Sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva ispred Domovinskog pokreta je gđa. Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani. Dakle, prodajom hrvatske srebrnine vladajući priznaju kako im do sudbine hrvatskog sela nije stalo. Odlukom Vlade RH o prodaji Podravke vladajući konačno priznaju kako im poljoprivreda nije od interesa. Vladajući pojašnjavaju kako je riječ o preuzetoj obvezi iz NPOO-a za razdoblje od 2021. do 2026. u poglavlju unaprjeđenja upravljanja državnom imovinom. Stručna javnost se duže vrijeme s pravom pitala zašto su se tek u raspravi u Saboru iznijele komponente sadržane u NPOO-u. Bilo je nejasno kako to da Vlada nije našla za shodno u proces izrade NPOO-a uključiti zainteresirane dionike i ključne čimbenike. To je budilo sumnju javnosti da se pitanja od dalekosežne važnosti rješavaju u uskom krugu odabranih odnosno povlaštenih i iza zatvorenih vrata. Nama zastupnicima u Hrvatskom saboru nakon obznanjene odluke Vlade RH o prodaji Podravke polako postaje jasno zašto je Vlada RH krila NPOO od javne rasprave te je u raspravu na plenarnoj sjednici uputila tek kratku i sažetu varijantu plana. S prodajom dionica Podravke kao tvrtke koja bi zasigurno mogla pomoći u oporavku posrnule poljoprivredne proizvodnje, veliki broj zastupnika, naravno oporbenih jer 76 zastupnika vladajuće većine očito ne mari za ovakve odluke, ne bi se složilo. Takav prijedlog izazvao bi oštru raspravu i sukob s vladajućima. Iako je u Hrvatskoj u sklopu mehanizma za oporavak i otpornost Hrvatskoj dodijeljeno 6,3 milijardi bespovratnih sredstava, taj novac do hrvatskog sela ipak neće doći. A sada nam je jasno kako će se kroz plan oporavka i otpornosti i njegov sadržaj kojeg su kreatori šačica ljudi bez empatije prema hrvatskom selu, nanositi dodatna šteta. Ono što je potpuno nevidljivo i nejasno u postojećem prijedlogu NPOO-a je kvalitativno objašnjenje načina na koji mjere iz plana za oporavak i otpornost trebaju doprinijeti zelenoj tranziciji uključujući biološku raznolikost ili rješavanju izazova koji iz toga proizlaze te otpada li na njih iznos koji čini najmanje 37% ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana za oporavak i otpornost onako kako bi to trebalo biti temeljem svih preuzetih obveza. Zaključak je da je nacrt Nacionalnog plana otpornosti i oporavka javnosti trebalo predstaviti barem mjesec dana prije nego li je taj dokument došao na plenarnu sjednicu u Sabor, a u postupak izrade plana trebalo je uključiti ključne čimbenike. Iako se radi o značajnim bespovratnim sredstvima koja će poljoprivredi biti stavljena na raspolaganje tvrdim kako ona do onih sektora koji se susreću sa strukturnim problemima i ne sređenim tržištem, a tu nam je najugroženija proizvodnja mesa i mlijeka ipak neće doći. I za kraj pitanje, nije li postotak dakle svega 2% ukupnih sredstava iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti dodijeljen poljoprivredi mogao ipak biti nešto veći s obzirom na značaj poljoprivrede i proizvodnje zdrave i lokalne hrane? Time smo dodatno mogli pokazati našu spremnost u ostvarivanju zelene tranzicije, socijalne i teritorijalne kohezije, zdravlja te gospodarske, socijalne i institucionalne otpornosti, dakle svih onih ciljeva koje Europa od nas traži. Svemu moram dodati i zabrinutost oko kompromitirane čelne osobe koja je dovedena u Podravku, a sada već sa jasnim ciljem. Sjetite se afere Borg i potpore koju su vladajući na čelu s premijerom i njegovom miljenicom gospođom Marinom Dalić dali prodaji Agrokor grupe stranom kapitalu. Hrvatska vođena rukom onih koji Hrvatsku očito nisu ni željeli polako ostaje bez svog obiteljskog nasljeđa i svoje srebrnine. Zahvaljujem.
Hvala. G. Silvano Hrelja iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Hvala. Poštovani, temeljem preporuka pučke pravobraniteljice i povodom naše današnje rasprave, danas u proceduru šaljem prijedlog zakona kojim se zabranjuje institut ugovora o dosmrtnom uzdržavanju. Čini ga ništetnim. Ugovorom o dosmrtnom uzdržavanju, davatelj uzdržavanja obvezuje se da će primatelja uzdržavanja uzdržavati do njegove smrti a primatelj se obvezuje da će mu za života prenijeti svu ili dio svoje imovine. Naglasak i razlika u odnosu na ugovor o doživotnom uzdržavanju jer u riječima „za života.“ Primatelj uzdržavanja potpisom ugovora o dosmrtnom uzdržavanju prepisuje svoju imovinu na davatelja uzdržavanja koji može odmah raspolagati tom nekretninom kako god želi, može je prodati, opteretiti hipotekom pa čak i iseliti uzdržavanu osobu koja je do potpisa tog ugovora bila vlasnik. Nakon potpisivanja ugovora o dosmrtnom uzdržavanju, uzdržavani nema nikakva prava glede imovine i preko noći može ostati i bez uzdržavanja i bez nekretnine. Ugovor o doživotnom pak uzdržavanju omogućuje takvo raspolaganje tek sa nastupom okolnosti smrti odnosno kada uzdržavani umre. Ured pučke pravobraniteljice proveo je 2018. g. istraživanje o informiranosti starijih osoba o svojim pravima odnosno mogućim rizicima sklapanja ugovora o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju. Na uzorku od 500 osoba starijih od 65 g., odgovori otkrivaju da 71% ispitanika da je čulo za mogućnost sklapanja ugovora o dosmrtnom a 76% od doživotnom osiguranju, uzdržavanju, pardon, dok 72% ne za razliku između tih dvaju ugovora. Od ispitanika koji su za ugovore čuli, 1/4 se ne osjeća dovoljno informiranima o rizicima njihovog potpisivanja. Za zabranu sklapanja ugovora s pružateljima socijalnih usluga koja je propisana upravo na preporuku Ureda pučke pravobraniteljice, nije znalo 85% ispitanika. Takvi visoki postotci upozorenja su i dokaz da stranke koje potpisuju te ugovore, nisu u ravnopravnom položaju i da je to samo jedan od načina iskorištavanja slabije informiranosti starijih osoba. Premda se kao primatelji uzdržavanja uvijek pojavljuju osobe u poodmakloj životnoj dobi, bolesne, slabo pokretne i nemoćne, društvo ih prepušta na milost i nemilost često puta ljudima koji u takvim teškim životnim situacijama vide priliku za brzu i laku zaradu koji davanje uzdržavanja ne gledaju kao vid humanosti nego isključivo kao biznis. Zakonom o obveznim odnosima uređuju se osnove obveznih odnosa te ugovorni i izvan ugovorni obvezni odnosi. Sudionici tih obveznih odnosa moraju biti ravnopravni a obvezne odnose ne mogu uređivati suprotno Ustavu RH i moralu društva. u teoriji se upozoravalo a praksa je dokazala da u slučajevima sklapanja ugovora o dosmrtnom uzdržavanju, sudionici nisu ravnopravni, motivi nisu moralni, a posljedice nisu društveno prihvatljive. Svi znamo da je ovo problem, nižu se članci, akteri su uglavnom ugledni članovi zajednice, ali sve je ostalo samo na upozorenjima i kuknjavi. Nažalost, ovakvog prijedloga zakona nije bilo od 2009.g., problema je puno, tajming važan, ja sam uglavnom sam, ali ne posustajem. Ovo treba riješiti i zaštiti ljude od njih samih, jedne od naivnosti, a druge od pohlepe. Ne očekujem podršku udruga jer oni misle da sa nacionalnim vijećem sve počinje, ali [[Upadica Radin: Hvala.]] ovo treba uvesti da bi se umanjilo rastuće siromaštvo bivših radnika, stvaratelja vrijednosti RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Hvala i vama. Gospođa Rada Borić govorit će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Predsjedavajući, kolegice i kolege. Parlamentarna većina ovog saziva Sabora donijela je potkraj 2020. dopune Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi kojima se propisuje da su gradovi dužni citiram, javno objaviti informaciju o trošenju proračunskih sredstava na svojim mrežnim stranicama tako da te informacije budu lako dostupne i pretražive. Objava tih informacija, kako piše u istom zakonu, obavlja se u skladu s odredbama zakona kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje proračuna, te uputa i drugih akata ministarstva nadležnog za financije. Prema jučerašnjem uvidu u web stranicu Ministarstva financija, kao i u sustav e-savjetovanje ustanovila sam kako još nema ni na vidiku izmjena zakona kojim se podrobnije uređuje javna objava informacija o trošenju proračunskih sredstava općina, gradova i županija, a ni uputa drugih akata ministarstava nadležnog za financiranje po tom pitanju. Kad su u kampanji za lokalne izbore mnogi obećavali transparentnost gradskih proračuna i uvid u svaku kunu nova ljevica je provjerila jesu li to gradovi stvarno i voljni učiniti. Evo rezultata. 6. mjeseci nakon što smo uputili i zatražili bankovne izvode s prometima na računima u svih 128 gradova u 2019., 71 grad je ispunio naš zahtjev za pristup traženoj informaciji, manji dio gradova odgovorio je na naš zahtjev u roku kraćem od 30 dana na pravovremen, efikasan i zakonit način. Dakako, uz pomoć i povjerenika za informiranje vjerujemo da će nam i drugi gradovi dostaviti dokumente o javnim rashodima jer očekujemo da, budući da procesi još uvijek traje, da će korisnici dobiti informacije o prometima u svojim gradovima. U međuvremenu su građani hrvatskih gradova izabrali i nove gradske zastupnike i nove vijećnike, ali i dalje nije jasno ima li sankcija za neobjavljivanje informacija o trošenju proračunskih sredstava na mrežnim stranicama, tako da te informacije doista budu lako dostupne i pretražive. Bolje je pak da se informacije konačno moraju objavljivati na mrežnim stranicama nego da se moraju printati ili dostavljati na zakon traženika. I tu dolazimo do neobičnog zahtjeva grada Zadra koji je od nove ljevice kao korisnika informacije zatražio da uplatimo, slušajte, skoro 300.000 kuna, točnije 288.000 kuna za informacije koje smo od svih drugih dobili besplatno. Naime, neka javnost sama prosudi je li istinito obrazloženje grada Zadra da od banaka dnevno prima 1000 listova bankovnih izvoda, to će ukupno godišnje biti 360.000 listova, pa kad pobrojimo da se kopira jedan list itd., ispalo bi da bismo imali visinu bar pola visine Hotela Panorame npr. u Zagrebu. Pitanje transparentnosti dakle očito ima i svoju širinu, ali i visinu, pa očekujemo i odgovornost ministra financija, ali i gradonačelnika Zadra od kojeg ćemo vjerojatno i čuti kako to da korisnici nemaju pravo na informaciju koju zaslužuju i da više se ne dogode izbori od 128 gradova dobiti odgovore od 71 grada, neko bi rekao vauuu čak 71 grad pokazuje na svojim mrežnim stranicama kako se troši javni novac. Ali to nije dovoljno i više nema govora da će nam proračuni biti transparentni ako se nije u stanju na mrežnoj stranici to pokazati na lako dostupan i pretraživ način.
Fala. Gospođa Dalija Orešković iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, drago mi je da je u slobodnom iznošenju stajališta nekoliko klubova osvrnulo se na izvješće pučke pravobraniteljice pa ću tako i ja s obzirom da smatram da nam je tijekom jutra promaklo nešto što je zapravo u cijeloj ovoj priči ključno. Ajmo se na trenutak vratiti na to što je zapravo pučki pravobranitelj kao institucija, kao nezavisna institucija, kao opunomoćenih Hrvatskog sabora. To je prva brana građana naspram nasrtaja institucija na njihove slobode i na njihova prava. Dakle, građani kada između sebe imaju spor angažiraju odvjetnika i svoje probleme rješavaju na sudovima. Međutim, kad građani imaju problem sa sustavom obraćaju se tijelu, obraćaju se instituciji kao što je to pučki pravobranitelj i njemu iznose svoje pritužbe i svoje probleme. U tim problemima pučki pravobranitelj ima zadatak identificirati gdje su to propusti u samom kroju države, gdje su propusti u sadržaju samih zakon i gdje su propusti u njihovoj provedbi, a ti propusti negativno se odražavaju ne samo na kvalitetu života nego doslovno zadiru u temeljna prava i temeljne slobode naših građana. Koji je to problem kojeg smo danas propustili uočiti, o njemu se očitovati, gdje smo svi skupa kao oporba podbacili? To je činjenica da mi danas raspravljamo o izvješću za 2018., 2019. i 2020. godinu. Što u tim izvješćima piše? U tim izvješćima je zapravo kritika, ali kritika koju su uputile institucije pojedine, kritika koju su uputili mediji, kritika koju su uputili sami građani na sadržaj vladavine prava pod vlašću HDZ-a. Na što se građani zapravo kada se obraćaju pučkom pravobranitelju žale? Žale se na državna tijela. Pa čija su bila državna tijela u 2018., 2019., 2020.? HDZ-ova. Na što se još građani žale? Na jedinice lokalne i regionalne samouprave. Pa čije su bile županije, gradovi i općine u pretežitom broju u 2018., 2019. i 2020.? HDZ-ove. Čija su bila državna tijela ili druga tijela s javnim ovlastima? HDZ-ova. Dakle, u ovim izvješćima zapravo piše stanje vladavine prava pod vlašću HDZ-a u protekle 3 godine. I nitko od nas danas tijekom jutra nije tražio stanku, nije protestirao, nije se bunio, nije kritizirao činjenicu da vlada HDZ-a 3 godine odbija raspravu o tome na koji način su ponizili, obezvrijedili vladavinu prava u protekle 3 godine. Tu smo kao oporba podbacili. Čime smo se bavili u replikama? Bavili smo se time kako je imenovana pučka pravobraniteljica, koje su njene rodbinske veze, je li bilo nepotizma, predstavlja li njena politika, politiku kontinuiteta, a nismo se bavili pitanjem zašto sada nakon 3 godine mi pričamo o tome što treba mijenjati u sustavu kako bismo zaštitili elementarna prava iz Ustava i zakona, što trebamo u samim zakonima mijenjati, zašto je povjerenje građana u institucije sve manje, zašto nema vladavine prava, zašto imamo disfunkcionalno pravosuđe, zašto nema socijalne sigurnosti. Tragično je to što u ovim izvješćima piše da je već 2018. započet trend u kojem Hrvatski sabor i Vlada, ne, i druga državna tijela naravno pod vlašću HDZ-a, ne ispunjavaju više od približno 1/5 danih preporuka, 1/5. Tragično je i to zapravo ove činjenice predstavljaju čisti dokaz da je takva vlast, vlast koja ne dopušta institucionalnu kritiku svojih postupaka zapravo prava nenarodna vlast. I sjetimo se nema tome tako puno vremena onih prosvjeda šatoraša, 555 dana je trajao prosvjed u kojem se ukazivalo na tadašnju navodno nenarodnu vlast. Po čemu je ta tadašnja vlast bila nenarodna, a ova sad je kakva? No, nema šatora, nema prosvjeda. Ajde što nema prosvjeda od onih koji su već tada bili instrumentalizirani i očito im nije bio cilj ukazivati na to da se nečija prava krše, nego im je bio cilj na neprimjeren način rušiti jednu vlast kako bi došla druga. Ali zašto predstavnici tih istih građana i naroda nisu protestirali protiv činjenice da, kao prvo zakašnjelo raspravljamo o ovim izvješćima, kao drugo raspravljamo objedinjeno. Dakle, ne pojedinačno za svako od ovim izvješćima, nego onako zajedno, kako bi se što manje konkretnih, argumentiranih stvari moglo čuti i kako bi se [[Upadica: Hvala.]] što manje nepravdi uopće dobilo priliku da se isprave ili uoče. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Hrvoje Zekanović, koji će iznositi stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, nadam se ovaj drugačijim tonom od prije.
Šećer na kraju potpredsjedniče sabora. Moja intonacija nije bila ni prije povišena, bila je kao i sada i ostat će i ostat će, ovo je moj slobodan govor [[Upadica: Idemo dalje.]] ali ovdje ću se pridružiti odmah kolegi Bauku u njegovim namjerama da se na matičnom odboru, a ako treba i na plenarnoj sjednici rasprave, raspravi ponašanje predsjedavajućih u Hrvatskom saboru. I ja sam isto imao situaciju da me je predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković s ovog mjesta udaljio i dao mi 3 opomene u roku 5 sekundi i onemogućio mi govoriti. Dakle, to je ono što se ne smije dogoditi. Dakle, to je uzurpacija ovlasti predsjednika, ali evo vi niste takvi. Idemo dalje, dakle danas sam malo uzburkao duhove ovdje u Hrvatskom saboru nakon što je naša poštovana pravobraniteljica rekla da je njoj normalno jedno, a da je meni normalno drugu odnosno da je ona jednog svjetonazora, jasno liberalnog s obzirom da ona još potječe iz SDP-ove vlasti koju je potvrdio HDZ, a da sam ja i ponosim se s tim konzervativnog, čvrstog, ako hoćete i desnog suverenističkog svjetonazora. I onda sam ja rekao da neke stvari nisu normalne, nisu naravne. Iz nekih stvari, iz nekog ponašanja koje ne valja da prije ne može nastati život, ne može nastati život. I to nije normalno, to je krivo, to je naopako. Međutim, da neko ne bi mislio da ja imam nešto protiv bilokoje osobe, ako bilokojem pripadniku bilokoje manjine, rodne npr., homoseksualci ili lezbijki, danas treba krv 0+, ja sam tu, dat ću svojih pola litra jer sam dobrovoljni davatelj krvi. Ako je netko životno ugrožen pa mu treba i bubreg moj, imam dva zdrava bubrega, i tu sam na raspolaganju, i tu sam na raspolaganju, i svi ljudi su jednako vrijedni, međutim svaki čin nije jednako vrijedan, svako ponašanje nije jednako vrijedno. I neki se nose s tim što jesu na ovaj ili onaj način. I svako živi u svoja 4 zida. I nije mu lako. Međutim ako neko promovira neko ponašanje i nameće ga kao naravno, a nije naravno, nije normalno, e tu dolazimo do problema. svatko zapravo u svoja 4 zida ima pravo raditi što hoće i neka radi, široko mu polje, ali neko ponašanje nametati kao mainstream i govoriti da je to u redu, e to je ono protiv čega se ja borim i borit ću se. Kao što s ovog mjesta moram primijetiti da je kolega Hajduković ponosno izvjesio zastavu duginih boja na svoju saborsku klupu. Mene zanima samo smijemo li mi svi svoje zastave izvijestiti i donijeti ovdje u sabornicu i okititi na način kako to hoćemo i s ovog mjesta i pozivam vas, potpredsjedniče Sabora, neka saborske službe to uklone jer ću ja sutra doći sa svojom zastavom i bit će možda malo veća, kolike su dimenzije tih zastava koje mi smijemo donositi u ovaj Sabor, znači ja nemam ništa protiv duginih boja jer to je biblijski simbol, međutim neka skupina ih je uzurpirala jer su lijepe boje, biblijske boje su lijepe boje. Dakle, ponovit ću i od toga neću nikada odstupiti. Za sve one koji pokušavaju neke stvari relativizirati, svaki čovjek je jednako vrijedan a nikada s ovog mjesta neću reći da je svaki čin jednako vrijedan i to i onaj koji radi taj čin, svjestan je u svojoj nutrini i nemojte nametati svoju ideologiju bez obzira što nosite u konačnici taj križ, to vaše opredjeljenje, ne namećite društvu vaše stavove bez obzira koliko su krivi, odnosno koliko mislite da ste u pravu.
E sada g. Zekanović, [[Upadica Zekanović: Zamolio bi službu…]] Možete, možete otić tamo, da. Pogledajte, niko ovdje nije zastupa mainstream ponašanje odnosno niko nije reko da svi moraju biti kakvi jesu oni ili kakvi oni misle da trebaju biti oni. Niko nije, ovdje je rečeno samo svako mora biti ono što ste rekli onda na kraju i vi, samo vi ste rekli između 4 zida, jel da? Da moraju biti slobodni izražavati svoju mladost, svoju prirodu. Naravno da ja ne mislim da to mora biti između 4 zida, ali nemam pravo reć s ove govornice, ja mislim da svako ima pravo bit bilogdje kakav je a oko pitanja normalnosti, sad ste bili izričitiji oko toga i moram vam reći da slobodan je govor pa vam ne mogu reći ništa ali međutim je ko psiholog ću vam reći, ne, a vi ste geograf, jel da, ili geolog, ne znam šta, da pitanje normalnosti je jedno pitanje o kojem mi ovdje ne možemo razgovarati. Ja ću se zaustavit ovdje, slobodan je govor, imate pravo što god mislite, ja sam danas bio napadnut zbog toga što sam vam dao reć ono što mislite, jako bi lijepo rekao, jako bi lijepo bilo da ne kažete nešto normalno ili nenormalno nego da kažete „ja mislim ovako“, a ne „to je ovako“ zato što je biologija i priroda ovakva, nego „ja mislim ovako“, to je civilizacija. Civilizacija je kad neko kaže „to je mišljenje“, a drugo ima pravo imat drugo mišljenje. Sad sam se malo ispušio zato što sam ja danas bio vaš ajde neću reći Isus Krist na križu jer to bi bilo pretjerano, ali sam bio dosta mučen zbog toga što sam vama dopustio govoriti određene stvari, zato što sam bio tolerantan, ali molim vas od sada dalje kažite “ja mislim“, to je tako civilizirano i tako lijepo. g. Arsen Bauk iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Izvješće pučkog pravobranitelja je podijelilo vladajuću većinu i podijelilo je oporbu. Dio vladajuće većine bi prihvatio izvješće, a dio vladajuće većine bi ga primio na znanje, dio oporbe bi prihvatio izvješće, a dio oporbe bi ga odbio ne čak ni primio na znanje. Prema tome vidimo koliko je tema o kojoj smo raspravljali, a gdje mi je oduzeta riječ pa nisam mogao do kraja iznijeti stajalište osjetljiva. Nadam se da će ovo biti prineseno pozornosti pučkoj pravobraniteljici. Ne samo to, odbori u Saboru su podijeljeni, matični odbor, Odbor za Ustav na ovaj ili na onaj način bi izvješće primio na znanje, a Odbor za ljudska prava bi ga prihvatio. To je ono što sam htio reć da me ne prekine potpredsjednik. Ova se tema zove slobodan govor, ja ću slobodno pričati dok me potpredsjednik slobodno ne prekine ako ocijeni za to ima razloga, a razlozi su navedeni u Poslovniku, oni su kada vrijeđate druge zastupnike, kada vrijeđate rodne, spolne i druge manjine, nacionalne skupine itd. U „Malom mistu“ bila je jedna scena kada je načelnik priveo poznatog lokalnog revolucionara i rekao mu, to što si vrijeđao kralja to ću oprostit, ali što si išao vrijeđati mene. Tako sam i ja dobio opomenu s oduzimanjem riječi, ne jesan vrijeđao potpredsjednika nego sam kritizirao točno jedan njegov postupak. Zato sam morao zamoliti kolegu Bernardića da mi prepusti slobodnu riječ da sada kažem ono što sam mislio. Ne samo to, problem je u tome što znam kakva stajališta o pravu LGBT osoba ima potpredsjednik Sabora i unatoč tome nije reagirao na izlaganje g. Zekanovića nego je meni i Hajdukoviću dao tri opomene. Po tome kad tako gledate ako Hrvoje nije dobio opomenu, a ja i Domagoj jesmo onda je on u pravu, a mi smo da prosite nenormalni. I upravo problem je ove zemlje što ljudi na pozicijama koji imaju stavove koji su u „ispravni“ ne reagiraju kad treba. Možda je to g. potpredsjedniče nekad bilo i za vrijeme naše vlade [[Upadica Radin: Nemojte raspravlja sa mnom.]] aha, pardon. Neki će reći da je to možda bilo za vrijeme naše vlade kao što su mi neki rekli da ja a) poznat sam po tome da slušam svog šefa i b) da sam konformista. Jedan od mojih bivših šefova inače rekao je ćerat ćemo se do kraja, neka neki prepoznaju u tome i napraviti. A što se tiče konformizma neki su članovi dva kluba, jednog iz vladajuće većine npr. nacionalnih manjina, a drugi iz opozicije npr. IDS-a. Ko je njima šef i koga onda oni slušaju, koju politiku zastupaju i tko su oni da govore onda drugima da su konformisti? Prema tome, kao što vidite tolerancija je ipak na visini jer sad nisam prekinut iako sam rekao istoj osobi sve ono što je zaslužila i što je trebalo reći i tada. Naravno, nadao sam se da ću imat priliku završit ovo izlaganje do kraja. Način u kojem se zbog kritike predsjedatelja predstavnicima kluba oduzima riječ u početku izlaganja, zaslužuje pomnije preispitivanje i o tome ćemo tražiti raspravu i na Predsjedništvu Sabora, na matičnom odboru, a ako bude potrebno u formi zahtjeva za opoziv nekog od potpredsjednika Sabora i na plenarnoj sjednici, pa onda primjenjujemo Poslovnik kako piše. Za govor koji je govor mržnje prema rodnom, spolnom i drugim manjinama, vjerskim manjinama oduzimajmo riječ, ali za kritiku političkog postupanja u konkretnom stavu ne. Ne samo da mi je oduzeta riječ nego je korištena funkcija predsjedatelja da se raspravlja sa mnom bez da ja mogu odgovoriti. Nećemo na pristati kolege iz parlamentarne većine, ćerat ćemo se do kraja što se toga tiče, nema nikakvih problema. Naći ćemo formu u kojoj to možemo raditi, ali g. potpredsjedniče malo više tolerancije ne … [[Upadica se ne razumije.]] bi bilo loše. I hvala vam što mi niste oduzeli riječ, valjda ona kava još uvijek vrijedi. Meni je draža turska, ali prihvat tu i espresso. Hvala.
Ne za kavu je problem što ću je ja morat platit, ali nema veze. A šta da radim ja kad vi kažete da zastupnici manjina su peta kolona, šta da kažem ja? Da ste vi frankist? Da, jer su oni to govorili, oni su govorili to. Idemo dalje, idemo dalje. A za kavu ćemo se dogovorit, najprije ju platite onda ćemo ju popiti. g. Marko Pavić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa, poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče sabora. U ime Kluba HDZ-a danas želim malo detaljnije izvijestiti o temi „Socijalnog samita u Portu“ koji je izvještaj bio danas na vladi. Malo radi kampanje zapostavljena tema gdje su se premijeri zemalja članica susreli u Portugalu 7. i 8. svibnja i upravo izjasnili se i dali podršku daljnjem jačanju i implementaciji europskog stupa socijalnih prava. Premijer je tamo zajedno s ministrom Aladrovićem pohvalio se i sa 24,5 milijarde EUR-a koje imamo u slijedećih 10.g., ali isto tako i na način kako koristimo sva ta sredstava. Hrvatska je stala iza svojih radnika, iza svojih poduzetnika, te smo investirali do sada u covid mjere 10,5 milijardi kuna za zaštitu 687.000 radnih mjesta i isto tako 460 milijuna kuna osigurali za covid dodatke za preko 650.000 umirovljenika. Socijalni samit u Portu dolazi nekoliko godina nakon prvog „Socijalnog samita u Gothenburgu“ na kojem sam i osobno prisustvovao s premijerom tada u svojstvu ministra rada gdje se usvojio Europski stup socijalnih prava. Europski stup socijalnih prava definira 20 načela zaštita socijalnih prava građana EU, od jednake mogućnosti pristupa tržištu rada, bilo kroz aktivne mjere zapošljavanja, aktivnu potporu zapošljavanja u kojoj smo, kao što je premijer rekao, dali preko 10 milijardi kuna samo u prošloj godini, pitanje adekvatnosti plaća, adekvatnosti mirovina, socijalnog dijaloga, ravnoteže između privatnog i poslovnog života koji je donio direktivu. A ono što sam posebno ponosan da je Europska komisija prije nepunih odnosno malo više od mjesec dana, a to je upravo potpredsjednica Europske komisije Šuica predstavila garanciju za djecu i isto tako Strategiju za zaštitu prava djeteta. Tom garancijom na razini EU-a, a tu se zahvaljujem posebice i hrvatskoj direktorici za socijalna pitanja u Europskoj komisiji Katarini Ivaković Knežević koja je sudjelovala u izradi tog dokumenta, Europa odnosno EU garantira svakom djetetu besplatan pristup slijedećem: ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, obrazovanju i školskim aktivnostima, najmanjem jednom zdravom obroku u školskom danu i zdravstvenoj zaštiti. Također mi je bilo zadovoljstvo, a uputio sam vam svima i emailom da jedan od pilot projekata za jamstvo za djecu provodi UNICEF u RH i svima vama povodom isto tako summita u Portu, poslao sam vam malo detalje o tom projektu, projekt se provodi u partnerstvu s Međimurskom županijom i tiče se upravo uspostave društvenih centara za usluge djeci, obiteljima i zajednici. Taj projekt će iznjedriti isto tako i preporuke za daljnju implementaciju jamstva za djecu u Hrvatskoj a tu bi posebice istaknuo i Ministarstvo rada, mirovinskog sustava i socijalne politike koje provodi programe produljenog rada dječjih vrtića i te mnoge programe, moji prethodnici su u slobodnim govorima isto tako isticali NPOO unutar kojeg imamo sredstava za nekoliko stotina škola a u VFO-u nastavljamo iz programa ruralnog razvoja financiranje dječjih vrtića. Prema tome, EU i na čelu s našom potpredsjednicom Dubravkom Šuicom, iznjedrila je jednu ovakvu bitnu strategiju koja je jedno od tih 20 načela, veselimo se novim direktivama za ostala načela koja će Hrvatska svekoliko poduprijeti i koja će biti onda reflektirana u financiranju za buduće financijsko razdoblje. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Ante Kujundžić ispred Kluba zastupnika Mosta.
Hvala predsjedavajući g. Radin. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, izvješće pučke pravobraniteljice za 2018.g. navodi kako građani kao razlog iseljavanja, pri čemu se misli na mladu populaciju od 20 do 39 godina razlozi su neorganiziranost i loše vođenje države, stopa korupcije, zapošljavanje podobnih stranačkih ljudi, osjećaj beznađa i besperspektivnost. Ured državne uprave koji obavlja upravne i druge stručne poslove u upravnim područjima kako gospodarstva tako i društvenih djelatnosti, a onda samim time i opće upravne imovinskopravne poslove po izvješću najveći broj pritužbi je stigao upravo na adresu ureda državne uprave. Neujednačenost izvješće navodi u regionalnom razvoju i dostupnost usluga u ruralnim i otočnim područjima u odnosu na urbane sredine, nedostupnost i neujednačenost zdravstvenih usluga. Stopa rizika od siromaštva u Hrvatskoj je 20%, a za stariju životnu dom taj postotak je nešto veći dakle ide na 28,6%. Porazan je dakako i podatak za samce čija je stopa rizika od siromaštva 47,8%. Manjkavost, izvješće navodi koja je također u izvješću je nedostatnost brzih, objektivnih, nezavisnih istraga. Također ozbiljan problem je nezadovoljstvo kvalitetom sudskih odluka i visoki stupanj nepovjerenja u samo pravosuđe pri čemu jasno postaje zapravo vidljiva činjenica jednog oblika sprege između izvršne i pravosudne vlasti. Proračunska sredstva koja Hrvatska izdvaja za besplatnu pravnu pomoć su nedostatna i sredstva su daleko ispod prosjeka EU. Nepravilnosti pri zapošljavanju povezane sa nepotizmom, trgovanjem utjecaja i zlouporabom ovlasti i položaja, nezakonit i neplaćen prekovremeni rad, neregularnost kod isplata plaća i da ne nabrajam sve to ono što izvješće navodi u 2018. U 2019.g. navodi se jedna ključna rečenica u samom izvješću, a kaže citiram: „sustavni problemi su godinama isti, teško imovinsko stanje građana, nedostatna razina povjerenja u institucije, nedostupnost javnih usluga, nedostupnost zdravstvenih usluga“ itd., itd. Vidljiv jedan kontinuitet ne otklanjanja jednog oblika manjkavosti i svega onoga što građani kao takvi pišu. Vladajući vide jednu drugačiju Hrvatsku, Hrvatsku blagodati, Hrvatsku lagodnosti, Hrvatsku bogatog standarda, dostupnosti usluga, lakog zapošljavanja, takvu Hrvatsku vide jer sve ovo žive, sve ovo imaju i sve ovo im je dostupno. Realna slika Hrvatske je valjda onakva kakvom je vide građani, a izvješće je tu više nego jasno. Nema područja gotovo koje se u izvješću ne navodi, nema barem centimetra sustava na kojeg se građani ne pozivaju. Kad bismo bili političari kojima je stalo do Hrvatske, do naroda, svi iz ovog Sabora iz svih institucija i ustanova ove države znate što bismo trebali? Odmaknuti se jer Hrvatsku mi ne zaslužujemo. Svakom rukom kojom smo podržali loša zakonska rješenja, svojom šutnjom i uživanjem u blagodatima i da ne nabrajam više su nego jasni pokazatelji koliko nam je stalo do Hrvatske, koliko nam je stalo do naroda i koliko nam je na koncu konca stalo do budućnosti. Hvala vam.
Dobar dan svima, dobar dan gospođa pravobraniteljice, poštovani zastupnice i zastupnici prije nego što pređemo na današnju raspravu Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložio je temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće tri točke: Izvješće pučke pravobraniteljice za 2018. godinu, Izvješće pučke pravobraniteljice za 2019. godinu i Izvješće pučke pravobraniteljice za 2020. godinu Tako je bilo i na matičnom odboru, na matičnim odborima. Da li ste suglasni s ovim prijedlogom? Ima li primjedbi? Nema. Kako nema primjedbi o navedenim točkama provest ćemo objedinjenu raspravu. Podnositeljica je pučka pravobraniteljica na temelju Članka 16. Zakona o pučkom pravobranitelju, Članak 12. Zakona o suzbijanju diskriminacije, Članka 9. Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu sprečavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, Članku 215. Poslovnika Hrvatskog sabora te Članku 39. Poslovnika pučkog pravobranitelja odnosno pravobraniteljice. Raspravu su proveli slijedeći Odbori za Ustav, Poslovnik i politički sustav, za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, za zdravstvo i socijalnu politiku i za pravosuđe. Vlada je dostavila mišljenje i imate to mišljenje. Želi li podnositeljica dati dodatno obrazloženje? Pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter, izvolite. Dobar dan, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, srdačno vas pozdravljam uoči današnje rasprave koju shvaćam kao priliku da zajednički raspravljamo o problemima s kojima se u području ljudskih prava i diskriminacije suočavaju građani diljem naše zemlje, ali i odemo korak dalje. Raspravimo moguće načine na koje se ti problemi mogu barem ublažiti ako ne i potpuno premostiti, a što je smisao ovih izvješća i čemu služe brojne u njima navedene preporuke. Danas prvi put stojim pred ovom govornicom kao pučka pravobraniteljica za što ste mi svoje povjerenje ukazali prije 2 mjeseca. Prvi je put i da sabor raspravlja o čak 4 izvješća ove institucije u istom danu, ali nadam se da to neće biti prepreka za sadržajnu i argumentiranu raspravu. Vjerujem i da će tematski detaljnije i specifična rasprava biti na kraju dana kad na red dođe posebno izvješće pravu na zdrav život i klimatskim promjenama kojim se također veselim i očekujem da ćete i njemu dati dodatnu snagu i na kraju krajeva koristiti ga u svom daljnjem radu. U ovom uvodnom govoru prvo ću dati pregled nekih temeljnih informacija o ljudskim pravima, zatim o načinu izrade ovih izvješća, zatim ću govoriti o problemima na koje u pritužbama upozoravaju građani kroz neke načelne trendove obzirom da se radi o tri izvješća, za tri godine. Ipak apostrofirajući i neka područja, vrijeme je kratko ali neka ipak valja istaknuti. I posebice ću se fokusirati na 2020. godinu između ostaloga zato što je izvješće za 2020. godinu najnovije, ali i zato što se odnosi na godinu koja je promijenila živote svih građana ove zemlje u pogledu još uvijek prisutne epidemije bolesti Covid-19, ali i u pogledu posljedica zagrebačkog potresa. Napominjem i da ćemo s obzirom da je Sisačko-moslavačku županiju potres zadesio na samom kraju godine o njegovom utjecaju na ljudska prava raspravljati u izvješću za 2021. godinu. Naposljetku reći ću par riječi o okviru rada i funkciji ove institucije te izvješće pred vama i ono što mislim da je osobito bitno u izvješćima sadržanim preporukama. Prije svega želim podsjetiti zašto je važno raspravljati o stanju ljudskih prava, što su temeljne vrijednosti hrvatskog Ustava i EU. Ljudska prava su zajednička tekovina čovječanstva. Jedan sustav vrijednosti pretočen u jednaka prava za sve. Ona su nam svima urođena, ona su univerzalna, vrijede jednako za sve i trebala bi nam biti neotuđiva. Pravo na zdravstvenu zaštitu, pravo na rad, pravo na dom, pristup pravdi, jednakost pred sudovima i drugim tijelima s javnom ovlastima, sloboda mišljenja i izražavanja misli, pravo na slobodu od diskriminacije i mnoga druga. Ljudska prava jamac su da će interesi i dobrobit građana uvijek biti prioriteti i misao vodilja svih onih koji su na bilo koji način u pozicijama moći. U prvom redu donositelja odluka, političara kao kreatora zakona, proračuna, ali i društvene klime. I svih koji pružaju javne usluge liječnika, socijalnih radnika i drugih, svih čije postupanje i odluke itekako utječu na građane, državnih službenika, policajaca, poslodavaca, cjelokupnog društva. Poštovanje i zagovaranje jednakosti i borba protiv diskriminacije znači da radimo na tome da svaki pojedinac treba imati jednake mogućnosti na dostojanstven život i ispunjavanje vlastitih potencijala i da na njegove ili njezine šanse za uspjeh ne bi trebale utjecati ili ne previše utjecati različite okolnosti na koje nema utjecaja, zdravstveno stanje, imovno stanje, pripadnost nekoj manjini, a znamo da mnoge manjine prepoznaju hrvatski pravni sustav bile kroz ustav, međunarodne dokumente, Zakon o suzbijanju diskriminacije i druge. Drugim riječima, ljudska prava i jednakost temelj su za izgradnju snažnih, uspješnih i pravednih društava, na što su nas nažalost prilično jasno podsjetile i krize s kojima se nosimo, epidemija bolesti Covid-19, posljedice potresa, o kojima ćemo sigurno danas puno razgovarati. S obzirom na demografsko stanje naše zemlje i trend iseljavanja vrijedi podsjetiti da upravo ljudska prava i jednakost imaju jedan od ključnih utjecaja na društvenu klimu. Što su ona slabije zaštićena snažnije osjećaju nepravde među građanima, nepovjerenje u institucije, vjerovanje da nemate šanse uspjeti ako ovdje ostanete, što nam je već dovoljan broj mladih poručio, što u pritužbama, što svojim odlaskom. Prelazim na izradu izvješću. Naime, godišnja izvješća o kojima danas raspravljamo opisuju stanje ljudskih prava u više od 60 tema i podtema iz svih područja života iz nadležnosti pučke pravobraniteljice, pravosuđe, rada i radnih odnosa u privatnom i javnom sektoru i državnoj službi, prava nezaposlenih, prava u sustavu socijalne skrbi, zdravstvu i zaštiti zdravlja uključujući kroz zaštitu okoliša, energetskog siromaštva, ovrha, besplatne pravne pomoći, stambeno zbrinjavanje, pristup vodi, statusna prava, mirovinsko osiguranje, položaj starijih osoba uključujući i stanje u domovima za starije i vezano uz nasilje prema njima, problemi hrvatskih branitelja, mladih uključujući i mlade iz alternativne skrbi, medijske slobode, govor iz mržnje, zločini iz mržnje, prava nacionalnih manjina, graditeljstvo, imovinsko pravni odnosi, puno je tema u ovim izvješćima. Ona sadrže sve šta je propisano prema našim zakonima, zakonima koji određuju nadležnosti ove institucije, prema Zakonu o pučkom pravobranitelju, Zakonu o suzbijanju diskriminacije, Zakonu o nacionalnom preventivnom mehanizmu, a od 2019. i po Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Sva 3 izvješća stoga sadrže analizu i ocjenu stanja ljudskih prava i sloboda u Hrvatskoj, preporuke za uklanjanje sustavnih poteškoća u ostvarivanju ljudskih prava i jednakosti građana i ocjenu u mjeri u kojoj su nadležna tijela ispunjavala ranije preporuke. Što se tiče metodologije ona je uokvirena tako da bude uključiva, da osigurava particitivan pluralistički sveobuhvatan proces. Temelj za pripremu izvješća su pritužbe građana. I to je ono što ovu instituciju čini drugačijom i ovo izvješće drugačijim od nekih drugih izvješća. To su ispitni postupci pokrenuti ili temeljem pritužbi ili na vlastitu inicijativu. I to zapravo uz druge predmete pokrenute o općim inicijativama uključuje rad na otprilike 10.500 predmeta tijekom ove 3.g.. Zatim ono je utemeljeno i na podacima koje smo tražili na više stotina adresa. Svake godine ta brojka prelazi preko 600 adresa, a uključuje nadležna tijela i pišemo gotovo svim ministarstvima, brojnim agencijama, zavodima i drugim institucijama, županijama, gradovima, općinama, organizacijama civilnog društva iz svih dijelova zemlje, crkvama i vjerskim organizacijama, sveučilištima, poslodavcima i mnogim drugim. U izvješću su također navedena i relevantna istraživanja i podaci institucija EU, Vijeća Europe i UN-a. I ona kao takva zapravo čine jednu kolekciju informacija temeljem kojih onda mi izvlačimo zaključke i ono što je najbitnije, donosimo preporuke. Preći ću sada na kraći prikaz nekih od problema na koja ova izvješća ukazuju, pri tom najučestalija područja na koja su se građani najviše prituživali su ista ili vrlo slična, zapravo mijenja se samo njihov raspored. Tako su nam se 2020. i 2019. najviše prituživali na područje zdravstva, u 2018. najbrojnije su bile pritužbe na diskriminaciju u različitim područjima života. Negdje pri vrhu u toj statistici uvijek su i radni i službenički odnosi, pravosuđe, pritužbe osoba lišenih slobode, ne nužno svake godine tim redom. Kako je doista nemoguće u kratkom vremenu prikazati sve probleme i sva područja u 3 izvješća za 3.g., iznijet ću samo neke glavne naglaske. S jedne strane to je problem nedovoljne i nejednake dostupnosti zdravstvenih usluga, socijalnih usluga, tu su problemi u pristupu pravosuđu, problemi u pristupu različitim javnim uslugama jer one u brojnim slučajevima nisu kakve bi trebale biti, pravovremeno dostupne svima kojima su potrebne. Velika je razlika u tome živite li u velikom gradu ili u zaseoku od 10 km od najbližeg idućeg mjesta. Pritužbe nam govore da razlike u toj dostupnosti čini imovno stanje ili dob građana ili zdravstveno stanje, što znači da je potrebno uložiti dodatne napore u stvaranju uvjeta u kojima će građani uistinu biti jednaki pred zakonom kao što ustav i nalaže, a što uključuje dostupnost javnih usluga i za vrijeme posebnih okolnosti kao što je još uvijek aktualna epidemija covida kao najvećeg javno zdravstvenog izazova s kojim se Hrvatska i cijeli svijet suočava. Zatim tu je i načelni problem koji se odnosi na mnoga područja, netransparentnosti i nepovjerenja u institucije, na što nam često ukazuju građani u pritužbama. Odnosi se to i na pravosuđe i na rad, zapošljavanje, djelovanje lokalnih jedinica i mnoga druga područja. Zatim tu je i problem diskriminacije u različitim područjima života. Borba protiv nje uključuje i osvješćavanje predrasuda i stereotipa uključujući i kroz edukaciju i svakako se odnosi na smanjivanje netrpeljivosti koja je prisutna u javnom prostoru, posebno na društvenim mrežama, ali ne isključivo tamo, uključujući i prema pripadnicima srpske i romske manjine, migrantima, često i prema političkim neistomišljenicima. Naravno sloboda mišljena je zagarantirana hrvatskim ustavom i međunarodnim instrumentima, sloboda izražavanja također. Međutim, važno je znati prepoznati granicu između slobode izražavanja i govora mržnje. Naravno kada govorimo o diskriminaciji, kada govorimo o govoru mržnje ne mogu ne spomenuti i da govor mržnje može voditi i zločinima iz mržnje. Što se tiče samih pritužbi vezanih uz diskriminaciju, tu nam se građani najčešće obraćaju jer misle da su diskriminirani u području rada i zapošljavanja, a vezano za diskriminacijske osnove najčešće se pokazuju etnicitet, zdravstveno stanje i dob, a govorim o diskriminacijskim osnovama iz primarne nadležnosti ove institucije ne ulazeći u diskriminacijske osnove iz nadležnosti posebnih pravobraniteljica. I konačno, problem je i neprepoznavanje od strane građana prava koji imaju, uključujući, vezano za diskriminaciju, ali ne samo nju, zato što prava koja imaju ne poznaju i ne prepoznaju, često se ne mogu ni pritužiti, često ih ne mogu ostvariti i to posebno vidimo i u socijalnoj skrbi i u zdravstvu i drugim sustavima. Ipak, pritužbe građana, posebice u 2020. g. i okolnostima u kojima trenutačno živimo nalažu da se posebno osvrnem na pitanje prava na zdravstvenu zaštitu. To sam izabrala zato što mislim da, ako trebamo izvući bilo kakve lekcije za budućnost iz ove epidemije, to je ona o važnosti snažnog i građanima dostupnog javnog zdravstva koje će pružiti pravovremene i kvalitetne zdravstvene usluge i adekvatno cijeniti rad onih koji taj sustav čine, a koji su podnijeli jedan od najvećih tereta epidemije, stavljajući svoje vrijeme, znanje i iskustvo, ali i zdravlje na raspolaganje na dobrobit čitavog društva. Da bismo stvorili tako snažno javno zdravstvo, važno je, između ostaloga, a što su i preporuke iz ovih Izvješća, popuniti sistematizirana javna mjesta u zdravstvenim ustanovama, ažurirati mrežu javne zdravstvene službe, donijeti novu mrežu hitne medicine i konkretnim i učinkovitim mjerama utjecati na smanjivanje liste čekanja. Kada govorimo o pravosuđu, i dalje bilježimo visok stupanj nepovjerenja u sustav. Nezadovoljstvo građana sudskim odlukama, što izlazi iz nadležnosti pučke pravobraniteljice, ali svejedno nam o tome pišu. Međutim, pišu i o dugotrajnosti postupaka, pišu o medijskim slučajevima, odnosno sudskim slučajevima o kojima čitaju u medijima, koji kod njih izazivaju osjećaj nejednakosti i percepciju da sustav nije pravedan, a često i percepciju o korupciji. Govoreći o korupciji želim još posebno istaknuti i vanjsko prijavljivanje nepravilnosti, odnosno zaštitu zviždača, kolokvijalno rečeno, a što je jedna od novih nadležnosti ovog Ureda i čime smo zapravo direktno uključeni u borbu protiv korupcije u RH. Dosadašnji rad, kako ove institucije, tako i drugih dionika u ovom području, pokazao je da postoji značajan prostor za unaprjeđenje zakonskog okvira pri čemu bi posebno trebalo unaprijediti postupak unutarnjeg prijavljivanja, a važno je i u značajnijoj mjeri provoditi edukacije povjerljivih osoba, ali i svih radnika i sindikalnih povjerenika o tome što je zapravo prijava nepravilnosti i što je zaštita prijavitelja nepravilnosti. Stoga mi je drago da upravo na tu temu unaprjeđenja zakonskog okvira i imamo otvoren dijalog s Ministarstvom pravosuđa i uprave te da smo dio radne skupine koja na tome uskoro počinje raditi. Nastavljamo intenzivno pratiti i poboljšanje i raditi na poboljšanju položaja starijih osoba, bez obzira žive li sami, a među onima koji žive sami čak svaki drugi je u riziku od siromaštva. Živi li s obitelji, gdje vidimo često situaciju da i ta obitelj treba podršku da se o svojim starijima brine, bilo kroz prava iz radnopravnog odnosa, bilo kroz omogućavanje statusa njegovatelja ili bilo da je riječ o starijima koji žive u dugotrajnoj institucionalnoj skrbi, tzv. domovima za starije, koji su poseban fokus došli tijekom prošle godine jer su upravo stariji bili u povećanom riziku od najtežih posljedica zaraze koronavirusom, dok je onima u domovima, dobar dio godine sloboda kretanja bila ograničena. Također, ne smije se zaboraviti niti perspektivom mladih koji u pritužbama često ukazuju da nemaju priliku ostvariti svoj puni potencijal. Jednako detaljno bih mogla podsjetiti na probleme i preporuke iz drugih područja, međutim, nažalost nemamo sada za to vremena, a u ostalom, Izvješća su pred vama. U budućnosti nas čekaju neke nove teme, među njima cijepljenje, na kojem trenutno imamo niz otvorenih predmeta, zatim utjecaj društvenih mreža na ljudska prava s obzirom da one mijenjaju svijet i tjeraju na propitivanje adekvatnosti trenutnih pravnih okvira u brojnim područjima, ili primjerice, utjecaj umjetne inteligencije na ljudska prava i jednakost, nešto za što mnogi misle da je budućnosti ili daleka budućnost, a zapravo je naša sadašnjost. Nadam se da ćemo već iduće godine u ovo vrijeme raspravljati o izvješću za ovu godinu jer što je taj odmak vremena manji, veća je šansa da će se preporuke provoditi, što pokazuju i brojke. Tako je prema očitovanjima u mišljenjima Vlade na Izvješće pučke pravobraniteljice o kojima danas raspravljamo, prihvaćeno i provedeno između 20 i 27% preporuka, ovisno o godini. S druge strane, ranije rasprave su bile ažurnije, održavane u istoj godini kada je Izvješće i predavano i taj postotak je bio višestruko viši, oko 65%, što je, recimo, postotak za preporuke iz Izvješća za 2017. Što je brojka, kad govorimo o implementaciji preporuka niža, manje su šanse da će doći do sustavnih promjena koje građani u svim dijelovima zemlje s pravom očekuju. Da će im zdravstvene i socijalne usluge biti dostupne kad im trebaju, da će biti zaštićeniji od diskriminacije, u primjerice, radu i zapošljavanju i da će se osjećati jednaki pred zakonom, u konačnici, zakonom zaštićeni. Naposljetku, želim istaknuti i nešto o ulozi ove institucije. Ona danas nije ista institucija koja je osnovana „Božićnim Ustavom“. Kroz godine su joj dodjeljivane nove odgovorne nadležnosti, rasla je u svim smislovima. Točnije, institucija pučkog pravobranitelja, od 1992. funkcionira kao ombudsmanski mandat, pri čemu utječe na dobru upravu kroz niz upravnih područja. Zatim, mi smo i nacionalna institucija za promociju i zaštitu prava sa statusom, a pri UN-u i ovaj mandat nam daje zadaću promicanja ljudskih prava, zagovaranja ljudskih prava na temelju međunarodnih instrumenata koje je RH prihvatila. 2009. Ured je postao i središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije, što znači da je proširilo zadaće i ovlasti institucije i omogućilo postupanje i prema privatnom sektoru, a 2012. institucija postaje i nacionalni preventivni mehanizam za prevenciju mučenja, nečovječnih i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja. Mandat koji je usmjeren na zaštitu prava osoba smještenih u, primjerice, zatvorima, psihijatrijskim ustanovama, centrima za detenciju, policijskim postajama i sl. prema kojem imamo ovlasti obilaziti i izvještavati o stanju. Konačno, 2019. smo dobili još jedan iznimno zahtjevan mandat, ovaj za zaštitu prijavitelja nepravilnosti, odnosno zviždača, kao tijelo nadležno za vanjsko prijavljivanje. Ovih 5 mandata, sve ove zahtjevne i odgovorne zadaće, mislim da zapravo instituciju čine idealnim partnerom vama za rad na dobrobiti građana i mislim da nam je to zajednički cilj. Ova institucija treba djelovati kao most između tijela državne uprave, organizacija civilnog društva, parlamenta, sudova, Ustavnog suda, međunarodnih organizacija, građana i općenito svih dionika uključenih u zaštitu ljudskih prava. Raditi po pritužbama građana, biti njihov glas, poticati suradnju i promicati ljudska prava. Ona je osnovana da štiti ljudska prava i vladavinu prava putem konstruktivne kritike rada državnih institucija. S vremenom to se proširilo i na privatni sektor kao što sam već istaknula, ali radi poticanja promjena i potrebnih poboljšanja. Mislim da je pravo mjesto za to upravo ovo gdje sam danas, rasprava u HS-u, nakon koje idealno, oni kojima su preporuke upućene iste i implementiraju. Zato je idealno saborska rasprava o izvješćima ona u kojoj su tema preporuke jer su one najvažnije i bilo bi idealno da one budu u fokusu. Ukoliko ne budu, mislim da je to jedna propuštena prilika. Pri tome promjene koja ova institucija preporuka kroz sve godine svoga rada nije jednostavno postići. Međutim, postizanje pozitivnih promjena ne pomaže ako se ne raspravlja ažurno. To je ujedno i poruka ili može biti poruka onima kojima su preporuke upućene jer je podrška HS-a itekako značajna za provedbu preporuka što se vidi i kroz statistiku implementacije. Uostalom osim upoznavanja HS-a i javnost s ključnim poteškoćama građana u ostvarivanju ljudskih prava, jednakosti, rasprava o izvješću zapravo je osnovni preduvjet za nužne promjene na čiju potrebu izvješće ukazuje. To je i u duhu Ustava koji je pučkog pravobranitelja odredio kao opunomoćenika upravo HS-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i slobode i kao pučka pravobraniteljica želim raditi upravo to. Da zaključim, izvješća su alat koja imamo za ukazati na probleme na području ljudskih prava, vladavine prava i jednakosti, ona iznose problem, ali treba ih iznositi na konstruktivan način predlažući i preporuke za njihovo ispravljanje koje trebaju biti i trebale bi biti konstruktivne i ostvarive, a u suštini svega nužno treba biti dijalog, pa naravno i rasprava, ali u konačnici suradnja bez koje nema promjene na bolje. To je naravno i suradnja sa tijelima državne uprave. Stoga me osobito veseli da ćemo današnji dan posvetiti raspravi o stanju zaštite ljudskih prava i sloboda u Hrvatskoj iz koje nadam se da će uslijediti implementacija većeg broja preporuka kojima je cilj pomoći ispravljanje uočenih problema te u konačnici …/Govornici govore u isto vrijeme./… na bolje u sustavima i svakodnevnom životu građana. Hvala.
Hvala lijepa. Ostanite imate replike. Gospođa Katarina Nemet prva.
Zahvaljujem. Poštovana. Naime, vi nam ovdje podnosite izvješća za '18., '19. i '20.-tu to su izvješća prije vašeg mandata, ono što mene zanima je da li ćete i šta ćete vi učiniti po pitanju toga da se u izvješćima ne nalazi diskriminacija po spolu? Mi smo o tome razgovarali nešto na odboru jučer, međutim kada znamo da nam Nacionalna strategija za ravnopravnost spolova nije donešena od 2015.g., a vi ste opunomoćenica HS-a za zaštitu ljudskih prava smatram nedopustivim da se o tome ne govori i ne piše u izvješćima. Tako da apeliram na vas da ako u toku ove godine ne donesemo nacionalnu strategiju da u izvješću u preporukama bude svakako i ta vrsta preporuke. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na ovome. Istaknula bih da je pučka pravobraniteljica središnje tijelo nadležno za suzbijanje diskriminacije temeljem Zakona o suzbijanja diskriminacije. Temeljem čl. 13. ovog zakona za postupanje kada je riječ o osnovama iz posebnih zakona, a što je u ovom slučaju Zakon o ravnopravnosti spolova ovu nadležnost ima pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Dakle, prema Zakonu o ravnopravnosti spolova ova pravobraniteljica podnosi izvješće HS-u, ona je primjerno nadležna za osnove spola, spolne orijentacije, rodnog identiteta izražavanje, bračnog ili obiteljskog statusa. Institucija pučke pravobraniteljice i pravobraniteljice za ravnopravnost spolova naravno itekako surađuju i vrlo dobro surađuju, a pučka pravobraniteljica kao središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije u godišnjim izvješćima svaki puta upravo kako bi HS mogao dobiti objedinjenju sliku diskriminacije u Hrvatskoj po svim diskriminacijskim osnovama [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] u RH iznosi iz statistike o spolu.
Hvala lijepa. Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana pučka pravobraniteljice. Izvješće iz 2018. navodi 209 čini mi se preporuka kojima bi stanje bilo bolje, uklonilo se eventualni oblik manjkavosti temeljenih pritužbama građana. Zanima me dakle da li imate podatak koliko je od tih 209 preporuka iz 2018.g. od strane objekata nekakvih kojima su upućene, koliko ih je implementirano i da li je stanje na koncu konca bolje u 2019.? Hvala.
Izvolite odgovor.
Podatak apsolutno imam, imam ga kod sebe u papiru, ali moram reći da sve statistike u odnosu na ova tri godišnja izvješća nije bilo moguće naučiti napamet, ali ću vrlo u završnoj riječi kada ću opet imati prilike govoriti i iznijeti statistike o implementaciji preporuka za 2018.
Gospodin Ivan Ćelić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice. Na početku vam čestitam i želim uspjeh u obnašanju ove vrlo odgovorne dužnosti. Ja ću se kratko osvrnuti na problematiku osoba s duševnim smetnjama koje su jedna vulnerabilna i marginalizirana skupina to možemo staviti i u kontekstu globalne epidemije covida, a osobito osobe starije životne dobi koji imaju određene psihičke probleme gdje smo nailazili ne samo po pitanju slobode kretanja nego i drugih implikacija u ovome vremenu. Koristim prigodu da vas pozovem da sudjelujete i povodom Dana prava osoba s duševnim smetnjama koji obilježavamo svake godine 6.lipnja u Klinici za psihijatriju Vrapče koja je sinonim za hrvatsku psihijatriju i volio bih da se govori i o onim pozitivnim stranama našeg Zakona o zaštiti osoba s duševnim smetnjama koje su prof. Velinka Grozdanić i pokojni prof. Vlado Jukić učinili prije sedam godina i mislim da treba govoriti o pozitivnim [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] kao što ste rekli da je uloga pučke pravobraniteljice da bude most.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo što ste spomenuli ovu itekako važnu temu. Apsolutno osobe s duševnim smetnjama, a i kombinacija zapravo starije životne dobi mislim da su nešto itekako važno već sam dobila poziv za obilježavanje ovoga dana i držanje izlaganja te sam to ako se ne varam, već prihvatila. Hvala.
Gđa. Vidović Krišto.
Gđo. Šimonović Einwalter, izabrala vas je koalicija HDZ-a i SDP-a a isto znamo da ste bili dosadašnja zamjenica dosadašnjoj pučkoj pravobraniteljici. Isto tako je poznato da ste u obiteljskoj vezi sa bivšom ministrom pravosuđa i veleposlanikom Šimonovićem koji je poznatiji po tome da je borbu protiv korupcije oglašavao putem Fimi medije i to bez natječaja. Važno je istaknuti da je taj isti gospodin Šimonović bio nadređen današnjim dužnosnicima Plenkoviću, Milanoviću, Jandrokoviću, ljudima koji su Domovinski rat uglavnom gledali na televiziji. Molim vas recite hrvatskoj javnosti, smatrate li svoj izbor činom nepotizma? Recite hrvatskoj javnosti hoćete li biti odvjetnik navedene gospode ili ćete biti odvjetnica hrvatskih građana kao što zakon to propisuje? Za čiju stranu ćete raditi?
Izvolite, odgovoriti.
Nema problema. Dakle, ja ne smatram da sam izabrana od strane koalicije HDZ-a i SDP-a nego većinom od 115 saborskih zastupnika, od 116 koji su glasovali. Što se tiče moje obiteljske veze, da, itekako, tko su mi otac i majka ne skrivam. Ne mislim govoriti o karijerama svojih roditelja, mislim da moj dosadašnji rad govori o meni a mislim da će i moj budući rad isto tako. A čija ću biti odvjetnica, biti ću pučka pravobraniteljica u skladu s onim što nalaže Ustav i zakoni koji određuju moje ovlasti i nadležnosti.
Gđa. Romana Nikolić.
Hvala, potpredsjedniče Sabora. Poštovana pučka pravobraniteljice, ja bi vam na početku čestitala na ovoj odgovornoj i međunarodnoj dužnosti koju ćete obnašati i unaprijed se zahvaljujem svom trudu koji ćete uložiti u svome obavljanju posla i želim vam svu sreću u daljnjem obavljanju rada koji u većini vremena nije lagan. Proučavajući izvješća u djelu radnih i službeničkih odnosa, uočila sam povećanje broja pritužbi iz istog te unatoč preporukama koje ste uputili nadležnima, malo njih je pozitivno riješeno, skoro ništa. i mene zanima konkretno, kako i na koji način podnositelj zahtjeva može dobiti pozitivno rješenje a tiče se premještaja službenika MORH-a bliže svom mjestu prebivališta? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Da, dotakli ste se nečeg što mislim da je jako bitno, treba razlikovati ono što su preporuke u pojedinačnim predmetima i ono što su generalne preporuke u izvješćima. Vezano za to da ih je malo pozitivno riješeno, rekla bih da temeljem evo ovih doista već puno godina u ovoj instituciji u kojoj radim od 2008. g., svaki puta kada je riječ o nadležnosti institucije, mi preporuku dajemo. A da li je preporuka implementirana, to nažalost ne ovisi ili barem ne ovisi isključivo o nama. Dakle, postoji i određena veza onda između pojedinačnih preporuka i generalnih preporuka koje se daju i upućuju vama saborskim zastupnicima u godišnjim izvješćima i to je upravo i uloga ove institucije, dignuti ono što je pojedinačno na ono što je načelno. Hvala.
Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana pučka pravobraniteljice, ja bi se fokusirala na područje zdravstva. Detaljno sam pročitala naravno sve 3 g., sva izvješća, tu ste zapravo odnosno kolegica je prije vas donijela brojne preporuke koje nažalost nisu implementirane, čak se na mnoge od njih Vlada nije niti očitovala, pogotovo za 2020. g., što me je iskreno baš razočaralo, znači samo se fokusirali na ovaj strategiju mentalnog zdravlja i zabranu zapošljavanja u zdravstvenim ustanovama, što osobito dolazi do izražaja kao problem u ovo vrijeme pandemije, kad pogotovo nedostaje zaposlenika u zdravstvenom sustavu. Ono što me zanima je problem palijativne skrbi, o tome se detaljno govori 2018. i 2019. međutim ne primjećujem ništa 2020. Kako radim u zdravstvenom sustavu i znam da taj problem nije riješen, da li se to zabunom preskočilo, što mislite u čemu je problem, mislim da ipak nije palijativna skrb riješena [[Upadica Radin: Hvala.]] da tu ima jako puno posla. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Mislim da ste potpuno u pravu, mislim da u Hrvatskoj problem palijativne skrbi nije dobro riješen, mislim da će mnogi koji su bili i osobno, čak i ako ne rade u zdravstvenom sustavu, osobno u situaciji da imaju svoje često stare, ponekad i mlade umiruće, znaju za problem. Istovremeno, uvijek je jedna dilema kada se rade ova izvješća ukoliko dajete preporuke i situaciji se ne popravlja. Da li ćete stalno ponavljati jedno te isto i što zapravo učiniti. Obzirom da nije bilo značajnijeg broja pritužbi na ovom području tijekom 2020. koji su u velikoj mjeri zapravo da tako kažem, pojele pritužbe koje su se ticale pandemije, to je jedan od razloga zašto je koliko znam to izostavljeno iz izvješća za 2020., što ne znači da to nije bila bitna tema ili da ona meni u budućem mandatu neće biti bitna tema. Hvala.
Hvala. Gđa. Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovana pučka pravobraniteljice, kao što ste rekli, vi ste opunomoćenica Hrvatskoga sabora za promicanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda utvrđenih Ustavom, zakonima i međunarodnim pravnim aktima međutim Hrvatski sabor nije stavio na dnevni red izvješće iz 2019. ni 2019. nego sada zajedno sa 2020. To je zapravo po meni i smatrate li vi da je to zapravo marginalizacija instituciji rada pučke pravobraniteljice i poruka javnopravnim tijelima zapravo Hrvatski sabor ne vidi vas kao opunomoćenicu za zaštitu i promicanje ljudskih prava i zapravo ne želi čuti konstruktivnu kritiku koju upućujete svojim izvješćima javnopravnim tijelima.
Hvala. Odgovor, molim vas.
U zadnjih dan i pol bilo je nešto dezinformacija u javnom prostoru o ovom pitanju pa želim istaknuti da su sva izvješća bila predana na vrijeme u skladu sa zakonskim rokom. Također, Vlada jest dala mišljenje na sva izvješća relativno brzo i ona zapravo tehnički jesu bila stavljena na dnevni red, međutim nije bila zakazana rasprava. Mislim da je to ipak jedno pitanje za raspravu saborskih zastupnika i političko pitanje, ali isto tako mislim i da ono ima učinak na implementaciju preporuka i na ono što je ostvarivanje učinkovitosti rada institucije. Dakle, kao što sam i istaknula u uvodnom govoru, statistike, implementacije preporuka pokazuju da je ažurna rasprava vodila do većeg stupnja implementacije. Ja mislim da fokus treba biti upravo za sadržaju implementacije i preporuka. Hvala.
Hvala. Gospodin Kajtazi.
Hvala. Poštovana pučka pravobraniteljice, moje iskrene čestitke još jednom i nadam se dobroj suradnji kao i, kao i dosad. Molim vas da mi nešto više kažete o suradnji sa jedinicama lokalne samouprave, koliko je ta suradnja bila dobro i kakva je bila. Isto tako u kojoj mjeri jedinice lokalne samouprave izvršavaju svoje obaveze prema vijećima nacionalnih manjina. Isto tako molim vas da nam kažete što mislite o prosvjedu u Međimurju pod nazivom „želim normalan život“. Da li je po vašem mišljenju taj prosvjed bio rasistički jer tamo je masa ljudi, neki obučeni u crne košulje prosvjedovala protiv romske zajednice, a već sam naziv prosvjeda je indikativan jer su želili poručiti da je normalan život onaj bez samih Roma. Hvala.
Izvolite odgovor.
Da, kao što je vama kao zastupniku dobro poznato nažalost određene jedinice lokalne samouprave ne poštuju svoje obveze prema vijećima nacionalnih manjina, a kako su one propisane Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina. Ne tiče se to samo financiranja nego i osiguravanja prostornih uvjeta za njihov rad. I kao što se ističe svake godine u poglavljima, ne samo ove zadnje 3 godine već dugi niz godina kada se govori o pravima nacionalnih manjina stav je ove institucije da bi obveze i prema Okvirnoj konvenciji o pravima nacionalnih manjina i Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina trebalo poštovati, pa i u ovom smislu, a isto je mislim nedavno rekao i Odbor Vijeća Europe koji prati primjenu Okvirne konvencije o pravima nacionalnih manjina. Vezano za prosvjed u Čakovcu moram reći da je inače itekako s obzirom da sloboda javnog okupljanja jedno važno ljudsko pravo [[Upadica: Vrijeme nažalost.]] aha.
Nažalost vrijeme, ali imat ćete prilike poslije, da. Gospođa Marina Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovana pravobraniteljice, Stožer civilne zaštite nakon proglašenja pandemije donio je odluke koje su u velikoj mjeri ograničavale ljudske slobode. Između ostalog 23. ožujka 2020. susreli smo se s odlukom o zabrani napuštanja mjesta prebivališta što je po meni osobno apsolutno kršenje ljudskih prava. Molim da mi konkretno odgovorite, držite li vi kao profesionalac kada je riječ o zaštiti ljudskih prava da je ovdje bilo kršenje istih?
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja kao profesionalac ili profesionalka moram odgovoriti kao svaka dobra pravnica, a to je da poštujem odluke Ustavnog suda koje nas sve obvezuju. Međutim, također ću reći i da smo kao institucija cijelo vrijeme zaprimali pritužbe građana koji jesu propitivali da li su ograničenje njihovih prava pa i ograničenje sloboda kretanja, ograničenje prava. Ono što je bio odgovor ove institucije do adekvatnih odluka Ustavnog suda svakako je bio balansiranje odnosno balansiranje između ograničenja i ugroze javnog zdravstva. Nakon odluke Ustavnog suda uloga pučke pravobraniteljice nije da kritizira ili propituje ili drugačije odlučuje nego što odlučuje Ustavni sud.
Hvala. Gospodin Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovana pučka pravobraniteljice vama čestitke na izboru, puno sreće u radu, a čestitke i na dobrom odgovoru sitnim provokatorima koje nažalost u ovom domu imamo. No, ono što moram reći da je sramota da raspravljamo u svibnju 2021. godine o izvješću za 2018., 2019. i 2020. to naravno ne govori ništa o vama pučka pravobraniteljice, ne govori ni o nama ali govori koliko su ljudska prava i zaštita prava naših građana važna vladajućoj većini. A kada smo već kod vladajuće većine i zaštite ljudskih prava jednu od tema koje se protežu iz izvješća je suradnja sa institucijama države. Mislim da je dobro reći ovdje sa ove govornice i da vi to isto tako kažete da se neke institucije sustavno oglušavaju o vaše dopise, vaše požurnice, vaša inzistiranja da se neka pitanja riješe. Vi ste naša ovlaštenica, a ako ignoriraju vas ignoriraju sabor, ali evo nekima to očito nije problem.
Hvala. Izvolite odgovor.
Već sam se očitovala oko vremena rasprave, moram reći da je meni najbitnije u svemu da se o izvješćima raspravlja, da se raspravlja ažurno jer je to zapravo odgovornost prema građanima. Ako oni nama upućuju pritužbe u jedno vrijeme i mi onda temeljem tih pritužbi radimo izvješće, mislim da zaslužuju da se onda o tim temama govori kad su aktualne. Mislim da mi danas u 2021. raspravljamo o izvješću iz 2018., jednom svijetu koji je daleko, svijet se od tada promijenio i mislim da je to šteta, ali to sam već i rekla. Vezano za suradnju s institucijama mislim da postoji pogrešna predodžba kod nekih da je pučki pravobranitelj i sa druge strane borbene linije u odnosu na tijela državne uprave. Mislim da to nije tako. Mislim da pučki pravobranitelj bez suradnje odnosno pučka pravobraniteljica kada govorim o sebi i instituciji sada, mora surađivati s tijelima jer implementacije preporuka nema bez te suradnje. Ono što mislim da je bitno je dobiti veći broj očitovanja kada se radi mišljenje Vlada na preporuke kako bismo mogli imati jedan dijalog koji se onda ostvaruje tijekom [[Upadica: Hvala, oprostite vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] godine i na sastancima.
Gospođa Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo pučka pravobraniteljice prateći dosadašnji rad bivše pučke pravobraniteljice, čitajući njena izvješća stekla sam dojam da njoj ipak svi građani nisu bili jednako važni i da joj sva ljudska prava nisu jednako važna. Naime, može se primijetiti da je po nekim objavama u medijima ili nekim pritužbama vrlo promptno reagirala, ali kad je u pitanju bilo primjerice pravo na priziv savjesti ili pravo na slobodu vjeroispovijesti da je tu pučka pravobraniteljica u stvari ne samo nekako preskakala teme već je dapače pozivala kroz svoje preporuke na ograničenje prava na priziv savjesti ili na ograničenje vjerskih sloboda. Mislim da takav jedan asimetričan pristup nije dobar, on vodi totalitarizmu, on svrstava pučku pravobraniteljicu pod neke ideološke boje, što ne bi smjelo biti jer ona mora na jednak način štititi sve građane i sva ljudska prava, pa me zanima hoćete li vi tu praksu u budućnosti promijeniti?
Fala lijepa. Izvolite odgovor.
Prvo ću reći da se zapravo pitanjima vjere ova institucija bavi kroz 2 ili gotovo 3 mandata, jedno kroz zabranu diskriminacije temeljem vjere ili uvjerenja, drugo kao nacionalna institucija za zaštitu ljudskih prava uzimajući u obzir kako pravo na vjeru tako i prava vjerskih zajednica, a može se pojavljivati i u … [[Govornik se ne razumije]] mandatu. Ono što također hoću reći je da u nekim situacijama naravno postoji potreba balansiranja različitih ljudskih prava i kako će se u konkretnom slučaju balansirati različita prava naravno da će ovisiti i o konkretnom slučaju. Naravno, pučka pravobraniteljica samostalna je i neovisna o izboru tema, ali ono što mislim da treba biti i dobra vodilja onome što se pritužuju građani. Mi zaprimamo dosta malen broj pritužbi kada se radi o kršenju prava na vjeru odnosno diskriminaciju temeljem vjere ili uvjerenja [[Upadica: Fala]] Ono što smo pokušali [[Upadica: fala, fala vrijeme]]
g. Bošnjaković.
Hvala lijepo. Poštovana pučka pravobraniteljice, ovo izvješće, sva 3 su vrlo iscrpna i zasnivaju se zapravo na pritužbama građana i vašim ocjenama zapravo kakvo je stanje u pojedinom segmentu. Ono što mi je zapravo vrlo ovdje indikativno, sami ste govorili o preporukama da one trebaju bit rezultat komunikacije i državnih tijela i vašeg ureda, ali sad u zadnja 2 izvješća kad vidimo da je postotak implementacije tih vaših prijedloga 26 i 20%, to je zapravo prilično nisko. Da li mislite u svom budućem radu zapravo analizirat zbog čega je to tako ovaj niski postotak, da li mislite pojačati tu komunikaciju sa državnim tijelima? Ima još jedan važan institut i vaš alat koji vam zakon omogućava, a to je podnošenje posebnih izvješća. Mi smo ovdje govorili da ova 3 izvješća generalna nismo raspravljali, al bilo bi dobro možda godišnje imati poneko posebno izvješće koje se jače fokusira na nešto.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala vam na ove dvije iznimno bitne teme. Apsolutno mislim pojačati komunikaciju, kao što sam već rekla spominjući most, dakle mislim da ova institucija treba biti most među različitim dionicima i mislim da bez komunikacije sa tijelima kojima su upućene preporuke i bez njihove povratne informacije pučkoj pravobraniteljici o stajalištu tijela u odnosu na neku preporuku zašto cijene da ju mogu ili ne mogu ili ne žele provesti, što je također legitimno, ali mora biti bazirano na povratnim informacijama i ne samo kroz izvješća ili ne samo kroz dopise, ne samo kroz dopise u predmetima, nego inače kroz sastanke, kroz uspostavljanje mjere skupine koordinatora u različitim tijelima kako bi još više pospješili tu suradnju, apsolutno mislim da je suradnja bitna. Što se tiče posebnih izvješća, mislim da su ona iznimno važan alat. Prošla pravobraniteljica tijekom svog 8-godišnjeg mandata izradila je 3 posebna izvješća. Ja bih vrlo rado da vam pravo kažem [[Upadica: Fala, vrijeme]]
I ja bih.
Aha, radila posebna izvješća, primjerice o potresu ili o pandemiji koronavirusa, ali čini mi se da će ova godina meni biti doista zahtjevna [[Upadica: Prošli smo vrijeme, oprostite, oprostite, prošli smo vrijeme]] ali u budućnosti se nadam raditi posebna izvješća.
Prošli smo vrijeme. g. Bartulica.
Evo zahvaljujem. Poštovana gđo. Šimonović, nadam se da ćemo razviti jednu dobru suradnju tijekom trajanja vašeg mandata. U odnosu na 2018. i 2019. danas su uvjeti našeg svakodnevnog života potpuno drugačiji, svi smo svjesni toga. Mene bi zanimalo vaše mišljenje vezano za ove špekulacije o vraćanju u normalnost odnosno na uvjetovanje covid putovnicom odnosno testom da netko nije zaražen za ulazak u najobičnije prostorije od dućana ili putovanja u neko drugo mjesto? Dakle, svjesni ste da su u ovo vrijeme zapravo temeljna prava, primjerice pravo na rad, uskraćena zbog pandemije, ali zabrinuti smo svi kako će ta nova normalnost izgledati, pa bi me zanimalo vaše mišljenje oko toga kako držite da će se to riješiti, da li je primjereno uvjetovati kretanje sa [[Upadica: Fala lijepa g. Bartulica]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala vam na ovom pitanju. Da, mislim da je vraćanju u normalnost ili trebala bi biti cilj apsolutno svih. S jedne strane bih napravila razliku između prelaska granice i onoga što se odvija u nacionalnim sustavima. Dakle, primjerno ovdje kao što ste istaknuli riječ je o radu i zapošljavanju i mogućim posljedicama po radnike, ali isto tako i pristupu dobrima i uslugama o čemu se zadnjih dana doista puno piše kako u nacionalnim tako i u europskim i svjetskim medijima. Činjenica da s jedne strane treba omogućiti funkcioniranje sustava, primjerice vraćanje turista, ali istovremeno vrlo pažljivo paziti jer bi moglo dolaziti do diskriminacije ukoliko bi se tražilo isključivo cijepljenje, pogotovo kad govorimo o osobama koje se ili ne mogu cijepiti, koje bi onda mogle biti u tom slučaju diskriminirane temeljem zdravstvenog stanja ili primjerice ako govorimo o trudnicama koje bi u tom slučaju bile diskriminirane na temelju majčinstva [[Upadica: Fala]] Dobro.
Fala. Nažalost kronometar je takav, ne možemo ga promijeniti. gđa. Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana pučka pravobraniteljice, u izvješću vrlo jasno kritizirate činjenicu da Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike nije donijelo Zakon o socijalnoj skrbi kako najavljuje već 3.g. iako smo prije imali priliku čuti ovdje od državne tajnice da je još u travnju on spreman. Vaša preporuka je povećanje zajamčene minimalne naknade, što je također činjenica da se trebaju ublažiti i kriteriji s obzirom na činjenicu da je 7% samo osoba u riziku od siromaštva obuhvaćeno tom zajamčenom minimalnom naknadom. Ono što je zabrinjavajuće je visoka stopa siromaštva za starije osobe i jednoroditeljske obitelji. Stategija borbe siromaštva i socijalne isključenosti za razdoblje nakon 2020. g. nije donesena, a stara se odnosila na razdoblje od 2017.-2020. g. Kako komentirate činjenicu da se znači, strategije ne donose na vrijeme, kao i što se ne prati provedba postojećih strategija, odnosno aktivnosti i nitko ne prati što strategije su prethodno donijele i kako utječu na sadašnjost?
Hvala. Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Mislim da ste spomenuli jednu izrazito bitnu temu, a to je pitanje donošenja novog Zakona o socijalnoj skrbi. Donošenje ovog Zakona najavljuje se već 3 godine, ali sada u odnosu na zadnje najave da će doista i biti vrlo skoro tijekom ove godine, donesen novi zakon, moram reći da to zvuči itekako dobro, međutim, tek treba vidjeti zakonski prijedlog, pa onda o njegovoj kvaliteti suditi. Svakako, povećanje zajamčene minimalne naknade vezala bih ne samo kao što ste istaknuli uz obuhvaćenost onih koji su u riziku od siromaštva sa trenutnim mjerama odnosno iznosom zajamčene minimalne naknade, nego zapravo ovdje posebno mislim da treba istaknuti siromaštvo u kontekstu starijih osoba, pogotovo starijih osoba koje žive same, a u najvećem riziku, odnosno najvećem stupnju siromaštva gledajući ove parametre, trenutno se nalaze starije žene koje žive same u samačkim kućanstvima.
Hvala. Gđa. Selak Raspudić.
Uvažena pučka pravobraniteljice, svjesni ste da bi vaša temeljna odlika trebala biti neovisnost, a isto tako, svjesni ste i kontroverzi koji se vežu uz rad prethodne pravobraniteljice. Koliko je prisutna kognitivna disonanca kod vladajućih, najbolje je vidljivo u tome što su vas oni izabrali, premda ste radili u istom Uredu, a istodobno nisu htjeli prihvatiti vaša Izvješća, nego su ih tek primili na znanje. U tom smislu, moje je pitanje, možete li se kritički osvrnuti barem na jednu dimenziju rada prethodne pravobraniteljice, i u kojoj će mjeri vaš rad biti politika kontinuiteta s jednakim naglascima ili ćete nam ponuditi neke druge naglaske u vašem radu, drugačije od prethodne pravobraniteljice, i ako hoćete, koji bi oni bili?
Odgovor, izvolite.
Ovo će mi biti doista teško odgovoriti u ovom kratkom vremenu, ali sigurno se mogu o tome dalje izjasniti tijekom završne. Da, apsolutno, mislim da je neovisnost, pa i ponajbitnija karakteristika ovog mandata i ove funkcije koju obnašam, ali neovisnost u kombinaciji sa učinkovitošću. Ne znam sasvim što mislite kad kažete da su izvješća moje prethodnice tek primana na znanje, naime, sva izvješća pučke pravobraniteljice Lore Vidović bila su usvajana, izuzev jednog koje je bilo odbijeno, nijedno nije bilo primljeno na znanje. Glede toga da li će biti riječ o kontinuitetu ili diskontinuitetu, reći ću ovako, svako od nas, naravno da je osoba za sebe, ali ja ne skrivam, nego dapače, ponosna sam na ono što sam radila kao zamjenica prošle pučke pravobraniteljice, a kako ću raditi, vjerujem da ćete moći vidjeti i sami u godinama koje su pred nama.
Hvala lijepa. Izvolite, povreda Poslovnika, gđa. Raspudić.
Čl. 238., nažalost znam da je bilo opsežno pitanje, ali nisam dobila odgovor na ono ključno, što je omalovažavanje saborskih zastupnika, to je možete li se kritički osvrnuti barem na jednu dimenziju rada prethodne pravobraniteljice, a što se tiče ovog dijela prihvaćanja izvješća radi se o sastanku resornog odbora, prihvaćanju ovih trenutnih izvješća koja su tek primjena na znanje, a odbilo ih se prihvatiti.
Hvala lijepa. Nisam primijetio omalovažavanja pa ide opomena. Tu nema odgovora. Sada je replika g. Raspudića.
Poštovana pravobraniteljice, žao mi je što Izvješće iz 2018. raspravljamo tek sada uz druge, ali kao što ste sami rekli, niste za to krivi. Žao mi je što za ovom govornicom nije vaša prethodnica jer morate braniti izvješća institucije u vrijeme kad ju je ona vodila. Očekivao sam u proljeće 2021. da ćete vi koristiti svoju ovlast iz st. 2. čl. 16 Zakona o pučkom pravobranitelju gdje možete donositi posebna izvješća u situacijama šire ugroze ustavnih i zakonskih prava i da ćemo imati posebno izvješće o stanju ljudskih prava u korona pandemiji. Nažalost u Izvješću za 2020. od 264 stranice, samo 10 govori o tome. Ako pridodamo i gdje se ovlaš dotiče u drugim člancima, to dolazi do nekih 5% Izvješća, a posebno izvješće smo dobili o klimatskim promjenama. Je li vi doista mislite i to je moje pitanje u 2020. g. da su na ljudska prava u Hrvatskoj više utjecale klimatske promjene nego korona pandemija i sve što se oko nje događalo?
Hvala. Izvolite odgovor.
Kao što sam maloprije istaknula, mislim da su posebna izvješća jako važan alat. Isto tako, moramo reći da mislim da je posebno Izvješće o klimatskim promjenama itekako bitno i značajno, mislim da sa usporedbom važnosti pojedinih problema zapravo nije dobro licitirati ili barem ja to biram, ne činiti, mislim da je riječ o dvije itekako bitne i želim to reći, povezane teme. Isto tako, da, hoću reći i da bih ja vrlo rado, da smo radili ili ja osobno radila posebno izvješće o utjecaju pandemije koronavirusom, mislim da je rijetko što utjecalo na ljudska prava kao ova pandemija. Slično mislim u odnosu na 2 potresa koja su zadesila, kako Zagreb, tako i Sisačko-moslavačku županiju. Ne znam koliko trenutno imam prilike govoriti o tome, zašto vrlo vjerojatno u ovom trenutku neću biti u mogućnosti.
Hvala. Ne, ne, nećete. Hvala. Ali, možete poslije. Gđa. Glasovac.
Hvala lijepo. Uvažena gđo. pučka pravobraniteljice, ja vam također, čestitam i želim vam uspješan i neovisan rad u nadolazećem mandatu i baš mi je drago da je kolega Raspudić spomenuo ovo pitanje jer sam i ja imala jedno pitanje za vas, a vezano je uz posebna izvješća upućena u HS-u nakon poplava koje su se dogodile 2014. g. iz kojeg je iz tog izvješća je proizašao niz preporuka na koji način se država može nositi s posljedicama katastrofe koje su uzrokovane tada poplavom, ali i svim drugim i na koji način spriječiti ugrožavanje ljudskih prava u istima. S obzirom da je to izvješće u sklopu izvješća 2015.g. odbijeno, moje pitanje vama je, da je država kojim slučajem uvažila sve preporuke iz tog izvješća smatrate li da smo mogli se bolje nositi, ne možemo spriječiti naravno potres, ali nositi se sa svim onim kriznim situacijama i pristupom određenim uslugama i sprečavanju diskriminacije ljudi koji su pogođeni katastrofom? Hvala gospođo Glasovac. Izvolite odgovor.
Da, u pravu ste to je posebno izvješće koje je također odbijeno, dakle prošloj pravobraniteljici bilo je odbijeno jedno godišnje izvješće i to konkretno posebno izvješće o poplavama. I da, mislim da je šteta da je ono bilo odbijeno i mislim da bi nam svima skupa bilo bolje da su preporuke iz tog izvješća bile implementirane. One su se odnosile na jačanje sustava civilne zaštite, na način reakcije u kriznim situacijama. Mislim da svi dobro znamo da je prevencija i planiranje unaprijed itekako bitno, a mislim da smo to sada i osvijestili. Ono što mi se čini je da ima smisla gledati konstruktivno naprijed i kako iskoristiti ovu sada priliku koju zapravo i vi imate. Na meni je da ukazujem, a na vama je da doista mijenjate stvari, s time da u odnosu na neke buduće katastrofe, a koje također mislim da je izvjesno da će se pojaviti, onda i uspostavimo bolje sustave kako bismo prevenirali nesnalaženje i nemogućnost brze reakcije.
Hvala. g. Zekanović.
Poštovana pravobraniteljice. S obzirom da ste u prošlosti surađivali tijesno sa Centrom za mirovine studije, a poznati ste i po vašoj suradnji na kolegijima rod, spol, queer, zanima me vaš stav kao pravobraniteljice vezano uz slučaj Šegota-Kožić odnosno ulogu Ustavnog suda, kasnije Upravnog suda vezano uz udomljavanje kasnije usvajanje djece, s obzirom da vi govorite o poticanju ljudskih prava i sloboda, je li po vama pravo i sloboda tog djeteta, iako niste pravobraniteljica za djecu, ali može se i vas pitati, tog djeteta narušeno kada odnosno neke potencijalno druge djece, s obzirom da po meni svako dijete i svaki čovjek ima pravo na normalnu obitelj? Vaš stav, molim vas.
Izvolite odgovor.
Ja bih sada mogla odgovoriti da je riječ o nadležnosti i druge dvije pravobraniteljice, pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, obzirom da se radi o pravima LGBT zajednice konkretno o potencijalnoj diskriminaciji temeljem spolne orijentacije i pravobraniteljice za djecu obzirom da propitujete u tom kontekstu prava djeteta. Međutim, neću se tako lako izvući i uputiti prstom isključivo na druge pravobraniteljice nego iskoristiti ovu priliku da kao pučka pravobraniteljica, a pri čemu podsjećam i da je ova institucija središnje tijelo nadležno za suzbijanje diskriminacije kažem svoj stav. A moj stav je takav da što je to normalna obitelj, vjerojatno nećemo dijeliti iste stavove, ali moji stavovi u ovom trenutku nisu bitni, ono što je bitno je pravni okvir koji imamo u RH. Imamo s jedne strane Ustav.
Hvala lijepa, imate ćete prilike na kraju. Digli ste ruku, vjerojatno pauza jel da?
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Dakle, tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od deset minuta da bi se dodatno konzultirali o ovom izvješću. Meni je drago da je pravobraniteljica hrabro za razliku od nekih koji to uvijek stavljaju u rukavice i kamufliraju rekla svoj stav, svoj svjetonazorski, ideološki stav i to je fino, to je hrabro. Dakle, taj stav je identičan stavu SDP-a, stavu Možemo, stavu Vlade Andreja Plenkovića istovjetan, ali nije stav u Hrvatskih suverenista. Međutim hrvatski narod je na nedavnom referendumu o braku rekao jasno što je po njemu brak, što je po njemu obitelj i što je normalno, a što nije normalno ili drugim riječima što je nenormalno. Dakle, hrvatski narod je jasno rekao. Meni je drago da ste se vi razotkrili i da ste stali na stranu liberalnog svjetonazora onoga zapravo koji vas je izabrao, ovdje ste sami rekli sa 115 ruku. Mi Hrvatski suverenisti vas nismo birali i nećemo vas birati jer vi predstavljate ono zbog čega smo mi i ušli u politiku i borimo se protiv toga. Dakle, i taj referendum o braku o kojem ja govorim on je bio … on je bio okidač i za moje bavljenje politikom. I meni je ponovit ću još jednom drago da ste pokazali tko ste i što ste, jako hrabro, dakle vi ste eksponent jedne lijevo liberalne politike i Andreja Plenkovića i Zorana Milanovića i SDP-a i HDZ-a i svih ostalih mutnih sivih koji se nalaze u ovom HS-u. Ali evo ja sam ponosan da sam član Hrvatskih suverenista koji su jasni po svim pitanjima pa i po ovome. Normalno i nenormalno je za nas iznimno jasno.
Stanka vam je odobrena, ali na osnovi čl. 243.b idemo dalje. Sada je gospođa Anka Mrak Taritaš na redu.
Hvala lijepo. Poštovana pučka pravobraniteljice dopustite da vam ja isto čestitam na vašem imenovanju i da vam želim sreću u radu. Sami znate da vam neće biti lako, ali naravno trebate i podršku od svih nas i meni je žao što u ovim izvješćima nije imala priliku ih braniti i bivša pučka pravobraniteljica jer mi se čini da je to jedino ispravno i jedino normalno. Ali tu smo gdje jesmo. Dakle, vi ste jedan kontinuitet u radu i ja uvijek mislim da je kontinuitet bitan. Ja ću se referirati malo na izvješće za 2020. koji je 2020. su karakterizirale dvije stvari, jedna stvar je korona odnosno covid-19, a druga stvar je potres. Ali ono što sam mislila da nikad neću imati potrebu 2021.g. izgovoriti izgovorit ću, u izvješću kaže da u 2020.smo imali i onaj slučaj oružanog napada na Markovom trgu i u izvješću se kaže potrebno je izrijekom zakonom zabraniti uporabu ustaškom pozdrava [[Upadica: Hvala.]] „Za dom spremni“ u svim pojavnim oblicima …/UPadica: Hvala lijepo gospođo Mrak Taritaš./… te tako popuniti pravnu prazninu. Gdje smo, što smo i kako smo?
Ne mogu iznimke napraviti, hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Opet je riječ o pitanju na koje ću vrlo teško odgovoriti. Spomenuli ste bivšu pravobraniteljicu, da i meni je žao da ona nije imala prilike braniti izvješća koja je radila odnosno koje je radila institucija dok je ona bila na čelu, međutim ja želim zapravo zahvaliti na njenom radu njoj kao i cijelo uredu. Zašto to ističem? Zato što je pučka pravobraniteljica i osoba i institucija. To je institucija u kojoj radi cijeli niz ljudi vrlo odgovorno i predano. Mislim da nije dobro svoditi cijelu institucije isključivo na jednu osobu, ali isto tako ne treba ni umanjivati odgovornost koju ima čelna osoba te institucije. Što se tiče opet pitanje kontinuiteta, ja bih to rekla ovako, ja vidim da postoji određen kontinuitet jer naravno riječ je instituciji. Istovremeno bila sam i zamjenica i ne bi moglo ne biti nekog kontinuiteta. Istovremeno mislim da će biti i razlika. Dakle, sigurno da će biti još prilike da raspravljamo o ovome. A što se tiče ovog dijela koji ste naveli [[Upadica: Hvala.]] vezano …
Možete završit rečenicu, izvolite, završite rečenicu.
Nije lako završiti rečenicu vezano za pozdrav „Za dom spremni“, ali vrlo radu ću o ovome detaljnije u završnoj riječi.
Molim, na kraju imat ćete, a možete i intervenirati tijekom rasprave. Izvolite gospodin Bauk.
Zahvaljujem. Što se tiče naše podrške nju ste na glasanju dobili zato što smatramo da će biti kontinuitet između dosadašnje pravobraniteljice i vas, a ove razlike o kojim govorite nadamo se da će još biti poboljšanje onoga što mislimo kako bi trebalo izgledati. Ali da bi ova rasprava o 3 izvješća za 3 godine imala smisla ona, jedino joj vi možete dati smisao tako da ne odsjedite cijelu raspravu i kao što ste nekoliko puta rekli odgovorite u završnoj riječi, pretpostavljam da ste to rekli zbog nepoznavanja Poslovnika, nego da na svaku raspravu zastupnika iskoristite poslovničko pravo i 5 minuta govorite za govornicom odgovarajući. Onda će ova rasprava imati smisla. Evo recimo nakon gospodina Raspudića i gospođe Raspudić da se javite i odgovorite im, jer vidim da vam je falilo vremena za svaku repliku. Onda će ova rasprava imati smisla jer nama ne treba most između Vlade i građana, treba nam domovinski pokret za ljudska prava o tome kakva su sada ljudska [[Upadica: Hvala.]] prava u RH. Hvala.
Hvala. Odgovorite, izvolite.
Možda je onda riječ o mojem nepoznavanju Poslovnika, moram reći da nisam sklona sjediti i šutiti, mislim da dobro poznajem teme iz nadležnosti institucije i nema tema o kojima se bojim govoriti u ovom visokom domu. Dakle, koliko sam bila informirana do sada su u svim ranijim obranama izvješća kako prošla pučka pravobraniteljica tako i posebne pravobraniteljice imale priliku koristiti i replike na replike zastupnika, na uvodne govore, nisam čula do sada da je postojala neka druga opcija, ali ako ona postoji, eto i na to sam spremna.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama, a malo prije sam vam rekao da možete intervenirati u bilo kojem trenutku 5 minuta to kao svaki predlagatelj svakog izvješća ili zakona. Samo trenutak gospođa Selak Raspudić, želi li predstavnik Vlade dodatno dat dodatno obrazloženje, ne, želi li uzeti riječ, molim, želi li uzeti riječ izvjestitelji odbora, ne. Otvaram raspravu, prava je gospođa Selak Raspudić i gospodin Raspudić, podijelit će vrijeme ispred MOST-a, izvolite. Povreda Poslovnika? Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče smatra da izvješće Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav povrijeđen Poslovnik jer su napisali da je izvješće primljeno na znanje iako se o njemu nije izjasnila većina zastupnika i većina članova odbora. Naime, gospodin Milorad Pupovac član odbora deponirao je glas prema riječima predsjednika odbora samo za prihvaćanje izvješća, a nije se kako nam je rečeno na sjednici izjasnio o prijedlogu za primanje na znanje, stoga smatram da odbor nije donio nikakav stav o ovome izvješću. Hvala.
Govorite o Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Morat ćete se žaliti Odboru za Ustav i politički sustav.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Žalit ću se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustava na način odlučivanja odbora u konkretnom slučaju pa će biti prilika raspraviti i o načinu deponiranja glasova na sjednicama odbora generalno. Hvala.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Da, dobro. Izvolite gospođa, prvo gospođa Selak Raspudić i onda gospodin Raspudić, izvolite ispred MOST-a.
Uvodno ću se osvrnuti na ovo, doista je neobično i omalovažavajuće za Hrvatski sabor da nam se nije obratio predsjednik odbora jer ono na što se, što se dogodilo na nadležnom odboru, a što je bilo i dio moga pitanja itekako je važno za rad pučke pravobraniteljice odnosno za prihvaćanje ovih izvješća. Naime, nadležni odbor nije prihvatio ova izvješća, on ih je tek primio na znanje. U tom smislu navedeno, budući da je nadležni odbor u rukama vladajuće većine tumačim kao kognitivnu disonancu jer su ti isti prihvatili sadašnju pučku pravobraniteljicu kao novu pučku pravobraniteljicu čime su dali legitimitet i prethodnoj pučkoj pravobraniteljici odnosno njezinom radu. Istodobno nisu htjeli raspraviti njezina izvješća, nisu ih uvrstili u rad sabora. Isto tako nisu im dali legitimitet na nadležnom odboru s vrlo neobičnim objašnjenjem da se oni s nekim preporukama slažu, nekima ne slažu pa sad ne mogu to tek tako prihvatiti nego će tek primiti na znanje. Dakle, vladajuća većina zaslužuje i treba objasniti hrvatskoj javnosti prihvaća li ona ova Izvješća i što smatra u njima spornima, ako ne, a ako ih smatra spornima, kako je onda moguće da je prihvatila kontinuitet rada jer je ona upravo svojom vladajućom većinom dala legitimitet trenutnoj pučkoj pravobraniteljici. Nadalje, budući da je pravobraniteljica zamolila da se fokusiramo na preporuke, postavit ću pitanje upravo oko tih preporuka. Složili smo se da je najvažnije pitanje koje je naše građane okupiralo u prethodno vrijeme, pitanje koje se veže uz potrese i uz pandemiju. U tom smislu, kada govorimo o potresima, kojima su posvećeni tek nekoliko stranica i o preporukama koje su dane u pogledu postupanja oko tih potresa, moram istaknuti poražavajuću činjenicu. Da se rad tek o jednoj preporuci, a ta je da se u razumnom roku osigura pružanje usluga putem nekakvog mobilnog tima građanima da mogu sami sastaviti prijave na projekte koji će im dati novce za obnovu, što je dobra preporuka, ali apsolutno nedovoljna. Kada govorimo o razmjerima katastrofe koje je potres priuštio hrvatskim građanima, gdje su preporuke oko prava na dom, prava na vodu, oko nasilja nad ženama koje je potencirano u ovoj krizi, itd. Imamo tek jednu preporuku pučke pravobraniteljice koja se odnosi na potrese. Zašto? Isto tako ću spomenuti da proglašenje katastrofe koje se ovdje spominje i koje je bilo uvjet za financiranje, 100%-tno financiranje stradanja od potresa u najnovijem potresu koji je pogodio Sisačko-moslavačku županiju, krši ustavne vrednote, jednakost i socijalne pravičnosti, jer na nejednak način tretira one koji su ranije stradali od potresa i one koji su sada stradali od potresa. Očekujemo da pučka pravobraniteljica kaže nešto više o tome. I još, na kraju ću reći nešto i o preporukama koje se odnose na zdravlje. Te su preporuke previše generalne. One govore o razumnom roku koje treba osigurati pružanje usluge svim građanima. Što je, zaboga, razumni rok? Pa valjda pučka pravobraniteljica može nešto reći i o tome. Kažu da se poduzmu konkretne i učinkovite mjere za liste čekanja. Koje su mjere konkretne i učinkovite? Dakle, ako hoćete razgovor o sadržaju, ako hoćete razgovor o preporukama, onda i te preporuke moraju biti veće i konkretnije u temeljnim pitanjima koja se tiču naših građana.
Hvala lijepa. G. Raspudić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ponovit ću uvodno nekoliko naglasaka koje sam dao radu pravobraniteljice kada smo govorili o izboru nove, a to je prije svega, kako je u vrijeme opće stagnacije, krize, nazadovanja, gubitka radnih mjesta, smanjenja proračuna lijepo vidjeti da postoje neki sektori koji kontinuirano napreduju. A pravobraniteljstvo je najbrže rastuća industrija u Hrvatskoj. Proračun im vrtoglavo raste, 2008. bio je 7 milijuna kuna, sada je već 2019. 12 869 000. Prati ga broj rasta zaposlenih, tako 2018. 49, 2019. 52, 2020. 53, što čini lijepu kompaniju, složit ćete se. Kad vidimo rezultate, ovaj Ured kojeg treba uskoro preimenovati u „Holding za ljudska prava“, ne može me nitko uvjeriti da 13 dobrih pravnika nije moglo napraviti isti ovaj posao kojeg radi 53 ljudi u godinu dana, a što pokazuje i ova brošura od 200-tinjak stranica. Pravobraniteljica, govorim o bivšoj, naravno, jer ona je vodila instituciju u vrijeme na koje se odnose ova Izvješća, se nije dovoljno bavila onim čime se morala baviti, poput ljudskih prava u okružju korona krize. Ponovit ću, samo 10 stranica od 264 za 2020., ali je kontinuirano imala problema, imali smo konflikte s institucijama RH, prije svega, s policijom. Pa ju je morao demantirati ravnatelj policije, ovaj slučaj izmišljanja kod 9-godišnjeg Afganistanca koji je na kraju bio u pratnji oca ili one činjenice da je javno objavljivala anonimne pritužbe, čime je objektivno ugrozila tajnost, a time učinkovitost izvida kako je reagirala policija, itd., itd. Umjesto da, budući da je izabrana od Sabora, a Sabor izabiru građani Hrvatske i da radi u jednom partnerskom dijaloškom odnosu sa institucijama ostalim RH koje sve na koncu imaju legitimitet izvršne vlasti, od Sabora tj. od građana, pravobraniteljica se u osnovi postavlja kao nekakva batina koja će nas tužakati nekom velikom inozemnom „Bratu“ ako nismo dobri. Pravobraniteljica Vidović je javno blatila hrvatske policajce i prijetila kako će tužiti Hrvatsku „Velikom Bratu“, obavijestiti, kako ona kaže, međunarodne organizacije koje se bave monitoringom, zato što je uskraćeno da mimo zakona nenajavljeno upada i prati policijsko djelovanje i podatke. Pa se poziva i na inozemne tiskovine, kao što je Guardian, nekad ugledni tjednik koji je danas postao nekakav izlog, ne znam, partikularno ideološki akter iz Hrvatske nešto dojavi Guardianu, Guardian to objavi, onda taj partikularno ideološki akter u Hrvatskoj kaže, ali vidite, ugledni Guardian to kaže. Žalosno je da se to navodi u ovom Izvješću, a koliko je Guardian ugledan, možda najbolje svjedoči i bajka koju su pisali o prosvjedima u BiH, o čemu sam napisao čitave eseje, neću sada gubiti vrijeme na to. Evo par primjera koji pokazuju temeljne naglaske ovih Izvješća i rada prethodne pravobraniteljice. Kritizira se policija zbog nasilja nad migrantima u regularnom prelasku granice. Dakle, zamislite, policija postupa nasilno prema onima koji ilegalno prelaze granicu. Kako bi policija postupala prema nama svima građanima Hrvatske da nas zateče na licu mjesta u vršenju kaznenog djela, mi kontinuirano radimo to kazneno djelo, valjda verbalnim uvjeravanjem. Ono što je najskandaloznije, da u preporukama u jednom od ovih izvješća u poglavlju prava nacionalnih manjina bi pravobraniteljica ograničavala suverenitet hrvatskih građanima, točnije, pravo na referendum. Dakle narod više nije suveren u Hrvatskoj. Preporučuje Ministarstvu uprave da izradi prijedlog zakona kojim se, bi se od referenduma izuzela pitanja koja se tiču nacionalnih manjina. Što to znači? Zamislimo da neka većina dođe na bizarnu ideju da uvede to da pripadnici naše drage češke manjine biraju 2/3 sabora. I sad uvidi se da to nije u redu, raspiše, e ne može referendum o tome jer jedno stečeno pravo ne može se spuštati koliko god bilo nepravedno ili, ili bizarno. Pa onda preporučuje prebrojavanje u nekim stvarima, kaže treba prebrojiti ove prema kojima je policija postupala nekorektno, koje su etničke pripadnosti. Al oćemo li onda prebrojavati i kakva je etnička pripadnost počinitelja kaznenih djela u nekim sredinama? Pa naravno da ne bi trebali jer čemu bi onda to vodilo u konačnici. Ona bi bila jezični policajac, pa izražava zabrinutost, kaže javno mjenje se nakon 2015. pomaklo u smjeru zazora i ksenofobije zbog čega se izbjeglice danas naziva gotovo isključivo ilegalnim migrantima prema kojima se javno izražava uglavnom strah i zabrinutost. Pa kako drugačije nazvati onog ko je ilegalno prešao granicu i dolazi iz zemlje u kojoj nema rata nego ilegalnim migrantom? Jel bi to pravobraniteljica nama oduzela pravo govora i nazivanja stvari njihovim pravim imenom mimo ideoloških naputaka? To ne može, ne može proći. Posebno ćemo govoriti o ovom posebnom izvješću na kraju. Ove brošure koje prezentiraju rad jednog golemog ureda u nastavcima pričaju jednu te istu priču. To je jedan specifičan žanr jedne vrste mazohističke literature hrvatske autoflagelacije koju narod vrši preko nemilosrdne ruke pučke pravobraniteljice izabrane u saboru da nas uglavnom žigoše i cinkare. Savršeno uklopljeno u trendi i globalne obrasce u kojima će se od muha praviti slonovi, a slonovi u prostoriji će se više-manje ignorirati poput korona krize koja je eto nevažna za ljudska prava, bilo da je riječ o ovrhama, cenzurama ili eto korona režimu. Ja nju gledam i g. Radina kao ribe u akvariju i postavljam pitanje s maskom kao da im zub vadim i to je normalno, nema to nikakve veze s ugrožavanjem ljudskih prava nego klimatske promjene su mi problem lani bili [[Upadica: Fala lijepa]] Mi tolki mazohisti [[Upadica: Hvala g. Raspudić]] nismo i nećemo sudjelovati u ovoj lakrdiji i nećemo podržati izvješća, ovo neće proći. Hvala.
Zahvaljujem na usporedbi i ovaj sada je na redu g. Veljko Kajtazi koji će govorit u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovana pučka pravobraniteljice sa suradnicima, poštovani predstavnici državnih tijela, poštovane kolegice i kolege. Košto pretpostavljate moje izlaganje najvećim dijelom odnosit će se na pitanje romske nacionalne manjine odnosno problemi s kojima se romska zajednica suočava. Kao što i sami navodite u ova 3 izvješća vidljivo je da je romska zajednica jedna od onih koja je najviše suočena sa diskriminacijom i predrasudama. Evo samo jedan primjer kako su Romi više od ikoga izloženi etničkom profiliranju, osobito u trgovačkim centrima. Podaci iz godišnjeg izvještaja agencije za temelju prava EU navodi da 45% Roma u Hrvatskoj smatra kako ih je u posljednjih 5.g. policija zaustavila isključivo zbog romskog podrijetla, ne zbog protupravnog ponašanja. Također Romi su i dalje suočeni sa preporukama u obrazovanju, zapošljavanju i stanovanju, zaštitu zdravlja, te društvene isključenosti i predrasudama u svim segmentima. Dodatno, problemi su još više do izražaja došli zbog korone kada su se Romi našli u još težem položaju nego inače. Kako je uticaj epidemije jačao mnogi su Romi ostajali bez posla odnosno prihoda. Uz privremeno i stalno zaposlene bez prihoda su ostali i mnogi koji su radili neprijavljeno zbog zabrane napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka postradali su oni koji su se bavili skupljanjem sekundarnim sirovinama, a zbog ukidanja redovnih autobusnih linija i nedostatka organiziranog prijevoza. Romima je bila otežana i dostupnost institucija u središtima općina i gradova. S druge strane vi u svojim izvješću govorite kako je u Međimurskoj županiji bio razvijen dobar model za prevladavanje epidemije uzrokovanih poteškoća u kojoj se od studenog 2019. provodi projekt „PRO Health for Roma“ sa ciljem poboljšanja pristupa Roma zdravstvenim ustanovama. Ja sad opet pitam, da li to znači da ste zadovoljni sa suradnjom sa Međimurskom županijom il mi se iz vaših izvješća čini kao jeste, a znate da je ta ista županija otkad postoji Vijeće romske nacionalne manjine tamo izdvojila 12.000 kuna za njegov rad? Pazite, postoji već 2.g., a dobiva 12.000 kuna. Ako smatrate da je to dovoljno za rad onda u redu, al volio bih vidjeti tko sa takvim iznosom može raditi išta. Također vijeće još nema ni prostora za svoje djelovanje. Isto tako u prosvjedu nazvanom „Želim normalan život“, u njegovoj organizaciji sudjelovala je i sama županija odnosno održan je uz podršku županijskih institucija. Pa vas pitam, smatrate li da je normalno da jednom rasističkom prosvjedu podršku daje službene institucije? Nitko, pa ni ja ne spori da u Međimurju ima problema. Nitko i tko želi žmiriti na to. Uostalom, dosadašnji županijski vijećnik Matija Oršuš, ujedno predsjednik Vijeća romske nacionalne manjine Međimurske županije i sam je u svom obraćanju bio uputio javnu ispriku u ime romske zajednice. On se građanima Međimurja javno ispričao za svaki i najmanji prekršaj počinjen od strane pojedinaca pripadnika romske zajednice. Kazao je da se kao legitimni predstavnik Roma srami svakog oblika neprimjerenog ponašanja pojedinaca iz romske zajednice i pozvao je romsku zajednicu da u zajedničkoj borbi zaustavi svako nepoželjno ponašanje spomenutih recidivista i da se zaustavi širenje štete koja ugrožava međuljudske odnose i otežava svaku borbu i težnju za bolji život svih građana Međimurja. S druge strane, od nikog nisam čuo ispriku zbog rasističkog prosvjeda kojem su bili izloženi tamošnji Romi jer kako drugačije nego kao rasistički nazvati prosvjed u kojima se tvrdi da je život bez Roma normalan život. Ponovit ću nekoliko tvrdnji iznesenih na tom prosvjedu u lipnju pretprošle godine, tako je rečeno da su Romi sve samo ne ljudi, uz izuzetak pojedinaca koji su uspjeli socijalizirati i integrirati. Prizivala se mržnja prema Romima, a neki prosvjednici su isticali transparentima sa fašističkim obilježjima i nosili proustaške crne košulje, protiv prosvjeda koje su zatražile romske udruge želeći ukazati na neistine sadržaj tog prosvjeda nije dobio dozvolu Grada Čakovca za održavanje. I sami navodite kako nije jasno zašto protuprosvjed nije dobio dozvolu jer iako se pravo na mirno javno okupljanje i mirni prosvjed može ograničiti ukoliko postoji namjera da se čini ili potiče nasilje mržnje i nesnošljivosti. Mora postojati ozbiljan stupanj izvjesnosti da će zadiranje u prava i slobode i drugih biti prekomjerno odnosno nerazumno gdje država mora voditi računa da eventualno ograničenje prava na okupljanje bude opravdano razmjerno cilju koji se želi postići. I u konačnici, što imamo kao ishod tog prosvjeda? Imamo to da se situacija u Međimurju nije poboljšala nego pogoršala, da je međunacionalna netrpeljivost još veća, da su brojne uvrede prema Romima na društvenim mrežama odnosno da se apsolutno ništa nije riješilo tim prosvjedom već samo dodatno unazadilo što je i bilo za očekivati. Stoga još jednom vas pitam, koliko ste zadovoljni sa suradnjom jedinice regionalne i lokalne samouprave, pogotovo na sjeveru Hrvatske? Sad bih se još malo vratio na određene brojke koje dobro pokazuju nezavidan romske zajednice, pogotovo što se tiče obrazovanja koje smatram ključnim za uspješnu integraciju. Izvješće o provedbi Akcijskog plana za provođenje Nacionalne strategije za uključivanje Roma u 2019. usvojeno 30. prosinca 2020. ističe smanjenje broja razrednih odjela u koje su uključene samo romska djeca kao i da ih je u 2019. 15,15% više bile uključeno u integrirani program predškolskog odgoja nego u 2018.g. Međutim, tijekom 2019.u osnovnoškolskom obrazovanju je bilo 6,94% manje romskih učenika nego 2018., manje ih je bilo uključeno i u produženi boravak i dodatne aktivnosti obrazovne i socijalne integracije. U 2019.je bilo manje Roma i u srednjim školama nego 2018., stoga je potrebno ulaganje dodatnih napora radi povećanja broja romskih učenika, osobito u srednjoškolskom obrazovanju što je osobito važno jer i dalje većina nezaposlenih Roma nema završenu osnovnu školu. No povećan je broj studenata budući da je 2019. stipendije dobilo 25 Roma, tri više nego 2018., a 2020. ih je primilo 45 najviše ikad. Brojke bi vjerojatno bile veće da Romska nacionalna manjina i dalje nije izložena huškačkom javnom govoru kojim se promovira … i zazivalo poduzimanje akcije prema njima Romima. Nažalost, i dalje se uglavnom cijeloj romskoj zajednici pripisuje većinu nepovoljne i loše osobine, a malobrojni ponekad ističu kao svijetli primjer jer ipak nisu oni svi isti, dobro znamo odakle je već poznata takva retorika. Na kraju želio bih se osvrnuti na još jednu temu odnosno zakon koji se uveliko tiče romske zajednice, radi se o Zakonu o socijalnoj skrbi koji već dugo čekamo da nam dođe kao novi prijedlog. Naime, u postojećem zakonu su diskriminatorne odredbe koje korisnike zajamčene minimalne naknade spriječi da posude vlastito ili koriste tuđe vozilo što osobito teško pogađa romske obitelji koji tradicionalno imaju više djece i žive u prometnoj izoliranim izdvojenim naseljima te ih se time diskriminira. Da ne duljim, to je samo jedan od nedostataka zakona, a o kojem ću kad bude u proceduri svakako ponovno raspravljati i davati svoje prijedloge. I za kraj moram reći primjere koji predstavljaju korak naprijed u integraciji i prihvaćanju romske zajednice kao ravnopravne. Jedan od njih je posjeta predsjednika Republike romskom naselju Parag u Međimurju kada je u listopadu 2020.g. bio prvi predsjednik koji je posjetio ovu zajednicu te saslušao njihove probleme i potrebe. Drugi primjer je posjet premijera Plenkovića sa potpredsjednicima Vlade te niz ministara koji su prošli mjesec posjetili Romski memorijalni centar Uštica u Općini Jasenovac i ovom prilikom im još jednom zahvaljujem na tome. Hvala.
Gospođa pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter tražila je riječ u ime predlagatelja izvješća.
Kada sam najavila da mislim da je rasprava sa vama nešto čemu se radujem doista sam to i mislila. Mislim da je rasprava u Saboru prilika pučkoj pravobraniteljici nakon što kroz godinu dana kako bi inače trebalo biti odnosno u mom slučaju eto sada kao pučka pravobraniteljica vrlo kratko pa zbog toga i ne mogu u nekim stvarima razgovarati kao da sam zadnjih godinu dana bila pučka pravobraniteljica, ali želim reći da mislim i cijenim da je ova rasprava itekako bitna. Stoga želim reći sljedeće, složit ću se sa vama mislim da potres u Zagrebu i potres u Sisačko-moslavačkoj županiji treba posvetiti više pažnje. To je jedan od mojih prioriteta, kao što sam javno i najavila više puta sam bila i u Sisačko-moslavačkoj županiji uključivši i ne samo po sastancima nego hodajući po selima i razgovarajući s ljudima isto tako i više puta u odnosu na žrtve zagrebačkog potresa i to će mi biti prioritet. Što se tiče pitanja zdravlja i razumnog roka, razumni rok je inače pravni standard u ovom kontekstu gdje i medicinski standard i pitanje onog što je u granicama izvedivog i mogućeg. Dakle, mislim da ne bi bilo dobro kad govorimo o egzaktnosti preporuka, one trebaju biti što egzaktnije i provedive, ali mislim da ne bi bilo dobro sada da govorim i o svojim budućim preporukama odmah, da one budu toliko izričito određene da ne dopuštaju onome kome su usmjerene da napravi ono što je najbolje moguće za ostvarenje tog cilja. Dakle, način na koji preporuke trebaju biti formulirane po meni treba biti takav da one budu realno ostvarive i iznose cilj ali i dopuštaju onome tko ih zapravo primjenjuju u praksi, a kad govorimo o medicini ja sigurno ovdje nisam stručnjakinja da dosegne cilj koji želimo. Što se tiče pitanje veličine institucije to je nešto čime sam se htjela baviti apsolutno i u završnom govoru. Pripremili smo jednu tablicu koja je pokušala iako to nije jednostavno usporediti broj ljudi, iznose financiranja itd., svih nama srodnih institucija, ne samo EU nego i u Vijeću Europe. To je jedno mapiranje koje nije jednostavno, rađeno je sada u vrlo kratkom roku, ali mislim vrlo sam spremna i na razgovore o tome. Isto tako i ne mislim da je dobro zvati ovaj izvješća brošurama. Mislim da poštivanje institucije pučke pravobraniteljice isto tako kao i poštivanje saborskih zastupnika treba biti dio ove rasprave i mislim da ova izvješća koja su nazivana izvješćima u zakonima i spadaju i u dio naše pravne terminologije ne bi trebalo zvati brošurama. Što se tiče navoda o javnom blaćenju, tu bih isto tako htjela istaknuti da je izvještavanje međunarodnih organizacija obveza ove institucije. Možemo raspravljati o tome na koji način određene informacije treba komunicirati, međutim uloga nacionalnih institucija za zaštitu ljudskih prava, a što je jedan od mandata ove institucije ujedno je i izvještavanje u okviru UN-a. I isto tako mislim da je i međunarodan rad bitan, ne radi toga da mi budemo međunarodno prisutni i viđeni, nego zato što spoznaja o tome što su zadnji dosezi prava EU, a koje je i naše pravo ili međunarodnog prava koje je također dio našeg pravnog sustava, djelatnici ove institucije i čelnici ovakvih institucija najbolje mogu stjecati kroz međunarodne kontakte. Također se želim osvrnuti i na pitanje primanja na znanje izvješća koje je više puta do sada bilo otvoreno. I zapravo mislim da je to jedna velika tema. Kada sam bila ispitivanja kao jedna od kandidatkinja za ovu funkciju odmah sam vrlo transparentno najavila da osobno ne smatram da o izvješćima neovisnih institucija treba glasovati. Dio ove analize i u kojim državama u Europi se o ovim izvješćima glasuje i sa kojim učinkom i vrlo rado ću kroz današnji dan sa vama podijeliti svoja viđenja toga pa i ono što su rezultati ove analize. U velikoj većini Europe o izvješćima institucija poput ove se ne glasuje i to s dobrim razlogom. I u tom kontekstu želim reći da i primanje na znanje pod uvjetom da ono uključuje implementaciju preporuka, u krajnjoj liniji implementacija preporuka je i tako na tijelima kojima su one upućene. Dakle, samo primanje na znanje ne mora [[Upadica: Hvala.]] značiti …
Hvala, ali ostanite jer imate replike pa ćete se moći nadovezati, ostanite, ostanite, imate replike, pa ćete se moći nadovezati. Gospođa Selak Raspudić.
Zahvaljujem pravobraniteljici na dijaloškoj otvorenosti, smatram da doista postoje neka sadržajna pitanja koja konstruktivno možemo raspraviti u ovom saboru bez obzira na potencijalna slaganja ili ne slaganja oko nekih drugih tema. U tom smislu jedno od ključnih pitanja jest, s obzirom da ste vi produžena ruka sabora, naš opunomoćenik za razgovor s građanima i ostvarivanje, praktično djelovanje njihovih prava do koje mjere preporuke trebaju biti generalne, a do koje mjere trebaju biti precizne. Slažem se da ne možete do kraja propisati medicinskim djelatnicima kako da urede liste čekanja, međutim kada promotrimo ove preporuke, a nadam se da ćete vi raditi bolje u idućem razdoblju u vašim izvješćima, one su doista toliko prvoloptaške i toliko opće da izlaze i okvira običnog medijskog prepucavanja, a kamoli da svjedoče ozbiljni rad pravobraniteljice.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Trebat će mi neko vrijeme dok se naučim na sve ono što smijem i što ne smijem i kada smijem govoriti, ali vrlo rado ću odgovoriti. Zapravo mislim da se između ostalog i iz rada institucija nama srodnih može dosta naučiti glede toga kako treba formulirati preporuke, a to sasvim sigurno mislim i u odnosu na preporuke koje primjerice u odnosu na ova područja RH dobiva od međunarodnih organizacija. S vremenom se doista je uvidjelo da preporuke trebaju biti formulirane na određeni način i sigurno je da je to nešto o čemu mislim voditi računa. Isto tako mislim da treba voditi računa i o njihovoj brojnosti. Naime, ono što bih ja voljela vidjeti je da Hrvatski sabor raspravlja o konkretnim preporukama. Ukoliko je tih preporuka jako puno, to je zapravo nemoguće. Znači kada govorimo o tome što se meni čini vezano za moj budući rad da bi eventualno trebalo mijenjati vezano za preporuke mislim da bi ih trebalo biti manje [[Upadica: Hvala.]] i da bi …
Takav je Poslovnik, morat ćemo ga mijenjati. Izvolite, gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana pravobraniteljice kroz sva ova izvješća navodite da je potrebno bolje informirati naše građane o njihovim pravima, osobno kao medicinar naravno ne govorim samo o tome da imaju prava nego imaju i obveze da se brinu o svom zdravlju u slučaju preporuke liječnika, no vratimo se malo na ova prava. Mislite li da postoji stanoviti napredak u tome da je evo i Vlada omogućila i zdravstvene ustanove i županijska povjerenstva za prava pacijenata, dakle ima li kakav napredak u tome da naši pacijenti odnosno građani imaju sve više saznanja o tome koja su im prava i na koji način mogu zatražiti ta svoja prava? I još jedna stvar, spominjete 2020. gdje također, građani nisu dovoljno informirani o njihovim mogućnostima kako da ostvare zapravo psihološku pomoć. To je nedovoljno naglašeno, vidite li u tome kakav napredak i što bi vi još mogli savjetovati u tom smislu? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Tu je riječ zapravo o, čak jedno široj, ali dvije zapravo vrlo bitne teme, je to pitanje informiranja građana. Doista se pojavljuje u cijelom nizu područja, pa i u području prava na zdravstvenu zaštitu. Da. Primjećuju se neki pomaci, međutim, ono što je isto tako vidimo u pritužbama je da imamo situaciju da s jedne strane postoji dostupno više informacija nego prije, međutim, isto tako imamo i veći dozu zbog veće količine informacija, i veće količine dezinformacija. Dakle, brojni građani, recimo svoje informacije crpe sa društvenih mreža ili različitih foruma, pa čak i kada je riječ o zdravstvenim uslugama i tu često dolazi do nekakvih nesporazuma oko toga što su zapravo njihova prava. Pritom, isto tako mislim da cijelo vrijeme treba voditi računa o tome da informiranje može i treba od strane institucije ići digitalnim putem, odnosno online, ali da se ne smije zaboraviti da cijelo vrijeme treba voditi računa i o onima koji ne koriste internet zbog svoje dobi ili imovnog stanja ili drugih razloga, primjerice invaliditeta.
Hvala. Troskot.
Poštovana pučka … Tu sam, pravobraniteljice, imam pitanje iz vašeg Izvještaja vezanog za preporuke, izvukao sam baš iz 2020. g., kaže, „Mišljenje Vlade RH na Izvješće pučke pravobraniteljice za 2019. utvrdili smo da nadležna tijela su postupala, ali postupaju po tek 20% preporuka. Posebno zabrinjava činjenica da se Vlada nije očitovala na 60% preporuka.“. Još ono što brine ovdje jest da Ministarstvo zdravstva podatke nije dostavilo na vrijeme te da to uopće niste postavili u svoje Izvješće. Ja to gledam iz ovakve perspektive. Dakle, vi ste svojevrstan konzalting koji dajete Vladi određene preporuke da bi se pospješili procesi i procesi i općenito neke društvene događaje. Pa sad me interesira, građani, s obzirom da ovo gledaju, zašto bi građani plaćali 12 milijuna kuna, što je trošak vašeg Ureda i koji je narasao, što smo rekli u odnosu na prijašnje godine, ako se vaše preporuke uopće ne uzimaju, dakle gledam s jedne strane [[Upadica: Hvala.]] financijsku komponentu, a s druge strane, preporuke se uopće ne uzimaju u obzir.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Pa postavili ste ovdje cijeli niz zanimljivih pitanja i teza. S jedne strane, da, implementacija preporuka je apsolutno ono što je cilj i treba raditi na tome da se diže razina implementacije preporuka. Biti ću tu i samokritična, dio je na nama i na načinu na koji formuliramo i upućujemo preporuke itd., međutim, velik dio naravno da je i na tome da li se o izvješćima ažurno raspravlja, kao i o tome da li tijela odlučuju, a što je njihova odluka, određene preporuke implementirati. Svakako mislim da bi bilo dobro da se Vlada očituje u mišljenju na preporuke. Jer, kao što sam već rekla, jedino kroz taj dijalog mi možemo doći do onoga što je promjena na bolje. Što se tiče znači te implementacije, stvar je zapravo i u suradnji Sabora sa pučkom pravobraniteljicom i isto tako, Vlade, odnosno tijela državne uprave. Ali, ne samo tijela državne uprave, i jedinica lokalne i regionalne samouprave… Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. G. Raspudić iz gradskog akvarija.
Poštovana pravobraniteljice. Želim samo pojasnio kad sam koristio izraz „brošura“, nisam to mislio ništa uvredljivo, brošura je jednostavno knjižica manjeg opsega. Ja vidim kroz ova 3 izvješća se može izdefinirati i žanr, žanrovski obrasci neke stvari iste, koje se pojavljuju, a imamo čak i neke literarne dijelove, ne bih pogriješio kad bi rekao da se u tim izvješćima, da ima i dijelova koji se mogu opisati kao nekakva distopija jer ta Hrvatska koja se tu opisuje, nema veze sa zemljom u kojoj ja živim i realnim problemima. Pogledajte kako razgovaramo, ponovit ću, vidim vas u g. Radina kao ribe u akvariju, vi mene vidite kao onoga koji će vam zub vaditi ili koji će vas operirati. To nije problem nego klimatske promjene utječu na moj život. Dakle, osim te, ta, rekao bih, distopijska nota u nekim dijelovima prelazi i u žanr noira, poput one priče o prosvjednicima koji su nosili proustaške crne košulje, ali o tome ću u slobodnom govoru gdje ću moliti da mi pojasnite razliku između ustaških crnih košulja, proustaških crnih košulja koje spominjete i običnih crnih košulja [[Upadica: Hvala. Hvala. Hvala lijepa.]] Dakle radi se o žanrovski jednom miješanom dijelu, a brošura je bio ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] nisam htio uvrijediti.
G. Raspudić, vrijeme. Vi znate da ribice u akvariju, pogotovo crvene ribice imaju pamćenje od 3 sekunde, pa onda morate biti kraći. Izvolite, odgovor.
Da, pa glede pandemije, ponovno ću se složiti s vama, i ja bih rado da nisam u akvariju, da nemam masku, da vi nemate masku, ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Imate masku, da.]] Aha, eto ga, i to se može riješiti. Odlično, dakle da, mislim da je pandemija i njezin utjecaj na ljudska prava i jednakost jedno od najvećih pitanja i mislim da se time treba itekako ozbiljno baviti i to i namjeravam. Dakle što, nadam se da ćete i vidjeti. Dakle, tu ću stati, a kada izložite ono što želite vezano za crne košulje, možemo onda naknadno i o tome.
G. Bartulica. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Zahvaljujem, poštovana gđo. Šimonović. Vratit ću se opet na pandemiju i sve implikacije koje proizlaze iz ovih mjera, dakle, u odgovoru na moje pitanje o novoj normalnosti ili kako će to izgledati, vezano za cijepljenje, rekli ste i naglasili, npr. trudnice i oni koji ne mogu se cijepiti, međutim, što se sa onima koji ne žele se cijepiti. Znamo da to nije obaveza svih građana, prema tome, volio bih čuti vaše mišljenje o toj skupini ljudi. Dakle, da li tu vidite novu diskriminaciju, mogućnost kršenja temeljnih prava ako ti ljudi iz nekih svojih razloga ne žele se cijepiti. Hvala.
Eto, drago mi je da možemo nastaviti onu raniju raspravu o tome. Tako je, spomenula sam bila zdravstveno stanje i spol kao moguće diskriminacije ovdje. Nije to jedino, može to biti i dob, kada govorimo o maloljetnicima koji se u Hrvatskoj još uvijek ne mogu cijepiti pa onda ako imate manje od 18 g., ne možete prisustvovati koncertu itd., ali ono zapravo trenutno pravno najzanimljivije pitanje o kojem trenutno nema prakse niti Europskog suda za ljudska prava niti prakse Ustavnog suda a koliko znam niti komparativne prakse u jednoj državi članici EU-a je pitanje da li je diskriminacija ograničavanje prava ili primjerice otkazivanja ugovora o radu, onima koji se odbijaju cijepiti. Ono što mislim da u ovom kontekstu treba reći je da mi je teško zamislivo kada bi cijepljenje bilo jedina opcija međutim prema svemu što zasada čujemo, cijepljenje se nikada ne navodi kao jedina opcija, uvijek se navode i PCR testovi ili činjenica [[Upadica Radin: Hvala.]] da je osoba prebolila …
Uvijek možete završiti rečenicu, ali jednu [[Upadica Einwalter: Prebolila COVID.]] Hvala, izvolite. G. Katičić. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A to je rasprava, a nemate više replika, izvolite, da, da, da, hvala lijepo, g. tajniče, hvala. Možete se vratiti na mjesto, g. Katičić ispred Kluba zastupnika HDZ-a i tako zapravo nastavljamo sa klubovima. Izvolite.
G. predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred ovim domom nalaze se znači 3 izvješća pučke pravobraniteljice za 2018., 2019. i 2020. g. o kojim ćemo kao i na ostalim odborima provesti objedinjenu raspravu tako da će i ovo izlaganje biti u ime kluba na sva 3 izvješća za ove 3 godine. Kako se radi o tim izvješćima za 3 g., dade se izvući zaključak da sve iste teme i problematika proteže kroz sve te 3 godine. No prije svega, dopustite mi da u ime kluba izrazim jedno određeno zadovoljstvo razinom znači sveobuhvatnosti i nivoom kojim se teme u predmetima izvješća razrađuju i obrađuju no istovremeno, sad klub HDZ-a nije zadovoljan sadržaj i argumentima koji su u predmetnim izvješćima označuju o tim problemima i tematici. Držimo naime da neke teme treba dodatno obraditi po stručnjacima u područjima koja su za to nadležna jer da bi se u određenoj nekoj problematici donio nekakav zaključak, potrebno je nedvojbeno utvrditi sve relevantne činjenice i objektivno procijeniti konkretna postupanja, pri tome treba cijeniti i uvažiti i sveobuhvatne okolnosti u kojima se pojedine teme događaju kao i postupanja svih nadležnih tijela, bila ona državne uprave u širem smislu te riječi i tog termina. Želim podsjetiti da je osnovna premisa djelovanja pučke pravobraniteljice sadržano u čl. 2. Zakona o pučkoj pravobraniteljici a to je da je pučka pravobraniteljica opunomoćenik Hrvatskog sabora za promicanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda koja su utvrđena Ustavom, zakonima i međunarodnim pravom. Isto tako, u svom radu pučka pravobraniteljica je samostalna i neovisna te treba surađivati i s ostalim dionicima u tom procesu, stoga mi je drago da je tijekom ove rasprave ukazano na ovu činjenicu i što je sama pučka pravobraniteljica u odgovoru na jednu repliku od zastupnika potvrdila da će se ubuduće ta predmetna suradnja pojačati i biti na nivou koji bi treba odnosno da se uspostavi nekakva dvostruka komunikacija u tom tijelu. Upravo na tom tragu klub HDZ-a drži određene manjkavosti u preporukama koje su krajnji akt u radu pučke pravobraniteljice. Kada se detaljno analiziraju preporuke i teme iz ovog izvješća, vidljivo je da se najveći broj pritužbi i postupanja odnose na pritužbe na rad pravosudnih postupaka djelatnika ili na sudske postupke ili možemo kazati na pravosuđe isto u širem smislu te riječi. Zatim na pritužbe vezane za radne i službeničke odnose, diskriminaciju vezano za zapošljavanje i radne odnose, pritužbe iz područja socijalne skrbi te imovinskih prava. Pritužbe zbog povrede zdravstvene zaštite su dominantne u zadnjih godinu dana. Pritužbe nadalje iz prava nacionalnih manjina su nekakva konstanta, kao i praksa temeljem kao pritužbe temeljem rasne, etične pripadnosti i nacionalnog porijekla. Sve naprijed navedene pritužbe vezane su za izvješća 2018. dok se u izvješću za 2020. g., dodatno naznačuje i problematika vezana za migrantsku krizu. Stoga su ovakva izvješća više nego dobra prigoda da se na određene teme detaljnije obrade u javnom prostoru te da se na tim temama otvori detaljna, stručna i analitička argumentirana rasprava. Stoga bi se u ovom svom izlaganju vratio na pritužbe koje se recimo odnose na pravosuđe koje je u svim tim ovim godinama navedeno odnosno čak se i apostrofira kao jedan od najproblematičnijih područja u našem društvu. Teško je pobrojati sve pojedine pritužbe a ima ih preko desetke tisuća koje su vezane za to područje. Sukus svih tih pritužba odnosi se na nezadovoljstvo određenom pojedinačnom sudskom odlukom. Iz tih brojnih pritužbi izvlači se zaključak da je pa i preporuka, da je stanje u pravosuđu u najmanju ruku kaotično, iz činjenice nezadovoljstva jedne stranke pojedinačnom sudskom ili upravnom odlukom je životno logično. Naime, ona stranka u postupku koja nije zadovoljna određenom odlukom jer nije uspjela u tom postupku naravno da je nezadovoljna. To svoje nezadovoljstvo izražava i kroz pritužbu na rad tog tijela, bilo ono sudsko ili upravno tijelo, bilo ono opravdano ili neopravdano. Međutim, pri tome se ispušta navesti da upravo ta tijela riješe ogroman broj drugih zaprimljenih predmeta. Upravo na taj način provodi i ispunjava preporuke koje se i u izvješću samom navodi. Ovo je samo primjer da se preporuke pučke pravobraniteljice implementiraju u pravni okvir RH kroz izmjene zakonskih i podzakonskih akata koje konačno izglasava upravo ovaj dom. Nadalje, kroz brojne akcijske planove također se provode brojne preporuke iz izvješća pučke pravobraniteljice. Možda je za to najbolji primjer Akcijski plan za borbu protiv korupcije ili Nacionalni plan za borbu protiv diskriminacije. Zaključno, da postoje određeni problemi nije niti sporno, niti dvojbeno. Svi ili gotovo svi problemi uredno su navedeni i evidentirani, te su predmet brojnih rasprava. Treba prihvatiti i činjenicu da su neki od navedenih problema specifični za Hrvatsku i ovo područje, dok nekih od uočenih problema produkt su širih međunarodnih procesa koji se događaju, te na taj način preljevaju i na naše društvo. Stoga u ime Kluba HDZ-a mogu izraziti zadovoljstvo da se iz godine u godinu broj preporuka smanjuje, što je jasan znak i potvrda da je problem vezan za ljudska prava manji iz godine u godinu. Isto tako izražavam nadu da će ubuduće argumentirane i provedive preporuke involvirati u konkretne zakonske i podzakonske norme, a sve u svrhu što boljeg i adekvatnijeg poštivanja ljudskih prava na dobrobit svih na koje se to odnosi. U tom smislu Klub HDZ-a primit će na znanje predmetno izvješće pučke pravobraniteljice za 2018., 2019. i 2020.g., te će glasovati prema prijedlogu matičnog saborskog Odbora za ustav, poslovnik i politički sustav. Hvala.
Fala i vama. Sada je ispred Kluba zastupnika SDSS-a, govorit će gđa. Anja Šimpraga. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena pravobraniteljice sa suradnicima, uvažene kolege i kolegice. Prošlo je skoro 3.g. otkad je zadnji put raspravljano o izvještaju izrađenom od strane ureda pučke pravobraniteljice. Iako ovakvo višegodišnje izvještavanje na prvu jeste nam problematično i teško je za pratiti, u drugu ruku daje nam priliku da sagledamo stanje našeg društva iz godine u godinu, da povučemo paralelu i izvedemo zaključke. Međutim, negativna strana i najvidljivija posljedica izostanka pravovremenih rasprava o izvještajima u saboru je primjerice ta da Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, kao tijelo nadležno za izradu izvještaja o provedbi preporuka pučke pravobraniteljice još od 2013. nije moglo napisati svoj izvještaj, što definitivno ne doprinosi boljoj zaštiti ljudskih i manjinskih prava u RH. Ured pučke pravobraniteljice nerijetko je jedina državna institucija kojoj se građani obraćaju s punim povjerenjem i budu saslušani, te koja nepristrano i kritički promatra svaki segment naše države i društva vodeći računa da se nitko ne osjeća manje vrijednim ili zapostavljenim. Pravobraniteljica i njezin ured nisu ostali nijemi na brojne situacije kršenja ljudskih i manjinskih prava na koja su se prituživali građani, organizacije civilnog društva ili su objavljene u različitim medijima, čak ni kada su putem istih tih medija bili prozvani u negativnom kontekstu. Izvještaji kao ovi današnji kojima se završava izvještajno razdoblje uspješnog mandata bivše pučke pravobraniteljice Lore Vidović, ali i svi drugi dokumenti koji su izašli iz ovog ureda zapravo su za nas neprocjenjive vrijednosti. Razlog tome je što su izvještaji krajnje objektivni, te realno i argumentirano ocrtavaju stanje stvari. I ono što je najvažnije, nisu se zaustavile na pukom kritičkom osvrtu već sadrže konstruktivne prijedloge i preporuke, pa čak i svojevrsna upozorenja kako određene stvari treba dovesti u stanje kakvo ono zapravo i treba biti. Ured pučke pravobraniteljice postupa u oko 5.000 predmeta godišnje, što definitivno nije zanemariva brojka, a predmeti su najvećim dijelom poticani pritužbama građana fizičkih osoba. U posljednje 2.g. najviše pritužbi bilo je u sferi zdravstva, dok je 2018. najviše pritužbi bilo zbog diskriminacije. Preporuka je bilo puno, čak 485 u ova 3 izvješća i odnose se na različita područja zaštite ljudskih prava. Postotak postupanja po preporukama se smanjuje iz godine u godinu, pa smo tako od 65% iz 2017. došli do poražavajućih 20% iz 2019.. Što tek onda reći na podatak iz posljednjeg izvještaja da se vlada uopće nije očitovala na čak 60% preporuka? 2020.g. MUP je postupao povodom 87 kaznenih djela zločina iz mržnje, što je značajno više nego 51 kazneno djelo u 2019. i 33 u 2018.. Kako je rast bilježen i u 2018. i 2019. radi se o kontinuiranom i zabrinjavajućem trendu. Počinitelji su daleko najčešće bili motivirani nacionalnim ili etničkim podrijetlom žrtve budući da je to motiv u čak 69 slučajeva prošle godine. Prema istraživanju pod nazivom „Zločin iz mržnje u Hrvatskoj“ žrtve zločina iz mržnje najčešće su Srbi u čak 50% slučajeva. U poglavlju posvećenom zločinima iz mržnje pravobraniteljica je posebno apostrofirala problem međunacionalnih sukoba u Vukovaru i postupanje MUP-a po kojem se tek pojedini sukobi karakteriziraju kao kaznena djela zločina iz mržnje, a većina kao navijačko nasilje. Iako dobar dio tih napadnutih nema nikakve veze s navijačkim skupinama niti su čak gledatelji na nogometnim utakmicama. Pozitivni propisi koji uređuju prava nacionalnih manjina na papiru zvuče idilično, no u provedbi vidimo da to baš tako i nije. Dok je podrška kulturnoj autonomiji zadovoljavajuća u drugim segmentima postoje brojni problemi, navest ću neke, poput provedbe prava na službenu javnu upotrebu manjinskih jezika i pisama, zastupljenosti među zaposlenima u upravi i pravosuđu, pristupu javnim medijima te obrazovanju, posebno kod prijenosa osnivačkih prava i registracije škola kao ustanova s nastavom na srpskom jeziku. Ministarstvo pravosuđa i uprave izvijestilo je tako kako su tijekom 2019. u tijelima državne uprave i stručnim službama i uredima Vlade bili raspisani javni natječaji i oglasi za 1433 radna mjesta pri čemu su se 62 kandidata pozvala na pravo prednosti zbog pripadnosti nacionalnoj manjini od kojih je osam zaposleno na temelju najvećeg broja ostvarenih bodova na testiranju i intervjuu. U jedinicama lokalne i područne samouprave u kojima postoji obaveza zapošljavanja pripadnika nacionalnih manjina raspisani su natječaji za 220 radnih mjesta, a od 12 kandidata koji su se pozvali na pravo prednosti zaposleno ih je sedam. Iako se radi o vrlo malom udjelu među novozaposlenima, odgovor Ministarstva pravosuđa i uprave zapravo ne govori je li itko od novozaposlenih pripadnika nacionalnih manjina zaista ostvario pravo prednosti iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Naime, ono se primjenjuje samo ukoliko je kandidat koji je pripadnik nacionalne manjine i koji se na ovo pravo pozvao bodovno izjednačen s kandidatom koji nije pripadnik manjine ili se na ovo pravo nije pozvao. Pravobraniteljica ističe i problem pristupa javnom servisu na način da se posebna manjinska redakcija nije osnovala, manjine bi trebale biti zastupljenije u općem programu emisije Prizma i Manjinski mozaik su prekratke, a u prilozima se neredovito koriste manjinski jezici, a neki se uopće ne koriste. Nedostaje i televizijskih programa za djecu na jezicima manjina. Što se tiče prava na službenu upotrebu jezika i pisma već drugi put za redom Gradsko vijeće Vukovara formalnopravno je ispoštovalo nalog Ustavnog suda da svake godine provede raspravu te odluči o eventualnom proširenju prava na upotrebu srpskog jezika i ćirilice. No kako je iz 2019. zaključilo je kako zbog sustavnog odgađanja provođenja postupaka protiv počinitelja ratnih zločina nisu učinjeni potrebni preduvjeti za priznavanje novih posebnih prava u okviru ravnopravne uporabe jezika i pisma srpske nacionalnoj manjini. Time se faktički zbog neefikasnosti državnih tijela RH u procesuiranju počinitelja zločina na svojevrsni način kažnjava kompletna srpska zajednica na području Grada Vukovara. Da ne bude sve tako crno kao pozitivan primjer ističemo Pulu u kojoj znači ima 4,43% Talijana ni blizu trećine, ali se svejedno primjenjuju dvojezični natpisi institucije i nazivi ulica. U pogledu prijenosa osnivačkih prava s Vukovarsko-srijemske županije na Općinu Borovo, Negoslavce i Markušica nema nikakvog pomaka već više od šest godina. Iako je zakon jasan i 60-dnevni rok za odlučivanje je davno istekao. O registraciji škola kao manjinskih bolje da i ne govorim. Poražavajuće zvuči da je u tijelima državne uprave zaposleno tek 3% pripadnika nacionalnih manjina, među dužnosnicima u sudovima ne punih 3%, a među dužnosnicima u državnim odvjetništvima 3,43%. Nepisano je pravilo da kada pripadnik manjine ode u mirovinu na njegovo mjesto ne dođe nitko ili dođe pripadnik većinskog naroda. Osim netrpeljivosti i diskriminacije pripadnici srpske manjine osobito na područjima naseljenim uglavnom povratnicima suočavaju se i s nejednakim gospodarskim razvojem i nedostatnom infrastrukturom što je osobito ogoljeno pri potresima u Sisačko-moslavačkoj županiji kada je postalo vidljivo u kakvoj dubokoj materijalnoj deprivaciji većina njih i živi. Napori koji se ulažu kako bi se ovakvo stanje popravilo za sada nisu doveli do značajnijih pomaka. Istraživanje utjecaja europskih strukturnih fondova u financijskom periodu od 2014.-2020., ukazuje da u jedinicama lokalne samouprave s više od 15% Srba nisu ostvarene ni želje ni učinci projekata koji se financiraju iz fondova o dostupnih 69 milijardi kuna iz eu fondova u te sredine dospjelo je oko 3%, a iz domaćih fondova ruralnog razvoja negdje oko 8%. Pomaci su postignuti jedino u pristupu socijalnim uslugama za starije i nemoćne te nešto većem zapošljavanju što možemo vezati uz dva projekta koja su financirana eu fondovima, to su projekt „Zaželi“ i „Javni radovi“. Nažalost situacija nije zadovoljavajuća i ne popravlja se čak ni minornim koracima. Ustav kaže da je pučka pravobraniteljica opunomoćenica HS-a i taj važan posao treba nastaviti raditi. Izvještaj mora biti kritičan i nepristran jer se može percipirati kao svojevrsna unutarnja kontrola države. Za kraj, Ured pravobraniteljice će u Klubu zastupnika SDSS-a sigurno imati suradnika za implementaciju preporuka i zbog toga će se podržati sva tri izvješća pučke pravobraniteljice. Hvala.
Hvala. Vrlo kratka epidemiološka ili anti epidemiološka pauza do 9,45 pardon do 11,45, do 11,45 minuta. STANKA U 11:38 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,37 SATI]] Pučka pravobraniteljica gđa. Tena Šimonović Einwalter će sada uzet riječ u ime predlagatelja ili predlagateljice, izvolite.
Tako je, ne bih željela da izgleda kao da se na nešto očitujem a na nešto ne, a to je i dio upravo ove priče o pučkom pravobranitelju kao neovisnom odnosno neovisnoj, ali i u skladu sa mnogim brojnim otvorenim temama koje mislim da su itekako važne, žao mi je da je otišao zastupnik Kajtazi, mislim da je on govorio o važnim pitanjima uvjeta života romske nacionalne manjine, u jednom trenu je upitao da li sam zadovoljna suradnjom, konkretno je govorio o Međimurskoj županiji, rekla bih da teško kada govorimo o uvjetima života bilo da govorimo o obrazovnim rezultatima, bilo da govorimo o stupnju zaposlenosti, bilo čemu, kada je riječ o socijalnoj isključenosti Roma, statistikama ali i životnim pričama kojima sam itekako svjedočila, ne mogu reći da sam zadovoljna. Dakle, mislim da apsolutno svaku suradnju u svakom smislu treba popravljati i za to i dakako postoji prostora, ali konkretno što je spomenuo, odnosilo se na jedan primjer koji smo istaknuli kao primjer pozitivne prakse, to je isto nešto želim reći, mislim da ova izvješća trebaju biti konstruktivna i kritična, ali isto tako trebaju kada je nešto pozitivno, to i pohvaliti i isto tako primijetiti i navesti. Što se tiče slijedećeg izlaganja vezanog za pravosuđe, brojnost pritužbe pravosuđu itd., rekla bih da što se tiče javnog komuniciranja, itekako ću biti za to otvorena, mislim da je prvo sada vrijeme za određene sastanke, već sam u tom smislu i održala sastanak sa ministrom Malenicom, moram reći zašto ne u ovom trenu, mislim da ne bi bilo dobro previše javno komunicirati o pravosuđu, zato što jedan dobar dio građana nije svjestan ovlasti ove institucije kada govorimo o pravosuđu a ne bih željela da nam se obraćaju a onda budu razočarani, zato što ovlasti u velikoj mjeri za ono što su njihovi problemi vezano za pravosuđe, ja odnosno mi nemamo, dakle to je pitanje dugotrajnosti postupka i isto tako pitanje zloporabe položaja ali opet sa ograničenim ovlastima, međutim mislim da o pravosuđu itekako treba razgovarati i treba na tome raditi, Što se tiče izlaganja koje se odnosilo na prava pripadnika srpske nacionalne manjine i općenito manjinska prava u RH, tu bi se apsolutno složila zapravo imamo situaciju relativno dobrog normativnog okvira ali kao što se pokazuje svake godine i svake godine isto bilježimo u izvješćima, pitanje zapravo implementacije tih prava i što se tiče zločina iz mržnje također mislim da ste vrlo dobro istaknuli, mi svaki puta iznosimo statistike po različitim, po različitim karakteristikama u odnosu na različita tijela. Ono što isto mislim da treba iskoristiti kao dobru stvar koju treba istaknuti je mislim da će doći glede tih statistika sada do poboljšanja s obzirom na usvajanje novog protokola o praćenju zločina iz mržnje o čemu također sudjeluju predstavnici ureda. I napokon vezano za pitanje zapravo suradnje sa tijelima, mislim da, ne želim reći da sadržaj koje sada u ova 3 izvješća također nisu podaci koje smo dobili od tijela državne uprave kroz suradnju, jesmo. Dakle, tijela državne uprave su odgovarala pučkoj pravobraniteljici kroz pritužbe u pojedinačnim postupcima, ali isto tako i u dopisima u kojima smo tražili informacije za izvješća i isto tako bila je uspostavljena mreža koordinatora koja jest malo zamrla s obzirom na uvjete koje nam je donijela pandemija korona virusa ali tu mrežu planiram obnoviti. I napokon velim ostaje to pitanje koje je također spomenuto vezano za primanje na znanje. Ono što je mislim najbitnije implementacija preporuka. Primanje na znanje može biti u redu ukoliko je ono principijelno i ukoliko ono nije samo pitanje poruke osobi na čelu, ono ako se razumije uloga institucije kao neovisne institucije, primanje na znanje može biti i nešto pozitivno. Već sam govorila o kontekstu u kojem se ne glasuje o izvješćima, mislim da postoji prostor ukoliko je to potrebno i za izmjene Poslovnika, međutim to je na vama, ali pitanje glasovanja o ovim izvješćima i njihovih učinaka, glasovanje je na vama apsolutno, međutim učinci glasovanja na preporuke su ono što mene zanima i mora zanimati. Hvala.
Ostanite jer imate replike, prvo, dvije replike zapravo. Gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovana pravobraniteljice opet malo o zdravstvu. Vi ste kroz sva ova izvješća davali preporuke Ministarstvu zdravstva da se malo više poradi na edukaciji zdravstvenih djelatnika, ne samo o kvalitetnoj komunikaciji prema pacijentima nego i o informiranju o pravima pacijenata. Kako stojimo u tom smislu, da li je Ministarstvo zdravstva to ipak implementiralo u sve zdravstvene ustanove? Ja pri tome naravno uopće ne, ne dajem nikakvo opravdanje, ne kvalitetne komunikacije međutim svjesni smo da i u ovo vrijeme pandemije, nedostupnosti zdravstvenih usluga ipak budu malo kraći fitilji i zdravstvenim djelatnicima koji su bez sumnje opterećeni, ali i pacijentima koji ne mogu doći do svojih usluga. E sad, glede nepriznavanja nekih prava pacijenata, primjerice kad im se ne priznaju troškovi za određene posjete ne znam klinikama što ne mogu ostvariti kod nas, obzirom na reformu zdravstva koja nam predstoji gdje će se možda i ukidati pojedini odjeli [[Upadica: Hvala.]] mislite li da će biti još više tih pritužbi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. U odnosu na vašu prošlu repliku bila sam vam ostala dužna i onaj odgovor vezano za mentalno zdravlje. Dakle, mislim da ste tu dotaknuli jednu izrazito bitnu temu. Mislim da je tu pitanje s jedne strane osviještenosti, s druge strane dostupnosti usluga ali da nažalost još uvijek imamo visok stupanj stigmatizacije u Hrvatskoj. Mislim da je to veliki problem i da bi ovdje trebali ići ukorak sa velikim dijelom europskih država koje su vidjele da je upravo pandemija proizvela velike učinke na mentalno zdravlje ljudi, a mi u Hrvatskoj još imamo i 2 potresa. Briga za mentalno zdravlje treba biti sigurno prioritet. Što se tiče informiranja o pravima pacijenata kao što sam već rekla mnogi nisu dobro informirani, mnogi nisu informirani niti što znači recimo što znači informirani pritisak, mnogi nisu informirani govorili su o troškovima. Doista veliki broj pritužbi dobivamo od strane građana koji imaju bilo upite, bilo nejasnoće, bilo konkretne pritužbe vezano za ostvarivanje prava zdravstvenog osiguranja.
Hvala lijepa. Gospodin Bauk vi ste odustali? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Dobro, dobro, dobro, dobro, jer sam vas vidio pa onda ste nestali, a vidim vas ovdje. I sada klub zastupnika, nema više replika, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, prvo gospodin Zekanović i onda gospodin Sačić. Izvolite.
Ključno pitanje je kod vođenja bilo kojeg resora je što onaj tko vodi taj resor, u ovom slučaju se radi o pučkoj pravobraniteljici, smatra da je normalno odnosno što smatra da je nenormalno. Na moje jasno pitanje od prije par minuta pučka pravobraniteljica je rekla da meni i njoj nije isto normalno odnosno nisu iste stvari nenormalne, a odnosi se prije svega na usvajanje i udomljavanje djece od istospolnih partnera. Podsjetit ću Šegota, Kožić, prvi par homoseksualni koji su usvojili dijete. Ja moram dalje podsjetiti da je upravo ovu pučku pravobraniteljicu izabrao tko, izabrala je saborska većina sa 115 glasova za. Druga činjenica, ona sjedi na toj fotelji samo malo niže bila je zamjenica pučke pravobraniteljice od 2013. godine, dakle nju je na to mjesto također postavila politika odnosno postavila i tadašnja saborska većina koja je bila SDP-ova. Drugim riječima jednostavnom logikom zaključit ćemo da je ova ovdje pučka pravobraniteljica eksponent jedne te iste SDP-ove lijevo liberalne politike koja je ovaj put amenovana od strane HDZ-a. Apsolutno se ništa nije promijenilo. Dokaz za to je i tvrdnja poštovane pravobraniteljice o njezinom normalnom i našem normalnom mislim na hrvatske suvereniste. Dakle, to je ono što je ključno što je najvažnije kakav je svjetonazor, kakvi su stavovi oko ključnih tema, najvažnijih tema za svako društvo pa i za naše hrvatsko društvo. Ovdje se malo moram referirati na kolegicu Šimpragu koja govori o tome kako je 50% zločina iz mržnje u Hrvatskoj napravljeno spram srpskog stanovništva odnosno srpske nacionalne manjine. Pa naravno, kada se dogodi bilo koje nasilje koje nikada nisam odobravao niti ću odobravati između Hrvata i Srba uvijek se govori o zločinu iz mržnje. Ne može se govoriti o zločinu mržnje kad se dva Hrvata ili dva Čeha, dva, ne znam što, ali kad se potuku Hrvat i Srbin, e onda je Hrvat napao Srbina i to je zločin iz mržnje. I tu imamo diskriminaciju poštovana pravobraniteljice, tu imamo diskriminaciju, kao što imamo diskriminaciju kod izbora u HS. Dakle, moj susjed g. Milošević bira se po jednom zakonu, a ja se biram po drugom zakonu. Meni treba 5.000 preferencijalnih glasova da bi ja ušao u sabor, a njemu treba jedan glas ili nijedan glas jer je na listi SDSS-a koja zapravo i ne treba nikakvu popularnost unutar Srpske nacionalne manjine. I na posljetku isto jedna važna stvar kad govorimo o pravima, a vi ste sami istaknuli promicanje ljudskih prava i sloboda je vaša misija i vaš zadatak, vaš cilj, mi smo imali i imamo još uvijek iznimno ograničena prava i slobode. Nisam čuo nikakav vaš stav konkretan i jasan i vezano uz događanje kad su nam bila svima uvedene propusnice za kretanje po Hrvatskoj. Vi ste ti koji trebate braniti prava i slobode i jasno stati u obranu naravno pandemija je prisutna epidemija, ali ne smijemo zanemariti ljudska prava, dakle trebamo imati i borbu protiv bolesti u skladu sa ljudskim pravima. I na koncu, nisam čuo ni vaš jasan stav vezano uz tzv. covid putovnice, recite i što o tome mislite odnosno kako ćete se tu postaviti, hoćete li zapravo napraviti dvije vrste stanovništva ili ćete ipak se potruditi da stanovnici ne budu diskriminirani i po tom pitanju? Toliko od mene, hvala lijepo.
Izvolite g. Sačić.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, gđa. pučka pravobraniteljice sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. U ovim izvješćima kako su ono, naravno samo po sebi je šokantno da mi raspravljamo o izvješću iz 2018., '19. i tako, ali eto takve su okolnosti. Međutim, u svim tim tekstovima nismo vidjeli vaš jasan stav, nismo čuli niti doživjeli ovaj jasnu implementaciju sadržaja Europarlamenta deklaracije i rezolucije Europskog parlamenta koje bi Hrvatska trebala implementirat u svakodnevnom životu jel se na nas odnosi o tome o osudi jasnih totalitarizama, zločina, posljedično i fašizma, nacizma i komunizma u tom smislu. Znači mi se kontinuirano bavimo kako i treba sa svim oblicima nasilja i totalitarizama u Hrvatskoj i onih koji se odnose na fašizam i nacizam. Međutim, kao zmija noge skrivamo osudu zločina koji se odnose na strašne zločine pod jugoslavenskom komunističkom totalitarističkom sustavu koji je čak osuđen da kad će i ovdje deklaracijom od strane ovog sabora 2006.g. i on kontinuirano živi u Hrvatskoj, mi kontinuirano trošimo energiju na to da opravdavamo to razno raznim ovaj jasnim nekakvim izlikama floskulama o tome o dobrobiti, a nepravedno, osobito u svibnju se to događa, nepravedno stavljamo sa strane, pa tako i vi niste imali uopće potrebe vidimo u tim izvješćima jasno stat na stranu žrtve, žrtve poslije '45.g. o procjenama od 250 čak do 500.000 nevinih ljudi koji su pobijeni od strane jednog totalitarizma pod krinkom antifašizma pod zvijezdom petokrakom koja se danas u Hrvatskoj unatoč europskim zasadama jasno ne usuđuje u dijelu, imali smo priliku slušat nekad davno jednu deklaraciju koju je Ivica Račan donio nekad davno u svom ovaj u svojoj deklaraciji da osuđuje zločine i nasljedstvo koje je baštinio od strane jugokomunističkih i unitarističkih sustava, ali danas u Hrvatskoj praktično vi nemate jedan sustavan pristup bez obzira što smo Hrvatsku stvorili u Domovinskom obrambenom ratu, vi nemate sustavan jedan pristup i osudu rehabilitaciju nevinih ljudi i to u svom izvješću vi tolerirate i dalje na način da stavljate njima određene, jasne, prešutne potpore, a istodobno u tu priču ubacujete Domovinski obrambeni rat i heroje iz Domovinskog obrambenog rata na taj način izjednavajući žrtvu i agresora jer postrojbe HOS-a i njihovo sudjelovanje legalne su postrojbe i njihovo znakovlje je legalno i vi ne možete stavljat isti znak jednakosti između postrojbi HOS-a i određenih fašističkih i nacističkih režima totalitarizma u ovom području. Naprosto o tome morate vodit računa i kada se govori o osudi zločastava totalitarizma koje su na ovom području vladali vi morate vodit računa jasno distinkciju da vrijeđate sve nas koji smo sudjelovali u Domovinskom obrambenom ratu, sve nas koji smo se žrtvovali i za slobodnu demokratsku i neovisnu RH. Nije isto, znači postrojbe HOS-a i sa ostalim postrojbama koje su nekad davno ovdje živjeli i zato sama pomisao je šokantna, dramatična kada se spominju crne košulje u Hrvatskoj u kontekstu totalitarizma nekakvog jednog fašističkog ili nacističkog sustava, vi stvarate jednu klimu na taj način lošu da je Hrvatska zarobljenik određenih preživjelih ideja i to štetno djeluje na mnoge hrvatske građane koji mirno, savjesno i odgovorno žive, koji ne šire mržnju, koji ne žele totalitarizam nikakve vrste koji ne žele nacionalnu netrpeljivost ali vi to nedovoljno ističete a na taj način indirektno potičete jednu nevjerojatnu činjenicu da mi sad u izbornoj kampanji za lokalne izbore imamo u Vukovaru parolu ćirilicom „Ne Oluji“. Pa to je prestrašno. Svi ste morali reagirati. Šta znači ta parola? Di je bio DIP, di je bio državni odvjetnik, di su bile političke stranke, di ste vi bili pučka pravobraniteljice? To je direktan udar na naš demokratski sustav, na naše žrtve, na naš osjećaj pripadnosti domovini Hrvatskoj koja želi i mora biti pristupačna i zapravo biti okvir za normalan, miran život i rad svih nas, naših obitelji i za vječnost a to ne vidim u tim vašim izvješćima. Samo subjektivno [[Upadica Radin: Hvala.]] zapravo priklanjanje jednoj nažalost preživjeloj ideologiji i totalitarizma. Hvala lijepa.
E sad imamo jednu povredu Poslovnika od g. Domagoja Hajdukovića.
Hvala, povrijeđen je čl. 238. Kolega Zekanović se razbacuje tu kvalifikacijama „normalno“, „nenormalno“, mislim da ste i vi tu trebali reagirati tim više što je medicinska struka rekla o tom njegovom navodnom nenormalnom još u prošlom stoljeću, kao i Ustavni sud i ja recimo ne bi nikad nazvao nenormalnim iako ne dijelimo iste svjetonazore. A isto tako je trebao kad se već poziva na slučaj Šegota-Kožić razlikovati udomitelj i posvojitelj, možda bi trebali pitati tu djecu pa vidjeti jesu li sretni pod skrbi države ili u obitelji koja im može dati ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, hvala lijepa. Pogledajte, u ime kluba ovdje neko može reći da je Zemlja ravna, može reći bilo šta a ne možete mu dat povredu Poslovnika jer toga u Poslovniku nema a vi to dobro znate. Zato imate opomenu. Ako govori u svoje ime, onda mu možete dat repliku. Oprostite, g. Zekanović je bio prvi.
Dakle, čl. 238. Jedna je razlika između ljudi i ja mislim da je svaki čovjek jednako vrijedan, međutim svako ponašanje nije jednako vrijedno. Postoje ponašanja koja su normalna i koja su nenormalna i postoje ponašanja koja su u nekim, u većini medicinskih udžbenika proglašena kao devijantnim ponašanjima, znači devijantnim ponašanjima.
Hvala lijepa, opomena iz istih razloga. I g. Bauk, povreda Poslovnika.
Gospodine, povrijeđen je čl. 240. Poslovnika. G. Hajduković je ispravno primijetio da je zastupnik Zekanović jednu društvenu skupinu nazvao nenormalnom i u tom smislu je na vam da ocijenite je li to primjeren ili neprimjeren govor i da date opomenu g. Zekanoviću ili ne date, ali zbog toga dati opomenu g. Hajdukoviću je prvenstveno vaša sramota. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Naravno da imate opomenu i sad ću pročitati čl. 240. Zastupniku će se izreći opomena s oduzimanjem riječi ako nastavi postupiti protivno čl. 238. ovog Poslovnika zbog čega mu je već izrečena opomena. Zastupniku koji nastavi postupati protivno odredbi čl. 238. podstavka 4. ovog Poslovnika, predsjedavatelj može izreći opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o temi o kojoj se raspravlja. Odluka o stegovnoj mjeri iz stavka 2. ovoga članka je konačna, opomena s oduzimanjem riječi izreći će se i zastupniku i kada poziva na nasilje ili mržnju, što nije bilo, odnosno kada vrijeđa Hrvatski narod, što nije bilo, vjerske, nacionalne i druge zajednice, što nije bilo [[Upadica: Bilo je.]] Ne, nije bilo. Ne, nije bila. Ja nisam čuo riječ „nenormalni“ ovdje. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, čuo sam, ne, čuo sam riječi da ima različitih, oprostite, vi znate što ja mislim o svemu tome, ali ja ovdje … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] ali ja, [[Upadica Bauk: Znam potpredsjedniče, zato vam se i čudim.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
…/Upadica Bauk: Vi ste za to krivi, g. potpredsjedniče./…
Na osnovi čl. 238., i to po stavku omalovažavati ili vrijeđat predsjedatelja ili druge zastupnike, dajem vam drugu opomenu, g. Bauk. Jedna je stvar što ja mislim a druga je stvar što misli ovaj Poslovnik. Idemo dalje, gđa. Rada Borić ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Dobar dan, poštovani predsjedavajući, poštovana pravobraniteljice sa kolegicama i poštovani državni tajnici. Kada smo u ožujku raspravljali o izboru nove pučke pravobraniteljice, upozoravali smo da je nedopustivo da dotada nismo imali prilike raspravljati o izvješćima za 2018., 2019. i 2020. Naučili smo da i mnoga druga izvješća kasne no ova se sada kako smo čuli i na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav tek primaju na znanje. Zašto se s raspravom o izvješćima kasnilo? Raspravljaju li se zaostala izvješća sada samo zato što se uporno i do tada pokušala politizirati ili nekome nije odgovaralo da bivša pučka pravobraniteljica Lora Vidović bude ovdje za saborskom govornicom? Naime, nije se radilo da su u izvješćima bila samo sporna npr. tema migracije i postupanje s migrantima. Već i neka druga mjesta vezano uz diskriminaciju posebice uz govor mržnje. Dakle, saborski Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav u Srijedu je nažalost primio na znanje izvješća pučke pravobraniteljice za protekle 3 g. pa i nova pravobraniteljica, i danas je ovdje i već je i ranije u izjavi na negativne posljedice takvoga izvještavanja jer primanjem izvješća na znanje a ne njihovo prihvaćanje, šalje se i poruka tijelima kojima za koja su te preporuke i pisane i kojima su i poslane da ih ni ne moraju implementirati i da možemo samo pretpostaviti kakve će to posljedice imati jer Vlada se nije očitovala, neko je danas ovdje pitao, čak na 60% preporuka. Upozorila je upravo na to i bivša pučka pravobraniteljica koja u izvješću za 2020.navela 142 preporuke uglavnom adresirane ministarstvima. Te bi preporuke trebale osnažiti zaštitu ljudskih prava u gotovo svim područjima život i što to znači ukoliko se one sada primaju na znanje. Ured pravobraniteljice je u tri godine primio oko 10.500 pritužbi, godinama su pritužbe rekla bih vezane uz diskriminaciju na različitim osnovama i mnoge su i slične, čak ponekad ako usporedite napravila sam komparativnu analizu sve tri godine nisu čak niti tako velike razlike, osim vezano uz zdravstvo, a danas smo već čuli da je to vezano naravno uz samu pandemiju. Čuli smo od nove pravobraniteljice koja je na dužnost izabrana i prije dva mjeseca da je i sama stavila upravo naglasak na prošlu godinu, s jedne strane i zbog toga jer je doista protok vremena čini se besmisleno sada raspravljati detaljno o '18. i '19.g., a posebice u okolnostima kada smo imali pandemiju i kada smo imali i potres koji su bitno utjecali ne samo na kvalitetu naših života već i na ljudska prava. I najviše je slučajeva dakle pritužbi primljeno u području zdravstva njih 328, a vezano i uz pravo na zdravstvenu zaštitu, ali također ostala su i ključna prava vezana također vezano uz samu pandemiju kao što su prava radnika, posebice položaj starijih koji su danas već i prešli taj rub siromaštva. Nejednakost dakako danas smo čuli i romske manjine, probleme sa srpskom manjinom, ali ovdje bih nešto radije govorila o tome o problemima koji su vezani uz potres, problemi koji su vezani i uz imovinskopravne odnose. Kolegica RAspudić SElak je također rekla bih, nema je ovdje, previdjela budući da je izvješće rađeno malo drugačije po onim glavama ili po tematima, ako pogledamo ne radi se samo da na jednom mjestu se govori o potresu, dovoljno je pogledati npr. poglavlje o stambenom zbrinjavanju gdje i dio preporuka se odnosi i na Središnji državni ured za obnovu, čak se i govori kako bi se i savjeti politički neke stvari uredile, ali se i govori o kako bi se unaprijedilo zbrinjavanje nakon potresa npr. vezano uz model i davanja uz najam državne imovine. Kao što smo vidjeli do sada u potresu se nažalost to nije dogodilo i ono što imamo i od gradske imovine u Gradu Zagrebu bilo je neprimjereno vidjeti da od grada koji ima 4.888 stanova u svome vlasništvu jedva je u trenutku iza potresa bilo 20-ak stanova gdje su se mogle smjestiti obitelji. I sada ponovo radimo pogrešku pa umjesto da se plaćaju građanima bar plati najam oni i dalje stanuju u Hostelu Arena. Prvi puta i ovdje je među najzastupljenijim temama bile su također i upravo komunalne aktivnosti. Zaboravili smo netko je govorio kako je prije u izvješću i zašto nam je danas važnije govoriti o klimatskim promjenama, pa vjerujem da se nije ni zaboravilo da smo imali i poplave i da vjerojatno ako pogledate kako izgleda Sava ne znamo što će se dogoditi ako ne počnemo brinuti i o toj vrsti ljudske sigurnosti. Ured je iznimno bio aktivan u zaštiti najranjivijih skupina jer vidjeli smo i isto se danas nije istaklo što znači još uvijek ne imati i novi Zakon o socijalnoj skrbi, vidjeli smo sva događanja i kršenja ljudskih prava vezano uz socijalnu skrb, čak do najtragičnijih događaja koji su se ovdje dogodili u posljednje vrijeme. Rekla bih da ono što zadivljuje da Ured pravobraniteljice je izuzetno uporan dakle ovim preporukama koje se nažalost nisu implementirale uporno se ponavljaju neke od preporuka koje bi bilo dobro da valjda konačno kako nismo o njima raspravljali da konačno se riješi. Npr. iz '18.ostaje preporuka oko neformalne skrbi o starijima, ali postoji ona nova da se osmisle mehanizmi koji će vlasnicima domova za starije, a i takve smo afere imali i još uvijek mislim da gospodin upravlja bez obzira što mu se u staračkom domu dogodilo jel ima ispravnu člansku iskaznicu, da dakle da oni vlasnici domova za starije i nemoćne kojima je izrečena mjera zabrane rada se uistinu takve i onemogući da rade, a oni koji su odgovorni u sustavu da bar više ne sudjeluju u radu toga sustava. Ministarstvo pravosuđa i uprave također se preporučilo još i '18.g. registar ugovora o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju. '18. to jednostavno piše zašto se to traži, normativno regulirati vođenje registra pružatelja uzdržavanja kako bi se spriječilo ekonomsko iskorištavanje starijih osoba potpisivanjem dosmrtnog ili doživotnog uzdržavanja. Je li ova preporuka bila teško provediva? Govorimo i sada i u Planu oporavka, nacionalnoga oporavka govorimo o digitalizaciji, pa zar je tako teško napraviti jedan registar? Istina, još '18. predloženo je uvođenje nacionalne mirovine, nažalost ona se više ne spominje. Dakle, uz pandemiju i uz potres sigurno jedna od ključnih stvari je briga za naše starije sugrađane. I za kraj, nitko nije danas govorio ili sam možda propustila oko edukacije o ljudskim pravima, čini se iz ovog broja slučajeva da naši građani vrlo dobro znaju što su ljudska prava i kako ih mogu tražiti i sami tražiti da se zaštiti, ali ovdje nedostaje edukacija posebice oko antidiskriminacijskoga prava u onim službama u onim institucijama koje bi našim sugrađanima trebali i osigurati ta prava. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Stephen Nikola Bartulica govorit će ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljica, dame i gospodo, svi smo svjesni da kad je tema ljudskih prava i kako se ona tumače da ponekad budu rasprave vrlo žestoke, naši stavovi su udaljeni prilično oko nekih pitanja i zaista želim da nastaje jedan konstruktivan razgovor s vašim uredom. Nismo bili zadovoljni sa radom prethodnice, to smo više puta isticali i svjesni smo da, barem ja tako vidim da ljudska prava kao koncept često puta se može ideološki instrumentalizirati pa i može postati toljaga da se drugu stranu s njome tuče. Prema tome želimo u jednoj mirnoj raspravi zapravo iznositi argumente i nadam se da će to biti moguće. Svjesni ste sigurno da ljudska prava barem u našoj zapadnoj civilizaciji i poimanje ljudske osobe duboko je prožeto kršćanstvom i međutim ono što vidim kao problem je danas taj koncept se često koristi kako bi se potkopavalo zapravo kršćanska moralna načela u društvu. Vidimo bezbroj primjera za to, pokušat ću to objasniti. Još jedna stvar vi ste rekli u vašem uvodnom izlaganju da se trudite balansirati ako ste tako rekli balansirati različita prava, ja ću ovdje koristiti pojam navodna, navodna prava jer duboko se ne slažemo oko nekih tobože prava koji zapravo ja sam duboko uvjeren ne postoje. Vidili smo kolegica Borić se osvrnula na tragičan slučaj djevojčice iz Nove Gradiške i svi smo vidjeli zapravo što se događa u našem društvu, do kojih tragedija se dolazi, ali ono što je važno izvući prave pouke iz toga i ono što se više puta isticalo u javnosti je pravo djeteta. Dakle, treba interes djeteta biti na prvom mjestu i to vrijedi i za ja bi rekao nerođeno dijete. Dakle, mi se možemo tu možemo raspravljati kad nastaju ljudska prava i zaštita svake ljudske osobe, ali nesporno je da interes djeteta je jedna apsolutna kategorija i smatram da to vrijedi od začeća. I još jednu stvar vezano za Covid putovnicu, na moje pitanje što je vaše mišljenje o tome rekli ste na kraju vezano za cijepljenje da nije još određena praksa u svijetu, ali mene zanima prije nego što se to odredi, vaše mišljenje. Vi se bavite ovim temama, temeljnim pravima i slobodama već barem 8 godina ako ne više, pa me zanima vaše osobno mišljenje kao čelnu osobu ispred ovog ureda kako vidite to jer vidimo se opasnost, opasnost da se u ovoj novoj normalnoj situaciji, situaciji koja će slijediti da će neka temeljna prava možda biti ugrožena. I mislim da je jako važno izričito neke stvari i reći naglas, dakle cijepljenje nije obaveza svih ljudi i nije samo riječ o onima koji se ne mogu cijepiti iz nekog razloga, nego i veliki broj ljudi to smo vidjeli po brojevima u Hrvatskoj koji se ne žele cijepiti iz nekog svog razloga. Prema tome, mislim da je jako važno ovo što prije zapravo u Hrvatskoj doći do nekakvog konsenzusa jer vidimo da će biti jako teško kako kažete balansirati te suprotstavljene strane. Dobro, evo što se tiče konkretno ova izvješća, da moramo danas raspravljati o 3 izvješća nažalost žao mi je da nije došlo ranije na dnevni red ove, ova izvješća iz prijašnjih godina međutim ja ću se osvrnuti na ono što vidimo, selektivnu primjenu nekih načela, pogotovo kad se tiče kad se u pitanju priziv savjesti i temeljne vjerske slobode. Dakle, priziv savjesti se ne odnosi samo na vjernike, može npr. liječnik određeni koji ne želi pothvat, pobačaj vršiti u bolnici te se pozivati na priziv savjesti bez da je praktični ne znam katolik, musliman ili neke druge vjere. Dakle, ovdje se radi i kad govorim o ovoj osjetljivoj temi ne pozivam se na Sveto pismo niti nad naravne autoritete nego na racionalne argumente. Mislim da ovo što govorim je u skladu sa zdravim razumom i ne trebam se pozivati na vjeru da bi nešto, neko pitanje koje se odnosi na osnovu pravednost braniti. Prema tome, tu ćemo jako paziti i na drugu stvar bi se osvrnuo i to je na pozivanje prakse ili presude stranih sudova, to se isto radi na selektivan način. Dakle, u jednom slučaju navest ću ovu presudu, sigurno vam je poznato iz 2011. godine Lautsi protiv Italije, u Izvješću se spominje, ovaj, ne spominje se ova, ovu presudu, kad je bilo u pitanju pritužba velikog broja vjernika u vezi određenih pitanje vezano za križa na javnom prostoru i sl., ali na sljedećoj stranici u sličnom pitanju, kad se radi o prizivu savjesti, onda se navodi presuda Europskog suda. Dakle, ne smije se to na selektivan način raditi i mislim da se, to se lako uoči, ako se to čini. Prema tome, tu tražimo određenu dosljednost, ako ćemo koristiti strane presude kao obrazloženje oko određenog pitanja, moramo biti tu dosljedni, a ne selektivno to činiti. Što se tiče priziva savjesti, mislim da nije dobra situacija da određene primalje po hrvatskim bolnicama dolaze pod pritiskom da određene pothvate moraju vršiti bez obzira da li misle da je to dobro ili ne. Mislim da pritisak ne smije biti i idemo otvoreno govoriti koje su to ranjive skupine danas. Dakle, to je politički oportuno dobiti status ranjive skupine i onda se to koristi u svakodnevnim raspravama. Međutim, smatram da najranjivija skupina zapravo je ta nerođena djeca, ali vidimo što se događa i u drugim zemljama, koje ne želimo slijediti. Nedavno smo imali raspravu na Odboru za zdravstvo o djeci sa Down sindromom pa je iznesen podatak da neke zemlje poput Islanda, ali i neke skandinavske zemlje se hvale što danas nema takvih ljudi u njihovim zemljama. Dakle, oni su postigli napredak u tom smislu. Ne želimo to slijediti, ne želimo tu praksu slijediti, mislim da to je jedno teško nazadovanje, a ne napredovanje u moralnom smislu i zato ćemo govoriti glasno i dignuti svoj glas, koje su to ranjive skupine danas. Ne bi smjela biti dijagnoza određene bolesti zapravo put u smrtnu kaznu. Dakle, mislim da ćemo se složiti oko toga i ne treba iskustvo bogatijih u materijalnom smislu, bogatijih zemalja nužno slijediti. Prema tome, tu ćemo biti vrlo glasni, mislim da nas čeka jedna vrlo živahna rasprava, na ovim temama neće ove kontroverze nestati, neće nestati, mi smo svjesni toga, međutim, ono što uočavam svake godine u broju pritužbi katolika je to da čak u Hrvatskoj gdje je velika većina se tako deklarira, da su katolici, da zapravo događa se i prema njima sve više kršenja temeljnih prava, pa i govora mržnje i to isto moramo biti dosljedni da zaista budemo svi ravnopravni pred zakonom, a ne da se na selektivan način određene stvari tumače. Ja ću reći da ta sintagma, taj koncept govora mržnje često puta se baš koristi i oni koji mrze su oni koji definiraju što je govor mržnje. Hvala.
Hvala. Sada je na redu g. Arsen Bauk ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice, kada budete pisali izvješće za 2021. svakako spomenite slučaj da je potpredsjednik HS-a, g. Radin osobama koje su vrijeđale spolne, rodne i druge skupine, nije dao opomenu s oduzimanjem riječi, što je trebao, ali da je zato onima koji su na to ukazivali, dodijelio 3 opomene, jednu kolegi Hajdukoviću i 2 meni. I svakako preporuke potpredsjednicima HS-a i predsjedateljima sjednice stavite da primjerenije primjenjuju čl. 240 st. 4 Poslovnika HS-a i to u onome dijelu javnog govora …
I sad ću vas ja prekinuti i reći vam sljedeće. Ja sam bio sudionik prvog gay Pridea, a vas nisam vidio tamo. Ja sam govorio o usvajanju i udomljavanju djece od strane raznospolnih parova, ... [[Upadica se ne čuje.]] da, ne istospolnih, ne, ne .../nerazumljivo/..., istospolnih parova, pardon i ovaj, a vas nisam čuo da govorite o tome. Ja sam bio gay friendly osoba jedne godine, govorim sam osobno [[Upadica: Ja sam bio lezbijka godine.]] A ne, a sada, ja vam dajem treću opomenu i oduzimam vam riječ zato što ste vrijeđali …
Znam ja potpredsjedniče što vi mislite, problem je u tome što radite [[Upadica: Vi ste, vi ste…]] suprotno od onoga što mislite i mene prekidate, vi ste meni inače jako dragi [[Upadica: Vas nisam nikad čuo, govorite, molim vas.]] Ja sam zakon predložio o tome i branio ovdje amandmanima, dok su vaši koalicijski partneri govorili da nismo normalni.
Vi ste napisali, vi ste napisali ovaj Poslovnik HS-a, molim vas…
I svejedno je za Hrvatsku je li tu sjedi Tepeš ili vi ako ćete se ovako ponašati, doviđenja g. potpredsjedniče, arrivederci.
Molim vas, molim, molim vas. Oprostite g. Bauk, ali ja ću vam reći jednu stvar. Vi ste napisali taj Poslovnik, a vi, a vaše mišljenje varira o tome da li ste na vlasti ili ne, a poznato je, a ne, vama je oduzeta riječ. A poznato je i to da vi imate uvijek mišljenje onoga tko je iznad vas i sad molim vas lijepo, napustite ovu sabornicu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Gđa. Tena Šimonović Einwalter u ime predlagatelja. A g. Hajduković, g. Hajduković, povreda Poslovnika, izvolite.
Prije svega, prvo, povreda Poslovnika. Grubo ste prekršili Poslovnik, čl. 238 dopuštajući jednom kolegi da govori, kako vi kažete, što god želi, a drugom kolegi uskraćujući to pravo [[Upadica: Ne, ovo…]] Vi ste pogriješili, g. predsjedavajući, [[Upadica: Oprostite, ovaj vaš, ovaj vaš…]] arbitrarno ste oduzeli riječ, [[Upadica: Ovaj vaš stranački kolega je vrijeđao mene.]] vi odlučujete tko može ovdje izreći svoje mišljenje, a tko ne. …/Govornici govore u isto vrijeme./… to nije uloga predsjedavatelja HS-a.
On je vrijeđao predsjedavajućeg što je nedopustivo, što je nedopustivo. A moje mišljenje o tom problemu je vrlo poznato, a mišljenje g. Bauka o tom problemu niko ne poznaje, nikad nije govorio o tome. Ne. Gospođa Anka Mrak Taritaš povreda Poslovnika.
Hvala vam lijepo. Povreda Poslovnika čl. 238. Dakle mi možemo imati mišljenje i međusobno o svako o svakom, ali mislim da je nedopustivo da predsjedavajući saborskom zastupniku govori o tome kakvo mišljenje on o njemu ima i što je općepoznato. Mislim da je to malo pretjerano i da nije jednostavno dobro, dakle referiram se na ovo da kad ste vi rekli šta je opće poznato za g. Bauka. Pa opće poznato za svakog od nas može biti svašta. Hvala.
Oprostite, ali ovaj g. Bauk je omalovažavao ili vrijeđao predsjedatelja i zato sam ja reagirao. Slučajno sam ja predsjedatelj danas.
Gospodine predsjedniče mogu dobiti jedno objašnjene pa ću onda se smiriti? Zahvaljujem. Vi ste meni dali opomenu dok sam raspravljao i odmah ste mi oduzeli riječ mimo Poslovnika. Dakle, ja bih prihvatio vašu sugestiju nastavio govoriti o temi i završio bih svoju raspravu, a onda bi s vama mogao polemizirati u pojedinačnoj raspravi. Oduzeli ste mi riječ za govornicom, ali mi niste oduzeli riječ do kraja rasprave. Kad sam digao ruku htio sam tražiti stanku u ime kluba i koristiti svoje pravo 2 minute govorit stanka [[Upadica Radin: Kada?]] Dok sam dignuo riječ rekli ste mi oduzeo sam vam riječ. Nakon toga ste mi rekli da napustim dvoranu iako nisam izbačen iz dvorane, nisam dobio tu opomenu. I treće, vi ste meni iznimno pozitivan i drag lik i bez obzira na ove naše nesuglasice ja smatram da je jedini problem to što ste malo previše ušli u konformizam i samo to, inače ste vi meni jako draga i pozitivna osoba i dođite na kavu poslije. Hvala.
Ok, dobro, ja sam ušao previše u konformizam, a vi niste nikad ni izašli. g. Domagoj Hajduković.
[[Upadica Bauk: Cijenim dobru repliku.]] gotovo.
Domagoj Hajduković povreda Poslovnika. Ne prvo je Domagoj Hajduković imao. Ne, dobro. Gospođa, izvolite. Gospođa Glasovac potpredsjednica Sabora.
Gospodine potpredsjedniče HS-a. Čl. 238., vrlo jasno definira u kojim slučajevima se zastupniku izriču tzv. pedagoške mjere. Međutim, jednako tako smatram da ste vi grubo zloupotrijebili vašu ovlast i da umjesto da držite red u ovoj sabornici zapravo se vodite danas dvostrukim kriterijima, ne reagirate na govor mržnje ondje gdje biste trebali, a zapravo oduzimate riječ i pravo govora onima koji na isto upozoravaju. Ja vas samo molim ovom prilikom da ne kršite Poslovnik i dalje i da omogućite [[Upadica Radin: Oprostite vrijeme.]] klubu SDP-a bez obzira što u ime njega neće govoriti g. Bauk [[Upadica Radin: Gospođa Glasovac, vrijeme.]] da netko drugi govori u ime kluba zastupnika.
Gospođa Glasovac vrijeme. Kao prvo nisam primijetio da je ovdje bila nekakva velika pobuna, to je bila jedna rasprava između troje ljudi, a nikako velika … čak niti s vama nije bila nekakva skandalozna rasprava, a niti sa nikim drugim. Drugo, ovo što sam ja onda morao iznijeti svoje mišljenje o tom problemu je ta što je meni imputirano da ja ne dozvoljavam drugima toleranciju. Ja 30 godina ovdje gospođa Glasovac sam tolerantan i drugima dozvoljavam da budu netolerantni prema meni. Znači nemojte samo zato što je atmosfera sada kakva je nemojte meni imputirati neke stvari koje na mene ne stoje jer nije prošlo puno vremena kad sam ja govorio o toj temi, a ovdje je imputirano da ja dozvoljavam drugima da kažu svoje mišljenje o toj temi jer ja sam dobro slušao g. Zekanovića. Vidite ova slušalica ovdje ona nije slušalica da bi ja slušao telefon nego slušalica da bi ja bolje čuo što vi govorite jer ona je povezana kao što dobro znate ovdje sa mikrofonom, da i ja sam vrlo dobro slušao g. Zekanovića. Jest, bio je borderline, ali međutim na kraju on je zastupao svoje mišljenje koje se onda može rušiti drugom raspravom na koju svi imate pravo, a ne samo to nego konferencijom za tisak ili što god hoćete. I ne dozvoljavam da mi se kaže da ja nisam tolerantan, upravo suprotno, ja čak i onima s kojima ne dijelim mišljenje sam dopustio da govore ono što misle o određenoj temi. A svi znate da ne dijelim mišljenje. Ali dok sam ja ovdje ja neću biti ne tolerantan prema onima koji imaju drugačije mišljenje od mene. Sad g. Domagoj Hajduković je tražio stanku, ali nije li tražio stanku prije i g. Bauk? [[Upadica Hajduković: Ne, njemu ste oduzeli riječ.]] Ne, ne, … ne. g. Bauk je dobro, ali izvolite ajde.
Ali mislim nemojte sad i dalje opstruirat Poslovnik.
Ne, ne, ne, ne molim vas nemojte se tako obratit meni. Nisam ja opstruirao Poslovnik jer gospodin Bauk je rekao da je digao ruku da traži stanku, onda sam mu dao …
Niste mu dali, to nije bila stanka.
… obrazloženje je bila, onda sam mu trebao dati opomenu, oprostite i to četvrtu. Izvolite.
To je onda vaš propust nek netko traži povredu Poslovnika. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ja tražim stanku u ime Kluba SDP-a, da razmotrimo hoćemo li nastaviti sudjelovati u ovakvoj sjednici koja se vodi na ovakav način. Naime, vi ste rekli sad citiram vaše riječi da za ovom govornicom u ime kluba svatko može reći što god želi uključujući da je Zemlja ravna i neke druge stvari. Međutim, govor mržnje je gospodine potpredsjedniče kad netko 10% hrvatskih građana nazove nenormalnima. To je vrijeđanje gospodine predsjedniče, to je pozivanje na netoleranciju i ja koji ću se također boriti do zadnje kapi krvi kako je Voltaire rekao za vaše pravo da govorite neću tolerirati netoleranciju prema dijelu hrvatskog građana. Gospodin Bartulica je isto imao raspravu koja dijeli vrlo sličan svjetonazor sa gospodinom Zekanovićem niti jednom nije koristio kvalifikaciju koja bi mene ili nekog od mojih kolega nagnala da pomislimo da nekoga vrijeđa on je iznio svoj stav, ali u trenutku kada tisuće hrvatskih građana nazivate nenormalnim, e tad moramo reagirati. I gospodine potpredsjedniče niste reagirali tada, dali ste nam opomene, dobro, kada je naš predstavnik kluba počeo govoriti grubo ste ga prekinuli u jednom trenutku i niste dozvolili da nastavi govoriti iako ste prije rekli da se za ovom govornicom može reći što god se želi. Mogli ste ga poslije rasprave opomenuti, mogli ste mu nešto reći, kao što ste trebali kolegi Zekanoviću. I zato vas molim da odredite stanku da se ne pozovite na članak koji nam ne daje pravo na stanku da razmotrimo želimo li, možemo li sudjelovati u raspravi pod ovim uvjetima i da se dogovorimo s vama kao predsjedavajućim da netko u ime Kluba SDP-a ako to ne može govoriti kolega Bauk da netko govori i da imamo prilike iznijeti što mislimo o izvješćima koja su na dnevnom redu.
Nevjerojatno je da vi, dat ću vam naravno stanku, ali nevjerojatno je da vi zauzmete stav o nečemu za što vrlo dobro poznate moj stav. To je nevjerojatno i to je jako nekorektno i moju, možda i pretjeranu toleranciju kao što vi kažete, nazivate netolerancijom. Ja ću vam dati 10 minuta sad pauze da se dogovorite da li ćete nastaviti sjednicu ili ne, ali kažem vama da oko te teme debatirati na taj način kao što vi debatirate sa mnom, to je, to je na razini nepoštovanja. Baš vama kažem kao što bi rekao bilo kom drugom. 10 minuta do 2 i 54, do 12 i 54. STANKA U 12,45 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,53 SATI]] Dobro, nastavimo, nastavimo s radom. Znači ostaje ovaj sankcija prema g. Bauku, ali ovaj to nije sankcija naravno prema, prema Klubu SDP-a koji ima pravo nastaviti govor. Dapače, ja bi to sada na nulu stavio, tako da imaju svojih 10 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Mislim da će i 9 minuta biti dovoljno. Prije svega kolegice i kolege moram se osvrnuti na činjenicu da u svibnju 2021.g. raspravljamo o izvješćima za 2018., 2019. i 2020.. Iz činjenice koju smo ovdje već čuli, a to je da je svijet u 2018. i svijet u 2020., a tek onda u '21. jedan potpuno drugačiji svijet, mislim da ne moram elaborirati što pod time mislim. I slijedeće izvješće koje nam je na dnevnom redu zapravo i govori nešto, nešto više o tome. Stoga postoji logika zašto imamo godišnja izvješća pravobraniteljice, postoji logika zašto se ono treba relativno ažurno raspraviti. Baš zbog toga kako sam i prije govorio, a o ovoj temi raspravljam otkad sam u saboru, dakle zadnjih 10-tak godina, zbog toga što je ovo izvješće jedan lakmus papir nama kao zakonodavcima. Govorimo li odnosno radimo li dobar posao ili ne, da li naše mjere, zakoni i uredbe koje donosimo daju rezultata, štite li naše građane, gdje su mogući propusti itd.. Za to smo i ovlastili našu pučku pravobraniteljicu da nas zastupa, da nas predstavlja i zaštiti prava naših građana i da nas o tome izvijesti. To je poanta ovih izvješća uz preporuke koje pravobraniteljica svake godine daje. A jedini način da pratimo implementiranje tih preporuka su ove godišnje rasprave i to pravo i tu obavezu koju imamo kako zakonodavci, ljudi koje su izabrali hrvatski građani, to pravo nam je, za to pravo smo zakinuti evo već 4.g.. Al to kolegice i kolege ne iznenađuje jel takav je interes vladajuće većine na čelu sa HDZ-om za ljudska prava i za prava naših građana. Takav je interes, a to je da ga uopće nema. Kao i kod svakog izvješća neke stvari je potrebno podcrtati, prije svega to je suradnja s tijelima države, od ministarstava, institucija poput policije, JLS-ova itd.. Porazno je da iz izvješća u izvješće moramo slušati o tome kako je suradnja sa nekim institucijama loša. HS bi barem u teoriji trebao biti najviše tijelo građana RH, predstavničko tijelo koje je ovlastilo pučku pravobraniteljicu da nas zastupa u štićenju prava naših građana. Ako se neka ministarstva, institucije, direktori, ministri, gradonačelnici, župani, oglušuju o najviši autoritet u ovoj državi i prolaze nekažnjeno onda o čemu mi pričamo kolegice i kolege, onda sav ovaj trud koji mi tu ulažemo i koji ulaže gđa. pučka pravobraniteljica nema smisla ako ona ne može raditi svoj posao. Zbog toga bih volio gđo. pučka pravobraniteljice da slijedeći puta kada budete podnosili izvješće za 2021. poimenice navedete tko su ti odgovorni ljudi koji su se oglušili o vaše dopise i koji su se oglušili o vaše požurnice, tko su ti ljudi imenom i prezimenom, ovaj župan, onaj gradonačelnik, ovaj ministar jer bez sankcija tim ljudima nećemo napraviti pomak dalje, nećemo zapravo ostvariti cilj ovih izvješća i rasprava o njima. Postoje dvije još stvari koje bih želio podcrtati i posebno se na njih osvrnuti. Jedna je diskriminacija kojom se i vaš ured najviše bavi. Dakle, čuli smo da što se diskriminacije tiče najčešće su diskriminirani ljudi odnosno naši građani po nacionalnom, etničkom, rasnom i sličnom kriteriju. Zabrinjava da je i dalje dominantna diskriminacija upravo iz ovih, iz ovih kategorija. Druga najčešća diskriminacija je po zdravstvenom stanju. Dakle, tu se možemo referirati i na bolesne i na one kronične bolesnike, pa vjerujem dijelom, iako je to sad opet preklapanje sa posebnom pravobraniteljicom, i za osobe sa invaliditetom i treće je dob kolegice i kolege još, još uvijek. To su nam neke rak rane koje se vuku iz izvješća u izvješće. I zapravo uz neke manje varijacije sa žalošću moram konstatirat da čini se da ne radimo kontinuirane i dobre pomake u tom smjeru da ovu diskriminaciju eliminiramo. Zašto? Zato što ove kategorije dominiraju iz izvješća u izvješće. Druga, druga posebna kategorija su zločini iz mržnje. Još uvijek kolegice i kolege naše institucije one koje bi po tome trebale postupati bojim se da nisu dovoljno osviješteni i obrazovani o tome da prepoznaju zločin iz mržnje da ga onda i procesuiraju. Jer neki su za ovom govornicom pokušali i relativizirati što je to zločin iz mržnje, govor mržnje itd., no to je vrlo opasan put i ako se odlučimo na taj put relativizacije neće biti dobro nikome, niti jednoj etničkoj skupni, niti jednoj skupini unutar našeg društva, niti jednoj političkoj stranci. To vam ovdje odgovorno mogu reći. Puno zločina iz mržnje prolazi neprepoznato, prolazi u nekim kategorijama, bilo kaznenim, bilo prekršajnim, ali ne prolazi onako kako bi trebalo. I evo ako gledamo neki presjek ovih izvješća vidjet ćemo da najčešće zločini iz mržnje su upravo oni motivirani etničkim podrijetlom. Dakle, isto kao i kod diskriminacije. Druga kategorija je vjera, treća je spolna orijentacija itd. No kolegice i kolege, mogli smo i prošlih godina, odnosno bili smo svjedoci mnogim zločinima koji tako nisu karakterizirani odnosno karakterizirani su tek nakon puno angažmana, žrtava i ponekad i nevladinih sektora. Imali ste situacije gdje je čovjek živ spaljen u Maksimiru, zbog svoje spolne orijentacije. To je čisti zločin iz mržnje. Policija koliko ja znam, još uvijek traga za nepoznatim počiniteljima i policija još uvijek ne znam da li karakterizira zločin iz mržnje, mislim da su to na kraju tako i okarakterizirali, ali žalosno je da je jako puno energije to iziskivalo, prije svega od žrtve koju bi trebali štititi, da se taj zločin tako i okarakterizira. Prema tome, mislim da tu jako, jako još moramo raditi. I mi prije svega kao odgovorni političari koji trebamo podizati svijest o ovome problemu i koji naše jedino oružje je riječ koju možemo uputiti s ove govornice i jasno reći da unutar našeg društva nema normalnih i nenormalnih, postoje građani RH i oni koji su zakinuti za svoja prava. I to je sve što mene kao političara zanima. Ja ću se boriti ostvarenje prava svih naših građana, uključujući i one 10% populacije koju neki smatraju nenormalnom. Žalosno je da upravo iz ovog Visokog doma dolazi takav diskurs, da oni koji imaju utjecaj na medije i utjecaj na javnost, ovakve poruke šalju. Ja to mogu evo sada govorim u svoje ime, pa me opomenite ako sam ja širitelj mržnje, ali ja takve poruke doživljavam upravo tako, kao govor mržnje, širenje mržnje, netrpeljivosti i neprihvaćanja antiinkluzivnosti u hrvatskom društvu. Pa kolegice i kolege, mislim da je toga stvarno više dosta. I zbog toga, neću i ne mogu šutjeti kad su takve stvari na dnevnom redu. Da se razumijemo, argumentima na jedan civilizirani način uvijek možemo raspravljati, čak i ako se o nekim stvarima ne slažem i nećemo se slagati o puno njih. Dakle, spominjao sam neke kolege i prije, da ih sad ponovno ne podcrtavam imenom, koji također imaju dijametralno suprotne stavove od mene, međutim njihov diskurs ne bi ocijenio kao govorom mržnje niti poticanjem na mržnju niti netrpeljivost. Neke nažalost, bih. Potrebno je možda i nama edukacija o tome kako prepoznati i boriti se protiv govora mržnje pa gđo. pučka pravobraniteljice, možda bi to bilo pametno organizirati za saborske zastupnike, ako ne kao edukaciju, onda barem kao jednu knjižicu iz koje bi mogli dobiti sve potrebne informacije i zakonske podloge za borbu protiv istog. I na kraju ću reći da se nadam da ćemo izvješće za 2021. raspraviti u jednom razumnom roku, da ćemo tu pomoći biti kurentniji i ažurni, da ćemo moću poduprijeti sve preporuke koje ste dali i koje će onda nadam se i dati rezultata. Klub SDP-a podržat će sva tri izvješća. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Tena Šimonović Einwalter govorit će u ime predlagatelja.
Sada je već, vraćam se ponovno na ranije govore ispred klubova, sada je već toliko toga rečeno da će mi biti teško u 5 min se na sve referirati ali dati ću sve od sebe. Prvo, vraćam se ponovno na normalno i nenormalno, ovdje hoću reći da ja nisam političarka kao pučka pravobraniteljica, moram biti nestranačka osoba, ali isto tako moram i raditi temeljem prava dakle ustava, međunarodnih ugovora, europskog prava i našeg nacionalnog prava s obzirom da sam upitana za predmet Šegota-Kožić, reći ću da je prošle godine donesena presuda Ustavnog suda kojom je utvrđeno da životni partneri mogu pristupiti i procesom udomiteljstva a isto tako krajem travnja i presuda Upravnog suda u Zagrebu. Vezano za pitanje diskriminacije, podsjetila bih da je 2008. g. donesen Zakon o suzbijanju diskriminacije koji u diskriminacijske osnove uključuje i spolnu orijentaciju i rodne identitete izražavanja, on je stupio na snagu 1. 1. 2009. i primjenjuje se na sva područja života uz neke konkretno definirane iznimke. Vezano za zločin iz mržnje, uvodno su na ono što je rečeno, da li je zločin iz mržnje samo kada se potuku Hrvat i Srbin ili kad se potuku dva Hrvata reći ću, zločin iz mržnje je i kada imamo nasilja između dva Hrvata ali po nekim drugim diskriminacijskim osnovama nabrojanim u Kaznenom zakonu, primjerice kada je riječ o spolnoj orijentaciji ili drugim osnovama. Ono što vidim primjerice iz statistika za 2020. broj jedan motivacija je bila nacionalno i etničko podrijetlo, broj dva vjera, broj tri spolna orijentacija, dakle evidentno ima i zločina iz mržnje Hrvata naspram Hrvata. Nadalje što se tiče osude komunizma, fašizma, nacionalizma itd. mogu samo reći da opet osobno osuđujem sve zločince i sve zločine. Međutim, moj posao je da se bavim ljudskim pravima temeljeno na pravu. Dakle, ono čime se ova institucija treba baviti po mom sudu nisu povijesna pitanja iz aspekta povijesti, niti na politički način nego iz aspekta prava, dakle kada govorimo o današnjem govoru mržnje i današnjim zločinima iz mržnje i o tome mislim na institucije i dalje u kontekstu prava i pravnog okvira treba pisati. Ono s čim ću se složiti je da mislim da Hrvatska ne smije biti zarobljenik prošlosti, mislim da o svim pitanjima može i treba raspravljati, ali ih i riješiti i onda i ostaviti u prošlosti jer građani žele živjeti i gledati u budćnost. Što se tiče izlaganja Kluba zeleno-lijeve koalicije mislim da je jako dobro da je prepoznato da metodologija izrade ovih izvješća nije tako jednostavna. Primjerice pitanje potresa, da li ga obraditi u jednom poglavlju ili više poglavlja, da li pandemiju obradit u jednom poglavlju ili više poglavlja. Što se tiče „Hostela Arena“ htjela bih reći da smo nedavno bili tamo. Dakle, nakon što sam izabrana kao pučka pravobraniteljica razgovarala sam sa punom dvoranom ljudi koji žive u tom hostelu i mogu vam reći da su njihovi problemi itekako teški i prepoznati od strane ove institucije. Komunalno da, pritužbe su u porastu. To su upravo one stvari koje građane muče, zaštita ranjivijih itekako. Ugovori o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju. Da, također smatram da registar je potreban jer dok ne znamo kakva je situacija ne možemo niti ozbiljno suzbijati zlouporabe. Edukacija o ljudskim pravima stručnjaka, antidiskriminacijskom pravu, dakle i s jedne strane i u europskom pravu i u europskom antidiskriminacijskom pravu apsolutno nam je potrebna. Vezano za izlaganje g. Bartulice slažem se, mirna rasprava s argumentima jer nema toga o čemu se ne može razgovarati i da nastavim onda odgovor oko covida i diskriminacije. Dakle da, cijepljenje nije obavezno i mislim da je dobro da nije obavezno. Oni koji se ne žele cijepiti, tu imamo kao što sam rekla, dok god postoje druge opcije, primjerice dokazivanje da ste preboljeli covid ili testiranje, već kod testiranja moramo još uvesti još jednu moguću diskriminaciju do koje može doći, a to je pitanje imovnog stanja jel neće svi građani imati jednako sredstava da testovima pristupe ukoliko nisu besplatni. Međutim, ono o čemu vi zapravo ja mislim želite čuti moj stav je pitanje da li bi mogla biti riječ o diskriminacijskoj osnovi vjere ili uvjerenja i to uvjerenje da se ne želite cijepiti da li bi bila zaštićena karakteristika opet tu onda dolazim do pitanja balansiranja i ograničenja javnog zdravlja s jedne strane ukoliko bi se to uopće smatralo sadržajem koji spada u vjeru ili uvjerenje. Što se tiče priziva savjesti htjela bih reći da, da složit ću se u određenoj mjeri, ali opet moram uvesti ovo balansiranje pitanja s jedne strane prava žena, s druge strane prava doktora [[Upadica: Fala]] i moram reći [[Upadica: Izvolite]] da imamo odluku ustavnog suda i da znamo da je očekivano donošenje zakona i tu opet nastupate vi saborski zastupnici.
Fala lijepa, fala lijepa, fala lijepa. Ne, ne, ne, ne, ne, vratite se, imate, imate, ovoga replike. gđa. Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Ja bi se samo dotakla preporuka koje su izdane u području graditeljstva od 2018., pa tako u 2018. imamo jednu preporuku, u 2019. dvije preporuke i 2020. tri preporuke. Jedna od preporuka iz 2020. je na tragu apela istarskog gradonačelnika po pitanju bespravne gradnje i zadiranja trajno u naš, naš prostor. Smatram da sa ovim porastom preporuka je očito činjenica da nam je i prostor trajno devastiran u nekim područjima i zbog toga naravno apeliramo na državni inspektorat, na ministarstvo, a i vi ste se priključili tom apelu da se tome stane na kraj i da se bespravni graditelji sankcioniraju za svoje bespravne radnje.
Fala. Izvolite odgovor.
Nije zapravo riječ o pitanju, ali da to je stav iz izvješća. Apsolutno mislim da bilo bi neobično kada bi pučka pravobraniteljica zagovarala bilo što osim pridržavanja zakona i vladavine prava.
gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, uloga ovih izvješća i rasprava u saboru i to da se svake godine treba raspravljati u saboru je dalekosežna. Kao prvo vide se preporuke i ja sam sigurna da bi rezultat nekih preporuka u postotku bio znatno veći da se u izvješćima za 2018. raspravljalo 2019. i sada da ne nabrajam dalje jer je smisao da pučki pravobranitelj odnosno pravobraniteljica ukaže na sve ono što je u svom radu vidjela i koji se procesi u društvu dešavaju bez obzira jel se to nama svidjelo il se to nama ne svidjelo, ali su važni ti procesi. Dakle, u međuvremenu nam se je desila korona, desio nam se je covid i vi između ostalog upozoravate u preporukama koje idu za 2020. potrebu donošenja stambene strategije jer će biti više beskućnika, bit će ljudi koji će živjeti u neprimjerenim uvjetima, bit će ljudi koji jednostavno nemaju normalan krov nad glavom. I za izvješće za 2021. ćemo vidjeti što se je tu u odnosu na tu preporuku napravilo, ali mene zanimaju da li imate nekakav bek šta se dešava?
Fala. Odgovor.
Da mislim imamo, kao što se govori u izvješćima tako je u ovom slučaju i moje stajalište, imamo s jedne strane pitanje rješavanja socijalnog stanovanja i zapravo stambenog zbrinjavanja cijelog niza kategorija osoba koje trebaju biti zbrinute, a ne postoji dovoljno nekretnina koje bi bile izgrađene ili koje bi bile za to pogodne. Istovremeno što se tiče strategije stanovanja i tu vidimo da je u Hrvatskoj naglasak na vlasništvu, a ne na najmu kao što recimo primjerice imamo u Beču, kada gledate statistički Zagreb je … [[Govornik se ne razumije]] različit i mislim da će i pitanje, pogotovo zagrebačkog potresa, al u određenoj mjeri i u Sisačko-moslavačkoj županiji ovo pokazati jer ukoliko se predlaže primjerice da osobe traže, traže smještaj u privatnom najmu primjerice u gradovima u Sisačko-moslavačkoj županiji koji su stradali, a takvih stanova nema koji se iznajmljuju onda zapravo takva rješenja vrlo teško [[Upadica: Hvala.]] da mogu biti održiva.
Gospodin Stephen Nikola Bartulica.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo Šimonović hvala vam na vašim odgovorima, međutim vezano za navodno pravo žene na pobačaj podsjetio bih da u ovoj često korištenoj konstrukciji moje tijelo moj izbor, radi se znači o dva tijela, međutim vezano za cijepljenje moglo bi se to primijetiti, moje tijelo moj je izbor, pa me zanima kako vidite, vaše mišljenje da li to vrijedi za osobe koji ne žele primiti cjepivo ili mogu isto koristiti to kao argument, moje tijelo moj izbor. Hvala.
Mislim da je to u ovom trenu zapravo jedna zanimljiva filozofsko politička rasprava, ali koja još nije ozbiljno prešla u pravnu sferu. Ne bih radila tu usporedbu između cijepljenja i pobačaja.
Nema više replika koliko vidim i sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana pučka pravobraniteljice sa savjetnicima i tu su i državni tajnici, pred nama su izvješća pučke pravobraniteljice za 3 godine 2018., 2019. i 2020. i uvodno naravno moram reći ono što su već i neki prethodnici rekli i nešto na što treba ukazati, a to je slijedeće. Ima razloga zašto se o izvješću pučke pravobraniteljice jer imamo 8 godina smo imali jednu, a sad imamo drugu, raspravlja svake godine. Iz jednostavnog razloga što između ostalog morate vidjeti koje su promjene nastale u roku od godinu dana, morate vidjeti šta se je s preporukama dogodilo i kroz to izvješće mi vidimo i kakvo nam je stanje u društvu. Dakle, kakvo nam je stanje vezano i uz niz, niz sektora i uz niz, niz djelatnosti. Ono što je uvodno rekla pravobraniteljica, a to je da je otprilike 20 do 28% preporuka prihvaćeno, a da je 65% preporuka koje bi se trebalo prihvatiti i da stvarno imamo sustave promjene. I vidjeli ste i u replikama koje smo mi dali, mi uvijek tražimo što pučka pravobraniteljica misli. Dakle, sigurno da i ona ima svoj stav, ali je važno što je, što je došlo ko prigovori i u kojem dijelu društva vidimo da su određeni poremećaji. Sigurno poremećaji koje imamo, ja ću se tu referirati i tu će nam uvijek biti interesantna 2020., desila nam se je, cijelom svijetu, dakle nije se desilo Hrvatskoj, desila se cijelom svijetu korona ili Covid-19 koji je apsolutno stavio upitno ljudska prava. Pogledajte vezano uz naše odluke stožera koliko smo mi svi zajedno imali problema sa odlukama stožera, tu je najviše bilo problema sa slobodom kretanja. Ja vas moram podsjetiti na onu ideju koja je bila da se omogući praćenje kretanja putem mobitela. Dakle, elementarna nekakva ljudska prava koja su bila narušena, s tim što još dodatno smo imali i potres. Točno, rezultate potresa i niz problema koje ćemo imati tek ćemo vidjeti. Tu ćemo se, svaki put kad imamo izvješće pučke pravobraniteljice uvijek se dotaknete teme zaštićenih najmoprimaca. Dakle, ja koliko godina gledam toliko godina ovaj vidim da su problem zaštićenih najmoprimaca. On je sad još veći jer netko tko je vlasnik stana će reći, gle ja svoj stan neću obnavljati, ja imam tamo zaštićenog najmoprimca ne mogu doći do tog stana. A zaštićeni najmoprimac će reći, a kud ću ja sad. Dakle, to je niz, niz stvari koje će potres još dodatno otvoriti i još dodatno definirati i moram priznati ja to moram pošteno reći i ja kad sam bila u izvršnoj vlasti onda je bilo izvješće pučke pravobraniteljice i ono što sam vidjela u izvješću onako nije mi se dopalo i ja sam zapravo u tom trenutku bila ljuta i mislila sam ček malo, pa što sad to, ali je to bilo objektivno stanje ono što je pučka pravobraniteljica vidjela. Oni koji su žalili njoj, oni koji su se žalili vezano i uz bespravnu gradnju, su se žalili i jedni i drugi. I bespravni graditelji jer su mislili da treba nešto drugo ali i oni kojima je ta bespravna gradnja napravila štete na njihovoj imovini. Ja sam se jedanput, moram priznati i koristim to srela s, imate tu puno dilema, dakle imate tu svjetonazorskih dilema, recimo ja se želim cijepiti i želim biti cijepljena i ne želim da imam malo dijete, ja ne bi htjela da moje dijete koje je malo čuva netko tko nije procijepljen jer je to moje pravo. Dakle, tu ima niz, niz dilema koje nisu jednostavne. Ja ću vam reći i to, mi očekujemo odgovore koje ne možemo dobiti, ali neke odgovore možemo dobiti i možemo se potruditi. Hrvatska od kad imamo državu nije bila spremna donijeti svoju strategiju stanovanja jer se je bazirala cijelo vrijeme na privatnom vlasništvu. Mi strašno puno nekretnina imamo u privatnom vlasništvu, ali sad je ova korona i potres pokazao slijedeće da imamo ljude koji će biti beskućnici, da imamo ljude koji jednostavno ne mogu plaćati ni onu bazičnu najamninu, dakle da imamo različite kategorije ljudi. Mi imamo u opasnosti od siromaštva 65, trećina starijih od 65 godina, a od toga polovina njih žive same i to su glavninom žene. Ja sam imala stvarno priliku u životu vidjeti različite primjere koji su neki prihvatljivi za nas, a neki nisu. Jedan od odličnih primjera stambene politike koju sam ja vidjela je bilo u Danskoj. Dakle Kopenhagen, tamo svaka zgrada nova koja je gradi, mora imati određeni broj stanova koje kupuje grad Kopenhagen za, recimo, socijalno ugroženo stanovništvo pa zatim za imigrante pa zatim za studente, tako da vi u zgradama koje su odlične, koje dobro izgledaju, imate sve moguće kategorije društva i na to, i kroz to se razvijaju i neke druge, empatije, socijalnu uključivost je nešto drugo. Da li smo mi spremni i kad ćemo biti za to, ne znam. Ja mogu reći isto, jedan primjer koji je vezan dakle, ja sam imala jednu, išlo je prema pučkoj pravobraniteljici, ljudi koji su se žalili jer su rekli da su oni, kad su kupili stan im je u prostornom planu bilo predviđeno zelenilo, u međuvremenu se prostorni plan promijenio i tamo gdje je trebalo biti zelenilo je kroz prostorni plan koja je demokratska odlučivanje, kroz javnu raspravu, kroz gradsko vijeće koje o tome odlučuje, više nije bilo zelenilo nego je bilo namijenjena druga zgrada koja je njima došla pod nos. Dakle u trenutku kad su kupovali svoju nekretninu su kupovali s jednim uvjetima, a u međuvremenu je sustav, dakle sukladno zakonu, sukladno sustavu odlučivanja to promijenjeno. To je ista, to su također, stvari kojima se bavi pučka pravobraniteljica. Ali, ja bih tu otvorila još jednu temu. Dakle mi tu otvaramo svjetonazorske teme. Otvaramo osim cijepljenje, necijepljenje, otvorili smo pravo na pobačaj, ja sam bila uvjerena da 2021. o to nećemo raspravljati, ali, stvari su se promijenili. Ja sam jednako tako, bila uvjerena da 2021. neću izgovoriti ono što vi imate u preporuci da treba zakonom zabraniti, ustaški pozdrav „Za dom spremni“ koji je bivša pravobraniteljica od toga se morala braniti, ali živimo u društvu koje takve stvari još nije ili ih je ponovo otvorilo. Zašto ih je otvorilo? Zašto mladi ljudi koji su uopće u hrvatskoj državi rođeni i žive, to otvara? To su niz stvari koje treba se regulirati i riješiti netko drugi. Ali, ja bih se vratila još jedanput na naša, na naše staro stanovništvo. Ovi dakle, mi imamo u 9 mjesecu popis stanovništva i to popis stanovništva će pokazati ono što svi ukazujemo, a to je da imamo sve starije i starije stanovništvo. To starije i starije stanovništvo je siromašnije, oni su svi, dakle otprilike, oni koji su stariji od 65 godina, trećina njih je na rubu siromaštva i sad se to otvorilo i to se vidjelo u doba korone, problem domova za stare i umirovljenike. Moram vas podsjetiti na ministra Beroša kad se desio zaista onaj slučaj da je u domu u Splitu umrlo strašno puno ljudi u kratkom periodu i kad je pitano tko je kriv, kriv je bio virus. Okej, virus je bio nešto iznenada, ali on je pokazao niz drugih stvari koje imamo problem u domovima za starije i umirovljenike. Oni isto imaju pravo na kontakt, pravo na život, pravo na ljudski kontakt i sad vas ja pitam i postavljam pitanje. Bilo bi dobro znati koliko je procijepljeno ljudi koji rade u domovima za starije i umirovljenike, kad se vraćamo na procijepljenost. Dakle mi stanovništvo koje je starije od 65 godina je bilo prvo procijepljeno. Bili su procijepljeni u domovima. O tome, ako se netko nije i protivio procijepljenosti, on nek čuči u svojoj sobi i to je bio njegov izbor. Ali, što kad se nije procijepilo osoblje koje radi? Što je sad tu tema? Dakle, netko tko se nalazi u domu, ne može van, ne može koristiti, ne može vidjeti svoje unuke, djecu, ne zato što on nije bio procijepljen, nego zato što se nije procijepio netko drugi. Dakle to su i sigurna sam da će izvješće za 2021. sigurno biti puno takvih stvari jer tih odgovora nema jednostavnih. I ne očekuje nitko da i pučka pravobraniteljica odgovori, ali očekuje da ukaže na taj problem, da da preporuke, a da onda Vlada pročita te preporuke i proba u jednom dijelu riješiti. Jer, ako se od preporuka, recimo, 50% usvoji, ja sam sigurna da u sljedećem izvješću se mogu otvoriti nešto drugo kod tema, ali da ne otvaramo izvješće i izvješće jedne te iste teme i ne rješavamo ih. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana pučka pravobraniteljice. Članovi Vlade, u nečem lošem da izvješća nisu na vrijeme raspravljana ima i ponešto dobro. Dobro je što izvješća raspravljamo 3 u 1 jer više do izražaja dolazi kako se ništa ne mijenja i nije to stvar osobe, nego sustava. Kad je kuća na slabim temeljima, prozor koji ima lijep pogled ne umanjuje strepnju da će se kuća srušiti. U jednom izvješću ističe se da raste broj pritužbi, odnosno podnesaka i upita povodom kojih nema temelja za pokretanje ispitnog postupka, što potvrđuje kako građani nemaju dovoljno informacija o svojim pravima i ne znaju kome se obratiti kada smatraju da su im prava prekršena ili se osjećaju diskriminiranima, ali i da bi nadležna tijela trebala povećati svoju dostupnost i poboljšati komunikaciju s građanima kroz različite kanale. I sam sam upoznat s tim izgubljenim ljudima koji me zovu za sve probleme, od kuće do posla, od male općine do druge države. Zovu jer ne znaju koga bi više, zovu jer ih drugi ignoriraju ili se na njih deru. Ne krivim ih kad zalutaju kao i uvijek pokušam pomoći zato sam uostalom i ovdje, ali me znaju začuditi opseg i raznolikost tih molbi i uputa. I zaključujem, ljudi u RH ne znaju svoja prava. Onaj koji sazna koja su mu prava ne zna kome se obratiti da mu pomogne da ta prava ostvari. I to je jedan od hrvatskih fenomena, državni aparat glomazan, ali uvijek nedostaje baš ona osoba koja bi pomogla, jedan papir, jedan pečat. Ured pučke pravobraniteljice zaprima pritužbe građana i upućuje dopise državnim tijelima. Za očekivati je da će njoj brže i bolje odgovoriti, ali čak i s te pozicije muku muče s neučinkovitom i apatičnom administracijom, odgovore na dopise dobivamo, no često izvan rokova i nakon više požurnica, no nerijetko su vrlo šturi i formalni, ne odgovaraju suštinski na postavljena pitanja, a ponekad su čak i zavaravajući. Požurnice se šalju u sva 3 izvješća, što doista iritira i obeshrabruje. Prošli su već svi rokovi da državna tijela shvate da su oni tu za građane, a ne obrnuto. Osim zaprimanja pritužbi i upućivanja dopisa pučka pravobraniteljica, pučka pravobraniteljica daje preporuke nadležnim tijelima vlasti i ustanovama. U izvješću za 2020. ističu da je sve manji postotak ispunjenosti preporuka, te pomirljivo i optimistično zaključuju da se to može objasniti time što HS još nije raspravljao o izvješćima za 2018. i 2019.. Odgađanje rasprave nije dobra poruka tijelima kojima su preporuke upućene i umanjuje napore za podizanje kvalitete života snažnijom zaštitom ljudskih prava i suzbijanjem diskriminacija. To je vidljivo upravo iz broja prihvaćenih preporuka posljednjih godina. Iz zadnjeg raspravljenog i prihvaćenog izvješća onog iz 2017. prihvaćeno je čak 65% preporuka. Iz izvješća za 2018. prihvaćeno je 26% preporuka, a posljednjeg tek spomenutih 20%. Nadam se da je ta teorija objašnjena postocima točna, da je samo odgađanje rasprave u saboru razlog za ovakav nemar. Ako je zaista tako, bravo za sabor, ipak nešto znači i sram nas bilo da imamo tako malu realizaciju preporuka, da nismo svake godine raspravili ovo izvješće i neka se to ne ponovi. Izvješća su slična, ali ne i identična. Nesretnim Hrvatima je godina 2020. uz standardne diskriminacije, obespravljenost i jad i čemer donijela i nešto posve novo, pandemiju. Mjere za suzbijanje pandemije otvorile su prilike za nove podjele, diskriminaciju, kršenje osnovnih ljudskih prava, uopće se nismo snašli, prepustili smo se struji i tek ćemo s većim vremenskim odmakom moći sagledati situaciju i zapitati se što je bilo s glavama? Primjer, pučka pravobraniteljica je zbog odluke o zabrani napuštanja mjesta prebivališta koja je bila na snazi od 23. ožujka do 11. svibnja prošle godine zaprimila više pritužbi građana. Donošenje odluka o odobravanju propusnica nije bilo ujednačeno, pa su npr. u istoj prilici neki članovi kućanstva propusnice dobili dok su drugima odbijene bez obrazloženja. Lokalni stožer pučkoj pravobraniteljici niti nakon opetovanih požurnica nije dostavio obrazloženje svoje ovakve odluke, a problem je riješen tek ukidanjem propusnicama. Još jednom bravo za nas. Znači problem je riješen tek kad problema više nije bilo, a to mnoge institucije, osobe i zakone čini suvišnima. Možemo svi samo sjediti i čekati da prođe. Razlika između uputa, preporuka i zakonskih obaveza obrisala se po putu. Tek je koji tvrdoglavi građanin pisao pučkoj pravobraniteljici tražeći intervenciju i objašnjenje, ali i vjerujemo da je evo do 2021. odustao i prihvatio novo, novo normalno. Pučka pravobraniteljica je ovlaštenica HS, kroz njezin rad vidi se rendgenska slika povreda prava građana i neučinkovitosti sustava. Izvješća su jasna i sveobuhvatna, realizacija preporuka vrlo posna za što ne krivim pučku pravobraniteljicu, krivim sabor, krivim Ured za zakonodavstvo vlade, krivim Odbor za zakonodavstvo, krivim ministre koji ne vide cjelinu nego probleme gledaju pravocrtno umjesto da zakone gledaju kao materiju koja nije izolirana na slučaj već nešto sveobuhvatno međuresorno. Zato javno pitam, ima li smisla ovakav HS koji ispunjava naume izvršne vlasti, vlade i ministarstava, a nije spreman ili ne želi uvažiti mehanizme i preporuke svoje ovlaštenice da hitno promijeni loše zakone sa dokazanim štetnim posljedicama za građane kroz diskriminaciju, iskorištavanje, neuvažavanje, kršenje ljudskih prava, pravni nered. Znam da ćete pučka pravobraniteljice 2021.g. imati puno upita i žalbi umirovljenika zbog isplate covid dodatka. Jer sada mene koji nisam ni luk jeo ni luk mirisao u formuliranju odluke vlade pitaju zašto, zašto, zašto? Zašto su izostavljeni oni koji imaju 6 mj. staža u drugoj državi a primaju samo hrvatsku mirovinu? Zašto dodatak nisu primili građani RH koji žive u Hrvatskoj a primaju mirovinu iz susjednih država? Zar oni nisu socijalno ugroženi u ovoj državi i zar nisu hrvatski državljani? Zašto ljudi od 90 g. moraju davati za vrijeme pandemije zahtjeve u HZMO ako primaju npr. 50 eura mirovine iz inozemstva? Zar se ne mogu umrežiti sve banke podataka, OIB, porezna uprava, HZMO i razmijeniti podatke sa inozemnim osiguravateljima? Da, imati ćete posla zbog toga što se radi na brzinu, bez sagledavanja cjelokupne situacije, prigodničarskih, populističkih a onda građani ispaštaju, ne konzumiraju svoja prava nego ih se maltretira. I na kraju, izražavam duboko neslaganje sa danas izrečenim ovdje u sabornici da treba gajiti most suradnje i između državnih institucija i pučke pravobraniteljice. Ona je naša ovlaštenica. Dakle, ministarstva mogu osporiti preporuke uvijek, ali moraju se poštivati, ona je ovlaštenica zakonodavne vlasti i to moraju svi razumjeti, nema svi smo ja istom zadatku, to su 3 stupa vlasti [[Upadica Reiner: Hvala.]] Zahvaljujem i želim pučkoj pravobraniteljici puno uspjeha u budućem radu.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. Da, naravno, sada će poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter nešto također reći, izvolite.
Eto da nastavim kako sam i krenula od početka. Vezano ovo za što je govorila zastupnica Mrak-Taritaš i odluke stožera, spominjao je i zastupnik Hrelja, u odnosu na slobodu kretanja odnosno zabranu napuštanja mjesta prebivališta, odluke o propusnicama, mi još uvijek vodimo neke pojedinačne postupke, pa evo i jedan konkretno vezan za potencijalnu diskriminaciju temeljem vjere. Što se tiče zaštićenih najmoprimaca, da, činjenica je da je to vrlo teško pitanje koje mislim da neće tako brzo i tako lako biti riješeno ali opet kao i ranije, mi se ovdje vodimo pravom i prvenstveno uvijek odlukom ... [[Govornik se ne razumije.]] Europskog suda za ljudska prava. Vezano za ovo što je rekla gđa. Mrak-Taritaš, kada je bila u izvršnoj vlasti, drugačije je gledala preporuke pučke pravobraniteljice nego kada se nalazi kao saborska zastupnica. U oporbi je, rekla bi da mi je drago čuti tu perspektivu jer se meni uvijek čini da su ova izvješća kao svojevrsni sistematski pregled koji je neugodan kada ste vi ti kojima se upućuju pa rekla bih i kritike, da, koje trebaju biti konstruktivne ali preporuke zapravo služe tome da onda oni kojima su upućeni, odluče da li će po njima postupiti ili neće postupiti i to je upravo ono što je i zastupnik Hrelja sada istaknuo. Ministarstva naravno da mogu osporiti preporuke i sigurno da neće provesti sve preporuke. Kada bi vi imali situaciju da se provodi 100% preporuka ove institucije odnosno bilokoje neovisne pravobraniteljske institucije, moj bi stav bio da vrlo vjerojatno ne radi idealno svoj posao. Jedan dio spora će uvijek postojati i to je sasvim u redu. I sasvim siguran da jedan dio je i u domeni političkih odluka. Što se tiče pitanja „Za dom spremni“ koje se opetovano ponavlja, odlučila sam završni govor čuvati zapravo za ovo pitanje implementacije preporuka i odnosa glasovanja, primanje na znanje ili ne primanje na znanje, usvajanje ili odbijanje iz perspektive učinkovitosti rada institucije, pa onda sada ću odgovoriti i na to. Mislim da je to pitanje koje ima povijesne, političke i pravne aspekte. Moj dio je ovaj pravni i gledam kao pitanje pravne sigurnosti. Moj je stav da je u ovom trenu potrebno pitanje drugačije pravno urediti jer građanima nije jasno kakva je trenutna pravna situacija vezano za ovo. Što se tiče prava starijih i života u domovima za starije, da, cijelo vrijeme smo primali pritužbe upravo kakve su naglašene i nažalost, iz jedne u drugu godinu neke teme se ponavljaju, drago mi je da je zastupnik Hrelja našao i nešto pozitivno u tome, da se zajednički raspravlja o 3 izvješća, trudila sam se na to ukazati u uvodnom govoru. Ovo ako je nešto pozitivno, onda je to omogućavanje da se gledaju trendovi i nažalost jedan od trendova je da su promjene itekako spore. Što se tiče porasta broja pritužbi, rekla bih da to nije tako jednostavno pitanje. Porast broja pritužbi mislim da nije glavni cilj iz perspektive ove institucije da pokaže kako smo bitni, važni ili itd. nego i kvaliteta tih pritužbi. Dakle, pritužbe gdje institucija nije nadležna, nisu zapravo one pritužbe gdje mi možemo mijenjati stvari, tako da je to još jedno pitanje na kojem mislim raditi. Kada dobijete pritužbu kao saborski zastupnici, ukoliko i institucija koje sam na čelu može pomoći u skladu sa svojim nadležnostima, pozivam vas da nam je itekako proslijedite. Što se tiče COVID dodatka, ovo o čemu ste govorili već sada dobivamo baš takve pritužbe. U odnosu na vaše pitanje ima li smisla ovakav Hrvatski sabor, rekla bih, dosta mi je iznenađujuće to čuti, očekivala sam puno više propitivanja ima li smisla institucija pučke pravobraniteljice, zanimljivo je čuti da jedan saborski zastupnik to postavlja na ovaj način. Hvala.
Hvala lijepa. Molim vas ostanite, imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Uvažena pravobraniteljice, postavit ću vam jedno načelno pitanje jer primjećujem općenito u radu svih pravobraniteljica nejasnost načelnog stava prema postupanju u pogledu s jedne strane praćenja kvalitetnog provođenja zakona, dakle implementacije zaštite ljudskih prava i zakonodavnog okvira u praksi, zaštite građana i s druge strane zakonodavnog aktivizma, dakle traženja promjene određenih zakonskih okvira. Jer ukoliko vi ne idete samo za traženjem da se prati postojeći zakonski okvir nego ovdje sad govorite ili „Za dom spremni“ i o čemu ćete dalje, mogu pretpostavit, da se nešto treba i mijenjati, onda potencijalno dolazite u opasnost da se isto od vas očekuje ravnomjerno i u drugim područjima gdje se može napraviti pravni iskorak u zaštiti prava građana, od ovršnih zakona pa nadalje. Ili da vas se pak optuži za ideologiziranje ili parcijalno korištenje zakonodavnog aktivizima. Gdje vi tu vidite ulogu pučkog pravobranitelja?
Hvala. Odgovor poštovane pučke pravobraniteljice, izvolite.
Pa mislim da je ovo jedna izvrsna tema. Po mom sudu, uloga institucije je jedno i drugo, dakle i praćenje primjene postojećih propisa i predlaganje izmjena postojećih propisa ili donošenje novih propisa. Zašto to govorim? Zato, evo, recimo, jutros na Odboru za okoliš, raspravljali smo o tome da li trebamo biti zadovoljni sa time kada nešto bude proglašeno zakonitim, ali zapravo su prava građana i dalje prekršena. Naravno da ne, dakle zakonit ili nezakonit rad tijela državne uprave u nadležnosti je ove institucije kada ona radi po Zakonu o pučkom pravobranitelju po ombudsmanskom mandatu, ali kada radi u zaštiti ljudskih prava, potrebno je otići i korak dalje. Ponekad ono što je zakonito, nije i zadovoljavajuće, pa je onda i predlaganje izmjena propisa nešto što je u nadležnosti ovih institucija, posebice u toj domeni zaštite ljudskih prava. Pritom treba imati na umu da smo mi jedan kotačić u sustavu. To je jedan fini balans i ja pritom ne želim nikada zaboraviti koja je uloga izvršne vlasti i koja je uloga vas kao saborskih zastupnika i zakonodavne vlasti u tom procesu. I to je mislim ono o čemu trebamo više raspravljati kada govorimo o preporukama pučke pravobraniteljice.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana pravobraniteljice, ovaj Visoki dom ima samo vas kao ovlaštenicu i ima taj kanal da dobiva povratnu informaciju od građana, od pritužbi građana što valja, a što ne valja. Vi pišete preporuke, dakle suradnja sa tijelima je moguća kroz suradnju sa Odborom za zakonodavstvo u ovom Saboru. Nitko nas ne sprječava da mi na Odboru pišemo izmjene i dopune zakona, ali mi to ne činimo. Zato sam nakon toliko godina ovdje toliko kritičan radi toga, što želim reći da, ja bih volio da sutra izvješća imaju što manje pritužbi građana, a što više uvaženih preporuka i izvršenih izmjena zakona. A što se tiče ovog zadnjeg, da li prihvatiti izvješće na znanje. Ja tu nikakve dileme, Klub HSS-a i HSU-a će glasati za Izvješća onakva kakva jesu. Hvala lijepa.
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Ovdje zapravo nemam puno što za komentirati osim da, tako je, to ujedno je i razlika institucije pučke pravobraniteljice u odnosu na posebne pravobraniteljice, ta bliska veza sa parlamentom je nešto što mislim da je bitno i što treba njegovati i upravo zato mi je drago da prepoznajete ulogu institucije koju predstavlja.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, pučka pravobraniteljice, predstavnici ministarstava. Ne vidim tu nikoga iz Ministarstva zdravstva, govorit ću o zdravstvu, pa valjda će im netko prenijeti. Budući da se brojne zamjerke i preporuke koje je dala pučka pravobraniteljica provlači kroz sve 3 godine, krenut ću od Izvješća za 2020. u kojoj je najviše zaprimljenih pritužbi bilo upravo za područje zdravlja, 328, iako je i 2019. također, bila glede zdravstva po broju pritužbi građana, 282. Činjenica je da je pandemija koronavirusa dodatno produbila i prokazala brojne slabosti našeg zdravstvenog sustava, uključujući nedostatak djelatnika, dugove veledrogerijama, posljedično nedostatak lijekova, nelogičnosti i nejednakosti u financiranju ustanova, dok su posljedice neulaganja u ustanove bile jasno vidljive i nakon potresa. Sve to se reflektira i na porast broja pritužbi građana, ali i nezadovoljstvo i nas djelatnika u zdravstvenom sustavu. Za razliku od 2018., 2019. g. kada se Vlada taksativno očitovala na barem veći dio preporuka pučke pravobraniteljice, to je izostalo 2020. g. Naime, referirali su se samo na zabranu zapošljavanja i nepopunjavanja sistematizacije radnih mjesta, što moram odmah reći da je nedopustivo jer je pogotovo sad u pandemiji došao do izražaja nedostatak zdravstvenih djelatnika i osim toga, najavili su da je napokon u izradi Nacionalna strategija razvoja mentalnog zdravlja koju čekamo već par godina. Glede zapošljavanja konkretno zdravstvenih djelatnika koji moraju obaviti pripravnički staž, a znam da su se i oko toga javili pučkoj pravobraniteljici, dugo je trebalo da se taj problem počne napokon rješavati. Znate i sami da sam se aktivno u to uključila, napokon smo 2021. doživjeli, evo, 2000 kvota za pripravnike, prošle godine je bilo 170, međutim, naravno da ne ide sve glatko kod nas pa tako raspisane kvote ne odgovaraju stvarnim potrebama na terenu i zato tražimo od Ministarstva da se napravi prenamjena kvota jer ćemo opet govoriti o svojevrsnoj diskriminaciji. Postavila sam pitanje u replici glede palijative, zašto se nije posebno osvrnuo 2020. g., međutim, evo, čuli smo razlog od pučke pravobraniteljice, činjenica da palijativa treba daljnje unaprjeđenje i poboljšanje samog sustava, dakle što prije organizirati adekvatnu palijativnu skrb koja bi odgovorila na potrebe pacijenata i njihovih obitelji, što za sada još uvijek nije u pravilu slučaj. Podsjećam da palijativni pacijent nije samo stariji bolesnik, dakle to su svi oboljeli od neizlječivih bolesti neovisno o dobi. U 2019. je ugovoreno uz 363 palijativne postelje u bolnicama, još iz 2018. još dodatno nekoliko koordinatora i dodatnih 7 mobilnih palijativnih timova, međutim, mreža javne zdravstvene službe predviđa ukupno 83 palijativne postelje u stacionarima domova zdravlja. Unatoč tome što je ukupno 25 domova zdravlja još 2018. tražilo od Ministarstva zdravstva priznavanje tih palijativnih postelja, samo je, evo, Splitsko-dalmatinska županija, odnosno njihov dom zdravlja, uspio ugovoriti palijativne postelje. Dakle, osim tog usporenog razvoja palijativne skrbi, veliki je problem stvarno na terenu, što bolesnici i njihove obitelji unutar radnog vremena još imaju koliko-toliko pomoć mobilnih palijativnih timova, međutim, problem je nakon radnog vremena kada se zaista nemaju gdje obratiti nego onda zovu ovaj, ili nadležne liječnike, ili još više, dolaze u hitnu medicinsku pomoć. Također bi trebalo dodatnim podzakonskim propisima urediti pitanje pružanja palijativne skrbi i u ustanovama socijalne skrbi odnosno domovima za starije i nemoćne jer to još uvijek nije riješeno. Iz ovoga svega proizlazi da timovi recimo Zavoda za hitnu medicinu u ovom izvješću čak navode 40% usluga koje su ne hitne. Također u hitnim bolničkim prijemima tzv. OHBP-ima kategorija 4 i 5 koje nisu hitni pacijenti ima ih 70%. A da li mi možemo kriviti naše pacijente za to? Pa ne možemo, sustav je zapravo takav, odlaze tamo gdje mogu dobiti uslugu uključujući i palijativnu. Mobilne palijativne timove čine liječnik i medicinska sestra, međutim treba ih oformiti i sa socijalnim radnikom i psihologom. Također veliki problem da je nedovoljna mreža timova zdravstvene zaštite, osobit primarne zdravstvene zaštite također mreža hitne medicine. Kad usporedite 2018.i 2020.g. tu još jako kaskamo, jako puno fali i obiteljske medicine, pedijatrije, ginekologije, dentalne medicine tako da će tu zaista biti još puno posla da bi naši pacijenti imali što bolju zdravstvenu uslugu. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Nađ.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Marić. Govorili ste o mreži timova zdravstvene zaštite koja je zapravo nedostatna i neadekvatna. Po vašem mišljenju, da li Vlada i druga javnopravna nadležna tijela rade dovoljno na tom pitanju i što bi vi napravili u tom slučaju? Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Pa evo hvala, zbog kratkoće vremena čovjek ne može sve reći, ali evo kad sam gledala izvješće 2018.-2020., znači kad gledate primarnu zdravstvenu zaštitu dakle sad ih fali još više timova u odnosu na 2018., isto tako i za pedijatriju. Nešto je malo bolja situacija sa dentalnom zdravstvenom zaštitom, ali tu ih još uvijek fali 205 timova, a isto tako i za ginekologiju 58 timova. I sada smo mi imali nedavno Nacionalni plan oporavka gdje je rečeno da eto 500 milijuna kuna će ići na primarnu zdravstvenu zaštitu, dakle i hitnu medicinu, pedijatriju, ginekologiju za raspisivanje specijalizacija. Svi mi znamo koliko treba da bi jedan liječnik završio specijalizaciju pet godina, pa znači 2018.g. se znalo koliko timova nedostaje, a presporo se zapravo raspisuju specijalizacije. Mislim da će tu morati država se uključiti aktivnije u raspisivanje specijalizacija, a ne samo čekati na jedince lokalne samouprave, tako da po meni će biti potrebno dakle ono centralno raspisivanje specijalizacije.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Marić. Složio bih se oko problematike palijativne zdravstvene skrbi da Hrvatska tu na neki način zaostaje. Govorili ste o problemu nedostatka zdravstvenih djelatnika koji je problem svih zemalja EU, pa i oni koji imaju puno veća sredstva izdvajaju dakle za zdravstveni sustav, a malo ste čini mi se previše kritični možda u svjetlu još uvijek nezavršenih lokalnih izbora. Dakle, ono u što treba ulagati, a to je isto tako poruka epidemija covida jest jačanje javnozdravstvenog sustava, prvenstveno preventive. Tu Hrvatska ima jako puno još za reći, ali što se tiče dijagnostike i liječenja, unatoč problematici i neravnomjernoj raspoređenosti situacija vezana za epidemiju covida je pokazala da je hrvatski zdravstveni sustav funkcionalan unatoč svim problemima koji se događaju, a to opet u svjetlu komparacije s ostalim zemljama članicama EU.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega liječniče. Sa svim se slažem osim ove nepotrebne primjedbe oko lokalni izbora. Vi jako dobro znate, a mislim da se i kolege mogu složiti da sam uvijek vrlo objektivna i poštena u svojim raspravama, tako da pustite vi lokalne izbore oko toga se sada uopće ne bavim i nisam govorila u smislu lokalnih izbora, mislim bezveze. Ali slažem se da treba jačati preventivu, slažem se da treba ono što sam rekla i u replici, ne samo govoriti o pravima pacijenata nego i o njihovim obvezama. Dakle, učiti ih, educirati, pružiti im preventivne preglede, posložiti mrežu i primarne zdravstvene zaštite i u krajnjoj liniji bolničkog sustava jer i sami znate da postoji neravnomjerna raspoređenost i timova i hitne i primarne medicine odnosno obiteljske medicine, čak i u Gradu Zagrebu, a kamoli gdje su ruralna područja, otoci, dakle neravnomjerni regionalni razvoj nam je problem i mislim da ćemo tu svi zajedno, a to stalno govorim da je zdravlje nadstranačko pitanje, morati dobro staviti glave skupa ako hoćemo poboljšati zdravstveni sustav.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
U ovoj pojedinačnoj raspravi produbit ću neke stvari o kojima sam govorila ranije u ime kluba i navesti još neke podatke iz ovog izvješća za koje mislim da nam govore nešto o trenutnom stanju i djelovanju Ureda pučke pravobraniteljice i o mogućim poboljšanjima. Prvo o čemu smo razgovarali, a odnosilo se na način tretmana potresa i tu neću dalje ulaziti s obzirom da se pravobraniteljica složila da ova jedna preporuka nije dovoljna i da treba napraviti više u pogledu zaštite ljudskih prava, prava naših građana s obzirom na njihovu pogođenost potresom. Ono osnovno što tu vidim kao problem i na što ću podsjetiti je s obzirom na ovu godinu i ono što je ona donijela odnosno kraj prošle godine i početak ove godine i Sisačko-moslavačkoj županiji, da treba dobro pripaziti, a to upravo jest u domeni rada pučke pravobraniteljice, da se ne krši Ustav i da načela jednakosti i socijalne pravičnosti vrijede za sve hrvatske građane, da nam se ne dogodi situacija da zato što katastrofa nije na vrijeme proglašena čak i na potpomognutim područjima koja bi trebala biti područja od posebne državne skrbi tamo siromašnim građanima, pa i na drugim dijelovima Hrvatske njihova konstrukcijska obnova ne bude financirana u 100%-tnom udjelu za razliku od nekih i bogatijih dijelova čisto zato jer je tada Sisak recimo konkretno predizborno bio važan pa se s njime moglo kalkulirati i njega se na kraju uvrstilo ovim arbitrarnim kriterijem proglašenja katastrofe u 100%-tnu obnovu. Tu vidim veliki zadatak rada pravobraniteljice, pogotovo ako će ići i u smjeru ovog zakonodavnog aktivizma. U tom smislu najsloženijim pitanjem kada govorimo o radu pravobraniteljice čini mi se upravo pronaći tu finu nijansu između praćenja poštivanja zakona, a tu uvijek imamo nedostatke jer u prvom redu ono zbog čega se građani obraćaju u dijelu u kojem su u pravu u svome obraćanju tiče se upravo kršenja njihovih prava i s druge strane ovog zakonodavnog aktivizma. Ukoliko se ulazi u domenu zakonodavnog aktivizma, što može biti i poželjno, tu ste uvijek u opasnosti da to radite samo u nekim pitanjima odnosno parcijalno, a da vas se onda posljedično optuži za ideologiziranje vašeg sektora. S obzirom da je Ured pučke pravobraniteljice možda i najvažniji ured za naše građane jer je produžena ruka HS-a koja jedina ima direktnu vezu i mogućnost praktične primjene zakonodavnog okvira za naše građane, to je pitanje u kojem će najteže biti s obzirom i na dosadašnje iskustvo bivše pravobraniteljice pronaći pravu mjeru i gdje tek čekamo da vidimo što će nam sadašnja pravobraniteljica pokazati. Bez obzira kako se ona ideološki opredjeljivala, a svi smo mi ljudi imamo pravo na svoje svjetonazore, nadam se da je to neće ometati u nepristranom primjenjivanju prava i borbi za prava po načelu jednakosti za sve hrvatske građane neovisno o tome kakvi njihovi pogledi na svijet i život bili. Što se tiče ovog dijela koji se odnosi na preporuke, ono što vidim kao problem generalnih preporuka na što sam upozorila i ranije dajući konkretne primjere sintagmi poput razumni rok i govora o tome da treba ponuditi konkretne i učinkovite mjere za liste čekanja, što nam je svima i od ranije poznato, je da je nemoguće pratiti provedbu generalnih mjera. Kako naime reći da je prihvaćena ili odbijena mjera da u razumnom roku se osigura pružanje usluge u zdravstvu svim građanima? Ona uvijek može biti prihvaćena obzirom na interpretaciju toga što je razumi rok ili odbijena. Dakle, kada ukazujem na problem generalnih mjera ne činim to samo zato što bih voljela specifičnije mjere nego zato i što je na taj način nemoguće pratiti učinak rada pučke pravobraniteljice, a onda dolazimo do problema samo svrhovitih institucija koje upravo zato moraju davati jasne i nedvosmislene preporuke da bi njihov rad bio provjerljiv, a ne da bi služile tek kao ukras kao nešto što se može i ne mora, što smo vidjeli time da dosadašnja izvješća nisu prihvaćana odnosno o njima se nije raspravljalo u HS-u, a ured je nastavio postojati i bio financiran i dalje. Zbog isteka vremena evo ovdje ću sada stati pa možemo dalje u replikama ili nekom drugom prilikom.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnice. Govorili ste o zakonodavnom aktivizmu pravobraniteljice, ono što mi nedostaje u ovoj situaciji kako pandemije korona virusa tako i posljedica potresa je više te vrste aktivizma, više prijedloga. Volio bih recimo da se progovorilo o tome da smo nabili ljude u kontejnere koji su zrakotijesni i prostori već srednjoročno iznimno pogubni po zdravlje o čemu se vrlo malo govori, a dojam se ostavio da im je evo krov nad glavom da im je zbrinut. Također ova činjenica da od 264 stranice samo 10 govori o korona virusu u 2020. i da nismo dobili specijalno posebno izvješće o stanju ljudskih prava u pandemiji korone nego utjecaju klimatskih promjena na ljudska prava u Hrvatskoj 2020.g. svjedoči o nedostatku fokusa na prava stvarna goruća bitna pitanja ljudskih prava u Hrvatskoj barem u toj godini.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Iz izvješća pučke pravobraniteljice nedvosmisleno je jasno koji su temeljni najveći problemi hrvatskih građana, oni su zdravstvo i radni odnosno službenički odnosi, s tim da treba napomenuti da u komparativnoj analizi 2019.u odnosu na 2020.imamo pad pritužbi po načelu diskriminacije, a rast upravo pritužbi po načelu kriteriju zdravstva odnosno radnih odnosa. I to su ona pitanja po kojima želimo prepoznavati rad pravobraniteljice i rad prethodne pravobraniteljice kada ga dovodimo u pitanje upravo stoga što on nije bio prepoznat u široj javnosti kroz borbu za te probleme hrvatskih građana nego kroz borbu za neke druge probleme. Imajte u vidu da je institucija u Hrvatskoj poznatija nego što je u ostatku Europe, što navodimo kao nešto pozitivno, no pitanje je po čemu?
Repliku ima poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Uvažena zastupnice SElak Raspudić. Uputit ću vam kritiku zbog načina na koji ste se danas osvrnuli na ova izvješća. Činjenica da tri izvješća nisu raspravljena pravovremeno u HS-u ne govori apsolutno ništa o radu pravobraniteljice niti bivše, niti aktualne, niti o radu tog ureda, govori prije svega o aktualnoj vlasti i o parlamentarnoj većini u ovom HS-u. Što se tiče vaših opetovanih kritika i kako vas osobno tako i cijele političke opcije koju zagovarate da je izvješće ispolitizirano, da ima puno ideologije u njemu s kojom se vi ne slažete, smatram da također predstavlja jedan nasrtaj ne samo na nezavisnu instituciju nego i na ustavne slobode i prava onako kako su zacrtane u Ustavu i zakonima RH. Mislim da s takvom praksom trebate prestati.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Kolegice Orešković nasmijala me ova vaša replika. Žao mi je što niste slušali moje izvješće u ime kluba, dijalog s pravobraniteljicom i što niste bili u stanju niti čuti ovo o čemu sam sada govorila jer sve ovo što sam ja sada ovdje iznosila nema nikakve veze s ovom primjedbom koju ste vi meni dali. Osim ako vama nije bio jedini cilj kritika kritike radi kao što je to slučaj ili pokušaj demonstracije nekakve vlastite nazovi neovisnosti i borbe za neovisnosti institucije, nauštrb neopravdane i neargumentirane i netočne kritike govora saborskih zastupnika, konkretno mene a onda i ljudi iz moga kluba. Žao mi je, ali niste rekli što ima veze s onim što sam ja ovdje izložila.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gđo. pučka pravobraniteljice, predstavnici Vlade. Evo, ovo što ću govoriti odnosi se na 3 izvješća koja je pripremila bivša pučka pravobraniteljica pa ne bih voljela da sadašnja pučka pravobraniteljica možda neke moje osvrte shvatio kao kritiku na vlastiti račun jer pred njom je razdoblje koje ćemo tek ocjenjivati. Svaka sloboda može ići do one granice do koje ne ugrožava slobodu drugog no nasilni ulazak u crkvu uoči Uskrsa, nazivanje Isusa židovskim zombijem i drugim pogrdnim imenima, poziv na likvidacije svećenika i na spaljivanje crkvi, usporedba katoličke Hrvatske sa islamskom državom, govor mržnje i netrpeljivost prema svemu što je katoličko, predstavlja napad na vjerske slobode koje su u samom srcu ljudskih prava, europske kulture, njih korijena i identiteta. Čl. 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima najutjecajnija je potvrda vjerske slobode o ljudskoj povijesti a tri slobode koje garantira, slobodu misli, savjesti i vjeroispovijesti, utoliko su jedinstvene jer ih je nemoguće negirati, prevladati ili uništiti. Posljednjih godina sve su brojniji dolazi da se antikršćanski napadi šire u Europi ali i u Hrvatskoj, bilo da je riječ o vandalizmu na crkvenim objektima i njihovom oštećivanju ili pak o netoleranciji i ograničenja na slobodu govora, slobodu vjerovanja, slobodu okupljanja za vjernike, takvi napadi iz godine u godinu rastu. Premda se u medijima mogu pronaći objave na tu temu, reakcija nadležnih institucija uglavnom izostaje pa se postavlja pitanje prati li ijedna državna institucija kako se u Hrvatskoj poštuju vjerske slobode i izvještava li o tome? Što je radila pučka pravobraniteljica koja je čuvarica Zakona o suzbijanju diskriminacije ali i koja je po Zakonu o pučkom pravobranitelju, trebala reagirati? Koji je kriterij po kojem je dosadašnja pučka pravobraniteljica reagirala na neke objave u medijima o kršenjima ljudskih prava? Zašto niti jedan od 85 slučajeva o kojima su mediji pisali u 2020. g., a odnosi se na kršenje vjerskih sloboda, napade na svećenike i vjernike i 30 oskvrnuća crkava, nisu izazvali pažnju pučke pravobraniteljice? Na moj upit koji sam postavila Uredu pučke pravobraniteljice o broju prijava vezanih uz diskriminaciju na osnovu vjere te kojim su vjeroispovijestima pripadali oni koji su se obratili uredu, dakle statistici koju bi ured trebao prema zakonu voditi, koliko je optužnih prijedloga podignuto, prekršajnih i kaznenih prijava, ja nisam dobila adekvatan i zadovoljavajući odgovor. Jasno je da sva ova 3 izvješća pučke pravobraniteljice pokazuju na neki način da je ona svojim radom pozivala, a to se vidi iz preporuka, na ukidanje priziva savjesti i ograničavanje vjerskih sloboda, što je ustvari u suprotnosti sa njenom zakonski propisanom zadaćom, Ustavom RH i međunarodnim konvencijama. I jasno je da nije dosljedno radila svoj posao koji je u tom segmentu povjeren te da nema nikakvu statistiku o kršenju ljudskih prava na slobodu vjeroispovijesti te da ne postoji komunikacija između Ureda pučke pravobraniteljice i MUP-a i Ministarstva pravosuđa u tog segmentu. Zato očekujem da se to u novom izvještajnom razdoblju promijeni i da se pristup ovoj temi također promijeni i da mu se pristupa sa dužnom pažnju. Kao što je OESS sa pravom preporučio još 2011. g. u svojoj rezoluciji o suzbijanju netolerancije i diskriminacije kršćana na području OESS-a, pokreće se javna rasprava o netoleranciji i diskriminaciji kršćana i osigurava se pravo kršćana na puno sudjelovanje u javnom životu. Voljela bih da slijedeći te upute OESS-a i kroz hrvatske institucije, prepoznamo opasnosti koje proizlaze iz ograničavanja vjerskih sloboda a koje za posljedicu imaju zlostavljanje, zastrašivanje i diskriminaciju. Vjerske slobode temelj su ljudskih prava i zato ne možemo pasivno promatrati rastuću netoleranciju i diskriminaciju prema vjernicima u Hrvatskoj. Očekujem da pučka pravobraniteljica u svom budućem radu asimetrični pristup zaštiti ljudskih prava zamijeni aktivnostima koje će biti usmjerene prema zaštiti svih jednako, što je uostalom i njena zakonska i ustavna obaveza.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Orešković.
Dakle, zastrašujuće vas je bilo slušati uz dojam da će ponovno ovo izazvati brojne polemike, tu notornu količinu gluposti koju ste vi izrekli, stvarno je teško, teško je probavati. Dakle, pričamo o 2021., pričamo o državi u kojoj građani nemaju povjerenje u institucije, pričamo o izvješćima koja govora o tome da građani nemaju pristup pravosuđu, da su mizerna izdvajanja za sustav besplatne pravne pomoći, pričamo o tome da nam je sve veći broj građana u riziku od siromaštva, pričamo o tome da imamo krah sustava socijalne sigurnosti, da nemamo domove za starije i nemoćne u potrebnom broju, da nemamo sustav nadzora nad privatnim ustanovama u kojima smo imali i smrtne slučajeve zbog toga što se o osobama nije dovoljno brinulo, a vi pričate o progonu kršćana. Stvarno?
Poštovana zastupnice Orešković, ja vam izričem opomenu zbog vrijeđanja zastupnice, ne možete i ne smijete govoriti da neko govoriti gluposti, možete to misliti, ali ne smijete i ne možete to govoriti ovdje.
Moja sloboda govora uključuje i to da kažem da netko govori gluposti. Ustavno pravo, pravo garantirano Poslovnikom i to definitivno nije razlog za izricanje opomene. To je moje mišljenje da riječi koje je izgovorila gđa. Marijana Petir predstavljaju notornu glupost.
Ja vas lijepo molim, dobili ste opomenu, nemojte dalje polemizirati.
Možete i drugu.
Poštovana zastupnica Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo. Pa za razliku od kolegice Orešković koja misli da sve o svemu zna ni za jednu raspravu se ne pripremi i ne pročita izvješće nego vječno kritizira vlast i ne nudi nikakvo rješenje. Ja sam pročitala ova izvješća i znam koje su nadležnosti pučke pravobraniteljice, a jedna od tih nadležnosti je i zaštita osnovnih i temeljnih ljudskih prava, jedno od tih prava je pravo na slobodu vjeroispovijesti. Obzirom da živimo u državi u kojoj se 86% građana deklariralo kao katolici, a oni se osjećaju da su stalno pod pritiskom, napadima, da ih se izruguje putem medija, o čemu svjedoče mnogobrojni natpisi. Ako se događaju oskvrnuća crkava, ako se one, a primjerice tu su se i primalje koje su bile posebno prošle godine na udaru osjetile kao netko tko je diskriminiran jer su svaka druga izrazile želju da se pozovu na priziv savjesti, a zbog djelovanja pučke pravobraniteljice i nekih aktivnosti pojedinih udruga to im nije bilo omogućeno, onda je moja dužnost da o tome progovaram bez obzira da li to vama bila glupost il vas to zanimalo ili ne jer niste vi ovdje predmet interesa.
Hvala vam lijepo. Ja se ispričavam zastupnici Selak Raspudić, nisam vidio da je digla povredu Poslovnika, izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Doista kolegice Orešković, ovakva količina ideološkog sljepila koja veze s centrom nema i nasrtaja na slobodu govora i izbora tema saborskih zastupnika koji imaju pravo biti kritični i zamislite u demokratskoj Hrvatskoj govoriti o pravima vjernika da dolazi iz vaših usta je sramota rada ovog uvaženog doma.
Dobro, ja sam kolegici Orešković izrekao opomenu, prema tome, ovaj malo deplasirano. I mi imamo povredu Poslovnika od poštovanog zastupnika Habijana, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Također povreda čl. 238. st. 1., alineja 5. i alineja 6., dakle omalovažavanje poštovane saborske zastupnice, ali isto tako odstupanje od nekih općih pravila u ovom HS. Dakle, meni je nevjerojatno dakle da se kolegici zamjera to što se u svojoj raspravi pojedinačnoj svela na jedan segment izvješća. Dakle, kolko ja znam u ovom izvješću obuhvaćeno je i poglavlje upravo vjerskih sloboda i prava na vjeroispovijest, ja ne vidim u čemu je problem i zašto vas to toliko smeta, doista mi nije jasno.
Dobro, kolega Habijan, nije bilo potrebe za tom intervencijom, kao što sam rekao ja sam već ovaj kao predsjedavajući imao svoju intervenciju. Poštovana zastupnice Orešković u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala predsjedavatelju. Kolegica Petir povrijedila je čl. 238., uvrijedila me je time što je rekla da nisam pročitala izvješće. E sad ja ne znam imate li vi nekakve nadnaravne sposobnosti pa znate tko što čita ili ne čita? A s obzirom da smo krenuli u povrede Poslovnika ponovit ću ono što se dogodilo tijekom jutra, a to je da je kolega Zekanović izgovorio da je puno toga nenormalnog, pa ja postavljam pitanje kako je dopušteno jednom saborskom zastupniku pričati o tome što je nenormalno ili nije, a povreda je i ja dobivam opomenu kada kažem da jedna saborska zastupnica govori gluposti.
Hvala lijepo. Vi ćete sada dobiti i drugu opomenu ovaj temeljem čl. 240. st. 1. jer to nije bila povreda Poslovnika i vi znate da to nije bila povreda Poslovnika. Ja vas molim da se prestanemo sa tim igrama pseudo povreda Poslovnika jel, ovaj. A i sto tako apeliram na komunikaciju koja će biti na odgovarajućoj razini bez obzira na ideološke, političke i ostale razlike i bez obzira što netko o nekome misli, ja vas lijepo molim da budemo na onoj razini koja je primjerena ovom domu. Repliku ima poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Agresija koju neki ljudi ispoljavaju kada se govori o temama koje su za njih možda osobno neprihvatljive, rekao bih da čudim se jel, ali ozbiljnost i pristojnost mi nalaže da ne komentiram to. Ono što bih rekao dakle u kontekstu rasprave kolegice Petir o kojoj ste govorili, s jedne strane Hrvatska je primjer multikulturalnosti, visoke razine međureligijskog dijaloga, europskog puta islama i može biti primjer i drugim zemljama članicama EU, to je ona pozitivna strana koja se događa u Hrvatskoj, nažalost ima i ova negativan strana bez obzira što je ona na neki način paradoksalna s obzirom da se većina stanovnika RH izjašnjava kršćanima, ali mislim da je vrijedna spomena i da o njoj također treba govoriti.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam zastupniče Ćelić na ovoj replici, slažem se s vama. Mislim da je važno govoriti o svim ljudskim pravima, proučavati na koji način se ona poštuju i inzistirati da ih se dosljedno štiti ne samo zbog našeg zakona i ustava nego i zbog međunarodnih konvencija. Pa i danas ovdje vidimo da je potrebno govoriti o slobodi vjeroispovijesti jer ako si jedna saborska zastupnica dozvoljava da ovdje izruguje drugu saborsku zastupnicu koja upozorava na nešto što je sadržaj ovog izvješća, a da je gđa. Orešković pročitala izvješće onda bi znala da je to sadržaj izvješća, pa ne bi ovdje govorila ovakve stvari. To nam samo pokazuje koliko je alarmantno stanje jer mediji pišu o tome, postoje mnogobrojni komentari na koje se nitko ne osvrće. Kad udruge koje se bave ljudskim pravima zatraže od nadležnih institucija podatke koliko je tu došlo do kršenja ljudskih prava u odnosu na slobodu vjeroispovijesti nitko ne raspolaže tim informacijama. Mislim da je važno o tom govoriti i upozoravati da sva ljudska prava moramo dosljedno jednako štititi.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Mogu se složiti naravno, s vama da je vjerska diskriminacija jedna od problema sa kojim se susrećemo generalno u području diskriminacije i isto tako da svaki pojedinačni slučaj da, treba rješavati. Međutim, u Izvješću se radi o sistemskim slučajevima diskriminacije odnosno diskriminaciji koja je na sistemskoj razini. Ja se nadam da ćete se složiti sa mnom da katolici u Hrvatskoj nisu sistemski diskriminirani. Možemo imati pojedinačne slučajeve, ali svakako ne možemo govoriti o sistemskoj diskriminaciji. Kada govorimo o diskriminaciji kršćana, mislim da o sistemskoj diskriminaciji prije možemo govoriti o kršćanima pravoslavcima u Hrvatskoj koji jesu vrlo često i sistemski diskriminirani. A što se tiče vaše zabrinutosti, ono što me zapravo mučilo u vašem govoru je kako vi kao članica većine niste posljednje 3 godine reagirali i tražili od Vlade da ta izvješća budu ovdje pa da to možemo raspraviti i da vi možete reći ovo što smo rekli, pa bi na vrijeme mogli reagirati i možda imati [[Upadica: Hvala.]] potpunije izvješće u pitanju [[Upadica: Hvala lijepa.]] vjerske diskriminacije.
Poštovana zastupnica, prije odgovora, poštovana zastupnica [[Upadica: Hvala vam lijepa zastupnice…]] Selak Raspudić je digla povredu Poslovnika, izvolite.
Čl. 238, čini mi se da ponovo omalovažavamo jedni druge jer dociramo o onome čime bi se netko trebao ili ne bi trebao baviti. Dakle, ako postoji diskriminacija i po načelu vjere i vjeroispovijesti, onda se o tome može u HS-u govoriti. Isto tako, govoriti o jednoj diskriminaciji, ne znači isključivati drugu diskriminaciju po načelu druge vjeroispovijesti zato što se o njoj nije govorilo. Sloboda govora znači i moći izabrati temu koju govornik smatra bitnom.
Hvala. To je bila replika, to nije bilo ... [[Upadica se ne čuje.]] molim vas, nemojmo vikati sa mjesta. To nije bila, to je bila replika, to nije bila povreda Poslovnika pa vam izričem opomenu, a odgovor poštovane zastupnice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolegice Benčić, ja sam se 5 godina kao zastupnica u EU parlamentu bavila pitanjem slobode vjere i vjeroispovijesti, za to sam primila i nagradu iz Pakistana, obzirom da sam o toj temi i pravima vjerskih sloboda u Pakistanu bila posebno posvećena. 8 mjeseci sam, kao i vi, zastupnica u HS-u, i dalje se bavim ovom temom, kao što sam rekla u svom govoru, tražila sam informaciju od nadležnih tijela. Ono što sam dobila kao odgovor, nisam zadovoljna i to sam danas ovdje adresirala. Obzirom da ne postoje statistički podaci koji bi mi trebali biti dostavljeni iz Ureda pučke pravobraniteljice, jer ih Ured nema, onda sam si dala truda i proučila sam što mediji objavljuju o tome i na osnovu medijskih objava, našla sam 85 slučajeva u 2020. g. o kojima sam govorila, a isto tako, pronašla da je oko 30 crkva bilo oskvrnjeno. Ako je to vama normalno i prihvatljivo, meni nije i neće me nitko zaustaviti sa svojim ideološkim ispadima ovdje da govorim o stvarima koje su neprihvatljive i koje su glavni temelj kršenja ljudskih prava.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Benčić ima povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238, ovo je zaista bila uvreda jer moram reći, ja nijednom riječju nisam rekla da je to malo ili da je to ništa, dakle ako ste me pažljivo slušali, ja sam upravo rekla, da na temelju pojedinačnih slučajeva svaki od njih treba rješavati, pa i u ovakvim slučajevima koje ste vi pobrojali, da ih trebalo riješiti. To je ono što sam ja rekla, a ne da to ništa ne znači. Dakle, zbilja nije bilo fer od vas, kolegice, da na takav način moje riječi izvrćete.
Dobro, vi znate da je to bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobivate opomenu, ja vas lijepo molim, nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, da repliciramo, imamo mogućnosti javiti se u pojedinačnoj raspravi, završno govoriti, ima niz mogućnosti, nemojmo to raditi. To ruši dignitet svima. Repliku ima poštovana zastupnica Zmajić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, vi ste danas govorili i osvrnuli se na izvješće koje je pripremila bivša pučka pravobraniteljica i također, ste govorili ovdje vezano za svoje osobno iskustvo kojim ste postavili pitanje u vezi kršenja vjerske slobode za koju nikad niste dobili odgovor od te institucije odnosno od Ureda pučke pravobraniteljice, pa vas molim za vaš komentar ovdje.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo zastupnice Zmajić na vašoj replici. Ja sam postavila upite na koje sam prije 2 dana dobila nezadovoljavajući odgovor iz kojeg proizlazi ustvari da pučka pravobraniteljica ne raspolaže podacima za koje sam ja smatrala da ih treba imati obzirom na Zakon o suzbijanju diskriminacije, za koje je ona ovlašteno tijelo, a isto tako i temeljem Zakona o pučkom pravobranitelju. Moje temeljno pitanje na koji način ustvari pučka pravobraniteljica odlučuje reagirati po pojedinim slučajevima koji imaju neku medijsku vidljivost, a ako sam ja ovako našla 85 slučajeva koji su poprilično ozbiljno kršenje vjerskih sloboda, onda mi je nemoguće vjerovati da to je prošlo ispod rada i Uredu pučke pravobraniteljice, a nije na njih reagirala, i to govorim samo za 2020. Dakle, moje izlaganje je išlo u tom smislu da se ta praksa ignorantnosti prema ovoj [[Upadica: Hvala.]] kategoriji ljudskih prava treba promijeniti u sljedećem razdoblju.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter.
Hvala. Počet ću sa kratko, vezano za zdravstveni sustav, slažem se sa svim izrečenim vezano za nedostatni broj zdravstvenih djelatnika, popunjavanje mreže, kao što sam bila rekla i u uvodnom govoru, vezano za izlaganje zastupnice Raspudić, mislim da u odnosu na potrese i posljedice po ljudska prava koja trenutno trpe žrtve oba potresa, trebamo napraviti više i to svi zajedno. Što se tiče praćenja i poštivanja zakona ili zakonodavnog aktivizma, rekla bih da ostajem pri onom što sam rekla i ranije, praćenje poštivanja zakona apsolutno je uloga ove institucije i spada u ombudsmanski mandat. Pritom kad, ne bi govorila o zakonodavnom aktivizmu, ali sasvim sigurno smatram da u izvješćima trebaju biti i preporuke koje odnose na izmjenu propisa, međutim opet tu naglašavam da želim razlikovati ono što je uloga pučkog pravobranitelja, Vlade i Hrvatskog sabora u smislu donošenja zakona. Izbor tema pučke pravobraniteljice je nešto oko čega su se mnogi zastupnici do sada očitovali te ću reći da je tema s obzirom da to da ova institucija ima 5 mandata, po više zakona rekla sam da radimo po 60 različitih područja, tema je toliko da je apsolutno nemoguće jednakim intenzitetom baviti se apsolutno svim što je u medijima. Dakle, ono što je naša zakonska obveza je baviti se onime što dobijemo kao pritužbe u odnosu na ono što se nalazi u medijima i pokretanje postupaka na vlastitu inicijativu, to je u domeni odlučivanja pučke pravobraniteljice u skladu sa čl. 7. Zakona o pučkom pravobranitelju koji kaže da je pučki pravobranitelj samostalan i neovisan u svom radu i nitko mu ne može davati naloge i upute. Dakle, riječ je o strateškom biranju tema. Što se tiče praćenje provedbe i preporuka, rekla bi da je to jedno jako bitno pitanje o kojem mislim da trebamo još više razgovarati, Vladin Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina temeljem još uvijek važeće uredbe Vlade to treba raditi međutim riječ o jednom mehanizmu koji je zapravo bio nedovoljno dobar i nedovoljno učinkovit jer je trebalo previše vremena i previše godina. Dakle, ne mislim da je problem što Vladin ured to više ne radi, mislim da to nije bio dobro osmišljen mehanizam i treba razmišljati o nekom boljem. Što se tile posebnog izvješća, pandemija i potresi kao što sam rekla, pandemija još traje, problemi s potresom, vjerujem da će trajati još neko vrijeme, vjerujem da neću biti nažalost, iako bih to voljela u mogućnosti raditi posebna izvješća tijekom ove godine ali sasvim sigurno ćete u izvješću za 2021. naći temu pandemije i potresa. Što se tiče prava na mjeru, da ponovim, već sam to ranije rekla, mislim da je to tema koja je u mandatu ove institucije, neupitno i to po više mandata, što se tiče ombudsmanskog prava vjerskih zajednica, prava na vjeru kao nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava i u odnosu na diskriminaciju temeljem vjere i uvjerenja, u odnos na dopis kojim sam vam nedavno odgovorila moram reći da je on sastavljen uz puno truda, uvažavanja i dobili ste apsolutno sve podatke, što se mene tiče, taj odgovor možemo ili ja ili vi objaviti pa nek svi vide što ste dobili. Dakle, ja iznimno ozbiljno doživljavam apsolutno sve teme u nadležnosti, uključivši i temu vjere, ali isto tako želim reći da na temu vjere ova institucija dobiva vrlo mali broj pritužbi, pritom se aktivno trudimo podizati broj pritužbi otvaranjem predmeta na vlastitu inicijativu, pišemo svim crkvama i vjerskim zajednicama, registriranim u evidenciji vjerskih zajednica u RH, mnoge od njih nam ne odgovaraju, održavamo sastanke sa vjerskim zajednicama. Dakle, također moram reći da nije istina da je institucija u prošlosti zagovarala ukidanje priziva savjesti nego je problematizirala kolektivni priziv savjesti i tu ću ponovit ono što sam ranije rekla, da mislim da ovdje treba naći balans između prava žena i prava zdravstvenih djelatnika na priziv savjesti. Eto ga, hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Petir.
Evo hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče. Gđo. pučka pravobraniteljice, dakle vi ste potvrdili ustvari da pučka pravobraniteljica sama bira teme koje prepoznaje u medijima kao važne, znači samo ste potvrdili ono što sam rekla, da pučkoj pravobraniteljici ta tema o kojoj sam ja govorila a to je sloboda vjere i vjeroispovijesti, bez obzira na mnogobrojne slučajeve, nije bila važna. I izrazila sam nadu da će ipak ući u vaš fokus. Rekla sam da ste mi odgovorili prije 2 dana na moj upit no sadržaj tog odgovora ne sadrži informacije koje sam ja tražila, vjerovatno iz tog razloga što vi njima ne raspolažete a ja smatram da temeljem Zakona o suzbijanju diskriminacije i Zakona o pučkom pravobranitelju, vi te informacije trebate imati. Ako ih nemate a zakonski ih trebate imati jer ste ovlašteno tijelo, to opet potvrđuje moju zetu da se o ovoj temi nije očigledno pristupalo sa dovoljnom pažnjom. I kad govorimo o prizivu savjesti, onda točno piše u izvješću da pučka pravobraniteljica, dakle u svojoj preporuci poziva na ograničavanje prava na priziv savjesti što smatram diskriminacijom.
Poštovana pučka pravobraniteljica, izvolite.
Ponovit ću, tema je važna međutim izbor s obzirom na sve što se nalazi u medijima, u RH a mislim da ste svjesni koliko informacija i koliko brzo se vrte, neke strateške izbore valja donositi. Što se tiče dopisa kojeg ste dobili, voljela bi da detaljnije pojasnite točno koji su podaci koje niste dobili, koje ste u skladu sa zakonom trebali dobiti, naime statističke podatke koje mi moramo po zakonu voditi smo vam dostavili. Ono što vam je u dopisu navedeno je da detaljniji broj koji nije sadržan u bazi podataka, koji bi uključivalo pregledavanje spisa, nismo u mogućnosti raditi obzirom da se arhiva institucije trenutačno nalazi u zgradi na Trgu hrvatskih velikana sa crvenom naljepnicom koja je određena za obnovu i stoga nismo u mogućnosti ispuniti i taj dodatni korak kojeg bismo inače vrlo rado učinili. U trenu kada se ostvare uvjeti za seljenje te arhive, možemo i tome pristupiti, ali ponavljam, ovo pitanje shvaćam ozbiljnim ali isto tako mislim da je u domeni pučke pravobraniteljice [[Upadica Reiner: Hvala.]] imati nekakvo ponešto i različito mjerilo od pojedinih zastupnika o izboru tema.
Poštovana zastupnica Glamuzina ima repliku.
Pravobraniteljice, molim vas pojasnite mi samo i svim ostalima, je li veće nečije pravo vjerovati ili nečije pravo ne vjerovati? Je li veća povreda prava oskvrnjivanje vjerske institucije, crkve ili oskvrnjivanje prava djeteta koje je u školskim institucija omalovažavano zato što ne ide na vjeronauk?
Imamo prije nego što odgovorite, povredu Poslovnika poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., ovo doista doživljavam kao omalovažavanje saborskih zastupnika zato što se provodi jedna bezrazložna polarizacija kao da onaj tko vjeruje, ne voli djecu ili tako dalje. Kršenje bilo čijih prava i na jednoj i drugoj strani, nije pitanje natjecanja, ako kršimo jedna, da ne kršimo druga ili kršimo li više jedna ili kršimo li više druga. Ne smijemo kršiti ničija prava. I to je to.
Poštovana zastupnice Selak Raspudić, ovo nije bila povreda Poslovnika, to vam je jasno, ja vam temeljem čl. 240. stavak 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi, to je teorijski naravno, ali slijedeći puta će biti oduzimanje riječi do kraja rasprave, pa vas molim da ne zlorabite instituciju. Poštovana zastupnica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem. 238., kolegica je, hvala vam, nisam vas ništa pitala, pitala sam pravobraniteljicu, postavila sam svoju repliku u obliku pitanja, nisam ništa izjavila, prema tome ne znam čime ste se našli uvrijeđeni, žao mi je ako sam vas uvrijedila.
Dobro, to moram priznat isto nije bila povreda Poslovnika, ali niti potrebno za izreći, dobro. Odgovor poštovane pravobraniteljice, izvolite.
S jedne strane opet mi, čl. 3. Zakona o suzbijanju diskriminacije nalaže da upozorim na nadležnost posebne pravobraniteljice, pravobraniteljice za djecu vezano za kršenje prava djeteta, što je u domeni upravo te pravobraniteljice odnosno institucije. Moram reći da nisam sklona načelnim izjašnjavanjima da li je gore kršenje prava djece ili kršenje prava vjernika, mislim da svaki slučaj treba sagledati u svim njegovim činjenicama, ali vrlo rado ako hoćete možemo i o detaljnijem slučaju ovom ili nekom drugom zgodom.
Repliku ima i poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana, spomenuli ste i diskriminaciju prema dobi kao jedan od važnih problema u vašem izvješću. Ja bi vas pitala vezano za nasilje nad starijim osobama. Objedinjeno su navedeni podaci za 2019.g. da se radi o 247 žrtava starije dobi, a 2020. taj broj je porastao na 314, od čega je 216 ženskog spola i 98 je muškaraca. Osim zanemarivanja kao posebno izdvojeno prema podacima ministarstva kako ste izdvojili kao oblik nasilja i to 266 slučajeva u 2019.g. u izvješću se ne navodi posebno oblici nadzora nad starijim osobama, što smatram pogotovo važno u dijelu financijskog zlostavljanja, a na tragu i sklapanja Ugovora o doživotnom i dosmrtnom uzdržavanju. Pa je moje pitanje vama usmjereno vezano za dosmrtno uzdržavanje odnosno sklapanja Ugovora o dosmrtnom uzdržavanju, da li smatrate da takve treba zabraniti budući imovina prelazi odmah na davatelja uzdržavanja, a s tim se ugrožavaju primaoci uzdržavanja? Zahvaljujem.
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Hvala lijepa. Da, nasilje nad starijima je jedna tema kojom se ova institucija bavi već više godina. Mislim da je iznimno dobro da je upravo našim zagovaranjem upravo zanemarivanje starijih osoba uvedeno u Zakon o zaštiti nasilja u obitelji. Mislim pri tom starije osobe naravno da mogu trpiti i fizičko i psihičko i seksualno nasilje, pa i ekonomsko nasilje o kojem govorite, kao i zanemarivanje koje u pravilu uključuje nečinjenje osoba koje bi o njima trebale skrbiti i brinuti. U odnosu na pitanje ovih ugovora, da, već ranije je bilo riječi o registru. Mislim da je registar jedna dobra ideja jer dok ne znamo o kojem je broju ugovora riječ ne možemo zapravo niti adekvatno razmatrati kako spriječiti zlouporabe. Tu se javljaju brojna pitanja, jedno je pitanje da li treba ograničiti broj ugovora koji jedna osoba može sklopiti sa više drugih osoba? Javlja se pitanje toga da li treba u smislu profesija o kojima je riječ dodatno ograničiti u odnosu na postojeća ograničenja tko može sklapati takve ugovore kako ne bi došlo do zlouporaba. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Nekoliko riječi u moje vlastito ime, govorio sam u ime kluba, no želio bih s vama podijeliti neka, neka razmišljanja. Dakle, ne mogu ponovo ne spomenuti da je sramota da raspravljamo gotovo o petoljetki, o petoljetnom izvješću, a ne godišnjem izvješću naše povjerenice. I opetovano moram reći da to samo pokazuje koliko je vladajućoj većini, HDZ-u, stalo do zaštite ljudskih prava naših građana odnosno koliko im nije stalo. I smisao izvješća je upravo to da o njemu raspravljamo periodički godišnje kako bi ih prisnažili i kako bi mogli monitorirati implementaciju preporuka jer to je smisao na kraju dana. Ako pogledate preporuke, a vjerujem da jeste, koje je dala pučka pravobraniteljica, većina njih ne zahtjeva puno sredstava, zahtjeva malo dobre volje i malo truda. I zanimljivo je vidjeti da se čak ni ta ne provode ili barem ne u dovoljnoj mjeri odnosno ako usporedim sva izvješća, a čuvao sam ih tamo od 2011. do sada preporuke vam u pravilu uvijek ostaju iste. Naravno ima promjena, ima novih momenata kao što je pandemija itd., međutim ono što zaista žalosti je da se ponekad osjećam da ovdje radimo jedan Sizifov posao, da se zalijećemo na vjetrenjače koje nikako ne možemo ni, ni doseći, čak ni vjetrenjače, a ne nešto konkretnije jer ispada da našu povjerenicu, znači osobu koju smo mi ovlastili da se brine za prava naših građana jednostavno nema nikakvu težinu pred institucijama pred kojima bi trebala imati itekakvu težinu. Tu govorim o ministarstvima, o institucijama, o JLS-ovima, koji se sustavno oglušuju na dopise i požurnice pučke pravobraniteljice. Naravno, nisu svi takvi da se razumijemo, ima i svijetlih primjera, ali dok god postoje i oni zadnji koji će se tako olako oglušiti o dopis pučke pravobraniteljice ili bilo koje druge specijalizirane pravobraniteljice mislim da em ona kao takva ne može obavljati svoj posao u onoj mjeri u kojoj bi trebala, a em smo, em je to zapravo dokaz da ne kažem impotencije, ali svakako nemoći sabora, marginalizaciji sabora, a onda marginalizaciji pomalo i institucija koje sabor bira. Znam da su pitanja ravnopravnosti spolova odnosno da prava LGBT zajednice spadaju u nadležnost pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, ali ne mogu ne osvrnuti se samo na nekoliko činjenica koje možemo iščitati iz ovog ili sličnih izvještaja, a to su da zločini iz mržnje se dešavaju i dalje, da često nisu prepoznati i procesuirani i da puno još treba ulagati u obrazovanje i policijskih djelatnika i sudaca i svih onih ostalih koji bi ih trebali prepoznavati pa čak i nekih saborskih zastupnika koje bi, kojima možda ne bi bilo loše znati što je zločin iz mržnje i što je govor mržnje. Također diskriminacija po spolnoj orijentaciji i dalje je prevalentna i dalje postoji. Reći ću vam samo nekoliko primjera koji se vežu uz nešto što nas čeka vrlo brzo, a to je popis stanovništva. Dakle, pitanje spola i pitanje roditeljstva. Pitanje spola za osobe koje su prošle promjenu spola, dakle bilo da su fizički promijenile, bilo da čekaju zahvat, pitanje hoće li moći to unijeti u popis stanovništva prije svega na internetskoj odnosno virtualnoj stranici u kojoj će se moći samopopisati. Ista stvar je roditeljstva, bez obzira što je netko u ispospolnoj zajednici sada to ne znači da on ili ona nije roditelj postao prije odnosno da nema djece. Dakle, to su male, male stvari koje zapravo su itekako bitne jednom dijelu naših građana. I zaista je neprihvatljivo 10% naših građana sa ove govornice nazivati nenormalnima. To neću dopustiti za tu populaciju niti bilo koju drugu populaciju, nema nenormalnih građana u RH, ima samo građana koji ne mogu ostvariti svoja prava, čija su prava ugrožena i uvijek će u meni imati glasnogovornika bez obzira radilo se tu o LGBT populaciji ili nekoj drugoj. Hvala lijepa.
Imamo 2 replike, prva je poštovane zastupnice Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Hajduković ne da smo bili svjedoci važnog trenutka LGBT zajednice u Hrvatskoj u kojem je Upravni sud presudio da se istospolnim partnerima omogući posvojenje djeteta i da prilikom podnošenja zahtjeva ne smiju biti diskriminirani. Taj dan je bio veliki dan za sve članova LGBT zajednice. Mislite li da će ova presuda rezultirati u većem broju posvojene djece? Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice svakako mislim da hoće jer puno parova, istospolnih parova žele posvojiti djecu, čekaju i to nisu mogli do sada ostvariti. Međutim evo kad ste mi već replicirali samo nekoliko opaski jer smo već čuli svega i svačega u ovome domu tijekom današnje rasprave. Postoji razlika između udomljenja i posvajanja, dakle ova zadnja presuda je išla u ovom smjeru kao što ste vi rekli. Žalosno je da jako puno djece čeka posvojenje, da su to dugi procesi za djecu. Imao sam i ja prilike vidjeti dok sam radio u školi koja očito da roditelji nikad neće preuzeti brigu o njima, ali unatoč tome različiti propusti unutar zakona im zapravo dopuste da posvojenje čekaju u nedogled. Siguran sam da će se na ovaj način povećati broj ljudi koji mogu su, koji mogu posvojiti dijete jer znamo da zainteresiranosti postoji te da će ta djeca moći naći obitelj koja će ih voljeti u kojoj će moći nesmetano se razvijati i rasti.
Repliku ima i poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog doma Furio Radin.
Hvala lijepa. Povećat će se sigurno broj i udomljene i posvojene djece. Kao što svi vi znate ja sam govorio s ove govornice i govorio sam i o tome kad sam bio u sirotištu, da ga nazovemo tako. I koliko bi bilo bitno i da istospolni parovi mogu imati, mogu imati pristup ne samo udomljenju nego i usvajanju. Koliko se, kako, budući da vi svi znate koji je moj stav prema gay populaciji onda moram ja dodati još jednu, jednu stvar. Imam puno prijatelja koji su gayevi i koji su izrazili tu svoju sklonost. I puno više cijenim one koji su tu sklonost izrazili od onih koji to nisu. Hvala. Hvala, hvala lijepo. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Furio mislim da tu nitko nije doveo u pitanje vaš stav kojeg znam i od prije i referirajući se na ono što smo imali u saboru možda prije ja vam se želim ispričati ako ste išta osobno shvatili, nisam nikada išao ad hominem, išao sam ad acta više odnosno činjenja ili nečinjenja što sam ocijenio da je bilo dobro ili loše. Ali u svakom slučaju znam vaše stavove oni su uvijek bili nedvosmisleni kao što su i dalje vjerujem, tako da tu s te strane mislim da se nas dvojica apsolutno slažemo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ivana Ćelića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice sa suradnicama, poštovani državni tajnici, pučka pravobraniteljica je središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije. Očekujem od svih saborskih zastupnica i zastupnika da ne omalovažavaju niti relativiziraju ni jedno nasilje i kršenje temeljnih ljudskih prava. Zločin iz mržnje kao kazneno djelo između ostaloga predviđa i zločin iz mržnje radi vjerske pripadnosti. Tako da prema onome prema kome se vrši diskriminacija za njega je to najveće premda bih se dijelom složio s onim što je kolegica Bečić rekla ako gledamo u brojkama onda je puno veći problem nasilja nad ženama, zločina iz mržnje radi spolnog opredjeljenja, radi nacionalne pripadnosti, dakle to je u brojkama puno veći problem, ali dopustite da i jedna saborska zastupnica od 151 nas ima pravo govoriti o zločinu iz mržnje iz vjerskih razloga. Ovdje bih se kratko osvrnuo na preporuku pučke pravobraniteljice iz Izvješća 2018. g. u kojem govori da se onemogući institucionalni priziv savjesti. S obzirom da je savjest karakteristika fizičke, a ne pravne osobe, mislim da institucionalni priziv savjesti zapravo ni ne postoji jer savjest imaju pojedinci, a ne institucije. Ukoliko se radi o pojedincima koji ulažu pravo na prigovor savjesti, dakle obveza upućivanja tog liječnika drugoj osobi nije dužnost, ona se ne odnosi na liječnika nego se može eventualno odnositi na instituciju i nadležne institucije, Ministarstvo zdravstva trebaju napraviti popis onih ustanova u kojima se vrše određene ustanove koje su vezane uz pravo na prigovor savjesti, nikako nisam za registar liječnika koji ulažu pravo na prigovor savjesti zato što se savjest može mijenjati, a to bi na neki način moglo predstavljati pritisak prema određenoj skupini koja se poziva na priziv savjesti. Isto tako, u medijskim istupima pojedinaca koji se zalažu za pro choice se često puta koristi paradigma da određeni ginekolozi u javnim ustanovama ulažu pravo na prigovor savjesti, a poslije u privatnim klinikama u poslijepodnevnim satima vrše uslugu pobačaja. Prvo, usluga pobačaja u privatnim ustanovama nije moguća, ja bih volio da se onda imenom i prezimenom kažu koji su ti jer je to teško kršenje koje je za svaku osudu. No, ipak ću se vratiti onome što je meni puno, puno bliže i puno bitnije, u ljudskim društvima malo je područja obilježena paradoksima u mjeri kao što je to područje mentalnog zdravlja, u kontekstu prava osoba s duševnim smetnjama, mi se zalažemo za dva potpuno suprotna zahtjeva. Jedan je zahtjev za njihovom zaštitom, osobito zaštitom od nepotrebnih prisilnih postupaka prema njima, ali i s druge strane zahtjevom za zaštitom društva od potencijalne opasnosti tih osoba koje nažalost ipak dominira, dakle uvijek je to pravo za zaštitom društva dominantno. U Hrvatskoj je prvi put donesene Zakon o zaštiti osoba s duševnim smetnjama 1997. g., 2013. g. donesen je novi zakon. Kada je riječ o osobama s duševnim smetnjama, onda se upravo radi o najslabijoj karici u bilo kojem društvu jer, za razliku od svih ostalih ranjivih skupina, osobe s duševnim smetnjama zbog svoje nedovoljne mentalne kompetentnosti nisu kadre same braniti svoje interese i štititi svoja prava. Govorimo dakle o osobama s teškim duševnim smetnjama. Zato je zakon primarni zaštitni mehanizam za te osobe, ali samo pod uvjetom da se u toj funkciji i primjenjuje. Niti jedna pravna regulativa ni postojeća ni buduća neće pružiti stvarnu zaštitu osobama s duševnim smetnjama, ako je istovremeno ne prati opća društvena klima, na koju i mi kao saborske zastupnice i zastupnici možemo itekako utjecati, u kojoj poštovanje osobnosti osoba s duševnim smetnjama, autonomije, prava na samoodređenje i osobito poštovanje njihova dostojanstva, conditio sine qua non svakog postupanja prema njima. U svemu ovome vidim značajnu ulogu pučke pravobraniteljice koja će kontinuirano pratiti i izdavati preporuke vezane uz poboljšanje kvalitete života osoba s duševnim smetnjama.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Vidović Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Nadležnost pravobraniteljstva je poticanje na poštivanje međunarodnih i europskih standarda. Kao što znamo, civilizacijsko i europsko dostignuće je poštivanje žrtve i osuda totalitarizma i totalitarnih zločina. U Hrvatskoj par, pravobraniteljstvo šuti na činjenicu da hrvatska televizija angažira na izradu dokumentarca izvjesnog Hrvoja Klasića, a taj Klasić je napisao knjigu hvalospjeva o Miki Špiljku kojeg je sud u Münchenu okarakterizirao kao naručitelja ubojstva Stjepana Đurekovića kojeg je vama poznata organizacija UDBA ubila na posebno zvjerski način razbijajući mu glavu sjekirom. G. Ćeliću, treba li po vama pravobraniteljstvo upozoriti HRT da ne smije angažirati osobe koje slave totalitarni zločin?
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala. Poštovana kolegice Vidović Krišto. Govorio sam o zločinu iz mržnje, a isto tako, svaki je zločin - zločin. Bilo da se radi o pobjedničkoj ili o poraženoj vojsci. Žalosti me činjenica kada određeni pojedinci relativiziraju određene zločine, o ulozi pučke pravobraniteljice i njezinim kompetencijama, ona kao neovisna institucija neka sama prosudi što treba činiti, a mi ćemo na godišnjim izvješćima onda komentirati i davati određene prijedloge i kritike.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, ja ću se osvrnuti samo na jedan podatak iz Izvješća za 2020. g. gdje možemo vidjeti da je najviše pritužbi zaprimljeno u području zdravstva, što je uveliko i posljedica epidemije koronavirusa koja je nažalost pogodila i Hrvatsku. No, moje pitanje vama, kakva je današnja situacija po pitanju zaštite ljudskih prava osoba s duševnim smetnjama u svjetlu zakonske regulative u Hrvatskoj, koja se bavi, naravno tim područjem, možemo li govoriti o pomaku na bolje ili na gore? Hvala.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala. Poštovana kolegice Maksimčuk, izuzetno mi se svidjelo što je pučka pravobraniteljica, gđa. Šimonović Einwalter rekla da kad bi bile uvažene sve preporuke institucija, onda na neki način ovaj, bi se isto tako moglo postaviti određeno pitanje radi li pučka pravobraniteljica dobro svoj posao. Smatram da su učinjeni određeni pomaci na bolje, ako to kompariramo sa situacijom koja je bila prije 10 godina ili prije 20 godina kad sam počeo raditi u Klinici za psihijatriju Vrapče, recimo, po pitanju mjera prisile sa uvođenjem nove zakonske regulative, napravljeni su određeni postupnici, dokumentacija je unaprijeđena, dakle postoje pomaci na bolje ali oni nikad neće biti dovoljni jer idemo prema određenom idealu i ovdje bi pozvao isto tako i zahvalio kolegici Borić koja je više puta spominjala, da se svi založimo da se čim prije donese strateški okvir za zaštitu mentalnog zdravlja u RH [[Upadica Reiner: Hvala.]] jer nažalost predugo ga čekamo.
Poštovana zastupnica Orešković ima repliku.
Hvala. Uvaženi zastupniče, nastavno na vaše izlaganje a ono se na neki način dotiče i onoga što je govorila gđa. Petir, ili se nismo razumjeli ili vi namjerno se pretvarate da se nismo dobro razumjeli, da, svaka diskriminacija je diskriminacija i treba ju osuditi, ali poanta onog što sam ja htjela reći je to da se vladajući prema ovim izvješćima odnose sa velikom dozom licemjerja jer nije srž toga da mi sad raspravimo radi li Ured pučke pravobraniteljice dobro svoj posao nego je li Vlada, jesu li vladajući, jesu li državna tijela dobro radila svoj posao s obzirom na sve one kritike vlasti koje su građani uputili putem podnošenja svojih pritužbi Uredu pučke pravobraniteljice. I s obzirom na nedostupnost zdravstvenih usluga, s obzirom na srušen sustav socijalne sigurnosti, s obzirom na otežan pristup pravosuđu, licemjerno je tvrditi da je najveći problem, a tako to proizlazi iz očitovanja gđe. Petir [[Upadica Reiner: Hvala.]] da je najveći problem u posljednje 3 g. to što se progone kršćani.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića, izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Orešković, nisam shvatio da je to najveći problem. Kolegica Petir je otvorila i tu temu, i dobro je, slažem se s vama, u vremenu povećane socijalne nesigurnosti, u vremenu povećanog stresa, na nacionalnoj razini ima jako puno problema o kojima trema govoriti pa i ovo izvješće pučke pravobraniteljice ja bih volio barem da se u nekom sažetku uvijek kažu određeni pomaci koji se mogu komparirati u nekakvim redovitim vremenskim intervalima, puno posla je pred nama kada govorite vezano za zdravstvo, tu je definitivno potrebna zdravstvena reforma, pitanje financiranja, pitanje dugova koji se neprestano generiraju, neovisno o tome koja je politička opcija bila, unatoč kritikama, mi svi prepoznajemo kad je kritika konstruktivna a kad je kritika destruktivna.
Poštovana zastupnica Petir ima repliku.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče. Kolega Ćeliću, mi bi mogli uspoređivati gdje se događaju veća kršenja ljudskih prava i gdje su ona brojnija kad bi imali statistiku. Mi imamo statistiku u područjima koja ste vi spominjali ali nemamo statistiku u području o kojem sam ja govorila a to je sloboda vjeroispovijesti, to je razlog zašto sam i tražila da se ta statistika počne voditi kako bi onda mogli uspoređivati što se događa. Osim toga, ja nisam tražila samo za katoličku vjeru kao što se ovdje imputira, već sam tražila za sve vjeroispovijesti. I bilo bi zanimljivo možda se osvrnut na recentna događanja i vidjeti što se događa u medijskom prostoru, u javnom prostoru kad je riječ o antisemitskim ispadima koji su posebno prisutni zbog bliskoistočnog sukoba posljednjih dana gdje se koristi govor mržnje prema državi Izrael, prema izraelskom narodu i upućuju se raznorazne prijetnje, pa bi i to iziskivalo također jednu raspravu za koju nažalost nemamo ovdje vremena.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala. Pa poštovana kolegice Petir, premda se takve situacije mogu okarakterizirati kao akcidentalne, podsjetit ću vas na situaciju prije par godina gdje je predstavnik aktivist određene političke stranke koja u ovome trenutku nije parlamentarna, slomio ruku dr. Ćavar iz vjerskih razloga, iz razloga neslaganja sa njezinim aktivizmom, on je dobio samo 3 g. uvjetno. Dakle, vjerujem da takve slučajeve, takve situacije moramo osudit, kao što je kolega Hajduković rekao za situaciju koja se dogodila u parku Maksimir. Ne znam postoji li itko u ovome Viskom domu koji bi to relativizirao i koji bi rekao da je to nešto što je dobro. Dakle, svi u ovome javnome diskursu možemo davati doprinos da se takvih aberacija u RH bude što manje.
Repliku ima poštovani zastupnik i potpredsjednik Sabora Furio Radin.
Hvala vam lijepa. Ja vidim instituciju pučkog pravobranitelja ili pravobraniteljice, uvijek su bile, nisu bile uvijek, pravobranitelja, bili su pravobranitelji prva dva, vidim ju ko korektiv vlasti. Tako kada je gđa. Vidović o kojem se puno govorilo prije, dobila negativno mišljenje, ja sam to vidio možda malo više kao jedan uspjeh nego kao jedan neuspjeh jer Vlada se zabrinula za to što je zapravo pisalo u izvješću. Kako se sad pristupa, ja mislim da je najbolji način, da se ne daje mišljenje, nego da se daje jedan cijeli slijed odgovora. Slažem se sa gđom. Orešković kad kaže da Vlada mora odgovarat a ne dat sugestije, mora odgovarat, to je očito, ali slažem se također i sa činjenicom da niti jedna pravobraniteljica [[Upadica Reiner: Hvala.]] ne smije shvatiti ko poražavajuće to što nije mišljenje pozitivno.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Radin, slažem se s vama i mislim da je ona premisa o tome da instituti pravobranitelja trebaju biti most, trebaju imat partnerski odnos, to ne znači da će pučka pravobraniteljica napisati ono što odgovara ministru unutarnjih poslova, ona ima pravo na svoje mišljenje i te preporuke služe ka unaprjeđenju temeljenih ljudskih prava, ka unaprjeđenju rada institucija i zasigurno na neki način kada ministarstvo određeno dobije određene kritike i preporuke, ono se na neki način osjeća prozvano ali mislim da svima nama treba raditi na unaprjeđenju dijaloga i na prihvaćanju različitosti i na prihvaćanju kritika, osobito one koje su konstruktivne.
Replika poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Evo kad ste govorili o pitanju priziva savjesti u medicini, željela bih vas pitati s obzirom da pokrivate to područje, da li znate koliko bolnica u RH krši zakon jer nema niti jednog specijalista koji vrši medicinski zahvat pobačaja i o kojim je bolnicama riječ i mislite li da je to nešto što bi ovaj sabor trebao regulirati bolje i jače ili smatrate da je to normalno i da tako to trebamo pustiti?
Poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala. Poštovana kolegice Benčić, poznato mi je premda se iz godine u godinu mijenjaju popisi tih institucija. Smatram da je uz postojeće zakonodavstvo Ministarstvo zdravstva dužno objaviti popis institucija u kojima se eventualno ne vrši određena usluga pobačaja i organizirati da se u tim institucijama ta usluga omogući. Dakle, to je prije svega institucija Ministarstva zdravstva koja je za to zadužena. I tu nije pitanje dakle savjesti pojedinaca i eventualnog ulaganja prava na prigovor savjesti. Ne treba vršiti pritisak ni na koga da on promijeni svoj stav, ali Ministarstvo zdravstva mora poštivati pozitivnu zakonsku regulativu.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Romane Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora. Izvješća naše pučke pravobraniteljice ukazuju nam na zatečeno stvarno stanje na terenu te kakva je svijest našeg društva i problemi s kojima se naši građani svakodnevno suočavaju. Izvješće sadrži čitav niz preporuka same pučke pravobraniteljice. Ono što je porazno i na što zapravo ukazujem u ovoj raspravi je da se te preporuke već godinama ponavljaju. To govori da premalo radimo na implementaciji okvira kojeg već imamo, također dinamika provedbe preporuka značajno je umanjenja posljednjih godina s obzirom da je posljednje izvješće o kojem je Hrvatski sabor raspravljao ono za 2017. godinu. Pa tako imamo povećan broj pritužbi na radne i službeničke odnose i diskriminaciju u području rada i zapošljavanja, njih 306 u 2020. godini. To su molbe zaposlenika MORH-a jer nisu mogli ostvariti premještaj bliže svom mjestu prebivališta što su tražili najčešće zbog osnivanja obitelji ili pomoći i brizi o starijim i bolesnim roditeljima. Pročitat ću vam jedan od zahtjeva iz mog okruženja pa vi procijenite kako država vodi brigu i u kojoj mjeri diskriminira obitelj. Poštovani, pripadnik sam MORH-a o 2014. godine, trenutno sam u zaštitnoj bojni u Zagrebu, razlog za osobni zahtjev za premještaj je prvenstveno obitelj koja se nalazi u Osijeku. Otac sam dviju beba starih 18 mjeseci i 7,5 mjeseci. Naime, poseban razlog zašto podnosim zahtjev za premještaj je između ostalog moj mlađi sin koji ima dijagnozu da je neurorizičan te supruga s njim pohađa vježbe kod fizioterapeuta što mi dodatno otežava boravak u Zagrebu. Otac je 100%-tnih hrvatski vojni invalid, majka mu je skrbnica te bi mi premještaj blizu mjesta obitelji olakšao puno po pitanju pomoći oko obitelji. U prilogu vam prilažem dokumente očeve 100%-tne invalidnosti i rodne listove te nalaz od mlađeg sina. Unatoč mnogim apelima i pravobraniteljicama čije su ovlasti ograničene odnosno nemaju mogućost naložiti poslodavcu da se uvaži molba za premještaj podnositelja, apeliralo se i na nadležno ministarstvo. Dinamika premještaja podnositelja zahtjeva trenutno je usporena zbog pandemije, ali još uvijek nema saznanja da su ovi zahtjevi pozivno riješeni. Tako stoji u izvješću pravobraniteljice. Ja vam također potvrđujem da nisu. Obitelj iz navedenog pisma još čeka odgovor nadležnog ministarstva i još uvijek gaji nadu da će po njima biti pozitivno riješeno. A da li hoće ovisi zna se o kome. Pravo na rad zajamčeno je Ustavom i nizom međunarodnih akata, svatko ima pravo na pravedne i povoljne uvjete rada uključujući sigurnost na radnom mjestu, poštenu plaću. Samo na taj način ostvarit ćemo socijalnu sigurnost, pravo na zdravlje, pravo na stanovanje, pravo na obiteljski život, skrb i odgoj djece. Također zabranjena je diskriminacija u području rada i zapošljavanja, na osnovi dobi, zdravstvenog ili imovnog stanja, obrazovanja i drugih osnova iz Zakona o suzbijanju diskriminacije. Država je ta koja je dužna osigurati socijalno, ekonomsko i fizičko okruženje za ostvarivanje tih prava. Postavlja se pitanje pa kada će početi djelovati za ono što je obvezna? Što je sve potrebno da se ovi zahtjevi podnositelja odobre, da im se olakša obiteljski život, da ih se prestane diskriminirati i isključivati iz društva? Kada će se prestati kršiti i Opća deklaracija o ljudskim pravima, Konvencija o pravima djeteta, početi poštivati Zakon o suzbijanju diskriminacije? Konvencija o pravima djeteta obvezuje da u svim postupcima tijela institucije najbolji interes djeteta mora imati prednost pred svim drugim interesima. Hvala.
Imamo 2 replike. Prva je poštovane zastupnice Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice pa evo dobro je da ste otvorili temu i radnih prava. A ono što se vjerujem slažemo da posebno treba naglasiti i vjerujem da će i pravobraniteljica imat sluha više za tu temu su zapravo ugovori na određeno koji su zapravo čest primjer u Hrvatskoj i vjerujem da se slažemo da treba s posebnom pažnjom dodatno gledati na taj problem jer evo imamo i u izvješću primjer mislim gospođe koja 15, 18 godina radi konstantno na određeno vrijeme i evo vjerujem da ćemo u većoj mjeri zapravo prionuti i rješavanju takvih problema.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Hvala zastupnice na pitanju. Pa da, u pravu ste, ugovori na određeno vrijeme pogotovo toliki dugi niz godina znače da obitelj ne može krenuti dalje nikako. Znači nemaju pravo na kredit, sve pati. I smatram da je ovo prilika da se, evo da i pučka pravobraniteljica iz naše, iz sabornice čuje plastične primjere koje mi iznosimo iz života građana i ja se nadam da će i nadležna ministarstva to uvažiti i da će se početi stvari mijenjati na bolje.
Poštovani zastupnik Hajduković imam repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Nikolić, većina ovdje u Hrvatskom saboru vole govorili o natalitetnoj politici, o demografskoj obnovi, o posebnoj brizi, o nažalost krajevima koji su devastirani, prije svega demografski i tu mislim na Slavoniju, Baranju i zapadni Srijem. Često govorimo da je ta demografska natalitetna politika zapravo vrlo kompleksna, da nije sadržana niti u jednoj mjeri, niti u jednom zakonu, niti u jednoj politici. A evo mi i vi kao što ste sada mi ih stalno diskreditiramo na primjerima iz prakse. Ovo je zadnji primjer. Kako će obitelj toga vojnika moći funkcionirati kako treba, nabrojali ste odnosno čitali ste njegovu molbu, čitav niz problema koji ga ograničavaju. Taj čovjek bi živio u Slavoniji, bio bi blizu svoje obitelji, privređivao bi tamo, je li mu to država omogućava? Pazite, vraćanje na jedan demografski gospodarski na svaki način devastirani kraj. Ne. I onda rezultati demografske politike su ovakvi kakvi jesu.
Hvala. Poštovana zastupnica Nikolić.
Da u pravu ste, ovaj slučaj traje već mjesecima i mi se, upravo mi kritiziramo upravo da je najveći broj ljudi iseljenih u našoj Slavoniji, ali ovakvi slučajevi tjeraju ljude iz Slavonije i tjeraju ljude da ta obitelj se na kraju preseli u Zagreb jer to će bit bolje kako za to dijete koje je bolesno tako i za majku tako i za cijelu, cijelu obitelj.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana pučka pravobraniteljice sa suradnicima, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice zastupnice i zastupnici. Danas raspravljamo o izvješću pučke pravobraniteljice za 2018., '19. i '20.g. i kao što stoji u izvješću što smo više puta danas i čuli odgađanje rasprave u saboru nije dobra poruka tijelima kojima je pučka pravobraniteljica slala poruke. To svakako pridonosi i odgodi rješavanja pojedinačnih slučajeva, što je i rezultira i ukupnom nastojanju da se umanji diskriminacija i podigne kvaliteta života snažnijom zaštitom ljudskih prava. Redovna rasprava izvješća je nužna za zaštitu ljudskih prava i podizanja kvaliteta života građana u različitim ugrozama. U svojoj raspravi ću se osvrnuti na položaj starijih osoba u Hrvatskoj, te istaknuti važno iz izvješća pučke pravobraniteljice za 2020.g.. Gorući problem starijih i nemoćnih osoba je siromaštvo svakako gdje 1/3 starijih osoba živi u riziku od siromaštva, a usluge koje su im potrebne u svakodnevnom životu su često nedostupne, pogotovo u ruralnim sredinama. U pandemiji koronavirusom najviše su stariji i nemoćni dodatno osjetili isključenost kada su iskusili zatvorenost u svojim domovima ili u smještajnim kapacitetima. Problem koji je to dugi niz godina i koji se nedovoljno, na kojem se nedovoljno radi je nedostatak smještaja za starije i nemoćne osobe, a također i za palijativne bolesnike, te kao specifične korisnike one oboljele od demencije i bolesti alzheimera. Broj domova državnih koji je znači, koliko ih imamo dva i decentraliziranih domova koliko ih imamo 45 je godinama isti. Rješenjem centra za socijalnu skrb u državnim domovima je smješteno 72 korisnika, a ugovorom 96 korisnika, dok je u decentraliziranim domovima rješenjem centra za socijalnu skrb smješteno 1730 korisnika, a ugovorom 9217. Što se tiče nedostatnih usluga pomoći u kući tijekom 2019.g. je priznato 3541 starijoj osobi pomoć u kući putem rješenja centra, a stvarne potrebe su veće, o čemu i govori podatak da je tijekom 2020.g. zbog epidemije Hrvatski crveni križ obavio više od 81.000 posjeta kućanstvima starijih i teško pokretnih osoba. Dostupni projekti koji jesu poput „Zaželi“ ili „Halo pomoć“ su hvale vrijedni projekti, ali nisu sustavni i nisu trajni, te su obilježeni nesigurnošću kod starijih jer se taman naviknu na jednu osobu, pa projekt stane, a mogli smo čuti također i u medijima o problemima o neisplata plaća gerontodomaćicama. Napominjemo kako je važno da se projektom obuhvate korisnici kojima je zaista potrebna pomoć i kojima obveznici uzdržavanja nisu od mogućnosti osigurati materijalnu i fizičku pomoć, da nemamo situacije da oni koji su, da su obuhvaćeni stariji i nemoćni koji su u mogućnosti si platit određene usluge, a oni kojima su usluge potrebnije ne mogu doći u navedene programe. Slažemo se kao JLS-ovi, veći gradovi, pogotovo sjedišta županije, te regionalne samouprave u svojim odlukama i programima preuzmu povećanje usluga za starije i nemoćne osobe i osiguranje smještajnih kapaciteta. Povećanjem usluga za starije i nemoćne osoba se osigurava njihov što dulji ostanak u kućama, a što je i želja starijih i nemoćnih osoba. Također prioritetno je povećavanje nadzora nad smještajnim objektima jer smo bili i svjedoci nehumanog postupanja prema starijim osobama u domovima, ali i nesreća zbog neadekvatnih uvjeta gdje su starije osobe i smrtno stradale. Smatramo da je nužno da se svaka sumnja prijavi o ugrožavanju starijih osoba nadležnim institucijama, da se po prijavi ili policiji ili centru ili ministarstvu svaka sumnja ozbiljno prihvati, te se po njoj ozbiljno pristupi, te da se poduzme sve da se zaštite prava starijih i nemoćnih osoba. Ono što se u praksi u sustavu socijalne skrbi moglo dodatno zamijetiti je nedovoljna suradnja liječnika opće prakse sa sustavom socijalne skrbi odnosno drugim službama. Naša je zajednička zadaća pružanja i zaštite i skrbi starijim osobama i ne može biti odgovornost samo jednog resora. Mi tražimo jasne upute i protokole u kojima će se popisati zadaća svakog resora i nadamo se da će u tom smjeru ići i djelovanje i aktivnosti pučke pravobraniteljice za upravo jačanje međuresornih suradnja. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Nikolić.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice Vlašić Iljkić, tijekom pandemije starije osobe su bile najugroženije, kako zbog većeg rizika od razvijanja težih bolesti tako i zbog nedovoljne podrške osiguranju minimalnih uvjeta za dostojanstven život. Prosječna mirovina ostala je ispod granice siromaštva, godinu su proveli zatvoreni, sami bez kontakta sa vanjskim svijetom, čak i tijekom povoljnijih epidemioloških situacija. Zatim se dogodio onaj tragični događaj sa smrtnim ishodom u požaru devet korisnika obiteljskoga doma, to je sve ukazalo na neučinkovitost sustava nadzora nad pružateljima socijalnih usluga i nedovoljnog ulaganja u njega, na što ste i vi sami nekoliko puta na to upozoravali. Nakon dugog niza godina najavljen je novi Zakon o socijalnoj skrbi, mislite li da će isti poboljšati i otkloniti nedostatke s kojima se danas suočavamo?
Poštovana zastupnica Iljkić.
Zahvaljujem na pitanju. Evo već smo spomenuli nekoliko puta Zakon o socijalnoj skrbi i ono što njegovo donošenje bi trebalo riješiti. Kako se obećava da će se određeni problemi rješavati pogotovo u smještajnim kapacitetima i pogotovo u dijelu nadzora nad smještajnim kapacitetima, da će se povećati i broj onih koji će bit zaduženi za nadzor takvih objekata. No odgađanja i to tri godine već donošenje zakona ne ulijeva nam povjerenje da zaista ministarstvo ima i plan i zaista da taj akcijski plan koji se planira donijeti u Zakon o socijalnoj skrbi treba polučiti određenim rezultatima i dati doprinos za zaštitu starijih osoba.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić ima repliku.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, evo dala bih više jedan komentar s obzirom da se slažem s vama da mjere iz Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti kao i drugih nacionalnih dokumenata i propisa iz sustava socijalne skrbi očigledno ne doprinose iskorjenjivanju siromaštva jer sami podaci o stopama rizika od siromaštva govore sami za sebe i evo vjerujem da će svi prijedlozi koje ste iznijeli da će se uvažiti i da će se primjenom istih smanjiti rizik od siromaštva.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Pa već smo i napomenuli pučkoj pravobraniteljici znači nastojanje je da se zajamčena minimalna naknada poveća, da su obuhvaćena svega 7% ljudi koji su u riziku od siromaštva te da kriteriji se moraju mijenjati. Ono što je bilo prije možda pet ili šest godina nije aktualno i trebaju kriteriji se mijenjat u korak s vremenom, a i u korak s obzirom na okruženje budući da smo jedno od članica EU sa najvećim ugrozom u području siromaštva, među najvećim ugrozama i to svakako treba rješavati.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Karoline Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo. Što bi se dogodilo da danas donesemo odluku u HS-u o ukidanju institucije pravobraniteljstva? Bi li netko u Hrvatskoj državi plakao zbog toga? Koliko je u Hrvatskoj više pravde zbog djelovanja pučke pravobraniteljice? Odgovor je velikoj većini hrvatskih građana jasan, nitko ne bi žalo jer kao i velika većina drugih institucija u Hrvatskoj pravobraniteljstvo ne radi svoj posao i ne služi hrvatskim građanima već sebi i uskoj skupini moćnika. Simbolika je da u jednom danu imamo trogodišnje izvješće, pretpostavljam da je napisano u jednom dahu po onom principu copy-paste jer ombudsman jest odvjetnik građana pred institucijama. Da ste vi uistinu odvjetnici građana onda biste svaki drugi dan javno priopćenje u kojem biste upozoravali da HNB krši zakone, ne poštuje ugovore o EU kao ni Uredbu o zaštiti podataka te štiti protuzakonitosti banaka i lihvarskih agencija koje obespravljuju i pljačkaju hrvatske građane, onda biste imali tjedno priopćenje kako sudovi zajednički s lihvarskim agencijama i bankama krše hrvatski Zakon o obveznim odnosima, hrvatski Kazneni zakon, ustavno načelo o pravednom suđenju temeljne principe ugovora o EU koji propisuje vladavinu prava jer u Hrvatskoj dame i gospodo sudovi prihvaćaju papir na kojemu su iznosi i temeljne stavke zacrnjene kao vjerodostojni dokument i ugovor. Kako je uopće moguće da to pravobraniteljstvo šutke prihvaća? Čitate li novine? Jeste li čuli da sudovi lihvarske agencije protuzakonito izbacuju višečlane obitelji iz njihovih domova? Najnoviji primjer je onaj u Zaprešiću. Da ste vi odvjetnici građana onda biste upozorili zastupnika Pupovca da krši hrvatski Ustav i opće civilizacijske vrijednosti te grubo diskriminira roditelje poginule djevojčice Laure kada na dan petrinjskog potresa broji krvna zrnca. Da ste vi odvjetnici građana onda biste digli glas protiv institucionalne korupcije hrvatskih medija po kojoj hrvatska Vlada i državne tvrtke putem tzv. tematskih konferencija subvencija za razvoj demokracije i sličnih programa drži ovisnima te medije te na taj način sprječava njihovo slobodno izvještavanje što posljedično oduzima temeljno pravo hrvatskim građanima, a to je pravo na objektivno informiranje. Jer kako je moguće da sama Europska komisija na moju pritužbu o privatizaciji Croatia osiguranja i slučaja Vjetroparka Krš-Pađene u osobi izvršne potpredsjednice reagira i odgovara na moj zahtjev, a da HRT o tome ne izvijesti hrvatske građane? Gdje je ustavna odredba o slobodi medija? Zašto šutite o cenzuri i zaštiti korupcije? Da ste vi odvjetnici hrvatskih građana onda ne bi zdravstveni sustav bio u kolapsu, a istovremeno privatne zdravstvene institucije plivale u novcu, to je moguće isključivo zato što DORH ne radi svoj posao i umjesto da korupciju sprječava ono joj asistira. Zdravstvo spominjem jer imamo slučaj Instituta za tumore i KBC u Vinogradskoj koji se doslovno raspadaju. Hrvatska je u ratnim uvjetima imala funkcionalno zdravstvo, to zdravstvo se ne urušava samo zbog zastarjelog upravljačkog sustava već prvenstveno zbog korupcije i nepotizma. Kad realno gledamo vaše izvješće vi imate izrazito malen broj slučajeva s obzirom na razinu društvene nepravde koja u Hrvatskoj vlada, a jasno je i zašto, hrvatske institucije su sinonim za nepravdu u kojoj moćnici rade nekažnjeno što hoće, a obične ljude se maltretira na svakom koraku. Ja osobno pamtim bivšu pravobraniteljicu samo po priopćenjima u kojima je blatila Hrvatsku o navodnim ustaškim simbolima, a bez da navede konkretne dokaze. Prije nekoliko dana jedna političarka Zelene stranke u Njemačkoj optužila je jednog konzervativca za antisemitizam. Već drugi dan povjerenik vlade za borbu protiv antisemitizma zatražio je od te „Zelene“ zastupnice da dokaže te svoje tvrdnje ili da se ispriča i gospođa se ispričala isti dan. Pravobraniteljstvo je dužno zastupati i boriti se za sve građane i njihova zakonska prava na jednak način. Vi u pravobraniteljstvu ne smijete slušati niti jednog moćnika, vama su jedini i isključivi nadređeni Ustav i zakon, a vaš poslodavac su hrvatski građani. Svojim dosadašnjim radom, pravobraniteljstvo je služilo samo sebi, a ne građanima, a s obzirom na nesporni nepotizam pri izboru sadašnje pravobraniteljice, to se promijeniti neće. Budite pak svjesni da će doći vrijeme vladavine prava te da će se za zlouporabe itekako morati polagati račune. Jasno ću naglasiti. Vaše nedjelovanje jest kršenje vaših obveza za koje ste plaćeni. Naravno, glasovat ću protiv vašeg Izvješća kao znak protesta protiv vašeg nerada i pogodovanja moćnicima.
Imamo repliku, poštovanog zastupnika Radina.
Oh, ja ću, previše toga ste rekli, neću ući u to, u sadržaj, ući ću samo u, više-manje u prvu rečenicu i još jednu pri kraju. Prva rečenica je da nitko ne bi žalio u Hrvatskoj da nema pravobraniteljstva. Ja bi žalio. Tako da, barem jedan je, a mislim da ih ima puno, puno više jer su korektiv društva. Bez obzira na sve, rekli ste i između ostalog i istinite stvari, želim biti od onih koji kažu, ja mislim, je l' da? Ja mislim, a o navodnim ustaškim simbolima, vi znate što ja mislim, da nisu navodni, je l' da?
Hvala vam na replici.
Mogu vam ja dati riječ ili [[Upadica: Ja se ispričavam, nisam čekala.]] ćete vi sami to? Poštovana zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala g. predsjedavajući. Hvala i vama kolega Radin. Što se tiče prve rečenice, pogledajte, kada bi institucije radile svoj posao, onda bi one imale smisao. Vi kada kažete da biste vi bili tužni da ne postoji pravobraniteljstvo, ja ću vam reći da ja već danas sam tužna što ne postoji pravobraniteljstvo. Upravo u tome i jest bit ovoga mog izlaganja. Institucija kao institucija itekako prijeko potrebna, ali ona ničemu ne služi kad ona radi suprotno onomu za što je pozvana i za što je plaćena.
Hvala. Sad će u ime izvjestitelja govoriti poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter. Izvolite.
Iako me možda najviše veseli obratiti u odnosu na zadnje izlaganje, opet ću se prvo referirati na ono koja su bila prije toga jer se trudim sve tretirati jednako. U odnosu na ono što je govorio zastupnik Hajduković, apsolutno suradnja, tu bih rekla, s jedne strane institucije koje ne odgovaraju na dopis o pojedinačnim predmetima, s druge strane, one koje ne implementiraju preporuke iz predmeta, iz treće strane one koji ne implementiraju preporuke iz Izvješća, ali to su samo neki vidovi suradnje, suradnja zapravo treba biti i više i na druge načine uz ovo. Što se tiče zločina iz mržnje, rekla bih da su problemi, s jedne strane, prepoznavanje i to ne samo kad je motiv određena osnova iz kaznenog zakona, nego kad je riječ o kombinaciji različitih motiva. Procesuiranje i napokon, kakve se kazne izriču, međutim, naravno da je to uloga sudova i mi to pratimo i izvještavamo upravo zbog povezanosti i kontinuiteta između predrasuda i stereotipa, diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje i složit ću se zapravo da žrtve u velikoj mjeri i dalje ne prijavljuju jer ne vjeruju u sustav i ne vjeruju u institucije, ali mislim da je dobro da je donesen ovaj Protokol i nadam se da će se radna skupina za zločine iz mržnje, koja je jedan od primjera dobre prakse, jer je vrlo pluralističkog sastava, doista i sastajati, što je i jedna od preporuka iz zadnjih izvješća. Što se tiče izlaganja zastupnika Ćelića, nisam naravno, htjela implicirati da mislim da postoji kolektivni priziv savjesti, naravno da je riječ o osobnom pravu, ali htjela sam samo reći da ukoliko živite u gradu gdje se svi liječnici u određenoj bolnici pozovu na priziv savjesti, opet iz individualne perspektive žene, riječ je o tzv. kolektivnom prizivu savjesti. Vezano za ulogu središnjeg tijela za suzbijanje diskriminacije, dakle da, svaki pojedinac ili pojedinka u RH mogu biti diskriminirani. Može, naravno biti diskriminiran i katolik temeljem svoje vjere u pojedinačnom slučaju. Može biti diskriminiran muškarac, Hrvat, katolik, heteroseksualne orijentacije, da dalje ne nabrajam, 17 diskriminacijskih osnova u Zakonu o suzbijanju diskriminacije. Uvijek možete po nečemu biti diskriminirani, ali kada govorimo o strukturnoj diskriminaciji, i kada govorimo o poglavljima u izvješćima, sigurno da onda ovdje nećemo govoriti na taj način, nego gledamo zapravo za razliku od pojedinačnih pritužbi, ono što vidimo kao neku širu sliku. Što se tiče Zakona o zaštiti osoba s duševnim smetnjama, zapravo sam već govorila, slažem se, apsolutno, zaštita od nepotrebnim prisilnih postupaka itekako bitna. Bitna je i opća društvena klima. Imamo visoku stigmatizaciju i pojedinaca i njihovih obitelji, ali ponekad nažalost i pojedinaca od strane njihovih obitelji i svakako mislim da treba raditi i na poštivanju njihove osobnosti i autonomije. Što se tiče totalitarnih režima, o tome sam se već danas očitovala. Svi zastupnici koji misle da se ne pokreću postupci na vlastitu inicijativu temeljem saznanja iz medija, apsolutno su slobodni poslati pritužbu pučkoj pravobraniteljici, pa ćemo onda po tome morati postupati. Što se tiče dalje zahtjeva za premještaj, moram reći da, da, tu se slažem s vama, rijetko tko birajući neki posao, profesiju ili karijeru misli da se time apsolutno odrekao osobnog i obiteljskog života. Pravo na rad, ugovori na određeno već su dugo tema, hoću reći da ne samo da je to preporuka u Izvješću za 2020. dakle, da se ograniči broj ugovora na određeno vrijeme koje poslodavac može sklopiti s radnikom nego imamo tu jedan pozitivni razvoj, implementaciju ranije preporuke Državnom inspektoratu dok provodi ciljane kontrole zlouporabe tih ugovora što se sada i provodi. U odnosu na starije osobe mnogo toga je već rečeno, slažem se. I sad napokon u odnosu na zadnje izlaganje. Institucije ne služe uskoj skupini moćnika, voljela bih da vidite kako izgleda bilo moj radni dan ili dan djelatnika u uredu, da možda, dakle zakonski ne možete, ali odete u obilaske u zatvora ili da odete s nama u obilaske romskih naselja ili žrtava potresa, dakle ne mi se ne bavimo samo interesima uske skupine moćnika. Puno toga što je navedeno tiče se stvari koje nisu u nadležnosti institucija, ja mogu postupati samo po Ustavu, Zakonu o međunarodnim ugovorima i pravo EU, dakle govorili ste o Zakonu o obveznim odnosima, privatno pravnim odnosima, odlukama sudova gdje su nadležni viši sudovi, dakle da mi radimo svoj posao zdravstveni sustav ne bi bio u kolapsu to mi se čini kao pomalo i precjenjivanje uloge pučkog pravobranitelja. Znamo koje su sve institucije u RH i za što odgovorne. Isto tako i kada govorite o radu Državnog odvjetništva, ali da složit ću se sa jednim, moj jedini nadređeni je Ustav i zakoni RH.
Hvala. Repliku ima poštovana zastupnica Vidović Krišto, samo malo, izvolite. Izvolite poštovana zastupnice Krišto.
Dakle, vi kažete kako ne služite kao institucija uskoj skupni moćnika i samima sebi. Međutim, morat ću vas podsjetiti na ono što sam vam rekla danas i u replici, pa upravo vaš slučaj je kao izvađen iz udžbenika za nepotizam. Vi ste izabrani na temelju toga što ste kći čovjeka koji je bio nadređen današnjim Plenkoviću, Milanoviću, Jandrokoviću itd., gospodin Šimonović, a ne na temelju vaših referenci.
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Ja mislim da je prilično jasno da ljudi svoje roditelje ne mogu birati. Ja imam roditelje koji imam i što sam trebala činiti, odseliti negdje drugdje pa da nitko ne zna tko su moji roditelji. Mislim da to ne bi bilo dobro. Ne znam da li sa mnom slažete ili ne. Kao saborski zastupnici imali ste opciju između 4 kandidata koji su se javili na javni poziv. Vi ste procijenili.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Prekršen je Članak 238. od zastupnice Krišto iz razloga što tema današnje sjednice nije pučka pravobraniteljica i njezina obitelj već izvještaj o radu pučke pravobraniteljice i molim vas da se držite teme.
Slažem se s vama ovaj i mislim da se valja kloniti bilo kakvih komentara o nečijoj osobnosti, obitelji, izgledu ili bilo čemu drugome jer znate da to ne priliči ovom mjestu. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davorka Vidovića, izvolite.
Pučka pravobraniteljice, kolegice i kolege ja također moram krenuti od onoga o čemu je danas već bilo puno riječi. Naime, o činjenici da danas raspravljamo o trogodišnjem odnosno 3 izvještaja za 3 godine što je bez sumnje samo po sebi politička činjenica broj 1 i politička poruka. I to je ono što bi bilo dobro raspraviti naprosto jer mislim da to na neki način čini i sam meritum onoga što, što jest sadržano u ovim izvješćima. Ona je politička koja govori da nam u ovoj zemlji odnosno onima koji su trebali staviti na raspravu u prethodnim godinama ova izvješća, da nam ljudska prava nisu važna. Meni je to bolna spoznaja i čini mi se da čitajući i očitovanja Vlade o preporukama koje su stizale nakon svakoga od ovih godišnjih izvješća pokazuju da je riječ o svojevrsnom podcjenjivanju ne samo instituta, institucije pravobraniteljice za, pučke pravobraniteljice već da je u izvjesnom smislu riječ o podcjenjivanju sabora, dakle nas kao zakonodavnog tijela ali i svih građana ove zemlje koji su smatrali se povrijeđeni u svojim pravima jer su bili diskriminirani i obratili su se ovome uredu, ovoj instituciji. Generalno gledajući stanje ljudskih prava u Hrvatskoj naravno nije dobro, ono je loše. Mi imamo čini mi se evidentno iz bilo koje od ovih godina da uzmemo, imamo evidentno slučaj sistemske diskriminacije velikih skupina ljudi u ovoj zemlji bilo da su neadekvatno zakonski zaštićeni, bilo da nemamo institucionalnu zaštitu, nemamo kapacitirane institucije koje bi to mogle raditi, bilo da imamo i zakone i institucije ali naprosto je riječ o nečinjenju dakle i o neizvršavanju ključnih zadaća tih institucija koje postoje. Statistika na koju se pozivaju i daju nam u izvješću naprosto pokazuje da je ona neadekvatna, da je ona manjkava, nedostatna što također govori o važnosti ovoga o čemu mi ovdje danas, danas govorimo. Kao hrvatski branitelj mogu reći i to da veliki broj nas koji smo krenuli u aktivnu obranu naše zemlje, da smo htjeli živjeti u zemlji, koju smo htjeli osamostaliti i živjeti u zemlji u kojoj će se poštivati ne samo osiguravati dostojanstven život ljudima i građanima ove zemlje kroz pristojne plaće i mirovine nego prvenstveno ja bih rekao kroz čuvanje dostojanstva i zaštitu štiteći ljudska prava ovaj ljudi u ovoj zemlji. Ovi, ovi prigovori koje smo sada čuli, ružni i maliciozni posve neutemeljeni na račun institucija pučke pravobraniteljice su potpuno ja bih rekao, deplasirani i slažem se da se od pučkog pravobranitelja ne može tražiti ono što nije njegova nadležnost. Mi smo čuli ovdje da se pokriva 60 različitih područja i da naravno nije moguće jednako pratiti svako to područje. Kao čovjek koji sam na neki način, ispričavam se zbog ovog ... [[Govornik se ne razumije.]] inicirao uvođenje institucije pravobranitelja za ravnopravnost spolova, osobe sa invaliditetom i pravobranitelja za djecu, bio bih slobodan predložiti također našem Saboru da idemo sa uspostavom instituta pravobranitelja za starije osobe. Riječ je o tako kompleksnoj problematici, ogromnom broju ljudi koji su evidentno iz ovih izvješća je vidljivo, diskriminirani, samo dok traje ova naša rasprava danas je najmanje troje po službenoj evidenciji ljudi pretučeno starijih u vlastitim obiteljima a deset puta više zbog stigme srama nije prijavljeno. Riječ je o ljudima čija je socijalna sigurnost ugrožena, koji su radno diskriminirani i to po zakonima ove zemlje, recimo vi navodite slučaj i primjer da oni koji su stariji od 65 g., njima poslodavac mora plaćati bolovanje iako plaćaju naknadu za zdravstveno osiguranje. Ljudi kojih se pljačka, koje se potkrada i koji žive 50% ako je riječ, u samačkim domaćinstvima ispod granice siromaštva. 30% starijih od 65 g. živi ispod granice siromaštva a europski prosjek je negdje 18%.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Glamuzine.
Zahvaljujem. Kolega Vidović, kad govorimo o ljudskim pravima, ne znam je ste li svjesni, nedostaju temeljne i javne politike ljudskih prava u RH, nedostaju već 5 g., kao što su Strategija za ravnopravnost spolova, Strategija za razvoj civilnog društva, Nacionalni program zaštite i promocije ljudskih prava, sve su to dokumenti koje donosi Vladi, ne donosi Sabor. I pravobraniteljica je toga svjesna i na to je upozoravala, ovdje su se našli neki kolegi pozvani njoj prigovarat neke stvari, Vlada već 5 g., ista Vlada nije donijela ove dokumente.
Poštovani zastupnik Vidović.
Hvala. Ja se mogu složiti naravno s tim da i ponavljam, adresa je pogrešna. Kamo sreće, riječ je o jednoj od boljih institucija u ovoj zemlji, institucija pučkog pravobranitelja. Problem je u nečem sasvim drugom, dakle vi s pravom ukazujete u ove 3 g., mi sad raspravljamo iako je problem nažalost dugoročniji, 30 g. ... [[Govornik se ne razumije.]] kada je riječ o sustavnom sistemskog kršenju ljudskih prava. Ova Vlada nije napravila ozbiljne pomake. Govorio sam maločas o starijim osobama. 147 kn je niža prosječna mirovina i to ... [[Govornik se ne razumije.]] samo za starosne mirovine od granice siromaštva. Naša Vlada nađe shodnim i to je cinizam svojevrsni, da sada da COVID dodatak ne razmišljajući prošle godine kada je to ljudima se trebalo dat, 100 ili 200 kn kao što su davale druge Vlade i osiguravale starijim ljudima. Dakle o ne kvaliteti zapravo …
Hvala. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, spomenuli ste znači skrb za starije osobe odnosno potrebu da se da veća važnost toj skupini budući da se zaista radi o skupini koja je do 20,78% u ukupnom broju stanovništva a u porastu u pojedinim županijama, ... [[Govornik se ne razumije.]] u Šibensko-kninskoj te Sisačko-moslavačkoj a gdje su usluge daleko nedostupne za potpunu skrb tim starijim osobama. Kako komentirate i kakva je budućnost zapravo tih sredina u kojima raste broj staračkog stanovništva, samačkog stanovništva, raste potreba za uslugama a one nisu dostupne i kako komentirate tu činjenicu da je taj izazov sve veći i sve manje rješiv u bliskoj budućnosti?
Poštovani zastupnik Vidović.
Hvala. Prošle godine je jedan naš kolega saborski zastupnik nešto što je spomenula u izvještaju pravobraniteljica, kada je riječ o COVID-u i starijima koji je rekao pa ljudi od nečega moraju umrijet. Bojim se te strategije koja je evidentna i vidljiva u mnogo toga, da će priroda nešto sama po sebi riješiti i da će ti ljudi ostati bez adekvatne skrbi u krajevima i nije riječ samo o potresu pogođenom, koji je doista katastrofalno stanje bilo, sad je još gore, upravo za te ranjive ljude, ranjive skupine, to su ljudi koji više nemaju, izgubili su radnu sposobnost, oni ne mogu više brinuti o sebi na način na koji na koji to mogu ljudi koji su radno aktivni pa makar i nezaposleni. Oni više nemaju mogućnosti da se brinu. Utoliko je važnije da državne institucije odrade svoj posao i ono minimalno što se traži se ne udovoljava a kamoli dopunsko ili dodatno za te posebno pogođene krajeve.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nine Raspudića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana pučka pravobraniteljice, kolegice i kolege zastupnici. Izrazit ću opet žaljenje što za ovom govornicom nije bila i ne odgovara na pitanja pučka, bivša pučka pravobraniteljica u vrijeme čijeg je mandata obavljeno ovaj posao koji nam je prezentiran ovim izvješćima nego je nova pučka pravobraniteljica evo već 8 sati tu na vjetrometini a u biti niste vi bili na čelu institucije kad se ovo radilo. Sličnu stvar smo imali sa glavnom državnom odvjetnicom gdje nismo mogli dobiti g. Jelenića da njega priupitamo za neke stvari. I mislim da bi dobra praksa bila u buduće da izvješća kada dođu u Sabor, ako je im je već i prošao mandat, trebaju braniti oni koji su te institucije vodili dok je taj posao obavljan koji se prezentira u izvješćima. A na ovaj način nekako i krivnje i zasluge ne idu na pravu adresu. Prije nekih pola sata sam dobio jedan meme, jednu šalu koja kaže ovako, zna li netko gdje se nalazi ta zemlja o kojoj govori Andrej Plenković, jako bih volio živjeti u njoj. Doista ono o čemu recimo govore vladajući djeluju kao neka utopija, tu sve raste, prognozira se najveći rast u EU, sve cvjeta, sve napreduje. No s druge strane anti po ovoj utopiji vladajućih je zemlja koja opisuje ovo izvješće, zato sam ga nazvao distopijom, uz elemente noara to je stvarno evo g. Furio me vidi jedna Danteovska citta dolente, jedan Gotham city kako hoćete, distopija potpuno. Ja ne prepoznajem tu zemlju o kojoj se govori u ovom izvješću, zato bih se nakon konkretnih stvari o kojima sam govorio malo zadržao na tonu sugerirajući novoj pučkoj pravobraniteljici da ne piše o distopijama nego o jednoj zemlji koja ima svojih problema kao i sve druge, koja se trudi poboljšavati ljudska prava. Nikada nećemo doseći savršenstvo i to je jedan napor koji će biti kontinuirani i naših generacija i koje dolaze jer tu optimuma nema, ali trudimo se i u tome se treba voditi dijalogom i suradnjom s institucijama, a ne ići u nepotrebne konflikte s njima pa čak ih blatiti kao što je bio slučaj naveo sam s hrvatskom policijom gdje vidim jedan od velikih problema rada vaše prethodnice i nadam se da nećete nastaviti na tom tragu. Govorio sam i o pretjeranom zakonodavnom aktivizmu, skandalozan ovaj zahtjev preporuka koje je u jednom izvješću, a to je da se ograničava suverenitet naroda. Mi smo Republika, vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu, narodu u smislu svih građana i to se ne može ograničavati. Nadalje, vidjeli smo sa se sugerira čak i etničko prebrojavanje u nekim situacijama što je skandalozno. Ovaj prijedlog u jednom od ovih izvješća da se utvrđuje etnički sastav onih prema kojima je policija postupala nekorektno onda odmah ide legitimno protupitanje, zašto se onda ne bi utvrđivao etnički sastav počinitelja kaznenih djela u nekim sredinama i čemu to sve skupa vodi da ćemo se prebrojavati, a ne postupati prema ljudima kao građanima koji su jednaki pred zakonom i imaju jednaka prava i jednake obveze. Zatim da nije riječ o tome u radu vaše prethodnice, što se iščitava iz ovih izvješća da učinimo sve kako bi svi građani RH bez obzira bili Hrvati ili pripadnici nacionalnih manjina bili ravnopravni u svemu već o tome da neki trebaju biti posebno povlašteni vidi se iz preporuke br. 52 MUP da se za pripadnike manjinskih naroda navedene u izvorišnim osnovama Ustava predvidi beneficiran način stjecanja državljanstva. Zašto bi neko imao neke beneficije u izvjesnim stvarima u odnosu na neke druge, meni to nije jasno. Izvješća se povremeno spuštaju na razini ridikuloznih tlapnji, primjerice famozno iz 2019. kad govoreći o prosvjedu građana u Međimurju govori o ovim ljudima koji su nosili proustaške crne košulje, nema mi Arsena Bauka da završimo tu analizu koja je razlika između ustaških košulja, crnih ustaških košulja i proustaških crnih košulja. Hrvatska nije zemlja mržnje i netolerancije, u Hrvatskoj nema ozbiljnog političkog ekstremizma. Onaj tko zna što i kako djeluje zlatna zora u Grčkoj ili Jobbik u Mađarskoj evo zemlje južno i sjeverno od nas paravojnih formacijama sa uličnim nasiljem će se složiti s tim da hvala Bogu u Hrvatskoj nemamo ozbiljnog političkog ekstremizma i nasilja. To ne znači da nema tih problema i da ih ne treba rješavati, ali nemojmo stvarati Gotham city od stvarnosti koja to nije. Ispričavam se, vrijeme isteklo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani kolega g. Raspudiću. Imam dva pitanja za vas, a prvo je dakle iščitavajući Ustav RH on jasno naznačuje u čl. br. 2. da sva vlast proizlazi iz naroda i da narod bira svoje izabranike i da direktno utječe na određene promjene. Jedna od direktnih tih promjena jeste i referendum, pa evo čisto da nam date neki primjer i komentar da se određene stvari ne bi smjele referendumom rješavat po pitanju nacionalnih manjina. I drugo pitanje o zakonu ako se ne varam o pravobraniteljicama odnosno pravobranitelju kaže da se treba podnositi posebna izvješća, primjerice korona u 3.mjesecu mislim da bi bila izvanredna prilika i tema da se pravobranitelj ili pravobraniteljica očituje po pitanju tog jednog izvanrednog fenomena kao što je bila ova pandemija, pa evo zamolit ću vas komentar na ta dva pitanja.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Hvala. Već sam bio rekao da je za mene skandalozno da nismo dobili posebno izvješće sad u proljeće 2021.o stanju ljudskih prava u korona krizi kroz čitavu 2020., nego da se govori o utjecaju klimatskih promjena na ljudska prava u Hrvatskoj. Mislim da ćemo se svi zdravorazumski složiti da u prošloj godini na naša ljudska prava više utjecala korona situacija i mjere stožera opravdane da ili ne o svakoj se može diskutirati nego klimatske promjene. Međutim to toga nije došlo. Isto tako smatram problematičnim što je i u izvješću za 2020.g. od 264 stranice samo 10 posvećeno problemima vezanih uz korona krizu. Ova priča o tome da neke stvari ne mogu ići na referendum je priča o barunu Münchhausenu. Narod bira građani Hrvatske zastupnike u Sabor koji onda većinski biraju pravobraniteljicu, a sad bi pravobraniteljica čuvala dio građana od istog toga naroda koji na kraju izluči i nju. Ja mislim da se demokratsko pravo ljudi ne može ograničavati i ne vjerujem da su naši građani takvi da bi većinski donijeli bilo šta što bi ograničavalo prava drugih ljudi.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Tomaševića. Izvolite.
Hvala. g. Raspudić, pa činjenica jest znači ja se mogu s vama složiti da je katastrofa zapravo da nismo imali ta izvješća na vrijeme, da nije išla godinu za godinu nego sada dobivamo tri stara izvješća, o tome smo već raspravljali u Saboru. Međutim, ako već govorite o gospođi Šimonović Einwalter ona je bila zamjenica pučke pravobraniteljice od 2013., znači to jeste nova pučka pravobraniteljica ali bila je do sada i 2018. i '19. i 2020. zamjenica i da li onda ima nešto pozitivno u tom izvješću? Vi naravno imate pravo na svoje kritike u skladu sa svojim političkim svjetonazorima. Al da li ima nešto pozitivno, recimo oko energetskog siromaštva, oko Agencije za naplatu potraživanja gdje je ured pučke pravobraniteljice tražio da se promijeni Ovršni zakon? Da li ima nešto pozitivno oko recimo kad su, kad su reagirali da su, da su vlasnici poduzeća htjeli zapravo otpustiti radnike koji su bili u samoizolaciji ili im smanjiti plaću, što je, što je nezakonito, znači da li ima išta pozitivno u tom izvješću i radu iz 2019.g.?
Hvala. Poštovani zastupnik Raspudić, odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Naravno, 95% u stvari u ovim izvješćima su pozitivna, međutim pitanje je je li to opravdava zapošljavanje 53 osobe ili je 12-15 vrhunskih pravnika moglo učiniti isti taj posao i sve to obraditi? Al upravo zato je šteta što radi tih 5% u javnosti se gubi povjerenje u instituciju pučkog pravobranitelja i mi govorimo o famoznom „Za dom spremni“ više nego o situaciji korona krizi. Ja ne znam, po ovome ispada da sam se ja jutros probudio, da me je žena pozdravila „za dom“, ja odgovorio „spremi“, dijete mi reklo „za dom pemni“, sreo Arsena Bauka na hodniku on me pozdravio „Za dom spremni“ itd.. Postoji problem političkog ekstremizma i veličanja totalitarnih simbola, al on ponovit ću u Hrvatskoj nije izražen, dapače puno manje nego u većini zapadnih zemalja i treba o tome govoriti i slabljenju bilo kakvog totalitarizma se treba suprotstaviti, al ne može to dobiti više prostora i više fokusa nego ograničenje ljudskih prava u korona krizi tamo gdje je bilo neopravdano ili problem ovršenih ili problem nedostupnosti zdravstvene usluge i nekih drugih stvari, znači pitanje je samo fokusa.
Hvala lijepa. Evo sad ćemo budući da govorimo o zdravlju napraviti jednu stanku ovaj da se malo provjetri jer već 3 i po sata nismo se provjetrili, pa ćemo se naći ponovo u 16 i 45. [[STANKA U 16,32 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,45 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa ćemo nastaviti sa pojedinačnim raspravama i sad će govoriti zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvažene zastupnice i zastupnici. Manje-više sve što smo danas napravili ili izgovorili u ovoj sabornici, pogrešno je i krivo. Da ne ponavljam sve ono što sam istaknula danas tijekom iznošenja slobodnih stajališta, suština izvještaja pučke pravobraniteljice je u tome da čujemo što su bile pritužbe naših građana na sustav, na rad institucija, na sadržaj zakona, na način na koji se zakoni provode u praksi, a sve one preporuke koje na temelju pritužbi naših građana formulira pučka pravobraniteljica, trebalo je, trebale su biti podloga jedne javne rasprave o tome kako našu državu učiniti boljom. No, umjesto da govorimo o tome što su nedostaci našeg sustava i kako ih unaprijediti i kako riješiti probleme, dobar dio zastupnika sveo je današnju raspravu na kritike rada Ureda pučke pravobraniteljice, a posebice za vrijeme mandata Lore Vidović. Sve je to potpuno promašeno i krivo i s razlogom svi naši građani koji su danas slušali ovu raspravu, mogu biti razočarani sa svima nama. Pa kako se ovakva situacija ne bi ponovila, evo, ja odmah apeliram na predsjedavatelje HS-a da Izvješće pučke pravobraniteljice za 2021. g. stavi na raspravu neposredno nakon što se to Izvješće preda u saborsku proceduru, a kako saborska rasprava ne bi izgledala kao ova današnja, kao potraga za izgubljenim vremenom, predlažem da se sama rasprava strukturira. Da odvojimo ono što se odnosi na probleme u pravosuđu, kao posebnu temu, da odvojimo ono što se odnosi na sustav socijalnih prava, kao posebnu temu, da odvojimo ono što se odnosi na pravo na pristup zdravstvenoj zaštiti kao na posebnu temu, kako bi se ono što mi, saborski zastupnici govorimo jedni drugima, doista moglo smatrati dijalogom. Ovako smo danas zapravo, manje-više svi pričali sami sebi, obraćali se svom biračkom tijelu i svodili raspravu o ljudskim pravima na nekakva sporadična ideološka pitanja koja zapravo sa suštinom problema i nemaju izravno veze. A kako to konkretno izgleda kada pređemo na samu suštinu? Evo, ja ću krenuti od prava na zdravstvenu zaštitu. S obzirom da se o njemu u 2020. g. nešto malo značajnije govorilo, s obzirom da je to bila godina koja je bila obilježena pandemijom koronavirusa, pa su svi oni problemi nekako posebno došli do izražaja. I što se u tom dijelu kaže? Kaže se da naš sustav primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira kako treba, da se traži rasterećenje hitne medicinske službe, povećanje njezine učinkovitosti za hitne pacijente, a smo u tom smislu donijeli novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti, ali da on nije postigao svoje učinke jer zdravstveni sustav organizacijski tom novom zakonu nije prilagođen. I mi smo danas, barem jedan dio rasprave trebali posvetiti tome zašto u sustavu organizacije zdravstvene zaštite nema nikakvih pomaka, ne samo u mandatu ove Vlade nego, to su reforme koje se čekaju zapravo čitava desetljeća i koliko je to paradoksalno, ako to povežemo sa novim sloganom Hrvatske turističke zajednice koji kaže, „Trust me, I've been there“ i time se želi poslati poruka našim turistima da je Hrvatska sigurna i za turiste dobro pripremljena zemlja. Pa složit ćete se, da pogotovo u vrijeme svjetske pandemije je itekako bitno koliko pojedina država ima dobro pripremljen zdravstveni sustav. I kako tvrditi da je on dobro pripremljen za naše turiste, ako je i našim građanima pristup zdravstvenoj zaštiti itekako otežan, pogotovo u nekim manje razvijenim područjima, a takva su, manje-više sva područja izvan velikih urbanih centara. Ako govorimo o drugom bitnom području, a to je pravo na pristup pravosuđu, opetovano se iz godine u godinu ponavlja kako sustav besplatne pravne pomoći ne funkcionira zbog toga što se nedovoljno izdvajaju financijska sredstva za one koje takve usluge hrvatskih građanima pružaju. S druge strane, nepoznanica je koliko sva tijela državne vlasti, jedinice lokalne i regionalne samouprave izdvajaju za odvjetničke usluge, a tu su iznosi i stotinu puta veći od onoga što se stavlja na raspolaganje hrvatskim građanima.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo, kad raspravljamo o izvješću koje u svom sadržaju obuhvaća narušavanje ljudskih i drugih prava koja su našim građanima uskraćene u raznim područjima života, kao što su diskriminacija na osnovi spola, izgleda, nacionalnosti, energetske i socijalna ugroženost, diskriminacija u području zdravlja, ili pak nepravedan ovršni pristup prema naših građanima, doista je teško odabrati koje područje je od ovog važnije jer za svakog građanina najvažnije upravo ono s kojim se on sam susreo. S obzirom da petina građana u RH živi u riziku od siromaštva, osvrnut ću se danas na blokirane građane RH i općenito na one koji su se susreli s pojmom ovrhe. Prema podacima za 2020. g. na dan 30. studenog evidentirano je 233 264 blokirana potrošača s dugom od 17,2 milijarde kuna, a od toga najviše duguju bankama i središnjoj državi. Dominacija dugotrajnih blokada nije prekinuta pa je tako dulje od godine dana bilo blokirano gotovo 70% građana sa 14,7 milijardi kuna duga, a i dalje je najviše potrošača bilo blokirano zbog duga u iznosu do 10.000 kuna. Ovrhe jesu važne za ostvarivanje načela vladavine prava te je opravdano očekivati da ovrha bude brza, učinkovita i pravedna, ali nadasve da pruža zaštitu dostojanstva ovršenika što u našoj državi nije slučaj. Iako se godinama upozorava na potrebu donošenja novog, cjelovitog Ovršnog zakona koji bi dugoročno i održivo omogućio takvu ovrhu taj vapaj građana kao da nitko ne čuje. Pa iz ovog izvješća vidimo konstantno ukazivanje na neprihvatljivo postupanje agencija za naplatu potraživanja kao i općenito na težak socioekonomski položaj prezaduženih građana. Dodatno su posljedice epidemije i potresa ugrozile egzistenciju naših građana, a Vlada nije pristupila cjelovitom rješenju kako bi pomogli svom narodu nego su se usmjerili na poduzimanje interventnih mjera, a tim mjerama nisu sveobuhvatno uređena otvorena pitanja ovršnog sustava i ponavljam da je potrebno hitno nastaviti raspravu i rad na donošenju novog cjelovitog Ovršnog zakona. Blokirani i ovršeni građani maksimalno su obespravljeni jer nema onog koji se našao u ovako teškoj situaciji, a da se ne osjeća kao da je cijeli sustav protiv njega, dok FINA, odvjetnici i bilježnici i dalje trljaju ruke. I nema očiglednijeg primjera narušavanja ljudskog dostojanstva od udara na egzistenciju jer svaki novi dan, svaki novi mjesec, donosi nove obveze i apsurdno je da nekome zbog duga od primjerice 500 do 1000 kuna plus 3 puta većim troškovima postupka bude, budu blokirana sredstva potrebna za život ili da bolje kažem da im budu, da im se blokiraju mogućnosti normalnog života. Tim je ljudima potrebno ponuditi priliku da im, da od nekud mogu krenuti jer nitko od blokiranih građana nije rado došao u tu situaciju i ima ljudi koji su na par mjeseci ostali bez posla ne nužno čak i zaposleni su se mogli naći u takvoj situaciji da jedno vrijeme nisu mogli podmirivati svoje obveze i evo u konačnici zapravo legalnim kamatarenjem FINE i lošim, neadekvatnim Ovršnim zakonom njihov dug se zapravo utrostručio. Stoga apeliram i na vas pravobraniteljice da se maksimalno uključite i zaštite osnovna prava ove skupine građana. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolegice Opačak Bilić podsjetili ste me svojom raspravom na isto jedan slučaj s kojim sam ja upoznat. Ne radi se nužno o ovrhama u smislu da je netko ostao dužan neki smiješan, radi se o preprodaji dugova odnosno banka je ocijenila da jedan gospodin, da njegov kredit spada u rizične i odlučila ga je preprodati i taj gospodin je sada ostavljen na milost i nemilost agenciji koja je taj dug odnosno kredit kupila. Gospodin je hrvatski branitelj, hrvatski ratni vojni invalid koji uzdržava obitelj, dakle ima više članova uzdržavane obitelji i što je najgore kolegice on taj dug priznaje naravno i želi ga vraćat, ali u modalitetu u kojem i on može živjeti. Dakle, da mu netko ne uzme baš sve što ima. Mi bi kao država tu možda institucija pučke pravobraniteljice se više trebamo uključiti da bi upravo takve ljude zaštitili koji su na milost i nemilost različitih čudnih agencija koje se bave preprodajama dugova.
Hvala. Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Da, nažalost ovo je samo jedan od velikog, velikog broja sličnih primjera i doista ovršeni građani u RH nemaju priliku razumno plaćati svoj dug jer uz sve troškove FINE, odvjetnika, bilježnika to je jako teško. Većina tih ljudi kao što sam rekla zapravo je bez posla, nemaju gdje raditi, blokirani su, a kamate na FINI im svakodnevno rastu i doista se nalaze u jednoj bezizlaznoj situaciji, a nama je dužnost kao što ste i rekli ukazivat na to, a vladajućima je naravno dužnost pod hitno reagirati i vodit računa da se zaštiti ova skupina građana jer puno je problema i režije u Hrvatskoj su zapravo skuplje nego u mnogim drugim državama EU i dodatno kod nas se isključuje i struja i voda bez sudskih presuda što je zapravo krajnje diskriminirajuće. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana pučka pravobraniteljice i dragi građani koji nas pratite putem ekrana. Ja bi se htio na, ja bih htio samo još dodatno proširiti ovu raspravu koju je dotaknula moja kolegica u prethodnom izlaganju, a riječ je o ovrhama. Problem je dakle da ovo što ste vi navodili da ni neće biti riješeno iz razloga što imali smo prilike slušati u zadnjem prijedlogu zakona da je jednostavno hrvatska Vlada odlučila izjednačit bilježnike koje ste dotaknuli sa sudovima iz razloga što je Europski sud dao naznačit da ne prihvaća tu vjerodostojnu ispravu prilikom donošenja odluka i to ne može biti tretirano kao sud, međutim i vidjeli smo to na primjeru Pula parkinga, gdje recimo kada se zovete Olaf, Olaf son Peterson onda idete na sud, a s druge strane kada se zovete Opačak Bilić onda morate ići kod javnog bilježnika koji onda su još dodatni institut je stavljen prethodne obavijesti koji se dodatno plaća, koji se dodatno čeka i zapravo krajnji zaključak jest da Vlada RH jest išla zaštiti 300 javnobilježničkih obitelji na uštrb 300.000 građana RH. Ni bu ni be od pučke pravobraniteljice. Ja nisam čuo barem da je itko to kritizirao da se na takav način ide dakle privilegirat ta javnobilježnička kasta na uštrb 300.000 ljudi koji svakim danom skapavaju. Ono što je tu isto ključno jest da je osnovna logika Europskog suda da se naša prava i obveze rješavaju putem suda, jel i na taj način bi trebalo i nas tretirati, dakle Olaf Peterson zbog Pula parkinga odlazi na sud, onda ne vidim razloga zašto general Prkačin ne bi išao recimo na sud rješavat svoja prava i obveze i zašto bi to trebali rješavat javni bilježnici. Dakle, u tom smislu javni bilježnici su postali povjerenici sudova i to je bilo nekakvo prijelazno rješenje Vlade, međutim slažem se s vama, ne postoji cjelokupno rješenje, dakle jedan zakon koji bi stvarno olakšao našim građanima jer evo, i svakodnevno i ja dobivam dakle primjere građana odnosno računa gdje se na određene komunalne račune od 80, 90 do 100 kn plaćaju troškovi od 1000 do 1100 kuna. Druga stvar koju sam već dotaknuo u samom pitanju, dakle meni je nespojiva činjenica da mi plaćamo godišnje desetak milijuna kuna troškove pravobraniteljstva, dakle to je sad ozbiljna jedna usluga i gledam to iz perspektive menadžera, poduzeća, ako mi već neko dolazi radit consulting usluge, a to pravobraniteljica radi, gdje daje određene preporuke i ja to godišnje plaćam 10 do 12 milijuna kuna, dakle te usluge, meni je neprihvatljiva činjenica da se te preporuke ne usvajaju i da uopće 60% tih preporuka dakle Vlada niti pregleda. Onda zašto građani grada odnosno grada ili Hrvatske plaćaju 10 do 12 milijuna kuna godišnje? To je isto sad veliko pitanje, dakle zašto se to događa. Hrvatski sabor na kraju dana nije ni bio uključen u to iz razloga što mi godišnje nismo raspravljali o ovim izvještajima i tu ne krivim gospođu koja sjedi ovdje, nego općenito proces i proceduru, dakle da nam je to produljena ruka s jedne strane Hrvatskog sabora a s druge strane ne raspravljamo o izvješćima, preporuke se davaju, to se plaća 10 do 12 milijuna kuna godišnje, dakle evo možemo izračunat, 40 milijuna kuna za šta? Dakle, govorim samo o jednom mandatu. Htio bi dotaknuti još jednu tematiku vezano za gdje smatram da bi trebala bit sigurno domena pučke pravobraniteljice. Primjerice, naši pacijenti. U ovom izvještaju je navedeno da čak Ministarstvo zdravstva ni ne dostavlja podatke na vrijeme. Pa evo pogledajte samo šta se događa, ja ni ne ulazim u strane ovih sukoba koji se događaju oko KBC Sestre milosrdnice, ne zanimaju me te strane nego me zanima da zbog takvih sukoba, dakle i takvih prijepora unutar evo jedne bolnice, dakle ispaštaju pod br. 1 pacijenti iz razloga što nisu na vrijeme pregledani, pod br. 2 ispaštaju doktori i radiolozi koji odlaze iz bolnice jer jednostavno ne žele radit dakle pod takvim uvjetima, dakle ispašta dakle cijeli proračuna, ispašta cijela javnost jer to moramo gledat i ja ne vidim dakle da je pravobraniteljica izašla van i da je to žestoko kritizirala. Po br. 1, to su prava pacijenata, dakle da oni imaju pravo na zaštitu i da mi gledamo trakavicu koja traje svaki put kada su neki izbori, mi imamo trakavicu sa određenim ljudima gdje se onda čupaju, dakle stvari van a sve nauštrb pacijenata i to sve košta, ko što košta Ured pravobraniteljice.
Sada će u ime predlagateljice odnosno izvjestitelja govoriti poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter, izvolite.
Krećem dakle po redu odnosno na izlaganje zastupnika Vidovića. Već sam se više puta očitovala o poruci koja je poslana na raspravljanje izvješća pa to sada neću. Vezano za prava starijih osoba i u uvodnom govoru sam to apostrofirala kao izuzetno bitnu temu, riječ je o ljudima koji žive sami, temeljem svoje dobi i statistički kad gledate, 1/3 starijih osoba je u riziku od siromaštva i 1/2 onih koji žive sami, isto tako sam istaknula i da su starije osobe bile osobito ranjive i tijekom epidemije, naročito u fazi prije cijepljenja kao i nakon potresa, mislim da je posebice potres u Sisačko-moslavačkoj županiji zapravo i ogolio do koje mjere ljudi diljem Hrvatske nemaju jednaku dostupnost javnih usluga, konkretno ovdje mislim na dostupnost socijalnih usluga koje su ključne starijim osobama poput dnevnog boravka ili pomoći u kući koje nisu dostupne. Isto tako, mislim da država mora bolje skrbiti o starijim, uključivši i bolji sustav nadzora kada govorimo o domovina za starije, mislim da imamo nedostatak mjera ... [[Govornik se ne razumije.]] obiteljskog i profesionalnog života i to govorim zapravo o njegovateljima nemoćnih roditelja, u nedovoljnim kapacitetima za smještaj u financijski pristupačnijim domovima i netransparentnim listama čekanja itd. Imamo i ... [[Govornik se ne razumije.]] u javnom prostoru, međutim moramo odmah javno i jasno reći svoju poziciju, mislim da nije potrebno osnivati novu instituciju pravobranitelja za starije. Mislim da bi to možda dalo dodatnu vidljivost ovim temama zato što bi to bio jedini posao i jedini mandat takve institucije, ali isto tako, mislim da treba pratiti razvoj u drugim državama, mi imamo posebne pravobranitelje za ravnopravnost spolova, djecu i osobe sa invaliditetom, što postoji u drugim europskim državama za razliku od pitanja pravobranitelja za starije, koji nije neki model institucija koje je široko prisutno, između ostalog ne postoji niti konvencija prema starijih osoba ali zato se trudim zalagati između ostalog i za donošenje ovakve konvencije te sam to dosada također i zagovarala. Što se tiče izlaganja zastupnika Raspudića, moram reći da nemam nikakvih problema sa odgovaranjem na pitanja o ovim izvješćima. Dakle, ja ne skrivam da sam bila zamjenica bivše pravobraniteljice 7,5 g., i isto tako i prije toga bila sam pak savjetnica pravobranitelja prije toga, pravobranitelja Malčića. Šta s time hoću reći je da mislim da pravobraniteljske institucije, institucije pučke pravobraniteljice je istovremeno i osoba i institucija. To je institucija kao što ste sami rekli u kojoj zapravo radi veliki broj ljudi, to su savjetnici, djelatnici institucije stručni za određena područja. Naravno da posebnu odgovornost nosi čelna osoba i to je odgovornost koju ja sada snosim i pritom sam svjesna da će meni zapravo biti zahtjevnije braniti slijedeće izvješće nego što mi je braniti ova izvješća. Zato što sva ova različita pitanja koja sada otvarate vezano za izbor tema itd., ali i pitanje recimo metodologije izrade izvješća će biti meni u krilu i moja odgovornost. Pri tom mi je iznimno drago čuti da cijenite da je 95% zapravo sadržaja opravdano, 5% nije opravdano, ali tu želim reći još nešto, institucija cijelo ovo vrijeme ozbiljno radi i progovara o socijalnim pravima o temama koje muče građane, međutim, ove teme poput „Za dom spremni“ itd. zapravo dobivaju veliku medijsku pažnju. Isto tako moram primijetiti da ja nisam započinjala nijednom sa jednom takvom temom u svojem izlaganju u svojem obraćanju Saboru danas, isključivo su zastupnici podizali takve teme. Ja od njih neću bježati i naravno da ću odgovarati šta su moji stavovi i pozicije vezano za trenutni pravni okvir i ono što mi nalažu Ustav i zakoni, ali hoću reći i da treba razmatrajući nadležnost ove institucije isto tako imati u vidu da su i mediji posebno zainteresirani za ove teme i te teme nekako nailaze na puno jači odjek nego neke druge teme koje cijenim da su itekako bitne. Što se tiče ovrha, apsolutno mislim da je potrebno donijeti novi Ovršni zakon, to je i preporuka iz izvješća za 2020.g. i nastavit ću u tom smislu zagovarati zakonodavne izmjene na ovom području, uključivši vezano za postupanje Agencije za naplatu potraživanja. Prema Ustavu RH, Hrvatska je socijalna država činjenica je da su dodatno i epidemija i potresi otežali situaciju i donijeli nove izazove ljudima koji zbog pandemije nisu mogli raditi, primati plaću i nisu se oporavili zapravo ni od prethodne krize i nalaze se sada u još težoj poziciji nego prije, a bilježimo zapravo i dugotrajno postupanje sudova u ovršnim postupcima za koje Ovršni zakon predviđa hitnost. Što se tiče toga da mi pružamo konzalting usluge, s tim se zapravo ne bih složila. I napokon glede prava pacijenata i ispaštanja pacijenata vezano za Kliniku za tumora otvorila sam predmet na vlastitu inicijativu ne temeljem pritužbe, međutim isto tako ne mislim da apsolutno o svemu trebam izlaziti u javnost.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnik Troskota.
Poštovana. Imam jedno kratko pitanje s obzirom da ste sad ovdje u Saboru i šta mislite sada o dvostrukom ovršnom režimu koji sada vlada u RH, primjerice za parking će recimo Šveđanin ići na sud, a recimo netko tko je rođen u Hrvatskoj će ić kod javnog bilježnika, evo šta mislite o tom dvostrukom standardu? I zašto bi se recimo po vama da li je to u redu da se ljudi u Hrvatskoj po tom pitanju diskriminiraju? Ako ćete ići u smjeru odgovora da se žele rasteretiti sudovi dakle ima primjera zemalja kao što je Slovenija koja bi imala jedan centralizirani ovršni sud gdje bi se automatski komunalni računi primjerice elektronički slali tamo i na takav način rješavalo bez ikakvih naknada. Pa evo interesira me šta mislite o dvostrukom ovršnom režimu koji u ovom trenutku sukladno Zakonu o ovrhama vrijedi u RH? Hvala.
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Pa iskreno ću vam reći da o konkretnom slučaju zapravo ne znam dovoljno u ovom trenutku, ali bih vas isto tako rado pitala obzirom da kažete da je riječ o diskriminaciji hrvatskih građana o diskriminaciji temeljem koje diskriminacijske osnove bi ovdje bilo riječ? [[Upadica Reiner: E ne možemo tako odgovarati.]] Pardon. Ali to nije diskriminacija po Zakonu o suzbijanju diskriminacije.
Hvala vam lijepa. Sad prelazimo na završna izlaganja klubova zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani. S obzirom da je ovo završno izlaganje istaknut ću samo tri poante. Prva je ta da sama činjenica da raspravljamo o ovim izvješćima tri godine nakon što su zapravo opisana oni glavni problemi u ovim izvješćima, samo po sebi predstavlja negaciju vladavina prava i predstavlja dokaz o otetosti institucija od strane HDZ-ove vlasti koja na svaki mogući način negira prava i to ustavna prava i slobode svojih građana. Toliko o ne narodnoj vlasti. Druga teza, drugi argument je promašenost kritika upućenih od strane jednog dijela oporbe koji se više fokusirao na to treba li nam uopće institut pučkog pravobranitelja i koliko ga mi na godišnjoj razini plaćamo, čemu služe sve te silne preporuke ako se ne provode. Dakle, čuli smo i riječi da je sam izvještaj mazohistička literatura u kojoj se, šta ono g. Raspudiću događa nekakvo žigosanje … [[Upadica se ne razumije.]] tako nešto da, dakle od svih promašenih logističkih i krivih teza i zaključaka ne znam kako bi nazvala ovu vašu osim jednim monstruoznim pokušajem nasrtaja na instituciju koja sa stajališta obrane ljudskih prava i temeljnih sloboda itekako bitna i značajna. A ako govorimo o tome zašto preporuke nisu provedene onda treba govoriti o odgovornosti i o krivnji vlasti, a isto tako i o odgovornosti nas kao saborskih zastupnika. Treća tema i treća poanta tiče se nekih dijelova ovog izvješća, dakle od svih prava u kojima su naši građani ugroženi istaknula bih da je socijalno siromaštvo jedno od najznačajnijih i najvažnijih tema. Tome se tijekom današnjeg dana gotovo uopće nismo posvetili, nismo govorili o tome gdje je zakazao sustav socijalne sigurnosti, nismo govorili o tome kako to kompenzirati kroz zakonodavne aktivnosti ovog tijela, nismo govorili na koji način mislimo napraviti bilo kakav iskorak. Siromaštvo je ono u čemu su naši građani najviše pogođeni, pogotovo oni stariji, pogotovo oni koji žive sami i pogotovo žene. To je između ostalog govori i o kvaliteti ove države, tim više što smo svjedoci toga da oni koji su ostvarili puni radni vijek i uplaćivali u mirovinski sustav od svoje mirovine ne mogu dostojanstveno živjeti. Toliko o tome koliko i naša generacija može imati povjerenja u državu u kojoj živi i u kojoj stvara. I ako mi nećemo biti taj saziv HS-a koji će se s ovim pitanjima i ovim problemima pozabaviti ne znam jesmo li uopće dostojni uloge i zadaće koju svi skupa imamo. Također je velik problem našeg pravosuđa, ne samo zbog korupcije, ne samo zbog ne povjerenja koje građani u naš sustav imaju nego reći ću da je problem i onaj sekundarni, a to je kvaliteta zakona u pojedinim područjima prava. Dakle, gospodine Raspudiću kada pučka pravobraniteljica kaže da treba donijeti novi Ovršni zakon to ne znači da je ona zahvatila u ulogu i u zadaću Hrvatskog sabora ili da je negirala volju naroda ili da se upustila u bilo kakav zakonodavni intervencionizam. To samo znači da je na temelju primjera iz prakse ukazala da ovo tijelo treba osmisliti novi sustav, a složit ćemo se svi da nam je sustav ovrha itekako loš. S jedne strane spore su i neučinkovite pa ne štite ovrhovoditelja, a s druge strane vrlo su nepravedne prema ovršeniku kojem se nameću nepotrebni višestruki troškovi i postupka i samih kamata, a da ne govorim o ulozi financijske institucije. Što se tiče prava, radnog zakonodavstva tu također vidimo da je sustav neučinkovit, da moramo raditi opsežne izmjene, sve su to teme koje bi trebale doći na dnevni red, na jednu kvalitetnu raspravu u kojoj ćemo se sukobiti argumentima, a u kojem će sve ono što je opisala pučka pravobraniteljica biti zapravo podloga za kvalitetnu raspravu na temelju životnih primjera i na temelju iskustva iz prakse. A ako želimo biti dostojni uloge pogotovo oporbenih zastupnika onda prije svega ne smijemo dopustiti HDZ-ovoj vlasti da se o izvješću pučke pravobraniteljice ne raspravlja na vrijeme. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeće će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Završno u ime Kluba zeleno-lijevog bloka želim se zahvaliti na iscrpnim i detaljnim izvještajima koje svake godine o svom radu objavljuje institucija pučke pravobraniteljice i za koje moram reći da su nam i poticaj i inspiracija za različite vrste zakonodavnih aktivnosti inicijativa koje ovdje imamo jer smatramo da je to ono čemu bi ti izvještaji i trebali služiti. Želim istaknuti da kako zapravo, šta zapravo dovodi do nefunkcioniranja institucija u Hrvatskoj. Osobni animozitet premijera Plenkovića prema bivšoj pučkoj pravobraniteljici Lori Vidović je doveo do toga da se čitav lanac aktivnosti, institucionalnih aktivnosti zakonom propisanih u pogledu ustavne kategorije pučke pravobraniteljice blokirao 3 godine. Dakle, kada osobne preference i animoziteti prevladaju i nad zakonom i nad saborskim procedurama i Ustavom ove zemlje tada možemo da reći zbogom pravnoj državi. I to je ni manje, ni više modus operandi premijera, kada mu se neko osobno zamjeri. Kad smo dobili ova izvješća na stol odjednom sva 3 i četvrto koje će specijalno o kojem ćemo raspravljati u trenutku kad smo dobili novu pučku pravobraniteljicu koju zaista pozdravljam i smatram da i vjerujem da će dobro raditi svoj posao, ali ovdje se ne radi o osobama, ovdje se radi o instituciji. Nebitno je da li je to Lora Vidović, da li je to neko drugi, treći, žensko, muško, stariji, mlađi, ono što je bitno je da se radi o ustavnoj instituciji, Ustavom propisanoj. A način na koji se premijer odnosio prema toj instituciji pokazuje i njegov odnos prema Ustavu i zakonima općenito. Način na koji su, na koji se danas i raspravljalo u jednom dijelu rasprave ovdje o samom izvještaju pokazuje zapravo i nerazumijevanje funkcije pučkog pravobranitelja. Jedna kolegica, neću prozivati, je ovdje spomenula da čemu služi uopće ta institucija kada u tim i tim, tim slučajevima pučka pravobraniteljica nije napravila ništa konkretno. I sad ja moram reći da te, sve to što je navela kolegica je bilo svake godine, svake godine u izvještajima pučke pravobraniteljice. O agencijama za naplatu potraživanja tu priču je prvi, prvu u medijima prva digla pučka pravobraniteljica i o problemima koje ljudi imaju sa agencijama za naplatu potraživanja. U izvještajima je niz godina to što mi te izvještaje ne dobivamo ili što ih neki barem samoinicijativno ne čitaju to je drugi problem, ali reći zašto to pučka pravobraniteljica nije riješila znači ne razumjeti da je funkcija pučke pravobraniteljice uopćiti sistemske probleme, oni koji su sustavno narušavaju ljudska prava o tome izvijestiti sabor i što bi se onda trebalo dogoditi, onda bi mi trebali otići u ove svoje klubove, sjest za kompjuter i pisat prijedloge zakona na temelju preporuka, a ne pitat pučku pravobraniteljicu zašto ona nije zaustavila agencije za naplatu potraživanja koja je o tome doslovno vikala kad je trebalo, glasno govorila u medijima, u izvještajima, svugdje i onda dođu ovdje i onda im netko kaže da to nisu, da to nisu adresirali. Pa mislim to je zbilja ljudi nepoštovanje ono vlastitog odnosa prema poslu, sjedni pa pročitaj. Najveći dio izvještaja fokusiran je i to mi je jako veliki odmak od, od prije recimo 10-tak godina, što najveći dio izvještaja se bavi ekonomskim i socijalnim pravima jer to jesu ona pitanja koja su od dnevnog značaja građanima. I mislim da je to izuzetno važno jer pokazuje koliko sistemski se narušavaju upravo ekonomska i socijalna prava građana. Evo u ime zeleno-lijevog bloka želim reći da će sve preporuke koje su ovdje bile u tom smislu, posebno u tom dijelu biti predmet naših daljnjih zakonodavnih inicijativa i ja vam se zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga. Gubi pravo na govor pa će sljedeći klub zastupnika biti onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice, kolegice i kolege. Dakle, još jedanput u ime kluba zastupnika moram izraziti naše nezadovoljstvo da raspravljamo o više izvješća odjednom. Postoji razlog zašto su ona godišnja i postoji razlog zašto bi o njima trebali raspraviti i po meni, o njima trebali glasati jer na kraju dana mi tim činom glasanja, činom rasprave podržavamo rad pučke pravobraniteljice koju smo sami izabrali i na koju smo prenijeli, odnosno ovlastili je da u naše ime brine o provedbi prava naših građana. Prema tome, nije to hir niti našega kluba niti pravobraniteljice niti pojedinaca da svake godine o tome raspravimo, da svake godine jako dobro pročitamo ovo izvješće, posebno preporuke, i da vidimo gdje su bili provedbeni problemi, ako ih je bilo. Od 2016. vidim na 65% preporuka je odgovoreno i one su ili implementirane ili se o njihovoj implementaciji barem razgovaralo. Zadnji izvještaj, odnosno zadnja izvješća o kojima nismo raspravljali u ovom Domu do sad, pokazuju značajni pad toga postotka i to je jednostavno nedopustivo jer, kako sam rekao, ova izvješća imaju svrhu, a to je u biti lakmus papir za stanje ljudskih prava u RH i pomoći nama kao zakonodavcu da svoje zakonodavne i druge inicijative usmjerimo na način da se ti problemi riješe, odnosno da se moguća kršenja prava naših građana, nedovoljno dorečeni zakoni i slično, poprave. Nažalost i tu je kolegica Benčić bila u pravu, mnogi još ne shvaćaju koja je uloga pučkog pravobranitelja i specijaliziranih pravobranitelja. Ne samo u ovom Domu, nego i široj javnosti i zbog toga je dodana vrijednost ove rasprave zapravo podizanje svjesnosti javnosti o tome što ova institucija jest, što treba raditi i u kojem slučaju se njoj treba obraćati. Ja bih svakako pohvalio praksu pučke pravobraniteljice i one prije i ove sadašnje da se svima koji joj se obrate, odgovara, bez obzira je li institut pučke pravobraniteljice, odnosno institucija mjerodavna poduzimati korake. Dakle, pritužbe koje dobivate, a znam da su različite, od žalbi na presude, na čemu da, jasno da vi nemate nikakve nadležnosti do nekih drugih kršenja zakona ili sličnih stvari, na koje ne možete odgovoriti, odnosno ne možete po njima postupati, ali možete uputiti osobu kome se eventualno treba obratiti ukoliko se taj problem treba riješiti. Prema tome, zaključno ću reći kao Klub SDP-a, mi ćemo podržati ova Izvješća, na taj način dat ćemo podršku pravobraniteljici koja, za čijeg mandata su ta Izvješća napravljena, to je gđa. Lora Vidović, čiji smo rad izuzetno cijenili i samim činom podržavanja ovih Izvješća želimo ga i na kraju valorizirati kao nešto izuzetno pozitivno. Također, sadašnjoj pravobraniteljici i njezinom timu želim puno sreće u radu, nadam se da će prvo izvješće koje ćemo dobiti iz vašeg mandata, biti raspravljeno u prvom kvartalu sljedeće godine, dakle da ono bude relevantno i dok budemo u toku, da tako kažem, nekom normalnom roku na njega davati mišljenje. Također, zahvaljujem se pravobraniteljici Lori Vidović, vama, kažem, želim puno sreće i u nama ćete svakako uvijek imati saveznika u čuvanju standarda koji smo dosegli ljudskih prava u RH. Hvala vam lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Otkrit ću i ja još jednom toplu vodu i izraziti žaljenje što ova tri Izvješća dolaze prekasno, što nije krivica ove institucije nego Sabora, zašto nije stavljeno ranije na dnevni red i izrazit ću žaljenje zato što ne možemo ovdje propitati potpisnika, točnije potpisnicu ovih Izvješća, koliko god da je sadašnja nova pučka pravobraniteljica radila u tom Uredu, ipak ne smatram nju ni zaslužnom ni odgovornom za ova Izvješća nego je to bivša pravobraniteljica koja ih je i potpisala i žao mi je i ponovit ću još jednom da bi dobar običaj trebao biti u Saboru, a istu situaciju smo vidjeli sa državnom odvjetnicom, da oni koji su izvješća potpisivali, kad dođu na dnevni red u Sabor i odgovaraju zastupnicima na pitanja oko tih izvješća. Mi ova Izvješća iz Kluba Mosta ne možemo i nećemo podržati, a ovo su neki od razloga za to. Ova Izvješća pokazuju da Ured ima premali učinak u odnosu na njegovu veličinu i financije koje troši. Nemamo ništa protiv proaktivne igre pučke pravobraniteljice, pa ni zakonodavnog aktivizma, ali mislimo da je on rađen na pogrešan način. U tom smislu, sa tim sredstvima i tim brojem ljudi, počinjeno je puno grijeha, propusta, trebalo je igrati aktivnije, kad se već u nekih drugim stvarima ulazimo pa i u zakonodavni aktivizam. Dolazilo se u konflikt s institucijama, umjesto dijaloga, tu prije svega mislim na hrvatsku policiju i na ovu činjenicu da je Ured pravobraniteljice de facto poticao ilegalne migracije i relativizirao kazneno djelo ilegalnog i nasilnog prelaska granice, a u nekim situacijama i klevetao hrvatsku policiju u stvarima koje su se poslije pokazale neistinitima. Zatim, vidim, u ovim Izvještajima neke prijedloge koji podrivaju ne samo temelje Ustava nego i samu ideju republike. Zatim, tu su problematični prijedlozi etničkog prebrojavanja, zatim neki prijedlozi koji diskriminiraju, predlažu diskriminaciju na osnovi nacionalne pripadnosti. I ono što je najvažnije konkretno za Izvješće iz 2020. godine potpuno nerazmjeran fokus na temama. Ponovit ću još jednom, ta činjenica da tema corona krize i mjera koje ograničavaju ljudska prava je zauzela samo deset stranica od 264 je po meni veliki problem koji je već sam po sebi dovoljan da padne ovo Izvješće za 2020. godinu. Ovo su razlozi zašto nećemo podržati ova izvješća, ali ja želim na kraju sada izraziti iskreno dobre želje da će nova pravobraniteljica uvažiti ove kritike, da će raditi drugačije i bolje od svoje prethodnice, da će Sabor staviti na raspravu u prvom kvartalu već izvješće sljedeće godine i da ćete nam dati razloga da ga sa zadovoljstvom podržimo. U tom smislu moje dobre želje su iskrene. Hvala.
Sad će završno u ime izvjestitelja govoriti poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter. Izvolite.
Hvala lijepa. Drago mi je da ono što sam zaželjela u uvodnom izlaganju a to je rasprava koja je sadržajna u velikoj mjeri zapravo i je bila takva. I raspravljali smo o stanju ljudskih prava u RH. To je još nešto što želim podsjetiti. Godinama ova institucija bila je po zakonu dužna davati Hrvatskom saboru izvješće o svom radu, a tijekom donošenja Zakona o pučkom pravobranitelju zadnje to je promijenjeno i ovo izvješće, izvješće je o stanju ljudskih prava. Ono nije samo izvješće o stanju ljudskih prava, ono je izvješće po čak pet različitih mandata. Ono je izvješće i o suzbijanju diskriminacije kao središnjeg tijela za suzbijanje diskriminacije, izvješće i nas kao nacionalnog preventivnog mehanizma po Konvenciji o zabrani učenja i izvješće kao tijela za vanjsko prijavljivanje prijavitelja nepravilnosti itd. Ono što se, na čemu isto tako mislim da svi skupa trebamo raditi jest bolje razumijevanje uloge ove institucije. Svugdje u cijelom društvu od strane građana pa i u ovom Visokom domu. U odnosu na neke od ovih pitanja zapravo sam Zakon o pučkom pravobranitelju daje odgovore. Primjerice pitanje posebnih izvješća koje se više puta ponavljalo prema članku 16. stavku 2. Zakona o pučkom pravobranitelju, pučki pravobranitelj može podnositi posebna izvješća. Dakle, može i ne mora. Pučki pravobranitelj, odnosno pravobraniteljica ovo biraju. Ali da, mislim da je riječ o dobrom alatu. Isto tako, dosta se govorilo o pandemiji, potresu. To su isto tako izbori. Dakle, metodologija izrade izvješća da li sve što se tiče pandemije staviti u jedno poglavlje ili interpelirati kroz cijelo izvješće u svim područjima života gdje je pandemija proizvela učinke ili pisati posebno izvješće pitanje je strateške odluke izbora. U odnosu na ovo Izvješće za 2020. godinu htjela bih ipak reći da je to poglavlje od 10 stranica zapravo samo okvir o odlučivanju o coroni, a inače je pandemija horizontalno zapravo interpelirana u mnoga područja i rad i zdravstvo itd. Vezano nadalje za odnos pučke pravobraniteljice i Hrvatskog sabora i to je regulirano zakonom. Pučki pravobranitelj može Hrvatskom saboru ukazivati na potrebu donošenja i izmjene zakona i drugih propisa. Dakle, nije riječ o nekom posebnom aktivizmu, to je opet jedna ovlast koju nam je dao zakonodavac, odnosno vi. Isto tako i u odnosu sa Vladom, članak 18. Pučki pravobranitelj može ukazivati Vladi na potrebu donošenja zakona. Pritom zakonski je reguliran i odnos s javnošću itd. Ali to je samo jedan od naših zakona. Primjerice potpuno neobično u europskom kontekstu, ali hrvatski Zakon o suzbijanju diskriminacije pučkom pravobranitelju čak nalaže, obvezuje instituciju na suradnju sa organizacijama civilnog društva, sindikatima, poslodavcima, crkvama i vjerskim zajednicama. Recimo meni je tijekom rasprave bilo spočitano da sam ranije surađivala sa Centrom za mirovne studije. Suradnja sa udrugama civilnog društva je zakonska obveza pučkog pravobranitelja. Hoću vam ukazati recimo kao na primjer dobre prakse kada je Zakon o suzbijanju diskriminacije stupio na snagu upravo je projekt koji je provodio s jedne strane Vladin Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. S druge strane institucija pučkog pravobranitelja tada Jurice Malčića i s treće strane Udruga civilnog društva, Centar za mirovne studije polučio iznimne rezultate u interesu svih. Dakle, u njemu je bila provedena kampanja povodom stupanja zakona na snagu, provedena istraživanja o percepciji diskriminacije i predrasudama u RH. U sklopu njega su provođene edukacije i to je ono što govorim kad kažem da pučki pravobranitelj treba biti most. To je jedan kotačić u sustavu, jedan fini mehanizam gdje koji put nije lako razlučiti pravo od politike i ono što je uloga pučkog pravobranitelja. Pritom želim istaknuti da ono što mislim da jest neizmjerno bitno je neovisnost ove institucije. Ali isto tako neovisnost želim spojiti sa učinkovitošću, a neovisnost i učinkovitost da bismo je imali zapravo što trebamo jest podrška Hrvatskog sabora. Jer da ponovo podsjetim to je opunomoćenik, odnosno ja sam vaša opunomoćenica. Isto tako ta suradnja odnosi se i na tijela državne uprave, ali i mnoge druge dionike. Primjerice, nismo uopće danas pričali o tome što mi radimo u odnosu na privatni sektor. Nije lako niti pojasniti građanima da smo od tih pet mandata u dva nadležni u privatnom sektoru, a u tri nismo. Moram reći da još jedno pitanje kojim se danas nismo osobito bavili je da uloga ovog ureda je i biti dostupan građanima. Primanje stranaka, dakle na neki način imate ljude koji se nama obraćaju koji su u pravilu oni koji ne idu odvjetnicima, u pravilu oni koji nisu sigurni da li ići na sud ili ne. I između ostaloga bez troška, bez ikakvog pravnog znanja mogu dobiti pomoć u odnosu na ono što ih muči. Ali pritom grade i povjerenje u neku instituciju. Dodatno to je i uloga i u prevenciji i edukaciji. Možda najbitnija tema koja se danas otvorila o kojoj želim iskoristiti ovu priliku za govoriti, jer neće mi se pružiti i vjerojatno i sljedećih godinu dana kad će mi se pružiti vidjet ćemo je pitanje zapravo što je podrška institucija od strane Hrvatskog sabora? S jedne strane puno se danas govorilo o tome da je dinamika i raspravljanje o izvješću bitna i slažem se kada i rasprava utječe na to da li se glas građana koji su nam se obraćali kroz godinu pritužbama čuje ili ne čuje. Što se brže on čuje to je bolje jer su problemi itekako aktualni tada kada nam se obraćaju. Po logici stvari kad radite izvješće vi ga već i ovako i onako radite unatrag za proteklu godinu i uvijek izvještavate za godinu prije i zato ne bi trebalo biti odgađanja rasprava. Međutim, pitanje podrške je nešto drugo. To je pitanje glasovanja o izvješćima. Koliko znamo u praksi do sada u odnosu na pravobraniteljske institucije postojale su tri opcije, usvajanje, primanje na znanje ili odbijanje. Tu hoću reći zapravo da za razliku od posebnih pravobranitelja jedino institucija pučkog pravobranitelja institucija je gdje nakon što se u saboru glasuje nema nikakve posljedice na mandat čelnika odnosno čelnice tijela. Dakle, ja kada se zalažem za to da se o izvješćima ne glasa to nije zato što ako će moja buduća izvješća biti odbijena to meni znači kraj mandata kao što to znači kolegicama posebnim pravobraniteljicama što neupitno jest pitanje neovisnosti pravobraniteljskih institucija. Zašto ja otvaram to pitanje, jer je to pitanje implementacije preporuka. Ono što mene, što je meni apsolutno jasno je da ukoliko se izvješća odbiju jedna poruka se šalje onima kojima su preporuke upućene, tijelima državne uprave. Ukoliko se ona usvoje šalje se jedna sasvim drugačija poruka. Međutim, pitanje je koja se poruka šalje primanjem na znanje. Primanje na znanje ne mora biti negativna poruka ukoliko nju prati jasna poruka u pravilu od strane Vlade tijelima državne uprave da preporuke treba provoditi. Pri tom naravno na vama je kao saborskim zastupnicima i apsolutno je vaše legitimno pravo glasati o izvješćima kako god vi smatrate da trebate. U to uopće neću ulaziti, ali gledam šta je za instituciju i njezinu učinkovitost učinak pojedinog glasanja. I zato mislim da treba zapravo ovu priču na principijelan način otvoriti, primanje na znanje samo nekih izvješća, a nekih ne, zapravo mislim da je problematična poruka. Ukoliko bismo u budućnosti išli na ozbiljnu raspravu o ovome i odlučili da se sva izvješća primaju na znanje čime bi onda zapravo maknuli pritisak i ocjenu taj plus ili minus koji se onda daje pravobraniteljima, a pritom zapravo ponavljam izvješća nisu o radu pučkog pravobranitelja nego o stanju ljudskih prava i pitanje je zapravo kome se onda daje plus ili minus glasanjem o izvješću. Mislim da je to jako važna tema o kojoj treba itekako razmišljati i raspravljati, a u budućnosti možda doći i do toga da u potpunosti promijenimo okvir primjerice izmjenom Poslovnika za što ste opet vi nadležni. Dakle, da se odluči da se u RH o izvješćima ne glasa. Rekla sam vam da smo napravili u uredu analizu koja pokazuje da doista u Europi postoji dakle ogroman broj institucija koje raspravljaju o svojim godišnjim izvješćima u saboru. Postoje neke koje ne raspravljaju na plenarnim sjednicama i ti kolege nam kažu da bi voljeli imati svoj dan u saboru. Ja mislim da je privilegija ovih institucija imati dan u saboru, imati mogućnost raspravljati sa saborskim zastupnicima. Međutim, mislim da glasovanje ne mora biti dio toga i u velikoj većini europskih država nije. Sve skupa postoji 6 država europskih u kojima se glasuje o izvješću pri tom kad kažem europskih mislim na širu Europu, Vijeće Europe, a ne EU. Dakle, hoću samo reći da ono što je meni u ovom trenu bitno je da razmišljamo o ovome dugotrajno i principijelno. Mislim da je to bitno zato što ono što jest neželjena posljedica ako se pošalje poruka da preporuke ne treba implementirati onda zapravo škodimo ne samo međusobnoj suradnji nego građanima i onim sustavima gdje mislim da građani zaslužuju poboljšanje, zaslužuju to od svih nas, zato mehanizam i postoji. Stoga, naravno vi ćete glasati kako god smatrate da trebate ali apeliram na vas da podržite preporuke i da u budućnosti zajednički promišljamo o tome kako mehanizam implementacije preporuka možemo učiniti snažnijim. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike, poštovane zastupnice, samo malo molim vas ostanite, poštovane zastupnice Lukačić najprije. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovana pravobraniteljice evo vi ste zapravo dužni brinuti na neki način o svim pravima naših građana i ja ne sumnjam da ćete vi to i činiti, ali evo bilo bi zgodno da u vašem mandatu evo čisto kao savjet vama da što više spominjete i vi da ne budemo to samo mi zastupnici koji smo evo sudjelovali u donošenju propisa, da sudjelujete, da govorite o pozitivnim propisima, dakle ono što je dobro za naše hrvatske građane. A govorim to stoga jer ste spomenuli i potres pa npr. kako smo Zakonom o obnovi omogućili svim našim građanima odnosno većini dakle i hrvatskih branitelja i osoba s invaliditetom i naših građana koji su, koji teško žive, koji su socijalno ugroženi da ne [[Upadica: Hvala.]] plate ni jednu kunu za obnavljanje svojih stanova i kuća. Hvala vam lijepa.
Poštovana pučka pravobraniteljica. Izvolite.
Zapravo se apsolutno slažem s vama. Uloga institucije dapače ne smije biti isključivo kritike nego i primjećivanje pozitivnih tendencija i svega onoga pozitivnog što se radi, a što je više toga pozitivnog iz aspekta unapređenje ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije to bolje, naravno.
Repliku ima i poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pa evo ja bi samo za kraj ako nam možete istaknuti neke dvije, tri ključne stvari koje jesu u domeni Hrvatskog sabora, a koje prioriteti koje bi trebalo hitno rješavati kroz zakonodavnu inicijativu za ovu godinu jer naravno preporuka ima puno, one su po područjima, sve su relevantne, ali pretpostavljam da nemaju sve jednaku težinu i hitnost pa evo mislim da bi nam to za kraj bio dobar, dobar input od vas. Hvala.
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Evo ga ovako brzo tri zakona koja mi se čini iznimno bitno da treba donijeti, dva koja treba donijeti, jedan koji treba izmijeniti. Zakon o socijalnoj skrbi novi donijeti, Zakon o ovrhama novi donijeti i Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti izmijeniti i dopuniti.
Hvala lijepa s time bih zaključio raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sad ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Izvješće o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama u RH (2013.-2020.) u kontekstu globalnog pokreta za klimu i pandemije Covid-19 Podnositeljica je pučka pravobraniteljica temeljem Članka 16. Zakona o pučkom pravobranitelju. Raspravu su proveli Odbor za zaštitu okoliša i prirodu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositeljica dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana pučka pravobraniteljica Tena Šimonović Einwalter, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, prije 2 godine i 2 mjeseca u Zagrebu, Splitu, Puli, Varaždinu, Križevicima i Belom Manastiru te kasnije u Rijeci i Šibeniku održani su prvi u Hrvatskoj prosvjedi mladih za spas klime. Podržali su iz brojni građani, učitelji, znanstvenici, ekološki aktivisti u području ljudskih prava, no i donositelji odluka tadašnji zastupnici u Hrvatskom saboru, čelnici državnih tijela. Je li tada dana podrška i dalje prisutna ovdje u Hrvatskom saboru? Mislimo li dovoljno na našu djecu i mlade? Čuvamo li dovoljno naše ustavne vrednote prirodu i okoliš? Je li zrak kojeg svakodnevno udišemo čist? Jesu li naše vode i tlo zaštićene u najvišoj mogućoj mjeri? I napokon pitanje za vas, je li Hrvatski sabor spreman prihvatiti preporuku i proglasiti klimatsku i okolišnu krizu kao što je 2019. učinio Europski parlament? Prije godinu dana i 2 mjeseca Svjetska zdravstvena organizacija je proglasila pandemiju te je isti dan ministar zdravstva na prijedlog HZJZ-a proglasio epidemiju nove zarazne bolesti Covid-19 u RH. Znamo da su onečišćenje okoliša i prirode klimatske promjene te pandemija među najvećim izazovima za čitavo čovječanstvo, donositelje odluka i sustav ljudskih prava. UN ističu da je upravo pandemija najbolji pokazatelj međusobne povezanosti temeljnih prava i sloboda s brigom za okoliš očuvanje prirode i ljudskog zdravlja. Govori se o jedinstvenom pristupu zdravlju, zdravlju planeta, zdravlju životinja, zdravlju ljudi, mislim da smo svi itekako postali svjesni međusobne povezanosti, ali i povezanosti temeljnih prava i sloboda, ljudskih prava sa brigom za okoliš. U ovim je okolnostima izrađeno ovo posebno izvješće o pravu na zdrav okoliš i klimatskim promjenama u RH u razdoblju od 2013. do 2020. u kontekstu globalnog pokreta za klimu i pandemije Covid-19. Riječ je o posebnom izvješću izrađenom temeljem ovlasti iz Zakona o pučkom pravobranitelju. Ono daje pregled međunarodnih mehanizama u okviru UN-a, EU i Vijeća Europe. Analizu ostvarenosti prava na zdrav život u RH i to kroz različite sastavnice okoliša zrak, vodu i tlo. Ukazuje na probleme kod gospodarenja otpadom, onečišćenje bukom i svjetlosno onečišćenje i pokazuje utjecaj izvanrednih događaja povezanih s klimatskim promjenama kao što su poplave i požari na ostvarivanje ljudskih prava u RH, zaključno sa stanjem do veljače 2021. Opet malo o metodologiji, ona je utemeljena na podacima iz ispitnih postupaka po pritužbama građana, inicijativa i udruga ali i postupaka pokrenutih na vlastitu inicijativu, primjerice o katastrofalnoj poplavi na području Vukovarsko-srijemske županije iz 2014. godine o čemu je bilo također bilo podneseno posebno izvješće. Pojavi povišenih vrijednosti arsena i željeza i amonija u vodi za ljudsku potrošnju u istočnoj Slavoniji izu 2017., splitskom požaru iz 2017., požaru na odlagalištu otpada Prudinec u Jakuševcu iz 2019., te doista puno obilazaka kolegica i kolega po poplavljenim područjima, odlagalištima otpada, primjerice Lončarica Velika, Karepovac, Prudinec, centara za gospodarenje otpadom Kaštijun i Marišćina te drugih lokaliteta u 14 županija u RH. Treba podsjetiti da o stanju u okolišu i pravu na zdrav život Hrvatski sabor kao institucija izvještavamo od 2013. godine u godišnjim izvješćima i u to u posebnom poglavlju o zaštiti okoliša i pravu na zdrav život. U tom je razdoblju institucija dala 72 preporuke za unapređenje sustava zaštite okoliša i ljudskih prava. 28 se ponavljalo više godina, međutim ono što je porazno da ih je u potpunosti izvršeno samo 6, a djelomično ih je izvršeno 8. Zbog svega navedenoga važno je naglasiti da klimatske promjene nisu samo tehničko znanstveno ili političko pitanje, ono su itekako pitanje budućnosti sadašnjih i novih generacija naših mladih i naše djece. Oni su društveno pitanje koje utječe na sve aspekte života pa tako i prava. Direktno su povezane sa zaštitom okoliša i svih njegovih sastavnica, prirode i zdravlja neodvojivo od gospodarskog razvoja, ali jedino prihvatljive kroz održivi razvoj gdje najviše moguću razinu zaštite okoliša, prirode i zdravlja kako ih ovo izvješće i sagledava. Cilj koji se želi postići ovim posebnim izvješćem je prije svega promocija i osnaživanje ustavnog prava na zdrav život i jačanje pristupa temi klimatskih promjena te zaštiti okoliša i prirode iz aspekta ljudskih prava. Sve je više aktivnosti vezano za pravo na zdrav život kako ga određuje Članak 70. Ustava odnosno pravo na zdrav okoliš kako ga se naziva u međunarodnom kontekstu u okviru UN-a i EU. Primjerice sve se više prepoznaje uloga branitelja za ljudska prava koji se bave zaštitom okoliša, pokrenute su prve pritužbe UN-ovim ugovornim tijelima, Odbor za ljudska prava UN-a donio je prvu odluku o klimatskim izbjeglicama. Prema podacima iz 2020. pred Europskim sudom za ljudska prava se vodilo oko 300 postupaka zbog zaštite okoliša poput onečišćenja, vezano za onečišćenje, prirodne nepogode, pristup informacijama o okolišu u kojima je sud razmatrao pravo na život, slobodu govora i obiteljski život. 2020. podignuta je i prva tužba vezana uz klimatske promjene u kojoj se tuži 33 zemlje da ne čine dovoljno za ublažavanje posljedica klimatskih promjena zbog ugrožavanja prava na život povod su bili šumski požari iz 2017.-te koji su u Portugalu usmrtili više od 120 ljudi. Intenzitet ovih požara povezuje se s globalnim zatopljenjem i emisijama stakleničkih plinova. Iste godine požar je ušao i u grad Split i zahvatio odlagalište otpada Karepovac. Srećom kod nas nije bilo stradalih. Sukladno Zakonu o pučkom pravobranitelju ova institucija je dužna obavještavati javnost o uočenim pojavama te utvrđenim povredama ustavnih i zakonskih prava što se i čini podnošenjem ovog izvješća. Ono ukazuje na nedostatke uočene u dosadašnjem radu, područjima zaštite okoliša i prirode, javnog zdravlja, klimatskih promjena i izvanrednih događaja. Jedan je od zaključaka izvješća da RH kasni sa donošenjem ključnih dokumenata zaštite okoliša i održivog razvoja kao što su Plan zaštite okoliša, Strategija održivog razvoja Hrvatske s obzirom da je prethodna istekla 2019. i Strategije nisko ugljičnog razvoja koja je jutros bila raspravljana na Odboru za zaštitu prirode i okoliša. Još uvijek se na žalost planiraju projekti koji nisu ekološki prihvatljivi. Grade se i otvaraju centri za gospodarenje otpadom iz kojih se pojačano emitiraju sumpor-vodik i lebdeće čestice na koje nam se građani pritužuju jer imaju zdravstvene tegobe. Zabrinuti su, a neki od njih i ljuti. Iz već do sada opisanog mislim da je vidljivo da zbog nedovoljno razvijene ekološke svijesti jednog dijela građana, ali i nedovoljno razvijene ekološke svijesti institucija RH o važnosti zaštite okoliša, prirode, klime i ljudskog zdravlja imamo nedovoljno visoku razinu ostvarenosti prava na zdrav život. Ne postiže se primarni cilj Zakona o zaštiti okoliša, a to je zaštita života i zdravlja. Nedovoljno se primjenjuje načelo održivog razvitka, načelo predostrožnosti koje traži viši stupanj zaštite okoliša i zdravlja također se nedovoljno primjenjuje. Ove nedostatke koje je potrebno ispraviti naročito ističem zbog mladih kojima se u ovom izvješću posvećuje posebna pažnja, jer mladi su ti koji u većem broju artikuliraju da žele ostvariti pozitivnu promjenu jer su sve svjesniji da će u bližoj budućnosti problemi vezani uz okoliš i klimatske promjene biti sve veći, a ostati će njima. Kao što znate ubrzo nakon prvog prosvjeda Grete Thunberg ispred Švedskog parlamenta mladi diljem svijeta počeli su organizirati prosvjede, tzv. petke za klimu, pa tako i naši mladi kao što sam uvodno istaknula. Hrvatskom saboru i Vladi predali su osam zahtjeva. Oni su u cijelosti preneseni u izvješće. U izvješću se spominje apel znanstvenika za sustavnu klimatsku akciju iz siječnja 2020. Krajnji cilj ovog izvješća je učinkovita zaštita i unapređenje prava na zdrav život i sustava zaštite ljudskih prava u Hrvatskoj. On sadrži 19 preporuka. Ne govorimo sada o ogromnom broju preporuka kao što je to u Godišnjem izvješću. 19 preporuka je broj preporuka koji se doista može ukoliko za to postoji volja detaljno raspraviti. Preporuke su ona jedna koju sam spomenula Hrvatskom saboru, dok se ostale odnose na Vladu, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo graditeljstva, prostornog uređenja i državne imovine, Ministarstva znanosti i obrazovanja, te Državni inspektorat. Vladi RH preporučeno je da udruge i predstavnike mladih uključi u planiranje i razvoj javnih politika iz područja zaštite okoliša i održivog razvoja. Vezano za zaštite voda preporučuje se da se objavi analiza učinkovitosti zaštite izvorišta pitke vode, vodocrpilišta i vodoopskrbnih objekata koje je primarno preventivnog karaktera i ide pod ruku sa ranijom preporukom, odnosno inicijativom za priznavanje prava na vodu, odnosno konstitucionalizaciju prava na vodu. Nešto što je Slovenija učinila Hrvatska još nije. U izvješću opisujemo i pojavu povišenih vrijednosti arsena, željeza i amonijaka u vodi za ljudsku potrošnju u istočnoj Slavoniji iz 2017. Došlo je i do usvajanja višegodišnje preporuke tokom ranijeg zagovaranja da se građanima koji ne mogu platiti račun osigura minimalna količina vode koja im se ne smije uskratiti, a propisani su i uvjeti i kriteriji za obustavu i ograničenje isporuke vode nešto što je itekako opet povezano i sa pandemijom i sa prevencijom. Vezano za zaštitu zraka u izvješću se ističu slučajevi požara. Ono je već spomenuto iz 2018. koji je zahvatio grad Split i odlagalište Karepovac, te požar koji je samozapaljenjem glomaznog i drugih vrsta otpada izbio unutar odlagališta Prudinec u srpnju 2019. U oba dva slučaja obavještavanje javnosti o kvaliteti zraka, te mogućim opasnostima za zdravlje barem po našoj ocjeni nije bilo pravovremeno i potpuno. Na web stranicama Zavoda za javno zdravstvo koji su ujedno i ovlašteni laboratoriji za praćenje kvalitete zraka objavljujem da emisije nisu prelazile dozvoljene granične vrijednosti i da nema razloga za uznemirenost, iako su zabilježena prekoračenja lebdećih čestica i sumpor-vodika na dane požara. Osim toga, analize zraka zapravo nisu obuhvatile sve što su možda trebale primjerice sve onečišćujuće tvari. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja u izvješću se preporuča da unaprijedi praćenje kvalitete zraka posebno emisija lebdećih čestica i to uspostavljanjem svih mjernih postaja u državnoj mreži za praćenje kvalitete zraka. Vezano za zaštitu tla preporučuje se da se odredi tijelo za provedbu sustavnog monitoringa tla i da se propiše obveza praćenja stanja tla kod procjene utjecaja zahvata na okoliš. Obzirom da je tlo također sastavnica okoliša, međutim u trenutnom zakonodavnom okviru ono je zapostavljeno. U Hrvatskoj ne postoji poseban Zakon za zaštitu tla, nego se tlo zapravo posredno štititi kroz druge zakone i strategije. U području gospodarenja otpadom građani nam se osobito često obraćaju u odnosu na ove druge do sada spomenute teme, a postojeće probleme u RH na ovom području potvrđuje i Izvješće Europske komisije za RH za 2020. godinu. U Hrvatskoj se reciklira 25% komunalnog otpada, a odlaže 66, dok se u Europskoj uniji, a riječ je o prosijeku, dakle neke države čine i daleko bolje reciklira 50% komunalnog otpada, a odlaže 20%. Primjer koji želim spomenuti su i stanovnici Marčelja koji nam se zbog povišenih emisija lebdećih čestica i sumpor-vodika u zraku u blizini Centra za gospodarenje otpadom Marišćina pritužuju još od 2018. Institucija je obišla i Centar za gospodarenje otpadom Mariština i Kaštijun te je dana preporuka Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja da jasno definira pravni okvir u kojem se u centrima za gospodarenje otpadom neće primjenjivati MBO tehnologija, te da se osigura provedba nužnih mjera za učinkovitu zaštitu svih sastavnica okoliša i zdravlja na lokacijama gdje se oni nalaze. U tom smislu može se i pohvaliti odluku Skupštine Primorsko-goranske županije iz srpnja 2020. da se izradi ekološka studija utjecaja CGO Mariština na zdravlje mještana Marčelja i mještana u neposrednoj blizini u okviru koje će se provesti analiza tla na prisudstvo teških metala na udaljenosti od 500 i 1000 m zračne linije od zgrade CGO Marišćina. Tu preporuku pučke pravobraniteljice dalo je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Smatramo je prihvaćenom. Građani su često u strahu i zbog teško dokazivog utjecaja neionizirajućeg zračenja na zdravlje, oko čega zaprimamo zapravo i značajan broj pritužbi od 2014. Primjer je sinjsko naselje Radošić u kojem stanovnici muku muče s baznom stanicom jednog teleoperatera koja se nalazi na ruševnom objektu i za koje je izdano rješenje o uklanjanju prije 3 godine, međutim, nije uklonjena. Zato se preporuča da se normativno unaprijede uvjeti za njihovo postavljanje, ali i uklanjanje, i to temeljem izvršnih rješenja. Pri tome, iako treba i dalje raditi na širenju svijesti, treba primijetiti da vezano za ove teme zaprimamo sve veći broj pritužbi građana i građanskih inicijativa. U 2020. to je bilo dvostruko više u odnosu na 2019., sa 72 na 144, u odnosu na 2017. porast je 177%. Napokon, u cilju unaprjeđenja prava na zdrav život trebamo javne politike koje su u skladu sa Europskim zelenim planom, temeljem za oporavak EU od pandemije, a i Mehanizmom za oporavak i otpornost EU kojim RH na raspolaganju stoje značajna sredstva za provedbu zelene i digitalne tranzicije. Prije nekoliko dana, EU komisija zaprimila je službeni Plan Hrvatske za oporavak i otpornost u kojem je zatražila bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od gotovo 6,4 milijarde eura, a koja se temelji na 5 stupova, koji uključuju i zeleno i digitalno gospodarstvo. Nadam se da će Plan zadovoljiti kriterije Komisije. Svjesni smo da održivi razvoj, zaštita okoliša i prirode predstavljaju sveobuhvatno i kompleksno međusektorsko područje. Uloga ove institucije je ukazivati na ljudska prava u svemu ovome. Ostvarivanje prava zajamčenih Ustavom, ali i međunarodnim ugovorima i zakonima RH upravo je ono što ova institucija treba činiti. Stoga je ovo Izvješće izrađeno s nadom i vjerom da će zaista doprinijeti ekološki osviještenom vođenju politika te istom takvom radu institucija i da će njegove preporuke biti prihvaćene. Hvala.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovana pravobraniteljice. Vi ste i u ovom Izvješću dali niz preporuka na različite adrese, no nažalost prema ovome što vidimo, svih ovih godina, sve ove preporuke se u slaboj mjeri primjenjuju i usvajaju. Da li smatrate da inspekcije zaštite okoliša, voda, sanitarna, prirode u dovoljnoj mjeri obavljaju nadzore? Drugo, očito je da, sad ovi postojeći zakonski i podzakonski propisi bi morali biti ili u većoj ili manjoj mjeri mijenjani, malo više biti razrađeni ili se nedovoljno primjenjuju pa je evo, tu nama svima zadatak da to učinimo. I recimo, konkretan primjer kad se govori o onečišćenosti zraka, dakle ljudi imaju narušenu kvalitetu života, ne samo ugroženo zdravlje, očito treba ove mjerne jedinice, odnosno način mjerenja treba mijenjati, treba pojačati broj mjernih postaja, ali očito treba onda to i u zakonske propise staviti. Što biste vi rekli?
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Da, u pravu ste, riječ je o 4 inspekcije u okviru Državnog inspektorata. Dakle inspekcija zaštite okoliša, vodopravna inspekcija zadužena za nadzor voda, za nadzor prirode, inspekcija zaštite prirode i za zaštitu voda za ljudsku potrošnju, zaštitu od buke, neionizirajućeg zračenja, sanitarna inspekcija. Prema onome što su dosadašnja iskustva zapravo pokazala je da imamo jedan posebni problem gdje zapravo Inspektorat kaže da je nešto zakonito i onda postaje pitanje da li je to dovoljno. Gledajući i zato mislim da je dobro imati u instituciju u Hrvatskoj koja objedinjuje različite mandate, da je ova institucija ostala isključivo ombudsmanska institucija koja se bavi samo zakonitošću, onda bismo rekli, sve je u redu. Međutim, u mandatu nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava, to da je nešto zakonito, nije nužno u redu i u tome leži cijela srž onoga što sam zapravo i govorila ranije kad se govorilo o godišnjem izvješćima.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Raspudića.
Poštovana pučka pravobraniteljice. Naslov ovog Izvješća je Izvješće o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama u RH 2013.-2020. u kontekstu globalnog pokreta za klimu i pandemije Covid-19 je očito jedan podatak kako ne bi ispalo da se u potpunosti ignorirao slon u prostoriji zato jer u Izvješću nema ni jedne jedine rečenice o pandemiji nego samo jedna riječ, jednom se spominje riječ pandemija, nema niti čitave rečenice. Iskreno vas molim da mi kažete, da se možete vratit malo unatrag, pola godine unatrag i da ste vi tada na čelu ovog Ureda, biste li napravili specijalno izvješće Saboru o stanju ljudskih prava u pandemiji Covid-19, a ostavili klimatske promjene za neku drugu priliku ili biste napravili isto ovakvo Izvješće?
Poštovana pučka pravobraniteljica.
Ovako, što se tiče pandemije, postoje poveznice i nije slučajno u naslovu ovog Izvješća pandemija. S jedne strane, vezano je to uz gubitak, odnosno uništavanje prirodnih staništa životinja i različite moguće uzroke pandemije, zoonoze, itd., ali da u dalje u to ne ulazim. Sljedeće je pitanje zapravo to da je pandemija zaustavila različite gospodarske aktivnosti i na neki način pokazala upravo koliko čovjek šteti prirodi i pokazala da veliki dio onog o čemu se govori u ovom Izvješću itekako govori o ljudskom djelovanju i jedan je od rijetkih pozitivnih učinaka pandemije Covid-19 i napokon, oporavak od pandemije, također se, kao što sam rekla u zaključnom dijelu uvodnog obraćanja, može povezati sa ovim pitanjima. U odnosu na vaše pitanje da se vratimo nazad, rekla bih ovako. Ovo nije Izvješće koje je [[Upadica: Vrijeme.]] isključivo vezano za 2020.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovana pučka pravobraniteljice. Moje pitanje je vezano za kvalitetu zraka. U Izvješću navodite kako postoji mreža mjernih stanica koje bi vjerojatno trebao imati Zavod za javno zdravstvo kao institucija koja bi trebala voditi računa o zdravlju stanovnika RH. No, interesira me što mogu građani učiniti kada Zavod za javno zdravstvo na svojim mjernim stanicama ne mjeri ništa osim na primjer prati ličinke komaraca u Slavoniji jer je to pitanje broj jedan mada u blizini imamo vrlo ozbiljne zagađivače koji to moraju mjeriti po svojim nekim zakonima koje moraju poštivati ali nema dvostruke kontrole. Što mogu građani u tim situacijama učiniti kad oni u stvari nemaju neke dodatne parametre na koje se mogu osloniti.
Odgovor.
Ono što mi se čini da je ovdje najkorisnije je preporuka broj šest iz ovog Izvješća Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja da se unaprijedi praćenje kvalitete zraka, a posebice emisije lebdećih čestica uspostavljanjem svih mjernih postaja u državnoj mreži za praćenje kvalitete zraka. Naime, kao što znamo zapravo državna mreža mogla je koristiti mjerne postaje u vlasništvu onečišćivača do uspostave šest novih mjernih postaja u državnoj mreži najkasnije do 2019. No do sada niti jedna nije uspostavljena. Prema podacima ministarstva to bi se trebalo realizirati tijekom 2021. A do tada se za ocjenu onečišćenosti zapravo u kontekstu sada aglomeracije Split recimo koriste podaci sa dvije mjerne postaje onečišćivača, samo jedne mjerne postaje u vlasništvu državne mreže koja opet nije recimo blizu nego se nalazi na Visu. To sigurno nije zadovoljavajuće. Vi kada govorite zapravo o kvaliteti zraka mislim da tu s jedne strane imamo pitanje mjerenja, s druge strane pravovremenog i nepotpunog obavještavanja građana o kvaliteti zraka vezano za moguće opasnosti za zdravlje.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice, covid 19 je izazvao tektonske promjene. Vlada RH opredijelila se prvenstveno za zdravstvenu sigurnost građana, ali vodeći računa i o gospodarskim posljedicama i očuvanju radnih mjesta kako u javnom, tako i u privatnom sektoru. Nekoliko zemalja koje su bile najteže pogođene covidom 19 poput Italije i Španjolske, ali i zemlje koje su bile najuspješnije u kontroli te bolesti poput južne Koreje, Australije i Novog Zelanda stavili su zeleni razvoj uz zdravlje u središte njihove strategije oporavka od covida 19. Brzi globalni prelazak na čistu energiju ne samo da ispunjava cilj Pariškog sporazuma, nego i poboljšava kvalitetu zraka do te mjere da bi posljedični zdravstveni ishodi dvostruko vratili troškove investicije. I kako je rekao generalni direktor Svjetske zdravstvene organizacije povratak na staro normalno nije dovoljan.
Odgovor.
Mogu samo reći da se apsolutno slažem sa vama. Svaka kriza je ujedno prilika, svaki oporavak je ujedno prilika da se nešto radi bolje. Kada se obnavlja nakon potresa ne treba graditi na stari pogrešni, nego na novi način. Kada se oporavljamo od pandemije koja je promijenila svijet treba to raditi na, pazeći kao što ste rekli zeleni razvoj i zaštitu zdravlja. Apsolutno! Pritom gospodarski oporavak također možemo povezati sa ljudskim pravima. Naime, moram reći da je meni apsolutno jasno primjerice kada govorimo o važnosti turizma za RH. Pa naravno da je važno. Naravno da je važno iz aspekta ljudskih prava jer sve one preporuke u onim godišnjim izvješćima koje traže primjerice podizanje zajamčene minimalne naknade ili veće naknade u različitim područjima, ulaganje u javno zdravstvo itd. Riječ je o sredstvima koja moraju doći iz državnog proračuna. Gospodarski oporavak itekako je potreban da bismo u godinama pred nama mogli svi zajednički osiguravati hrvatskim građanima sva ona ljudska prava posebice socijalna prava koja zahtijevaju financiranje. Pritom zašto ne iskoristiti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] priliku da gospodarski oporavak bude upravo takav – zelen. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Poštovana pravobraniteljice svima je poznat problem velikog onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu o kojem sam ovdje već pričala i uputila pitanje trima ministrima vezano za taj problem, ali odgovor koji sam dobila i polovična istraživanja ne mogu zadovoljiti građane Slavonskog Broda. Moje je pitanje zašto određene institucije ne mogu konkretno istražiti od čega je onečišćenje da bi se lakše pristupilo problemu i da bi zapravo lakše pronašli rješenje za rješavanje ovog problema, jer je ovdje isključivo ugroženo pravo građana i na čist zrak i na zdrav život.
Odgovor.
Iskoristit ću priliku za upoznati vas sa onim što je navedeno za ovo u izvješću. Dakle, da u Slavonskom Brodu kao što vrlo dobro znate su prekoračenja lebdećih čestica i sumpor-vodika bilježena od 2010. No, njihov utjecaj na zdravlje nije se pratio do 2016. kada je Hrvatski zavod za javno zdravstvo započeo sa izradom Studije utjecaja i ekoloških čimbenika na zdravlje ljudi ali ne samoinicijativno, nego između ostaloga zbog upornosti i lokalne građanske inicijative za čist zrak i zapravo inzistiranja građana. Ista je zapravo trebala biti, dakle studija dovršena u 2020. međutim nije. Trebala je sadržavati analizu koncentracije metala u krvi, kosi, urinu, plućna infekcija sukladno i preporuci koju je pučka pravobraniteljica dala u izvješću za 2017. a u nju su naknadno uvršteni parametri lebdećih čestica i plinova. Dakle, kao što također sigurno znate radovi na plinifikaciji Rafinerije nafte Bosanski Brod su isto trebali završiti 2020. Prema nama dostupnim podacima puštanje u rad plinovoda je odgođeno zbog epidemije. Dakle, opet imamo povezanost pandemije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] sa onim što su bile planirane aktivnosti i nadam se da će se one uskoro nastaviti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvažena pravobraniteljice govorili ste o 19 preporuka pa me sad interesira ono dosta mi izgledaju načelno samo da su napisane i mislim da ih nikako sljedeće izvješće neće moći vrednovati s obzirom na način na koji su napisane. Evo recimo Vladi dva i tri, da udruge i predstavnike mladih uključi u planiranje i razvoj svih javnih politika iz zaštite okoliša i održivog razvoja, kako to izmjeriti, u nekom slijedećem izvješću. Što to znači, ne, da zaustavi planiranje i realizaciju projekata koji koriste fosilna goriva i svih drugih koji nisu u skladu s održivim razvojem. To je podosta hrabra ovako jedna preporuka, zaustavimo sve i vidjet ćemo gdje ćemo biti za par godina, u kojem vremenskom razdoblju ćemo mi to ovaj ostvariti kad nam evo druga strategija koju ćemo sutra raspravljati govori o nekih maksimalnih 300.000 vozila u 2050. na alternativni pogon. Kako to ide jedno s drugim i samo pišemo ili da to piše samo da piše, eto.
Odgovor.
Pa evo po mom sudu preporuka broj 2 Vladi uopće nije teška za realizirati i preporuka broj 3 je nešto teža za realizaciju. Kako realizirati preporuku broj 2? Pa tako što kada se spomenula sam tri različita dokumenta koja bi trebalo izraditi. Kada se osnivanju radne skupine, stručne radne skupine i u kojima se raspravlja o strateškim dokumentima u njih treba uključiti udruge i predstavnike mladih koji se bave ovom tematikom. Dakle, to je čak čini mi se dosta i lako ostvarivo. Dakle, radne skupine su bolje kada su pluralističkog sastava, kada uključuju stručnjake različitih disciplina i kada ne uključuju samo predstavnike tijela državne uprave nego uključuju i organizacije civilnog društva i stručnjake iz akademske zajednice. Ja doista vjerujem da je to tako i ne mislim da je to osobito teško ostvarivo. Naravno nije uvijek lako odabrati koga ćete konkretno od predstavnika uključiti, ali vjerujem da se to uz dobru volju može. Što se tiče preporuke broj 3 Vladi RH da zaustavi planiranje i realizaciju projekata [[Upadica: Vrijeme.]] koji koriste fosilnih goriva i svih drugih koji nisu u skladu s održivim razvojem, jasno mi je da je to jedna preporuka koja ide iz ovog našeg ljudskopravaškog kuta ne razmatrajući apsolutno sve ono što razmatra neko tko to gleda iz druge perspektive.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Ma htio sam provjeriti budući da i spominjete u samom izvješću konačni razvoj niskougljične strategije tj. strategije niskougljičnog razvoja koje je vaše mišljenje zapravo o istoj budući da se nalazi u saborskoj proceduri. Koliko smatrate da je ambiciozna i da je dobra, mislim da nisam vidio u izvješću o javnoj raspravi da ste kao ured sudjelovali u tome, pa eto zanimalo me vaše mišljenje.
Odgovor.
Pa moram reći ovako, o ovom pitanju se nisam osobito osobno stigla pozabaviti pa ne bih htjela reći nešto paušalno bez da pročitam dokument posrijedi, ali vrlo rado ću se u slijedećim danima informirati i onda rado odgovoriti na ovo pitanje.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Zahvaljujem. Spomenula bih ovako za početak da nakon što nam je ovdje u onakvom obliku u kakvom bio predstavljen Nacionalni plan oporavka i otpornosti mi je zaista fascinantno kolega Borić da možete pravobraniteljici govoriti o izvedivosti ovih preporuka koje je dala. Pravobraniteljice zamolit ću vas, ovdje ste naveli da nedostaje jedan od ključnih i temeljnih dokumenata Strategija održivog razvoja koja je samo jedan od strategija, ključna strategija koje nedostaju ovaj u području ljudskih prava, zanima me možete li nam objasniti što točno hrvatski građanin gubi nepostojanjem takvih dokumenata i biste li razmotrili u svojim budućim izvješćima, izvještajima, ispričavam se, dati ocjenu Vlade u smislu provođenja preporuka koje ste dali kao što i vi dobijate ocjenu za svoj izvještaj. Hvala.
Odgovor.
Rekla bih da ukoliko postoji dobra volja za donošenje strateških dokumenata, konkretno govorila sam o planu zaštite okoliša i o novoj strategiji održivog razvoja s obzirom da je prethodna istekla, a spomenula sam i strategiju niskougljičnog razvoja koja je jutros raspravljana na Odboru za zaštitu prirode i okoliša ali čemu nisam mogla prisustvovati obzirom da sam morala ići na plenarnu sjednicu kao predlagateljica. Rekla bih ovako, s jedne strane bitna je dobra volja, ali s druge strane bitna je i provedba. Ono što nažalost prečesto vidim u odnosu na strateške dokumente je čak i onda kad se oni donesu, zapravo njihov sastav i njihove mjere unutra često su zapravo ono što su tijela ovako ili onako već planirala činiti. Ono što je potrebno napraviti je jedan odmak i ciljano strateški razmišljati. To je poanta strateških dokumenata, a onda pogotovo i akcijskih planova za njihovu provedbu. A čini mi se da je upravo provedba ono što često nedostaje. Mislim da bi građani dobili sa time da se ovi ključni [[Upadica: Vrijeme.]] dokumenti donesu, a još više da se donesu i provode.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovana pravobraniteljice, kao saborski zastupnik 8. izborne jedinice baš mi je u fokusu ekologija, posebno Marišćina, Kaštijun, poslije ću nešto govoriti o tome i kada sam vas čuo da ste rekli kakao će Primorsko-goranska županija izraditi studiju malo me grč ulovio u želudcu, onda me malo strah. Znate zašto? Poslat ću vam kompletno dokumentaciju, dakle ekipa grada Rijeke i Primorsko-goranske županije je htjela izgraditi spalionicu smeća na vodozaštitnom području Sušačke Drage. Poslat ću vam baš presliku, skrinove dokumenata, svega i da nismo mi MOST-ovci reagirali u Rijeci, da nismo dizali ljude na Vežici, Gornjoj, Donjoj Vežici, na ljude Sušačke Drage to bi se dogodilo. Pa poslat ću vam kompletno dokumentaciju, pa evo i vi s vaše strane da učinite sve što možete, da uistinu sačuvamo prirodu i zdravlje ljudi Kvarnera. Hvala vam.
Odgovor.
Apsolutno, sva dokumentacija koju imate itekako je dobro došla. Ponovit ću ovdje da moj uvid kao i svih u uredu neće nikada biti temeljen na tome i ne bi trebao biti utemeljen na tome koja politička opcija i koja politička stranka nam na nešto ukazuje, niti nam je cilj nekog konkretnog u tom smislu kritizirati, niti nekog konkretnog hvaliti. Dakle, cilj je zapravo napraviti ono što je nabolje iz perspektive zaštite prava građana i ljudskih prava, a to je najbolje učiniti temeljem apsolutno svih informacija pa je onda dostava svake dokumentacije i svake perspektive itekako dobrodošla radi što bolje ocjene trenutnog stanja. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Uvažena pravobraniteljice klimatske promjene bit će za čovječanstvo najveći globalni izazov 21. stoljeća, gubitak bioraznolikosti, smanjenje prehrambenih i prirodnih resursa, povećanje suša, požari i poplave sve to sa čime se susrela i naša zemlja poplave u Slavoniji, požari u Dalmaciji, onečišćen zrak u Slavonskome Brodu koji traje već godinama i čime se građani Slavonskoga Broda susreću čak i dan danas kada je rafinerija u Bosanskom Brodu u remontu. U vašim preporukama stoji da trebamo uključiti mlade u planiranje razvoja svih javnih politika koji se tiču zaštite okoliša što podržavam, ali svakako treba svakodnevno podizati svijest svih nas. Jer ako ne budemo tako djelovali ne znam što ćemo ostaviti našim mladim naraštajima. No, moje pitanje Nacionalna razvojna strategija, Nacionalni plan oporavka smatrate li da je to prilika i za zeleni oporavak naše zemlje, naravno a i planeta.
Naravno da smatram. Kao što sam već i ranije ukazivala, međutim htjela bih još nešto reći vezano za djecu i mlade. Jedan dio mladih je osviješten, jedan dio mladih razmišlja o okolišu i razmišlja o klimi, jedan dio uopće ne. Mislim da je bitno zapravo da se u cijeli školski sustav uvede bolje i više učenja o zaštiti okoliša. To se već i u određenoj mjeri radi, ali mislim da toga nije dovoljno. Mislim da treba zapravo nove generacije još više osvještavati. Mislim da treba osvještavati i nas odrasle. Mnogi će lako oprati ruke i reći treba dizati razinu svijesti kod mladih za nas je već prekasno. Naravno da nije. Biti ću potpuno iskrena. Ovo je meni doista nova tema. O mnogim temama sam se ranije bavila, ovom se nisam bavila. Pripremanje za ovu raspravu bilo mi je itekako korisno i mislim da se s njom moram i dalje baviti i moram o njoj učiti. A voljela bih da svi koji obnašaju ozbiljne dužnosti na različitim funkcijama u RH također prihvate tu obvezu, ali isto tako da radimo i na edukaciji djece i mladih.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Prvi je Klub zastupnika MOST-a, uvaženi zastupnici Miletić, Raspudić.
Poštovani gospodine Sanader, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine Bukarica, poštovana gospođo Tena Šimonović Einwalter pučka pravobraniteljice sa svojom suradnicom, poštovane kolegice, kolege, hrvatski narode. Ovaj dio izvješća je meni dobar. Dakle, 30 stranica. Pročitao sam ga sa velikim zanimanjem. Potiče na veće razvijanje ekološke svijesti o važnosti zaštite okoliša, prirode, klime, ljudskog zdravlja koje uzrokuje nisku razinu ostvarenosti prava na zdravi život. Kao teolog želio bih podsjetiti na petu godišnjicu enciklike pape Franje Laudato si o potrebi brige za zaštitu okoliša kojom se poziva na smanjenje upotrebe fosilnih goriva i koja podupire znanstvenike u stajalištu da je za globalno zagrijavanje odgovorna i ljudska aktivnost. Enciklika je dobila naziv po zazivu svetog Franje „hvaljen budi gospodine moj“ koji u pjesmi „Stvorova“ podsjeća na činjenicu da je zemlja naš zajednički dom i da je poput sestre sa kojom dijelimo postojanje i poput majke koja nas prima u svoje naručje. Papa Franjo, Jorge Mario Bergoglio tu poziva sve da obrate pozornost na zlostavljanje, pljačkanje zemlje, te na ekološko obraćenje. Naglašava da raste zabrinutost za ono što se događa planetu, te šalje jasnu poruku da je čovječanstvo još uvijek sposobno za zajedništvo za suradnju u izgradnji našeg zajedničkog doma jer još nije sve izgubljeno. U enciklici papa kaže: „Problem je hitan“. Nikada nismo toliko povrijedili, zlostavljali naš zajednički dom kao u zadnjih dvije stotine godina. Svi moramo promijeniti svoje svakodnevno ponašanje kako bismo živjeli održivije. Smanjenje stakleničkih plinova zahtijeva poštenje, hrabrost, odgovornost. Rješavanje klimatskih promjena znači zaštitu planeta i ranjivih ljudi i moramo čuti krik zemlje i krik siromašnih. Problemi su veliki, hitni kaže papa Franjo. 22. travnja na Dan planeta Zemlje papa je još rekao da je svijet na rubu i da čovječanstvo mora izbjeći put samouništenja. I onda nastavlja: „Iz kriza se ne izlazi isti – bit ćemo ili bolji ili gori.“ To je izazov, a ako ne izađemo bolji ići ćemo putem samouništenja kaže papa Franjo. Ustav RH garantira pravo na zdrav život, na zdrav okoliš prema članku 70. I zato pozivam sa ovog mjesta sve saborske zastupnike da štitimo Ustav, da omogućimo našim građanima čist zrak, čist okoliš i zdravi život. Na stranici 13. Izvješća pravobraniteljice donosi se kao što ste i sama rekla ovdje pritužbe građana Marčelja, riječkog prstena koji se truju Marišćinom. Ispada da ne poštujemo zakone RH, da ne poštujemo na koncu i odluke Sabora, direktive EU sve kako bi se sačuvao ovaj nakaradni sustav velikih centara. Ministar Ćorić je i sam svjestan da se krši zakon, pa je na poticaj ekoloških udruga naputkom upozorio gradove i općine da se bio otpad mora odvajati. Na žalost u Primorsko-goranskoj županiji situacija je takva da od 12 komunalnih društava samo njih 4 odvojeno prikupljaju bio razgradivi komunalni otpad. Ostala komunalna društva izbjegavaju ovu svoju zakonsku obvezu pravdajući se da imaju obvezu voziti bio razgradivi komunalni otpad izmiješan sa ostalim otpadom na Županijski centar za gospodarenje na Marišćini, odnosno Marišćina. Nastavni zavod za javno zdravstvo, o tome sam govorio na odboru prošle godine 116 kemijskih spojeva je našao na samo jednoj jedinoj lokaciji. Izmjerene su vrijednosti 12 pojava koje prelaze granične vrijednosti pet izrazito kancerogenih. To nismo pročitali u stripu, to se dogodilo i treba reagirati, zaštititi ljude. Rješenje je u odvojenoj obradi bio otpada, kompostiranju, anaerobnoj digestiji gdje bez prisustva zraka potičemo raspadanje otpada i stvaranje plina. Dobijemo i kompost i plin – dva resursa koja su prirodna i koja ne zagađuju. Uskoro će pravobraniteljice topliji dani. Ljudi na Kaštijunu i Marinšćini, na Marčelju cijeli gore prsten ne mogu vam izaći van. Oni vam drže zatvorene prozore, vrata svojih domova, ne mogu izaći van od smrada. To je nedopustivo. I molim vas da učinimo sve što možemo i da sebi postavimo pitanje pape Franje „Iz krize se ne izlazi isti“. Mi jesmo u krizi. Kakvi ćemo izaći? Hvala.
I u svjetskim ratovima i u Domovinskom ratu i za vrijeme totalitarizma bilo je ljudi koji su nekako ostali po strani u zavjetrini i koji su se izvlačili. Ovo što se događa zadnjih 15 mjeseci u svijetu i u Hrvatskoj najveće je masovno kršenje ljudskih prava u povijesti. Od 4 milijuna koliko nas ima, već popis koliko će pokazati nema toga od bebe do starca u staračkom domu kojem su onemogućene posjete obitelji kontakti, kome nisu ograničavana i kršena ljudska prava. Naravno, to kršenje nije ad hoc i arbitrarno nego je u funkciji javnog zdravlja zbog pandemije koja su bila opravdana, koja neopravdana tek će vrijeme i naknadne analize pokazati. Dakle, u situaciji najmasovnijeg kršenja ograničenja ljudskih prava u Hrvatskoj skandalozno je da pučka pravobraniteljica prošla u Sabor šalje posebno izvješće o klimatskim promjenama i njihovom učinku na ljudska prava u Hrvatskoj o čemu se moglo govoriti i za godinu i za dvije. Ja cijenim dobru situaciju, ali nije isto Ante Prkačin koji je sjajan recitator hoće li odrecitirati Tina Ujevića ovako ili dok se ja utapam u rijeci će on stati pa će odrecitirati Ujevića. To je možda dobra recitacija, ali u tom trenutku to nije dobra stvar jer on mora govoriti i bavit se drugim stvarima, to je spašavanje mene koji se utapam. Tako promatram ovo izvješće. Dakle, zašto se ne govori o stanju slobode kretanja, okupljanja prava na rad, prava na disanje ako hoćete. Ima vas tu i cijepljenih, ima vas koji ste prebolili, ali svejedno nosite pokriven nos i usta. Ja koji sam prebolio imam antitijela stojim iza ovog pleksiglasa i to je kao normalno. Trebalo je govoriti o arbitrarnosti ograničavanja temeljnih ljudskih prava, neki mogu, neki ne. Netko je u kućnom pritvoru koji se zove samoizolacija a nekome drugom se bome ukine na višoj instanci da može doći tu pa držati saborsku većinu. O tome smo morali dobiti izvješće. Kako su klimatske promjene utjecale na ljudska prava u Hrvatskoj 2020. više od corone? Dajte mi i jedan primjer posljedica klimatskih promjena u RH direktnih, jednu prirodnu katastrofu, bilo što što se dogodilo, a što se nije događalo i ranije. Navodi se poplava 2014. Ali je li ona katastrofalna u Zagrebu 1964. isto bila zbog klimatskih promjena ili ona o kojoj govori dojmljivo Ivo Andrić u romanu „Na Drini ćuprija“ u turskom aktu. Plaćamo li mi Ured pravobraniteljice da šuti o ljudskim pravima u corona režimu ili pravobraniteljica prošla nije imala svoga posla pa se gura u biznis klimatskih promjena? U brošuri s prigodnim zelenim slovima čitamo i o famoznoj Greti Thunberg i žalosnom promoviranju markiranja djece iz škole, zaglupljivanju djece i korumpiranju djece. Jer svako bi dijete rado petkom markiralo iz škole, ali sad im se daje rezon i šalje im se poruka da je nešto važnije od odlaska u školu i obrazovanja, a to je prosvjedovati u Zagrebu deindustrijaliziranoj zamislite protiv klimatskih promjena. Inače Greta Thunberg je napravila jednu lijepu gestu fotografirala se sa ministrom Ćorićem. Lijepo od nje, Greta je izgubila pet sekundi, a Ćoriću će ostati lijepa uspomena za cijeli život, pa evo bar joj tu odajmo priznanje. Aktivističko petljanje u Vladinu energetsku politiku nije posao pučke pravobraniteljice. Ona je pravobraniteljica za ljudska prava i izvješće pravobraniteljice nije mjesto za prenošenje pamfleta aktivista „Petka za klimu“. Tko uopće stoji iza toga u Hrvatskoj? Kao vidjela djeca na Internetu pa se sama dosjetila i organizirala. I zamislite domislila djeca da se traži obustavljanje svih fosilnih projekata uključujući i LNG terminal na Krku, a traže i to se prenosi u ovom izvješću, citiram: „Da Vlada uvede zakonski prijedlog kojim bi se zabranila prodaja vozila na fosilni pogon i zabranjivanje prometovanja takvih vozila u širem centru gradova“, dakle dokidanje individualne slobode kretanja uz javni prijevoz loš kakav imamo. Pa čak i da imamo savršen javni prijevoz ispalo bi znači u širem centru gradova možemo koristiti samo javni prijevoz, a on se koristi isključivo s covid putovnicom koja će se morati svake godine produživati novim docjepljivanjem kao u Mauvoj Kini vozit ćemo bicikle. Što je sa ljudima koji imaju malu djecu u ovakvom gradu ili stare roditelje koji moraju često u bolnicu a sve su bolnice u centru grada? O tome se ne govori, ni riječi o pandemiji u ovom posebnom izvješću, ali je zato tu nebulozna preporuka Hrvatskom saboru da proglasi klimatsku ekološku krizu u Hrvatskoj. To što nisam mogao preko županijske granice, što se ne mogu oženiti, pa ni umrijeti kao čovjek, što ne smijem nepokrivenog nosa i usta nigdje maknuti, što su ljudima propadali poslovi jer su bili spriječeni raditi kad je trebalo i kad nije trebalo, a to je ovisilo o ritmovima predizbornih kampanja i važnijih obljetnica. To što su nas uvjeravali da je cjepivo spas, pa ga onda odjednom nema. Pardon – ima ga za odabrane, privilegirane i preko reda, a kad se red uspostavi onda se raspao jer cvjećari i priučeni fotografi rade informatički sustav. To je sve nevažno u 2020. Ništa me se to nije ticalo. Mene su kao i sve nas tištale klimatske promjene i njihov učinak na Hrvatsku. Oprostite ali mi ovo ne možemo podržati.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga. Gubi pravo. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući, poštovana pučka pravobraniteljice i poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Napisala sam jedno, ali evo sad mi se nekako javila neka druga inspiracija. Najprije obim koji evo kolegi Miletiću je u redu, ali razdoblje od 7 godina na cijelih 30 stranica može samo potvrditi činjenicu koju je i rekla uvažena pravobraniteljica da je to za nju novo područje, da se time nije bavila jer se radi o vrlo kompleksnoj problematici koja uključuje međusektorsku suradnju. Tvrdnja da je pandemija povezana sa klimatskim promjenama koliko je meni poznato znanstveno još nije nigdje dokazana pa smo onda prigodno u naslov stavili pandemiju, jer eto to je sada valjda moderno pa covid ide uz sve, pa nek' ide i uz ovo izvješće. Pravo na zdrav život, čisti zrak, pitku vodu je nešto što je neupitno, zajamčeno je svim temeljnim dokumentima kako na nacionalnoj, tako i na međunarodnoj razini. Od toga sada raditi nekakvu novu filozofiju mislim da nema potrebe. Ekskluzivno pravo na zelene politike koje si neki politički akteri uzimaju ne samo kod nas nego i šire je u najmanju ruku trivijalno, jer mislim da se svi mi slažemo da je upravo ovo što sam i rekla što je zajamčeno i Ustavom i međunarodnim konvencijama nešto oko čega ćemo se svi složiti da želimo živjeti u zdravom okruženju. Uključivanje mladih je poželjno, ali hajdemo se držati struke i kompetencije. Hoće li nama mladi aktivisti koji su po struci sve i sva, ali eto vole prirodu određivati hoće li se Hrvatska uključiti u izgradnju novog bloka nuklearne elektrane u Krškom na primjer. Hajde vi njima uzmite iPhone na tjedan dana, uzmite vi njima sve što ide na struju i recite, evo zatvorit ćemo sve nuklearke, termo elektrane ali onda ti ne možeš imati to sve skupa, jel' nema struje tjedan dana. Pa hajmo vidjeti kako će ti mladi onda reagirati. Podržavati, nadam se da ne podržavate i ne apelirate jer vidim da jako vam se sviđa primjer mlade Šveđanke koja ne ide u školu jer prosvjeduje. Nadam se da ne preporučate mladima da markiraju sada i da ne dolaze u školu, jer mislim da za početak najprije trebaju voditi računa o obrazovanju. Mi na dnevnom redu ovog Visokog doma svaki tjedan imamo iz tjedna u tjedan zakonske prijedloge koji promiču upravo ove politike, energetska učinkovitost. Evo sutra Strategija niskog ugljičnog gospodarstva u okviru nacionalne strategije, pa Nacionalnog plana za oporavak. Najveći dio upravo se odnosi na održivi razvoj. Pa pobogu imamo Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Ne možemo mi baš reći da naša država nije to uzela kao svoj cilj, opredjeljenje. Uostalom članica smo EU, podržavamo sve konvencije i radimo. Ali sukladno onom kako, u kojem je stanju naša država. Ja ne znam je li vama poznato da su emisije CO2 u Hrvatskoj od devedesete pale 25%? Jesu, doduše ne zato što smo mi nešto jako puno radili na tome, nego zato što smo pozatvarali sve tvornice. A gdje će ti mladi raditi kad mi pozatvaramo sve te tvornice koje zagađuju okoliš? Jel' netko razmišlja i o tome? Pa ne možemo svi samo bit čuvari i štititi prirodu. Preko 30% kopna Hrvatske je već zaštićeno. Znači mi, to je po pravilima EU mi smo zaštitili već i više nego što je propisano kada se radi o kopnu RH. Mislim da smo tu brojku i premašili kada smo ovdje u ovom Visokom domu proglasili park prirode Dinara. Ako tome dodate još i sve ribnjake i još ostala područja koja su dio Nature 2000 kao ekološke mreže preko koje se dvije glavne direktive, a to su direktiva o pticama i Direktiva o staništima provode onda smo mi, mi štitimo prirodu i gdje treba i gdje ne treba. Ne može se reći da Hrvatska ne radi na tome. Itekako Hrvatska radi. Ne može se reći ni da su naši ljudi neosviješteni. Dapače, itekako su osviješteni i kad imaju priliku rade primarnu selekciju. Gdje nastaje problem? Problem je u tome što onda sve to skupa završi na istom odlagalištu otpada. Jedinice lokalne samouprave takve kakve jesu, neke su vrlo osviještene i vrlo aktivno rade na tome, imate odličnih primjera. Otok Krk na primjer, grad Osijek koji prednjači, Prelog. Ovdje nam je kolega gradonačelnik koji su vrlo pozitivni primjeri, ali slažem se nije dobro da to počiva na pojedincima i na pojedinačnim inicijativama i stoga možda ne bi bilo loše razmisliti o penaliziranju onih jedinica lokalne samouprave koje ne rade dovoljno na tome jer otpad će nama biti daleko najveći problem u budućnosti zbog načina života, ali i zbog turizma kao dominantne gospodarske djelatnosti. Digitalna zelena tranzicija iskače iz svih dokumenata koje mi ovdje vidimo. Toga ima sve – digitalno zeleno, digitalno zeleno. Pa mi smo prošle godine prešli na digitalno i sve je moglo bez pečata kad je bilo prvo zatvaranje u sekundi. E isto tako u sekundi se sve vratilo na carstvo pečata i vlastoručnih potpisa, da bi neki tamo jel' opravdali svoje postojanje i radno mjesto. Prema tome, može se i bez dodatnih ulaganja ali sada evo ide digitalizacija pa će opet sada biti platforme, pa ovo, pa ono, pa lijevo, pa desno i očekujem da razno razni cvjećari sada prošire svoju djelatnost. Ja ne znam je li vama poznato, ali većina konferencija o klimatskim promjenama na globalnoj razini traje obično barem jedan dan duže nego što bi trebalo i završava sa rečenicom dogovorili smo se da ćemo se dogovoriti. Pa nije Hrvatska problem. Naš udio u globalnom zagađenju je potpuno nebitan, minoran i neznatan. Di smo mi u odnosu na Indiju, u odnosu na SAD, u odnosu na Kinu. To što se dešava u Hrvatskoj što se tiče globalnih nekakvih stvari je potpuno nebitno. Ja ću vam navesti samo nekoliko, znači dotakla sam se čistog zraka. Evo konkretno kod mene u Našicama imate u Zoljanu cementaru koja je u neposrednoj blizini Zavod za javno zdravstvo ima dvije mjerne stanice mjere samo komarce, ne mjere uopće ništa vezano za onečišćenje. Arsen u vodi i vi ste ga spomenuli. Osječani su tek nedavno dobili čistu vodu koja ima dozvoljen udio arsena. Ali šta je sa ostalom Slavonijom gdje je to, Vukovarsko-srijemska županija ogroman problem. Zašto su građani Osijeka plaćali vodu ako ona nije bila zdravstveno ispravna? To je isto pitanje i to jako, jako skupo. Bio otpad iz Zagreba umjesto u kompostanu ide u bio plinsko postrojenje u Donji Miholjac. Primjera imate jako puno. Građani se ne žale, šute. Neki se žale. Na kraju ni sami ne znaju kome bi se žalili. Hoće li to što vi predlažete pomoći njima? Iskreno mislim da neće, jer problemi postoje. Ima ih na puno područja. Nije problem opredjeljenje države Hrvatske, ovog Visokog doma, pa i Vlade RH jer mi smo donijeli evo u ovih 8 mjeseci toliko dokumenata u kojima se promiču upravo ove vrijednosti. Ali bez angažmana svih dionika poglavito na lokalnoj razini neće doći do pomaka i iskreno imate i znači cijeli pokret koji se zove Ninvi. Not in my back jard. Znači može, ali teško je pomiriti sve te interese. Znači ne u mom dvorištu. Može vjetroelektrane ali one zuje, maknite ih negdje dalje. Smeće, nemojte blizu mene tu, nemojte spalionicu, nemojte ovo. A kud ćemo s njim? Znači nije to baš tako jednostavno, a ovih 30 stranica ne vjerujem da će nešto puno pomaknuti tako da iskreno ne možemo ovo podržati. Hvala.
Sljedeća rasprava je od Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažena pučka pravobraniteljice. Evo da ponešto i mi kažemo o Izvješću o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama u RH u razdoblju od 2013.-2020. u kontekstu globalnog pokreta za klimu i pandemiju covida 19. Jedan interesantan naslov izvješća i moja nekakva znatiželja zbog čega se pravobraniteljica odlučila koristiti svoje ovlasti iz članka 16. da se treći puta odluči na jedno ovako posebno izvješće, jer nisam kroz to izvješće uspio baš pohvatati koje je to veze imalo jedno s drugim osim da se pokuša očito reagirati na neke moguće primjedbe ili žalbe građana koje su dolazite prema braniteljstvu, a nije se znalo možda kako ih uklopiti u nekakva sveukupna izvješća. Evo to je nekakvo moje mišljenje. Jer ako to temeljimo na ovom sedmogodišnjem razdoblju i iz toga izvadimo kao osnovu nekoliko događaja, svega 4 koliko ovdje vidim ili možda više 5. Govorimo o nekoj katastrofalnoj poplavi 2014. pa onda o povišenoj vrijednosti arsena, željeza i amonija u vodi za ljudsku potrošnju u Istočnoj Slavoniji 2017. Dva požara u Splitu 2017. i Prudinec u Jakuševcu 2019. Ne mislim da je to dovoljno događaja da bi na tome bazirali jedno ovakvo izvješće pa onda davali onako hrabre preporuke na kraju, jer mislim da smo mi imali puno i više požara u tom vremenu koji su harali u nekim godinama posebno. Pa nisu ovih dva bili nešto posebno izvan toga. Možda ovaj u Splitu je. Imali smo mi i drugih događaja koji su itekako dirali građane RH, da bi se samo to izdvojilo evo to smo primijetili u sedam godina. I onda kaže pravobraniteljica u svom mišljenju kasni se s donošenjem ključnih dokumenata zaštite okoliša, održivog razvitka. Nedovoljno se primjenjuje načelo predostrožnosti te se planiraju projekti koji nisu ekološki prihvatljivi jer su usmjereni na fosilna goriva. I tu imamo jednu tvrdnju i mišljenje pravobraniteljice iz nekog ureda, ja to poštujem. Ali što poslije toga? Mislim. Onda kažu: „Grade se i otvaraju centri za gospodarenje otpadom iz kojih se pojačano emitiraju sumporov vodik i lebdeće čestice, a građani se pritužuju kako zbog toga imaju zdravstvene tegobe. Imam osjećaj da ih ima nekoliko, deset kako se gradi. Imamo samo dva za sad koliko ja znam. Neki su u pripremi, neki su u počeku. Ali kažem dali smo 72 preporuke za unapređenje sustava od kojih se 28 ponavlja više godina. Prema našoj procjeni u potpunosti je izvršeno samo 6, a djelomično 8. Mislim nekakve konstatacije ili tvrdnje koje su više-manje onako opisne i paušalne nego što su u smislu moga poimanja ozbiljne. Onda imamo priču o zraku, priču koja je najviši dio zauzima prostora hajmo reći Centar za gospodarenje otpadom Marišćina. I onda navodimo podatke iz 2018., 2019. Znači 122 nekakva incidenta, pa 2019. 310 prekoračenja. 2020. evo sad ne znamo što se događa. Mislim da je bilo puno bolje već 2021. sigurno ja mislim da ide i taj dio na bolje. I tu tražimo prostor da zaključimo da ti centri u stvari su najgori sektor u RH i to onda govorimo kasnije kada se osvrćemo posebno na sve centre gospodarenja otpadom. Kažemo u 2018. je reciklirano tek 25% komunalnog otpada, dok je prosjek EU 47%. Na odlagalištima je odloženo 66% komunalnog otpada itd. itd. Brojni podaci. A mi znamo da posebno ova Vlada u posljednjih nekoliko godina itekako je dala veliki značaj i centrima ali i zatvaranju mnogih odlagališta. Navest ću svoju županiju u kojoj recimo imamo četiri otoka. Više nema otpada. Sve vozimo u Rijeku na taj upravo jedan jedini centar kojeg imamo i to je ta mogućnost koju je država dala. I to sve nešto košta. I ne bih minorizirao vrijednost toga s obzirom da ima i incidenata, ali to je ono što se mora događati i rješavat će se kad se dogodi. Zbog toga ne bih donosio ovakva nekakva hrabra mišljenja o kojima se to onako meni izgleda podcjenjuje. Što se događa od strane Vlade baš u sektoru kad govorimo o otpadu? Mislim da itekako se provode. I danas imate samo iz Fonda za zaštitu okoliša nekoliko natječaja koji pozivaju lokalne samouprave izgradite reciklažno dvorište, izgradite sortirnicu, izgradite kompostanu. Imamo novce, izvolite dajte dokumentaciju. I to rade lokalne samouprave sve više i više i to će ići i tu ne vidim ja nekakvih problema. E onda dolazimo na onih 19 preporuka koje se daju i Saboru i Vladi, pa sam pitao zašto recimo vi mislite da udruge i predstavnici mladih nisu uključeni u planiranje i razvoj svih radnih politika. Meni to ne izgleda tako. Što je najprije onaj tko je mlad, koja je to definicija, a onda zašto oni ne sudjeluju ili ovo što ste mi rekli na radnim skupovima ili stolovima oni to nešto nisu tamo. Jesu. Ja mislim da svatko ima priliku nešto reći ako se radi o nekim interesnim prostorima za te mlade, ali ako govorimo i o zaštiti okoliša, pa i kroz udruge. I kroz udruge. I danas nam je recimo bio na saborskom odboru čovjek iz neke udruge. Mislim da ih slušamo. E sad, zaustaviti planiranje i realizaciju projekata koji koriste fosilna goriva to je podosta hrabra po meni izreka Ureda pučkog pravobranitelja. Zaustaviti, ok, zaustavili. Ako Vlada to ne učini sljedećih pet godina onda ćete im to ponovo napisati zaustavite vi to. Jel' se vi onda bavite politikom ili procjenjujete realno stanje u državi. Nije problem nešto zaustaviti, a što poslije kad zaustavimo, e to je problem. Tako da ima tu još podosta ovih po meni načelnih primjedbi sa kojima bi se dalo razgovarati između nas zastupnika i vas iz Ureda pučkog pravobranitelja, da kontinuirano recimo nadzire ovlaštenike koji obavljaju stručne poslove zaštite okoliša. Pa ja mislim da se to radi. Pa ako ih ne nadziremo kako znamo što oni rade? I gdje ste tu našli momente da to nešto treba predložiti. I zato sam htio pitati je li ovo samo da se napiše o.k. imamo nešto na papiru. Mi smo svoj zadatak kao ured prihvatili i kad se ovo prihvati ili primi na znanje ili se ne prihvati mi smo svoj posao na neki način završili. E to je danas cjelodnevna rasprava ne samo o ovome, nego o cjelokupnom radu pučkog pravobranitelja. Do kuda seže razina mogućnosti kroz preporuke, pa se onda te preporuke recimo zaborave i nikad se ništa ne dogodi po njima. Da li je to jedini motiv sa kojim se mi trebamo baviti ovdje kao zastupnici, jer znam što sam govorio o bivšoj pravobraniteljici. Davao sam joj i zakon, davao sam joj primjere pojedinačnih građana samo na jednoj temi recimo sezonska pretplata HRT-a u turističkim objektima. Ne? Dao sam joj to 2014. ili petnaeste mislim. Mislite da se to riješilo? Zašto? Nitko ne zna. Neki plaćaju recimo, netko ne plaća. Tamo moraš imat sreću recimo da nešto ti se dogodi pa recimo nećeš platiti ili ćeš platiti, ne ili nesreću pa ćeš platiti. I to je očita nepravda, vidi se da je nepravda ali nema reakcije. I takvih preporuka ima puno i puno. Evo mislim da ne želim biti niti previše kritičan, ali ovaj dokument ovakav kakav je dao je priliku da raspravljamo, ali ne vidim puno toga što ovdje piše kao gotove tvrdnje da je to u stvarnosti tako i da možda nismo baš usklađeni sa onim što se događa i na razini Vlade i ministarstva koje je ovdje najviše zadužilo Ministarstvo zaštite okoliša i onoga što piše sa strane Ured pravobraniteljice. Evo hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovane kolegice i kolege, potpredsjedniče, pravobraniteljice. U ovoj raspravi je dosta bilo riječi o Marišćini, dakle o Centru za gospodarenje otpadom iz Primorsko-goranske županije, pa ću ja o tome jer mislim da na žalost nešto o tome znam. Dva mandata sam bio predsjednik kluba SDP-a, a u zadnja dva mandata sam bio i predsjednik Županijske skupštine Primorsko-goranske županije koja je i donijela ove odluke koje su i spomenute. Kakav naslov kao čovjek, kao netko tko je bio predstavnik u predstavničkom tijelu, a sada u Saboru, kakav naslov dat ovoj raspravi. Pomozi sirotu na svoju sramotu! Mnogi pričaju o otpadu, mnogi obećavaju otpad. U zadnjih 16 godina sam se nagledao autora studija koji su me uvjeravali da je MBO postrojenje dobra stvar. Prođu dva mandata, jedan od tih stručnjaka postane ministar i počne govoriti o tome kako to više ništa ne vrijedi. Ja nisam stručnjak, ali moram donositi odluke, dižem ruku ili sam protiv nečega. I događa se ono što se događa. I ovdje govorimo o posljedicama i ovdje u izvješću su točno napisane posljedice onoga što se događa – nezadovoljstvo građana u Marčeljima. I s time da treba znati jednu stvar. Kad već govorimo o detaljima ja bih volio govoriti o detaljima, zato sam se i prijavio za pojedinačnu raspravu. Postoji Strategija o zbrinjavanju otpada koja govori o tome da svaka od županija mora teritorijalno odcrtati teritorij za MBO postrojenje i na toj strategiji je pisalo da će biti četiri energane. Onda kad želimo se hraniti nezadovoljstvom naroda onda te energane nazivamo spalionicama. To puno ružnije zvuči od energane, jer ovisi da li si za ili protiv. Onda će netko reći spalionica, drugi će reći energana i onda manipuliramo onim što se kaže not in my nebourgh ili kako već, zaboravio sam, nebitno, ne u mojem susjedstvu. I tako. I onda se to manipulira pogotovo između prvog izbornog kruga, pa drugog izbornog kruga, a smeće ostaje. Proizvodimo ga neovisno o tome da li je izborna promidžba ili nije izborna promidžba. Ali kako na žalost dugo trajemo onda sam se toga vidio i svjedočio. Svjedočio sam da su tako mnogi dobili i saborski mandat, a prije toga su se prikazivali samo kao udruga građana koja brani interese svojih mještana zato što Marišćina smrdi. Mogao bih imenovati, neću. Mogao bih govoriti o kojim strankama je riječ, neću. I tako je nastala Marišćina sa gadnim novcima od EU koja je trebala raditi na jedan određeni način, a ovo su posljedice o kojima govorimo. Jer danas Marišćina i Kaštijun rade u biti kao klasično odlagalište otpada. A znate zašto? Zato što nemaju gdje zbrinuti gorivo iz otpada, a nemaju gdje zbrinuti gorivo iz otpada zato što onaj drugi dio strategije koji je poslije nestala se ne može koristiti. I da bi se plasiralo to gorivo iz otpada naši propisi kažu da to mogu samo cementare i onda vas cementare reketare sa takvim cijenama po kojima de facto se uopće ne isplati imati bilo kakvo postrojenje. To je žalosno, ali istinito. I to se događa u Kaštijunu i to se događa u Marinšćini. Ima međutim jedna velika razlika zbog čega sam rekao pomozi sirotu na svoju sramotu. Zato što su vlasnici Kaštijuna, svi gradovi i općine, odnosno njihova komunalna društva koji su zainteresirani za to. Primorsko-goranska županija je htjela pomoći svojim gradovima i općinama i odlučila platiti njihov udio pa postati većinski vlasnik, da bi poslije bila prozivana nismo birali tehnologiju, nismo birali izvođača, nismo išta birali ali se poslije toga svaki puta kada je smrdilo prozivalo nas. Zašto? Iz političkih razloga. I zato vam kažem gospodo naslušao sam se i doktora znanosti i … [[Govornik se ne razumije.]] teorija. Jeftina demagogija. Jedna od definicija fašizma je ta kada se razoreno mnoštvo koje se predstavlja kao anti politika manipulira nezadovoljstvom građana, opravdanim nezadovoljstvom građana da bi došlo na vlast. Nisam takmac ni u prvom krugu, ni u drugom krugu. I da, zatražili smo ja sam stavio potpis na zahtjev za zatvaranje Marišćine koja je bila jednoglasna. Izglasali su je kolege iz MOST-a, izglasali su je i kolege iz HDZ-a. Znate zašto? Da se konačno demaskira čija je odgovornost za Marišćinu. I onda vidimo, vidimo po zadnjoj presudi Visokog upravnog suda. Tužba od Eko stožera prema Ministarstvu gospodarstva vezano za uporabnu dozvolu i Visoki upravni sud odbacio ono što je, odnosno poništio je presudu Upravnog suda u Rijeci, Visoki upravni sud. Da li je tu Primorsko-goranska županija bila stranka u postupku? Nije. I da, odmah ću reći jednu stvar. Sve što je odrađeno i odreagirano nije nikad odreagirano zbog pritužbi pučkom pravobranitelju. Ja sam osobno organizirao posjet članova Županijske skupštine, pozvao i Eko stožer da posjetimo Marišćinu. To ne znači da time želim dezavuirati. Mislim da ovo izvješće je korektno, da je točno u onom dijelu koji govori o oštećenjima. Ali dopustite ja smatram da pravobraniteljstvo ne mora biti stručan sa jednom preporukom koja po meni stoji, a mislim da i po kolegi Boriću ne stoji, a to je da ćemo mi odustati od MBO postrojenja. Zašto? Jer je to nemoguća misija. Potpisani su ugovori, mora se realizirati. Mora se realizirati, jer Hrvatska nema te novce da vrati za ta MBO postrojenja. Ali imat ćemo jeftine demagogije koje će govoriti o ziro west. Sve možemo reciklirati na svom balkonu, na neboderu, na Vežici. Sjajno! Čak bi i novac zaradili i to sam čuo da bi i novac mogli zaraditi na tome. I to sam čuo. Ali nikako da se ostvari. A imali smo i ministra koji mi je to govorio. Evo zahvaljujem.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika Zeleno lijevog bloka uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo Izvješće o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama je dosta kratko, ima tridesetak stranica. Svatko ga je mogao pročitati. Što se tiče samih razloga za izvješće ja se slažem sa ovim ključnim razlozima oko nedovoljno razvijene ekološke svijesti institucija o važnosti razvoja okoliša unatoč kolegi Boriću koji smatra da je ta ekološka svijest divna i na najboljim granama u Hrvatskoj u odnosu na cijelu EU i da se kasni sa donošenjem ključnih dokumenata i zaštite okoliša i održivog razvitka a to su činjenice. Strategija održivog razvoja 2019. Evo uzmimo Strategiju nisko … [[Govornik se ne razumije.]] razvoja od 2014. Je propisano bilo u zakonu da će se donijeti. Evo sad je u saborskoj proceduri. Samo sedam godina. Imamo mi vremena. Jel' tako? Klimatske promjene. Imamo mi vremena. Ne trebamo tu ništa raditi. Tako da, zatim nedovoljno se primjenjuju načela predostrožnosti. Pa da, nedovoljno se primjenjuje … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] takozvani. Da li se provode i planiraju projekti koji su usmjereni na fosilna goriva, da itekako. Čak oko toga Hrvatska je i tražila od Europske komisije da stavi zajedno sa još nekim drugim zemljama članicama EU da mogu biti preporučeni projekti upravo takvi za investitore na razini EU. Znači tražila je da se promijeni taj tekst od strane Europske komisije. Isto tako, gradi se i otvaraju centri za otvaranje otpadom iz kojih se pojačano emitiraju sumporovodik i lebdeće čestice to stoji. Ali isto tako stoji isto što ne piše da to dolazi i od odlagališta, postojećih odlagališta kao što je Jakuševec posebice kad govorimo o lebdećim česticama. Znači to isto ne može biti rješenje. Znači mi moramo zatvoriti odlagalište Jakuševec i slična takva odlagališta. To ne može biti rješenje. Ono isto tako smrdi, ugrožava kvalitetu života. A kad govorimo o izvorima lebdećih čestica to su automobilski promet, to su za vrijeme sezone grijanja posebice grijanje na biomasu, neadekvatno lož ulje itd. Ali to su bome i odlagališta. Ono što je problematično što piše u ovom, mislim problematično za Vladu i vladajuće u zadnjih nekoliko mandata još od 2013. da od tih 72 preporuke da je prema procjeni Ureda pučke pravobraniteljice u potpunosti ih izvršeno samo 6, a djelomično 8. Sad kolega Borić će reći da je to odokativno, da tu nema temelja. Ali ja nekako iz svog rada na upravo ovim temama se mogu složiti da je dosta toga što se, što je dolazilo do sada u redovnim godišnjim izvješćima a sjećamo se da nisu čak ni redovno dolazila ta izvješća na raspravu u Hrvatski sabor kada su se ticala prava na zdrav okoliš. To je isto tako jedno od ljudskih prava treće generacije, da nisu se te preporuke baš poštivale. Što se tiče ovih nekih inicijativa drago mi je da su navedene i … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] i mladi koji su i u Hrvatskoj i u svijetu prosvjedovali prema institucijama vlasti, tj. tražili jaču, snažniju akciju u borbi protiv klimatskih promjena. Što se tiče Strategije nisko ugljičnog razvoja to sam već rekao. Evo sad ćemo o tome uskoro raspravljati, jedva čekam. Vi ste to na odboru čini mi se imali. Što se tiče baš lebdećih čestica ovo je vrlo zabrinjavajuće da je RH među šest država u EU sa premašenom gornjom graničnom vrijednosti sitnih lebdećih čestica i to bi nas stvarno trebalo zabrinuti. Znači to je jedan zapravo od najvećih problema za zdravlje građana u EU, znači kvaliteta zraka a posebice vezano za lebdeće čestice. Već sam govorio koji su izvori i u tom smislu to je nešto na čemu bi trebali posebno raditi, znači većim ulaganjima u javni prijevoz. Znači da je što manje potreba za korištenje automobila u gradovima, kažem zatvaranjem odlagališta i isto tako suzbijanjem energetskog siromaštva čime se isto tako bavi Ured pučke pravobraniteljice koje je vezano opet uz lebdeće čestice od biomase, sagorijevanja lož ulja itd. Ono što bih isto tako volio istaknuti su ovi neki događaji poput ovih poplava. Znači ima tu dosta događaja, tu se mogu složiti koji bi se još mogli dodati i onih koje su bile u Zagrebu 2020. godine. Znači prošle godine, prije gotovo godinu dana mi smo imali ogromnu količinu padalina budući da Medvednica funkcionira kao krov sa kosinom, pa se spuštaju sve te vode, oborine zapravo dole na Zagreb pod velikim pritiskom. Imali smo velike probleme. Imali smo i lošu koordinaciju što isto tako treba reći između Hrvatskih voda i gradskog poduzeća Vodo opskrba i odvodnja, tako da na kraju ta … [[Govornik se ne razumije.]] Kunišćak, na kraju su građani provalili sami, sami provalili građani. Priznale su sve institucije da su bili u pravu, da su spasili svoj kvart od veće štete od poplave, a šteta ogromna je nastala da bi na kraju kao nagradu dobili prekršajne, a čini mi se i kaznene prijave. Evo neki dan su te prekršajne prijave odbačene, tako da toliko o tome. Znači institucije ne rade svoj posao. VIO i Hrvatske vode uopće ne komuniciraju. Netko ne digne ustavu da bi ta voda otišla u Savu. Još se prave pametni i kažu da je nepročišćena voda u tom slučaju otišla u Savu kao da je išla na glavni oteretni odvodni kanal prema pročistaču otpadnih voda u Resniku, kao da tada ne bi nepročišćena išla u Savu. Pa naravno da bi. Kada su takve velike količine ne ide ta voda kroz pročistač nego ide direktno u Savu. Ali evo takve se stvari govore od nadležnih institucija u javnosti da je to nevjerojatno. Dalje, što se tiče kolega Borić Ministarstva zaštite okoliša to više ne postoji. Jel' to znate? Znači nema više te institucije. Postoji tzv. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Jer ono što ovdje kaže: „Nedovoljno se primjenjuje načelo održivog razvitka, jer se zahtjevi iz zaštite okoliša često stavljaju u drugi plan. A shvaćate već u nazivu ministarstva se to vidi. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Znači nešto što bi trebalo biti Ministarstvo održivog razvoja da ima ekonomsku, socijalnu i ekološku dimenziju je nešto što je u drugom planu i odvojeno od gospodarstva, koje bi trebalo biti u skladu sa principima i ekološke održivosti. Tako da imamo Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Toliko o tome. Ono što bih još spomenuo svakako što se tiče preporuka, pa i to Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, pa i ove preporuke o kontinuiranom nadzoru ovlaštenika koje obavljaju stručne poslove zaštite okoliša. Ja doista mislim da to jest problem ne samo problem nadzora nego mislim da mi imamo problem ako nam 90% zahtjeva zapravo procesa za ocjenu prihvatljivosti, odnosno pretpostupaka da li će se ići u procjenu utjecaja na okoliš završi sa ocjenom da ne treba. Ako 90% završi sa procjenom da ne treba onda kakvi su to kriteriji? S druge strane kada se ide u procjenu utjecaja na okoliš jer je to zakonski nužno opet 90 i nešto posto završi da je sve u redu sa projektom, da je sve u redu sa veličinom objekta, odnosno postrojenja, da je sve u redu sa tehnologijom i da je sve u redu sa lokacijom, sa sve tri dimenzije. Znači tu očito nešto ne štima. Možda problem nije u samim ovlaštenicima, ja mislim da je to manji problem. Ja mislim da je veći problem u sustavu gdje investitor financira zapravo ovlaštenike, firme da rade studije utjecaja na okoliš. I naravno da će ih onda oni napraviti tako da kažu investitorima sve je u redu. Ja mislim da je to jedan od velikih problema. S druge strane kad se naprave u rješenjima o prihvatljivosti zahvata na okoliš, kad se stave različite mjere kompenzacije za zaštitu okoliša tu nema nadzora. Znači jako rijetko dolazi do nadzora, pa imamo i rješenja inspekcija koje kažu da nisu uspjeli uopće niti sve nadzore napraviti nad svim projektima koji su odobreni pod određenim uvjetima kompenzacijskih mjera zaštite okoliša. Tako da tu je veliki problem. Što se tiče preporuke oko unapređenja kvalitete zraka posebice emisija lebdećih čestica, uspostavljanje svih mjernih postaja u državnoj mreži za praćenje kvalitete zraka apsolutno se slažem. Ponovno ponavljam da je to jako veliki okolišni problem za zdravlje. I u tom smislu evo mi smo i u gradu Zagrebu u ovoj kampanji, ode kolega Borić, mi smo u Zagrebu u ovoj kampanji napravili i aplikaciju otvoreni zrak jer smo zapravo htjeli postaviti svoje mjerne postaje koje smo financirali proračunskim novcem koje dobivamo kao stranka i umrežili ih sa postojećim zapravo mjernim postajama za kvalitetu zraka i napravili volonterskim radom web aplikaciju tako da građani u svim dijelovima Zagreba mogu vidjeti kakva je kvaliteta zraka što se tiče lebdećih čestica. Što se tiče MBO postrojenja mislim da tu isto tako treba reći da postoje MBO postrojenja koja proizvode RDF gorivo koje se spaljuje, postoje MBO postrojenja koja ne rade to, tj. tzv. MBO plus postrojenja. Postoje i MRBT postrojenja, znači jedna nova generacija koja može i dalje iz miješanog otpada koji na žalost se nije odvojio izvući vrijedne sirovine tako da mislim da i tu treba biti precizniji malo šta je tu jer nisu, tu su nijanse bitne. Nije to jednako štetno za okoliš i za zdravlje ljudi. Evo i sa time bih završio i doista se nadam da ćemo više ovakvih tema imati u ovoj sabornici i da neće biti dok o njima raspravljamo točno evo tri saborska zastupnika, odnosno zastupnice. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Poštovana pučka pravobraniteljice želim vam čestitati na ovom izvješću i mislim da bi ovakvih tematskih izvješća vjerojatno trebalo imati više prije svega da potaknu raspravu o problemima koje ste detektirali i koji su vrlo, usudio bih se reći aktualne ne samo u Hrvatskoj, nego i šire. Nitko ne može biti otok, pa tako ne ni Hrvatska i mislim da je zbog toga važno se dotaknuti i ove teme, konkretno prava na zdrav život, klimatskih promjena a sve kažem u kontekstu pandemije ali i izvan toga. Recimo često se dotičemo problema migracija. O tome ste i vi nešto govorili u vašem izvješću koje smo raspravljali pod prošlom točkom. Ali ono što mislim da ne dobiva pažnju koju bi trebalo su tzv. klimatski migranti kojih polako ima sve više. Dakle, mi smo u pravilu europocentrični, da ne kažem kroatocentrični, jako rijetko vidimo izvan granica Europe ili izvan granica Hrvatske. Ne vidimo što se dešava i ne vidimo zašto se dešava. 2018. ako se ne varam ili 2017. sad slagat ću vam godinu, ali Francuska Republika dala je 1000 humanitarnih azila na temelju klimatskih promjena u Republici Čad. Republika Čad vam je većinom pustinjska zemlja, dakle ako se ne varam 95% Čada je pustinja i gotovo sto posto stanovništva je skoncentrirano u jednom vrlo uskom krugu oko jezera Čad. Jezero Čad po kome je država i dobila ime zbog klimatskih promjena se počelo isušivati i ti ljudi jednostavno nemaju pitke vode. I zbog toga je Francuska Republika čiji je Čad bivša kolonija odlučila dati 1000 azila motiviranih klimatskim promjenama. Jako puno je bilo aplikanata na taj azil, puno više od 1000 i u tom kontekstu trebamo promatrati i svijet i Europu i Hrvatsku, a to je da migracije kojima ćemo biti suočeni više neće biti motivirane nužno ekonomskim uzrocima pa čak niti konfliktnim uzrocima. Dakle, direktnom ugrozom života zbog ratnih sukoba, bit će i zbog klimatskih promjena. Osim toga, klimatske promjene utječu i na naš svakodnevni život. Evo pogledajte samo vrijeme za svibanj vrlo netipično. Ili vrijeme za prosinac vrlo toplo. Imamo više šanse da ćemo imati bijeli Uskrs, nego bijeli Božić. To su evidentni pokazatelji da se klima mijenja. Kako će se mijenjati o tome ne možemo raspravljati. Da će utjecati na živote naših građana, na njihova prava u to apsolutno možemo biti sigurni. I mislim da je ovo izvješće jedan od podstreka da počnemo razmišljati o takvim promjenama i ovim izazovima na vrijeme. Zapravo bih ohrabrio sve one koji donose odluke pogotovo dugoročno u RH da jako dobro prouče ovo izvješće. Možda ono ne daje odgovore, možda je ono prilično nedorečeno u nekim stvarima. Ali barem otvara neka pitanja koja do sad nisam primijetio da su otvorena u hrvatskoj političkoj javnosti kroz kontekst ljudskih prava. Ali kažem to je kontekst kroz koji ćemo biti suočeni vrlo brzo sa poštivanjem ljudskih prava, sa vjerojatno sad da ne zvuči malo dramatično i temeljima civilizacije ali na neki način možda hoćemo. I zbog toga, iako je ovo vrijeme prekratko da se fokusiram i na neke konkretne stvari mislim da je jako bitno ovo izvješće uzeti jako k srcu, proučiti, razmišljati, možda imati neki follow up da vidimo je li ova rasprava nešto polučila i ako je što i u kojem smjeru. Na kraju dana kao odgovorni zakonodavci, političari i oni koji razmišljaju o Hrvatskoj duže od jednog mandata moramo imati na umu da se te promjene dešavaju i da će se jako brzo odraziti i na život, na kvalitetu života naših građana ali također i na izazove globalne izazove sa kojima ćemo biti suočeni kao ne samo EU nego i kao RH koji za sad možda nismo bili na takvom udaru kao neki drugi. Evo hvala lijepa.
Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Erika Fabijanića.
Prijavio sam se kao što rekoh i za pojedinačnu raspravu, zato da bi raspravio tu zbilja izuzetno dugu priču. Naime, evo najprije smo bili ponosni vezano za to da ćemo prvi napraviti centar, u biti koji će doprinijeti ekologiji ove naše države, zato što smo imali uvjerenje stručnjaka da će to biti tako. Da se razumijemo, uletili smo u priču samo zato da bi pomogli našim općinama i gradovima i njihovim komunalnim društvima, jer po zakonu podsjetit ću i naglasit ću još jedan puta komunalna odnosno komunalni otpad nije u ingerenciji niti jedne županije, odnosno županije za to apsolutno nisu nadležne. I na žalost događa se to što se događa iz razloga o kojima sam prije govorio. Međutim, da li građanima Viškova odnosno Marčelja tko mu je najbliži od vlasti? Najbliža mu je načelnica općine Viškovo. Nakon toga 10 km dalje mu je županija najbliža, ali kao što rekoh „nit luk jeli, nit luk mirisali“. Preuzeli nešto jer smo željeli napravit nešto dobro. Činjenica je da mi možemo govoriti o odvajanju otpada i govorimo. Međutim, da bi se ljude zbilja potaklo da odvajaju otpad, a da ne bi imali kao posljedicu Marišćinu i nezadovoljstvo građana Marčelja ja odvajam staklo. Ja mislim da ga ovdje svi odvajamo. Gdje to staklo završava? Ima li tko zarade od tog stakla? Da li komunalno društvo kojemu ja dajem svoje staklo da li ono od toga nešto zaradi? Odvajamo plastiku. Da li komunalno društvo kojemu ja poklanjam tu plastiku nešto dobiva? Limenka od Coca-cole, od Cocte, od pive. Što se s time zbiva? Da bi mi motivirali građane da time unapređujemo svoj život. A što se tiče postrojenja, da mnogi ljudi govore o kompostiranju i to je točno. I vi možete kompostirati evo na kraju krajeva otok Krk koji je brend u pitanju ekologije je na administrativnom području Primorsko-goranske županije. Na čelu te općine je moj prijatelj Darijo Vasiljić koji je isto tako bio nekoliko mandata ovdje u Saboru. Može se, negdje u nekim sredinama se može. Ali da se razumijemo niti MBO postrojenje, a ako netko nije bio ja ću ga otpeljat u kompostane, onda ćete vidjeti da ni to nije tvornica parfema. Međutim, ako ćemo na nezadovoljstvo građana graditi svoje političke poene onda smo na krivom tragu. I dalje ćemo imati ovakva korektna izvješća od strane pravobraniteljice. A što se tiče covida koji je isto pitanje ove teme i ove rasprave reći ću samo jednu stvar. Sve ovisi o filozofskom pojmu slobode. Jedna od definicija koja je meni bliska je ta da moja sloboda graniči sa slobodom mojih sugrađana, odnosno drugih ljudskih bića. Što to znači? Netko i osporava nošenje maske. Ja sam cijepljen, nosim masku gdje su takva pravila. Međutim, slažem se sa time da mora postojati jedan određeni kućni red, jer onaj koji ne nosi masku de facto, a ne nosi zbog nekih svojih opredjeljenja ugrožava tuđe zdravlje, a time i tuđu slobodu. On ima pravo ne cijepiti se, ima pravo ne nositi masku ali u tom slučaju onda ugrožava zdravlje a time i slobodu svojih bližnjih odnosno svoje okoline i po meni je to pogrešno. Evo zahvaljujem.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana pučka pravobraniteljice, evo na kraju ovog za vas sigurno dugog dana želim reći o ovom izvješću da je sažeto, ali da ne vidim zapravo način kako bi ono moglo govoriti o ovako dugom razdoblju od sedam godina sažetije i jasnije. Dozvoljavam da sam evo što je moj kolega nabrojao, obilazio sa kolegama, to smo jednostavno kao vijećnici u Vijeću gradske četvrti zajedno sa drugim kolegama iz drugih Vijeća gradskih četvrti obilazili ljude u suterenskim i podrumskim stanovima koji su stradali od one poplave koja je izbila prošloga ljeta. Da, to bi svakako bilo moguće eventualno dodati, ali to omalovažavanje od strane kolega, činjenice da je poplava 2014. takvih velikih razmjera i da svi to relativiziraju i da govore o tome kako je bilo i prije poplava. I da mi ovdje slušamo argumentaciju relativiziranja uopće pitanja klimatskih promjena ili klimatske krize. Meni je nepojmljivo, stvarno nepojmljivo svakako se slažem da u ovim vašim preporukama, da ja mislim da po uzoru na Europski parlament treba proglasiti klimatsku i ekološku krizu svakako. To je potpuno logično. Ja razumijem političare koji su godinama vjerovali da treba ostati u toj ublaženici koja govori o klimatskim promjenama i da se ne smije govoriti klimatska kriza. Jer da je kriza već teška, opasna riječ i da ona stvara paniku, a da nije vrijeme za paniku. Međutim znanstvenici svjetski, drago mi je da ste i njih uvrstili u siječnju 2020. kako kažete institucije zakonodavne, izvršne vlasti zaprimile su apel 549 znanstvenica i znanstvenika za sustavnu klimatsku akciju. I oni isto tako govore o tome da treba proglasiti klimatsku krizu, a zapravo ti isti znanstvenici govore već dugo vremena da je zapravo katastrofa na djelu, ali to isto ostaje samo na tim sjednicama. I kada gledamo sjednice iz Tokia, iz Pariza vidimo ali potpuno zabrinute znanstvenike i tu i tamo neki političari koji onda stvarno kada ih suoče sa time onda vide o čemu se tu zapravo radi. I da, zbog toga se govori da je par godina još samo to vrijeme za pravu energičnu akciju za kretanja cijele ove priče. I o tome isto tako me čudi, kolege sa kojima sam jutros sjedio odnosno jučer na povjerenstvu, danas smo bili na ovom za poljoprivredu, ali Povjerenstvo za naknadu šteta ove godine smo vidjeli da, ali u nevjerojatno vrijeme kada su sve voćke u punom cvatu da je to sve smrzlo. Ova sedamnaesta o kojoj se govori da bilo je požara. Pa kakvi su ljudi to bili požari sjetite se. Ovo što vi, naravno vi se pristojno izražavate, vi to zovete četiri izražena toplinska vala, jer se ljudima ne smije naravno reći da je bila jezovita neizdrživa vrućina koju djeca ne mogu podnositi. Sjećam se mi smo generacija koja, ako je bilo dva dana tri iznad 30 u Zagrebu mi smo rekli mama ja ne mogu spavati, ne mogu izdržati. Danas kad je 30 je dobro, dobro je. Oooo samo je 30! Eto želim vam na kraju čestitati na tome i na imenovanju i uvjeren sam da su ljudi kritizirajući vašu sjajnu prethodnicu sumnjali da u ovih sedam godina znajući da ste bili pomoćnica, savjetnica i zamjenica, da ste i vi sudjelovali u ovom sjajnom izvještaju. Hvala.
Imamo jednu repliku, zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala kolega. Ja mislim da ste dobro istaknuli da u neku ruku ovo izvješće nas zapravo tek suočava sa problemima koji dolaze. Sad ste na kraju rekli kako je bilo za vaše generacije, ja se isto toga vremena sjećam. Dakle, prije je trebalo generacija ili dvije da se osjete klimatske promjene. I sada se one na očigled mijenjaju nama pred očima. Dakle, relativizirati ili negirati tako nešto ne da je glupo to graniči sa idiotizmom. I mi ako se ne počnemo na vrijeme spremati za to bojim se da nećemo dobro proći. Europski plan do 2050. za CO2 neutralnu Europu je vrlo ambiciozan i dobar. Ali ako samo Europa ostane na tom cilju bojim se da nećemo postići ono što bi trebali. I trebamo razmišljati globalno. Dakle, ovo naše nacionalno izvješće da, ali mi smo vezane posude sa ostatkom Europe, sa ostatkom svijeta, sa našom regijom i ako nemamo jedan globalni pogled i globalnu inicijativu nećemo postići ništa.
Hvala vam kolega Hajduković na ovoj mogućnosti da još nešto onda u tom smjeru kažem u ovih minutu. Jednako tako sam zapanjen sa ljudima koji govore a zašto mi koji smo toliko mali i čije to, zašto mi da budemo sada prvi. Zašto mi ne bi bili zadnji i zadnji imali nuklearku i zadnji trošili fosilna goriva, jer mi smo to zaslužili svojom borbom. Ne, mi to ne smijemo. Mi dapače moramo, a pogotovo nam je sada prilika i ove jezive stvari koje su nam se desile i sa potresima da povučemo na temelju toga eventualno sažaljenje ljudi i za Baniju i za Zagreb i za Krapinsku, za Prigorje tu naše koje je stradalo u potresima i da probamo staviti u zemlju ljudima pumpe ove koje će nam donositi ove toplinske pumpe i da stvarno gore stavimo solare na njihove i štale i kuće i da im pomognemo. Hvala vam na ovom pitanju.
Slijedi pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Sandre Benčić.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana pučka pravobraniteljice i gospođo Hasanbegović. Kao što vidite … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? Joj oprostite, ne znam zbilja kako sam to krivo rekla. Ajme znam zašto sam rekla. Čemerno je, jer tako to bude krajem dana. Hvala kolegama dvojici iz SDP-a koji su još ostali sa nama jedini ovdje. Što sam htjela reći, da oko samog izvješća. Danas smo na Odboru za okoliš raspravljali o izvještaju i prvo što treba naglasiti da je jako važno da smo dobili ovaj tip izvještaja i da su zapravo klimatske promjene i njihov utjecaj na zdravlje, ali i na okoliš postale pitanje kojim se bavi i pučka pravobraniteljica što je ključna stvar jer se radi o neovisnoj instituciji, ali isto tako i da ovaj Sabor raspravlja o preporukama koje su tamo stavljene. Prvo želim reći da klub Zeleno lijevog bloka potpuno podržava jednu od preporuka, a to je da i ovaj Sabor proglasi ekološku i klimatsku krizu, ali isto tako i da definiramo šta to za nas znači kao zakonodavce, na koji način nas to pro futuro obvezuje. Danas je ovdje bilo riječi i to od kolegice Vučemilović iz Domovinskog pokreta da neki svojataju zelene politike misleći vjerojatno na nas jer se zovemo Zeleno lijeva koalicija. Da, ja isto tako moram reći da su zelene politike, bi trebale biti horizontalne, da bi trebale biti integrirane u programe svih političkih stranaka da je to pitanje koje bi trebalo nadilaziti sve političke podjele. Međutim, onda smo u nastavku govora čuli zašto to nije tako. Dakle, kolegica Vučemilović se ispred Domovinskog pokreta je izjavila da neće tamo neki aktivisti različitih struka određivati da li će se produžiti rad nuklearke Krško valjda htjedeći reći da bi ga trebalo produžiti. I šta je sad tu zelena politika? Dakle, ako se produži rad nuklearke Krško ne samo da produžujemo rizik, a rizik postoji jer smo napokon shvatili da živimo na sejzmički aktivnom području. Krško je također na tom području i nije baš pretjerano daleko od Zagreba mada je u drugoj državi. Dakle, osim tog rizika ono što je nevjerojatno nerazumijevanje jest da produženjem rada nuklearke Krško produžujemo i povećavamo obvezu skladištenja nuklearnog otpada u Hrvatskoj, ne negdje drugdje nego u Hrvatskoj. A koja je lokacija izabrana za skladištenje nuklearnog otpada? Trbovska gora. Gdje? U Sisačko-moslavačkoj županiji u kojoj je nota bene nedavno Rudarsko-geološki fakultet zajedno sa Građevinskim fakultetom napravio mapu područja i ispitivanja tla, te su detektirali pojavu lihvefakcija. Dakle, rijetkih ali opasnih pojava opasnijih od vrtača koje de facto tlo pretvaraju u gustu vodu. Dakle, izgleda kao gusta voda, dakle u potpunosti nestabilno tlo. Vlada ne želi tu mapu dat javnosti i medijima, znamo da postoji. I ono što je pitanje prvo je da li postoji rizik da se isto tako nešto dogodi na području koje je predviđeno za skladištenje nuklearnog otpada. I o tome nitko ništa ne priča. Domovinski pokret na to kaže da je to u redu, da treba još i produžiti rad nuklearke Krško. Dakle, to je po meni, ta razlika u percepciji zelenih politika. Ako nam je prioritet zaštita okoliša, ako nam je prioritet sprječavanje klimatskih promjena, ako nam je prioritet zaštita života i zdravlja ljudi onda te rizike ne samo umanjujemo nego mičemo. To smo imali raspravu i danas na odboru. Dakle, ne možemo istovremeno govoriti da se borimo protiv klimatskih promjena i izdavati dozvole za istraživanje ugljikovodika na 30 godina. Dakle, to ne može biti. Moramo jasno reći koja je naša face out godina. Mi ne kažemo sad trebamo prestati, ali dajte recite 2035., 2040. da znamo kada je to. To je razlika između zelenih opcija i one koje to zapravo nisu. Hvala.
Imamo jednu repliku. Zastupnik Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo. Kolegice meni su zelene politike itekako bitne i tu me zapravo kolega Matula podsjetio na ono što nisam stigao reći u pojedinačnoj raspravi. E sad da se ne koristim onom otrcanom klišejskom frazom i kineskom izrekom da je svaka kriza zapravo i mogućnost. Ali mi na žalost uopće tako ne razmišljamo. Ako obnavljamo Zagreb, ako gradimo nove zgrade ako vidimo da imamo, svojevrsni je građevinski bum u Hrvatskoj zašto ne stimuliramo energetski samodostatne zgrade. Zašto ne razmišljamo tri koraka unaprijed, nego mi stalno forsiramo neke zaostale tehnologije ili tehnologije na odlasku. Dakle, osim solarnih panela mi imamo i foto senzitivne panele. Imamo tvrtke u Hrvatskoj koje ih proizvode vrhunsku tehnologiju. Zašto je ne koristimo? Na taj način stimuliramo i industriju, stimuliramo i dugoročno razmišljanje o energetici koje je već postalo globalno strateško pitanje. I pomažemo zapravo našim građanima koji će lakše dolaziti do energije, odnosno manje je plaćati.
Zahvaljujem vam se. Dakle, da mi od početka zapravo pokušavamo reći, a posebno u kontekstu priprema za MPO odnosno Nacionalni plan oporavka i otpornosti pokušavamo reći da je sada vrijeme da se strateški poveže različite vrste investicija kako i onaj krajnji proizvod koji mi kupujemo, a u cilju primjerice solarizacija Hrvatske o kojoj ste vi govorili bio naš domaći proizvod i bio proizveden na temelju i domaćeg znanja i domaće proizvodnje. Na taj način mi dobivamo da zelena tranzicija ne samo ima ove pozitivne okolišne efekte nego je pravedna, jer osigurava bolja zelenija radna mjesta. Zašto to ne radimo? To je naravno pitanje za Vladu. Mi i dalje, dakle najveće investicije koje imamo nemamo u tom području. I kao da, to je premijer i javno rekao da oni žele voziti dvije trake. Jedna gdje se malo pretvaramo da idemo prema obnovljivcima i druga gdje zapravo idemo na daljnju eksploataciju ugljikovodika.
Slijedi završno obraćanje u ime predlagatelja uvažena Tena Šimonović Einwalter, pučka pravobraniteljica.
Poštovani zastupnice i zastupnici, meni se čini da je ova rasprava pokazala pa čak bih i rekla jedan sraz svjetova. Čini mi se da je rasprava pokazala da se jedan dio ovih problema i mislim konkretno na klimatske promjene marginalizira, proglašava ga se globalističkim, europskim, pomodnim što je zapravo jedno guranje glave u pijesak. A s druge strane jedan dio pitanja pokazao se itekako životan, a što smo vidjeli jer su se na svojim raspravama na konkretne primjere očitovali upravo oni zastupnici ili koji sa ovim temama itekako više godina bavili ili dolaze iz onih sredina gdje su se suočili sa konkretnim primjerima o kojima je riječ u izvješću. Ono što mene nikada ne veseli čuti je stav da je Hrvatska mala pa nas se globalne teme ne tiču. Mislim da to nije dobar stav ni u kojem pitanju. Hrvatska je kao članica EU kao članica UN-a ima itekako, mora imati što za redi i u odnosu na globalne pojave. Mnogi da su ostali ovdje da bi se složili da Hrvatska mora biti ponosna na svoju prirodu, na svoje more, u velikoj mjeri želi živjeti od turizma. Svjesni smo vrijednosti resursa primjerice vode, ali nekako kao da dolazi do kognitivne disonance kada onda treba govoriti o zaštiti okoliša u ovom kontekstu u jednoj mjeri vidimo da su posrijedi neki gospodarski interesi, a u jednoj mjeri, reći ću opet, to neko guranje glave uz pijesak ili komocija, nebriga. Čini mi se da ovo izvješće otvara brojna važna pitanja. Ono što mi je bitno za reći a vezano je za raspravu o prethodnoj točki odnosno točkama, a to je kada institucija pučke pravobraniteljice da neke preporuke i onda se ništa ne promijeni. To nije samo na nama. Dapače, to je na onima kojima su preporuke upućene i to je i na vama zastupnicima Hrvatskoga sabora. I stoga se nadam da ćemo doći u budućnosti i do toga da se još više shvati važnost ovih tema i da se ove preporuke i implementiraju. Hvala.
Replika Domagoj Hajduković.
Dakle, mislim da ste apsolutno u pravu pučka pravobraniteljice. To je zapravo i sukus ako ćete uzet, a pratili ste od 2013. rasprave u ovom Saboru kao jedna od suradnica tadašnje pučke pravobraniteljice svih rasprava koje sam ja imao do sada. Ne pišete vi ta izvješća sebi, niti nama. Zapravo više nama nego sebi. Pišete zato da bi upozorili na neke probleme, da bi ih detektirali, da bi vidjeli kako ih treba rješavati i da bi vidjeli kojim se modalitetom rješavaju, kojom brzinom i rješavaju li se uopće. I na kraju dana ako smo mi sad proveli danas cijeli dan raspravljajući o našem izvješću slagali se, ne slagali sad to je manje bitno. Ali ako oni ne poluče neki rezultat da će neka ministarstva zaista uvažiti, promijeniti, implementirati vaše preporuke onda nismo radili ništa. A bojim se da sa ove strane izvršne vlasti baš i nisam naišao na veliku prijemčljivost posebice prema vašom instituciji.
Odgovor.
Rekla bih ovdje samo za sada još dvije stvari. Jedno je zapravo treba osvijestiti da izvješća ne pišu pučki pravobranitelji, piše ih cijeli tim ljudi. Iskoristit ću ovdje priliku kolegici Maji Hasanbašić koja je bila veliki motor iza ovog izvješća, ali i bivšoj pučkoj pravobraniteljici. I na prošlim izvješćima i na ovom izvješću kao i svim drugim kolegama koji vjerujem da su pratili cijeli dan i bili prisutni iako nisu bili prisutni ovdje danas sa nama. I zaključit ću zapravo sa ovom vašom zadnjom poantom. Implementacija preporuka je nešto na čemu trebamo zajednički više raditi. Nadam se da ću o tome imati vašu potporu. Sljedeći put kada ću vam se obratiti bit će vezano za izbor zamjenika pučke pravobraniteljice. Ja trenutno sam sama, još uvijek sama sebi zamjenica i pučka pravobraniteljica. Ali uskoro nadam se da ćemo izabrati, da ćete izabrati i nove zamjenike, te se nadam da ćemo u budućnosti zajednički pokretati nove rasprave, nove teme i donositi nove preporuke koje će onda biti i implementiran kroz svekoliku suradnju. Hvala.
Hvala. Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 Prijedlogom strategije niskougljičnog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu. SJEDNICA PREKINUTA U 18,38 SATI.