Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Будь ласка, ввімкніть систему „Рада”, реєструємося. [[16:02:54]] В сесійній залі зареєстровано 256 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, надійшло прохання фракції "Наша Україна", підписав голова фракції Кириленко, з приводу того, щоб зробити оголошення.
щоб зробити оголошення. Вони просять о тут протокол, що слухали, у зв’язку з невиконанням рішення депутатської фракції "Наша Україна" та грубим порушенням фракційної дисципліни виключити народного депутата України - Кінаха Анатолія Петровича зі складу депутатської фракції "Наша Україна" у Верховній Раді. Оскільки такого народного депутата як Кінах Анатолій Петрович в складі Верховної Ради немає, то я відповідно і оголошення зробити не можу. Закон України "Про внесення змін до статті 1 Закону України "Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини" з пропозиціями Президента України від 26 лютого 2007 року. Реєстраційний номер 0817. Роман Михайлович Зварич, будь ласка, представник Президента. Підготуватися голові Комітету з питань культури і духовності Яворівському.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. Я хотів би нагадати, що цей закон уже раз надходив Президенту на підпис. Були ним скеровані до Верховної Ради України свої пропозиції у порядку вето. Не всі пропозиції Президента враховані. Закон був прийнятий практично в новій редакції. У черговий раз скерований Президентом України, це було зроблено 8 лютого цього року, на підпис. І Президент України в черговий раз скористався свого конституційного права і повертає цей закон на повторний розгляд Верховної Ради України у порядку вето. Я навіть не буду читати того, що є, сказано тут у самих пропозиціях Президента України, оскільки, звичайно, я хотів би скористатися цієї нагоди, щоб черговий раз засвідчити свою переконаність у тому, що народні депутати України всі документи і так дуже уважно і детально читають і вивчають. Я зупинюся на основному зауваженні Президента України. Воно фактично зводиться до наступного, що цей закон нічого не вирішує. Оскільки перелік тих об’єктів культурної спадщини, який мав би підлягати дії, нормативній дії цього закону не визначений досі. Відповідно до указу Президента України, який був виданий ще 2005 році, такий перелік мав би бути визначений Кабінетом Міністрів України для того, щоб можна було до конкретних об’єктів застосовувати дію, зокрема, цього закону, але і інших законів теж. Тому що визначення якраз цього переліку Президент України не буде підписувати подібних законів, а отже, і враховуючи вище викладене, пропоную відхилити цей законопроект. вірніше, цей закон. Дякую за увагу.
Дякую, Роман Михайлович, сідайте, будь ласка. Я не бачу Володимира Олександровича. Він, правда, тут мене інформував, що серйозні в них є там справи з приводу колекції „Градобанку”, про яку ми не один раз вже приймали рішення. Але рішення комітету говорить про те, що у зв’язку з тим, що 15 лютого 2007 року Кабінет Міністрів України вже вніс до Верховної Ради проект Закону про перелік пам’яток культурної спадщини, які не підлягають приватизації, то комітет вважає за доцільне підтримати пропозицію Президента про відхилення закону України про внесення змін до статті першої Закону України „Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини”. Таким чином, я ставлю на голосування пропозицію Президента, підтриману Комітетом про відхилення Закону України про внесення змін до стаття змін до статті першої Закону України „Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини, реєстраційний номер 0817. Прошу голосувати. Підтримаємо Президента і комітет. [[16:08:16]] За-214 Шановні колеги. Зараз, зараз, зараз. Я бачу, що є 273 картки народних депутатів, я просив би „Нашу Україну” підтримати, бо це президент просить його відхилити. Як хочете, але це – прохання Президента. Я наголошую, ми голосуємо за пропозицію Президента. Хто за те, щоб повернутися до переголосування? [[16:08:57]] За-262 262 - це інша зовсім справа. Хто за те, щоб підтримати пропозицію комітету, вірніше, підтримати пропозицію Президента, з якою погоджується профільний комітет і відхилити Закон України про внесення змін до статті 1 Закону України „Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини”, реєстраційний номер 0817. Прошу голосувати. [[16:09:37]] За-259 Прийнято. Дякую. Закон відхилено. Нам потрібно прийняти рішення з обговорених питань, ми вже декілька разів, а ні, це інші, вибачте. Проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань про становище молоді в Україні [[щодо підтримки молодої сім’ї, посилення соціального захисту дітей та молоді у 2001-2006 роках]], реєстраційний номер 3205. Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку постанови щодо Рекомендації парламентських слухань про становище молоді в Україні, реєстраційний номер 3205. Прошу голосувати. [[16:10:41]] За-245 Якесь пожвавлення в „Нашій Україні”, це ви раді, що повернулись до роботи, я також радію разом з вами. Розглядається Проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Сучасний стан та актуальні завдання у сфері попередження гендерного насильства" [[доопрацьований]]. Павленко Едуард Іванович, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Відповідно до рішення Верховної Ради України від 8 лютого цього року наш комітет доопрацював проект постанови про рекомендації парламентських слухань на тему „Сучасний стан та актуальні завдання у сфері попередження гендерного насильства”, реєстраціонний номер 2740, і вносит его на ваш розгляд. 21 листопада 2006 року у Верховній Раді України відбулися парламентські слухання, на яких вперше була так широко обговорена проблема подолання насильства щодо жінок. Їх проведення викликало великий інтерес серед широких кіл громадськості. Хочу наголосити, що проведення слухань було відповіддю парламенту на ініціативу Ради Європи приєднатись до європейської кампанії з подолання насильства щодо жінок. За наслідками слухань був підготовлений проект рекомендацій, який розглядався в цій залі, і, на жаль, не був підтриманий. За дорученням парламенту проект рекомендацій був ретельно доопрацьований, з урахуванням всіх пропозицій, що надійшли, і, зокрема, зауважень Юридичного управління апарату Верховної Ради України та пропозицій міністерства у справах сім’ї, молоді та спорту. Разом з тим, слід зазначити, що збережені і лягли в основу доопрацьований рекомендацій ключові пропозиції учасників парламентських слухань, зокрема, щодо необхідності вдосконалення законодавства про попередження насильства в сім’ї, посилення парламентського контролю в цій сфері, активізація державної політики у сфері попередження гендерного насильства. 14 березня 2007 року відбулось засідання комітету, на якому було розглянуто доопрацьований проект постанови про рекомендації парламентських слухань на тему „Сучасний стан та актуальні завдання у сфері попередження гендерного насильства” і ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти її за основу і в цілому. Шановні народні депутати! Наш парламент був практично першим серед парламентів інших держав-членів Ради Європи, провівши згадані слухання. Тому ухвалення рекомендацій є логічним і послідовним кроком на шляху закріплення позицій державі у сфері подолання насильства над жінками. Просимо підтримати і дякую заувагу.
Дякую. Так, шановні колеги, давайте поборимся проти насильства над жінками. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому постанови за номером 2740 про рекомендації парламентських слухань на тему „Сучасний стан та актуальні завдання у сфері попередження гендерного насильства”. Прошу голосувати. [[16:14:41]] За-238 Прийнято. Дякую. І ще один проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Рівні права та рівні можливості в Україні: реалії та перспективи" [[доопрацьований]]. Реєстраційний номер 2741, Едуард Іванович, будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань прав людини, нацменшин і міжнаціональних відносин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Відповідно до рішення Верховної Ради України від 7 лютого цього року наш комітет доопрацював проект постанови про рекомендації парламентських слухань на тему: "Рівні права та рівні можливості в Україні: реалії та перспективи", реєстраційний номер 2741 і вносить його на ваш розгляд. Хочу нагадати, що 21 листопада минулого року у Верховній Раді України пройшли парламентські слухання з порядком денним „Рівні права та рівні можливості в Україні: реалії та перспективи”. Вони викликали, без перебільшення, величезний інтерес у широких кіл громадськості. Ця зала була заповнена учасницями та учасниками слухань, які представляли громадські організації з усіх регіонів держави. У слуханнях взяли участь і представників парламентів іноземних країн, зокрема, Великобританії, Румунії, Литви, міжнародних організацій та дипломатичного корпусу. За наслідками слухань, комітетом були підготовлені рекомендації, як вам відомо розглядалися у цьому залі, але не набрали необхідної кількості голосів. Після отримання доручення Верховної Ради України доопрацювати проект рекомендацій у комітету, була утворена робоча група, до якої увійшли народні депутати України, представники Міністерства у справах сім’ї, молоді та спорту, фахівців з питань гендерної політики. Окремо слід зазначити, що значну роль у доопрацюванні рекомендацій відіграло Юридичне управління апарату Верховної Ради України. Хід роботи над підготовкою доопрацьованого проекту рекомендацій кілька раз розглядався у комітеті. В основу рекомендацій були покладені пропозиції та побажання учасників слухань, зокрема жіночих громадських організацій. Разом з тим ми ретельно вивчили і по можливості максимально врахували зауваження і пропозиції Міністерства у справах сім’ї, молоді та спорту, який є уповноваженим органом виконавчої влади з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків. 14 березня 2007 року відбулося засідання комітету, у якому зокрема брали участь заступник міністра у справах сім’ї, молоді та спорту Толстоухова Світлана Валентинівна та відповідальні працівники Юридичного управління. На засіданні було розглянуто доопрацьований проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Рівні права та рівні можливості в Україні: реалії та перспективи" і ухвалене рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти її за основу і в цілому. Просимо підтримати і дякую за увагу.
Дякую, Едуард Іванович. Сідайте. Так, забезпечимо рівні можливості. Голосуємо за постанову про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Рівні права та рівні можливості в Україні: реалії та перспективи". Реєстраційний номер 2741. [[16:18:30]] За-216 Шановні колеги, я так зрозумів, бо тут більшість чоловіків, жінок я майже не бачу. Як зайшла мова про жінок, так ви і трохи розгубилися або навпаки задумались. Хто за те, щоб переголосувати? Матвієнков, мікрофон, будь ласка.
Матвиенков, фракция Социалистической партии. Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, мы не голосовали по данному постановлению, потому что мы просили посмотреть все-таки окончательный вариант этого законопроекта. День батька, введение должностей, которые вводятся в структурах, пропорция при проведении выборов в 30 процентов в обязательном представительстве – все эти вещи, которые до последнего момента находились в этой постанове. Окончательного варианта данной постановы, к сожалению, мы не видели. Поэтому, так сказать, пока мы не определимся, что эти вещи, которые не поправлены, так сказать, мы за эту постанову голосовать не будем. Спасибо.
Ну, але наші рекомендації обов’язкові для Верховної Ради, бо це – постанова Верховної Ради. Це не рекомендації Верховної Ради, а це – рішення Верховної Ради, яким вона зобов’язує внести зміни до деяких законодавчих актів і зокрема 30 відсотків. Так що Матвієнков правий. Є, є на сьомій сторінці, прочитайте. На сьомій сторінці, ні, вибачте, п’ята сторінка, якщо зверху, другий пункт внести зміни до деяких законодавчих актів в зв’язку з прийняттям Закону України „Про забезпечення рівних прав” і 30 відсотків гендерної квоти і так далі. Давайте, хай комітет працює. І ще раз просив би комітет звертати увагу на те. що було, які висловлювались заперечення, щоб ми уже третій раз не будемо повертатися до нього. Вірніше, вже третій раз голосуватиме. Якщо і третій не проголосуємо, ви не доопрацюєте так, як треба, а не так, як написано, ну, тоді буде ситуація складна. Хто за те, щоб перенести, ще раз перенести розгляд цієї постанови, прошу проголосувати. [[16:21:09]] За-231 Прийнято рішення, перенесено. Переходимо до розділу „Для включення до порядку денного та прийняття рішення”. Законопроект за номером 3276 проект Закону про внесення зміни до статті 91 Закону України "Про Державний бюджет України на 2007 рік" [[щодо перекваліфікації позик підприємствам громадських організацій інвалідів у безповоротну фінансову допомогу]]. Реєстраційний номер 3276. автор законодавчої ініціативи Петро Степанович Цибенко. Шановні колеги, ми зараз обмінялися з автором і я хотів би наголосити, що Петро Степанович виступив з абсолютно реальною. законодавчою ініціативою, яка повинна удосконалити тут систему, що була просто при прийнятті Державного бюджету допущена технічна помилка. Але з урахуванням того, що дійшли згоди і я особисто також говорив і з Кабінетом Міністрів про те, щоб нам не порушувати Закону про Кабінет Міністрів, Кабінет Міністрів зобов’язується яким записано, що лише Кабінет Міністрів має можливість вносити зміни до Державного бюджету. Вони готові підтримати законодавчу ініціативу Цибенка Петра Степановича і дають обіцянку, що 5 квітня ми розглянемо уже урядовий законопроект з цього питання. Тому я пропоную поступити таким чином. Давайте ми включимо цей проект до розгляду, а розглянемо його 3 квітня. Прошу проголосувати. Включено до розгляду з тим, щоб розглянути 3 квітня, а не зараз. Голосуємо. [[16:23:06]] За-240 240, прийнято. Ще раз подякую Петру Степановичу за те, що він звернув увагу на таку прикру помилку, яка трапилася в Державному бюджеті і разом із Кабінетом Міністрів ми 3 квітня її врегулюємо. Потрібно включити до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 13 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[щодо пільги інвалідам війни з оплати квартирного телефону]] Реєстраційний номер 3266. Автор ініціативи Цибенко Петро Степанович. Тут ще більш складна історія – до смішного дійшло. Але потім автор розкаже. Прошу проголосувати за включення і розгляд. [[16:24:04]] За-243 Включено. Будь ласка, Петро Степанович.
Дякую. Шановні колеги, шановні громадяни України, я хотів би звернутися, перш за все, до ветеранів-фронтовиків, зокрема інвалідів Великої Вітчизняної війни, і розставити всі крапки над „і” в одній вельми некрасивій історії, яка, до речі, потрапила вже і на екрани телебачення. Мова йде про те, що „Укртелеком”, його структури в регіонах припинили надавати стовідсоткову пільгу на послуги зв’язку інвалідам Великої Вітчизняної війни, як це передбачено пунктом десятим статті 13 Закону України „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”. Обгрунтували цю антиінвалідську акцію чиновники від зв’язку тим, що це сталося нібито з вини Верховної Ради України. Хочу категорично заперечити, що ці дії є спробою перекласти свою відповідальність на когось іншого. Можу погодитись з тим, що формулювання пункту 10 статті 13 не зовсім вдале або, скажімо так, не ідеальне. Але воно, принаймні, не є таким, яке б давало право позбавити інваліда війни пільги за користування телефоном, адже сама 13 стаття називається: „Пільги інвалідам війни”. Більше того, перше речення цієї статті звучить так: „Інвалідам війни та прирівняним до них особам надаються такі пільги”. Отже, абсолютно очевидно, що провина тут не Верховної Ради, і мова не про цю недоречність. Тоді виникає питання: а що ж є справжньою причиною цієї зухвалої антиінвалідської акції? А справжня причина поялгає в тому, що керівництво ВАТ „Укртелеком” вирішило діяти за принципом римського імператора: гроші не пахнуть. Вони намагаються отримати свій прибуток, навіть, на інвалідах війни, рятівниках людства від фашизму. Як на мене у цих людей уже немає взагалі нічого святого, вони готові відібрати гроші навіть з померлого, аби він заплатив. Тобто я як народний депутат, мої колеги по фракції – Червонописький і Сушкевич - вийшли з ініціативою внесення змін до пункту десятого статті 13. І просимо шановних наших колег відновити справедливість по відношенню до інвалідів війни і проголосувати цей документ сьогодні не лише в першому читанні, а й в цілому. Тому що ми уже, коли виникла ця ситуація, разом з народним депутатом Сушкевичем внесли узгодженим проект документу, який не потребує доопрацювання. Дякую, прошу підтримати це, цю законодавчу ініціативу. Дякую.
Дякую. Чи є запитання до Петра Степановича? Немає, все зрозуміло, сідайте, будь ласка. Дійсно, тут погоджений варіант я надаю слово ще заступнику голови комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевичу Валерію Михайловичу, будь ласка, мікрофон з місця.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, сьогодні на ваш розгляд пропонується законопроект, який має на меті виправити ту ситуацію, яка склалася, про яку сказав Петро Степанович Цибенко. Дійсно, на протязі останніх пів місяця було звернення багатьох інвалідів війни до комітету, особисто до мене, до народних депутатів, які працюють в нашому комітеті і терміново, практично, в один день і я, і Петро Степанович Цибенко зареєстрували законопроект, який стосується цієї проблеми, проблеми пов’язаної з тим, що торкається, ну, нерозуміння такої законодавчої норми, яка була прописана, яка була підписана Президентом у вигляді закону. А сталося так, що, фактично, замість 50 відсотків сплати за користування телефоном інвалідам війни, фактично, після цього закону зробили стовідсоткову. підйом, підвищення оплати за користування телефоном. Це. такого прецеденту не було. І, безумовно, наш комітет, бачачи цю ситуацію, і два законопроекти, які на цю тему були написані, до речі вони неповністю ідентичні, але вони на одну тему. Причому я хотів звернути на те увагу, що законопроектом передбачається не тільки, скажімо, виправлення ситуації законодавчої, більш чіткої, яка забезпечує стовідсоткову пільгу по оплаті телефонів інвалідам війни, але й те, що сказав Петро Степанович Цибенко, що ми могли б повернути за ті два місяці, які наші інваліди війни вимушені були виплачувати за користування телефоном. І ця норма, яка запропонована особисто мною, вона так увійшла до цього законопроекту. Шановні колеги, я звернув би вашу увагу на те, що сказав і голова комітет, і про що говорили члени комітету не залежно їх, підпорядкування їх до різних фракцій. Мова йде про те, що сьогодні будь-яке міністерство, якщо воно нормально працює, і якщо воно отримало до виконання законопроект, новий законопроект, який стосується конкретної норми, повинно бути, аналізуватися ця норма, як і виконувати. І я не розумію, як профільне міністерство, відповідний департамент не побачив, що погіршана норма для інвалідів війни. Якщо це сприймається, що воно погіршано. Тому що було сказано, що фактично це йшло в розділі пільг для інвалідів війни. Тому для членів комітету, і це звучало на засіданні комітету, абсолютно незрозуміла ситуація, чому почали, вибачте, драти на повну катушку сплату 100 відсотків за користування від інвалідів війни. І пройшло два місяця, і жодного звернення Управління зв’язку, департаменту відповідного міністерства, „Укртелекому” не було до Верховної Ради. Подивіться, щось не те. Просто тупо брали гроші за те, що користування телефоном інвалідів війни, я підкреслюю про це. Тому я, підсумовуючи ситуацію, яка обговорювалася на засіданні комітету, звертаюся до вас з проханням і з пропозицією від комітету: терміново прийняти цей закон і в першому, і в другому читанні. Цей законопроект, він має дуже просту структуру і прості положення, які виправляють цю ситуацію, а додатково комітет звернув увагу міністерства транспорту і зв’язку на те, що вони бачили закони, які приймає Верховна Рада, і аналізували, що вони роблять по цим законам. Дякую за увагу і прошу підтримати і в першому, і в другому читанні закон, який стосується пільги по оплаті телефонів для інвалідів війни.
Дякую, Валерій Михайлович. Абсолютно все правильно, шановні колеги. Але з другого боку, я хотів би захистити тих, хто чітко дотримувався букви закону, бо якби всі так працювали і читали і виконували закони, як ті, кому це вигідно, то було б добре. Бо, на превеликий жаль, мені важко сказати, чия помилка, але дивіться: речення записано таким чином: „Абонентна плата за користування квартирним телефоном встановлюється у розмірі 50 процентів від затверджених тарифів”. Це зрозуміло – 50. „А для інвалідів Великої Вітчизняної війни та війни з Японією у розмірі 100 процентів від затверджених тарифів”. Тобто немає слова „пільга”. Назва є, але в реченні немає. І тому, щоб не було ніяких кривотолків, давайте підтримаємо нормальну, правильну редакцію закону і проголосуємо в цілому як закон. Закон про внесення зміни до статті 13 Закону України „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” [[щодо пільгового забезпечення. щодо пільги інвалідів війни з оплати квартирного телефону]], реєстраційний номер 3266. Прошу голосувати. [[16:33:21]] За-247 Закон прийнято. По фракціях. Це хай знають люди, хто про них піклується: Партія регіонів – 184, „Блок Тимошенко” – 6, „Наша Україна” – 0, соціалісти – 30, комуністів – 21, позафракційні – 6. Потрібно включити до порядку денного проект Постанови про відзначення 70-річчя з дня народження видатного українського поета Василя Стуса, автор ініціативи Кульчинський Микола Георгійович, реєстраційний номер 3149. Прошу визначатись. Ще не включили до порядку денного. Ще можуть бути проблеми. [[16:34:17]] За-245 Включено. Будь ласка, слово надається Миколі Георгійовичу Тульчинському. Підготуватись Яворівському. Прошу.
Взагалі. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Взагалі, дуже тяжко підібрати слова, коли говориш про таку велетенську постать, таку величну людину в українському суспільному житті, якою був Василь Стус. Тут треба високих слів і високих понять, а в наш вік якось не прийнято говорити пафосно. Але, тим не менше, життя і творчість, які у Василя Стуса були дивовижно поєднані, рідко в кого є таке єднання творчості і життя як у Василя Стуса. Він міг би сказати в слід за Тарасом Григоровичем слова: „Мучусь, караюсь, але не каюсь”. Він міг би сказати також разом з Тарасом Григоровичем слова: „Ми просто йшли, у нас немає зерна, зерна неправди за собою”. Взагалі, українська історія сповнена великих мучеників, людей, які були неймовірно віддані своєму народові і своїй Україні. І також сповнена вона трагічних втрат, і трагічних зрад. До сьогоднішнього дня точаться дискусії, щоб було краще чи Василь Стус відбував би покарання, чи він, безумовно, залишаючись на волі, безумовно, би створив ще більше цінності в літературі, в літературознавстві і, безумовно, був би лауреатом Нобелевської премії. Але сам Василь Стус – це оголений нерв суспільного життя. І по-іншому жити він не міг. І вся його творчість – це біль і відповідь на найпекучіші проблеми українського тогочасного суспільства. Василь Стус народився 6 січня на Святвечір. І я закликаю український народ і вас, шановні колеги-депутати, коли ми сідаємо на Святвечір за кутю, поставте в тарілочці і йому ложечку куті і чарку. Бо, і так закликаю зробити всіх громадян. А тих, хто ходять до Церкви, віруючі, - замовити і панахиду за нього, бо він, звертаючись до нас, знаючи про неминучу свою смерть, він писав: „Народе мій! До тебе я ще верну, Як в смерті обернуся до життя. Своїм стражданням і незлим обличчям, Як син, тобі доземно уклонюсь, І чесно гляну в чесні твої вічі. І в смерті з рідним краєм поріднюсь”. Він знав, що він не побачить рідного краю живим. І ця трагічна смерть позбавила Україну одного з найбільших світових митців. Дитинство його пройшло на Донеччині. Я звертаюсь особливо до депутатів від Донеччини підтримати проект цієї постанови. Я не знаю, яких слів найти, але мені дуже хочеться, щоб ця людина, яка по суті віддала своє життя Україні і своєму народові, і створила геніальні речі, була повернута українському народові в повній мірі. І це буде крок до спільних загальноукраїнських цінностей всієї України. Він належав до шестидесятників, представників творчої молоді, які активно боролися за відродження національної культури, протестували проти реставрації сталінізму, закладали основи майбутнього демократичного розвитку України. В 72-му році Василя Стуса було заарештовано разом з іншими українськими правозахисниками та засуджено до п’яти років таборів і трьох років заслання. Перебуваючи в ув’язненні в Мордовії продовжував творити поетичні твори, писав заяви-протести проти переслідувань інакодумців РСР, в СРСР. У серпні 79-го року поет повернувся до Києва , а наприкінці 1979 року вступив до Української гельсенської групи. За участь у групі знову був заарештований та засуджений на 15 років позбавлення волі. Покарання відбував у концтаборі в Пермський області. Життя поета трагічно обірвалося в ніч з 3 на 4 вересня 1985 року. Позбавлений можливості друкуватися на Батьківщині, видає ряд поетичних збірок за кордоном. Перша поетична збірка „Зимові дерева”. Відображення поетичної традиції 60-тидесятників містять глибокий роздум про долю української культури, закликає до протесту проти атмосфери гноблення, несвободи, яка панувала в тогочасному суспільстві. „Дума Сковороди”, „Останній лист Довженка” , Звіром вити горілку пити” – це пекучі, болючі вірші і разом з тим глибоко філософські. Найвидатнішим досягненням поету – є збірка „Палімпсести” 1986 році ви йшла, яка стала однією із вершин Української світової поезії 20-го століття. Навіть перебуваючи в таборах попри нестерпні умови та знущання адміністрації Василь Стус продовжував писати вірші, багато перекладав. Зокрема з німецької Готе, Рильке. Останні збірка поета „Птах душі” містить 300 оригінальних поезій та перекладів. Василь Стус відомий також, як талановитий літературознавець. Його перу належать статті про творчість Відзинського, Брехта, Готе, Беля. Ґрунтовне дослідження про поезію Павла Тичини „Феномент доби”. Поезія Василя Стуса набула світового визнання, ще за життя поета. Його твори видано в багатьох країнах світу, зокрема в перекладах на англійську, німецьку, російську, португальську, білоруську, чеську мови. Життя та творчість Василя Стуса яскравий приклад відданості і служіння своєму народові. Шлях людини і громадянина, який волів умерти, а ніж загубити свою честь, особисту, національну, гідність , совість на догоду владоморцям. Я дуже прошу, більшість підтримати проект постанови. Це біда.
Це біда, це правильно. Це біда, це не меншість – це біда. Це так Микола Георгійович сказав. Це ваша фраза, я її просто повторив. Шановні колеги, є, Мельничук. Будь ласка, хвилинку дайте йому. І Самойлик, і Чечетов. Так, тоді поступимо мудріше. Мельничук виступить хвилинку, а решта запишемось. Прошу. Я не чекав такої активності. Ввімкніть мікрофон Мельничука, хвилинку.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Адаме Івановичу, я звертаюся до вас як до головуючого. Запросіть, будь ласка, до зали депутатів від „Блоку Юлії Тимошенко” і окремих від "Нашої України". Такі питання, як соціальна підтримка інвалідів, про що вони весь час говорять з телевізора, але не з зали, сьогодні, скажімо, обговорюється дуже історичне питання підтримки 70-річчя Василя Стуса, видатного поета українського, якого поважає вся Україна і весь український народ, про якого неодноразово говорили і депутати від Блоку „Нашої України” і „Батьківщини”. А сьогодні коли треба приймати рішення, коли треба обговорити і відмітити цю дату, їх немає у залі. Я б дуже хотів, щоб вони висловили свою думку і все-таки вийшли на роботу кінець-кінцем.
Дякую. Вийшли у поле. Вони вийшли у поле. Так, 5 хвилин. Будь ласка, по одній хвилині з місця Мірошниченко. Самойлик підготуватися.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я передаю слово Ганні Герман.
Ганна Герман і так одержала б, але швидше буде. Будь ласка.
Я хотіла б висловити думку всієї фракції Партії регіонів і запевнити колегу нашого з "Нашої України", що для нас не треба шукати слів для того, щоб ми підтримали Стуса, тому що ми знаємо, що донецька земля дає Україні, справді, великих синів. Ми підтримаємо, але ви попробуйте знайти слова для своїх колег, щоб вони хоча б для такої шляхетної справи вернулися і підтримали вас. Закликаю всіх голосувати за цю постанову.
Катерина Самойлик. Підготуватися Шибку.
Дякую. Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. По-перше, Адаме Івановичу, нам все-таки треба, дійсно, визначитись, які дати є ювілейними, по яким датам ми приймаємо рішення, по яким датам відмічаємо там на рівні творчих спілок і таке інше. Ну треба в цьому навести лад. Можна багато говорити красивого, але лад треба навести. І інше. Я звертаюсь до колеги, який презентував нам постанову щодо ювілею. Будь ласка, якщо вже говорити про моральність і звертатись до фракції „Регіонів”, ви скажіть, будь ласка, чи морально поступили ви і ваша фракція, яка сьогодні практично не проголосувала за ті законопроекти, які стосуються соціального захисту інвалідів Великої Вітчизняної війни. Що найсвятіше є? Що ми можемо зробити для них? Ми нічого не змогли зробити для них, щоб поліпшити їхнє життя. І тому ваша постанова – це дуже добре, але те, що ви не проголосували за.
Шибко передає Бокому. Іван Сидорович, будь ласка.
Іван Бокий, фракція соціалістів. Я не думаю, що тут когось треба агітувати відзначати ювілей такого геніального художника слова в першу чергу і великого громадянина, як Василь Стус. Василь Стус – це велика святість українського народу, і він стоїть у ряду таких великих поетів 20 століття, як Павло Тичина, Максим Рильський, Андрій Малишко, Ліна Костенко і Василь Стус. І тому я думаю, що ми проголосуємо всі одностайно за те, щоб цей ювілей був відзначений на високому державному рівні передусім. І я знову-таки не можу утриматись від того, що сьогодні тут немає представників „Нашої України” і „Блоку Юлії Тимошенко”, які мали б, я думаю, в першу чергу голосувати за відзначення ювілею Василя Стуса. Прикро. Що немає тут і Володимира Яворівського. Я не думаю, що він – голова Спілки письменників - таким побитом мстить Василеві Стусові за те, що він ненавидів його всіма фібрами душі. Але я думаю, що.
Пономаренко Георгій, фракція комуністів.
Адаме Івановичу, Катерина Самойлик не закінчила думку. Я. хай продовжить.
Дайте можливість їй продовжити. Мікрофон Самойлик.
Я щиро дякую. Я звичайно не чекала, але я хочу продовжити свій виступ і хочу сказати. А де ж, скажіть мені, будь ласка, видатні наші письменники сучасності? Де керівники творчих спілок, які говорять, що сьогодні забувається якраз поезія, наука, духовність занедбана? Де Таран [[Терен]]? Де Лесь Танюк? Де Володимир Яворівський? Де всі інші, які говорять про те, що вони совістю і душею нації? Я хочу сказати, що треба бути щирим перед народом України. І ще раз хочу сказати. Прощення вам за те, що ви не підтримали інвалідів, ніколи не буде. Інваліди Великої Вітчизняної війни.
Володимир Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Світле ім’я Василя Стуса не потребує сентенції повчань великих українських педагогів, які навіть і сьогодні стараються вчити як і кого любити Україну. Згадаймо Стуса. Він був м’якою, інтелігентною, лагідною людиною зовні, але це людина була дійсно великої мужності і міцніша, ніж криця. І така людина доводила своїм життя. Я думаю, що саме тим, хто дуже багато вчить, повинні повчитися саме у Стуса і відзначення книги його сина Дмитра Шевченківською премією – це ще одна пошана українського народу і влади до цього світлого ім’я. І я думаю, що не треба нікого вчити, ми проголосуємо разом, а потім будемо уже виясняти ті всі обставини. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування Постанову про відзначення 70-річчя з дня народження видатного українського поета Василя Стуса. Реєстраційний номер 3149. Прошу голосувати. [[16:48:36]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги. Зараз, зараз. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 185, Блок Тимошенко – 6, „Наша Україна” – 51, соціалісти – 29, комуністів – 0, „Позафракційні” - 6. Я хотів би звернути увагу на виступ Катерини Самойлик. Вона озвучила те, про що ми говорили на останньому засіданні Погоджувальної ради. Мова йде, дійсно, про те, що ми з вами досить часто приймаємо постанови ювілейного характеру – і виконуємо, по суті, або підміняємо тим самим тих, хто буде займатися цими питаннями. Бо ми, приймаючи постанову, ми ж все перевалюємо і передаємо Кабінету Міністрів. Тому й була мова про те, аби ми з вами прийняли рішення і, напевно, або на рік визначали всі, так би мовити, дати і визначали перелік дат, на які треба, щоб Кабінет Міністрів звернув увагу і підготував відповідні рішення. Бо ми кожного дня продукуємо ці постанови, які можуть бути не підтверджені, і порушуємо, разом з тим, Бюджетний кодекс, бо ми вимагаємо бюджетних коштів. І тому давайте ми домовимося, що все-таки на наступний рік ми приймемо рішення про те, які дати ми визначимо, перелік тих, які треба відзначити на рівні Кабінету Міністрів, на рівні держави. І бажано, щоб це ми з вами прийняли до прийняття Бюджетної резолюції або разом з Бюджетною резолюцією, тобто в першому півріччі. Тоді, коли буде складати Кабмін уже законопроект про бюджет, щоб він міг врахувати, бо наші постанови можуть у багатьох випадках виявитися просто постановами, не підкріплені матеріально. Потрібно включити до порядку денного проект Закону про заходи державної підтримки та стимулювання розвитку виробництва мінеральних добрив в Україні, реєстраційний номер 3197. Надзвичайно актуальний закон. Прошу підтримати. Голосуємо. [[16:51:01]] За-242 242 народних депутати підтримали цю ідею, будемо переходити до обговорення. Будь ласка, Кунченко Олексій Петрович - автор законодавчої ініціативи. Підготуватися Матвієнкову.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, уважаемые избиратели, сегодня на ваше рассмотрение предлагается проект закона о мерах государственной поддержки и стимулирования развития производства минеральных удобрений в Украине. Необходимость принятия такого закона вызвана весьма серьезными причинами, их последствия таят в себе угрозу для химической промышленности и экономики Украины в целом. В связи с ростом цены на природный газ, начиная с 2006 года и особенно с первого января 2007 года, 6 ведущих химический предприятий Украины, ориентированных на выпуск минеральных удобрений, оказались на грани краха. Для этих предприятий, а именно Днепродзержинский «Азот», Северодонецкий «Азот», Черкасский «Азот», Ровенский «Азот», Горловский «Стирол» и Одесский припортовый завод природный газ является основным технологическим сырьем и замена его на другой вид сырья, практически, невозможна. Общее потребление газа этими предприятиями ежегодно составляет около 8 миллиардов метров кубических. Указанные химические предприятия производители минеральных удобрений определяют в целом финансово-экономическую деятельность всей химической промышленности Украины. На них приходится порядка 40 процентов объема производства химической продукции и объема экспортных поставок химтоваров. На долю этих предприятий приходится 70 процентов поступления в государственный бюджет. При существующей сегодня цене природного газа 180-190 долларов Соединенных Штатов за 1000 метров кубических на задвижки завода с НДС и вполне вероятном ее росте до уровня среднеевропейского, наши отечественные химические предприятия, в себестоимости которых природный газ занимает от 50 до 80 процентов, не выдержат никакой конкуренции и будут просто остановлены. Предприятия, на которых срок эксплуатации оборудования превышает 30, а то и более 50 лет, срочно нуждается в коренной реконструкции, техперевооружения. Им необходимо современное оборудование, новые эффективные энергосберегающие технологии. Для этого нужны большие средства и главное – время. Я хочу напомнить, что вокруг этих предприятий порядка 200 тысяч рабочих мест. Это монтажники, строители. Ряд этих предприятий является градообразующим в своих городах, и 70 процентов являются наполнителями местного бюджета. Это Горловка, Северодонецк, Ровно, Днепродзержинск. Сегодня эти предприятия могут заработать средства. Также будут привлечены инвестиции. А вот со временем проблема. Химические предприятия, производящие минеральные удобрения, как никогда, нуждаются в государственной поддержке. Именно на это направлен законопроект, предлагаемый вашему вниманию. Главною целью Закона о мерах государственной поддержки и стимулирования развития производства минеральных удобрений в Украине является минимизация негативного влияния на развитие химической промышленности, повышения цены на природный газ. Проект закона предусматривает разработку мероприятий, направленных на смягчение отрицательных экономических последствий для химической отрасли, обеспечения продовольственной безопасности страны, создание благоприятных условий для привлечения инвестиций, необходимых на обновление и модернизацию основных активов с внедрением современных энергосберегающих технологий. В числе основных направлений государственной поддержки и стимулирования развития производства минеральных удобрений, предлагаемых нашим законопроектом, и предоставление государством дотаций производителям сельхозпродукции растительного происхождения на приобретение минеральных удобрений отечественного производства, в том числе, если они приобретаются для собственных сельскохозяйственных потребностей. Средства на выплату дотаций производителям сельскохозяйственной продукции растительного происхождения с учетом требований Бюджетного кодекса Украины будут выделяться согласно соответствующей статье Закона о государственной поддержке сельского хозяйства в Украине. Для нас очень важно, чтобы наши азотные удобрения продавались именно на внутреннем рынке, использовались именно нашими украинскими аграриями. Логика тут понятна и проста: если украинские поля будут обрабатываться высококачественными отечественными удобрениями, то результат будет соответствующим. И последнее. Прежде чем закон попал на рассмотрение в сессионный зал, мы провели серьезные консультации, провели ряд совместных совещаний в Кабинете Министров, у вице-премьера Клюева Андрея Петровича с участием Министерства промышленной политики, Министерства финансов, Министерства экономики, ГНА Украины. И я от авторов благодарю первого вице-премьера Азарова, вице-премьера Клюева за практическую помощь. Практически, все, что внесено в проект закона, как бы согласовано и нашло поддержку со стороны Кабинета Министров. Поэтому просил бы народных депутатов поддержать этот законопроект в первом чтении. Спасибо.
Дякую, Олексій Петрович. Благодарите и просите, бо благодарности мало, хай дають гроші ще. У підтримку. Будь ласка, чи є запитання? Немає? Сідайте. Матвієнков Сергій Анатолійович, голова Комітету з питань. Є питання? Будь ласка, Олексій Петрович, Поверніться. Бабурін? Будь ласка, мікрофон Бабуріна. Достатньо і Бабуріна, він висловить всі ваші думки, Катерина Семенівна.
Уважаемый докладчик! Бабурин, фракция коммунистов, Запорожье. Ну, перечисляются в вашем законе предприятия, которые должны получить эти льготы. И я смотрю на эти предприятия, они уже давно не государственные, имеют своих собственников. И получается миллиард из бюджета мы отдаем на пильгы, а этим самым, там написано, 350 миллионов идет на модернизацию. Это идет на капитализацию. И я не удивлюсь, если в следующем году у нас уже будет не семь миллиардеров в Украине, а четырнадцать, а у кого был один миллиард, будет два миллиарда. И так далее. Ответьте вот, пожалуйста, или рассейте мои сомнения.
Я вам отвечаю на ваш вопрос следующим образом. Значит, комиссия, которая. рабочая группа, которая готовила этот законопроект, она, практически, заключила в себя все эти предприятия и плюс те, предприятия, которые не вошли и которые, практически, получают сырье с этих предприятий – это «Крымский титан», «Сумыхимпром». Значит, мы посчитали, что на этих предприятиях есть инвестиционные проекты на сумму 1,2 миллиарда долларов. То есть те льготы, о которых вы говорите миллиард гривен, они несоизмеримы, в течении этих 5 лет по мере внедрения этих мероприятий инвестиционных проектов увеличивается отчисление в бюджет в виде государственных налогов. Поэтому они будут с лихвой за эти 5 лет, на которые будут распространяться льготы, они будут с лихвой, как говорится, покрыты. Но государство должно дать посыл инвесторам-акционерам в том, что оно будет поддерживать их и, что можно будет эти ресурсы вкладывать в развитие этих предприятий.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Йдіть поспілкуйтесь з ним поки буде Матвієнков доповідати.
Уважаемые коллеги, Матвиенков, фракция Социалистической партии. Комитет по вопросам промышленной регуляторной политики предпринимательства на заседании 20 марта 2007 года рассмотрел внесенные народными депутатами Кунченко, Лапиным, Лопушанским и Янковским законопроект о мерах по государственной поддержки и стимулированию развития минеральных удобрений в Украине. Основная задача законопроекта – это минимизация негативного вливания на развитие химической промышленности Украины, роста цен на природный газ, а также разработка мероприятий направленных на обеспечение благоприятных условий для привлечения инвестиций с целью обновления, модернизации основных активов отраслей. Главное Научно-экспертное управления аппарата Верховной Рады Украины в своем заключении отмечает, что для решения данных проблем более целесообразно может быть было бы использовать меры государственной программы поддержки развития производственно-минеральных удобрений в Украине в соответствии с требованием Закона «О государственной целевой программе». Но во время обсуждения законопроекта на заседании комитета было отмечено, что вопросы урегулирования проблемы предприятий, для которых газ является технологическим сырьем чрезвычайно важны, что они первыми попадают под ценовое давление повышения стоимости газа. Поэтому данная проблема требует незамедлительного решения. В связи с этим члены комитета Проект Закона Украины о мерах по государственное поддержки и стимулирования развития минеральных удобрений в Украине поддержали и приняли решение рекомендовать Верховной Раде Украины принять его за основу. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Дякую. Чи є бажаючі взяти участь в обговоренні? Підніміть руки. Бачу, бачу. Тоді запишіться, хто хоче, запишіться від фракцій. Так, Болдирєв. Кому передає слово? Юрій Болдирєв, кому? Броннікову? Янковський? Будь ласка. Прошу, мікрофон. Три хвилини.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я хотел бы сказать, что этот закон нужно рассматривать в двух плоскостях. Первую нам сказал докладчик. А вторая – что идет развитие и поддержка производителей минеральных удобрений через сельское хозяйство. Таким образом, будут датироваться сельскохозяйственные производители, которые будут закупать минеральные удобрения. В противном случае через несколько лет в Украине не будет производителей минеральных удобрений. И тогда сельскохозяйственные производители будут закупать ее по 300-400 евро, как сегодня цена в Европе. Поэтому те один миллиард, они сразу компенсируются 350 млрд. дол. Там цифры записаны, миллиард гривен и 350 млн. дол. Поэтому я считаю, что крайне необходимо это для такого сегмента нашей экономики как аграрный сектор и химическая промышленность. Кстати, сегодня у нашего соседа – России, который усиленно вытесняет украинских производителей за счет того, что поставляет по депинговым ценам ту же аммиачную силитру, развиваются, создаются технопарки химические. В частности в Казани на 300 квадратных тысяч километров. Поэтому, я думаю, что нам нужно тоже научиться конкурировать. И уверен, что эти деньги, которые даже с разной собственностью предприятий, хотя там имеется три предприятия с государственной формой собственности, они вернутся обязательно в местные бюджеты, которые предприятия являются градообразующими и, которые в бюджеты сегодня, например, Горловку концерн „Стирол” - 70 процентов в бюджет в городской, плюс государственный бюджет. Также само и другие градообразующие предприятия являются очень важными для городов. Важное социальное значение. Это, по сути дела, кластеры экономики. Поэтому я просил бы очень всех отнестись к этому закону, но с такой общегосударственной точкой зрения и поддержать. Спасибо за внимание.
Дякую. Катерина Самойлик, будь ласка. Можете і трибуну, якщо є бажання.
Так ні, я вже мабуть краще з місця. Шановний Адаме Івановичу, шановні радіослухачі. Звичайно, я подивилася, що треба внести зміни до таких законів, як про єдиний митний тариф, про податок на додану вартість, про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України”, про оподаткування прибутку підприємств і таке інше. Ось я уявляю, що я зараз вийшла на трибуну і попросила б вам оце такі величезні пільги, чи для молодіжного житлового будівництва. Чи для іншого. Я представляю, який би вий стояв би в цьому залі і , навіть, уявляю хто не проголосував би за це. Але, звичайно, фракція Комуністичної партії України з застереженням буде голосувати за цей законопроект, але ми все-таки за те, щоб в комплексі підійти до питань, вирішення питань, які пов’язані з роботою агропромислового комплексу. Адаме Івановичу, ви подивіться, що робиться? 30-ти відсоткова допомога при виробництві нашого вітчизняного сільгоспмашинобудування. Вона куди, ви думаєте, іде? Вона іде на закупівлю іноземної техніки, іноземної, своє гнобимо, своє знищуємо , а державні кошти направляємо на закупівлю іноземної техніки. Я ніколи не бачила ще в цій сесійній залі, в тому числі за цей рік жодного законопроекту, який би чітко і ясно прописував а як же ми піднімемо людей сільських, як ми допоможемо шляхом пільг об’єднатися їм у великі підприємства. Як ми допоможемо їм придбати техніку виробництва вітчизняного і сільхозтехніки. І тому, виробництво – добре, і підтримка оцих підприємств, багатющих підприємств, по чесному нада сказати, не брехати, не обманювати нікого, багатющих підприємств це є якась десята доля, і вона не вирішить питання підтримки агропромислового комплексу в цілому. І тому я б просила колег народних депутатів України, ми повинні у комплексі вирішувати питання, а не лобіювати лише ті питання, які приносять якісь, будемо говорити, навіть моральний хай буде зиск. Я ще раз підкреслюю, ми підтримаємо цей законопроект. Але хочу звернути увагу до автора: не правильно все це, ми підтримуємо тих, хто і так зажирно живе. А тим, кому, дійсно, потрібна підтримка, ми, на превеликий жаль, забули з вами. Думаю, що до цього питання треба повернутися.
Тарасов передає Мельничуку. Будь ласка, Михайло Васильович.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні телеглядачі і радіослухачі. Вчора обговорювався дуже важливий для селян закон. Сьогодні ми обговорюємо з вами питання про те, як здешевити, скажімо, мінеральні добрива, і щоб вони під контролем Верховної Ради , Кабінету Міністрів прийшли до селян. Це вже третій рік, коли ми обговорюємо питання розвитку хімічної промисловості. І далі обговорення це питання не рухається. Я звертаюся до депутатів антикризової коаліції, до моїх колег, давайте ми з вами продемонструємо всій Україні і всьому селянству України, що ми здатні з вами прийняти в першому читанні даний законопроект з застереженням наших колег і друзів з комуністичної фракції, і що ми до другого читання доопрацюємо і зведемо, скажімо, нанівець ті застереження, які звучали сьогодні в залі, але підтримуємо хімічну промисловість, бо це наша українська промисловість, вона не чужа і не чужда українському народу, ця промисловість здатна дати дешеві добрива сільському господарству. 300-400 кг діючої речовини сьогодні весною треба внести на кожний гектар засіву озимих, при посіві дати не менше, скажімо, хоча би 200 кг фізичної ваги селітри. Немає сьогодні цього на селі. Чого ми очікуємо восени, якого врожаю? Чи будемо ми з хлібом? І сьогодні я хочу сказати, про це дбає антикризова коаліція, а ледарі сьогодні не ходять на роботу, їм не цікаві ні інваліди, ні сільське господарство, ні хімічна промисловість, їх цікавить одне – посади, посада Прем’єра, міністрів і так далі. [[О п л е с к и]] І я думаю, що якщо не ми з вами, шановні депутати антикризової коаліції.
Ближче до мінеральних добрив і хімії.
Якщо ми не зробимо цей крок сьогодні, то за нас ніхто не зробить, щоб ви знали. На наш чекає український народ вирішення тих проблем, які є сьогодні по всім напрямкам, тому що до тієї сторони можна вже і не прислухатись, вони вирішують інші питання: чи похід на Київ, чи із Києва похід десь в іншу частину нашої держави, а, може, і за кордон. Я закликаю підтримати даний законопроект, тому що він, скажімо, поданий фахівцями. І Олексій Петрович у нас в цій промисловості пропрацював все своє життя. А застереження, я думаю, ми знімемо до другого читання. Дякую.
Хвилину Ткаченко Олександр Миколайович, будь ласка, ввімкніть мікрофон.
Ткаченко, фракція комуністів. Шановні друзі, питання безперечно державної ваги. І те, що підтримать його – безперечно питань немає, потрібно підтримать. Но ми зрозуміймо одне, сьогодні виробляється 5 мільйонів в діючій речовині мінеральних добрив, експортується 90 процентів. За який хліб, за який цукор іде мова? 90 процентів експорта! 22 мільйона валу хліба збирає вмісто 53, що було в 90-му році. 22 мільйони цукрових буряків вмісто 53 мільйонів! І ми сьогодні. Нада допомогти. Но ви в минулому році одержали 6 мільярдів чистих прибутків. Куди ви гроші вкладаєте? В яку модернізацію? Я розумію, нам нада піддержать, но, шановні друзі, зароблять такий капітал і вкладать за кордоном інвестувать чужу державу – гріх! Вам от Бога гріх! І просить у бідних людей – дайте ще копійку! Нам в село треба вкладать. Для дітей садиків немає, а ми сьогодні одриваємо останню копійку і даєм підтримати тих, хто вивозить з нашої держави багатство. Тому.
Обговорення питання завершено. Вибачите, воно було непростим. Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні закону за номером 3197 про заходи державної підтримки та стимулювання розвитку виробництвамінеральних добрив в Україні. Прошу голосувати. [[17:12:57]] За-242 Рішення прийнято. Закон прийнято в першому читанні. Переходимо до розгляду питання про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України. Тут у нас є два законопроекти. Законопроект за номером 2815. Доповідає народний депутат Матвєєв. Підготуватися Фельдману. Прошу.
Шановні народні депутати, перш за все, я хочу підкреслити, що це є один із самих, я б сказав, багатостраждальних законопроектів, які приходиться розглядати Верховній Раді України. Після вступу в 1996 році в дію Конституції України до цього часу так і не виконано, і не з вини, до речі, Верховної Ради в більшості своїй, вимоги її 89 статті, тобто Конституції, щодо встановлення законом організації і порядку діяльності тимчасових спеціальних і тимчасових слідчих комісій. На превеликий жаль, на протязі майже 10 років прийняття зазначеного закону, як не дивно, блокується саме гарантами Конституції: президентами України, - спочатку Леонідом Кучмою, а зараз уже Віктором Ющенком. Щодо останнього, то нагадаю вам, шановні, він взагалі, відверто ігноруючи Верховну Раду, яка прийняла Закон про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову комісію і тимчасові спеціальні комісії, 19 січня минулого року за це проголосувало 313 народних депутатів, заветував його. Сімнадцятого лютого минулого року 305 народних депутатів проголосували за законом уже з пропозиціями Президента, але він знову-таки ветує його. І 16 березня Верховна Рада після повторного розгляду з пропозиціями Президента приймає закон. За це проголосували – вдумайтесь! – 319 народних депутатів, тобто конституційна більшість знову. Після чого закон в черговий раз був направлений на підпис Президенту України. Для повного розуміння ситуації, шановні колеги, нагадаю, що частиною четвертою статті 94 Конституції України встановлено: якщо під час повторного розгляду закон буде знову прийнятий Верховною Радою України не менш, ніж двома третина від її конституційного складу, Президент України зобов’язаний, наголошую, зобов’язаний його підписати та офіційно оприлюднити протягом 10 днів. У разі, якщо Президент України не підписав такий закон, він не викладно оприлюднюється головою Верховної Ради України і опубліковується за його підписом. От такі вимоги Конституції. І що? Ігноруючи її вимоги, Президент втретє повертає закон Верховній Раді. Звертаю вашу увагу, шановні народні депутати, і на такий момент, на дату повернення: 3 квітня минулого року, тобто уже після парламентських виборів, які відбулися 26 березня. Після цього і головою Верховної Ради Литвином цей закон не був оприлюднений і не набрав чинності. Тому ми з народним депутатом України Мартинюком Адамом Івановичем і внесли ідентичний за змістом до цього закону, а ми були, до речі, з ним і в числі його авторів попереднього закону, новий законопроект. Чому ж бояться, я б сказав, як вогню такого закону Президенти? Відповідь, як кажуть, лежить на поверхні. В них виписані чіткі правові механізм перш за все, вірніше, і в тому числі здійснення процедури імпічменту Президента. От і все, тому два гаранти Конституції послідовно блокують розгляд цього закону, на протязі уже, як ви бачите, багатьох років. Внесення нашого законопроекту направлено на законодавче врегулювання повноважень Верховної Ради України щодо визначення статусу, порядку створення та діяльності тимчасових органів Верховної Ради, тимчасових слідчих комісій, тимчасових спеціальних комісій та спеціальної тимчасової слідчої комісії для проведення розслідування під час процедури усунення Президента з поста в порядку імпічменту. Передбачається, що підставами для утворення тимчасової слідчої комісії, зокрема можуть бути повідомлення про порушення Конституції України, законів України органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими, службовими особами, керівниками підприємств, установ і організацій не залежно від форм власності, а також об’єднань громадян стосовно питань, що становлять суспільний інтерес. Проектом закону встановлюються особливості діяльності спеціальної тимчасової слідчої комісії Верховної Ради, статус та порядок діяльності спеціальної тимчасової слідчої комісії для проведення та розслідування під час процедури імпічменту базується, я підкреслюю, на статті 111 Конституції України. Для підготовки і попереднього розгляду, доопрацювання проектів законів та інших актів Верховної Ради з проектом, законопроектом нашим передбачається створення Верховною Радою спеціальних комісій. Таким чином ми взагалі, приймаючи такий закон, врегульовуємо дуже серйозне непросте, складне питання діяльності всіх тимчасових комісій у Верховній Раді, організації їх практичної роботи. А в цілому я ще раз хотів би наголосити, шановні колеги, що ми з Адамом Івановичем переслідували головну мету – реалізувати ще не похоронений поки що взагалі закон, прийнятий Верховною Радою України попереднього скликання. І у зв’язку з цим у мене не може не викликати подиву позиція Науково-експертного управління апарату Верховної Ради України, а вірніше, висновок, який підготував заступник керівника цього управління Ришелюк. Зокрема, цитую, у висновку пишеться: „Очевидно, що аналізований законопроект, тобто наш з Мартинюком, є альтернативним по відношенню до названого закону. З огляду на це розгляд цього законопроекту за наявності на розгляді Верховної Ради уже прийнятого закону з цього ж питання, видається сумнівним”. Ну, це більш ніж „правовий”, в лапках, висновок. Але і це навіть не все, те, що я хотів сказати. Після цього у висновку ще викладаються на двох сторінках зауваження і пропозиції. Тому я хочу звернутися до керівництва апарату Верховної Ради: що ж це за такий стиль роботи одного із головних структурних підрозділів? Адже вони приймали участь у підготовці закону про ТСК для розгляду у попередньому скликанні Верховної Ради, після цього був висновок Головного юридичного управління. Що ж відбувається сьогодні? Бажання показати себе і свої гонорові підходи? Чи може, щось інше? Я просив би в цьому розібратися. Якщо буде надаватися така „практична”, в лапках, допомога у підготовці законопроектів для розгляду Верховною Радою України, то ми, дійсно роками не зможемо приймати необхідні дуже важливі закони. Прошу вас, шановні колеги, підтримати запропонований нами з Адамом Івановичем Мартинюком законопроект. Він сьогодні, і ви це уже пересвідчилися неодноразово на практиці роботи уже Верховної Ради цього скликання, він вкрай необхідний, і я б сказав, як коаліції, так і опозиції. А якщо говорити узагальнено, то і в цілому нашому суспільству. Дякую.
Дякую, Валентин Григорович. Є запитання? Є, запишіться. Так, будь ласка, 6 хвилин Самойлик.
Дякую, шановний Валентине Григоровичу, хоча я однако ж можу звернутися до Адама Івановича, тому що ви автори законопроекту, який, дійсно, є уже нагальним для нас. Я стільки, по-моєму, ми 10 років боремося за прийняття цих законів. І мені все це нагадую, вибачте мені, будь ласка, кучмівські часи. Ну, що змінилось від того? Кучма нас гнобив цим самим, підписано, подолано вето, а він на нас, знаєте, мав нас на увазі всіх точно так же і нинішній Президент України. Тобто школа, яка була така і залишилася, курс, який був у президентів такий і залишився. Валентине Григоровичу, скажіть мені, будь ласка, ви, як депутат і політик, ви в кінці-кінців вірите в те, що ми приймемо остаточно вже даний законопроект, який дасть нам можливість, дійсно працювати над дуже важливими проблемами, які.
Я дякую, Катерина Семенівна, за таке запитання. Я хочу вам сказати відверто, що особливо після вчорашніх заяв нашого гаранта Конституції, які він зробив на навчаннях, зокрема, підрозділу „Альфа”, я не вірю в те, що цей закон буде підписаний. Але наша справа, виконувати ту законодавчу роботу, яка все-таки в результаті дасть нам можливість сказати, що ми все зробили можливе і неможливе для того, щоб вирішити одну із головних проблем, а, взагалі-то, виконати одне із важливих положень на сьогодні діючої Конституції, прийняти все ж таки закон про тимчасові слідчі і тимчасові спеціальні комісії. Дякую.
Будь ласка, Шибко Віталій.
Я дякую, Адам Іванович. Віталій Шибко, Соціалістична фракція. Валентин Григорович, я був свідком того, наскільки важко проходив цей законопроект у Верховній Раді. Ви знаєте, весь час дебатувалися ці питання. І мене якось так вразило те, що ви зараз у відповіді сказали: „Я не вірю”. Я думаю, що треба зробити все, щоб фахово підготовити цей законопроект, який би не дав можливості зачепаться тим, хто проти саме цього закону, на якій би він посаді не знаходився. Тому я вважаю, що нам не треба, мабуть, дебатувати з управлінням як воно підготувало цей законопроект чи ні, а просто після першого читання прийняти і все врахувати. Тут дійсно, крім того, що ви зауважили і є і слушні речі. Я маю на увазі як бути з тим свідком. Я почав саме запитання, що тут зазначено. І чи буде він кореспондуватися зі статтею тут 384-ю, п’ятою і так далі нашого кодексу? Тобто моє таке до вас, такий запит до вас. Давайте сядемо після першого читання, опрацюємо все детально, щоб не було ніяких зачіпок.
Дякую, Віталій Якович. Я можу з вами і погодитися. Але в чомусь. А в основному хочу і заперечити. Шановний Віталій Якович. Ми на протязі двох років у Комітеті з питань регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради, а тоді так у минулому скликанні називався наш комітет, працювали над цим законопроектом. Ми надавали його для експертизи всім підрозділам апарату Верховної Ради, які причетні в тій чи іншій мірі до організації роботи тимчасових комісій, які створюються парламентом. Ми направляли їх у депутатські фракції і групи тоді ще. Ми провели круглий стіл за участю народних депутатів, фахівців із цієї проблеми. Я маю на увазі юристів, які знаються на цих питаннях, за участю вчених, за участю представників тих же управлінь. структурних підрозділів керівництва Верховної Ради України. Ми все це.
Богачук Василь.
Василь Богачук, соціалістична партія. Я підтримую цей законопроект, але слово прошу передати депутату Садовому.
Микола Садовий мікрофон.
Микола Садовий фракція соціалістів. В мене є до вас два запитання. Ну, перше запитання. Створюється нами комісія. Виїздить на місце і розглядає те чи інше питання, яке доручили у Верховній Раді. І в законопроекті немає слова „свідок”, а якщо немає слова „свідок”, то відповідно не підпадає під певні статті Карного кодексу. Як ви думаєте, не доцільно було б все ж таки залишити слово „свідок” і тоді відповідальність тієї особи, яка повинна дати покази набагато збільшується. І що стосується виклику суддів. Про можливість викликати суддю того чи іншого для того, щоб він пояснив те чи інше явище, чи факт. Спасибі.
Я дякую. Ну, по-перше, шановний колега, я хочу сказати, що не може в цьому законі все бути виписано так, як у відповідному кодексі, ну зокрема в Кримінальному кодексі. Це закон, який направлений на організацію діяльності Тимчасових комісій, які створюються вищим законодавчим органом держави. А уже все інше регулюється іншими правовими актами, тобто, законами. Це по-перше. І по-друге. Те про що ви говорите. Я думаю, що ми можемо в процесі подальшої роботи вносити ще дуже багато якихось своїх пропозицій, але, я думаю, що нам необхідно рухатися вперед. Принципових зауважень, які б сьогодні стали на заваді прийняття цього дуже важливого, так вкрай необхідного закону, я особисто не бачу.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Валентин Григорович. До мотивів ще далеко. Фельдман Олександр Борисович. Не бачу. Він не хоче доповідати. Тоді ми попросимо голову Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради. Єфремов Олександр Сергійович, будь ласка, яка думка комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. На засіданні комітету 14 березня проаналізовано ситуацію, що склалася з прийняттям Верховною Радою України четвертого скликання Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України за номером 3573 від 16.03.2006 року, який було прийнято 19 січня 2006 року. Потім Верховна Рада України два рази долала вето Президента України. Остаточна редакція від 16.03.2006 року. Але він не був підписаний Президента України і не був оприлюднений та опублікований за підписом Голови Верховної Ради України відповідно до частини другої та четвертої. статті 94 Конституції України, а тому не набрав чинності. Також за дорученням Голови Верховної Ради України від 25.12.2006 року розглянуто проект Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України, внесені народними депутатами України Мартинюком і Матвєєвим, реєстраційний номер 2815, та висновок Головного науково-експертного управління апарату Верховної Ради України на цей законопроект. Комітет зазначив, що цей законопроект є ідентичним за змістом до Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України, прийнятого Верховною Радою України 16 березня 2006 року, за винятком частини другої статті 29 закону, які викладені у новій редакції. Комітет зазначив, що рішення Верховної Ради України щодо прийняття Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України скасувати неможливо, оскільки відповідно до частини першої статті 48 Регламенту Верховної Ради України рішення Верховної Ради України можуть бути скасовані до підписання відповідного акту Верховної Ради України Головою Верховної Ради України. Даний же закон вже підписаний Головою Верховної Ради України. А згідно з частиною другою статті 48 Регламенту Верховної Ради України закон можна визначити таким, що втратив чинність, а цей закон не набрав чинності. Враховуючи те, що ні Конституцією України, ні Регламентом Верховної Ради України не передбачено дій у випадках порушення вимог частини четвертої статті 94 Конституції України та статті 132 Регламенту Верховної Ради України щодо підписання закон України Президентом України та Верховною Радою України комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію тимчасовій спеціальній комісії Верховної Ради України, внесений народними депутатами України Мартинюком та Матвєєвим, за номером 2815, прийняти за основу, відповідно до пункту першого частини першої статті 109 Регламенту Верховної Ради України та доручити комітету доопрацювати зазначений законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи та внести його на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Додатково звертаю увагу, що до того, що було сказано, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку від 31.01.2007 зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні цей законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, що будемо голосувати? Вернидубов хочуть сказати. Будь ласка, одну хвилину.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Сьогодні є унікальна можливість усунути ті сумніви, про які сьогодні говорили про те, що чи має право Президент неодноразово ветувати навіть ті закони, які приймались конституційною більшістю, а якраз це і стосується цього закону. Хочемо ми чи ні, але доповідачі сказали, що нема виходу з ситуації, закони прийняті. Щоб раз і назавжди покінчити з практикою повторного ветування, на мій погляд, незаконного, я вважаю, що ми могли би прийняти сьогодні таке рішення – направити той закон, уже прийнятий нами, але неоприлюднений, в Конституційний Суд, і щоб Конституційний Суд визначився, а ми обґрунтуємо неправомочність такого президентського кроку. Дякую за увагу.
Іван Васильович, дуже. надзвичайно мудре рішення, але, мені здається, воно мертве. Тому що закону немає. Закон тоді, коли він підписаний, коли він це. Ми направимо те, що не стало законом. Ми потрапили з вами в ситуацію, якої ніхто, на жаль, не передбачив: ні в Конституції, з одного боку, бо наполовину сказали, що повинен бути обнародуваний за підписом Голови Верховної Ради, але не сказали а що далі, якщо не обнародуваний. Так як із цим законом. А з другого боку, нічого не передбачили в Регламенті, бо, вибачте, не могли додуматися до того, що така [[знову ж вибачаюсь за непарламентський вислів]] дуристика може бути, як ми зараз потрапили. Тому давайте хоч наполовину ми або хоча б якимось чином врегулювати це питання, щоб не було знову підстав у Президента, сказали, що і той закон є і ви ще один направляєте, бо той висить над нами, я пропоную, давайте ми спочатку приймемо Постанову Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України. Верховна Рада постановляє: скасувати рішення Верховної Ради України від 16 березня 2006 року про прийняття Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України, - і зняти його з розгляду. Спочатку голосуємо цю постанову, а потім відкриємо дорогу до закону. Голосуємо. А БЮТ наполягає на цьому законі, Микола Володимирович. [[17:38:32]] За-239 Дякую. Закону вже немає. А тепер створимо новий закон. Шановні колеги, у ході обговорення і в доповіді Валентина Григоровича, і у доповіді представника комітету говорилося про те, і я як один з авторів цього закону і попереднього закону підтверджую, що практично це ідентичні закони, за виключенням того, що ми намагалися врахувати деякі моменти, які були висловлені у зауваженнях Президента. Це один момент. Друге. Так, є тут зауваження Науково-експертного управління. Вони не настільки суттєві, щоб говорити про те, що в нас немає підстав прийняти в цілому як закон. Бо, ще раз повторюю, ми вже двічі подібний закон приймали. І тому, враховуючи життєву нагальність, враховуючи прагнення усіх, без виключення фракцій, правда, я не знаю лише позицію однієї фракції – „Наша Україна”, а, повірте, БЮТ постійно наголошує на необхідності прийняття цього закону, я пропоную: давайте ми проголосуємо в цілому як закон Закон про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України. Реєстраційний номер 2815. Прошу голосувати. [[17:40:18]] За-245 Дякую. Закон прийнято. Враховуючи те, що закон нашого колеги Фельдмана є альтернативним, зрозуміло, що здобув підтримку закон за номером 2815, тому 2815-1 ми це і не голосуємо. Переходимо до розгляду. Так, нам треба було б зараз розглянути проект Закону про валютне регулювання та валютний контроль в Україні, реєстраційний номер 3041. Але тут автори, оскільки заміна-перезаміна деяких сторінок, просять перенести його на наступний пленарний тиждень. Я ставлю на голосування про перенесення Закону про валютне регулювання та валютний контроль в Україні, реєстраційний номер 3041, на наступний пленарний тиждень. Голосуємо. [[17:41:29]] За-242 Прийнято рішення. Підійшли до розділу: за скороченою процедурою. Але нам для цього треба прийняти постанову, рішення. Прошу голосувати. [[17:42:00]] За-241 Прийнято рішення. Розглядаються закони за скороченою процедурою, 2 хвилини на доповідь, співдоповідь і так далі. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо опису та кодування товарів, реєстраційний номер 2800. Доповідає, це урядовий проект, доповідає голова Державної митної служби Єгоров Олександр Борисович, будь ласка. Мельничуку підготуватися.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, зазначеним законом передбачається привести у відповідність до міжнародної конвенції про гармонізовану систему опису та кодування товарів, договірною стороною якої є Україна, класифікацію та текстовий описи законів про митний тариф України та про єдиний митний тариф. Проект носить технічний характер і передбачає наступне, перше, в законі України про митний тариф України зміни вносяться з метою ви правлення неточностей перекладу оригінального тексту, а також технічних помилок, які на цей час існують, митному тарифі України. І друге. У Законі України "Про єдиний митний тариф” зміни вносяться для забезпечення реалізації податкового законодавства шляхом внесення редакційних правок та виправлень помилок до товарних кодів пункту статті 19 закону, яким передбачено звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, які не виробляються в Україні, імпортуються для використання видавничої діяльності та діяльності з виготовлення книжкової продукції. Шановні народні депутати, просимо підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Михайло Васильович Мельничук, прошу. Член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо опису та кодування товарів був розглянутий на засіданні Комітету з питань фінансів та банківської діяльності 13 березня. Безумовно, що комітет, скажімо, мав зауваження, і народні депутати, які приймали участь в обговоренні, мали зауваження. Але в той же час під час обговорення про внесення змін до деяких законів України, що стосуються цього законопроекту, члени комітету висловили, як я говорив, ряд технічних зауважень. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 14 лютого цього року зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути взятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет прийняв рішення підтримати даний законопроект та рекомендувати його для прийняття за основу. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, Михайло Васильович. Я думаю, давайте погодимося із пропозицією про прийняття його за основу у першому читанні. Зараз, зараз, Катерина Семенівна. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закон про внесення змін до деяких законів України щодо опису та кодування товарів, реєстраційний номер 2800. Прошу голосувати. [[17:45:54]] За-239 Прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок ввезення [[пересилання]] в Україну, митного оформлення й оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться [[пересилаються]] громадянами на митну територію України". Реєстраційний номер 2818. Голова Державної митної служби Єгоров Олександр Борисович. Будь ласка, підготуватися Мельничуку.
Дякую. Шановний Адам Івановичу, шановні народні депутати! Проектом передбачається регулювання питання визначення бази оподаткування до товарів, які надходять на митну територію України у міжнародних поштових відправленнях. Користуючись неврегульованістю законодавства щодо оподаткування міжнародних поштових відправлень, що надійшли в один день від одного відправника на адресу одного одержувача у значних обсягах, фізичні особи мають можливість дробити товарну партію до обсягів неоподаткованого мінімуму – 200 євро з подальшим використанням каналів поштового зв’язку за поставок товарів на внутрішній ринок України без сплати податків. Прийняття зазначеного законопроекту передбачає можливість оподаткування міжнародних поштових відправлень на загальних підставах. Прийняття закону призведе до скасування схеми ухилення від оподаткування та збільшенню надходжень до Державного бюджету України. Прохання підтримати законопроект. Дякую.
Дякую, Олександр Борисович, сідайте. Михайло Васильович Мельничук, будь ласка, член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Підготуватися Зваричу.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Комітет з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні 13 березня 2007 року розглянув поданий Кабінетом Міністрів України даний законопроект. Норми даного законопроекту, спрямовані на вдосконалення механізму визначення бази оподаткування товарів, які надходять у міжнародних поштових відправленнях в частині визначення сумарної митної вартості товарів, що надходять на митну територію України на адреси фізичних осіб. Народні депутати України, члени комітету під час обговорення даного законопроекту на засіданні комітету підтримали необхідність його прийняття та зауважили, що дозволить унеможливити зловживання, які мають місце щодо оподаткування міжнародних поштових відправлень, що надійшли в один день від одного відправника на адресу одного одержувача в зазначених обсягах. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України в своєму висновку від 15 лютого цього року зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути взятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет пропонує підтримати даний законопроект.
Дякую, Михайло Васильович.
Дякую.
Сідайте, будь ласка. Представник Президента Роман Михайлович Зварич. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Я теж скористаюся можливістю, що нас слухає український народ, звернутися до громадян України стосовно цього законопроекту, бо не все так насправді як тут подається. Президент України, вважає, якраз за необхідне висловити свою позицію щодо внесеного урядом на розгляд Верховної Ради України цього закону, оскільки цей закон безпосередньо стосується прав і свобод наших громадян. Законопроектом пропонується запровадити більш жорсткий механізм оподаткування товарів, що надходять на адресу громадянами міжнародних поштових відправленнях. При цьому уряд аргументує таку необхідність тим, що окремі фізичні особи, користуючись не урегульованістю законодавства України щодо оподаткування міжнародних поштових відправлень, що надійшли в один день від одного відправника на адресу одного одержувача в значних обсягах мають потенційну можливість використовувати канали поштового зв’язку для комерційної діяльності на внутрішньому ринку України. Проте, супровідні матеріали до законопроекту не містять переконливих, на думку, Президента України аргументів та доказів того, що зазначені операції, які здійснюються, нагадую, в межах від 200 до 1000 євро. Хотів би це повторити, від 200 до тисячі євро. Дійсно носять системний характер і завдають суттєвої шкоди економічним інтересам держави. Не наведено також даних щодо того, як вплине запровадження цієї законодавчої інновації на наповнення доходної частини державного бюджету України. Президент України також звертає увагу на те, що проект за предметом правового регулювання належить до пріоритетних сфер адаптації законодавства України до законодавства ЄЕС. Між тим, законодавство ЄЕС не передбачає подібного механізму оподаткування міжнародних поштових відправлень. Слід звернути увагу і на те, що і довідка щодо відповідності проекту Акі Комюнітер не містить посилання на відповідні акти Європейського Союзу. Враховуючи викладене, Президент України не може підтримати зазначений законопроект.
Дякую, Роман Михайлович. Будем голосувати? Будем. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України про порядок ввезення, пересилання в Україну, митного оформлення і оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться, пересилаються громадянами на митну територію України. Реєстраційний номер 2818. Прошу підтримати. [[17:51:52]] За-243 Прийнято. Будь ласка, при доопрацюванні до другого читання прошу звернути увагу на пропозиції, які висловив представник Президента. Продовжую засідання на 15 хвилин. Розглядається. Шановні колеги, ми трохи сьогодні більшу ж перерву мали на півгодини, то на 15 пізніше попрацюєм. А? Було важке голосування? Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо оподаткування товарів українського походження за пільговими ставками ввізного мита]]. Реєстраційний номер 2841. Голова Державної митної служби Олександр Борисович Єгоров, будь ласка. Підготуватись Мельничуку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проектом передбачається внесення зміни до статей 8-ї та 19-ї Закону України про єдиний митний тариф. Зокрема, стаття 8 чинного закону доповнюється нормою щодо оподаткування товарів українського походження, які імпортуються на митну територію України за пільговими ставками ввізного мита. Чому? Законом України „Про операцію з давальницькою сировиною” в зовнішньоекономічних відносинах готова продукція, що вироблена з давальницької сировини може реалізувати на митній території України за умови сплати ввізного мита за пільговими ставками митного тарифу в України. В той же час відповідно до статті 19 Закону України „Про єдиний митний тариф” не обкладаються митом товари та інші предмети, які походять з митної території України і ввозяться назад на цю територію без обробки або переробки. Таким чином, існує схема ухилення від плати податків шляхом вивезення продукції виробленої з давальницької сировини з наступним зворотнім ввезенням на митну територію без обкладення ввізним митом. Так протягом останніх чотирьох років в Україну було ввезено таких товарів українського походження на суму 112 мільйонів доларів США з наданням пільг обкладенні ввізним митом. Найбільші суми звільнень припадають на цукор та вироби з нього, м’яса, м’ясопродукти, продукти переробки овочів, алкогольні, безалкогольні напої. Саме на ці товари встановлені високі ставки ввізного мита. Розмір щорічних надходжень до державних та місцевих бюджетів і державних цільових фондів пов’язаних із введенням в дію акта, передбачається тільки по ввізному миту на рівні до 28 мільйонів гривень. Враховуючи вище зазначене, просимо підтримати законопроект. Дякую
Дякую. Сідайте, будь ласка. Мельничук Михайло Васильович від комітету, підготуватися Зваричу.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності на своє засіданні 13 березня цього року розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до Закону України „Про єдиний митний тариф”. І прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його за основу. В процесі обговорення даного законопроекту на засіданні комітету народні депутати України члени комітету висловили одностайну підтримку щодо розгляду даного проекту закону на засіданні Верховної Ради України та зауважили, що його прийняття сприятиме наповненню доходної частини державного бюджету України за рахунок сплати ввізного мита та дозволить запобігти використанню схем щодо ухилення від сплати податків. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 19 лютого цього року зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути взятий за основу з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Михайло Васильович. Сідайте. Роман Михайлович Зварич, представник Президента.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. Президента України загалом позитивно оцінює внесений Кабінетом Міністрів України на розгляд Верховної Ради України цей проект закону. Законопроект, з одного боку, має на меті захистити вітчизняного товаровиробника шляхом усунення існуючої дискримінації українських товарів на власному ринку, до яких на сьогодні застосовуються повні ставки ввізного мита. З іншого, запобігти схемам ухилення від сплати ввізного мита при зворотному ввезенні на митну територію України окремих товарів українського походження. Принагідно Президента України зауважує, що попри часті заяви з критикою роботи попередніх уряд, чинний уряд, особливо у частині, що стосується законопроектної роботи, активно використовує якраз напрацювання своїх попередників. Зокрема, майже аналогічний законопроект за реєстраційним номером 9082 вносився на розгляд парламенту урядом Юрія Єханурова у лютому 2006 року. Однак, не був розглянутий Верховною Радою України з об’єктивних причин. Положення цього законопроекту, який є предметом вашого розгляду, шановні народні депутати, повністю знайшли своє відображення в запропонованому Кабінетом Міністрів України проекті законів, власне, практично не змін. Разом з тим Президента України висловлює окремі зауваження до цього законопроекту, звертаючи увагу зокрема Кабінету Міністрів України і Міністерства фінансів на наступну обставини. Законопроектом, який не зазнав жодних змін з 2006 року, передбачається набрання ним чинності з дня опублікування, що не узгоджується з частиною восьмої статті першої Закону України про систему оподаткування та статтею 27-ю Бюджетного кодексу, відповідно до яких зміни і доповнення до цього закону, інших законів про оподаткування стосовно надання пільг, зміни податків, зборів, механізми їх сплати вносяться не пізніше, ніж за шість місяців до початку нового бюджетного року і набирає чинності з початку нового бюджетного року. Слідувало б Міністерству фінансів та Кабінету Міністрів України якраз на цю обставину.
Тобто це одне, найсерйозніше зауваження. Зрозуміло. Шановні колеги, тоді ми з вами маємо можливість прийняти закон у першому читанні, але я просив би, коли будемо до другого готувати, дійсно, врахувати це побажання Президента, що закон вводиться в дію з першого січня 2008 року. Але це вже буде при другому читанні. Голосується законопроект за номером 2841 про внесення змін до Закону України „Про Єдиний митний тариф”. Прошу голосувати в першому читанні. [[17:58:54]] За-242 Прийнято. Шановні колеги, коли ми з вами сьогодні розглядали проект Постанови про утворення спільної парламентсько-урядової комісії з інтеграції України до Європейського Союзу, ми прийняли цю постанову за основу і домовилися, якщо буде внесений персональний склад парламентської частини спільної парламентсько-урядової комісії, то ми приймемо цю постанову і в цілому. Підготували цей склад. Я вас ознайомлю з ним: Вечерко Володимир Миколайович – голова комісії [[Партія регіонів]], Ларін Сергій Миколайович [[Партія регіонів]], Орлов Андрій Вікторович [[Партія регіонів]], Плотніков Олексій Віталійович [[Партія регіонів]], Романюк Микола Прокопович [[Партія регіонів]], Фалько Володимир Іванович [[Партія регіонів]], Гасюк Петро Петрович [[фракція БЮТ]], Кириленко Євген Григорович [[фракція БЮТ]], Шевчук Сергій Володимирович і Шкіль Андрій Васильович - також представники „Блоку Тимошенко”, Білозір Оксана Володимирівна, Лановий Володимир Тимофійович, Ляпіна Ксенія Михайлівна [["Наша Україна"]], Мендусь Ярослав Петрович [[фракція Соцпартії]] і Алексєєв Ігор Вікторович [[фракція Комуністичної партії]]. Підтвердження всіх фракцій за виключенням фракції соціалістів, але я думаю, вони дадуть таке підтвердження є. я тоді ставлю із урахуванням цих прізвищ щодо складу нашої парламентської частини спільної парламентсько-урядової комісії прийняти в цілому постанову про утворення спільної парламентсько-урядової комісії з інтеграції України до Європейського Союзу. Реєстраційний номер 2878. прошу голосувати. Рухаємось до Європи швидше. [[18:01:00]] За-240 Створено комісію. Постанова прийнята в цілому. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку". Реєстраційний номер 2855. Орлов Анатолій Олексійович, перший заступник міністра будівництва. ну важко сказати якого, але перший заступник міністра. Будь ласка, бо ми вже розділили ці міністерства. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Законопроект, який представлено на розгляд Верховної Ради, стосується такої форми організації населення, як об’єднання співвласників багатоквартирного будинку і спрямований на активізацію їх створення. Виконання такої форми управління житлом, фондом є притаманним для країн з ринковою економікою і довело свою ефективність. Обов’язковість створення таких об’єднань запроваджено у Норвегії, Данії, Німеччині, Нідерландах та інших країнах Європи. Саме такий підхід до утримання та управління багатоквартирним будинком дозволяє визначати реального власника будинку. Широке запровадження об’єднань в Україні дозволить вирішити цілу низку проблем. Зокрема, співвласники багатоквартирного будинку, створивши таке об’єднання, отримують статус юридичної особи, яка може здійснювати реальний вплив на ефективність управління спільного майна, можливість вибору підрядних організацій для виконання ремонтних робіт та надання послуг, вигоду від отримання приміщень спільного користування, якими є городища, підвали і інші господарські приміщення, розташовані в будинках, можливість зменшення адміністративних витрат з утримання будинку та здійснення заходів щодо підвищення його енергоефективності. З метою врегулювання порушеного питання законопроектом передбачено обов’язкове створення об’єднань в новозбудованих будинках, які з моменту введення в експлуатацію перебувають у спільній власності власників жилих та нежилих приміщень будинку; набуття членства в об’єднанні одночасно з набуттям права власності на житло у будинку, де вже створено СББ, оскільки всіх власників жилих і нежилих приміщень будинку об’єднує майно, що є їх спільною власністю; призначення управителів у випадку неприйняття рішення про створення об’єднання співвласників багатоквартирного будинку, створення об’єднання на декілька будинків.
Анатолій Олексійович, дякую. Я так зрозумів, що ви просите підтримати. Добре. Будь ласка, Олексій Юрійович Кучеренко, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства. Він продовжить ваші думки. Прошу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Олексій Кучеренко, голова підкомітету житлово-комунального господарства, а також за сумісництвом голова Спілки власників житла України, всеукраїнської спілки. Дійсно, ця тема є дуже актуальна для подальшого процесу реформування житлово-комунального господарства, законопроект про який йдеться мова. Було розглянуто на засіданні комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства і ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його в першому читанні за основу. Але я не хотів би зараз нахвалювати цей законопроект. Безумовно, з одного боку він потребує і суттєвої доробки, з іншого боку, на жаль, він, практично, не вирішує основної проблеми, тобто він не заважає подальшому процесу, але він, це не той закон, який, дійсно, дозволить нам з вами зробити якісний крок в ході реформування ЖКХ і створення ОСББ. Я, користуючись нагодою, хочу звернути вашу увагу на те, що на сьогодні ми маємо, майже, 85 відсотків приватизованого житлового фонду, але, на жаль, тільки 5 відсотків будинків сьогодні змінили форму власності і стали ось цими ОСББ, як на западі вони називаються кондомініуми. Я переконаний, що саме тут зарита основна проблема, яка не дозволяє далі нам рухатися в плані реформування, не дозволяє створювати ефективного власника і споживача послуг, не дозволяє, дійсно, зробити прорив в сфері реформування ЖКХ. Тому прошу підтримати від комітету цей законопроект, ми будемо його доопрацьовувати у другому читанні, враховуючи інші законопроекти, які подані шановним колегою Мельничуком і іншими колегами. І думаю, що цього року і, користуючись тим, що створене нове Міністерство і новий міністр, ми з вами зробимо якісний прорив в сфері реформування житлово-комунального господарства. Дякую за увагу.
Дякую, Олексій Юрієвич. Будь ласка, Чорноморов хоче виступити з приводу цього закону, прошу і будемо визначатися.
Александр Черноморов, фракция Регионов, Крым. Уважаемые коллеги, я хотел бы сказать несколько слов о том эффективном споживаче, прокоторого сейчас только было сказано несколько ранее. Я хочу привести тот факт, что сегодня с объединения спиввласников жилья как с юридических лиц тариф на потребление газа не 31 копейка, а 68. И это распространяется через «Нефтегаз Украины». Как говорится, господин Ивченко ушел, а наследники остались. Дома, которые оборудованы крышными котельными, тоже по этому тарифу пускаются – 68 копеек. Так у меня вопрос. Мы этим законом куда граждан зовем? Мы их зовем вместо 31 копейки платить 68? Кстати, письма рассылает из «Нафтогаза Украины», по странному стечению обстоятельств, человек с фамилией великого вождя наших друзей коммунистов, чтобы знали. Я предложил бы вообще разобраться с этим вопросом. Прежде, чем граждан затягивать в тариф 68 копеек, почему такое происходит, а потом уже принимать данный законопроект. Потому что тогда будет нелогично, кто же будет идти, и что стоят разговоры о тех же энергосберегающих технологиях, люди объединяются. Здесь тоже в этом законе сказано про управление неподильным та загальным майном житлового комплекса. А в результате, повторяю, вместо 31 копейки 68. Кто это придумал? Пожалуйста, разберитесь с этим. И тогда, наверное, можно будет принимать этот закон. Спасибо.
Дякую. Ну, ми ще у першому читанні приймаємо, а потім приймемо у цілому. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку”, реєстраційний номер 2855. Прошу голосувати. У першому читанні. [[18:08:22]] За-241 Прийнято. Розглядається проект Закону про внесення зміни до статті 52 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”. 3050 - номер законопроекту. Лавринович Олександр Володимирович – міністр юстиції.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Проблема, яка порушуються в цьому законі, є дуже простою, але водночас соціально значимою.
Матюха, не буяньте там.
Мова йде про те, що є у нас сьогодні розбіжності між Цивільним кодексом і законом про пенсійне забезпечення. Відповідно Закону про пенсійне забезпечення сьогодні, якщо людина поминає і є нарахована її пенсія, вона не включається до спадщини. Цивільний кодекс передбачає, що все, в тому числі і неотримана пенсія померлого, може бути зарахована до спадщина. Пропонуємо привести це у відповідність, і окрім можливості виплати близьким членам сім’ї, що передбачені у пенсійному законі, включити також норму, що в разі неотримання ними цієї суми пенсії вона має зараховуватися до спадщини, і як і все інше майно, яке належало померлому, може бути успадковане спадкоємцями, які передбачені законом. Прошу підтримати.
Дякую, сідайте, будь ласка. Мостіпан. не бачу. Співдоповідач. Я думаю, треба підтримати. Можливо, ми одразу проголосуємо його і як закон? Тут все зрозуміло, житейське питання. Я думаю, що. Голосуємо як Закон про внесення зміни до статті 52 Закону України „Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” [[щодо неодержаних сум пенсій у зв’язку зі смертю пенсіонера]]. Реєстраційний номер 3050. Прошу голосувати як закон в цілому. [[18:10:28]] За-241 Закон прийнято. Дякую. Наступний в нас закон за номером 2666 про внесення змін до Господарсько-процесуального кодексу України щодо використання української мови та визначення статусу перекладача в господарському судочинстві, але немає автора доповідача, Оніщук ігнорує наше засідання, тому не розглядаємо. Те ж саме стосується Проекту Закону про внесення змін до статті 36 Кримінального кодексу України [[щодо необхідної оборони]], 2084, тут Яворівський доповідач, можливо, співдоповідач, Петрик, є? Будь ласка. Петро Пантелеймонович, прошу думку комітету з приводу цього закону 2084. Ні, ні, ще не голосуємо. Співдоповідь комітету.
Петрик Петро, Партія регіонів, Одеса. Шановний голова! Шановні народні депутати! Захист конституційних прав наших співгромадян є безумно однією з найважливіших цілей за для, досягнення яких працюють усі гілки влади, в тому числі і в першу чергу законодавча. Це природно випливає з вимог Конституції та логіки діяльності Верховної Ради. Мені приємно визнати, що народні депутати постійно звертаються до цієї проблематики в межах кримінального права, намагаючись вдосконалити положення Кримінального кодексу. Логіка цього законопроекту полягає в наступному. Сьогодні відповідно до Кримінального кодексу є правомірним заподіяння шкоди будь-якої тяжкості особі у трьох випадках: напад озброєної особи, груповий напад та насильницьке протиправне вторгнення в житло. При цьому навіть не ставиться питання про перевищення необхідної оборони. Тобто кримінальна відповідальність за такі дії виключається. Це положення є одним з фундаментальних, принципових у кримінальному законі. Воно напрацьовано десятками років аналізу судової практики. Фактично в наведених випадках ми звільняємо особу від будь-яких обмежень з боку держави. Тому при використанні наведеної норми слід бути вкрай обережними, оскільки межа тут надзвичайно тонка. Можемо, не бажаючи цього, стимулювати вал необгрунтованого насильства, яке, тим не менш, буде правомірним. Передбачені законопроектом положення про викладання частини 5-ї статті 36-ї Кримінального Кодексу України в новій редакції направлені на усунення обмеження конституційних прав осіб, які можуть знаходитись у стані необхідної оборони при відверненні ними протиправного насильницького вторгнення не тільки у житло.
Так, дякую. Сідайте.
Комітет пропонує підтримати в першому читанні.
Підтримати. Добре. Комітет пропонує підтримати. Науково-експертне управління – відхилити. Але ми будем визначатись. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до статті 36-ої Кримінального кодексу України щодо необхідної оборони. 2084 Законопроект. Прошу визначатись. [[18:14:16]] За-2 Закон відхилено. Так, шановні колеги, потерпіть трошки. У нас є закон, який нам треба обов’язково розглянути. Проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю" [[щодо спортивних споруд закладів фізичної культури та спорту, баз олімпійської та параолімпійської підготовки]]. Реєстраційний номер 2891. Будь ласка, Сафіуллін Рахіль Сафович, прошу.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги. Законопроект, который я хочу представить вашему вниманию разработан группой депутатов в составе Томенко, Волков, Филиндаш, Тедеев и Сафиуллин. Он предусматривает освобождение от платы за землю организации физической культуры и спорта, спортивных сооружений предприятий и организаций , которые используют их по целевому назначению. Так. Далее, баз олимпийских и параолимпийской подготовки. Критерии льготного налогообложения и перечень таких учреждений утверждается Кабинетом Министров. До сегодняшнего дня все эти учреждения , организации базы они были освобождены. Но, принятие одного определенного закона 12 декабря минувшего года приводит к тому, что вынуждены будем платить, но это приведет к тому, что указанныеучреждения, ну, практически погибнут. Средства, которые выделяются государством, их не хватает не то, то для развития, для модернизации, реконструкции, но для поддержания их недостаточно. Поэтому у меня убедительнейшая просьба поддержать данный законопроект.
Дякую. Васильєв Олександр Андрійович – член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Оперативно думку комітету, Олександр Андрійович.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги. Данный законопроект рассматривался в профильном Комитете по финансово-банковской деятельности. Комитет этот законопроект рекомендует принять в первом чтении и принять его за основу. Спасибо.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту за номером 2891 щодо внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю" [[щодо спортивних споруд закладів фізичної культури та спорту, баз олімпійської та паралімпійської підготовки]]. Прошу голосувати. [[18:16:53]] За-243 Прийнято. Прошу. Ще одна хвилинка. Прошу авторів рахувати, що коли до другого читання, що вводиться він у дію не з моменту опублікування, а з нового бюджетного року, тобто з 1 січня. І послухайте, будь ласка, оголошення. Я повідомляю, що "Наша Україна" подала новий протокол і тому роблю оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції "Наша Україна" та відповідно до пункту третього статті 60-ої Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народного депутата України Кінаха Анатолія Кириловича зі складу депутатської фракції "Наша Україна". На підставі пункту чотири статті 59-ої Регламенту Верховної Ради України інформую, що народний депутат України Кінах Анатолій Кирилович є позафракційним. І ще одне оголошення. На підстав особистих заяв народних депутатів України Федуна Олексія Леонідовича – члена депутатської фракції блоку "Наша Україна" та Єдіна Олександра Йосиповича – члена депутатської фракції „Блок Юлії Тимошенко” інформую про їх входження до антикризової коаліції, створеної депутатськими фракціями Партії регіонів, Соціалістичної партії України та Комуністичної партії України. [[О п л е с к и]] На цій оптимістичній ноті дозвольте оголосити вечірнє засідання Верховної Ради закритим. Початок роботи завтра о 10 годині.