Labrīt, kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas Sēžu zālē! Sāksim Saeimas sēdi. Pirms sākam izskatīt darba kārtību, ir jāizskata iesniegtās izmaiņas Prezidija apstiprinātajā darba kārtībā. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījums Krimināllikumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz iekļaut sēdes darba kārtībā lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” (Nr.42/Lp12) otrajam lasījumam”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija ir iesniegusi lēmuma projektu “Par piekrišanu 12.Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības”, ko lūdz iekļaut sēdes darba kārtībā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz izslēgt no darba kārtības likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Vai deputātiem nav iebildumu pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Tātad likumprojekts no darba kārtības ir izslēgts. Deputāti Gaidis Bērziņš, Einārs Cilinskis, Rihards Kols, Jānis Dombrava un Ilmārs Latkovskis lūdz iekļaut sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījums Latvijas Republikas Satversmē”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Latvijas Republikas Satversmē” iekļaušanu šodienas sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 44, atturas - 13. Tātad likumprojekts darba kārtībā nav iekļauts. Līdz ar to nākamā darba kārtības sadaļa - “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu pret likumprojekta nodošanu? (Starpsauciens: “Nav!”) Iebildumu nav. Tātad likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem”” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, kā arī Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Pievienotās vērtības nodokļa likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Arta Rasmaņa, Solvitas Āboltiņas un Lolitas Čigānes iesniegto likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Ernesta Birznieka-Upīša ielā 12 nodošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. “Par” pieteicies runāt deputāts Atis Lejiņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Priekšsēdētājas kundze, vai es drīkstu runāt par visiem pieciem... visiem sešiem?
Vai deputāti piekrīt? (No zāles: “Jā!”) Deputāti piekrīt. Lūdzu!
Man ir sakāmas tikai trīs lietas. Sākšu ar senu latviešu tautas gudrību: “Sveša manta laimi nenes.” Numur viens. Terezīnas deklarācija, kas pieņemta 2009.gadā Čehijā. Tā ir par ebreju īpašumu restitūciju, un tā bija vajadzīga tāpēc, ka ir ļoti neordināra situācija, ka kopienas nevar pieprasīt savus īpašumus atpakaļ tāpēc, ka kopienas vairs nav. Nekad Eiropā nav bijis tā, ka pazūd veselas kopienas... gandrīz vai. Nu, varbūt varētu salīdzināt ar mēri viduslaikos, kad izzuda puse tautas vai divas trešdaļas tautas... Bet tā, kā ebrejiem bija, - ka 70, 80 vai 90 procenti - tā bija neparasta situācija. Nu, un tad tur tika pieņemtas dažādas vadlīnijas, kā to darīt, - dibināt fondus, veikt pētījumus un tā tālāk... Jo tā ir ļoti sarežģīta situācija, to neviens nenoliedz. Eiropā ir dažādi veidi, kā šo jautājumu risināt, un labā ziņa ir tā, ka Latvija jau agrāk sāka to darīt. Mēs atdevām atpakaļ trīs īpašumus - un nevienam gabals nenokrita! -, ieskaitot vienu slimnīcu, kas ir tā dēvētajā Maskavas forštatē un kas ir pieejama visiem Latvijas iedzīvotājiem. Sliktā ziņa ir tā, ka 2006.gadā viss beidzās ar fiasko, jo Saeima pat nerunāja, nediskutēja par to un vienkārši noraidīja. Nu, un otrais fiasko bija 2012.gadā, kad Valdis Dombrovskis dibināja darba grupu. Nu, un mēs zinām, kā tas beidzās: viens ministrs atkāpās, un viss! Ar to viss beidzās! Nezinu, kā to vērtēs nākamās paaudzes. Es tiešām nezinu. Bet ar to mums nav ko lepoties. Ir angļiem tāds ļoti labs vārds - closed, kas nozīmē “slēgts uz visiem laikiem, neatgriezeniski”. Un pagaidām ir tikai divas Centrāleiropas... Austrumeiropas valstis, kas to ir panākušas, un tās ir Igaunija un Lietuva. Otrā lieta, ko gribu pateikt, - par stereotipiem, kādus veidojušas mūsu apziņā abas okupācijas varas. Tās mūs gribēja iznīcināt, bet tām tas neizdevās, kā mēs labi zinām. Nu, runāsim par 1941.gada 14.jūnija deportācijām. Mēs trimdā zinājām, ka vislielākā... proporcionāli vislielākais skaits no tiem, kas 1941.gada 14.jūnijā tika deportēti, bija ebreji. Mēs to trimdā zinājām, bet Latvijā nezināja. Kāpēc nezināja Latvijā? Un arī par 1905.gada revolūciju... Kas vadīja 1905.gada revolūciju? Kas Rīgā (Starpsauciens no zāles.)... vadīja revolūciju Rīgā, ka pat cara armijai bija bail iziet ārā no kazarmām divus mēnešus?... Notika skolotāju konference... no visas Latvijas... pagastveču konference, kas lika pamatus neatkarīgas Latvijas dibināšanai dažus gadus vēlāk. Es jums ļaušu pašiem to atminēt. Jo tas, ko padomju laikā rakstīja vēstures grāmatās, un tas, ko mēs paši īstenībā zinājām, ir divas pilnīgi atšķirīgas lietas. Numur trīs. Trešais. Ir angļiem tāds vārds - statesmanship. Tā ir... latviski sakot, būtu: valstsvīra vai valstsievas cienīga rīcība par spīti sabiedriskajai domai, kas tanī laikā to neatbalsta. Un kā bija pirms gandrīz 100 gadiem? Nacionālais teātris tad nemaz nesaucās par Nacionālo teātri, un pēc Otrā pasaules kara arī tas nesaucās par Nacionālo teātri. Ja mūsu politiskā elite nebūtu proklamējusi Latviju, kas tad būtu noticis? Jo, ja “Sastrēgumstunda” būtu bijusi tanī laikā un ja cilvēki varētu piezvanīt un pateikt savus uzskatus, cik - kā jūs domājat? - lielu atbalstu rīdzinieki būtu devuši Ulmaņa pagaidu valdībai? Cik? (No zāles dep. K.Šadurskis: “Pieci procenti!”) Nu, varbūt 10! Bet kas notika gadu vēlāk, to jūs redzat filmā “Rīgas sargi”. Nu labi, stilizēta filma, bet pamatā pareiza! Redziet, es domāju, ka jūs, kas tagad spiedīsiet pogas šodien, padomājiet par to - par statesmanship! Atvainojiet, ka es beidzu ar angļu vārdu! (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijām? (No zāles dep. J.Urbanovičs: “Nav!”, dep. I.Sudraba: “Balsojam!”) Ir iebildumi? Tātad deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Ernesta Birznieka-Upīša ielā 12 nodošanu” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 9, atturas - 7. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Arta Rasmaņa, Solvitas Āboltiņas un Lolitas Čigānes iesniegto likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Abrenes ielā 2 nodošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? “Pret” pieteicies... atvainojos, “pret” pieteicies runāt deputāts Aleksandrs Kiršteins.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Mani ārkārtīgi vakar aizvainoja televīzijā dzirdētais Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētāja apgalvotais melīgais teiciens (No zāles dep. S.Āboltiņas starpsaucieni.), ka Latvija ir vienīgā valsts, kas neko nav darījusi pēdējos gados ar ebreju īpašumiem. (No zāles dep. A.Lejiņš: “Pēdējos gados jau arī nebija!”) Atļaujiet man drusciņ uzskaitīt! Tātad man bija jāpiedalās savā laikā grupā, kas nodarbojās ar šo īpašumu atdošanu. Tad bija Latvijas Ebreju kultūras biedrība - bija Latvijas ebreji, nevis atbraukušie no Padomju Savienības! -, kas piedalījās šajās sarunās, - Rapiņas kundze un rabīns Barkāns. Es uzskaitīšu ātri, jo Lejiņa kungam arī galvā ir tikai trīs īpašumi... Pierakstiet! Tā ir tikai daļa, godājamie kolēģi! Skolas ielā 6, Daugavpilī, tika atdotas trīs ēkas, Liepājā - pirmskara ēka Kungu ielā. 1992.gadā tika pieņemts lēmums atdot un veicināt ebreju kultūras un sabiedrisko darbību: medicīniskās aprūpes biedrībai Bikur Holim tiek atdota slimnīca, tās filiālei “Žēlsirdīgās māsas” tiek atdota ebreju bijusī sieviešu slimnīcas ēka ar visiem īpašumiem. Valsts uzņēmās atbalstīt un finansēt ebreju izglītības un kultūras iestādes - Šimona Dubnova vidusskolu valsts finansē. 1995.gadā hasīdu reliģiskā virziena Habad Ļubavič pamatskola tiek nodibināta Latvijā ar pilnu valsts finansējumu. Citām reliģiskajām kopienām nav šādas reliģiskās pamatskolas. 1998.gadā valsts uzņēmās finansēt Latvijas Universitātē Jūdaistikas centru. 2001.gadā tiek akreditēts muzejs “Ebreji Latvijā”, un tas pāriet valsts finansējumā. Tātad šis valsts finansējums tiek maksāts gan šīm skolām, gan šiem muzejiem, piemēram, “Ebreji Latvijā” un pārējiem. Svītra tika pavilkta 1995.gadā, kad Latvijas Ebreju kultūras biedrība pateica, ka tiek pielikts punkts un ka vairāk nekādas prasības šajā jautājumā netiks uzstādītas. Tajā pašā laikā tika piedāvātas arī sinagogas gan Kuldīgā, gan šajā pašā Kandavā, bet kultūras biedrība atteicās. Tā teica: “Mums ir dārgi uzturēt, mēs negribam. Lai valsts šīs ēkas uztur!” Kur ir problēma? Problēma radās - pagāja 10 gadi, un tika izveidota absolūti cita organizācija - Latvijas Ebreju draudžu un kopienu padome. Deviņdesmito gadu vidū, kā liecina 1996.gadā veiktās tautskaites dati, tikai 45 procenti Latvijas ebreju bija Latvijas pilsoņi, tātad vairākums šīs organizācijas biedru ir iebraukuši no bijušajām padomju republikām un nekādā ziņā nevar pārmantot Latvijas pilsoņu īpašumus. Kur ir atšķirība no Viļņas un no Lietuvas? Daudzi to nesaprot. Es atgādināšu - pirmskara Viļņā bija viena centralizēta organizācija... Un mani ārkārtīgi izbrīna, ka mūsu ārlietu ministrs nespēj izskaidrot, piemēram, ASV diplomātiem... piemēram, īpašajam sūtnim holokausta jautājumos, ka Latvijā, atšķirībā no Lietuvas, nebija vienas centralizētas organizācijas, bet bija dažādas savstarpēji naidīgas organizācijas, kas pašas savā starpā karoja. (No zāles dep. V.Spolītis: “Viļņa bija Polijas teritorijā!”) Jā, Viļņā... Un tāpēc Viļņā tika atdots vairāk kā... Lielākā daļa zemes īpašumu piederēja šai vienai centralizētajai organizācijai, un Lietuvas valdība pieņēma lēmumu: šādā gadījumā, ja organizācija tiek atjaunota, šo zemes īpašumu atdod. Latvijā bija labēji konservatīvā AGUDAD Israel (liela organizācija), cionistiem bija Mizrahi, jauniešu organizācija bija “Cionas jaunatne”, markstistiem bija “Bunds”, komunistiem bija arodbiedrība Arbeterheim. (No zāles dep. I.Viņķeles starpsauciens.) Bija divas skolotāju apvienības - Idiš un Ivrit -, kas savstarpēji bija ne visai draudzīgas... Tātad nevar atņemt jeb atdot Ivrit skolas īpašumu (No zāles dep. S.Āboltiņas starpsauciens.), teiksim, tiem, kas mācās krievu valodā, un nevar atdot cionistu īpašumu, teiksim, Idiš īpašumu, Ivrit skolai. Saprotiet! Respektīvi, te ir pēctecība. Jāmaina ir Satversme. Kāda problēma tātad ir tieši ar šo likumprojektu, kurš attiecas uz nekustamo īpašumu Rīgā, Abrenes ielā 2, kā arī ar iepriekšējo? Ir jāmaina apmēram 30 likumi, kurus ir pieņēmusi Augstākā padome un Saeima un kuri ir par zemes privatizāciju... par lauku un pilsētu zemes privatizāciju, par rūpniecības uzņēmumiem, bankām un tā tālāk. Ir jāmaina Satversme un Civillikums. Civillikumā ir jāieraksta, ka īpašumus var atdot pēc etniskās piederības; Satversmē ir jāieraksta, ka visi ir vienlīdzīgi, izņemot dažus, kas ir vienlīdzīgāki par citiem. Šo likumprojektu varētu izskatīt komisijā, bet diemžēl iesniedzējiem tas jāpaņem atpakaļ, jo Latvijā ir tāda kārtība, kādu mēs paši esam pieņēmuši: ja parādās finansiāli izdevumi, tad ir jāuzrāda, no kurienes šī nauda tiek paņemta. Šeit ir rakstīts: 487 tūkstoši 513 eiro (No zāles dep. S.Āboltiņa: “Uz pirmo lasījumu!”) - kadastrālā vērtība. Te nav uzrādīts, kas to finansēs. Te ir teikts, ka Ministru kabinets atmaksā Valsts nekustamā īpašuma aģentūrai... Iepriekšējā likumprojektā bija teikts - vairāk nekā 700 tūkstoši... Tātad Ministru kabinets atkal kompensē skolai...
Kiršteina kungs, jūsu uzstāšanās laiks ir beidzies!
Jā, pēdējais teikums... (Starpsaucieni no zāles. Dep. I.Viņķele: “Nē! Nē!”)
Vai deputāti atļauj? (Starpsaucieni no zāles. No frakcijas SASKAŅA: “Lai runā!”)
Nobalsosim! Vienu minūti!... Pēdējo teikumu, kolēģi!...
Tātad, kolēģi, mums ir jābalso par papildu laika piešķiršanu deputātam Aleksandram Kiršteinam. Lūdzu zvanu! Balsosim par papildu laika - 1 minūtes - piešķiršanu deputātam Aleksandram Kiršteinam! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 55, pret - 12, atturas - 2. Tātad papildu laiks - 1 minūte - tiek piešķirts.
Tātad iesniedzēji paredz nemaksāt no savas kabatas šos 400 tūkstošus, bet piedāvā, ka vajadzētu, piemēram, Latvijas pilsonim, nacionālajam partizānam Supem, kurš, starp citu, nosēdējis ir desmitiem gadu urāna rūdas raktuvēs un palicis dzīvs, no saviem nodokļiem finansēt šī īpašuma atdošanu! (Starpsaucieni no frakcijas VIENOTĪBA.) Katrai Latvijā dzīvojošai tautai jārēķinās ar zināmiem vēsturiskiem zaudējumiem. Vislielākie zaudējumi ir latviešiem (No zāles dep. V.Spolītis: “Ooo!”) - vairāki desmiti tūkstošu īpašumu. Nav atdoti īpašumi Ķuzem, piemēram, “17.jūnijs”... Kolēģi, vai mēs neēdam viņu saldējumus? Kas tagad ir... ? Atcerieties... “Ķegums” - bija tāda akciju sabiedrība... Tātad par iznīcinātajām grupām nav taisnība. Pilnībā ir iznīcinātas tādas etniskās grupas kā karaīmi, kuriem piederēja un kuriem nav atdots Maikapara nams, un ir likvidēta vislielākā grupa - vācbaltieši, kuriem ir acīmredzot Latvijas nācijas izveidē un kultūrā vislielākie nopelni...
Kiršteina kungs, diemžēl jums piešķirtais papildu laiks - 1 minūte - arī ir beidzies. Paldies.
Paldies. Līdz ar to desmitiem tūkstoši īpašumu nav atdoti. Paldies. Aicinu atdot šo likumprojektu atpakaļ un pārstrādāt to!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Abrenes ielā 2 nodošanu” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 9, atturas - 6. Tātad likumprojekts komisijām ir nodots. Vārds frakcijas “No sirds Latvijai” priekšsēdētājas biedram Gunāram Kūtrim ziņojuma nolasīšanai par balsošanas motīviem par likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Ernesta Birznieka-Upīša ielā 12 nodošanu”... par nodošanu komisijām.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Partijas “No sirds Latvijai” deputāti balsojumā par šo un analogiem likumprojektiem atturējās vairāku apsvērumu dēļ. Pirmkārt. Jā, okupācijas režīms iznīcināja nevainīgus cilvēkus, veica iedzīvotāju masveida deportācijas, citas represijas, prettiesiski un bez atlīdzības atsavināja Latvijas iedzīvotājiem īpašumus, taču tas bija citas valsts īstenotais okupācijas režīms, kas jau ir vērtēts Saeimas dokumentos. Satversmes tiesa 2003.gada 25.marta spriedumā, norādot vairākus argumentus, secināja: Latvijas valsts nav atbildīga par īpašuma nacionalizāciju, ko pusgadsimtu ilgajā laika posmā bija izdarījusi okupācijas vara. Latvijas Republikai nav iespēju un nav arī pienākuma pilnīgi atlīdzināt visus zaudējumus, kas personām nodarīti okupācijas varas darbību rezultātā. Otrkārt. Īpašuma nodošana un atdošana bijušajiem īpašniekiem Latvijā sākās ar 1991.gadu, kad tika pieņemts likums “Par namīpašumu atdošanu likumīgajiem īpašniekiem” un 1992.gadā likums “Par īpašumu atdošanu reliģiskajām organizācijām”. Taču denacionalizācijas likumi netika attiecināti uz sabiedriskajām organizācijām. Kā viens no argumentiem - iespēja nodibināt fiktīvu sabiedrisko organizāciju, uzdodoties par pirmskara organizācijas mantinieci, un iegūt citām personām piederējušu īpašumu. Denacionalizācijas procesā nevienai etniskajai grupai vai tautībai netika radīta kāda priekšrocība vai izņēmums. Šie likumi nebalstījās uz principu “latviešiem dot, bet krieviem vai ebrejiem - nedot”. Tomēr denacionalizācijas process Latvijā jau ir noslēdzies un Latvijai vajadzētu sekot principam - “viens likums - viena taisnība visiem”. Likumprojekts maina līdzšinējo Latvijas politiku īpašumu denacionalizācijas jomā un paredz piešķirt atšķirīgu pieeju pēc etniskā principa. Tā ir denacionalizācijas procesa atjaunošana vismaz attiecībā uz sabiedriskajām organizācijām. Savu konsekvento pozīciju un cieņu pret tiesiskās sistēmas stabilitāti Saeima pauda arī 2006.gada 23.novembrī, kad bez debatēm tika noraidīts likumprojekts, kas citastarp paredzēja ebreju kopienai bez atlīdzības nodot vairākus nekustamos īpašumus Rīgā, Jūrmalā, Liepājā, Ventspilī, Kandavā un Kuldīgā. Treškārt. Latvija 2009.gadā ir atbalstījusi Terezīnas deklarāciju, taču deklarācija nerada juridiskas saistības (tā nav ratificēta Saeimā), tai ir politiska nozīme. Katra valsts ir apsolījusies veikt dažādus pasākumus, tomēr valstij ir tiesības šos pasākumus veikt savu iespēju robežās un izvērtējot konkrētos vēsturiskos apstākļus, tostarp arī okupētās valsts statusu. Latvijas valsts ir veikusi ļoti plašu īpašumu denacionalizācijas procesu - ir atjaunotas tiesības uz īpašumu gan fiziskajām personām, viņu mantiniekiem, gan reliģiskajām organizācijām. Un nebūtu korekti teikt, ka Latvija pārāk maz īstenojusi deklarācijā minētos pasākumus, jo tāpat ir sniegts atbalsts ebreju sabiedriskajām organizācijām gan ar ēku nodošanu, gan ar finansējumu izglītības un medicīnas iestādēm. Tas, protams, neliedz Saeimai arī turpmāk katrā atsevišķā gadījumā un ar atsevišķu likumu piešķirt valsts īpašumu kādai konkrētai sabiedriskajai organizācijai tās funkciju nodrošināšanai. Taču tad tam ir jābūt saprātīgi pamatotam. Ceturtkārt. Un pēdējais - par šo likumprojektu pamatojumu. Mēs atbalstām vēsturisko taisnīgumu, tomēr nav atbalstāms šāds likumprojekta virzības veids. Mēs nevaram izskaidrot sabiedrībai, kāpēc tieši šie īpašumi mazinās vēsturisko netaisnību, nevis kādi citi. Mēs neredzam nopietnu izvērtējumu un piedāvājumu, kā risināt šo jautājumu. Mūsuprāt, izskatot sabiedrībai tik jutīgu jautājumu kā īpašuma jautājumi, ir svarīgi, ka tie tiek nopietni apspriesti un sabiedrībai izskaidroti. Mūsu pienākums ir pieņemt lēmumu, kurš ir saprotams vai vismaz mēs to spētu izskaidrot. Vissāpīgāk ir sunim asti cirst vairākas reizes. Būsim godīgi un drosmīgi - ja reiz risinām šo jautājumu, tad nevis atmetot dažus īpašumus, bet izvērtējot visus iespējamos rīcības veidus. Vai tiešām kādam no klātesošajiem, atdodot šos īpašumus, sāks likties, ka mēs esam atjaunojuši vēsturisko taisnīgumu un mazinājuši holokausta sekas? Frakcija “No sirds Latvijai” nenoliedz nepieciešamību atjaunot vēsturisko taisnīgumu, bet mēs atturamies balsojumā par šiem likumprojektiem tieši tāpēc, ka mēs neatbalstām šādu veidu.
Paldies. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Arta Rasmaņa, Solvitas Āboltiņas un Lolitas Čigānes iesniegto likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Jūrmalā, Kļavu ielā 13 nodošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem nav iebildumu? (No zāles dep. I.Sudraba: “Balsot!”) “Par” pieteicies runāt deputāts Ivars Brīvers. Lūdzu!
Godātie Saeimas deputāti! Vakar frakcijas sēdē mums nebija daudz diskusiju par to - atbalstīt vai neatbalstīt šo un citus piedāvātos likumprojektus par nekustamo īpašumu nodošanu Latvijas ebreju kopienai. Arī es pievienojos viedoklim “par”, jo noraidīt šī jautājuma izskatīšanu būtu tas pats, kas paslaucīt netīrumus zem gultas. Es īsumā papētīju man pieejamo informāciju par pieciem piedāvātajiem objektiem un secināju, ka tie galvenokārt ir bez īsta saimnieka un to nonākšana gādīgās rokās būtu labums visai sabiedrībai. Tomēr galīga lēmuma pieņemšanai šāda informācija man šķiet nepietiekama, tāpēc mēs vienojāmies par papildu ziņu iegūšanu tuvākās nedēļas laikā. Es nebūtu kāpis šajā tribīnē, ja vakar nebūtu uzklausījis deputātu viedokļus diskusijā Latvijas televīzijā. Tā man lika nopietni padomāt. Izrādās, mēs šodien balsosim nevis par jautājuma virzīšanu tālākai izskatīšanai, bet gan jau faktiski pieņemsim lēmumu par īpašumu atdošanu. Jo, ja jau tādi likumprojekti tiekot virzīti, tad to virzītājiem jau esot skaidrs, kāds būs galīgais lēmums... Izrādās, šāds lēmums esot jāpieņem tāpēc, ka dažiem ir, bet citiem nav ietekmīgu draugu. Tāpēc, ka visas Latvijā dzīvojošās tautas ir vienlīdzīgas, bet dažas ir vienlīdzīgākas par citām. Tas man nav pieņemami. Brīžiem rodas iespaids, ka ir spēki, kas cenšas sanaidot Latvijā dzīvojošos cilvēkus pēc etniskā principa, pēc seksuālās orientācijas un tamlīdzīgi, nostādot kādas grupas cilvēkus augstāk par citiem. Latvijā ebreji devuši lielu ieguldījumu dažādās dzīves jomās. Lai atceramies Mihailu Tālu, Mavriku Vulfsonu, Rutu Marjašu! Un tā varētu ilgi turpināt. Un Latvijas sabiedrība viņu ieguldījumu ir augstu novērtējusi. Vēl šodien atceros, kā tad, kad biju mazs zēns, mana māte un pārējās ar mums kopā esošās sievietes toreizējā Spilves lidostā dedzīgi metās aizstāvēt jaunu ebreju puisi, ko apvainoja kāds iereibis pilsonis. Es tagad runāju savā vārdā. Vēlos precizēt: attiecībā uz darba kārtības 6.-11.jautājumu es jau balsoju “par” un balsošu “par”, taču - nevis par likumprojektos minēto objektu atdošanu, bet gan par jautājuma virzīšanu tālākai izskatīšanai; neizslēdzu, ka tās rezultātā mans balsojums attiecībā uz to vai citu objektu atdošanu jeb restitūciju varētu būt “pret”. Paldies par uzmanību.
Paldies. Vai deputātiem nav iebildumu pret likumprojekta nodošanu komisijām? Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Jūrmalā, Kļavu ielā 13 nodošanu” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - 10, atturas - 7. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Arta Rasmaņa, Solvitas Āboltiņas un Lolitas Čigānes iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par nekustamā īpašuma nodošanu sabiedriskajai organizācijai “Rīgas Ebreju kopiena””” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem nav iebildumu? (No zāles dep. I.Sudraba: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par nekustamā īpašuma nodošanu sabiedriskajai organizācijai “Rīgas Ebreju kopiena””” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - 11, atturas - 5. Tātad likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Riharda Kola, Arta Rasmaņa un Solvitas Āboltiņas iesniegto likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Kandavā, Lielā ielā 31 nodošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem nav iebildumu? (No zāles: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Kandavā, Lielā ielā 31 nodošanu” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - 1, atturas - 7. Likumprojekts komisijām ir nodots. Tāpat Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Ojāra Ērika Kalniņa, Ata Lejiņa, Arta Rasmaņa, Solvitas Āboltiņas un Lolitas Čigānes iesniegto likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Ludzas ielā 25 nodošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? (No VL-TB/LNNK frakcijas un NSL frakcijas: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Rīgā, Ludzas ielā 25 nodošanu” nodošanu Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Juridiskajai komisijai! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 68, pret - 9, atturas - 7. Tātad likumprojekts komisijām ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Tātad Saeimas Prezidijs jūs informē, ka deputāts Andris Buiķis ir lūdzis piešķirt neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 22.janvāra līdz 26.janvārim. Prezidijs šo atvaļinājumu piešķīra un informē par to Saeimu. Tāpat deputāts Ivars Zariņš ir lūdzis piešķirt neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 22.janvārī. Saeimas Prezidijs šo atvaļinājumu piešķīra un informē par to Saeimu. Deputāts Jānis Ādamsons ir lūdzis piešķirt neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 22.janvārī. Prezidijs šo atvaļinājumu ir piešķīris un informē par to Saeimu. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā lēmuma projekts “Par Adrijas Buliņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Adrijas Buliņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Adriju Buliņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Adrijas Buliņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Tātad lēmuma projekts ir pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - lēmuma projekts “Par Ineses Sniķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ineses Sniķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Inesi Sniķeri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Ineses Sniķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Tātad lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Ludmilas Poļakovas pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ludmilas Poļakovas pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Komisijas locekļi nav atbalstījuši minēto lēmuma projektu, 9 deputātiem atturoties un 1 deputātam nebalsojot. Juridiskās komisijas vārdā es vēlos izklāstīt komisijas deputātu motīvus lēmumam neatbalstīt Augstākās tiesas tiesnešu Ludmilas Poļakovas, Ervīna Kušķa un Jāņa Tiltiņa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā. Saeimas Juridiskajai komisijai, arī atkārtoti izskatot jautājumu par Augstākās tiesas tiesnešu Ludmilas Poļakovas, Jāņa Tiltiņa un Ervīna Kušķa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā, neradās pārliecība par to, ka šo tiesnešu pārcelšanas procedūra ir notikusi atbilstoši Satversmes un likuma “Par tiesu varu” pārejas noteikumu 67. un 75.punkta prasībām. Tiesnešu pārcelšana darbā citā tiesā - šāda Saeimas lēmuma pieņemšanas gaitā Saeimai jāgūst pārliecība par tiesiskuma un atklātības principa ievērošanu, kā arī par to, ka tiesnešu neatkarības princips tiek ievērots arī no pašas tiesu varas pārstāvju puses. Saskaņā ar Satversmes 91. un 101.pantu visiem Augstākās tiesas Krimināllietu tiesu palātas tiesnešiem bija vienlīdzīgas tiesības turpināt darbu Augstākās tiesas Krimināllietu departamentā. Tiesnešu kvalifikācijas kolēģija, kas bija kompetenta vērtēt šo tiesnešu piemērotību darbam Krimināllietu departamentā, atzinusi, ka visi šie tiesneši ir bijuši piemēroti turpināt darbu Krimināllietu departamentā. Tādēļ nav saprotams, kādēļ situācijā, kad Augstākās tiesas Krimināllietu departamentā ir divas vakantas tiesneša amata vietas un tās bija iespējams aizpildīt, ieceļot departamenta tiesneša amatā vismaz divus no minētajiem tiesnešiem, ir paredzēts šos tiesnešus pārcelt darbā Rīgas apgabaltiesā. Juridiskā komisija noskaidroja, ka tiesneši pamatojumu lēmumam par savu neiecelšanu amatā Krimināllietu departamentā saņēma gandrīz divus mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas un tikai tad, kad lēmuma projekts par tiesnešu pārcelšanu tika pirmo reizi izskatīts Saeimas Juridiskajā komisijā. Turklāt tiesnešiem nav bijušas nodrošinātas iespējas saskaņā ar Satversmes 92.pantu īstenot tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību, proti, pārsūdzēt viņiem nelabvēlīgo lēmumu. Ievērojot šos apsvērumus, Juridiskā komisija uzskata, ka nav pietiekoši caurskatāmi un procesuālā taisnīguma principam atbilstoši izvērtētas attiecīgo tiesnešu tiesības turpināt darbu Augstākās tiesas Krimināllietu departamenta tiesneša amatā. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu balsot par lēmuma projektu “Par Ludmilas Poļakovas pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Ludmilas Poļakovas pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 2, pret - 11, atturas - 61. Likumprojekts nav pieņemts... es atvainojos, lēmuma projekts nav pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Ervīna Kušķa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ervīna Kušķa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Komisijas locekļi nav atbalstījuši minēto lēmuma projektu, 9 deputātiem atturoties un 1 deputātam balsojot “pret”. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu balsot par lēmuma projektu “Par Ervīna Kušķa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Ervīna Kušķa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 0, pret - 10, atturas - 63. Tātad lēmuma projekts nav pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Jāņa Tiltiņa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 20.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Jāņa Tiltiņa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”. Komisijas locekļi nav atbalstījuši minēto lēmuma projektu, 9 deputātiem atturoties un 1 deputātam balsojot “pret”. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu balsot par lēmuma projektu “Par Jāņa Tiltiņa pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Jāņa Tiltiņa” pārcelšanu darbā Rīgas apgabaltiesā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 0, pret - 10, atturas - 66. Tātad lēmuma projekts nav pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Inguna Sudraba.
Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (reģistrācijas Nr.107/Lp12). Uz otro lasījumu ir saņemti divi priekšlikumi, un šie priekšlikumi precizē procedūru, kādā veidā notiek informācijas nodošana, kā arī tehniski precizē likuma numerāciju. Un 1.priekšlikumu finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Komisija šo priekšlikumu atbalsta.
Deputāti piekrīt.
Arī 2.priekšlikumu finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Un deputāti... Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija atbalsta.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt grozījumus likumā “Par nodokļiem un nodevām” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Inguna Sudraba.
Likumprojekts “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” (reģistrācijas Nr.108/Lp12). Arī šeit ir saņemti divi priekšlikumi, kas tāpat precizē informācijas iesniegšanas kārtību un termiņus. 1.priekšlikumu finanšu ministra vietā ir iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šo priekšlikumu atbalsta.
Deputāti piekrīt.
Arī 2.priekšlikumu finanšu ministra vietā iesniedzis satiksmes ministrs Anrijs Matīss. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija atbalsta.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu balsošanas režīmu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Kriminālprocesa likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins.
Cienījamie kolēģi, strādājam ar likumprojektu (reģistrācijas Nr.19/Lp12) - “Grozījumi Kriminālprocesa likumā”. Izskatām likumprojektu trešajā lasījumā... Es gribu atgādināt, ka runa ir par Eiropas aizsardzības rīkojumu ieviešanu Latvijas Kriminālprocesa likumā. Mēs saņēmām 17 priekšlikumus, un visi priekšlikumi savā būtībā ir redakcionāli. Tātad 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas precizē 86.nodaļas nosaukumu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionāls. 907.pantā iepriekš tika paredzēts, ka viens no Eiropas aizsardzības rīkojuma izpildes pamatiem ir pats rīkojums. Nu, tas nav visai korekti no valodas viedokļa, un tāpēc šeit ir veikts precizējums. Priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. 908.panta 10.punktā skaitlis “3” aizstāts ar skaitli “2”. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Juridiskās komisijas priekšlikums. 908.panta otrajā daļā vārds “izdevusi” aizstāts ar vārdu “pieņēmusi”. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionāls. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. ir analogs 4.priekšlikumam. Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz veidot 910.pantam jaunu redakciju. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz aizstāt vārdu “veidlapa” ar vārdiem “īpašas formas dokuments”. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz precizēt 911.panta nosaukumu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļaujot 11. - Juridiskās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas jaunu redakciju piedāvā 912.panta otrajai daļai. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Arī tas ir redakcionāls. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāls. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļaujot to 17. - Juridiskās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un pēdējais ir 17. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Tātad likumprojekts ir atbalstīts trešajā, galīgajā, lasījumā. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi, labdien! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā” trešajā lasījumā. Kopumā ir iesniegti deviņi priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. arī ir komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Ir atbalstīts arī 3. - komisijas priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Un 9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu balsot par likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Tātad likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Par kopīgās akadēmiskās maģistra studiju programmas “Stratēģiskā robežu pārvaldība” īstenošanu”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Godātā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienītie kolēģi! Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir sagatavojusi trešajam lasījumam likumprojektu “Par kopīgās akadēmiskās maģistra studiju programmas “Stratēģiskā robežu pārvaldība” īstenošanu”. Esam saņēmuši sešus priekšlikumus. 1. ir Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums par likumprojekta nosaukuma precizēšanu. Komisijas atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. ir Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir komisijas atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Debatēs pieteicies deputāts Arvīds Platpers.
Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Kārtējo reizi gribu uzsvērt, ka šādas kopīgas maģistra programmas izveide un īstenošana tieši Rēzeknes Augstskolā ir ļoti apsveicams solis, tomēr gluži kā saucēja balss tuksnesī vēlreiz atkārtošu: deputāti kā likumdevēji nedrīkstētu radīt praksi likuma apiešanai ar līkumu. Tas neatbilst labas pārvaldības principiem. Šoreiz negribu pieminēt to, ka likumprojektam uz katru lasījumu ir jauns nosaukums, bet vērst jūsu uzmanību uz likumprojekta 3.pantu, kurā apgalvots, ka par kopīgās studiju programmas apguvi piešķirtais maģistra grāds atbilst Latvijas izglītības klasifikācijā noteiktajam Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras 7.līmenim. Likumdevējs pašreiz, neiedziļinoties programmas saturā un sasniedzamajos rezultātos, apgalvo, ka ar krietni mazāku kredītpunktu skaitu un īsākā laikā nekā citās maģistra studiju programmās šīs programmas beidzēji būs sasnieguši atbilstošo līmeni. Protams, šo argumentu varētu mēģināt atspēkot ar 2.pantā atrunāto, ka nepieciešama vismaz trīs gadu ilga pieredze robežapsardzībā, bet, salīdzinot ietvarstruktūras aprakstā norādīto un līgumā par šīs programmas īstenošanu norādītajiem programmas rezultātiem, diemžēl nācās secināt, ka maģistra programmas rezultāti pilnībā nesasniedz Eiropas kvalifikācijas ietvarstruktūras 7.līmeni. Piemēram, ietvarstruktūrā norādīts, ka 7.līmeni sasniegušajiem ir jāapgūst ļoti specifiskas zināšanas, kuras ir pamats oriģinālai domāšanai un izpētei. Savukārt maģistra studiju programmā piedāvātajā netiek prasīta šī oriģinālās domāšanas kvalitāte un specifiskās zināšanas robežapsardzes jomā, bet tikai spēja kritiski novērtēt organizācijas attīstības potenciālu vadības principu kontekstā un šo principu pielietojumu robežu pārvaldībā. Tas vairāk atbilst 5., labākajā gadījumā - tikai 6.līmenim. Tāpat ietvarstruktūras 7.līmenim atbilstīgs mācīšanās rezultāts ir jaunu zināšanu un procedūru radīšana, kā arī sarežģītu un neprognozējamu darba apstākļu vadīšana un pārveidošana, kas prasa jaunas stratēģiskas pieejas. Bet programmā nekas tamlīdzīgs netiek paredzēts. Tajā aprobežojas ar prasmi izstrādāt uz pierādījumiem pamatotas rekomendācijas nolūkā uzlabot robežu drošību un nodrošināt uz izlūkošanas datiem balstītu stratēģisku pieeju Eiropas robežu kontroles pārvaldībā. Jaunas stratēģiskas pieejas un stratēģiska pieeja nav gluži viens un tas pats. Vēlreiz gribu uzsvērt, ka pilnībā atbalstu valsts kvalitatīvu aizsardzību un Latgales attīstību, bet aicinu deputātus neuzņemties Dieva lomu un likumā neapgalvot to, kas, spriežot pēc pārējiem pieejamiem dokumentiem, pilnīgi noteikti netiks sasniegts. Un varu tikai vēl kopumā piebilst, ka ir sešas augstskolas, kas noslēgušas šo līgumu. Latvija ir vienīgā, kura nav pārstāvēta ar universitāti vai vismaz aizsardzības akadēmiju. Turpretim pārējās ir Igaunijas Aizsardzības akadēmija, Nīderlandes Drošības akadēmijas Militāro zinātņu fakultāte...
Platpera kungs, jums ir jārunā par 5.priekšlikumu!
...Spānijas Valsts tālmācības universitāte. Es vienkārši uzskaitu, lai deputāti zinātu, ka mēs... ka mums Latvijā...
Platpera kungs, šobrīd notiek debates par 5.priekšlikumu! Es aicinu runāt par 5.priekšlikumu.
Jā, es par to arī pasaku, ka es apšaubu, vai Rēzeknes Augstskola varēs ar saviem mācībspēkiem šīs specifiskās zināšanas iemācīt un izsniegt diplomu, kas atbilst šai kvalifikācijai. Paldies par uzmanību.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Jānim Vucānam.
Godātie kolēģi! Jautājumi, par kuriem runāja deputāts Platpers, Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas sēdē ir diskutēti. Jāteic, ka Platpera kungs ne visās tajās sēdēs, kur mēs par to detalizēti runājām, bija klāt. Bet, neskatoties uz to, tātad galvenais pārmetums, kas tika izteikts, ir par to, ka šī programma varētu neatbilst kvalitātes ziņā tam līmenim, kas ir paredzēts Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrā kā 7.līmenis. Lai novērstu šīs šaubas par Latvijas un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru atbilstību, es informēju jūs, ka šobrīd Saeimā atvērtajā Izglītības likumā tiek iestrādāti grozījumi, kuri definēs, kādi ir Latvijas izglītības kvalifikācijas ietvarstruktūras līmeņi, un līdz ar to mēs varēsim par šīm ietvarstruktūrām runāt ne tikai Eiropas līmenī, bet arī Latvijas līmenī un nevajadzēs mums turpmāk likumprojektos atsaukties uz Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru. Šeit tas ir darīts tikai tāpēc, ka šo likumprojektu tiešām vajadzēja virzīt paātrinātā kārtībā, un Latvijas likumdošanā tas jautājums nebija sakārtots. Bet tātad, kā jau es teicu, es paredzu, ka Latvijas likumdošanā tuvāko divu mēnešu laikā šī lieta būs pilnībā sakārtota. Kas attiecas uz zināšanu apjomu, lai tas atbilstu maģistra grādam, Platpera kunga jau pieminētie trīs gadi kā prakse atbilstošajā jomā... ir pārvēršami kredītpunktos arī pēc šobrīd spēkā esošās izglītības likumdošanas, un tur, manā skatījumā, nekādu pretrunu nav. (No zāles dep. K.Šadurskis: “Pareizi!”) Paldies. Aicinu atbalstīt.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kaut ko vēl vēlaties piebilst? Tātad piebilžu nav. Lūdzu zvanu!...
Par šo - nē. Bet vēl ir sestais...
Vucāna kungs, mēs vēl pēc tam darba kārtībā tiksim līdz 6.priekšlikumam...
Jā. Par 5.priekšlikumu - nē...
Tātad komisijas vārdā nav piebilžu par 5.priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret - 1, atturas - 7. Tātad priekšlikums ir atbalstīts.
6. ir Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par kopīgās maģistra studiju programmas “Stratēģiskā robežu pārvaldība” īstenošanu” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - nav, atturas - 7. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Tātad likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Kriminālprocesa likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Es tikai īsumā atgādināšu - informācijai -, ka šis likumprojekts ir saistīts ar vēl vairākiem likumiem un attiecas uz Iekšējās drošības biroja darbību Iekšlietu ministrijas sistēmā. Attiecīgie grozījumi Kriminālprocesa likumā paredz šim birojam tiesības veikt izmeklēšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas ir izdarīti, īsāk sakot, speciālo dienestu amatpersonu darbībā. Juridiskā komisija šo likumprojektu ir izvērtējusi savā sēdē 21.janvārī un nolēmusi konceptuāli atbalstīt šo likumprojektu un lūgt Saeimu virzīt to tālāk - Saeimā atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - nav, atturas - 4. Tātad likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas laiku otrajam lasījumam.
Komisija ierosina noteikt, ka priekšlikumi iesniedzami līdz 27.februārim. (No frakcijas SASKAŅA: “Kura gada?”)
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27.februāris. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Ilze Viņķele.
Labrīt, kolēģi! Atgādināšu, ka likumprojekta mērķis ir atvieglot dzīvi tiem skolēniem, kas kārto starptautiski atzītus svešvalodas eksāmenus, atļaujot tad nekārtot centralizēto svešvalodas eksāmenu. Uz otro lasījumu ir saņemti divi priekšlikumi. 1. ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas precizē terminu, un tas ir atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumā.
Deputāti 1.priekšlikumu atbalsta.
Jā, paldies. 2. ir Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kas definē, ko, šī likuma izpratnē, mēs saprotam ar starptautisku testēšanas institūciju. Un šis priekšlikums arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi iesniegtie priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Tātad likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
20.februāris.
Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 20.februāris. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa un uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
(Ietur pauzi. No zāles starpsaucieni: “Laiks!”) Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija strādā ar likumprojektu “Grozījumi Transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa un uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodokļa likumā”. Likumprojekts, kas primāri sagatavots Ministru kabinetā... precīzāk, kāds tas ir šobrīd, nodala funkcijas, kas jāveic CSDD un Valsts ieņēmumu dienestam. Tāpat tas redakcionāli precizē arī vairākas likumā ietvertās normas. Un likumprojektā redakcionāli precizēti vairāki atvieglojumu veidi. Piemēram, attiecībā uz personām, kuru apgādībā ir trīs vai vairāk nepilngadīgu bērnu, ir precizēts, ka atvieglojumus piešķir par vieglo automašīnu, nevis kravas automašīnu, kā bija līdz šim. Vēl likumā noteikts atbrīvojums no ekspluatācijas nodokļa maksāšanas par transportlīdzekli, kam jau ir vai tiek reģistrēts operatīvā transportlīdzekļa, vēsturiskā spēkrata, taksometra vai sporta transportlīdzekļa statuss. Līdz šim personām ar invaliditāti, kurām bija piešķirta III invaliditātes grupa, lai saņemtu atvieglojumu nodokļa maksāšanā, bija jābūt speciāli aprīkotai automašīnai, kas pielāgota personai ar invaliditāti. Tas radīja nevajadzīgu nosacījumu un administratīvo slogu. Turpmāk šāda pārbūve vairs nebūs nepieciešama. Vienlaikus, komisijā izskatot šo likumprojektu, CSDD pārstāvim tika uzdots arī jautājums par to, kad pienāks brīdis, kad no automašīnām ar Igaunijas un Lietuvas numura zīmēm nekāps laukā Latvijas iedzīvotāji. (Starpsauciens no zāles: “A kāpēc .... ?”) Uz to saņēmām skaidru atbildi, ka tas ir likumdevēju ziņā - nākt klajā ar priekšlikumiem (No zāles dep. J.Ādamsons: “Aizliedzam leišu mašīnas!”), kas izlīdzina šo nevienlīdzību. Tā ka pie viena aicinu padomāt arī šajā virzienā. Kolēģi, lūdzu izskatāmo likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā!
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Transportlīdzekļa ekspluatācijas nodokļa un uzņēmumu vieglo transportlīdzekļu nodokļa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas... lūdzu noteikt laiku priekšlikumu iesniegšanai uz otro lasījumu.
Komisijas vārdā par priekšlikumu iesniegšanas termiņu lūdzu noteikt divas nedēļas jeb šā gada 12.februāri.
Paldies. Citu priekšlikumu nav. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 12.februāris. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gundars Daudze.
Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (reģistrācijas numurs 149/Lp12). Šo likumprojektu ir iesniedzis Ministru kabinets, un tas ir izstrādāts pēc Satiksmes ministrijas iniciatīvas, un grozījumi attiecas uz jūrniecības nozari. Likumprojektā paredzēti vairāki pārkāpumu veidi, par kuriem paredzēta administratīvā atbildība. 115.1 panta, kas paredz administratīvo atbildību par atsevišķu kuģniecībā noteikto ziņošanas pienākumu nepildīšanu, jaunajā redakcijā tiek paplašināti ziņošanas pienākumi kuģniecībā, ieskaitot arī pienākumu, kas paredz sniegt korektu informāciju nacionālajā SSN sistēmā. SSN sistēma nozīmē Sea Safety Net jeb “Jūras drošības tīkls”. Bez tam attiecībā uz kuģa ekspluatācijas noteikumu pārkāpšanu grozījumi paredz samazināt minimālo administratīvā soda sankciju, un tas nepieciešams, lai sankcijas padarītu samērīgas, proti, lai būtu iespējams piemērot samērīgu naudas sodu nelieliem vietējā kuģošanā iesaistītiem kuģiem un zvejas laivām. Komisija saņēma arī apņēmīgu solījumu no likumprojekta iesniedzējiem, ka uz nākošo lasījumu šīs sankcijas varētu tikt gradētas atkarībā no kuģošanas līdzekļa lieluma. Grozījumos paredzēta arī norma, kas nodrošinās to, ka pārkāpējiem nebūs iespējams izslēgt kuģi no Latvijas Kuģu reģistra vai pārreģistrēt kuģi, pirms nav nokārtots šis administratīvais sods. Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Tātad likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Komisija gaidīs jūsu priekšlikumus līdz šā gada 27.februārim.
Paldies. Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 27.februāris. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Lai jūs orientētos visos grozījumos, kuri attiecas uz vienu un to pašu likumu, informēšu, ka šis likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” ir ar reģistrācijas numuru 145/Lp12. Šos grozījumus ir iesniedzis Ministru kabinets, un tie attiecas uz ostas policiju... Pareizāk sakot, šie grozījumi paredz, ka ostas policijas amatpersonām tiktu piešķirtas pilnvaras izskatīt administratīvo pārkāpumu lietas un uzlikt administratīvos sodus. Juridiskā komisija, izskatījusi šo likumprojektu savā sēdē, nolēma neatbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Galvenais arguments ir tas, ka līdz šim administratīvos sodus piemēroja tomēr valsts pārvaldes iestāžu amatpersonas. Ja osta kā uzņēmums vai kā kapitālsabiedrība... vienalga, kāda veida osta tā varētu būt... tad tas nozīmē, ka šā uzņēmuma amatpersonām, tā darbiniekiem tiek piešķirtas tiesības piemērot administratīvos sodus, bet tas neatbilst Latvijas līdz šim pieņemtajai tiesību sistēmai, tiesībsargājošajai sistēmai. Juridiskās komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo likumprojektu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 59, atturas - 3. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā nav atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, otrais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Romualds Ražuks.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija izskatīja un sagatavoja otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, kas iekļauj mūsu diplomātu laulāto sociālo apdrošināšanu par laiku, kamēr viņi uzturas ārzemēs un nestrādā, un tādējādi par viņiem netiek veiktas šīs obligātās iemaksas. Esam saņēmuši piecus priekšlikumus. 1. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Klementjevam.
Labrīt, augsti godātie deputāti! Šis priekšlikums radās ne frakcijā “SASKAŅA”, bet mēs tikai noformējām to viedokli, kurš visu laiku pausts Labklājības ministrijā. Es gribētu paskaidrot viņa būtību. Septembrī, pagājušā gada septembrī, labklājības ministrs Augulis paziņoja publiski aģentūrā LETA, ka sociālās iemaksas griestu noteikšana veicina nevienlīdzību. Tas nozīmē, ka šodien mums ir elitāri 5 tūkstoši strādājošo, kuri saņem vairāk par 4 tūkstošiem eiro mēnesī, bet nemaksā sociālo nodokli no pilnas summas. Tas nozīmē, ka mēs šodien, pēc Finanšu ministrijas aprēķina, zaudējam 33 ar pusi miljonus. Es uzskatu, ka mēs šodien to nevaram atļauties un ka mums vajag šos griestus atcelt, lai mums nepastāvētu regresīva sociālo nodokļu sistēma. Mēs pirms vēlēšanām visi solījām, ka tuvākajā laikā ievedīsim progresīvu nodokļu aplikšanu, lai trūcīgi cilvēki, kuri saņem mazāk, varētu realizēt savas iespējas un saņemt vairāk. Bet neviens no tiem politiskajiem spēkiem, kuri piedalījās publiskajā debatē, nesolīja, ka bagātie cilvēki dzīvos labāk un ka viņiem būs iespēja nesamaksāt nodokļus no visas summas. Es gribu pateikt, ka, pieņemsim, Leonīds Loginovs ietaupa no savas algas katru mēnesi 1000 eiro. Es uzskatu, ka tas nav godīgi. Ja mēs nevaram atļauties šodien no sociālā budžeta ieviest normālu indeksāciju, tad mēs nevaram to tikai tāpēc, ka nav līdzekļu sociālajā budžetā. Pieci tūkstoši cilvēku... Masu mediji un, es domāju, vēl jo vairāk mūsu iedzīvotāji uzskata, ka tā ir priviliģēta grupa, kura no 2015.gada 1.janvāra izbauda šo prieku. Es gribu pateikt, ka griesti bija ieviesti 1997.gadā, divpadsmit gadu viņi pastāvēja, un tam bija ekonomisks, pamatots arī skaidrojums no Finanšu ministrijas un no Labklājības ministrijas. Pēc tam, 2009.gadā, viņi bija atcelti, un uzskatu, ka no tā tikai vinnēja gan budžets, gan mūsu, Latvijas Republikas, iedzīvotāji. Sakarā ar to, lai izpildītu, ko solīja ZZS, ko solīja Augulis, es lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, tāpēc ka šodien ir tāda situācija Labklājības ministrijā, ka mūsu ministrs “aizmiga”. Visus savus solījumus, kurus viņš solīja pirmsvēlēšanu etapā... pārbaudīt indeksāciju, vai viņa ir atkarīga vai nav atkarīga no darba stāža... viņš solīja iesniegt priekšlikumus. Viņi nav vēl iesniegti komisijā. Solīja ombudsmenam un mūsu frakcijai, ka tuvākajā laikā izmaksās 90 tūkstošus kompensācijām cilvēkiem, kurus ietekmē pensiju negatīvais koeficients. Algas, kā jūs atceraties, tiem... trīs gadus cilvēki saņēma par 20-30 procentiem mazākas pensijas nekā viņu kolēģi, kuri iznāca pensijā ātrāk. Es neredzu jau sen kaut kādas aktīvas darbības par to, lai ieviestu kārtību DEĀK. Mēs ļoti labi saprotam, ka šodien uz janvāri Rīgas reģionā vairāki simti cilvēku stāv rindā un nevar saņemt pārrēķinu pensijām. Tā nav normāla prakse, ka labklājības ministrs var atļauties paņemt pauzi un jau pusgadu nenāk pie mums ar kaut kādiem priekšlikumiem. Es gribu brīdināt viņu: ja turpinās tādā pašā stilā, mēs pārskatīsim to režīmu, ko dod viņam Sociālo un darba lietu komisija... Šodien es kā opozīcijas deputāts runāju... un sāksim daudz aktīvāk viņam atgādināt par tiem solījumiem pirms vēlēšanām. Un tas ir viens no tiem solījumiem, ko viņš mums solīja. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Nacionālā apvienība vienmēr ir iestājusies par šo te principu, ka sociālo iemaksu griesti nav nosakāmi, un par to mēs iestājāmies, pieņemot 2014.gada budžetu, jo īpaši 2015.gada budžetu. Un tas, ko mēs panācām ar koalīcijas partneriem, ir vienošanās, ka gada sākumā, jau šī gada sākumā, mēs veiksim attiecīgas izmaiņas. Pirmām kārtām diskutēsim, (bet - konceptuāli!), pieņemot šādu lēmumu, veicot attiecīgās izmaiņas, lai ar 2016.gadu šie iemaksu griesti tiktu atcelti, jo, kā arī Labklājības ministrijas sagatavotajā informatīvajā ziņojumā speciālisti ir atzinuši, sociālo iemaksu griestu noteikšana nav nesusi tos gaidītos rezultātus, nav tā pozitīvā ieguvuma, kāds sākotnēji bijis plānots attiecībā arī uz izmaksām, un ir citi mehānismi, kā to var nodrošināt. Tāpēc Nacionālā apvienība līdz šim konceptuāli atbalstīja un atbalstīs arī turpmāk... un, es ceru, arī pieņemsim šādu lēmumu. Taču ir vajadzīgas vairākas normatīvo aktu izmaiņas. Un tāpēc šobrīd balsojumā mēs atturēsimies no šo priekšlikumu atbalstīšanas. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Ražuka kungs, vai komisijas vārdā ko vēlaties piebilst?
Diskusija tika uzsākta. Šī likumprojekta mērķis bija sociālās apdrošināšanas sistēmā iekļaut diplomātiskajā dienestā strādājošā laulāto pēc atgriešanās no darba ārzemēs. Diskusija par brīvprātīgās sociālās apdrošināšanas griestu atcelšanu komisijā secīgi nav notikusi. Pašreiz sociālās apdrošināšanas jomā mēs darbojamies noteiktas fiskālās telpas apmēros. Kāda būtu ietekme, atceļot brīvprātīgās sociālās apdrošināšanas griestus, uz speciālajiem budžetiem un valsts budžetu - tas nav izskatīts. Tāpēc komisija uzskata, ka pašreizējā brīdī šis deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums nav atbalstāms.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Andreja Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 29, atturas - 25. Līdz ar to priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Nav atbalstīts. (No frakcijas SASKAŅA: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Andreja Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 30, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 5. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Guva komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Komisija ierosina noteikt 2015.gada 13.februāri.
Paldies. Citu priekšlikumu nav, līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 13.februāris. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Krimināllikumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins.
Cienījamie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Krimināllikumā” (Nr.164/Lp12), izskatām to pirmajā lasījumā. Vēlos informēt, ka likumprojekts paredz papildināt Krimināllikuma 9.nodaļu ar trim jauniem pantiem. Likumprojekts izstrādāts, lai nodrošinātu, ka Latvijas valstspiederīgie prettiesiski neiesaistītos un netiktu iesaistīti ārpus Latvijas Republikas teritorijas notiekošā bruņotā konfliktā, kas vērsts pret valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību vai kā citādi ir pretrunā ar Latvijas Republikai saistošajām starptautiskajām tiesībām, kā arī lai ierobežotu bruņotu konfliktu finansēšanu, informācijas kampaņas vai cita veida atbalstu personām, kas piedalās ārvalstīs notiekošā bruņotā konfliktā. Ar šo jautājumu mēs sākām strādāt 11.Saeimā, un toreiz Iekšlietu ministrija sagatavoja priekšlikumus likuma grozīšanai. Mēs strādājām apakškomisijā un komisijā. Bija uzdoti vairāki jautājumi, un, ņemot vērā, ka nebija pietiekami skaidrs šis jautājums, mēs nolēmām toreiz neatbalstīt un pieaicināt lietpratējus, ekspertus, veikt precizējumus un tad pārstrādāt iesniegto projektu. Tagad ir pārstrādātais likumprojekts mūsu rokās. Vakar komisijā mēs diskutējām par attiecīgo jautājumu un vienprātīgi atbalstījām likumprojekta pieņemšanu. Saskaņā ar grozījumiem ir paredzēts noteikt atbildību par personas piedalīšanos, prettiesisku piedalīšanos, bruņotos konfliktos ārpus Latvijas teritorijas. Tāpat ir paredzēts turpmāk sodīt par bruņota konflikta finansēšanu. Pie tam es vēlos pievērst uzmanību, ka finansēšana - tā nav tikai naudas pārskaitīšana, bet arī, teiksim... jo ne tikai naudā, bet arī graudā to var izdarīt, sniedzot materiālu atbalstu. Un vēl viens pants paredz atbildību par cilvēku vervēšanu, apmācīšanu un nosūtīšanu bruņotam konfliktam. Tātad, ņemot vērā, ka jautājums ir ļoti aktuāls, komisija aicina atzīt likumprojektu par steidzamu.
Paldies. Tātad mums ir jābalso par steidzamību. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Krimināllikumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Krimināllikumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Tātad likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas laiku otrajam lasījumam un otrā lasījuma laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumus otrajam lasījumam gaidīsim līdz 3.februārim, bet otrajā, galīgajā, lasījumā izskatīsim 12.februārī.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 3.februāris, izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 12.februārī. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” (Nr.42/Lp12) otrajam lasījumam”. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija lūdza komisiju ierosināt priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” (Nr.42/Lp12) otrajam lasījumam. Izskatot šo priekšlikumu, komisija sagatavoja lēmuma projektu par termiņa pagarināšanu līdz šā gada 2.aprīlim un lūdz Saeimu to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projekta “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” (Nr.42/Lp12) otrajam lasījumam”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmuma projekts ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par piekrišanu 12.Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības”. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija šā gada 28.janvārī komisijas sēdē izskatīja Valsts policijas iesniegumu par Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanu pie administratīvās atbildības par 2014.gada 8.maijā notikušo Ceļu satiksmes noteikumu 18.punkta pārkāpumu. Iepazīstoties ar administratīvā pārkāpuma lietas materiāliem, tika secināts, ka konkrētā administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanas laikā pieļautie procesuālie pārkāpumi var būt par pamatu lēmuma par administratīvā soda uzlikšanu prettiesiskumam. Nelūdzot un nesaņemot Saeimas piekrišanu deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības, 2014.gada 23.septembrī ticis pieņemts lēmums par deputāta Jura Vectirāna administratīvo sodīšanu. Savukārt, izskatot lietu pēc deputāta Jura Vectirāna sūdzības un uzzinot, ka viņš ir Saeimas deputāts, uzliktais administratīvais sods ticis atcelts un administratīvā pārkāpuma lieta - izbeigta. Vienlaikus par šo pašu 2014.gada 8.maijā notikušo pārkāpumu 2014.gada 14.novembrī ticis sastādīts jauns administratīvā pārkāpuma protokols, kam pievienoti visi izbeigtās administratīvā pārkāpuma lietas materiāli. Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss šādu rīcību nepieļauj. Komisija sagatavoja un vienbalsīgi neatbalstīja Saeimas lēmuma projektu “Par piekrišanu 12.Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības”. Komisija lūdz neatbalstīt Saeimas lēmuma projektu.
Paldies. Pirms mēs uzsākam debates, informēju, ka ir saņemts piecu deputātu - Smiltēna, Šadurska, Āboltiņas, Loskutova un Ainara Latkovska - iesniegums ar lūgumu turpināt Saeimas šā gada 29.janvāra sēdi bez pārtraukuma līdz visu darba kārtības jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? (No zāles: “Nav!”) Deputātiem iebildumu nav. Tātad sēdi turpināsim bez pārtraukuma. Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Cienījamie kolēģi! Es nezinu, ko tieši Vectirāna kungs mums pastāstīs pēc divām vai trim minūtēm, bet es gribu teikt: mani ļoti pārsteidza lēmums, ko vakar Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija pieņēma. Es saprotu, ka dažiem deputātiem šķiet, ka viņi var balsot “par” vai “pret” atkarībā no tā, kā viņiem sirds liek darīt. Bet ir gadījumi, kad ir jāpieņem lēmums, kas atbilst Satversmei. Un mums ir dotas tiesības lemt - izdot cilvēku sodīšanai vai neizdot. Bet šis mūsu lēmums, mūsu balsojums nevar būt patvaļīgs. Proti, ja jums ir zināms, ka... ir iespējams, ka visa tā sodīšana ir inspirēta, lai nodarītu cilvēkam, teiksim, kaitējumu par viņa politisko darbību... Ja tā ir atriebība vai ir kaut kādi citi līdzīgi faktori, tad, protams, var neizdot cilvēku sodīšanai. Bet mēs neesam tiesneši. Es brīnos, ka Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija mūs šodien informē, ka viņi izvērtēja situāciju un viņiem šķiet, ka tur ir prettiesiski... (No zāles dep. J.Ādamsons: “Judinu par tiesnesi!”) Es atvainojos, bet, manuprāt, ir pareizi ļaut speciālistiem strādāt. Un šajā gadījumā runa ir par ceļu satiksmi. Tas nozīmē, ka sākumā pirmo lēmumu pieņems policija. Un, ja tur ir kaut kādi pārkāpumi, tad iesaistītajām pusēm ir tiesības iesniegt sūdzību pirmās instances tiesā. Un tad tiesa izvērtēs - ir vai nav pārkāpums. Ja tas lēmums neapmierinās, tad ir iespēja iesniegt apelācijas sūdzību, un tad apgabaltiesa strādās ar attiecīgo jautājumu, bet Saeimai nevajadzētu iejaukties un nevajadzētu lemt jautājumu pēc būtības. Līdz ar to es nevaru pievienoties viedoklim, ko pauda Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētājs, un es aicinu ļaut policijai strādāt. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jurim Vectirānam.
(No zāles: “Tikai taisnību runā!” Starpsaucieni.) Cienījamā priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Es neapšaubu Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas lēmuma juridisko korektumu. Lūdzu neatbalstīt šīs komisijas lēmumu un balsot “par” manis, Jura Vectirāna, izdošanu administratīvai sodīšanai. Paldies. (Aplausi.)
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Vitālijam Orlovam.
Cienījamie kolēģi! Cienījamais deputāt Judin! Protams, šī lēmuma pieņemšanā piedalījās ne tikai komisijas deputāti. Bija aicināts Juridiskais birojs... Juridiskā biroja vadītāja, kura mums vienkārši, skatot lietu, norādīja uz tiem... nu, negribu teikt, ka pārkāpumiem, bet uz tiem nejuridiskajiem momentiem, uz kuru pamata mēs nevarējām izdot. Bet tas viss sākās tikai tāpēc, ka deputāts Vectirāns nenorādīja to, ka viņš ir Saeimas deputāts, tad, kad tika sastādīts pirmais protokols. Un... Nē! Tas ir, es vienkārši konstatēju faktu. Un varbūt tikai tāpēc policija nevarēja savlaicīgi sagatavot dokumentu.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Judinam, otro reizi.
Kolēģi, ļoti īsi! Pirmām kārtām esmu priecīgs, ka mums ir Juridiskais birojs, kas pieņem lēmumus un liek mums strādāt tādā vai citā veidā. Ļoti labi, ka šie cilvēki glābj mūsu darbu. Tas ir viens. Un otra lieta. Paldies Vectirāna kungam! Man ir prieks, ka pats cilvēks saprot, ka, ja tas notika, tad varam šo jautājumu uzticēt policijai. Bet runa ir par fakta būtību. Taisnība, ka ir divi protokola veidi! Un, ja jūs kādreiz aizturēs Ceļu policija, jums jāpasaka tieši, ka jūs esat deputāts vai ka es esmu Saeimas deputāts. Pretējā gadījumā policija aizpildīs vienu veidlapu, pēc tam tā nebūs pareiza un būs jāaizpilda cita veidlapa. Es aicinu pieņemt pareizo lēmumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Labdien, cienījamie kolēģi! Es domāju, ka par šo jautājumu es varētu izteikties viskompetentāk. Ar to... (Starpsaucieni no zāles.) Jā, jā, jā, jā... Runājiet, jā! (Starpsaucieni no zāles.) Tad situācija ir tāda. Kad es tiku pirmo reizi izsaukts uz Mandātu, ētikas un iesniegumu komisiju par to, kāpēc es esmu savu vārdu norādījis policijas... paskaidrojumā policijai, tad par to es dabūju no Orlova kunga aizrādījumu - kādā sakarā es drīkstot tā rakstīt? Savukārt man likās, tāpat kā Judina kungs teica, ka ir jāpasaka, ka tu esi Saeimas deputāts. Tagad izrādās, ka Vectirāna kungs to nav norādījis... pēc tam ir norādījis. Tā ka jūs, Orlova kungs, tieciet skaidrībā par to, kas ir jānorāda vai kas nav jānorāda. Tad es vienkārši... Un punkts divi. Es gribētu vērst uzmanību uz to, ka... Par ko mēs te runājam tik ilgu laiku? Jo Vectirāna kungs jau pateica: “Lūdzu, izdodiet!” Tad izdosim! Viens likums - viena taisnība visiem! Paldies!
Paldies. Vārds deputātam Gunāram Kūtrim.
Cienījamie deputāti! Paldies Vectirāna kungam par savu pozīciju! Bet pavisam bezkaislīgi nedaudz pastāstīšu šajā situācijā, jo Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija nav vērtējusi pārkāpumu pēc būtības. Nē, mums nav jāvērtē pārkāpums pēc būtības! Mums ir jāvērtē tas, kāda ir bijusi procedūra. Ja administratīvā lietvedība ir uzsākta maija mēnesī, ja nemaldos, un ja līdz oktobra mēnesim policijai nebija izdevies noskaidrot, ka Vectirāna kungs ir Saeimas deputāts, tad cik mēnešus...? Tad izbeidziet lietvedību, administratīvo lietvedību, nevis apturot, bet izbeidzot lietvedību, lai paspētu iekļauties sešu mēnešu laikā, pēc kāda atjauno... uzsāk administratīvo lietvedību no jauna par to pašu administratīvo pārkāpumu, par to pašu protokolu, lai sāktos noilguma termiņš. Un tā ir Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā ierakstītā noilguma termiņa mākslīga pagarināšana. Piedodiet, lūdzu! Ja šādā veidā nav iespējams sešu mēnešu laikā atrast un sodīt personu par administratīvo pārkāpumu, tad diez vai tas būtu pareizākais variants, ka mēs akceptētu likumu prasmīgu apiešanu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Aleksejam Loskutovam.
Cienījamie kolēģi! Mani ļoti pārsteidz viss notiekošais, bet jo īpaši pēdējā uzstāšanās, kad cilvēks, kas ieņēma ļoti, ļoti, ļoti augstu amatu tiesu sistēmā, pilnīgi ignorē šeit... Ļoti vienkāršiem vārdiem ir pateikts: mēs neesam tiesa! (Starpsauciens no zāles: “Tieši tā!”) Un es nesaprotu, kāpēc Kūtra kungs tieši tagad mums uzstājās kā tiesas sēdē. Mēs neesam tiesa, mēs nevaram spriest tiesu! Mēs varam ļaut tiesai veikt savu darbu, bet tikai tad, ja kāds tiesā vērsīsies. Pieņemsim lēmumu par izdošanu... sodīšanu! (Zālē aplausi.)
Paldies. Debates slēdzu. Kolēģiem vēlos atgādināt, ka Saeimas lēmuma projekts saucas “Par piekrišanu 12.Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par piekrišanu 12.Saeimas deputāta Jura Vectirāna saukšanai pie administratīvās atbildības”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret - 2, atturas - 1. Līdz ar to lēmuma projekts ir atbalstīts. Līdz ar to darba kārtība ir izskatīta un mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Paldies. Es vēlos jūs informēt saistībā ar atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem un par jautājumu un atbilžu sēdi, kas bija paredzēta šodien pulksten 17.00. Attiecībā uz deputātu Zariņa, Artūra Rubika, Tutina, Ribakova un Pimenova jautājumu satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par Rail Baltica projekta izpētes rezultātu pamatotību un Satiksmes ministrijas rīcību saistībā ar tiem” ministrs informē, ka rakstveida atbilde tiks sniegta pēc atgriešanās no komandējuma un ka šodien viņš nevar ierasties. Par deputātu Zariņa, Artūra Rubika, Tutina, Ribakova un Pimenova jautājumu satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par Eiropas standarta platuma dzelzceļa līnijas Rail Baltica Latvijas posma detalizētās tehniskās izpētes īstenošanu” ministrs informē, ka rakstveida atbilde tiks iesniegta pēc atgriešanās no komandējuma un ka šodien viņš nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Stepaņenko, Urbanoviča, Raimonda Rubika un Tutina jautājumu veselības ministram Guntim Belēvičam “Par finansējumu Daugavpils reģionālajai slimnīcai” ir saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina. Par deputātu Elksniņa, Ņikonova, Ribakova, Tutina un Raimonda Rubika jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par situāciju Daugavpils lokomotīvju remonta rūpnīcā”. Jautājums ir pāradresēts satiksmes ministram Anrijam Matīsam, un ministrs informē, ka rakstveida atbilde tiks sniegta pēc viņa atgriešanās no komandējuma un ka šodien viņš nevar ierasties. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Stepaņenko, Agešina, Artūra Rubika un Tutina jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par valsts pārvaldes līgumiem par konsultatīvo pakalpojumu sniegšanu” ir saņemta rakstveida atbilde, kurā Ministru prezidente informē, ka nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Stepaņenko, Agešina, Artūra Rubika un Tutina jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par valsts pārvaldes līgumiem ar juridisko pakalpojumu sniedzējiem” ir saņemta rakstveida atbilde, ka Ministru prezidente nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Stepaņenko, Klementjeva, Raimonda Rubika un Mirska jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par līgumiem ar SIA Auto Blitz” ir saņemta rakstveida atbilde, kurā Ministru prezidente informē, ka nevar ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Sudrabas, Šimfas, Meijas, Platpera, Baloža un Kūtra jautājumu labklājības ministram Ulgim Augulim “Par valsts sociālās aprūpes centriem” ir saņemta rakstveida atbilde, kurā ministrs informē, ka nevar šodien ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, un mutvārdu atbildes sniegšana ir pārceļama uz nākamo jautājumu un atbilžu sēdi. Līdz ar to šodien jautājumu un atbilžu sēde nenotiks. Ir saņemts deputātu Sudrabas, Šimfas, Meijas, Platpera, Baloža un Kūtra jautājums “Par atbalstu cilvēku ar invaliditāti sportam”, kas tiek nodots izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei atbildes sniegšanai. Ir saņemts deputātu jautājums, ko iesnieguši deputāti Sudraba, Šimfa, Meija, Platpers, Kūtris un Balodis, - “Par atbildību un valsts budžeta izdevumiem dalībai EXPO izstādē”, ko nododam Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai atbildes sniegšanai. Ir saņemts arī deputātu jautājums, ko iesnieguši deputāti Zariņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Tutins un Ribakovs, - “Par World Expo 2015”, ko arī nododam Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai atbildes sniegšanai. Vārds paziņojumam deputātam Igoram Pimenovam.
Jā, paldies. Godātie kolēģi! Es aicinu jūs uz īsu sēdi tūlīt tepat blakus - Dzeltenajā zālē -, lai dibinātu deputātu grupu sadarbībai ar Īrijas parlamentu, kā arī deputātu grupu sadarbībai ar Islandes parlamentu. Paldies.
Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Šodien nav reģistrējušies: Raimonds Bergmanis, Andris Bērziņš, Boriss Cilevičs, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Ojārs Ēriks Kalniņš, Nellija Kleinberga, Rihards Kols, Armands Krauze, Janīna Kursīte-Pakule, Inese Laizāne, Inese Lībiņa-Egnere, Jūlija Stepaņenko un Mārtiņš Šics... (No zāles dep. M.Šics: “Ir!”) ir.
Paldies. Līdz ar to Saeimas sēdi slēdzu.