Labrīt, godātie kolēģi! Sāksim Latvijas Republikas Saeimas 2022. gada 30. augusta ārkārtas sesijas sēdi. Darba kārtībā – Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Personu apliecinošu dokumentu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas dēļ piemēroto sankciju un pretpasākumu izraisīto ekonomisko seku pārvarēšanas atbalsta likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Jānis Vitenbergs.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Ekonomikas ministrija ir sagatavojusi un valdība izskatījusi un tālāk Saeimai virza likumprojektu “Grozījumi Pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas dēļ piemēroto sankciju un pretpasākumu izraisīto ekonomisko seku pārvarēšanas atbalsta likumā”. Šie grozījumi paredz palīdzēt tiem mūsu lielajiem ražojošajiem uzņēmumiem, kuriem varētu rasties problēmas pie šī straujā cenu kāpuma un kuriem varētu būt problēmas ar finanšu līdzekļu apriti, lai tie spētu konkurēt starptautiski. Šeit ir nepieciešama steidzama rīcība no mūsu puses. Aicinu atbalstīt šos grozījumus. Tie paredz atbalstīt šos uzņēmumus par laika periodu no 1. februāra līdz šī gada 31. decembrim. Šīs atbalsta programmas administrēšanu veiks Būvniecības valsts kontroles birojs. Atbalsts tiks sniegts granta veidā. Pēc Ekonomikas ministrijas aplēsēm, šādi tiks palīdzēts vairāk nekā 250 mūsu lielajiem uzņēmumiem – mūsu tautsaimniecības mugurkaulam. Paralēli šī programma tiek saskaņota ar Eiropas Komisiju. Un tādēļ nepieciešams ļoti steidzami pieņemt šos likuma grozījumus, lai būtu iespējams izstrādāt Ministru kabineta noteikumus un tos apstiprināt. Izstrādājot Ministru kabineta noteikumus, būs arī precīzi zināms par atbalsta kritērijiem, kādi būs uzņēmumiem nepieciešami, lai šim atbalstam varētu kvalificēties. Tā kā ir skaidrs, ka tie ir uzņēmumi, kuriem tieši ražošanas process rada lielas izmaksas par elektroenerģiju, šiem uzņēmumiem būs pieejams šis atbalsts, un šie uzņēmumi arī šo atbalstu gaida. Arī nākamais projekts paredz to pašu, arī tās programmas, kas jau iepriekš ir bijušas. Un uzņēmumi ir atzinuši, ka tās ir bijušas veiksmīgas; tās ir bijušas viegli administrējamas. Tā ka šādu atbalstu uzņēmēji gaida no mūsu puses. Tādēļ aicinu nodot šo likumprojektu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Energoresursu cenu ārkārtēja pieauguma samazinājuma pasākumu likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Aldis Gobzems.
Labrīt! Lietas, kuras ir jāizdara šajā rudenī un gatavojoties ziemai, lai palīdzētu Latvijas sabiedrībai – pensionāriem, ģimenēm ar bērniem, ne pārāk turīgiem cilvēkiem –, ir šādas. Pirmām kārtām Latvijai un “Latvenergo” vadībai būtu jāpieņem lēmums par izstāšanos no elektroenerģijas biržas Nord Pool un jāpāriet uz fiksētām elektrības cenām. Spekulācijas biržā Nord Pool, kas faktiski ir krāpniecība, – vēsturiski tas ir bijis Krišjāņa Kariņa lēmums. Viņš pats ar to ir lepojies publiski – ka, pateicoties viņam, mēs tagad būsim “brīvajā” (pēdiņās) tirgū. Mēs redzam, kur tas “brīvais” tirgus ir novedis, jo patiesībā nekāda brīvā tirgus nav. Tātad pirmais etaps ir šāds – izstāšanās no Nord Pool. Ir skaidrs, ka esošā varas koalīcija to nedarīs. Tā nedarīs arī nākamo, kas būtu jāizdara šajā ziemā. Proti, šajā rudenī un šajā ziemā, uz nākamajiem sešiem mēnešiem, proti, līdz pavasarim, lai cilvēki varētu šos krīzes laikus pārvarēt, visām mājsaimniecībām (es uzsveru – visām mājsaimniecībām!) ir jāpiešķir 100 kilovatstundas (pirmās 100 kilovatstundas!), plus par katru bērnu – vēl 50 kilovatstundas, par velti. Uz “Latvenergo” rēķina. Uz “Latvenergo” nenormālās peļņas rēķina, proti, atdodot “Latvenergo” peļņu atpakaļ cilvēkiem. Ko tas nozīmē? Tas nozīmē to, ka tuvākos sešus mēnešus elektrībai visiem Latvijas pensionāriem ir jābūt bez maksas (un Latvija to var atļauties, tikai jāgrib), zinot katra Latvijas pensionāra vidējo elektrības patēriņu. Jūs man jautāsiet (tie, kas nesaprot): kur dabūt naudu? Es atkārtoju vēlreiz – “Latvenergo” peļņa. Krīzes apstākļos, kad bērnus vairs nevarēs vest uz peldbaseinu un nevarēs vest uz hokeja hallēm, kad uzņēmumi vairs nespēs strādāt, ieslēdzot elektrību, un kad invalīdu biedrībā ir ar deputātiem jāsatiekas sveču gaismā, nevis pie ieslēgtas elektrības, “Latvenergo” peļņa ir neadekvāta, un tas ir apzināti – lai no cilvēkiem vienkārši kāstu naudu. Tāda ir VIENOTĪBAS politika. Ja pie varas būs VIENOTĪBA un VIENOTĪBAS satelītpartijas, visas – visas, kuras apgalvo, ka veidos koalīciju ar VIENOTĪBU –, mīļie cilvēki, jūs turpinās izģērbt! Tāpēc ieklausieties vēlreiz – Latvija var atļauties... Tāpat kā savulaik Ulmanis bija tik stiprs un uzcēla HES, tā arī šodien... Šodien Gobzems no tribīnes saka: Latvija var atļauties katram pensionāram šajā ziemā... uz pusgadu piešķirt elektrību bez maksas. Katrai daudzbērnu ģimenei Latvija var atļauties piešķirt par katru bērnu (tātad – ģimenei kā tādai) 100 kilovatstundas. Un vēl par katru bērnu – 50 kilovatstundas. Mierīgi var atļauties, vispār nedomājot. Un Latvijai nekas no tā nenotiks. Ja mēs varam 300 miljonus sūtīt uz citu valsti, tad 130–140 miljonus no “Latvenergo” peļņas mēs varam atdot mūsu cilvēkiem. Un tas ir vienīgais būtiskais uzdevums, kas šajā rudenī jāizdara saistībā ar elektrību. Paldies.
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Godātie kolēģi, līdz ar to sēdes darba kārtība ir izskatīta. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Godātie kolēģi, tagad – paziņojums. Komisijas dosies strādāt. Kolīdz Saeimas Prezidijs saņems komisiju izskatītos likumprojektus... pirmajā lasījumā... mēs sasauksim vēl vienu ārkārtas sēdi. Tātad informāciju saņemsiet savos mobilajos tālruņos. Vārds Dagmārai Beitnerei-Le Gallai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Nav reģistrējušies: Valērijs Agešins, Uldis Augulis, Krista Baumane, Aigars Bikše, Jānis Cielēns, Anda Čakša, Gundars Daudze, Raivis Dzintars, Marija Golubeva, Janīna Jalinska... Janīna Jalinska ir, Artuss Kaimiņš, Aleksandrs Kiršteins, Armands Krauze, Ralfs Nemiro, Ēriks Pucens, Juris Pūce, Juris Rancāns, Ivans Ribakovs, Dace Rukšāne-Ščipčinska, Andris Skride, Ilga Šuplinska un Inese Voika.
Paldies. Šā gada 30. augusta ārkārtas sesijas sēdi slēdzu.