Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 74. sjednici održanoj 28. studenog 2018. pisanu izjavu o ostavci na zastupnički mandat zastupnika dr.sc. Ivana Kovačića upućenu predsjedniku Hrvatskog sabora dana 22. studenoga 2018. godine. Povjerenstvo je utvrdili da je dr.sc. Ivan Kovačić izabran za zastupnika u 9. saziv HS-a tijekom zastupničkog mandata zastupnik je dva puta stavio svoj mandat u mirovanje i to temeljem čl. 9. i čl. 14. Zakona o izborima zastupnika u HS. Zastupničkim mandatom je u mirovanju temeljem čl. 14. citiranog Zakona od 5. prosinca 2017.-te godine, a dana 6. prosinca 2017.-te godine započeo obnašati njegova zamjena kolega Ante Pranić. Povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupnički mandat ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupnika dr. znanosti Ivana Kovačića, Ante Pranić nastavlja obnašati zastupničku dužnost sabornika zastupnika, odluku smo donijeli svi zajedno jednoglasno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupniku Ivanu Kovačiću, molimo glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno s 94 glasa ZA, donijeli odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupniku Ivanu Kovačiću. Idemo sada na zadnju točku, to je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Borisa Miletića i početka obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika Emila Dausa. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Molim za još malo strpljenja. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo HS-a razmotrilo je na 45. sjednici održanoj 12. prosinca 2018. godine pisani zahtjev zastupnika Borisa Miletića kojim je izvijestio predsjednika HS-a da temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u HS stavlja zastupnički mandat u mirovanje sa danom 7. prosinca 2018. godine. Boris Miletić izabran je za zastupnika u 9.-ti saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi Istarskog demokratskog Sabora/IDS, Primorsko-goranskog saveza/PGS, Liste za Rijeku/LRI, u 8.-oj izbornoj jedinici, te Istarski demokratski Sabor sukladno članku 42., stavku 3., Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredio Emila Dausa, kao zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjene zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Borisa Miletića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Emila Dausa. Slijedom navedenog, Povjerenstvo temeljem članka 14., 11. i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 9., stavka 2., i članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno sa 5 glasova ZA, predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 07. prosinca 2018. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata Borisu Miletiću, Emil Daus zastupničku dužnost zamjenika zastupnika, sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, započinje obnašati kada Sabor Odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu i dajem na glasovanje Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Borisa Miletića, i početka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika Emila Dausa. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno, s 92 glasa ZA, donijeli Odluku kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu Odluku, prelazimo na davanje prisege zastupnika. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da Predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga proziva poimenično zastupnike, prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ Prisežem.>. Pročitat ću tekst prisege: Prisežem svojoj čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i Zakona, i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Molim zastupnika Emila Dausa da se očituje.
Prisežem.
Hvala vam i čestitam na položenoj prisezi i želim vam puno uspjeha u obnašanju ove časne dužnosti. Poštovane kolegice i kolege, ovime smo došli do kraja 10.-te Sjednice, zaključujem ju. Pozivam vas na druženje, a u ime svih vas, svim hrvatskim građanima i svim Hrvatima i Hrvaticama širom svijeta želim sretne i blagoslovljene Božićne blagdane i sretnu i uspješnu 2019. godinu. Hvala. Pozdrav. SJEDNICA ZAVRŠENA U 15,47 SATI
NASTAVAK SJEDNICE U 14,00 SATI Nastavljamo. Poštovani zastupnici i zastupnice na temelju čl. 247. Poslovnika Odbora za zakonodavstvo predložilo je HS-u da se o slijedećim točkama provede objedinjena rasprava, to su: - Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju agencija za investicije i konkurentnost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 526, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o strateškim investicijskim projektima RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 524, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javno privatnom partnerstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 518, - Konačni prijedloga zakona o izmjenama Zakona o poticanju ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 525 i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zadrugama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 527. Imate li kakvih primjedbi na prijedlog Odbora za zakonodavstvo? Vidimo da nema. Savršeno. Ako nema primjedbi utvrđujemo da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama. Predlagatelj je Vlada RH. Na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i čl. 204. Poslovnika o radu HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, što je sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i sada želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, gospođa Nataša Mikuš Žigman, izvolite gospođo Žigman, ujedno želim vam dobar dan.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici u HS-u. Dakle, Vlada RH donio je ovaj zaključak kojim se zadužuju tijela državne uprave da provedu aktivnosti radi realizacije odnosno smanjenja broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima i istim zaključkom je predviđeno ukidanje Agencije za investicije i konkurentnost odnosno njeno pripajanje Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Radi provedbe istog zaključka predlažemo donijeti Zakon o prestanku važenja zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, pa se tako ovim prijedlogom zakona predlaže da Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta preuzme imovinu, opremu, očevidnike, informacijske sustave, sva sredstva za rad. Isto tako, naravno, prava i obveze, svu dokumentaciju, kao i radnike Agencije za investicije i konkurentnost koji bi time postali državni službenici ili namještenici. Dakle, donošenjem ovog Zakona kada govorimo o ljudskim resursima, Ministarstvo bi preuzelo 35 radnika Agencije, ovime bi se racionalizirali i operativni troškovi poslovanja i postigla ušteda u ukupnom iznosu od 1.361.000,00 kn na godišnjoj razini. Ova se ušteda odnosi na smanjenje rashoda za zaposlene zbog ukidanja radnog mjesta ravnatelja, zatim smanjenje materijalnih rashoda koji su vezani uz preseljenje zaposlenika na lokaciji u Ministarstva, čime ćemo smanjiti režijske troškove i rashode za nabavu dugotrajne imovine, a zbog korištenja opreme koja je u posjedu pri samom Ministarstvu. Sa navedenim Zakonom potrebno je uskladiti Zakon o strateškim investicijskim projektima RH i to u dijelu koji se odnosi na poslove koje obavlja Agencija za investicije i konkurentnost, pa se tako prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o strateškim investicijskim projektima RH predlaže da se poslove koje sada obavlja Agencija, a koje se odnose na prijavu strateških investicijskih projekata, zatim administrativnu provjeru istih prijava, znači, prijava projekata, sam rad operativne skupine za pripremu i provedbu strateških projekata i obavljanje svih onih drugih administrativnih poslova koje je do sada radila Agencija za povjerenstvo za utvrđivanje prijedloga strateških projekata, dakle, da iste poslove preuzme Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. Nadalje, sa navedenim Zakonom je potrebno uskladiti i Zakon o poticanju ulaganja, mislim da ste vi njega zadnjeg spomenuli gospodine podpredsjedniče, opet u dijelu koji se odnosi na poslove koje sada obavlja Agencija, te se tako, dakle, prijedlogom Zakona o izmjenama zakona o poticanju ulaganja, predlaže da poslove koje sada obavlja Agencija, također preuzme Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. I zadnji Zakon koji je potrebno uskladiti, dakle, sa prestankom važenja Zakona, sa Zakonom kojim predlažemo prestanak važenja Agencije za investicije i konkurentnost jest Zakon o javno privatnom partnerstvu. Tako ovim prijedlogom o izmjenama Zakona o javno privatnom partnerstvu, također u dijelu poslova koje je do sada obavljala Agencija za investicije i konkurentnost, predlažemo da iste poslove preuzme Ministarstvo koje je nadležno za gospodarstvo. To je prvi dio točke, ove točke dnevnog reda. Nadalje, istim zaključkom Vlade, koji sam u uvodu navela, predviđeno je ukidanje i Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo odnosno njegovo pripajanje Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Radi provedbe navedenog zaključka također je potrebno donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama, te se tako ovim prijedlogom Zakona Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta također, dakle, bi Ministarstvo prema tome prijedlogu, dakle, preuzelo imovinu, opremu, informacijske sustave, sredstva za rad, dakle, svu dokumentaciju, kao i radnike Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo, a koji također postaju državni službenici i namještenici. Dakle, donošenjem ovog Zakona, Ministarstvo bi preuzelo 5 radnika Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo, njime bi se racionaliziralo i operativni troškovi poslovanja i ostvarila ušteda u iznosu od 437.000,00 kn godišnje i uštede koje sam spomenula se odnose na smanjenje rashoda za zaposlene, zbog ukidanja radnog mjesta ravnatelja, zatim materijalnih rashoda zbog preseljenja zaposlenika, također na lokaciju ministarstva i smanjenje svih pridruženih režijskih troškova. Toliko ukratko, zahvaljujem na pažnji.
Hvala vam. Prva 4 zakona se odnose na Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, a zadnje zapravo se odnosi na ukidanje ovog dijela koji se tiče zadruga, od ovih 5 koje smo objedinili u raspravi. Na vaše izlaganje imamo 1 repliku, to je kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite, kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice. Dakle, argument je za ukidanje agencije, kao što ste vi rekli, zaključak vlade. Mene zanima jedan jedini stručni argument. Dakle, koji bi bio argument zašto više ne agencija ko agencija, nego da radi u okviru ministarstva. Koje su to poboljšaše, zašto to uopće radimo, dakle argument, smanjiti ćemo, maknuti ćemo, ne znam, drugačije ćemo to je argument koji vlada se odlučila popisati agenciji koja će smanjiti. Ali, me znanima ono u stručnom pogledu, u radnom, koje će to biti poboljšaše što će nam donijeti to što više nećemo imati agencije, nego će u okviru ministarstva, u okviru jedne službe ili ne znam više kako ćete organizirati, 35 ljudi raditi taj posao i koja je to poboljšica koju dobivamo? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Kao što znate, u cijeli proces racionalizacije agencijskih tijela se provodi u okviru Europskog semestra, i to je ustvari mjera koja se na neki način očekuje još od 2016. g. dakle, od vlade da poduzme aktivnosti na tom polju. Ova vlada je dakle, odlučila krenuti aktivnost u tom smjeru, utvrđeno je više od 50 agencijskih tijela za koje će se provesti taj postupak racionalizacije, govorimo sada o prvima od tih tijela. I dakle, smatramo da će ministarstvo moći odgovoriti na jednako uspješan način zadaćama koje su postavljene pred njega u smislu obavljanja poslova rada sa investitorima, dakle, predlaganja projekata, koje bi se financirali stranim ulaganjima i isto tako pomoći investitorima u praksi u smislu poticanja. Hvala lijepo.
Hvala vam. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne nastavljamo sa raspravom. Krećemo sa raspravom u ime zastupnika, prvi je kolega Miro Bulj, kolege Mire Bulja nema, sukladno poslovnika gubi pravo na raspravu o ovim objedinjenim točkama dnevnog reda. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Damir Felak, izvolite kolega Felak.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kao što je objašnjeno prvi je Konačni prijedlog Zakona o prestanku Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkretnost. Ovim zakonom predlaže se ukidanje navedene agencije, čije poslove će preuzeti Ministarstvo gospodarstva poduzetništva i obrta. Ova promjena se događa sukladno zaključku vlade RH, o smanjenju broja agencije, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim osobama. Cilj je racionalizacija poslovanja, optimizacija procesa i organizacijske strukture. Čuli smo iz uvodnog izlaganja koje će se uštede postići, ja ih ne bih nabrajao, jedino što mogu se nadati, da će se stvarno uz ove uštede koje su mjerljive, na troškovima ravnatelja i nekih materijalnih troškova, da će se i organizacijski neke stvari bolje posložiti i da će onda tu dugoročno gledano doći i do ušteda, ali ne samo ušteda, nego i do boljeg rada na tim poslovima. Drugi Zakon je konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o strateškim investicijskim projektima, ovaj zakonski prijedlog je povezan s prethodnim o ukidanju ove agencije, … [[Govornik se ne razumije.]] i preuzimanje poslova agencija od strane nadležnog ministarstva, tj. Ministarstva za gospodarstvo, poduzetništvo i obrt. Ono će preuzeti te poslove i pretpostavljam da će to raditi ti djelatnici koji su do sada bili u agenciji, ali nadam se kroz ove uštede, kojima se nadamo, da će onda ti djelatnici biti iskorišteni i za eventualno neke dr. poslove unutar Ministarstva, tako da će se, da će moći još više doprinositi kvalitetnijem radu ministarstva, ali i kvalitetnije obavljati ove poslove, koje su do sada obavljali u sklopu agencije. Treći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona javno privatnom partnerstvu, ovaj zakon isto dolazi do tehničkih izmjena, odnosno, ugl. znači, tamo gdje se spominje riječ agencija, u zakon se uvodi riječ ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. I tu se propisuju rokovi u kojima Vlada RH, odnosno, ministar trebao donijeti izmjenu određenih uredbi, odnosno, uredbe i pravilnika o unutarnjem ustrojstvu. 4 zakon je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o poticanju ulaganja, također je povezan sa Zakonom o ukidanju … [[Govornik se ne razumije.]] , u tekstu zakona agencija se zamjenjuje riječima Ministarstvo nadležno za poslove gospodarstva i kao što je rečeno, 5 konačni prijedlog Zakona, o izmjenama Zakona o zadrugama, ovim prijedlogom zakona, ukida se odnosno, spaja se Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo. A njegove poslove i djelatnike preuzima Ministarstvo nadležno za poduzetništvo i obrt. Također, cilj je i ovog zakona, racionalizacija poslovanja, optimizacija procesa i organizacijske strukture. Trebali bi se postići i nekakve korektne uštede no ovdje bi rekao par riječi o zadrugarstvu općenito. Sam mislim da samo ukidanje ovog centra će sigurno polučiti određene efekte, ali on ima svega 4 odnosno 5-tero zaposlenih i djelovat će ja mislim da ga nikad nije trebalo niti osnivati. Djelovat će sigurno puno racionalnije kroz samo ministarstvo, no kad govorimo o zadrugama kao nekakvom obliku koji se nudi koji je ponuđen građanima odnosno svima koji se bave određenim poslovima, OPG-ima i svima ostalima koji se bave, koji su mali poduzetnici ili obrtnici, mislim da zadrugarstvo kod nas nije dovoljno razvijeno i da upravo bi ministarstvo u budućnosti trebalo poraditi na izradi novog zakona o zadrugarstvu gdje bi se ljudima puno bolje objasnilo sve prednosti udruživanja u zadruge i da bismo onda imali zadruge, da bi došli do toga da imamo zadruge kakve funkcioniraju svagdje u Europi i u svijetu. Evo, čisto jedan podatak u svijetu na svakih 7, svaki 7 stanovnik je član neke zadruge, a u RH svaki 200-ti, to dovoljno govori o tome kolko kod nas zadrugarstvo nije dovoljno razvijeno, a same zadruge imaju velike prednosti i sigurno kad, da ministarstvo kroz edukaciju, kroz popularizaciju takvih mjera udruživanja u zadruge treba na tome poraditi. Tako da je očekujem da u 2019. godini znači ministarstvo koje sada preuzima i ovaj centar za zadružno poduzetništvo izađe pred ovaj sabor sa novim prijedlogom zakona koji će biti temeljen na sličnim zakonima koje imaju druge zemlje EU. I da onda kroz i kroz taj zakon i velim kroz edukaciju pokušamo ljude privolit da budu, da budu u zadrugama al da te zadruge djeluju kao firme, kao trgovačka društva na neki način, da to bude dobrovoljnoj osnovi i da ljudi spoznaju koristi od toga, a ne da slučajno bude nešto da ih se tjera na udruživanje, jer mi kroz povijest naša zemlja ima dosta negativne, dosta negativne, negativna iskustva imaju ljudi sa zadrugama pa je možda i to razlog zbog čega ljudi u Hrvatskoj dosta teško ulaze u zadruge iako bi im one mogle pružiti veliku pomoć i sigurno puno toga poboljšati u poslovanju, pogotovo ovih mikro i malih poduzetnika. HDZ, Klub HDZ-a će podržati donošenje svih 5 ovih zakonskih prijedloga. Hvala lijepo.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Slijedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite. Izvolite kolegice Anka Mrak-Taritaš, a ja ću vas samo sekundu prekinuti prije, nemojte se ljutiti [[Upadica: Neću se ljutit.]] samo da pozdravimo učenike i učenice Industrijsko strojarske škole u Zagrebu sa njihovim pratiteljima, dobro došli. [[Pljesak.]] Hvala, evo izvolte kolegice, vrijeme je vaše.
Hvala lijepo, hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege, pred nama imamo zapravo set zakona, a sve se bazira na činjenici da je Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost s konačnim prijedlogom zakona bazirajući se na toj činjenici ima i niz zakona koje je potrebe promijeniti. Argument, Vlada je donijela odluku o ukidanju agencija i ukida se otprilike 50-tak što agencija i što zavoda i ovaj tjedan ćemo imati još neke stvari gdje se ukida. I sad uvijek nekako pokušavate naći logiku, pokušavate naći smisao, pokušavate razumjeti zašto nešto je pa bez obzira da li se s tim kao klub slažete ili ne, ajde da razumijemo logiku. No, međutim kad malo gledate kako se to ukida bojim se da tu logike nema, da je bio jedan popis i da onda s tog popisa se je križalo i onda je svako trebao imati određeni broj prekriženih i tako se je donijela odluka. Između ostalog, kad idete u cijelu ovu priču onda šta je prvo rezultat, mijenjate table, mijenjate rješenja za radna mjesta, mijenjate rješenja za godišnji u ovom slučaju će i službenici, ja govorim prvenstveno o agenciji 35 ih je zaposleno i njima će se ponuditi novi ugovori o radu i oni postaju državni službenici. Oni koji pristanu će postati državni službenici i namještenici, koji ne će se vjerojatno zahvaliti. I to je ne određeni način kad se sprema ljudima odnosite prema krumpirima, pa sad su u jednoj košari, pa iz jedne košare pa iz jedne košare krumpire prebacujete u drugu košaru. Ljudi nisu krumpiri i ne treba se tako prema njima odnositi. Jednako tako šta je smisao agencije? Mi imamo nekoliko imate zapravo stvari, jedna stvar je kakvu poruku šaljete prema unutra, nekad se osnivaju agencije iz jednostavnog razloga da dajete na važnosti jednom određenom poslu, one mogu biti fleksibilnije one mogu biti u smislu u djelatnosti znatno operativnije nego što je to klasično kad radite u ministarstvu, ali je poruka koju šaljete prema van. Smisao osnivanja ove agencije, dakle govorim o Agenciji za investicije i konkurentnost je bilo da investitor kad dolazi u Hrvatsku dolazi na jedno mjesto, dobiva jednu osobu koja je zadužena za njega i onda ona, ta osoba mu iščita sve što je potrebno napraviti, koje će to morati, da li će morati mijenjati plan, neće morat mijenjat plan, da li koje sve posebne i prethodne suglasnosti, koje dozvole i na taj način zapravo koordinira i omogućuje investitorima nekako jednostavnije komunikacije jednostavnije djelovanje. Dakle, smisao osnivanja te agencije je bilo na način da se zapravo potaknu investicije, da bude jednostavnije djelovanje da se investitori koji dolaze jednostavnije nekako snalaze u svim tim našim zakonima. I sad je odluka, agencija nam više takva, sad smo se malo šalili, malo smo imali agenciju koja je radila ne znam 4, 5 godina, nemamo nekakvih argumenata da je loše radila, da ima previše zaposlenih, nema replike, da je loše radila, da ima previše zaposlenih, da nije postigla efekt, da je previše sredstava iz proračuna, dakle sve to bi bili nekakvi argumenti i onda da se kaže nema potrebe za agencijom to će sve odrađivati u okviru ministarstva bit će posebna služba i sve to što investitor dođe, doći će u ministarstvo gospodarstvo i u tom ministarstvu će odnosno, gospodarstva poduzetništva i obrta i tu će dobiti sve upute. Ja se principijalno mogu jednom dijelu složiti, ja to uvijek gledam, ako ljudi doživljavaju sve ove naše perturbacije ploča i nazivalja. I uvijek je zgodan primjer Grada Zagreba. Grad Zagreb je nekada bio, bilo je 15 općina u Gradu Zagrebu i jedna od njih je bila Draškovićevoj, bila je Medvešćak, već dugo nema tih općina i tamo su pojedini uredi koji su za taj dio grada. I kada moja susjeda, ja pitam susjeda kuda idete, ona meni kaže, idem u općinu Medvešćak, ona još uvijek odlazi u općinu Medvešćak kojeg nema, ona zna na koji kat mora ići, jer mora nešto prijaviti, ali u glavi joj je to sve zajedno isto. Ta naša sklonost, da u jednom trenutku, sve pretvorimo u agencije, zavode i imamo izvan sustava, a onda sklonost da u jednom trenutku, samo onako, uzmemo ono ko onaj bijeli korektor i kažemo, ovo nam ne treba, ovo nam ne treba, ovo nam ne treba. Da ima jedan suvisli argument zašto ne treba, što će se tu bolje postići, u kojem smislu će to biti propulzivnije, bolje i sve ostalo, ja bi rekla, zaista, nema potrebe za to sve zajedno. Ovdje nema niti jednog jednog argumenta. Ja sam vrlo pažljivo razmišljala, pitanje koje ću postaviti uvaženoj državnoj tajnici, morala sam jedan stručni argument, zašto tih 35 ljudi, više ne treba biti u toj agenciji, nego će tih 35 ljudi raditi u ministarstvu. Koji posao? Isti posao, s tim što, svi morate znati kada su bili u agenciji, oni jesu bili u jednoj toj formaciji ispod ministarstva, ali su imali jedan drugačiji način rada i mogućnosti rada. Kada radite u ministarstvu, oni postanu državni službenici i drugačije radi. Da li ta agencija je bila bespotrebna? Da li ona nije bila na adekvatan način? Da li ona nije odgovorila na sve ono što je odgovorila. To je suštinski razlog. A nije razlog zato što je odlukom vlade donešeno. Ja sam sigurna da oni ljudi koji dobro rade, rade bez obzira da li su to u agenciji i ministarstvu, ali oni koji ne rade, ne rade. Ali je stvar koju poruku šaljemo. Šaljemo poruku da zapravo ne zna ljevica što radi desnica, da malo osnivamo agencije, pa da se onda sjetimo, da nam je to malo, da imamo previše, pa ih treba smanjiti, pa onda je netko rekao, treba smanjiti 50, pa onda svako mora predložiti iz svoga resora, koji mu je najbezbolniji smanjiti, ili ima još onaj jedan model, a to je da ima tamo nekih ljudi koji vam se ne sviđaju, a ovo će onda biti način, da se tih ljudi riješite malo bezbolnije. Ja pretpostavljam da nije ovaj drugi argument nego je prvi argument. Principijalno ako radite uštedu, ako radite da je cijeli proces bolji, da u tom cijelom procesu će netko prije u konačnici doći do rješenja, mi ne bi imali ništa protiv, ali iz ovog vi tu opće nemate garancije, da će to biti tako. Nema niti jedne garancije, da investitor koji će sada doći u Hrvatsku, koji će se sada javljati u Ministarstvu i dobiti svog čovjeka koji će biti zadužen da ga prati, a to je bio smisao agencije, da će njemu biti brže, bolje, učinkovitije, da će jednostavnije funkcionirati, nema niti jedne jedine garancije. Dakle, imate zakon, u tom zakonu ima tih 7,8 članaka, koji kaže agencija prestaje s radom i svi ovi drugi zakoni su zapravo, samo poslagivanje, jer ih morate poslagati i logično da idu u hitnu proceduru i da barem sve formalno bude zadovoljeno. Ali, suštinski smisao, treba biti što rade, kako rade, zašto rade, koji su procesi, tko tu što obavlja, kakvi investitori dobivaju sve podatke koje trebaju biti, dali na jednom mjestu dobivaju isto vrijeme podatke, koji su zakoni na snazi, tko je za njih zadužen, da li će i dalje ostati osoba koja će biti zadužena za praviti investitora, pa kontaktirati i jedinice lokalne samouprave ili regionalne samouprave u dijelom kojem treba. Dakle, na to odgovora nema, to je odgovor na cijelu priču. Prema tome, imamo sada, ovaj tjedan će biti vrlo zanimljiv. Danas evo, imamo ukidanje ove agencije, onda ćemo sutra, sutra imamo mirovinski, u srijedu ćemo imati onaj veliki inspektorat, gdje zapravo sve inspektore, idemo na jedno mjesto, a tu do kraja isto nećemo znati, zašto to ide, pa se onda ukidaju i ponovno neki zavodi. Pri tome mi često volimo baratati koja su iskustva EU. Različite. Nema tu nekog recepta, koji vam je ko recept za kolače, trebate to, to i to, da bi bili dobri, brzi i učinkoviti, različita su iskustva. Ali, uvijek su vam ta iskustva na način, a je rezultat nečeg raditi, da je rezultat nečeg uspješnost. Ja do sada nisam imala prilike čuti da se netko žalio na rad ove agencije, da je netko rekao da ta agencija loše radi, da je netko rekao da su traljavi, da ne mogu dobiti informaciju, čak štoviše. O toj agenciji se pričalo dobro, rečeno je da zaista svaki investitor a nije ih puno u pitanju, dobio čovjeka koji ga prate, koji za njih zove, zove i jedinice lokalne samouprave, jer ono što morate znati, kad netko nešto gradi, nije uvijek odgovornost države ni odgovornost jedinice lokalne samouprave, i čula sam zapravo da je se pokazalo da je ta priča bila dobra priča. Zašto sad se radi ovo pa ide u ministarstvo, vidjeti ćemo. Možda za 2 g. će neki drugi saziv ili isti saziv sabora, isto tako slušati, pa će netko reći, to kada smo imali u ministarstvu, to nije bilo dobro. Sada ćemo ponovno osnivati, možda se neće zvati agencija nego će se zvati posebna uprava ili zavod ili nešto drugo. Nekako bi bila dobra poruka i prema nama i prema svime, kada se nešto odlučiti, ajmo probati dati to priliku, neko vrijeme da se radi. Ovdje imam osjećaj, znate, nekada netko radi i imamo onda rezultate rada. A nekada netko radi da bi radio. Ja imam osjećaj da ukidanje svih ovih agencija i svega ovoga, samo da pokažemo da se nešto radi, a bez stvarnog efekta, mi u Klubu GLAS-a i HSU-a ne možemo podržati ovakve. Razumijemo i razumijem i ušteda, ali zaista ne možemo podržavati ovakvo, zapravo cijelo vrijeme pretakanje iz šupljeg u prazno bez stvarnog efekta i bez stvarnih razloga. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravama u ime Kluba zastupnika sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana državna tajnice kolegice i kolege zastupnici. Dakle, ne sumnjivo da je, prije svega, politička odluka ta koja je donesena da se ide u smanjivanje broja Agencija. Ja ne želim vjerovati da je to zato što je konstantno pritisak javnosti i negativni komentari o velikom broju Agencija gdje nitko ne zna što se radi i zašto se radi, nego da zbilja se ide ka racionalizaciji, uštedi, prema jednim od onih stvari gdje sigurno da multipliciranjem određenih pravnih oblika zahtijeva određena radna mjesta, sistematizacije, koje sigurno mogu biti objedinjena pod istim krovom za više Agencija. I tom mogu prihvatiti. Mi smo, kada ovdje govorimo, ako se ja ne varam, o dvije takve ustanove, prvo je Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo, a drugo je Agencija za investicije i konkurentnost i sve vezane Zakone za te dvije Agencije, mi smo ako se možemo sjetiti 2015.-te upravo isto, pod istim ovakvim ili sličnim razlozima ukinuli Agenciju za javno privatno partnerstvo tako što smo je prebacili u Agenciju za investicije i konkurentnost. Znači, tu se nešto već spajalo sa nekim istim obrazloženjima. A kada govorimo o javnom privatnom partnerstvu, što sigurno da je tema koju, sad ne mogu reći, ta Agencija za javno privatno partnerstvo ili Agencija za investicije i konkurentnost, koliko je u svom opsegu se bavila javno privatnom partnerstvom. Ono što treba reći da imamo trenutno u RH 16 ugovorenih projekata javno privatnog partnerstva, 16. Kada maknemo ono što se radilo od 2005.-te do 2008.-me, 2009.-te u Varaždinskoj županiji, silne škole i neka dvorana i gimnazije u Koprivnici, ako se ne varam, onda imamo Zračnu luku Zagreb kao zadnji primjer, milijardu i 400 milijuna od ukupno 2,5 milijarde. Arena Split, dvorana Varaždin i Autobusni kolodvor u Osijeku, cijela zemlja 4-5 projekata, dvije javne rasvjete i ovo što sam rekao. Još imamo 9 iskazanih namjera i 9 odobrenih, ali neprovedenih i nepotpisanih ugovora. Znači, 16 ugovorenih, još 9 iskazanih, to je 25 i 9 se odobrilo, a ne zna se gdje je stalo, 24 za cijelu zemlju. Znači, tu treba vidjeti što je problem i zašto nije, znamo da je kriza, financiranje je prvo i osnovno stvar koja je uzrokovala da se projekti zastanu, ali sigurno znam da je provedba javno privatnog partnerstva izuzetno kompliciran, težak i u pravilu zapravo teško provediv u svim svojim benefitima, ali istim svojim nedostacima. A ja smatram da javno privatno partnerstvo kao takvo može donijeti ovoj zemlji benefite jel nije isto hoćemo li u 30 godina imati 30 građevina nakon 30 godina ili u prvih 5 ih već imati, a potrošiti jednaku količinu novaca i prebaciti odgovornost na privatnika, to je smisao. Idemo nešto napraviti sad u 3-5 godina, nego svakih 3 godine ponešto, pa tako do 30 godina, taman kada završimo cijeli… [[Govornik se ne razumije]] možemo krenuti ispočetka jel već ono što smo radili prije 30-40 godina treba ponovo raditi. Tu je prava priča, ovo koje je boje mačka, mislim da je manje bitno, dal se zove AIK, CPP, AIP, ili je nešto pod Ministarstvom, bitno je da ta mačka lovi miševe. To moramo gledati. Naravno, jedan ravnatelj, upravno vijeće, pa kada govorimo sve te Agencije, pa nisu ni građani s razlogom da imate niz, niz, niz Agencija gdje se sigurno poduplavaju određeni poslovi koji bi se mogli staviti pod isti krov i gdje bi se ti isti ljudi, sada govorimo da će se oni rasporediti u državne službenike, mogli iskoristiti na drugim radnim mjestima, da se onda ne zapošljavaju u svakoj toj Agenciji ponovo novi ljudi i da tu može doći, ma čisto matematikom ako hoćete, do eventualnog viška koji se može raspodijeliti tamo gdje fali. To imamo kod outsourcinga takvu priču najčešće jer vama treba, ako govorimo o čišćenju možda 5 čistačica i naravno da ne možete onda zaposliti samo 5 mora barem biti 7 jel ako je netko na godišnjem, na bolovanju. A kada uzmete tvrtku vi platite uvijek samo 5, a ta tvrtka ih ima 500, tako i ovdje. I taj razlog mogu razumjeti, kažem 2015.-te smo mi upravo taj Centar za javno privatno partnerstvo odnosno Agenciju spojili u ovaj AIK, sa istim manje-više obrazloženjem. Ali kažem još jednom, ovaj tehnički klub HNS-a će podržati jel je u sklopu cjelokupne reforme smanjenja agencija i mislim da je to nešto što će javnost prihvatiti, ali ostaje glavni cilj, ne da toga nema, nego da se ono za što je to osnovano se radi i daje rezultate, e tu treba podvući liniju i reći što je bilo bolje ili nije, i tu moramo biti iskreni, hoće li ovako rezultirati više Ugovorima ako govorimo ovdje o javno privatnom partnerstvu, što je Zakon, i taj se mijenja među ostalima, više Ugovora i načina lakoće dobivanja tih Ugovora, jer ovi brojevi mislim da su za jednu zemlju, za zadnjih 10 godina, ne 10, nego skoro 15 godina izuzetno nepovoljni, moramo se pitati zašto, ja znam da je dio bio zbog krize, zbog financiranja, zbog teškoće dobivanja financiranja i skupoće samog novca, ali sigurno da ima pozitivnih primjera, evo, i u Osijeku Autobusni kolodvor gdje mnogi, mi Osječani smo se sramili kada je netko dolazio na postojeći, dobili smo najsuvremeniji, mislim da čak i neke nagrade osvaja i to se koristi na žalost, ne u onu svrhu koju je trebao, to da ljudi dolaze, nego nažalost, više ljudi sa njega odlazi. Ali ja hoću i želim vjerovati da i taj projekt javno privatnog partnerstva koji je isto imao problema i u financiranju i tvrtka koja ga je financiranja zapala je u financijske probleme i u pred stečajnu nagodbu. Kažem, kriza je učinila svoje, ali mi moramo anticipirati, prilagoditi i gledati kako da što više takvih stvari odobravamo, da nije samo ono da se radi gdje država plaća, da nađe se i privatni interes koji je apsolutno legitiman na spojiti privatni interes za zaradom, ne za nekim drugim načinom, sa opće društvenim prihvatljivim stvarima. To je smisao javno privatnog partnerstva I to je ono što bih ja apelirao da se sada kroz ministarstvo kada se spoji i dalje uzme kao jedan od prioriteta i načina kako da se ova zemlja još više potakne i ka investicijama i ka gospodarskom oporavku. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Time smo završili raspravu u ime kluba zastupnika. Sada krećemo na pojedinačne rasprave. Prva je kolegica Romana Jerković. Kolegice Romane Jerković nema, s time gubi pravo na sudjelovanje u ovoj točci dnevnog reda, tj. točkama. Sljedeći je kolega Gordan Maras. Također isto. Nakon toga je kolega Ivan Lovrinović. Nema ni kolege Lovrinovića. I ostaje onda Petar Škorić. Izvolite kolega Škorić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, poštovani kolege zastupnici. Ja ću se osvrnuti na, samo na dio koji se odnosi na pridruživanje Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo u resornom ministarstvu i ukazati ću na aspekte zadružnog poduzetništva u RH koje je imalo svoje različito, ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle od, probleme, problemi zadrugarstva prisutni su u dugom vremenskom razdoblju iz razloga što se nitko nije ozbiljno njima bavio i što se praktički zadrugarstvo diskreditiralo kao jedno loše nasljeđe ili kao relikt socijalizma iako je u zapadnom svijetu ono upravo među najrazvijenijim gospodarskim granama. Recimo u Nizozemskoj imamo na 1000 stanovnika, 1000 članova zadruga jer jedna osoba ili više, član više zadruga. Od prije nekoliko godina zadrugarstvo je dobilo i status zaštićene nematerijalne imovine UNESCO-a a dakle nakon tragičnog razdoblja komunizma, nažalost zadrugarstvo, krenulo se sa namjernim uništavanjem zadrugarstva gdje su razni predatori praktički na tome radili namjeravajući se dočepati vrijedne imovine. I to je često bilo u sprezi sa evo i razno raznim lokalnim političarima. Dakle, zadrugarstvo je imalo taj jedan negativni ideološki predznak gdje se etiketiralo, ocjenjivalo i onemogućavalo dakle da stasa i da se izgradi i raste. Nažalost i rješenja koja smo imali u samostalnoj Hrvatskoj od '95. godine kada je osnovan u biti Hrvatskih savez zadruga, također se improviziralo pa do ovih promjena za vrijeme evo prethodne vlasti u Hrvatski centar zadružnog poduzetništva, dakle bio je više cilj organizirati nekakav oblik zbrinjavanja, uhljebljivanja jednog broja ljudi koji neće služiti interesima zadrugara nego koji će praktički služiti uhljebljivanju na par pojedinaca u tim zadrugama. A da je dokaz tome tako svjedoči i broj zadrugara koji je bio u Hrvatskoj, koji se u kontinuitetu snižava pa evo posljednjih nekoliko godina svjedočimo sa 4 i nešto tisuća da je sada spalo svega na tisuću zadrugara koji plaćaju dakle svoje poreze. I naravno da jedno takvo stanje je neprihvatljivo i da je potrebno pronaći model koji bi riješio pitanje dakle kvalitetnijeg odnosa prema zadružnom poduzetništvu. Evo kolega Felak je spomenuo da je u svijetu svaki 7. stanovnik član neke zadruge a u Hrvatskoj tek svaki 200-tisućuti. Javio sam se na ovu temu govoriti iz razloga što sam evo prije jedno mjesec i pol dana sudjelovao i na jednoj međunarodnoj konferenciji o zadružnom poduzetništvu gdje su zadruge označene kao ključna dakle gospodarska grana koja jamči njegov prosperitet i gdje smo imali prilike čuti i predstavnike talijanskog zadružnog saveza koji je u biti jako dobro organiziran i gdje ukupno u Italiji dakle zadrugarstvo doprinosi snažno evo i u ukupnom prihodu u Italiji sudjeluju sa 8% u prihodu u BDP-u dok u Hrvatskoj se to ostvaruje tek od 0,3%. Pročitati ću vam samo što nam je uputio u toj prigodi čelnik talijanskog zadružnog saveza, dakle kazao je sljedeće. Vrlo važno je shvatiti ideju da zadruge funkcioniraju kao tvrtke a Hrvati se moraju riješiti negativne percepcije zadruga kao socijalističkog relikta. Zadruge posluju kao tvrtke ali način upravljanja koji se razlikuje od načina upravljanja u standardnom pojmu tvrtke je upravo ono što ih definira kao zadruge. Zadruge također svojim djelovanjem na tržištu žele ostvariti profitabilnost te pronaći svoje mjesto na tržištu i ne mogu se oslanjati samo na pomoć države. Naravno podrška države mora biti prisutna u stvaranju zakonskog okvira. U našoj zemlji je zadrugarstvo snažno prisutno u svim segmentima iz čega proizlazi činjenica da je jedan od 5 državljana Italije član neke zadruge a gotovo 15% bankarskog sektora i bankarskih kredita je organizirano po zadružnom modelu kazao je Alesio Di Dio predsjednik dakle njihovog Saveza zadruga. Evo upravo na tom tragu i tom razmišljanju je i Ministarstvo gospodarstva predložio u biti novi institucionalni oblik dakle pronalaženje nove podrške kako bi se to negativno nasljeđe okrenulo u jednom pozitivnom dakle da, s ciljem da udružuje i povezuje zadrugare a ne da ih rastače i obezvrjeđuje jer sad smo došli kažem do jedne vrlo niske i neprihvatljive razine. I zbog toga je i predložen ovaj model da se ponovno, zapravo da se Hrvatski centar za zadružno poduzetništvo uključi u, pridruži ministarstvu na primjernoj razini organiziranja, dakle na razini sektora. I prelaskom u ministarstvo u biti osigurati će se institucionalna podrška cijelom Hrvatskom zadrugarstvu. Dakle preduvjet je donijeti novi Zakon o zadrugama, otvoriti prostor za jačanje dobrovoljnih Saveza zadruga jer zadruge moraju biti i strateški interes naše zemlje. Dakle napokon je vrijeme da se da jedan zakonodavni okvir i da to da ugradimo u pravnu bit zadrugarstva, a zadruge sa svojim zadrugarima moraju biti integralna gospodarska cjelina odnosno jedinstveni porezni obveznik, a što sada i nisu. Upravo prilikom i definiranja i donošenja odluke o ovom novom organizacijskom obliku je i dala i studija koja je naručena od Ekonomskog instituta u Zagrebu gdje su dati prijedlozi za unapređenje zadružnog gospodarstva u našoj Hrvatskoj, pa je tako u toj studiji rečeno, da porez na dodatnu vrijednost bi se mogao u potpunosti isključiti iz odnosa člana zadruge i same zadruge na način da se član zadruge i sama zadruga smatraju jedinstvenim poreznim obveznikom za isporuke odnosno usluge koje jedni drugima obavljaju. Također hrvatski Zakon o porezu na dodatnu vrijednost nije do danas omogućio jedinstvenog poreznog obveznika iako to prema direktivi bi bilo moguće. To znači da transakcije između članova zadruge i same zadruge ne bi podlijegale porezu na dodatnu vrijednost jer u smislu Zakona o porezu na dodatnu vrijednost ne bi bilo isporuke ili usluge. Također, da bi ovo sve skupa zaživilo i kvalitetno se implementiralo slijedeći korak je da se donese novi zakon o zadrugama i koliko znam evo Ministarstvo gospodarstva na tome intenzivno radi i u proteklih godinu dana je uložilo veliki napor da se iz analizira stanje u hrvatskom zadrugarstvu. Donešena je ova studija i iz nje proizlazi da je neophodno što je sve potrebno napraviti da bi se ojačalo zadrugarstvo u Hrvatskoj. To se prvenstveno odnosi dakle sada na slijedeći korak kroz izmjene zakona o zadrugama kojeg je potrebno definirati kao jedinstvenog poreznog obveznika u procesu proizvodnje zajedno sa svojim zadrugarima. Sve u svemu dakle zadrugarstvo je važna gospodarska grana koju je potrebno razvijati i poticati, a posebno u smislu zapošljavanja i samozapošljavanja i podržavam dakle ovakav oblik organiziranja i predlažem u biti i potičem resorno ministarstvo da u što kraćem roku donese novi zakon koji će vratiti značaj i ulogu hrvatskog zadrugarstva. Hvala.
Hvala i vama, na vaše izlaganje imamo 3 replike. Prvi je kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani kolega Škorić, da propustio sam posebno napomeniti oko ovoga ukidanja dakle, Hrvatskog centra za zadružno poduzetništvo. Ja mora biti iskren da sam ja ovo danas prvi puta odnosno kad je došo ovaj prijedlog zakona prvi put i saznao da mi imamo takvu javnu ustanovu koja je zapravo pravni slijednik Hrvatskog saveza zadruga, i to je zapravo ono o čemu mi ovdje danas raspravljamo i zašto je početkom kolovoza i donesena ta odluka na Vladi da bi se upravo ukidale sve te agencije i različita tijela s javnim ovlastima kako bi se racionalizirano poslovanje, optimizacija procesa itd., i onoga svega što sam govorio, no ono što ste vi ovdje rekli sigurno zaslužuje jednu širu raspravu jer time ne smijemo dovesti u pitanje zadruga i okrupnjavanja proizvodnje, jer to je jedan od načina kako da našu poljoprivrednu proizvodnju optimiziramo i dovedemo ju do održivosti. Tu se apsolutno slažem s vama. Zahvaljujem.
Hvala, želite li odgovori na repliku? Izvolite.
Pa evo kolega Čuraj u biti praktički je pojačao evo i ovo o čemu sam i govorio dakle u svakom slučaju više ne smijemo dopustiti evo nakon i ovoga pridruživanja da u daljnjim koracima djelovanje zadrugarstva bude na margini. Siguran sam preko evo resornog ministarstva da će se pronaći modeli i način i da će zadrugarstvo dobiti primjereniji značaj kao bi ukupno doprinosilo u snažnijem gospodarskom razvoju naše zemlje. Hvala.
Slijedeća replika kolega Davor Vlaović, izvolite. Joj ispričavam se, pardon Željko Lenart, pardon, ispričavam se.
Ništa, ništa podpredsjedniče zahvaljujem. Kolega Škorić dosta ste vi toga dobro primijetili u svoj raspravni, nažalost u 27 godina država ništa nije napravila kak treba za zadruge, samo ih plašimo sa onim što se nekada dešavalo sa zadrugama i to negativnom konotacijom. Ono što je u zadrugarstvu bitno to je interes onih koji ulaze u zadrugu, a mi njima nismo dali nikakav interes zašto bi ušli u zadrugu prvenstveno evo govorim o poljoprivrednima koje su mi najbliže. Ajmo reć mali poljoprivrednici koji uđu u zadrugu da ih oslobodimo PDV-a, da njihovog voditelja zadruge oslobodimo davanja na plaću. To su konkretne mjere koje država može napraviti kako bi pomaknula udruživanje u zadruge. Inače samo zadrugarstvo nema smisla, jer naši su ljudi takvi oni bez interesa, a ne samo naši, meni jedan Austrijanac rekao pa nisam ja u zadruzi zašto što ja volim zadrugu nego što je moj interes bit u zadruzi. Administracija previše administracije, previše prepreka ima svaka zadruga, ali uništili smo i poljoprivrednu proizvodnju pa ne očekujemo niti zadruge [[Upadica: Hvala kolega.]] mora država promijenit svoj stav prema zadrugama.
Hvala kolega Lenart. Odgovor na repliku, izvolte.
Slažem se apsolutno, smatram da je potrebno zadrugarstvo riješiti, pa i zaštiti Ustavom, jer ako smo ga na taj način riješili da i Ustav jamči zadovoljenje interesa u korist zadruga onda će sigurno i svi zakoni i podzakonski akti to slijediti. Prema tome to je osnovi je dakle sada preduvjet da se ovo dalje uredi, donošenje kvalitetnog zakona u suradnji i sa dosadašnjim dakle Hrvatskim centrom za zadružno poduzetništvo i sa zadrugarima i kako bi se ovo diglo na višu razinu i kako bi se praktički omogućilo našim zadrugarima da pronađu svrhu i smisao svoj organiziranja i djelovanja i da broj zadruga u Hrvatskoj raste, a ne kontinuirano pada što se događa posljednjih godina i vjerujemo da evo nakon donošenja i ove uredbe i rasprave koju ćemo imati i kroz zakon da ćemo vrlo brzo doći u poziciju da ćemo ljude poticati na zadružno organiziranje [[Upadica: Hvala.]] i djelovanje.
I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Babić Ante, izvolte.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Škorić, ja razumijem i draga mi je naša rasprava vezana za zadrugu, zadrugarstvo, zadružno udruživanje i sve ono što ste govorili, ali ne treba biti zabrinut. Evo ja sam i kolega Kliman tu sada i gospodin Šuker govorili upravo o onome što smo mi već davno govorili u Hrvatskom saboru, a to je reforma javne uprave i rekli smo da nisu dobri … [[Govornik se ne razumije.]] koji nam se događaju u državi, kako god se to zvalo u ovom slučaju je to Hrvatski centar za … [[Govornik se ne razumije.]] poduzetništvo ili kako već, ali nije dobro imati i agencije ili nešto slično kao paralelizam ministarstvu. Ja ne vjerujem da ministarstvo ne može riješiti sve ono što je bilo vezano za ovaj hrvatski centar. S tim u vezi, mislim da je ovo dobro, da je ovo dobra inicijativa. Uostalom svi mi ovdje, i iz vladajućih i iz opozicije, govorili smo o racionalizaciji javne uprave. Pa ako idemo već tim putem, danas ili … [[Govornik se ne razumije.]] pretpostavljam i sutra i nakon mirovinske reforme, govoriti ćemo o nizu zakona koji su potrebni zbog promjene i donošenje Zakona o državnom inspektoratu i to vodi zapravo u tom smjeru … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Evo razloge o ovakvim problemima smo imali, upravo iz razloga što u Hrvatskoj smo imali zadrugarstvo organizirano po diktatu politike. Kao takvo je se dakle, i nasilno osnivalo i nasilno ukidalo i to je ono što nije dobro. I upravo zbog toga i svugdje u svijetu imamo u biti zadružne saveze koji se dobrovoljo učlanjuju, koji se organski razvijaju i koji imaju legitimet zadrugara i na taj način kroz saveze djeluju. Tako da vjerujem da će ovdje ministarstvo dati stručni suport i mogućnost zadrugarima da se na jedan kvalitetan način, bez pritiska politike i uz potporu svih politika organiziraju. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja državna tajnica Nataša Mikuš Žigman, izvolite.
Hvala lijepo. Željela bi ispred predlagateljima zahvaliti na raspravi, na svim iznesenim primjedbama i predlozima, osobito po pitanju zadrugarstva i onoga što je potrebno učiniti kako bi se sustav dalje unaprijedio, a vezano uz upravo Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zadrugama budući je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora imao amandman koji se nomotehnički dorađuje izričaj u čl. 3. prijedloga zakona. Željela bi ispred predlagatelja reći da ćemo taj amandman prihvatiti.
Hvala time i zaključujemo raspravu o 5 predloženih zakona, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 526. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 78 glasova za, donijet Zakon o prestanku važenja Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost.
Krećemo na sljedeću točku dnevnog reda to je: - Prijedlog Zakona o provedbi uredbe (EU) 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišna ili mjesta poslovnog nastanka klijenta te o izmjeni uredbi (EZ) 2006/2004 i (EU) 2017/2394I direktive 2009/22/EZ, prvo čitanje, P.Z.E. BR. 458. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika, koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite s nama je ponovno državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, gđa Nataša Mikuš Žigman, izvolite gđa. Žigman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Ovim prijedlogom Zakona, dakle osigurava se provedba prethodno spomenute uredbe dugog naziva pa ja ga neću sada ponavljati. No, međutim, ona se odnosi na pitanje neopravdanog geografskog blokiranja. Što to znači? Sam cilj uredbe koja je donesena od strane Europskog parlamenta i Vijeća, želi ustvari spriječiti diskriminaciju potrošača i klijenata koje se na tržištu odvija na temelju ili državljanstva ili mjesta boravišta ili poslovnog nastana i to u prekograničnog transakcijama između trgovca i potrošača, odnosno, trgovca i klijenta kod prodaje robe ili pružanje usluge ne tržištu EU. Zašto spominjem riječ klijent. Naime, potrošači su i poduzeće, posebno mikropoduzeća, odnosno, mala i srednja, koja se često pri kupnji robe na tržištu, dakle, robe koje onda one koriste u svom proizvodnom ciklusu mogu naći u situaciji da su diskriminirani zbog razloga koji su povezani ili sa mjestom njihova poslovnog nastana ili kod potrošača dakle, sa njihovim državljanstvom ili mjestom boravišta. Stoga je donošenje ove uredbe bilo potrebo sa strane Parlamenta i Vijeća a preuzimanjem dakle, odredbi te uredbe u zakon, dakle, ovo je provedbeni zakon, kojim ustvari želimo osigurati učinkovitu i primjerenu implementacije same uredbe. U tu svrhu se kroz prijedlog zakona osigurava slijedeće, određuje se nadležno tijelo za provedbu uredbe, pri čemu su dakle, tržišni inspektori i nadležni za inspekcijske poslove u području zaštite potrošača oni koji će pratiti primjenu odredbe ove uredbe, zatim određuju se prekršajne odredbe za postupanje protivno uredbi i određuju se tijelo koje nadležno za pružanje praktične pomoći potrošačima, u slučaju da dođe do spora između potrošača i trgovca a sve dakle, vezano uz ono što proizlazi iz odredbi same uredbe. To tijelo koje je nadležno za pružanje praktičke pomoći je Europski potrošački centar u okviru Ministarstva gospodarstva poduzetništva i obrta. S jedne strane će donošenje ovog zakona, provedbenog zakona, RH, udovoljiti svojim obavezama, preuzeti ulaskom u EU. Ono što je međutim, bitnije od toga, da će se u kloniti dodatno prepreke u prekograničnoj trgovini i da će se doprinijeti povećanju elektroničke trgovine na razini EU, odnosno, Hrvatske sa ostalim zemljama članicama. A ono što je još važnije od toga, da će se i potrošačima i trgovcima osigurati pravo na veći izbor robe i usluga, a novoosnovanim poduzećima pak jedan poticajniji okvir i okruženje za rast na zajedničkom tržištu EU. Radna tijela Hrvatskog sabora, dakle, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo su jednoglasno poduprla donošenje ovog prijedloga Zakona. Tijekom javnog savjetovanja nije bilo niti jedne primjedbe na sam tekst prijedloga zakona. I slijedom svega navedenog predlažem donošenje Zakona o provedbi Uredbe 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća i ujedno vam zahvaljujem na pažnji.
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Imamo prijavu jednu u ime kluba i jednu pojedinačno. Kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite kolegice.
Evo kao što smo čuli od poštovane državne tajnice, znamo da je ovaj zakon vrlo pozitivan u smislu da regulira internetsku trgovinu a znamo da je internetska trgovina najbrže rastući sektor trgovine i koji je zapravo toliko dinamično raste da ga je uistinu teško nadzirati. Ono što je bitno reći, vrlo kratko za ovaj zakon da naši građani razumiju o čemu se radi, s obzirom na, kako je rekla i državna tajnica na ovaj jako dugački naziv. Hrvatski potrošači trebaju se osjećati sigurno i ravnopravno u odnosu na sve druge potrošače u drugim zemljama članicama EU. Isto tako hrvatski građani ne bi smjeli biti zakinuti za neka prava u odnosu na druge građane EU. I zapravo glavni cilj ovog zakona je da hrvatski građani i on-line kupci imaju jednake standarde kao što to imaju građani nekih drugih zemalja EU. I do sada smo prije donošenja ovog zakona imali situaciju da hrvatski kupci koji kupuju on-line nisu jednako tretirani kao što su to tretirani neki drugi građani iz nekih drugih zemalja članica EU. Na to sam ukazivala i kad je donesen, odnosno donošen ovaj Zakon o zaštiti potrošača i sada će ići sljedeći tjedan prijedlog. I znamo da EU poduzima mjere da do 2021. bude što jedinstvenije digitalno tržište i jedan segment je upravo i ovaj segment. I bitno je dakle omogućiti slobodno kretanje roba i usluga pod jednakim uvjetima, pod jednakim kriterijima. I svaka prepreka koja nije u skladu sa tim podrazumijeva se da se otkloni unutar EU i unutar država članica. I zato se ovim zakonom želi spriječiti tzv. geografsko blokiranje i drugi oblici diskriminacije. I naravno Klub HDZ-a podržava ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Time i zaključujemo raspravu o Prijedlogu zakona o provedbi Uredbe a glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Time smo i završili predloženi dnevni red za danas. Nastavljamo sutra u uobičajeno vrijeme, sa setom mirovinskih, nazvati ću ih mirovinskih zakona. Dakle krećemo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Hvala vam lijepo i želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,02 SATI
Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbe EZ 2006/2004 i EU 2017/2394 Direktive 2009/22/EZ prvo čitanje, P.Z. br. 458. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbe EZ 2006/2004 i EU 2017/2394 Direktive 2009/22/EZ. 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 79 glasova za donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Samo sekundu, sačekati ćemo da dođe ministar, tu je u Saboru na sjednici Odbora. Izvolite kolega Grmoja.