Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:36]] Зареєструвалося -441 Зареєструвалося 441 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, шановні народні депутати, 26 лютого 2004 року після тривалої хвороби, тяжкої хвороби пішов з життя наш колега Михайло Антонович Павловський, який був надзвичайно чесною, порядною людиною, талановитим вченим і відомим політиком. Прошу вшанувати його пам’ять хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] . Прошу сідати. Шановні колеги, сьогодні День народження народних депутатів України Лєщинського Олександра Олеговича і Семиноги Анатолія Івановича. Давайте їх також привітаємо з Днем народження, побажаємо. Да, тут мені підказують, що Лєщинському виповнилося всього-навсього 40 років. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до Регламенту бюджет України інформую, що у зв’язку з поданою заявою народний депутат України Чорновіл Тарас В’ячеславович припиняє членство в депутатський фракції "Наша Україна". Так. Шановні колеги, з мотивів, будь ласка, чи з процедури. З чого? Запишіться, будь ласка. 3 хвилини. На табло, будь ласка, Андрій Шкіль.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ну, в мене тут декілька питань. В першу чергу я хотів би, щоб знаєте - це дата сумна, день смерті народного депутата, щоб підтримала Верховна Рада розміщення меморіальної таблиці на Політехнічному інституті київському, де викладав і з якоюсь долею котрого було пов’язане життя, і творчість, і наукова діяльність Михайла Павловського. Тому я хотів би, щоб це було підтримано Верховною Радою не тільки ініціативною групою. Дякую.
Я прошу Регламентний комітет разом із фракцією вивчити пропозицію, якщо там потрібно буде якесь рішення Верховної Ради і яке рішення потрібно. Тоді давайте визначимось. Так. Будь ласка, Богдан Костинюк.
Прошу передати слово Роману Зваричу.
Роман Зварич. Фракція Блоку "Наша Україна".
Шановний Володимире Михайловичу, нам доходять чутки про те, що сьогодні парламентська більшість збирається включити в порядок денний проект Постанови "Про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні". Ми привертаємо вашу увагу, шановний Володимире Михайловичу, що депутатами фракції "Наша Україна" зареєстрований проект постанови про неприйнятність вищезгаданого проекту постанови. Тому будемо вимагати все ж таки від вас, щоб відповідно до Регламенту цей проект постанови про неприйнятність відповідно був розглянутий перед тим, як проводити розгляд та обговорення цієї постанови.
Добре, я думаю, що ми будемо діяти відповідно до Регламенту. Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Дякую. Юрій Соломатін. Прошу передати слово моєму колезі із фракції комуністів Лещенко. Дякую.
Володимир Лещенко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимир Михайлович! На шостій сторінці розданого нам сьогодні розпорядку роботи на сьогоднішній день є ціла низка законопроектів, пов’язаних із мораторієм на землю і торгівлею землі взагалі. Законопроект 3006, він більш широко охоплює проблему, раніше, ніж інший був зареєстрований. А інші чотири законопроекти, вони стосуються лише мораторію. Я вношу пропозицію законопроект 3006 розглянути першим, причому його обговорити і прийняти рішення, а потім чотири інші пізніше, вони охоплюють, я говорю ще раз, одну проблему мораторію. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я думаю, ви підтримаєте таку пропозицію: коли ми підійдемо до розгляду цього питання на шостій сторінці, тоді ми ще раз обміняємося думками і визначимося. Замість Карнауха Микола Рудьковський.
Шановні народні депутати! 27 лютого в Чернігові сім тисяч громадян міста пікетували міську адміністрацію, а також перекрили рух транспорту в місті з однієї причини: мер міста на 50 відсотків підвищив ціни на воду і на 30 відсотків - на тепло. Питання перевірки тарифів, є постанова підготовлена Верховної Ради 5098, я прошу вас поставити її на голосування на четвер, щоб перевірити тарифи. Ну, це не припустимо, це не підтримує не 95 відсотків жителів міста, ні обласна адміністрація, ні уряд, ні Президент. Ми вже двічі організовували пікетування міської адміністрації. Мер не хоче реагувати. Жителі міста пропонують через два тижні перекрити рух по залізничній колії. Я все-таки пропоную розглянути це питання і втрутитися. Де Антимонопольний комітет? Де прокуратура? Дякую. Володимире Михайловичу, дайте доручення.
Дякую. Я прошу Адама Івановича Мартинюка розглянути це питання і відповідний комітет. А там далі будемо визначатися у відповідності з Регламентом. Шановні колеги, час вичерпаний. Шановні колеги, у нас зараз немає обміну думками. Це просто. Яка пропозиція? Будь ласка, Павло Мовчан. Будь ласка. Враховуючи, що ви голос зірвали на мітингу, так будь ласка.
Павло Мовчан, Блок "Наша Україна", Українська народна партія. Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би звернути вашу увагу і попросити підтримки: і вашої, і сесійної зали, - щоб на четвер ми проголосували постанову Комітету з питань культури і духовності про відзначення 190-річчя з дня народження Тараса Григоровича Шевченка. Чомусь у цьому порядку денному стоїть відзначення 85-річчя комсомолу. Ну, ви самі розумієте: це несумірні дати! І прошу вас: підтримайте цю ініціативу. Дякую.
Я дякую. Ми, очевидно, запізнилися з прийняттям відповідного рішення. Але комітет і Адама Івановича Мартинюка взяти цю постанову, подивитися. Очевидно, ми повинні були б раніше відреагувати. 190 років від дня народження Шевченка. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань відповідно до розкладу на вівторок. Розділ у нас зараз першим є такий: "Прийняття рішень з обговорених питань". Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності з проведення фумігації, знезараження підкарантинних матеріалів та об’єктів". Сергій Миколайович Терещук. Є Сергій Миколайович Терещук? Будь ласка, Сергій Миколайович. Давайте зразу - пропозиція комітету, ми ж його обговорювали і будемо тоді голосувати.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет розглянув уважно пропозиції. Пропозиції всі були враховані і прохання комітету - підтримати запропонований законопроект.
За основу чи в цілому?
В цілому. За основу і в цілому.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності з проведення фумігації знезараження підкарантинних матеріалів та об’єктів. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 4340. [[10:09:47]] За-245 За основу прийнято. Шановні колеги, є пропозиція комітету прийняти цей закон в цілому. Ніхто не заперечує? Олександр Баранівський, будь ласка.
Олександр Баранівський, фракція соціалістів. Шановні колеги, я вношу пропозицію цей закон треба доопрацювати. Ви подумайте про що ми проголосували? Проголосували, щоб ще ввести ліцензії на той вид, який абсолютно не потребує ніяких ліцензій, а повинна розвиватися просто конкуренція. Ми завтра миші травити будемо виписувати ліцензії, і ми зараз це проголосували, тому сьогодні йде перерозподіл даного ринку, міняється керівництво в АПК і кожен під себе щось робить. Тому я пропоную доопрацювати цей закон в такому плані, щоб він не заважав розвитку вільної конкуренції на даному ринку. Дякую.
Шановні колеги, оскільки є заперечення і народні депутати хочуть внести пропозиції, тоді ми приймаємо цей закон лише за основу. Прошу комітет продовжити над ним роботу. Дякую. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства про працю. Реєстраційний номер 4055. Будь ласка, пропозиція комітету. Сінченко Сергій Григорович, заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановні народні депутати, комітет в цілому підтримує пропозицію уряду про необхідність внесення змін до зазначеного кодексу і рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні за основу
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства про працю [[реєстраційний номер 40555]]. Прошу голосувати. [[10:11:59]] За-281 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 1-ї Закону України "Про загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ України щодо підрозділів судової міліції [[реєстраційний номер 4053]]. Доповідає Маркуш Марія Андріївна, член Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянутий поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до статті 1-ї Закону України "Про загальну чисельність і структуру Міністерства внутрішніх справ України". Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект і прийняти його за основу і у цілому, як закон.
Дякую, Марія Андріївна. Шановні колеги! Прошу уваги! Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до статті 1-ї Закону України "Про загальну чисельність і структуру Міністерства внутрішніх справ України" щодо підрозділів судової міліції [[реєстраційний номер 4053]]. Прошу голосувати. [[10:13:22]] За-288 Рішення прийнято. Шановні колеги! Пропозиція комітету прийняти у цілому цей закон. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон. Відмініть голосування.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Цей проект закону не буде сприяти тому, щоби у суді став порядок. То подивіться, послухайте думку голови судової адміністрації. Адже ми її для чогось створили. Послухайте думку суддів, це не є той законопроект, який покращить ситуацію з охороною сьогодні в судах. Буде така ж вакханалія, яка зараз є. Тому приймати його в цілому не можна. Треба передбачити підпорядкованість, треба передбачити взаємовідповідальність між тими підрозділами, які створюються з міліцією з одного боку, судової адміністрації з іншого, судом з іншого. І тому у мене є зміни до цього закону, які я буду вносити. Я прошу не позбавляти мене конституційного права внесення поправок до цього закону. Дякую.
Я прошу комітет продовжити роботу над доопрацюванням цього закону з тим, щоб ми його могли прийняти в цілому. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо права національного оператора на пересилку простих листів]]. Реєстраційний 4218. Довгий Станіслав Олексійович, будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку. Є Довгий Станіслав Олексійович? Є представник комітету? Валерій Павлович? Ну, будь ласка, тоді, давайте.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань будівництва житлово-комунального господарства і зв’язку розглянув проект Закону України про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про поштовий зв’язок", внесений Кабінетом Міністрів України 03.10.03. Зазначений законопроект передбачає зменшення граничної ваги простих листів з 350 грам до 50 грам, на пересилання яких виключне право належить національному оператору. Потреба обумовлена виконанням Україною вимог, необхідних для вступу до Світової організації торгівлі. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради дало позитивний висновок. Введення в дію зазначеного закону не призведе до додаткових витрат із Державного бюджету. Комітет рекомендує прийняти законопроект про поштовий зв’язок про внесення змін за основу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо права національного оператора на пересилку простих листів]], реєстраційний номер 4218. Прошу голосувати. [[10:17:14]] За-306 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо вихідних даних на письмову кореспонденцію]]. Станіслав Олексійович Довгий, будь ласка.
Наш комітет також розглянув даний законопроект. Законопроектом пропонується доповнити Закон України "Про поштовий зв’язок" додатковою умовою. По договору про надання послуг поштового зв’язку, предметом якого є пересилання друкованої кореспонденції операторами поштового зв’язку, про обов’язковість зазначення в указаному договорі вихідних даних друкованої кореспонденції, а саме: тиражу і назву друкарні, де їх було надруковано, номера замовлення, тощо. Така законодавча новела сприятиме запобіганню зловживання у зазначеній вище сфері. Комітет підтримує в цілому законопроект як такий, що спрямований на недопущення зловживань оператора поштового зв’язку, нерозповсюдження недостовірної інформації і вважає за доцільне прийняти за основу у першому читанні. Проте при підготовці даного законопроекту до другого читання його слід доопрацювати з метою уточнення формулювань окремих норм.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо вихідних даних на письмову кореспонденцію]], реєстраційний номер 3167. [[10:19:07]] За-229 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України "Про угоди про розподіл продукції щодо видобутих корисних копалин". Володимир Йосипович Матвєєв, заступник голови Комітету з питань економічної політики. Реєстраційний номер 4344.
Уважаемые коллеги, Комитет по вопросам экономической политике рассмотрел данный законопроект, вынес его на рассмотрение Верховной Рады. Было обсуждение этого законопроекта. Я хотел бы вам напомнить о том, что Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины в своем заключении предъявило к законопроекту довольно много замечаний и предложило его вернуть его авторам на доработку для последующей передачи на повторное первое чтение. Министерство экономики по вопросам экономической интеграции Украины, изучив законопроект и также предъявив к нему ряд замечаний, посчитало возможным принять его парламентом в первом чтении для последующей доработки. Комитет по вопросам экономической политики принял решение предложить голосовать предложенный законопроект в первом чтении за основу.
Будь ласка, Семенюк Валентина Петрівна. Мікрофон.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Володимире Михайловичу, доленосний закон, який розглядав і Конституційний Суд за поданням фракції Соціалістичної партії, де я представляла у Конституційному Суді, я хотіла б, щоб перед тим, як голосувати цей документ, щоб депутати Верховної Ради ознайомилися із рішенням Конституційного Суду, який вже висловився з цього питання. Не можна сьогодні позбавляти Верховну Раду права контролю за виділенням землі. Саме таку норму пропонується. Тому я прошу, Володимире Михайловичу, не підтримувати цей документ і дати можливість депутатам ознайомитися із рішенням Конституційного Суду. Конституційний Суд уже з цього приводу свою думку сказав, це півтора року назад. Дякую.
Шановні народні депутати. Відмініть. Лещенко, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Я вважаю, що цього закону приймати не можна. От, наприклад, навіть в частині, що вносяться зміни до Закону України "Про плату за землю". Цим законом передбачається повне звільнення, значить, цих об’єктів, організацій від сплати за землю, цього допускати не можна. Дякую.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону про внесення змін та доповнень до Закону України "Про угоди, про розподіл продукції щодо видобутих корисних копалин", реєстраційний номер - 4344. Прошу голосувати. [[10:22:22]] За-227 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону "Про особливості приватизації пакета акцій, що належать державі у статутному фонді закритого Акціонерного товариства Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія Укртатнафта". Демьохін Володимир Анатолійович, будь ласка. Позиція комітету. 2! 2! Там реєстраційний номер - 3594, 3594-1.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, комитет рассмотрел оба законопроекта и рекомендует законопроект 3594 принять за основу, 3594-1 отклонить, и в случае принятия законопроекта 3594 за основу учесть предложение законопроекта 3594-1 при доработке ко второму чтению.
Так, шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування перший законопроект, реєстраційний номер 3594 для прийняття за основу проекту Закону про особливості приватизації пакету акцій, що належать державі у статутному фонді закритого акціонерного товариства транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта". [[10:23:53]] За-69 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Так, далі, далі, далі, будь ласка. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 3594-1 про особливості приватизації пакету акцій, що належать державі у статутному фонді закритого акціонерного товариства транснаціональна фінансового промислова нафтова компанія "Укртатнафта". [[10:24:46]] За-2 Шановні народні депутати, законопроекти. прошу уваги! Законопроекти, реєстраційний номер 3594, 3594-1 відхилено. Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановні народні депутати! Сьогодні ми проголосували, ви проголосували - більшість разом з "Нашою Україною" Закон про розподіл продукції - 227 голосів. Так майте на увазі, це віддача наших всіх ресурсів через взятки чиновникам у власність іноземним компаніям. І ви, 18 чоловік з "Нашої України", за це проголосували. За те, щоб віддали росіянам, американцям і так далі. То якщо ви дієте таким чином, то не потрібно говорити про патріотизм, національні інтереси. Це зрада національних.
Дякую. Семенюк, будь ласка.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Володимире Михайловичу, я хотіла б звернутись до вас. Якщо подаються документи, на які не дав заключення Кабінет Міністрів і не дали відповіді на рішення Спеціальної контрольної комісії, то все ж таки давати нам слово. І без такого рішення, без узгодження не подавати його до сесійного залу. Це вже я говорила другий чи третій раз: як можна було віддавати сьогодні, ставити на розгляд питання, яке фактично зачіпає інтереси держави, інтереси України? Тому я прошу, Володимире Михайловичу, є якщо більшість, є відповідальність - нехай відповідає за ті закони, які вони виносять. Дякую.
Дякую. Валерій Асадчев, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Володимире Михайловичу, я хочу з процедури. Давайте ми. Питання завершено, ми вже пішли інше питання. Ми не можемо повертатися до старого, давати йому коментарі. Ми теж за якісь закони не голосуємо, вони нам не подобаються, але вони проходять. Ми ж їх не коментуємо, ми не затримуємо розгляд питань. Тому є прохання. Уже рішення прийнято, питання пройшло - давайте працювати далі. Дякую.
Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону "Про доповнення до статті 8 Закону України "Про порядок направлення підрозділів Збройних сил України до інших держав" [[щодо відкликання з інших держав]]. Реєстраційний номер 3416. Доповідач - голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Георгій Корнійович Крючков. Будь ласка.
Комітет просить підтримати цей законопроект, який передбачає уніфікацію порядку відкликання підрозділів Збройних сил України, надісланих до інших держав, приведення у відповідність з таким же положенням статті Закону "Про участь України у міжнародних миротворчих операціях".
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття за основу проекту Закону "Про доповнення до статті 8 Закону України "Про порядок направлення підрозділів Збройних сил України до інших держав" [[щодо відкликання з інших держав]], реєстраційний номер 3416. Прошу визначатися. [[10:28:21]] За-198 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету? По фракціях, будь ласка. Законопроект. Будь ласка, мікрофон Георгія Корнійовича Крючкова.
На повторне перше читання просто.
Я ставлю на голосування пропозицію про направлення цього проекту закону про доповнення до статті 8 до Закону України "Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав" [[щодо відкликання з інших держав]] для направлення на повторне перше читання. Реєстраційний номер 3416. Прошу визначатися. [[10:29:11]] За-250 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 2003 року "Про проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Ширко Юрій Володимирович, будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.
Юрій Ширко, "Наша Україна", Українська Народна партія, місто Рівне. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Згідно доручення від 5 лютого 2004 року, Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи та Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів повторно розглянули проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щодо осіб, які належать до інвалідів війни. Реєстраційний номер 3078. Хочу вас поінформувати, що учасники ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, в тому числі особовий склад формувань цивільної оборони, який брав участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, отримують пільги і компенсації, згідно Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Статус інваліда війни визначається Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і неможливо Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" врегулювати питання визначення статусу інваліда війни. Законодавство про соціальний захист інвалідів належить до предмету відання Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів згідно з розпорядженням Голови Верховної Ради від 8 вересня 2003 року номер 867 "Про предмети відання комітетів Верховної Ради України". Тому комітети пропонують внести такі зміни до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 2003 про проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Пункти один, два і три Постанови Верховної Ради від 5 червня 2003 року про проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, їх соціального захисту" замінити пунктами один і два такого змісту. Перше. Прийняти за основу поданий народним депутатом України Шпигом проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[реєстраційний номер 3078]]. І другий пункт. Доручити Комітету Верховної Ради України у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів доопрацювати проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щодо осіб, які належать до інвалідів війни з врахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи та внести його на розгляд Верховної Ради України у другому читанні. Без прийняття зазначених змін практично неможливо далі працювати над вищезгаданим законопроектом. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 5 червня 2003 року про проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту". Реєстраційний номер 3078-П. Прошу голосувати. [[10:33:24]] За-369 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про невідповідність деяких положень постанови Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1783 "Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян" чинному законодавству, Реєстраційний номер 4606. Альошин Валерій Борисович, перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Відповідно до Постанови Верховної Ради від 17 лютого Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів подає до розгляду у другому читанні доопрацьований проект Постанови Верховної Ради України про невідповідність деяких положень постанови Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року за номером 1783 "Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян" чинному законодавству і рекомендує прийняти відповідний проект постанови за основу і в цілому. При доопрацюванні зазначеного проекту були враховані окремі положення всіх проектів, які розглядалися попередньо представників комітету, представників від різних депутатських груп і фракцій. В проекті постанови пропонується Кабінету Міністрів показники середньомісячної заробітної плати привести у відповідність до офіційно опублікованих показників. Пропонується також проінформувати Верховну Раду про хід виконання цієї постанови і пропонується врегулювати в законодавчому порядку визначення середньої заробітної плати, що вживається в цьому законі. Сьогодні ми маємо також і розглянути відповідні проекти законів з цього питання. Є пропозиція підтримати для того, щоб врегулювати конфліктну ситуацію, яка була збурена в суспільстві відповідною постановою Кабінету Міністрів України. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови про невідповідність деяких положень постанови Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1783 "Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян" чинному законодавству. Реєстраційний номер 4606. [[10:36:11]] За-192 Рішення не прийнято. По фракціях? Добре. Будь ласка, по фракціях. Зараз, одну хвилинку, зачитаю. "Наша Україна" - 92; "Регіони України" - 6; фракція комуністів - 58; промисловців і підприємців і "Трудової України" фракція - 0; Соціал-демократична партія України [[об’єднана]] - 4; "Народовладдя" - 2; Соціалістична партія України - 19; Блок Юлії Тимошенко - 0; "Демократичні ініціативи" - 0; Аграрна партія - 1; "Народний вибір" - 0; НДП - 0; позафракційні - 10. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань за скороченою процедурою. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про розмір внесків на деякі види загальнообов’язкового державного соціального страхування", реєстраційний номер 4434. Доповідач - заступник міністра праці та соціальної політики Гаряча Олена Василівна. Співдоповідачем буде виступати Леонід Михайлович Вернигора.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд вноситься проект Закону, який передбачає подальше підвищення розмірів страхових виплат для застрахованих осіб. Мова іде про підвищення допомоги при народженні дитини. Як вам відомо, Верховна Рада наприкінці минулого року прийняла закон, який передбачає збільшення допомоги при народженні дитини одноразової у двічі. Фонд соціального страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності вніс пропозицію до уряду забезпечити виконання даного закону і внести відповідні зміни до Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності. У разі прийняття цього закону, шановні народні депутати, розмір допомоги при народженні дитини буде збільшено більше як у два рази і буде досягати суми майже 684 гривні. Пропонується збільшити і щомісячні допомоги працюючим жінкам по догляду за дітьми. Одночасно пропонується збільшити розмір допомоги безробітним особам. Не менше встановити їх на розмірі, ніж 23 відсотки прожиткового мінімуму. Окремі розміри страхових виплат, шановні народні депутати, завдяки прийнятим вами законам нам вдалося вже досягти на рівні прожиткового мінімуму. Тому окремі з них пропонується встановлювати уже в розмірах дещо вищих. І пропонується внести зміни до закону, щоб ці виплати були не нижчими прожиткового, тобто розкрити нам можливості для того, щоб ми з урахуванням доходної частини фондів змогли і надалі підвищувати виплати працюючим. Таким чином, шановні народні депутати, уряд вніс законопроект, який враховує закони, прийняті Верховною Радою у минулому році. Науково-експертне управління і наш Комітет із питань соціальної політики і праці підтримує даний законопроект. Просимо і вас, шановні народні депутати, підтримати законопроект і прийняти його у першому читанні. Дякую вам за увагу.
І вам дякуємо, Олено Василівно. Сідайте, будь ласка. Леонід Михайлович Вернигора, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці.
Леонід Вернигора, Соціалістична фракція України. Олена Василівна доповіла зараз про законопроект, який вноситься урядом. І як ви всі помітили, оте наше поетапне наближення, яке, на жаль, сьогодні є в концепції нашого поліпшення життєвого рівня, діє і в цьому законі. Хай не на багато, але на деяку дещицю підвищуються соціальні гарантії наших громадян. Тому Комітет соціальної політики і праці розглянув цей законопроект і дійшов висновку, що його треба підтримати і прийняти за основу.
Дякую вам. Шановні колеги, є потреба обговорювати нам це питання? Будь ласка, 2 - за, 2 - проти, запишіться. А! Записалися вже. Зараз ми подивимося, Юрій Анатолійович Кармазін, потім - Ярослав Сухий буде виступати. Юрій Анатолійович Кармазін - фракція "Наша Україна". Я просив би зразу, шановні колеги, говорити за, чи проти ви цього законопроекту, щоб ми могли орієнтуватися.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, ми сьогодні, Володимире Михайловичу, з легкістю відкинули постанову, яку сьогодні доповідав тут народний депутат Альошин, яка стосувалась абсолютно поліпшення пенсійного забезпечення всіх громадян України - це законопроект 4606. Ми його відкинули з такою легкістю. І не захотіли навіть проголосувати, що в мене просто виникає глибокий сумнів в тому, що депутати налаштувалися зараз на роботу. І тому я хотів би закликати в першу чергу вас Володимире Михайловичу, повернутися до тієї постанови, тому що уряд в кожного громадянина України вкрав, я підкреслюю слово "вкрав", і я прошу слова, прошу, щоб на мене подавали в суд, вкрали по 30 гривень в кожного пенсіонера. Тому треба повернутися до питання 4606, але по цьому закону. Цей закон теж має відношення до соціального благополуччя народу. І я вважаю, що приймати його потрібно, тобто я "за", запишіть, Володимир Михайлович, що я "за", але. Але цей закон треба покращувати. Покращувати в плані того, щоб забезпечувати більші соціальні гарантії людям. Сам закон поданий 27 листопада, принаймні зареєстрований так, і написано, що він набирає чинності з 1 січня 2004 року. Очевидно, він з 1 січня вже не набере, тому що заднім числом у нас закони не вводяться. Тому я пропоную зразу, там, де у "Прикінцевих положеннях", "набирає чинності з моменту опублікування, як у нас і передбачено це у Конституції. Це чисто юридичні моменти, які треба обов’язково тут вказати. А те, що пропонується збільшити розмирі страхових виплат по соціальному страхуванню на випадок безробіття 21 відсоток прожиткового мінімуму для працездатної особи до 23 відсотків, я вважаю, що це дуже мало. А розмір допомоги по догляду за дитиною до трьох років з 15 відсотків до 23 відсотків, я також вважаю, що це дуже мало, і думаю, що в другому читанні ми маємо, обгрунтувавши це, знайшовши базу для підвищення, підняти це хоча б до рівня 33 відсотків, хоча б до 33 відсотків, але ще раз кажу, це цифри, які я поки що беру від стелі, на жаль, тому що немає у нас економічного обгрунтування. Тобто я за прийняття, і в другому читанні за внесення таких змін. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Будь ласка. Юрій Соломатін наступний.
Шановні народні депутати! Законопроект за номером 4434, як і деякі інші пропозиції, законодавча пропозиція соціального спрямування, подано урядом на розгляд Верховної Ради з ініціативи профільного Комітету з питань соціальної політики та праці. І я вважаю це одним з показників консолідованої ефективної діяльності уряду і Верховної Ради саме в плані соціальної спрямованості. Дотримуючись домовленості стосовно поступового, виходячи з можливостей економіки, але неухильне підвищення всіх параметрів якості життя народу, законопроект передбачає підвищення: перше - розміру виплат по соціальному страхуванню на випадок безробіття до 23 процентів прожиткового мінімуму, друге - підвищення розміру допомоги по догляду за дитиною до трьох років збільшується майже на 10 процентів, до 23-х; і третє - два прожиткових мінімуми тепер буде складати одноразова допомога при народженні дитини. І я буду голосувати, і вас закликаю проголосувати за цей законопроект. Але я тут хочу звернути увагу всіх ось на що: чим ми можемо пояснити сьогодні людям, що коли цей законопроект вступить в силу, то він буде базуватися на старому, замороженому нами тут, в сесійній залі, розмірі прожиткового мінімуму. Він не набрав, новий прожитковий мінімум, новий розмір належної кількості голосів. І ми будемо обраховувати все це збільшення на старій базі. Я розумію, для когось 16 - 30 гривень - це, можливо, і не великі гроші, але ми просто зобов’язані переглянути заморожений прожитковий мінімум, не просто збільшити його, але як депутати зробити все для того, щоб цей процес став невідворотнім на шляху реалізації завдання: мінімальна зарплата, мінімальна пенсія, соціальні виплати мають дорівнювати розміру прожиткового мінімуму. Шановні народні депутати, звертаю вашу увагу на наступне. Перше: законопроект розроблено без підвищення розміру страхових внесків, додаткового навантаження на товаровиробника він не покладає. Друге: цей законопроект не вимагає видатків додаткових з Державного бюджету. Тому я пропоную. Він короткий, і зрозумілий, і прозорий за текстом. І я пропоную, як і мій колега Кармазін, підтримати його в першому читанні і під час голосування в цілому. Дякую.
Дякую. Два за виступити. Нам треба ще два проти, якщо такі є. Будь ласка, Юрій Кармазін, фракція комуністів.
Фракція комуністів, Юрій Соломатін. Зараз ми прослухали, який в нас дуже чудовий уряд і як він піклується про знедолену частину нашого населення. Але ж кілька хвилин тому саме в цій сесійній залі, коли розглядався законопроект 4606, котрий передбачав повернення незаконно встановленої Постановою уряду номер 1783 від листопаду минулого року рівня середньої заробітної плати в 2002 році на рівень 376 гривень замість 306, які зараз використовуються при обчисленні пенсій саме тут і уряд, саме тут і пропрезидентська більшість, наші улюблені більшовики вони не голосували за такий законопроект. А зараз дається певній частині знедоленого люда ну певна, будемо говорити, подачка, але і за це спасибі, бо коли отримує молода родина при народженні дитини збільшену допомогу в 2 рази [[десь близько 700 гривень]] і на цьому спасибі. І якщо безробітні особи отримують не менше 20 відсотків від прожиткового мінімуму і на цьому спасибі. Але це кардинально і принципово не вирішує питань соціального захисту населення, бо в цей час і зараз у нас діє старе відоме правило: насамперед зебезпечити інтереси і захистити інтереси тих, кого колись, починаючи свій час перебування на посаді Президента Кучма Леонід Данилович назвав "жирними котами". Зараз і уряд, і більшість, і ця буржуазна опозиція, котра є у Верховній Раді України, вони насамперед піклуються про саме цих "жирних котів", і це засвідчило голосування спільне і більшовиків, і буржуазної опозиції, і найменшості з приводу законопроекту сьогодні так саме про угоди про розподіл продукції, коли невеличкою більшістю голосів їм вдалося все ж таки задовольнити інтереси саме цих "жирних котів". Тому, закінчуючи свій виступ, хочу звернутися насамперед до наших виборців. Враховуйте те, що ті, які вже хапнули, вони ніколи на ділі не будуть про вас піклуватися, а якщо вони дають вам подачки або 20 гривень під час виборів, або зараз як в цьому законопроекті і на тому спасибі, будемо брати, але будемо і про це пам’ятати. Дякую.
Так, Володимир Пузаков.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України. Кіровоградщина. Я розумію, що даний законопроект розроблений з метою ніби-то підвищення мінімальних розмірів виплат передбачених зазначеними видами загальнообов’язкового державного страхування, це збільшення розміру допомоги по безробіттю та допомоги по догляду за дитиною до досягнення трирічного віку, одноразової допомоги при народженні дитини. Але, попрацювавши над проектом цього закону, прийшов до висновку, що такі ж зміни були внесені і при розробці, так званої, пенсійної реформи. При сьогоднішніх соціально-економічних умовах цей закон не сприятиме посиленню соціального захисту жінки, яка знаходиться у декретній відпустці чи людини по безробіттю. Якщо зараз при догляді за дитиною жінці надається допомога 80 гривень, то після прийняття цього закону отримає надбавку до 5-6 гривень. При чому це при тій умові, коли ця жінка працювала у бюджетній сфері. А що крім одноразової допомоги при народженні дитини отримає та жінка, що працює реалізатором на ринку? Аж нічого. Як не отримувала вона до цього часу щомісячну допомогу, так і не буде отримувати після прийняття цього закону. У законопроекті зазначено, що для фінансового забезпечення підвищення розмірів виплати пропонується установити на 2004 рік резерв коштів фонду соціального страхування по виплаті з тимчасової витрати працездатності на випадок безробіття. Це добре, але, як завжди, напрошується питання: "А чи будуть з фонду ці кошти направлятися на ці цілі?" Дякую.
Шановні колеги! Розгляд питання завершено. З мотивів Нощенко. Будь ласка, мікрофон. Прошу дуже коротко, шановні колеги.
Володимире Михайловичу, я записаний у списку виступаючих. В цілому підтримуючи законопроект, я хочу зробити застереження, що вноситься поправка щодо розміру соціальної допомоги по безробіттю. І може скластися така ситуація, що безробітним соціальна допомога може бути вищою, ніж соціальна допомога вразливим верствам населення, у тому числі інвалідам. Є прохання прийняти цей закон в першому читанні і дати попрацювати над ним у другому читанні. Дякую.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка, фракція "Наша Україна".
В’ячеслав Кирилекно, фракція "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги, ці виплати, які сьогодні пропонує уряд змінити, грунтуються на розмірі прожиткового мінімуму. Уряд уже двічі вносив до парламенту прожитковий мінімум, ми двічі відхиляли. Не тому, що парламент поганий, а тому, що уряд Януковича вносив заздалегідь неприйнятний розмір прожиткового мінімуму. Тому я пропоную записати в нашому рішенні, або дати таке доручення, або рекомендувати уряду між першим і другим читанням цього законопроекту внести новий розмір прожиткового мінімуму, щоб ми могли чітко визначити величину оцих виплат, які сьогодні уряд пропоную збільшити. Ну, і щодо нашої фракції. Ми проголосуємо, "Наша Україна", за перше читання, але у другому буде пропонуватись збільшення відсотку від прожиткового мінімуму щодо цих виплат. Уряд пропонує збільшити з 21 до 23 відсотків, це буде всього-на-всього десь 88 гривень. Ми пропонуємо 100, 110, 115 і будемо виходити на цифру 30 відсотків у другому читанні. Дякую.
Шановні народні депутати! Прошу уваги! Я ставлю на голосування, прошу уваги, про прийняття за основу проекту Закону по внесення змін до Закону України "Про розмір внесків на деякі види загальнообов’язкового державного соціального страхування". Реєстраційний номер 4434. Прошу голосувати. [[10:54:08]] За-394 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття". Доповідач - заступник міністра праці та соціальної політики Гаряча Олена Олексіївна, а співдоповідачем буде виступати Вернигора Леонід Михайлович. Прошу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Створена парламентом і урядом страхова система в Україні дозволяє вже через три роки її запровадження перейти від надання допомоги матеріальної, то здійснення активних заходів по політиці активного працевлаштування безробітних. У цьому законопроекті урядом пропонується збільшити розмір дотацій роботодавцям за рахунок коштів Фонду соціального страхування на випадок безробіття, на створення додаткових робочих місць для працевлаштування безробітних за рахунок включення до суми дотації оплати перших п’яти днів тимчасової непрацездатності, що здійснюється за рахунок коштів роботодавця та сум внесків на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Таким чином, шановні народні депутати, фонд бере у повному обсязі фінансування створення додаткових робочих місць для безробітних. Шановні народні депутати, одночасно пропонується встановити єдиний порядок відкладення допомоги по безробіттю, як для працівників. які звільняються у зв’язку із скороченням чисельності або штату, або ліквідацією, реорганізацією підприємства, так і для тих працівників, які отримали вихідну допомогу. Таким чином, період одержання допомоги по безробіттю для них буде продовжений на період одержання цієї вихідної допомоги. Шановні народні депутати, сьогодні ми можемо демократичним шляхом вносити до парламенту ті пропозиції, які розглядаються трьома сторона соціального партнерства. Сьогодні профспілки, роботодавці, які формують фонди соціального страхування, працюють у невеличких соціальних парламентах, в управлінні фондів. І тому цим законопроектом пропонується дещо поліпшити рівень представництва соціальних партнерів у фондах, надаючи таке право тільки тим об’єднанням, які мають статус неукраїнських, а також ввести, як і в парламенті, відповідальних членів правління за участь у засіданнях правління і прийнятті рішень, що стосуються безробітних осіб. Шановні народні депутати, цей законопроект ми розробили на виконання доручення Верховної Ради. І у зв’язку із перевіркою, яка була здійснена Рахунковою палатою щодо уточнення окремих моментів з метою дотримання законодавства. Цей законопроект підтримано Науково-експертним управлінням Верховної Ради і нашим профільним соціальним комітетом. Шановні народні депутати, просимо підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую вам за увагу.
І вам дякую, Олено Василівно. Леонід Михайлович Вернигора, голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці. Будь ласка.
Леонід Вернигора, Соціалістична фракція України. Як ви помітили, шановні колеги, що закон, який доповіла зараз Олена Василівна, він фактично мав би бути передувати до того закону, який ми розглянули перед цим. Тому що це причинно-наслідкові закони, які пов’язані між собою. Але трапилося так, що життя на місці не стоїть, і нам треба вносити зміни до базового Закону про соціальне страхування на випадок безробіття. Сутність вам уже напевно відома, що зміни, передбачені законопроектом, стосуються в основному як термінології закону, так і представників соціального партнерства в управлінні фонду та наглядовій раді державного нагляду, обчислення страхового стажу та виплат на випадок страхування, безробіття тощо. Запропоновано до втрати роботи з незалежних від застрахованих осіб обставин віднести припинення трудового договору відповідно до пункту шість статті 36. А це відмова працівника від переведення на роботу в іншу місцевість підприємством, установою, організацією, а також відмова від впровадження роботи у зв’язку із зміною істотних умов праці. Це права наших найманих працівників і Кодексу законів про праці. Коригуються норми щодо визначення страхового стажу застрахованих осіб, розміру допомоги по безробіття, причин скорочення тривалості виплат та їх припинення, напрямів використання коштів фонду. Це теж я говорив у попередньому законі. Передбачається для всіх категорій застрахованих осіб, які втратили роботу з незалежних від них обставин, встановити єдиний порядок надання допомоги по безробіттю у разі одержання ними при звільненні вихідної допомоги відповідно до законодавства або інших виплат, які частково або тимчасово компенсують втрату заробітної плати. За чинним законодавством допомога по безробіттю відкладається тільки вивільненим працівникам, чим створюються нерівні умови отримання допомоги по безробіттю відносно інших осіб, які також втратили роботу з незалежних від них обставин та отримали вихідну допомогу. І, як уже було сказано, в позитив можна віднести запропоноване збільшення розміру дотації роботодавцем на створення додаткових робочих місць для працевлаштування безробітних за рахунок включення до суми дотацій оплати перших 5 днів тимчасової непрацездатності, що здійснюється за рахунок коштів роботодавця та сум внесків на загальнообов’язкове, державне, соціальне страхування, що сплачують роботодавці відповідно до законодавства. Комітет соціальної політики та праці, наш підкомітет ретельно вивчив всі порівняння або всі позитиви і негативи, які можуть бути, і вирішив пропонувати даний законопроект для прийняття за основу. Дякую.
Дякую, Леонід Михайлович. Будь ласка, скорочена процедура: 2 - за, 2 - проти. Слово має народний депутат Пузаков, підготуватися Кармазіну.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Запропоновані зміни до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття” визнані необхідністю коригування окремих його норм. З більшістю з них можна погодитись, більш того, вважати їх необхідними. Проте окремі з них, на мій погляд, неприйнятні. В першу чергу, це стосується зміни частини 4, у статті 6. Цими змінами пропонується розширити коло застрахованих осіб, які мають право на матеріальне забезпечення на випадок безробіття. І це заслуговує підтримки. Але, м’яко кажучи, визиває подив той факт, що члени особистого селянського господарства навіть за умови сплати страховику страхових внесків будуть мати право на матеріальне забезпечення на випадок безробіття лише при умові якщо розрахунковий місячний доход на одного члена господарства дорівнює або перевищує розмір мінімальної зарплати. І тут же особи, які виконують роботи згідно з цивільно-правовими угодами, такою нормою не обмежуються. Шановні, ми ще не знаємо, чи зможуть наші селяни зважитися на такий ризик, як реєстрація особистого селянського господарства. В нашій області я цього ентузіазму не помітив. Я вважаю, що члени особистого селянського господарства повинні мати право на матеріальне забезпечення у випадку безробіття тільки за однієї умови - сплати страхових внесків. Не можна погодитися із запропонованою зміною частини 3 статті 15, де йдеться про те, що за рішенням органі державного нагляду члени правління, підкреслюю - члени правління, хоча в законі йдеться про Наглядову раду, у разі невиконання своїх обов’язків можуть бути позбавлені своїх повноважень. Вважаю запропоновану норму, як таку, що суперечить статті 2 закону, до якого вносяться зміни в частині паритетності в управлінні страхування. І якщо вже погоджуватися із зміною цієї норми, то позбавити члена правління своїх повноважень може лише сторона, яка його делегувала. Говорю про це ще й тому, що під невиконання обов’язків у нас часто попадає людина, яка навпаки виконує їх сумління. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Кармазін, підготуватися Миговичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність”, виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Внесення змін до закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття, воно сьогодні викликано потребами часу. Викликано і тими зловживаннями, які йдуть на місцях. І не знаю, чи фонд проаналізував ті зловживання, але сьогодні на зустрічах з виборцями, зокрема в Київській області, ставили осередок Партії захисників Вітчизни у місті Сквирі, ставили мені ті питання, які стосувалися якраз зловживань і недопущення зловживань щодо цих виплат. І тому я дивився проект цього закону, внесення змін до цього закону якраз через призму недопущення зловживань ким би то не було. І в мене є застереження і до статті 17-ї, і до статті 16-ї закону, проекту закону, є застереження також до статті 29-ї. Ну, зокрема, коли ми говоримо: допомога на поховання, - це людини, яка була безробітною, - добавляється, раніше було у розмірі прожиткового мінімуму, зараз уточнюємо: для працездатної особи. Але потім: порядок надання допомоги і так далі - все центральним органом виконавчої влади у сфері праці та соціальної політики за погодженням з правлінням фонду. Ну, давайте випишемо вже якісь єдині нормі зараз. Скільки ми можемо ще погоджувати після прийняття законів дуже прості речі, які вже виписані в інших законах? Давайте візьмемо цю формулу і не будемо потім знущатися над цими людьми. Це перше. Друге. До статті 30-ї. "Фондом може надаватися роботодавцю щомісяця протягом року дотація на створення додаткових робочих місць для працевлаштування.", - і далі за текстом. А може і не надаватися. Особливо в нашому заполітизованому суспільстві, коли ти неправильну лінію підтримуєш - тобі не буде надаватися ця допомога. Тому давайте єдині критерії розробимо тут: коли буде надаватися ця допомога. І наступне. Я хочу, що з проекту просто втекли такі моменти, були вилучені такі моменти, які в статті 35-й: "Права, обов’язки та відповідальність роботодавця. Поточні та інші рахунки платникам страхових внесків банківські установи відкривають за умови пред’явлення документів, що підтверджують їх реєстрацію в робочих органах виконавчої дирекції фонду". Ну, що ми робимо? Ми заставляємо того, хто виробляє матеріальні цінності, ще раз ходити і просити якийсь дозвіл. Давайте ці речі вилучати, це не відповідає сучасним підходам, які є до інших законів. А в цілому можна прийняти в першому читанні. Я говорю, свої зауваження я подам. Дякую за увагу.
Слово має народний депутат Мигович. Підготуватися Сухому. Мигович! Будь ласка, Сухий - на трибуну.
Шановні народні депутати, останнім часом до Комітету з питань соціальної політики та праці адресовано декілька законодавчих ініціатив, спрямованих на вдосконалення базового закону, про які доповідала заступник міністра з питань соціальної політики та праці про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття. Тому, проаналізувавши ці законопроекти, і на комітеті ми провели слухання про практику і про використання та застосування базового закону, ми прийшли до висновку про необхідність внесення до базового закону змін, які стосуються термінології представників соціального партнерства, державного нагляду за фондом обчислення страхового стажу та виплат на випадок безробіття. Я хочу сказати, що прийняття цього проекту дійсно дасть змогу посилити соціальний захист тимчасово безробітних громадян. Особливо звертаю увагу народних депутатів України мажоритарників з індустріальних регіонів нашої України на статтю 17 цього законопроекту, тобто звертаю вашу увагу на пропозицію щодо збільшення розміру дотацій роботодавцям на створення додаткових робочих місць. Ця проблема - ви знаєте - давно потребувала свого розв’язання, але при підготовці до другого читання, тому я попросив слово з трибуни. Слід буде обов’язково попрацювати над підставами надання такої дотації та, знаючи нашу практику роботи на місцях, чітко визначити систему контролю за використанням коштів дотацій. Шановні колеги, мова йде не про інвестиції у створення нових робочих місць, мова йде про працевлаштування безробітного, забезпечення його роботою та відшкодування витрат, пов’язаних з оплатою праці. І ще на одну обставину прошу звернути всіх увагу. Законопроектом номер 4350 не вичерпується можливість уряду дальшого вдосконалення проблематики зайнятості населення, зміни державної політики у сфері підготовки кадрів на виробництві та у системі освіти. Я наголошую, у системі вищої освіти, яка все більше останнім часом продукує безробіття серед випускників, як правило, економістів, юристів, журналістів та інших спеціальностей колись надзвичайно престижних, а нині мало востребованих. Тому вважає за необхідне висловити свої застереження і внести пропозицію прийняти законопроект 4350 за основу, а таку роботу продовжити і надалі. Дякую.
Дякую. Іване Івановичу, ні? Будь ласка, Гінзбург.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемый избиратели! Рассматривается очень важный закон. И вот сейчас мы встречались, на округах работали, и конечно людей при встрече не особо волнует там развитие политической реформы, а все проблемы, которые возникли при внедрении пенсионной реформы, сегодня вышли как бы наружу. И вот в данном законе у меня есть такие замечания - это замечания такие, что сегодня этим законом протягивается норма, когда два года последние до пенсии может быть выплачена компенсация людей, которые проходят по безработице, утратили свою работу. А на сегодя работает закон, где говорится о том, что если у тебя два года осталось "не по віку, а по стажу до пенсії", например, льготники 2 и 1 категории могут потерять свои льготы при принятии этого закона. Поэтому нужно подходить осторожно, но в первом чтении нужно поддержать, это все-таки социальное улучшение сегодня жизни наших граждан. Спасибо.
Дякую, шановні колеги. Обговорення питання завершилося. Будемо визначатися щодо долі цього законопроекту. Профільний комітет рекомендує прийняти його за основу в першому читанні. Ставлю цю пропозицію на голосування. Голосуємо. [[11:11:13]] За-220 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна” - 8, “Регіони України” - 38, комуністів - 53, "Трудової України" - 36, Соціал-демократичної партії - 15, "Народовладдя" - 3, соціалістів - 19, блоку Тимошенко - 6, "Дем.ініціативи" - 5, Аграрної партії - 15, "Народний вибір" - 10, НДП - 10, позафракційні - 2. Шановні колеги, я ставлю на голосування [[будьте уважні!]], я ставлю на голосування прийняти за основу у першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття". З мотивів, будь ласка, Пинзеник.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Адаме Івановичу, не порушуйте Регламент! Закон відхилений, за нього не проголосувала більшість. По-друге, депутати правильно поступили. Ви хочете використати кошти, які призначені на страхові платежі на випадок безробіття для роздачі окремим підприємницьким структурам. І про це треба говорити, бо насправді передбачається видавати дотацію у вигляді річної заробітної плати. І ви прекрасно знаєте, хто буде цими дотаціями користуватись. Кошти всіх платників податків підуть для створення робочих місць для вибраних підприємницьких структур. Тому не порушуйте Регламент, знімайте закон, він відхилений.
Дякую. Я порушувати не буду Регламенту. Я ставлю на голосування. Хто за те, щоб провести переголосування щодо цього законопроекту? Прошу визначитись. [[11:13:33]] За-297 Шановні колеги, не збурюйтесь, таке право у Головуючого є, і це вирішила Верховна Рада. 297 голосів за те, щоб провести переголосування. Тому, виконуючи волю Верховної Ради, я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні за основу Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття. Реєстраційний номер 4350. Голосуємо. [[11:14:16]] За-300 Законопроект прийнято в першому читанні. Шановні колеги, переходимо до розгляду цілого комплексу законопроектів, присвячених питанню про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування щодо середньої заробітної плати. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", реєстраційний номер 4538. Доповідає автор законопроекту народний депутат Жебрівський Павло Іванович. Будь ласка, Павло Іванович.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна", партія "Солідарність". Шановні колеги, проект закону, який винесено на ваше обговорення, був мною поданий ще 18 грудня 2003 року. Він покликаний захистити права пенсіонерів, яким проводиться перерахунок пенсій відповідно до статті 43 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Ці права порушені Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року, номер 1783 "Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян". Минулий тиждень, шановні колеги, ми провели у своїх виборчих округах. І погодьтеся, більшість звернень - це крик душі пенсіонерів, які сприйняли реформу як черговий обман влади. Адже 4-6 гривень, отриманий до пенсії, звичайно, не можна вважати поліпшенням його стану. Кабінет Міністрів України всупереч існуючим законодавчим актам без будь-якої логічної аргументації прийняв рішення, що призвело до суттєвого скорочення пенсій або незначного її підвищення при перерахунку згідно з новим пенсійним законом. Зрозуміло, що реформування загальнообов’язкового державного пенсійного страхування - це тривалий процес. Постане на черзі питання необхідності проведення індексації зарплати, яку використовували при нарахуванні пенсії, ліквідації диспропорції, що виникли у пенсійному забезпеченні військовослужбовців та інше. Але виходячи з того, що можна було б зробити уже зараз, пропоную врегулювати питання визначення показника середньої заробітної плати, що буде застосовуватися під час перерахунку пенсій відповідно до статті 43 вже названого закону. Для цього, шановні колеги, потрібно внести зміну до статті першої Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", а саме ввести термін "середня заробітна плата", яким визначити, що при визначенні розміру середньої заробітної плати береться до уваги її розмір до оподатковування прибутковим податком з громадян. Закон, що пропонується, не передбачає нових видатків із Державного бюджету, оскільки він лише конкретизує норму закону, яка і так є чинною. У додатках до постанови Кабінету Міністрів номер 1783 наведені показники середньомісячної зарплати за 1998-2002 рік, що застосовується під час призначення та перерахунку пенсій. Згідно з додатком номер два показник середньої заробітної плати за 2002 рік складає 375 гривень 98 копійок, яку і пропонується прийняти до обрахувань. Шановні колеги, прийняття і реалізація закону дозволить відновити справедливість по відношенню до пенсіонерів, захистити їх права, порушені постановою Кабінету Міністрів, провести справедливий перерахунок трудових пенсій та збільшити їх розмір в середньому на 20-40 гривень уже зараз. Варто зазначити, що кошти, виплачені пенсіонерам, повернуться в національну економіку, оскільки будуть витрачені на придбання найнеобхіднішого, продуктів харчування, суттєве подорожчання яких пенсіонери відчувають особливо гостро. Комітетом, профільним комітетом прийнято за основу законопроект 4538-2. Я не заперечую проти того, щоб цей законопроект Альошин-Ющенка прийняти за основу. А мій законопроект врахувати при доопрацюванні. Дякую за увагу.
Слухається проект Закону про внесення змін до Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування щодо середньої заробітної плати, реєстраційний номер 4538-1. Народний депутат Віктор Михайлович Пинзеник, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Коли проводились перерахунки пенсій, уряд порушив норми закону. Норма закону передбачає взяття в розрахунок розмірів пенсій пенсії, середню заробітну плату за даними Міністерства статистики. Ці дані, цифра вам відома - 376 гривень. Уряд цю цифру занизив на 60 гривень, що призвело до закономірного обурення громадян. Розмови про те, що ця цифра має бути інакшою, є безпідставними і незаконними, тому що Міністерство статистики не веде облік заробітної плати, з якої зроблено страхові платежі. І єдину цифру, яку може визначати Міністерство статистики, це є дані про номінальну заробітну плату. Насправді, проблеми тут навіть закону нема, бо уряд просто грубо порушив закон. Але для того, щоб не було двозначних тлумачень і не допустити порушення прав пенсіонерів при перерахунку пенсій, запропонований проект змін, автором цього законопроекту є я. У переліку тих законопроектів, які сьогодні розглядаються, є кілька законопроектів. Вони по суті ідентичні. І для того, щоб не допустити розпорошення голосів і щоб прийняти рішення, а нам треба прийняти рішення, я пропоную мій проект не ставити на голосування, а підтримати наступний проект, автором якого є Альошин і Віктор Ющенко.
Так, я запрошую до доповіді Валерія Альошина. Будь ласка, Валерій Борисович. Підготуватися Яворівському.
Шановні колеги! 9 липня минулого року Верховна Рада підтримала Закон про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, і за той закон було подано 357 голосів. Така одностайність продемонструвала високе розуміння парламентарями необхідності та невідкладності пенсійної реформи. Однак перші дії уряду по перерахунку пенсій привели не лише до масового невдоволення пенсіонерів, а й до викривлення норм базового пенсійного закону. Виявилося, що загальновживаний термін "середня заробітна плата" має різний зміст в урядовців і в парламентарів. Більше того, навіть уряд в одній і тій самій постанові середню заробітну плату за 2002 рік визначає в розмірі 306 гривень, тоді як 12 середньомісячних заробітних плат за той же рік зростали від 320 до 442 гривень в грудні 2002 року. Це вже якийсь плюралізм в одній голові. Саме тому виникла нагальна проблема кінцево визначити зміст терміну "середня заробітна плата працівників, зайнятих в галузях національної економіки" та методологію розрахунку кількісних параметрів такого показника. Саме на це завдання спрямований запропонований вашій увазі законопроект. Хотів би привернути увагу народних депутатів і до наступного. По-перше, Постанова Кабінету Міністрів 1783, яка провокувала ситуацію довкола перерахунку пенсій, прийнята всупереч вимогам закону. По-друге, постанова прийнята коаліційним урядом, який спирається на парламентську більшість і який має можливість оперативно коригувати норми законів за підтримки парламенту. однак уряд йде на прямі порушення закону, але не ініціює його змін. Тобто ми маємо показовий приклад того, якою не повинна бути взаємодія уряду і парламенту. По-третє, усі фінансові обгрунтування прийнятої моделі пенсійної системи базувались саме на використанні статистичних показників середньої заробітної плати по економіці. Тому будь-які зміни окремих параметрів, зокрема середньої заробітної плати, мали супроводжуватись відповідними змінами інших параметрів. Так, наприклад, якщо приймається логіка, що для обрахунку середньої заробітної плати враховується тільки та, з якої сплачені пенсійні внески, то тоді необхідно змінювати і коефіцієнти зарахування страхового стажу. Однак таких ініціатив не надходило. Очевидним є і те, що пенсійна реформа як складна соціально-економічна проблема не отримала адекватної урядової підтримки інструментами поточної бюджетної політики, не стала вона і реальним, а не декларативним пріоритетом соціальної політики в цілому. Тому є нагальна необхідність терміново парламентом втрутитись в цю ситуацію і визначити такі корективи в законі, які б мали стати кінцевими для розуміння як в Парламенті так і уряду. Тим самим ми можемо відновити порушені постановою Кабінетом Міністрів пенсійні права наших громадян. Дякую за увагу і просив би підтримати.
Так. Володимир Яворівський. Підготуватися Василю Надразі.
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги народні депутати. А передусім, шановні наші багатостраждальні українські пенсіонери. До того всього, що сказали мої колеги і Пинзеник, і Альошин, і Жебрівський, хочу додати ось що. Цей багатостраждальний законопроект, уряд мучив його 6 років, я підкреслюю, 6 років. Як би в нормальній іншій країні уряд одважився змінити своєю постановою законопроект, причому змінити його в гіршу сторону, він мусив був би негайно піти у відставку, це абсолютно не нормально. Через те, ви розумієте, що так багато законопроектів ми засіли, багато депутатів для того, щоб негайно втрутитися в цю ситуацію, тому що сьогодні фактично більшість пенсіонерів в Україні просто-на-просто обурені. Ті брехливі обіцянки уряду про те, що все буде прекрасно, що збільшиться пенсія завершилися на тому, що більшість пенсіонерів отримали добавку десь всього-на-всього там 6 із чимось гривень. Мені передзвонила одна народна артистка. Не Заклунна! Не Заклунна! А народна артистка передзвонила і сказала приблизно таке. “Раніше, мене політика не цікавила абсолютно, а тепер, Яворівський, скажи, куди йти з вилами і я прийду туди” - після того, коли вона пішла переоформляти собі пенсію. Ви подивіться яке лукавство! Ми ж прийняли. наше формулювання таке: середня заробітна плата працівників, зайнятих у галузях економіки. Середня заробітна плата! Уряд безпардонно по-шулерському в своїй постанові викладає інакше - показник середньої заробітної плати. От де це лукавство, от де отой удар по наших українських пенсіонерах. Через те я абсолютно переконаний в тому, що нам не потрібно зараз розпорошувати голоси по цих різних законопроектах, я в своєму законопроекті виставив дуже чітке формулювання, яке звучить приблизно так, що середня заробітна плата працівників, зайнятих у галузі економіки України і чітко фіксується 376 гривень. Але оскільки і ця цифра, і ці формулювання повторюються у законопроектах моїх колег, я вважаю, що при другому читанні я можу там якісь стилістичні уточнення внести до проекту Віктора Ющенка і Альошина, і я думаю, що ми разом колегіально наш колективний розум парламентський зможе цю ситуацію виправити. Я в це глибоко вірю. Дякую.
Так, Василь Надрага як автор проекту, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я хочу вам напомнить ситуацию на прошлых выборах. Все мы, независимо или абсолютное большинство нас, независимо от партийных, общественных симпатий, говорили на встречах с избирателями, что главная проблема пенсионного обеспечения на тот период заключалась в том, что понятие "стаж" и "заработная плата" были абсолютно проигнорированы в тех пенсиях, которые получали люди. И на сегодняшний момент, когда мы с вами в июле прошлого года принимали закон, то главным, что было написано в этом законе, что пенсия, ее размер определяются всего двумя показателями - стажем и заработной платой. Безусловно принятием одного закона мы эту проблему с вами не решили, потому что невозможно одним законом решить проблемы всей экономики Украины. И поэтому, когда после 1 января сегодня существует проблема увеличения пенсии не на 4, 2 процента, то это ответственность не только Верховной Рады, но и исполнительной власти, Кабинета Министров. Но сегодня мы рассматриваем более узкую тему, суть которой заключается в одном: все законопроекты, которые вам предложены, их можно поделить на две составляющие, провести водораздел. Законопроекты, которые предлагают внести изменения в закон, согласно которого на пенсию будет влиять не только стаж и заработная плата, с которой сделаны отчисления, но какие-то иные моменты, которые будут вносить сумятицу. Мы уходим от главной идеологии большого закона - стаж и заработная плата. Так вот, только закон 4538-4, автором которого я являюсь, предлагает сохранить главное, что есть в нашем законе: пенсия должна определяться стажем и заработной платой. Все остальное - это внесение сумятицы, неорганизованности, и я не боюсь этого слова, несправедливого назначения пенсий. Еще раз в заключение хочу подчеркнуть. Мы очень много можем говорить о том, на сколько должна увеличиваться пенсия, мы должны говорить и обязаны, что должна сделать Верховная Рады и Кабинет Министров, но мы не имеем права с вами сломать главное, что есть в законе, базой для начисления пенсии есть стаж и заработная плата. Поэтому предлагаю и прошу вас поддержать закон 4538-4, потому что он сохраняет главное, что есть в законе. А деньги давайте искать вместе с Кабмином. Спасибо.
Шановні колеги! Володмир Заєць просить його проект не розглядати зараз. Тому я запрошую до співдоповіді голову Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенка Петра Степановича.
Шановні колеги! Я дуже прошу вас зосередитися на прийнятті відповідального рішення з низки законопроектів, які запропоновані. Так склалося, що сьогодні, власне кажучи, у нас було два документи, які стосуються однієї і тієї ж проблеми. Проект Постанови Верховної Ради під номером 4606, яким рекомендувалося, підкреслюю, рекомендувалося Кабінету Міністрів України скасувати постанову 1783, яка привела пенсійну реформу в тупик і яка успішно провалена більшістю, представниками більшості Верховної Ради України. Я дуже сподіваюсь, що єдиному кандидату від більшості, який вочевидь з’явиться на президентських виборах, 9-10 млн. найбільш знедолених виборців віддячать своїм голосуванням за сьогоднішнє голосування і віддячать Кабінету Міністрів. Це - перша складова. І є друга складова. І друга складова, що стосується сьогоднішніх законів, які зараз розглядаються. Власне кажучи, про них можна говорити детально, а можна говорити коротко. Таких законопроектів п’ять, в них закладено дві ідеології: одна ідеологія, яку сповідує законопроект депутата Альошина і в різній мірі проекти Жебрівського, Пинзеника і Яворівського. Вона передбачає визначення середньої заробітної плати через закон, через закон про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування. Що стосується законопроекту номер 4538-4, автором якого є депутата Надрага, то він пропонує це віддати на відкуп Кабінету Міністрів України. Як Кабінет Міністрів України вміє це робити, ми з вами уже переконалися. Тому, шановні колеги, зважаючи на це, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів, інвалідів прийняв рішення щодо підтримки законопроекту номер 4538-2 і з урахуванням норм інших законопроектів при підготовці до другого читання. Дякую.
Шановні колеги переходимо до обговорення. Будь ласка, на табло висвітіть прізвища народних депутатів, що записалися на обговорення. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Треба "за" і "проти" нам. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, вельмишановні виборці. Скажіть, будь ласка, як би називався уряд, який просто так зробив злочин проти всіх пенсіонерів? Злодійським. Злодійським, да? Правильно. Сьогодні він називається коаліційним. Так от я звертаюся до уваги коаліції, шановні друзі, будь ласка, схаменіться, що ви робите? Вам мало було того, що уряд у всіх на очах ошукав громадян України, із 370 зменшив на 60 і поставив 306 і записав, і сьогодні кожен громадянин України втратив по 30 гривень. Ви забезпечили прийняття державним службовцям, іншим категоріям громадян пенсії, які вже виходять за межі розумного, коли платять в пенсію 14 тисяч гривень, 4 тисячі, 2 тисячі і так далі - це вже ненормально. Це ненормально у цій державі, коли є 130, 100 і кілька тисяч. Тому давайте не будемо зараз ситуацію доводити до абсурду. Мені здається, що у тому проекті, якій зараз виданий знову коаліцією, це зводиться до абсурду. Тому що законопроект 45-384 знову все доручає визначати Кабінету Міністрів. Показник середньої плати обчислюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів, написано так. І потім в статтю 43-тю добавляєте: обчислені у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів. Ми вже з вами знаємо, як рахує Кабінет Міністрів, зразу на 70 гривень обраховується. Ми знаємо, як рахує Конституційний Суд, він путає два з одним термін на президента. То скільки ж далі ми можемо запроваджувати цей подвійний стандарт. Я хотів би щиро подякувати і народному депутату Жебрівському і Королю, і Порошенко, Артеменко, які внесли перший проект і знайшли мужність відкликати його ради того, щоб залишився 4538 Альошина-Ющенка. Хотів би подякувати і Яворівському, який хоче написати, що треба написати 376 гривень і все прямо так в законі. Але я хотів би звернутися ще до комітету, дякуючи вам за ваш виступ зараз. Хотів би попросити вас передбачити в цьому законопроекті повернення незаконно вкрадених у громадян грошей, які вже відбуваються до набрання чинності цим законом, неправильно обрахованих. А це у кожного від 30 і більше гривень. Давайте порахуємо і це передбачимо. І це можливо передбачити, тому що уряд.
Так, Юрій Соломатін. Будь ласка. Підготуватися Ярославу Сухому.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці, зараз ми з вами почули плач Ярославни з трибуни Верховної Ради України. Коли пропрезидентські більшовики і нашисти, і навіть примкнулі до них соціалісти проголосували за Закон про загальнодержавне пенсійне страхування кількістю голосів 357. Саме тоді наша фракція попереджала і Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, що це призведе до ганебних наслідків. І наше передбачення вони зараз всі почули, і всі побачили, коли уряд постановою 1783 відрегулював середню заробітну плату за 2003 рік, яка є базовою для визначення цих пенсій. Вже сьогодні говорилося про те, що ми намагалися у Верховній Раді України законопроектом 4606 скасувати цю ганебну постанову 1783 буржуазного уряду Януковича. Але більшість та, яка є, більшовички так звані, вони не проголосували за цю постанови. Вони викрали своє дійсне хиже обличчя. У чому сутність тої пенсійної реформи, яка відбулася? Не зачіпляти середній незадовільний рівень пенсійного забезпечення або збільшувати його лише на 2, 3, 5 відсотків у рік, а почати перетягувати драну ковдру пенсійного бюджету з одного знедоленого пенсіонера на другого. Яким шляхом це відбувається? Почали рахувати стаж, середню заробітну плату за той чи інший проміжок часу, коли людина працювала. І знедолені люди стали зазіхати і зазирати один одному за плече і таке питання викладати: "А чому ми працювали разом, у того на 20 гривень пенсія більше, а у іншого на 20 гривень менше?" Не в цьому питання. Ключове питання полягає в тому, що залишається незадовільний рівень середнього пенсійного забезпечення і незадовільним бюджет Пенсійного фонду. Тому наша партія неодноразово і фракція про це наголошувала. І наша позиція була визначена у відкритому листі керівника партії і лідера нашої партії і керівника фракція Петра Симоненка до уряду, до Прем’єр-міністра України Януковича. Наша позиція, позиція фракції, полягає в тому, що ми вважаємо за доцільне передбачити врегулювання цього питання через закон.
Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Наступний буде виступати замість Беспалого Кириленко.
Шановні народні депутати! Найменше, що нам сьогодні в цьому залі потрібне, при розгляді законопроектів соціального спрямування, найменше, чого від нас чекає український народ - це політиканство, навішування ярликів, бо все це виглядає цинічно і лицемірно, з будь-якою фракції це не звучало б. Це цинічно і лицемірно - намагатися здобути якийсь сумнівний політичний капіталець на людській біді. Ми прекрасно розуміємо: всі законопроекти, котрі внесені сьогодні до цієї зали, всі вони, без виключення, не має значення, з якої фракції вони надійшли, від яких народних депутатів, - всі вони заслуговують на увагу і на повагу. Це наш брак в роботі - стаття 43 базового законопроекту. Це ми там так написали, що має можливість сьогодні уряд трактувати двозначно цю позицію про середню заробітну плату. Я хочу наголосити ось на чому. Чи законопроект за позначкою "2" Альошин, Ющенко, чи законопроект за позначкою "4" - Надрага, Шаров та інші, не важно хто, я закликаю сьогодні сесійну залу до співпраці. Голосувати їх з тим, щоб якийсь з цих законопроектів був прийнятий, бо всі вони мають на меті одне - зобов’язати Кабінет Міністрів не допускати більше таких помилок, внести зміни, тобто поправити наш брак в законотворчій роботі і ще раз закликаю всіх: давайте перестанемо займатися примітивним політиканством, коли розглядаються нормальні, звичайні законопроекти соціально-економічного спрямування. Дякую.
В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна" замість Бориса Беспалого.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги, я не буду вдаватися до будь-якого політиканства і тим більше наживати якийсь політичний капітал, а вдамся лише до фактів. Факти говорять про наступне. У всіх документах уряду пріоритетом визначено соціальний блок уряду. У цьому соціальному блоці є базові показники, наприклад, такі як мінімальна заробітна плата, наприклад, такі як прожитковий мінімум, наприклад, такі як пенсії. Що ми бачимо із цими показниками соціального блоку? Мінімальна заробітна плата знижена ще наприкінці минулого року з 237 до 205. Прожитковий мінімум двічі вносився урядом і двічі був відхилений Парламентом, при чому практично консолідовано відхилений і тому що парламент поганий, а тому що величина прожиткового мінімуму, яка вносилась урядом Януковича, не витримувала жодної критики. Вона була заниженою, нереальною і не може розраховувати на підтримку. І останній приклад із пенсіями. Я готовий дискутувати з тими, хто стверджує, що у цій ситуації, що склалася зараз, винна пенсійна реформа як така. Зовсім ні. Винна ревізія, яку застосував уряд до пенсійного законодавства на самому старті цієї пенсійної реформи. І тому вона, не встигши як слід започаткуватися, уже дискредитована. Це удар по всій соціально-економічній політиці країни. І у такій ситуації що ми бачимо: шість депутатських законопроектів і одна депутатська постанова. Жодного документу, який внесений урядом Януковича-Азарова, жодного, при тому, що ця пенсійна проблематика має величезний суспільний резонанс. Натомість ми бачимо деякі пропозиції, внесені депутатами більшості, але які також мають деяке своє підложжя. Виступав шанований мною депутат Василь Іванович Надрага перед тим. Він все правильно сказав про ідеологію, яка закладалася у новий пенсійний законопроект, коли він розглядався і ухвалювався. Але ж він не сказав, що у законопроекті, який, як я розумію, буде підтримуватись зараз більшістю, всі оці речі пропонується обчислювати [[цитую його законопроект]] "у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України", стаття 40. Стаття 43 - так само: "середня заробітна плата обчислена в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України", а не напряму законом, як це є у Законі "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" зараз і що уряд порушив. Тому фракція "Наша Україна" закликає, по-перше, повернутися до голосування по постанові 4606 і скасувати урядову постанову 1783. Це є принципова вимога. Ну, а серед цих законопроектів ми закликаємо проголосувати законопроект із позначкою "2" Альшина-Ющенка як найбільш прямий і такий, який розв’яже ситуацію в якнайшвидший спосіб.
Так, шановні колеги, час на розгляд питання вичерпано. З процедури, чи з мотивів, будь ласка, Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Тільки прошу дуже коротко, шановні колеги.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановні колеги! Шановні радіослухачі! Ми, соціалісти, дійсно голосували і підтримали законопроект. закон, будем говорить, проголосували за нього, але ми не давали повноважень і потім, коли всупереч Конституції Кабінет Міністрів прийняв постанову про базу. зменшив базу нарахування пенсій, чим на сьогоднішній день по підрахункам обікрали 8,5 мільйонів наших пенсіонерів не менше, ніж на 25-30 гривень. З цього приводу соціалісти звернулися до Конституційного Суду про антиконституційні дії Кабінету Міністрів. Ми вважаємо, що цьому треба ставити крапку, але ми виступаємо за те, що голосувати будемо за любий законопроект, який направлений на підвищення пенсій нашим пенсіонерам. Тому я би не хотів дійсно, щоб тут було більше політики, соціалісти підтримували і будуть підтримувати всі.
Так, Майстришин. Шановні колеги, ну не всі зразу. Це переходить в обговорення. Потім Матвієнков, Гінзбург. Я прошу, дуже коротко тільки говорити.
Володимир Майстришин, фракція "Регіони України", округ номер 14. Шановні депутати, я хотів би зараз певну арифметику довести до сьогоднішнього нашого обговорення. Законопроект Надраги якраз пробує врахувати стаж роботи. Дивіться, якщо ми сьогодні врахуємо 376, то ті максимальні пенсії ще більше піднімуться і ми не підтягнемо отих пенсій, які сьогодні отримують 120-130 гривень. Пропозиція наступна. Залишитись на 306, але дати можливість сьогодні підняти пенсії отим нижнім "слоям" як то кажуть, щоб можна було би врахувати людей, які працювали 20, 30, 40 років, і тоді цей коефіцієнт дасть можливість підняти пенсію не на 4-5 гривень, а набагато більше. От суть того законопроекту під номером 4. Сьогодні фракція регіонів обговорювала це питання, і ми пропонуємо все-таки підтримати його в першому читанні і потім суттєво доопрацювати з урахуванням всіх пропозицій. Дякую.
Шановні народні депутати, я вже оголосив, з мотивів Матвієнков, Гінзбург і все. Шановні колеги, я розумію, що це питання "пече" всім.
Матвієнков. 55 округ.
вся Верховна Рада не буде з мотивів виступати.
Уважаемые коллеги!
час вичерпаний, все.
Можно было бы задать вопрос.
Надрага і все.
прожить на 156 гривен пенсии. Но я хотел бы сегодня задать немножко другой вопрос. Почему вначале появилась цифра 376 гривен, затем цифра 306 гривен, которая взбудоражила всю страну и перевернула ее с ног на голову? Это первый вопрос. Вопрос второй. Не сегодня мы эту должны решать проблему, сегодня мы должны решать и смотреть проблему, как действительно выжить на 156 гривен. Сегодня и правительство, и мы должны предпринять меры для того, чтобы целевым повысить пенсию именно той категории людей, которая осталась за чертой выживания. Почему мы сегодня не видим того же проекта постановления Кабинета Министров, который бы целевым, о том, о чем мы говорили, дала бы возможность этим людям хоть как-то подтянуться к прожиточному минимуму? И я считаю, что, в первую очередь, мы должны этот шаг сделать, а потом уже рассматривать методологию того, каким образом исчислять среднюю заработную плату. Спасибо.
Ольга Гінзбург, будь ласка. Потім Надрага. Все, шановні колеги, час вичерпаний. Шановні колеги! З мотивів виступають 5 хвилин, більше навіть. Не можна з мотивів безкінечно виступати. По одному ж від фракцій виступили. Не кричіть, будь ласка, заспокойтеся. Ольга Гінзбург, будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановні виборці! Ми працювали на окрузі, всі мабуть зрозуміли, що сьогодні турбує наших виборців не політична реформа, бо по політичній реформі жодного виборця не було, який би звернувся, а справді поставили вверх дном всю країну із-за прийняття Закону про пенсію. І, можливо, уряд повинен був зробити експеримент на одній області, чи в одному місті, щоб виявити всі ці недоліки, а не потрібно було такий експеримент на всю країну робити. Я сьогодні розумію, що ці закони, які запропоновані, потрібно негайно прийняти, тому що люди сьогодні не розуміють, що з ними робить влада. А, по-друге. Цей пенсійний закон сьогодні принизив таку категорію населення, як другий список, де входять люди на п’ять років раніше пенсію, а немає коефіцієнту, який враховую. Вони отримують нижче, ніж звичайні громадяни йдуть. Потім у зв’язку з введенням мінімальної заробітної плати таким працівникам, як медичним.
Так, Василь Надрага, будь ласка. Шановні колеги, звикайте до Регламенту.
Уважаемые коллеги, всем, кто подвергал критике мой законопроект 4538-4, хочу ответить: мы должны сохранить логику - стаж и заработная плата. А вот увеличение пенсии, я обращаюсь ко всем своим критикам, последние два года я не единожды приходил в этот зал с законопроектами о том, чтобы ликвидировать льготы по платежам в Пенсионный фонд. Если не будет денег в Пенсионном фонде, то все наши сегодняшние страсти - это нулевая тема. И я просил, и, к большому сожалению, целый ряд законов на эту тему был не поддержан и в этом зале. И поэтому до тех пор, пока мы с одной стороны будем рассуждать о народе, а с другой стороны сохранять льготы по платежам, а правильно сказать, - разрешить не платить в Пенсионный фонд, вот до тех пор у нас и будет ситуация, с которой мы столкнулись с первого января. И поэтому я считаю, что, первое, мы должны сделать нормальный этот закон, а потом уже говорить или параллельно с ним говорить о поступлениях на выплату пенсий. Поэтому 4538-4 - это то, что нужно, это - системно и это даст свой результат. Спасибо.
Так, народний депутат Доманський, фракція комуністів. Баранівський. Артеменко. І на цьому давайте вже закінчимо, хоч на цьому зупинимось.
Владимир Михайлович, шановни народные депутаты! Я не хочу никого обидеть, но я хочу вам сообщить о решении пенсионеров Житомирской области. Они приняли решение вот эту надбавку - три, пять, шесть гривен перечислить Президенту Украины к его зарплате. Поэтому мы предлагаем всем пенсионерам так сделать, если будет такая пенсия. Спасибо.
Так, Олександр Баранівський. Потім Артеменко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановні колеги, у нас сьогодні пенсії нараховуються в Україні по двадцяти п’яти окремих законах. І тут уже, як колеги відмічали, що окремим чиновникам хватає коштів в тисячних вимірах оплачувати пенсію. Разом з тим, найменше хто захищений, нам пояснюють, що немає коштів. Тому ми, соціалісти, стоїмо на тому, що уряд повинен виконати норму закону і провести перерахунок у тому плані, як це передбачає закон, тобто із заробітної плати середньої у 376 гривень. І ми сьогодні, як тут уже відмічали мої колеги, будемо голосувати за всі закони, які направлені на те, щоб підняти пенсію хоч на 5, на 10, на 20 гривень. Ми повинні весь час цього добиватися. І та полеміка, яку ми підняли у суспільстві з приводу того, що не виконаний закон і людей обманули по пенсіях, вона і привела, що сьогодні розглядається це питання. Тому це треба робити і давайте будемо голосувати всі закони, щоб підняти пенсію.
Артеменко і давайте на цьому вже, мабуть, припинимо.
Володимире Михайловичу, шановний, я не буду коментувати законопроекти, бо я є співавтором одного з них. Але така є маленька репліка. Ви знаєте люди добре розуміють, що винен саме Кабінет Міністрів, а не Верховна Рада. Але їх дивує інше. Чому під час, пройшло два місяці, і лише зараз ці законопроекти виносяться? Ну соромно за Верховну Раду, яка в першу чергу має захищати інтереси виборців. Тому я вас прошу, Володимире Михайловичу, ви організовуйте роботу апарата, розберіться, чому такі важливі для країни законопроекти проходять два місяці, а якійсь про мігруючих риб, вибачте, дуже швидко. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Ставлю на голосування законопроекти у порядку їх надходження і порядку їх обговорення. Все, досить уже. Жебрівський - мікрофон. Ви знімаєте з голосування, да? Будь ласка, мікрофон, мікрофон Жебрівського.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ми домовилися, що мій законопроект при доопрацюванні увійде у законопроект два Альошин-Ющенко. Через це прохання комітету профільного підтримати 4538-2 закон Альошина-Ющенка, а наші там Пинзеника, мій і Яворівського доопрацювати і врахувати при підготовці до другого читання.
Шановні колеги, оскільки законопроект під номером 4538, автором якого є Жебрівський і група народних депутатів, вони пропонують його зняти, значить, ми його не ставимо на голосування. Фіксуємо, що цей документ знятий з розгляду. Наступний Віктора Михайловича Пинзеника він також запропонував його зняти з розгляду, підтримати інший законопроект. Значить, він також знімається з розгляду. Отже, я ставлю на голосування, шановні народні депутати, наступний законопроект за номером 4538-2, автори Альошин і Ющенко для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Йде голосування, шановні колеги. [[11:55:16]] За-220 По фракціях? Будь ласка. Оголошу. "Наша Україна" - 99, "Регіони України" - 4, фракція комуністів - 59, Партія промисловців і підприємців, "Трудової України", - 5, СДПУ(о) - 1, "Народовладдя" - 1, СПУ - 19, блоку Тимошенко - 18, "Демократичні ініціативи" - 0, Аграрна партія - 0, "Народний вибір" - 0, НДП - 0, позафракційні - 14. Оголошується, спокійно. Ставлю на голосування. Володимира Яворівського тепер проект ставиться на голосування. Ставлю на голосування проект за номером 4538-3 народного депутата Яворівського для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Прошу визначатися. [[11:56:22]] За-140 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування проект Закону за номером 4538-4 [[автори - народний депутат Надрага, Богатирьова та інші]] на голосування для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Прошу голосувати. [[11:56:59]] За-243 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. З процедури Петро Цибенко,будь ласка. Петро Цибенко, мікрофон, будь ласка, увімкніть. Ну, зараз, одну хвилинку зачекайте.
Спасибі, Володимир Михайлович. Шановні колеги, шановні громадяни України! Прийняттям закону, який зараз проголосовано, він набрав 243 голоси, власне кажучи, узаконено свавілля Кабінету Міністрів України. Я хотів би, щоб ви знали авторів цього свавілля - це пропрезидентська, проурядова більшість. А що стосується колег з більшості, я вас прошу, не звертайтеся до комітету з листами, де ви ллєте крокодилові сльози щодо поневірянь пенсіонерів. Сьогодні ви все це узаконили. Дякую.
Так, Віктор Пинзеник. Будь ласка, говоріть. Ну, мікрофон Пинзенику. Систему налагодьте, будь ласка, щоб ми вже завершили розгляд цього питання.
Шановні народні депутати, зараз в залі зроблена велика помилка. В законі було чітко написано, що є основою перерахунку пенсій - середня заробітна плата 376 гривень. Уряд порушив цю норму і взяв довільну суму, допустив порушення закону, і соромно, що ми підтримали в цьому залі порушення норм закону. Вибачте, та більшість, яка проголосувала за те рішення.
Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12 години 30 хвилин. Після перерви буде розглядатися проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо механізмів компенсації громадянам їх доходів. Що? Ну, я оголосив перерву, я ж не можу всіх.
Я секретаріат прошу запросити народних депутатів до сесійної зали і будемо продовжувати роботу. Я хотів би, шановні колеги, вам сказати, що останнім часом я, очевидно, як і ви отримую дуже багато листів від наших виборців, від громадян України, які обурюються тим, що я оголошую наявність зареєстрованих в залі 300-400 народних депутатів, а вони кажуть, що їх набагато менше і, що начисто я фальсифікую результати реальної присутності депутатів. То я хотів би пояснити, що, по-перше, це присутність карток, а, по-друге, я хотів би запросити, щоб ми були в залі і працювали відповідно до наших обов’язків. Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо механізму компенсації громадянам їх доходів". Доповідач Олександр Миколайович Стоян - народний депутат України. Ярослав Сухий буде виступати зі співдоповіддю.
Олександр Стоян, голова Федерації профспілок України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати. Вказаний законопроект розроблено з метою покращання захисту доходів громадян від втрат, пов’язаних з порушенням строків їх виплати. Як зараз діє ця компенсація за невчасно виплачену заробітну плату? Відповідно до Закону "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв’язку з порушеннями їх виплати компенсація прев’язана до інфляції". Якщо, наприклад, інфляція протягом року 3 відсотки, то й компенсація за затриману заробітну плату складає всього 3 відсотки. А якщо не було інфляції, тоді виявляється, що є борг по заробітній платі три, п’ять і більше місяців, але ніякої компенсації не здійснюється, бо не було інфляції. Це грубе порушення прав людини працюючої на винагороду за працю. Що я пропоную цим законом або цими змінами до закону. Застосувати до компенсації за затримку заробітної плати такий же механізм, який сьогодні запроваджується Законом "Про податок з доходу фізичних осіб". В цьому законі застосовано механізм стосовно відповідальності за прострочення термінів за неповне або несвоєчасне повернення суми надміру сплаченого податку. Це передбачено статтею 20-ю цього закону. Тому пропонується така схема. При затримці заробітної плати до 30 календарних днів наступних за днем граничного строку виплати доходів компенсацію у розмірі 10 відсотків, при затримці від 30 до 90 календарних днів - у розмірі 50 відсотків і при затримці від 91 дня календарного до наступного з моменту, коли громадянин повинен був отримати доходи, тобто заробітну плату, 100 відсотків. Запропонований механізм дозволить запобігти накопиченню боргів із виплати доходів, що вкрай важливо для вирішення проблеми заборгованості, та значно посилить соціальний захист громадян у випадках несвоєчасної заробітної плати. Хочу також зазначити, шановні колеги, що пропонується ввести цей закон з 1 липня 2004 року. Тобто якщо до 1 липня будуть погашені борги або з 1 липня їх не буде, то й не треба застосовувати цей Закон про компенсацію затриманої заробітної плати. Більше того, якщо ми приймемо цей закон, він не буде розповсюджуватися як механізм на ту заборговану плату, яка буде до 1 липня, тобто це буде стимулювати роботодавця платити вчасно заробітну плату. Дякую.
Дякую, Олександр Миколайович. Сідайте, будь ласка. Ярослав Михайлович Сухий, секретар Комітету з питань соціальної політики та праці. Будь ласка, позиція комітету.
Шановні народні депутати, проблемою гострою в соціальному, а тепер вже й в політичному відношенні, проблемою, яка довший час не розв’язується, залишається проблема не тільки заборгованості із заробітної плати, котра завмерла і низькими темпами надзвичайно знижується на рівні 2 мільярдів гривень. Але проблема несвоєчасної виплати заробітної плати. Тобто, я хочу наголосити на тому, що автор законопроекту, котрий щойно доповідав свій законопроект, виходив з того, що заборгованість заробітної плати починалася з несвоєчасної виплати, і той механізм, який існує, існував, я сподіваюся ми цей законопроект підтримаємо, до цього часу він був явно недосконалий, тому що в обсязі своєї. базового законопроекту про компенсацію громадянам втрати частини доходів в зв’язку з порушенням строків їх виплати він базувався на індексі інфляції. Коли інфляція нуль, чи коли інфляції нема, коли явище дефляції, тоді втрачена заробітна плата людям не компенсується. Цей законопроект на сьогоднішній день, я вам нагадую, він отримав позивне схвалення комітету, Головного науково-експертного управління. Головне науково-експерне управління пропонує взяти його за основу, Кабмін своїм листом віце-прем’єр-міністра України Табачника також підтримує цей законопроект, тому я думаю, що в нього є всі шанси бути на сьогоднішній день проголосованими. Я тільки хочу звернути вашу увагу на те, що цим законопроектом ми отримаємо можливість законодавчо закріпити можливість громадянина отримати належну і відповідну втратам компенсацію за затримку виплати його доходу. І така можливість. таку можливість ми отримали після того, коли з 1 січня 2004 року вступив в силу Закон про податок з доходів фізичних осіб, тому що, іншими словами кажу, чи те промислове підприємство чи та бізнес-структура, яка несвоєчасно виплачує грошову винагороду, гарантовану Конституцією за працю, фактично наживається на людських грошах, сама себе кредитує. Якщо такі явища мають місце, то вони повинні, згідно цього ж законопроекту, який багато створив незручностей для трудящих на промислових підприємствах, повинен компенсувати. І ще одне. Я звертаюся знову ж таки до депутатів-мажоритарників з округів індустріально розвинутих регіонів. Ви знаєте наскільки боляче стоїть там проблема, коли у людини 5, 6, 7, 10 тисяч зароблених гривень боргів, ситуація в сім’ї буває різна, ситуація буває надзвичайно складна, людина не має можливості отримати цих коштів, тому що то частина майна в податковій заставі, то вже розпродали, як правило, розрізали на металолом. Тому, я ще раз підкреслюю, заборгованість заборгованість заробітної плати починається саме із невиплати. Для того, щоб цей механізм компенсації зробити ефективним і не допускати такої заборгованості, я пропоную законопроект за номером 2119 підтримати у першому читанні, прийнявши його за основу. Дякую.
Дякую. Доповідь, співдоповідь закінчені, скорочена процедура. Будь ласка, народний депутат Заєць. Підготуватися Кармазіну.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати! Цей законопроект є дуже актуальним, і нам його треба приймати у першому читанні. Чому? Тому що заборгованість по виплаті заробітної плати у минулому році збільшилася у порівнянні з позаминулим роком. І я думаю, що мова тут йде про кілька мільйонів гривень. Тобто, це колосальні цифри. Отже, ми бачимо, що відповідальність роботодавців відсутня, якщо заборгованість по виплаті заробітної плати зростає. Фактично робітник чи працівник, який працює на цьому підприємстві у виробничій сфері, він не тільки не одержує зароблену ним заробітну плату вчасно і втрачає якусь долю цієї заробітної плати, оскільки є інфляція, а виступає у якості кредитора цього підприємства, бо кошти, які не виплачуються, вони якимсь же чином абсолютно використовуються. Тому є нагальна потреба у тому, щоб посилити відповідальність роботодавців. Але я хочу звернути вашу увагу до іншого. Справа у тому, що багато виплат: стипендій, заробітної плати, соціальних виплат проходять через особові рахунки в установах банку. І часто так буває, що не зовсім вчасно відбуваються ці виплати. Яким чином цей законопроект встановлює відповідальність саме банків по виплаті заробітної плати? На жаль, цей законопроект не дає відповіді нам на це запитання. Отже, під час доопрацювання цього законопроекту, я думаю, що треба посилити відповідальність не тільки роботодавця, а й тих установ, які здійснюють розрахунки через особові рахунки в установах банку. Друге питання. Це - питання визначення того дня затримки, після якого вводяться фактично ці санкції, економічні санкції. Сьогодні цей законопроект говорить про те, що ця санкція має вводитися після прострочки виплати заробітної плати впродовж одного дня. Чи це є реалістичний термін? Якщо заробітна плата підходить там у п’ятницю, наступає субота чи неділя. Я думаю, що це так само питання, на яке нам треба сьогодні знайти відповіді. Може, поставити і два дні, може, навпаки, стимулювати цим одним днем процес виплати заробітної плати вчасно. Тому, на мою думку, народні депутати, нам треба приймати цей законопроект з тим, щоб захистити працівників, щоб вони могли одержувати заробітну плату вчасно. Дякую.
Будь ласка, народний депутата Кармазін, підготуватись Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні виборці! Вчора я був вражений нашим Президентом. Я вчора закохався в нашого Президента, бо він нарешті зрозумів те, що я стверджую останніх п’ять років, що податок на додану вартість є згубним для держави. Він є таким, що знищує наше вітчизняне виробництво! Леонід Данилович! Та повиганяйте ви свій уряд, своїх радників. свого Медведчуркіса! Повиганяйте всіх і слухайте нас, опозицію! І потім, можливо, ви зрозумієте, що дотує якраз громадянин конкретний, дотує державу, а точніше всі клани, які сьогодні називаються коаліціями. Так от, зміна способу нарахування компенсацій громадянам встановленого державою рівня інфляції на процентне співвідношення облікової ставки Національного банку є, звісно, прогресивнішою і має захищати права громадян від свавілля чиновників і роботодавців. І в цьому є позитив. Чи нема негативу? Є. І негатив в цьому законопроекті є. Насправді, я хотів би чітко вказати, що передбачається, що він набуває чинності з 1 січня 2004 року. Але не написано, чи буде розповсюджувати свою дію на правовідносини із заборгованістю, які виникли до зазначеної дати, але вже будуть після цієї дати виконуватись. Застосування при нарахуванні компенсаційних виплат найбільшої облікової ставки банку, що діяла за час заборгованості, на мій погляд, є недоцільним, адже ставить юридичні особи, боржники у кабальне становище. Скажімо, заборгованість виникла хай 1 січня 2002 року, а облікова ставка Національного банку змінилася з більшої на меншу 2 січня 2002 року. З яких мотивів компенсаційні виплати тоді повинні нараховуватися за весь період, якщо підвищена ставка діяла по відношенню до даних правовідносин лише один день, якщо це з 2-го числа буде. Тому було б доцільно визначити, що компесаційні виплати нараховуються з урахуванням усіх показників облікових ставок НБУ, які діяли за весь період заборгованості. У мене повно пропозицій до цього законопроекту. Я б хотів би зараз звернутися до голови Національного банку Сергія Тигипко. Сергій Леонідовичу, ви рекламуєте двадцатки, слава Богу, що ви сьогодні це робите. Але я хотів би, щоб ви рекламували українську гривню, щоб ви сьогодні реагували на ті зміни, які відбуваються по відношенню до євро, по відношенню до долара і для того, щоб ви.
Слово має народний депутат Пузаков, підготуватися Яворівському.
Дякую. Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Даного закону чи змін до закону вже давно чекали, особливо ті, хто роками не отримує заробітну плату, роками пов’язані із судовою тяганиною. Заробітна плата - це основне джерело доходів, і вона повинна виплачуватися своєчасно в установлені строки, її невиплата є простроченим кредитом, взятим без згоди працівника на невизначений термін. Ті, хто не отримує своєчасно зарплату несуть матеріальні та моральні збитки, а тому мають право на відповідне відшкодування за користування державою або роботодавцями їх доходами. На різних рівнях протягом декількох років порушується питання про великі суми заборгованості заробітної плати. Це сьогодні не тільки в нашій області страшний біль, а і у всій Україні, що тягне за собою і плинність кадрів, і неплатоспроможність населення за комунальні послуги, це і хвороби та підвищення смертності. І на сьогодні проблема заборгованості по заробітній платі стоїть настільки гостро, що закривати очі на неї не можна, хоч без сорому роблять це деякі роботодавці. А ще на Кіровоградщині увійшло в звичку виплачувати поточну заробітну плату з горем пополам, а заборгованість - тільки в екстремальних випадках. Наприклад, сім’я Лук’яненків із селища Нова Прага Олександрійського району чотири роки не може забрати свою заробітну плату. А Шворинь із заводу "Більшовик", що у місті Кіровограді, три роки не може отримати виплату по лікарняним листам. Така ж ситуація з Шостак в Новоархангельську з вчителями та медпрацівниками області. Хто цим людям компенсує невиплату по заробітній платі? Викликає обурення серед народу, що не на фоні декларованого економічного піднесення, про що постійно говорить і Президент, і Прем’єр, зростає постійна заборгованість по заробітній платі, постійно зростають ціни на продукти харчування, на хліб. І при цьому народ опущений до рівня жебрацтва. А чому, напрошується питання, влада не думає відшукати кошти і компенсувати втрати найбільш незахищеним верствам населення, які потерпіли від зростання цін у минулому році? Чому наші люди повинні скитатися по білому світу в пошуках заробітку? Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Яворівський.
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", голова Національної спілки письменників. Шановні наші виборці, шановні колеги! Я рідко із цієї трибуни вживаю цифри. Через те вибачте мені, якщо, може в моєму виступі сьогодні буде їхній перебір. Але їхай наші виборці запам’ятаються це: за рівнем життя в Європі нижче українця лише грузини, албанці та молдавани, згідно з офіційним критерієм бідними (це коли доход в сім’ї менше 175 гривень на людну, так от в Україні 27,9 відсотки населення. 50,6 не можуть купувати нічого, крім їжі та одягу, 26,6 відсотки стверджують, що їх доходу не вистачає на харчування, 22,3 відсотки вважають, що вони живуть на межі голоду, 50,5 відсотки українців взагалі не мають заощаджень, а 23,3 відсотки спромоглися щось заощадити, але цього їм вистачить лише на один місяць життя. І нарешті, середня заробітна плата в Росії - 185 доларів, в Казахстані - 165 доларів, в Білорусії - 115, в Україні - 87. З України в пошуках заробітку виїхало 7 мільйонів громадян. На одне робоче місце в Україні претендує 16 осіб. Мінімальні пенсії: Казахстан - 29 доларів, Росія - 22 долари, Україна - 9 доларів. Оце відповідь на всі запевняння нашого уряду у нашого Президента, який захоплюється ростом економіки і ростом рівня нашого життя. Я хочу довести до вашого відому, шановні колеги народні депутати, що заборгованість лише в одній галузі, найсвятішій, можливо, галузі, яку має кожна нація - це освіта,. сьогодні на теренах мого Яворівського, Жовківського району та і в ваших районах, сьогодні заборгованість перед вчителями сягнула такого рівня, що якщо наші вчителі сьогодні подадуть до суду державу, а суд мусить прийняти позитивне рішення, то весь бюджет наш на освіту буде вичерпаний вже в травні місяці, після травня, фактично, вже ні копійки на освіту ми не будемо мати. Я думаю, що уряд, який має такий велетенський гріх, я тільки на освіті зупинився, але це ж не тільки освіта. І перед інтелігенцією спілка письменників 2 місяці ні копійки не фінансують, ні копійочки нам грошей не поступило. Через те прийняття цього закону дуже потрібно. Я сумніваюся в тому, що він відразу розв’яже всі вузли, але принаймні він збільшить.
Дякую. Не я. Шановні колеги, обговорення питання закінчено. Будемо визначатися. Профільний комітет рекомендує прийняти нам проект Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо механізму компенсації громадянам їх доходів", реєстраційний номер - 2119. За основу в першому читанні. Прошу голосувати. [[12:50:42]] За-170 Прошу по фракціях. "Наша Україна" - 74, "Регіони України" - 7, комуністи - 54, "Трудова Україна" - 1, Соціал-демократи - 8, "Народовладдя" - 0, соціалісти - 12, Блок Тимошенко - 7, Демініціативи - 0, Аграрної партії - 1, "Народний вибір" і НДП - 0, поза фракційні - 6. Рішення не прийнято. Закон. Грязєв, будь ласка.
Спасибо, Адам Иванович. Анатолий Грязев, фракция Социалистической партии Украины. Уважаемые коллеги, сейчас проходит в Музее Великой Отечественной войны съезд ветеранов, и было бы правильно, если бы вы поддержали такое предложение, чтобы от нашего имени направить им приветственную телеграмму с пожеланиями успешной работы, и здоровья, и всего самого доброго. Если принимается, я прошу, Адам Иванович, дать поручение Секретариату, чтобы такую телеграмму дать им. Спасибо.
Я вас інформую, що телеграма-вітання від імені Голови Верховної Ради направлена і вже озвучена на цьому з’їзді. Ваше доручення вже виконано. Законопроект номер 2119 знятий з розгляду. Переходимо до розгляду питання: проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про альтернативну [[невійськову]] службу", реєстраційний номер 3608. Заступник міністра праці та соціальної політики Галиць Георгій Костянтинович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. За 12 років дії Закону України "Про альтернативну [[невійськову]] службу" з’явилась низка проблемних питань, які потребують правового вирішення. Однією з найскладніших проблем організації альтернативної служби протягом останніх років залишається пошук робочого місця для її проходження, особливо у регіонах з високим рівнем безробіття. Ситуація ускладнюється тим, що у результаті процесу роздержавлення зменшилась кількість підприємств державної та комунальної форм власності, на які згідно з діючим законодавством повинні направлятися призовники для проходження альтернативної служби. З метою розширення сфери застосування праці альтернативників законопроектом передбачено внесення змін до статті 5-ї Закону України "Про альтернативну [[невійськову]] службу" щодо проходження альтернативної служби на підприємствах, у статутному фонді яких частка належить державі чи органу місцевого самоврядування. Потребує законодавчого врегулювання також питання щодо контролю за організацією та проходженням альтернативної служби, підвищення відповідальності альтернативників за виконання покладених на них обов’язків. Враховуючи, що альтернативна служба запроваджується замість проходження строкової військової служби, на наш погляд, потребує законодавчого врегулювання питання посилення відповідальності: як альтернативників, так і роботодавців, - за її проходження. З цією метою законопроектом пропонується внести доповнення до статті 8 щодо неможливості відмови призовника від місця проходження служби, визначеного комісією, а до статті 18 щодо неможливості розірвання у двосторонньому порядку власником підприємства трудового договору з альтернативником. Ці питання повинні врегульовуватися лише комісіями у справах альтернативної невійськової служби. Запропоновано також у частині 1 статті 16 строк альтернативної служби рахувати з дня початку роботи юнака на підприємстві, визначеного наказом про його зарахування, а не зазначеного у направленні, як передбачено чинним законодавством. Доцільно скасувати вимоги до альтернативника щодо інформування комісії про роботу в умовах неповного робочого дня або тижня, так як за це мають відповідати роботодавці. Хочу зазначити, що законопроект підготовлено з урахуванням пропозицій регіональних комісій у справах альтернативної невійськової служби погоджено з відповідними відомствами, схваленими на засіданні Кабінету Міністрів, розглянуто на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму. Прийняття законопроекту не потребує додаткових асигнувань з Державного бюджету. Дякую за увагу.
Так, Катерина Семенівна Самойлик, голова Комітету з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму має слово для співдоповіді.
Дякую. І ще хочу раз звернутись до колег. Справа йде тільки у вдосконаленні чинного законодавства. Перша і головна причина, що розширюється сфера застосування праці альтернативників там, де є державна частка в статуті. Друге. Ми чітко і ясно зазначаємо у законопроекті, що термін альтернативної служби в 1,5 рази повинен перевищувати термін строкової служби, тобто незалежно від того, якщо буде зменшуватися термін строкової служби, ми вже для того, щоб подальше не вносити зміни до закону, ми вказуємо, що цей термін альтернативщики повинен становити. в 1,5 рази більше бути, аніж термін строкової служби. Законопроектом підсилюється контроль за проходженням альтернативної невійськової служби і підстави для відмови, тобто контрольні функції держави збільшуються. Ми з вами одержали заключення нашого Експертного управління, вони вважають, що альтернативна служба повинна дорівнювати строковій службі. На наш погляд це викликало навіть подив. Такого не може бути, тому що ті, хто проходять альтернативну службу, вони служать рядом із своєю домівкою, мають вихідні дні, мають відпустку, мають заробітну плату. І це, звичайно, не оправдано. Тим більше, що світовий досвід свідчить, що, як звичайно, цей термін у декілька разів, півтора-два рази більше, а ніж термін строкової служби, це і досвід Чехії, Іспанії, Хорватії, Угорщини, Франції, Греції, Сербії, Чорногорії та таке інше. Нам також висловили зауваження, що треба було б, щоб і відпустка була така, як передбачено Законом "Про відпустки". Але я ще раз хочу підкреслити, що це також буде порушувати права тієї нашої молоді, яка відбуває строкову службу, і тому ми залишили без уваги і це зауваження Науково-експертного управління Верховної Ради України. Таким чином ми просили б вас підтримати даний законопроект і проголосувати його в остаточній редакції.
Так, Катерина Семенівна, дякую. Сідайте, будь ласка. Є потреба обговорювати, шановні колеги? Прошу висвітити на табло народних депутатів, що записалися. Андрій Шкіль має слово, представник фракції Блоку Юлії Тимошенко. Юрій Соломатін буде виступати наступним. Два - за, два - проти.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я, по-перше, хотів би наголосити на тому, що дійсно, питання альтернативної військової служби є питанням необхідним для врегулювання, якщо тут запропонував комітет, можна підтримувати. Але я хотів би сказати чому альтернативна служба прив’язується до строкової. Ми ж тут говоримо про професійну армію. І у нас тут повідомляють про те, що через п’ять, там максимум десять років, в 2015 році у нас буде професійна армія. То як можемо прив’язувати цей закон? Його доведеться тоді міняти до тих людей, які будуть призиватися до лав Збройних Сил? Ще сумніваюсь в тому, що Україна коли-небудь матиме за тих обставин, які складаються зараз, професійну армію, але тим не менше. Ми зараз маємо професійну міліцію, ми маємо 600 тис. представників міліції. І сьогодні Верховна Рада збільшила кількість працівників міліції чи тієї міліції, яка буде охороняти суди, не відомо, правда, від кого. Тому, вертаючись до альтернативної служби, я хотів би наголосити, що і питання відпусток тут можна було б розглядати, але для мене найнеобхіднішою річчю є все ж таки узалежнити альтернативну службу від строкової. Що мається на увазі? Звичайно, можна говорити, що альтернативна служба, вона є дещо пільговіша з строкову. Але ми зараз чітко можемо собі уявити, хто проходить службу у Збройних Силах України? Це, дійсно, робітничо-селянська армія, це - діти людей, батьків, які не змогли забезпечити хворобу своєму чадові. То альтернативна служба, це все-таки люди туди йдуть властиво з релігійних переконань. Я не вірю, що там є представники людей і батьків, які заплатили якісь гроші для того, щоб вони туди пішли. Бо стільки ж саме коштує не піти в армію взагалі. Тому тут треба було б все ж таки подивитися на певні пільги їм. Те, що вони проходять всі біля місця проживання, строкова служба в більшості випадків також за місцем проживання відбувається. Так, там немає відпусток, але там є інші засоби пільг. Тому б ще раз хотів би сказати, що в першому читанні, звичайно, прийняти необхідно, але там все ж таки треба було б уважніше подивитися до питання зменшення терміну проходження альтернативної служби в залежності від місця її проходження. Якщо це тяжке місце проходження, зокрема це - санітарна служба, це - догляд за тяжкохворими, тут можна було б зменшити, щоб заохотити туди прихід альтернативщиків. А там, де це простіше, де це служба патронажна, можна було б лишити термін, який запропонований комітетом. І загалом, я ще раз кажу, тут ми не маємо піти тим шляхом, яким пішов Туркменистан, коли за рахунок альтернативщиків вирішили питання медичного обслуговування. Дякую.
Юрій Соломатін передає право на виступ народному депутату Доманському. Будь ласка, фракція комуністів. Підготуватися Кармазіну.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Депутат Доманский, фракция коммунистов. Сущность этого закона правильная, и я думаю, что его надо будет принять. Но сейчас в Министерстве обороны находится новый закон про військову службу, где основным принципом формирования армии является контрактный принцип. Сегодня мы формируем армию смешанным принципом: призывная обязанность общая и контрактная. Поэтому этот закон будет действовать только до того времени, когда Министерство обороны внесет новый законопроект. Тогда, когда мы примем новый закон, контрактная система, я хотя и против ее, я за смешанную систему, но тогда будет гражданин нашего государства хочет идти на службу, составлять контракт, не хочет - не идет на армию. Поэтому я думаю, что до этого момента, когда мы примем новый закон, этот законопроект надо будет принять.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, я зразу для вас скажу, що я не буду голосувати за цей закон і буду проти, ви зразу собі помітьте. Чому? У першому читанні приймається ідеологія закону. Давайте подивимося, що закладено сюди в ідеологію. Шановна Катерина Семенівна, мабуть, не побачила, що уряд хоче завести нас, депутатів, зовсім на слизьке і потім показати, що це ми є порушниками і міжнародних конвенцій, які ратифікувала Україна, зокрема Міжнародний пакт про громадянські і політичні права, Резолюцію Копенгагенської наради по безпеці і співробітництву у Європі від 29 червня 1990 року, і Конституцію України, яка гарантує рівні права всім громадянам і не допускає обмежень цих прав за ознаками політичних, релігійних та інших переконань. Кому надається право на альтернативну невійськову службу? Воно надається тим, хто за релігійними переконаннями не може брати в руки зброю. Є такі? Є. Ми це визнали. В законі визнали чинному, визнали в інших документах. Тепер питання. А чому ж ми відносимося до них в півтора рази гірше? Це ідеологія цього закону, більше в цьому законі нічого немає. Тому я закликаю вас, схаменіться, не можна за нього голосувати. По цьому критерію, це раз. Друге. Це ви в статтю п’ять пропонували внести зміни. В статтю шосту ви пропонували такі зміни внести. В статтю п’ять ви вносите: альтернативну службу проходять на підприємствах, установах, організаціях, що перебувають у державній комунальній власності або у статутному фонді, яких частка паїв належить державі чи органу місцевого самоврядування, а також патронажній службі. Шановні, вистачає, слава Богу, і в державі підприємств. А якби ви проїхали по дорозі Одеса-Київ, яку зараз успішно мали закінчити до Нового року, тепер обіцяють до 24 серпня закінчити пан Кирпа, правда не знаю якого серпня, то ви побачили, що там ще робіт повно. І треба робити, і кругом таких доріг по Україні повно. Тепер дивіться, ви вносите зміну в частину третю статті 11: несвоєчасне подання заяви про направлення на альтернативну службу, відсутність підтверджень щодо істинності релігійних переконань. Це є підстави для відмови у направленні на альтернативну службу. Тобто вводяться в закон оціночні категорії. Хто буде оцінювати, достатній у вас рівень релігійних переконань чи недостатній? І, на кінець, вноситься контроль, який буде здійснюватися органом державного управлення з питань контролю та нагляду за додержанням законодавства про працю. Шановні, я категорично проти. І по відпустках також уже говорилося. Проти прийняття цього закону в такій.
Так, ви проти. Значить Ширко. Є народний депутат Ширко? Ні, ні. Євген Гірник, будь ласка. Немає Євгена Гірника. Володимир Черняк, будь ласка.
Володимир Черняк , фракція "Наша Україна". Шановні колеги, я "за", але - "проти". За ідеологію самого законопроекту. Дійсно, треба дати право на альтернативу, на альтернативну службу і завжди в людини повинна бути альтернатива. Але при цьому потрібно вирішити питання про критерії дозволу на альтернативну військову службу. Які підстави? Які мотиви? І яким чином можна оцінити об’єктивно, що в цієї людини є підстави, можливо в когось є більші підстави, але він іде служити, а в когось їх зовсім немає, але, щоб уникнути він може вибрати альтернативну службу. Я пам’ятаю як в свій час я, як пацифіст за переконанням ледве не дезертирував з лав Радянської армії, але стримав себе і все-таки дослужив до кінця. Але я мучився, тому що я - пацифіст за переконаннями, але треба було служити, я служив. Отже давайте будемо вирішувати питання про критерії, про підстави і, про добровільність все-таки повинен бути й примус певний. Якщо навіть ми дозволяємо альтернативну військову службу, то все-таки держава, відповідний орган вирішує питання про те, куди спрямувати, а то раптом всі захочуть десь, якесь одне, а треба буде, щоб хтось пішов санітаром їх не буде. Тому не можна довести принцип добровільності до абсурду. І останнє, звичайно, цей закон є паліативом, радикальним вирішенням проблеми є контрактна військова служба. І тільки тоді, коли ми перейдемо на контрактну військову службу, на професійну армію, то всі ці законопроекти самі собою будуть не потрібні. Дякую за увагу. Я за те, щоб прийняти у першому. щоб винести на повторне перше читання.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Перед голосування голова комітету Катерина Самойлик просить коротку репліку. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, я хочу вам сказати про те, що Міністерство оборони і профільний комітет підтримав цей законопроект, це перше. По-друге, шановні чоловіки, ніколи не можна порівняти тяготи строкової служби з альтернативною службою. Ми надали право віруючим за переконанням мати таку можливість, але не можна зрівняти ні в якому разі. І тому я, звертаючись до залу, прошу підтримати цей законопроект і в першому, і в другому, і в остаточному варіанті.
Так, шановні колеги, прошу уваги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативну невійськову службу" [[щодо сфери застосування праці альтернативників]], реєстраційний номер 3608. Прошу голосувати. За основу. [[13:10:05]] За-288 Рішення прийнято. Шановні колеги, була пропозиція комітету прийняти і в цілому як закон. Є застереження. Є, я ж бачу, застереження. Ну, не можу я, на превеликий жаль, не можу. Оголошується до розгляду проект постанови про 85-річчя ЛКСМУ та посилення молодіжних громадських організацій у виховній роботі з молоддю. Ну, застереження висловлюють, я не можу. Будь ласка, доповідач Полііт Андрій Анатолійович.
Спасибо. Андрей Полиит, фракция Компартии Украины, Ленинский комсомол Украины. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. 26 июня 2004 года исполняется 85 лет Ленинскому комсомолу Украины, организации, бесспорно, воспитавшей десятки миллионов граждан Украины, в том числе и руководителей страны, политических лидеров, выдающихся ученых, мастеров искусств, военачальников. Этот список можно было бы продолжать до бесконечности. Комсомольцы всех поколений создали могущественное государство, героически, нередко ценой собственной жизни защищали Родину в годы Великой Отечественной войны, восстанавливали страну в послевоенные годы. Комсомол воспитывал молодежь на идеях социальной справедливости. Именно в этой организации молодые люди осознавали персональную ответственность за порученное дело, получали навыки коллективной работы, общения с людьми. Сегодня, в условиях социально-экономического кризиса в Украине, серьезно осложнились и обострились проблемы молодежи, систематически нарушаются ее права, растет безработица, ухудшается состояние здоровья подрастающего поколения, распространяется детская проституция и преступность, с каждым годом сокращается реальная возможность бесплатного получения высшего образования. Уже давно забыто о том, что экзамен - это проверка знаний учеников, а не конкурс финансовых возможностей их родителей. В то же время, политическая пассивность молодежи мешает ей отстаивать свои права. Молодежное движение Украины слабо структурировано и объединяет только 5 - 7 процентов [[вдумайтесь в эту низкую цифру!]] молодых граждан Украины. Поэтому творческое осмысление опыта комсомола, его неоспоримое умение работать с молодежью способно сыграть серьезную роль в становлении молодежного движения нашей страны, усилении его социальной направленности и воспитательной работы. В постановлении, как вы видите, предлагается поддержать инициативу ветеранов комсомола, комсомольских организаций по празднованию на государственном уровне 85-й годовщины ЛКСМУ, принять меры для усиления контроля над выполнением требований законодательства в сфере реализации государственной молодежной политики, сосредоточить усилия соответствующих подразделений исполнительной власти, органов местного самоуправления на обеспечении занятости молодежи, предоставлении первого рабочего места, получении образования, формировании здорового образа жизни. Комитету Верховной Рады Украины по делам молодежной политики, физической культуры, спорта и туризма провести в комитете слушания о повышения роли молодежных и детских организаций в патриотическом и моральном воспитании юношей и девушек. И я уверен, что в том числе и большая часть народных депутатов, присутствующая сегодня в зале, прошли школу комсомола, прошли свое становление как личности, достигли много в жизни именно благодаря комсомолу. И поэтому я прошу вас проголосовать за данное постановление и поддержать молодежь. Молодежный комитет поддержал данный законопроект. данный проект постановления и предлагает принять его в целом. Спасибо большое.
Шановні колеги, є також проект постанови про неприйнятність цього проекту, тому, відповідно до Регламенту я надаю слово автору проекту постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту документу, який ми обговорили. Олег Тянгибок, будь ласка.
Олег Тягнибок, Бузький виборчий округ номер 120, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", фракція "Наша Україна". Шановні колеги, сьогодні я пропоную проект постанови про неприйнятність проекту постанови Верховної Ради України про 85-річчя комсомолу та посилення ролі молодіжної громадської організації у вихованні і роботі з молоддю. Нехай вас не вводить в оману гарні слова з назви проекту постанови про посилення роботи молодіжних, громадських організацій у вихованні, роботі з молоддю. Повірте, жодної молодіжної організації, крім комсомолу, у цій постанові не згадано. Не згадано тому, що мета цієї постанови відмінна від задекларованої. Постанова приймається не заради підтримки молодіжного руху, а задля реанімації та історичного виправлення ЛКСМУ та загалом СРСР, а це вже становить загрозу суверенітету та незалежності України. [[Ш у м у з а л і]] Перше. Ленінська комуністична спілка молоді України як невід’ємна частина комсомолу була лише молодіжною організацією, вона була складовою системи державної влади СРСР до серпня 1990 року - влади, яка вимордувала мільйони українців голодоморами, концтаборами, розпорошила сотні тисяч українців по безкрайнім просторам Совєтського Союзу за допомогою комсомольських будов. Друге. Я хочу запитати вас, колеги, до яких пір будемо вносити на розгляд нашого парламенту подібні постанови про святкування річниць організацій, які є причетними до найчорніших сторінок історії України? Третє. Де ж логіка у нас з вами, колеги? У зверненні до українського народу учасників спеціального засідання Верховної Ради від 14 травня 2003 року щодо вшанування пам’яті жертв голодомору 32-33-го років, ми ствердили, що голодомор 32-33-го років був актом геноциду українського народу, що тотальне винищення мільйонів українських хліборобів штучним голодом стало свідомою терористичною акцією політичної системи сталінізму. Так ось, комсомол і був частиною цієї системи. Він повинен розділити всю відповідальність за створення голодомору в Україні. У зв’язку з цим з морально-етичних та політичних мотивів є неприйнятним відзначення жахливої трагедії українського голодомору і святкування 85-ї річниці комсомолу. Четверте. Дана постанова не відповідає Конституції України. У 24 статті, що визначає, що не може бути привілеїв чи обмежень за політичними переконаннями, і у 36 статті. Наступне. Цей проект постанови не має фінансово-економічного обгрунтування. Хоча у самому проекті міститься положення про виділення необхідних коштів для проведення зазначених заходів. Але оскільки це не узгоджено з урядом і згідно пункту п’ятого частини першої статті 3.5.1 Регламенту є підстави для визнання цього проекту постанови неприйнятним. Крім того вважаю, що "виділення необхідних коштів" без зазначення суми можна розцінювати, як політичний хабар комуністам за підтримку конституційної реформи та інших дій влади. По суті цією постановою комуністи пропонують владі підписати фінансовий чек, в який потім потрібну суму внесуть.
Дякую Шановні колеги! Прошу заспокоїтися. У мене є пропозиція, шановні колеги. Щоб не політизувати. Ну, послухайте, будь ласка. Щоб не політизувати цю тему, не вносити нервозність, давайте ми зараз шляхом голосування визначимося і все. [[Ш у м у з а л і]] Немає заперечень? Будь ласка, Юрій Кармазін. Два - за, два - проти. Юрій Кармазін. Потім ви в кінці скажете. Ви ж будете виступати зараз, шановні колеги. Підготуватися Михайлу Мельничуку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я за те, щоб ми пам’ятали всі дати в історії України і не брали вибірково якихось дат. Я проти того, що ми не підтримали широке відзначення річниці з дня народження Тараса Григоровича Шевченка. Я категорично проти того, що сьогодні 50 тис. тираж газети "Кримської правди", головного редактора якої ви, Володимире Михайловичу відзначили почесною грамотою Верховної Ради України, я так думаю, від імені парламенту України, кожного дня друкували в своїх номерах Олеся Бузини "Вурдалак Тарас Шевченко". І чомусь ніхто не здіймає галасу, шановні! Та ви подивіться, що робиться! Ганьбиться честь нашого письменника! Ганьбиться честь кожного українця! І всі мовчать - і комсомол в Криму мовчить, і Комуністична партія мовчить в Криму, і всі інші мовчать! Чому? Можливо, тому, що вони не українські?! Можливо тому. Тому, шановні друзі, я хотів би, щоб ми чітко дивилися по постанові, Володимире Михайловичу. Тут написано: підтримати ініціативу. А вона що така слабка, що треба підтримувати? Надати дієву допомогу. Чим? Грошима? Виділення необхідних коштів. Де тоді економічне обгрунтування? Тобто ми маємо чітко розуміти: якщо проект постанови, давайте під нього все обгрунтування, скільки це буде коштувати. Тут доручається Голові Верховної Ради провести зустріч з ветеранами і так далі. Ну, це дуже правильно. Але Голова сам вже вирішить, коли йому що робити. Можливо, це і не потребує нашої з вами постанови. Тому, шановні народні депутати! наша Конституція забороняє якусь одну ідеологію робити в державі панівною. В даному випадку в цій постанові в пункті третьому, де говориться про доручення Кабінету Міністрів України, все говориться про те, що одна ідеологія буде в державі панівна. Я не думаю, що це правильно. І тому я хочу, щоб ви звернули увагу на пункт третій цієї постанови, де чітко написано, що зробити. Доповнити учбові програми для загальноосвітніх навчальних закладів. Тобто ми не писали цього, що доповнити це по голодомору. Не написали це, що доповнити це по іншим речам. Але, почекайте, ви погано бачили наші підручники, чи погано їх вивчали. Я хотів би, щоб ви їх вивчили. Пане Голово, я прошу зробити зауваження тим, хто викрикує з місця. Зовсім не наша задача сьогодні рекомендувати Львівській обласній раді відміняти розпорядження голови Львівської обласної ради. Якщо вони допустили порушення, давайте.
Дякую Юрій Анатолійович. Слово має для виступу Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, підготуватися Івану Миговичу.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Фракція визначилася, ми будемо голосувати "за". Ви, шановні, давайте будемо поважно дивитися на всю історію нашої країни. Чому ми так ганьбимо самі себе? Я був членом ЛКСМ. І що я причетний до тих подій, про які тут говорили. 90 або 80 відсотків парламентарів - це бувші члени ЛКСМ. А, по-перше, чому ми не поважаємо нашу історію? Чому не поважаємо нашу молодь та, яка відбудовувала державу, відбудовувала Україну? Це ж були тисячі, десятки тисяч загонів, які розбудовували нашу державу. І сьогодні вже протягом останніх десятиріч ніхто не може розвалити таку сильну державу, як Україна, або, мабуть, у цьому році ми вже і не дамо це зробити нікому. Давайте продумаємо, а далі почитайте, чому ви не дивитеся на таку річ, посилення ролі діяльності громадських молодіжних організацій. Чому ми вчепилися за 85 років, а не дивимося, що суть далі іде. А що у нас сьогодні з молоддю, чи мають рівні права громадські організації молодіжні працювати? Ні. Беремо молодіжну організацію соціалістичну молодь, крило нашої партії, вони що мають рівні права, чим інше молодіжне крило в іншій партії. Ті мають право бути на посадах, їм дають посади, а наших з усіх робіт зганяють, тому що ти є членом соціалістичного крила, молодіжного крила партії. Ось чому треба думати. Про це треба думати, що ми робимо з молоддю. Коли в душі втравляємо молодих людей те, що ми не можемо погодити тут у парламенті. Дуже прикро, що Президент кінець кінцем зрозумів, аж сьогодні, бачите, у молодьожи не та стипендія, давайте підвищимо. Та це просто знущання над молоддю підняти до 50-60 гривень стипендію. Хто може сьогодні прожити? А якщо він з села їде сюди, де ні зарплати, нічого, сільська молодь навчається? Як йому прожити за оцю стипендію? Що робиться у нас в сільгоспвузах, сільгосптехнікумах? Куди діваються десятки тисяч випускників молоді? Колгосп, уже зрозуміло, їх немає, комусь воно на заваді було. А далі що робити з цією молоддю? Навіщо ми клепаємо ці кадри, а потім не дамо людині заробити на кусень хліба, як говорять? А говоримо про те, що не треба відзначити. Може треба зробити так, щоб ми не забували минуле і будували краще майбутнє для нашої молоді. Дякую.
Іван Мигович, фракція комуністів.
Дякую. Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановний Володимире Михайловичу, колеги, гості! У цю мить до нашої зали без перебільшення спрямовані погляди мільйонів співвітчизників, яким випала комсомольська юність. То були не просто найкращі їхні життєві роки, але й добрі справи, романтика, пошуки, радощі, болі. Тому вгамуємо пристрасті і задумаємося спокійно, серйозно перед голосуванням з розглядуваного питання. Йдеться не просто про чергову дату чи буденну подію. Фактично ми дамо оцінку вісімдесятип’ятилітньої діяльності ЛКСМУ. Мало громадських об’єднань має таку історію - нелегку, суперечливу та загалом славну, захоплюючу. На Закарпатті, наприклад, комсомол успадкував і розвинув традиції соціалістичної спілки, спілки селянської молоді та інших прогресивних організацій. Абстрагуючись від конкретного, відверто визнаємо, український комсомол виконував цілий ряд суспільно-значимих функцій, основні з них: виховна, освітня, правозахисна, управлінська, дозвільна та інші. Загальновизнані заслуги. в захисті Вітчизни від гітлерівських загарбників та їх посіпак, участь у відбудові зруйнованого війною народного господарства в економічному піднесенні України. В комсомольську школу прийшли десятки мільйонів юнаків і дівчат. Чимало з них сьогодні присутні тут, а ще більше використовують набутий досвід в різних галузях суспільної діяльності. Звичайно, як і в будь-якій громадській, масовій організації було комсомолу все і труднощі, і прорахунки, і недоліки. І ось зараз нам необхідно розглянути цілий ряд законопроектів буквально, які роздані і "Про трудові загони", і "Про програму патріотичного виховання молоді", і тут нам досвід уроки комсомолу будуть цінні як ніколи. Тому давайте тверезо, даючи йому оцінку критично його осмислимо, об’єктивно зважимо і дамо все-таки поштовх, імпульс по вдосконалення діяльності громадських організацій. Ми повинні позбутися як нігілістичного підходу до історії українського комсомолу так і. Саме в цьому може і повинен послужити внесений проект постанови, а головне її наступне виконання. Ми. в молодіжному русі. Я сам пишаюсь тим, що починав своє трудове життя в комсомолі і він мені дав багато того, чим я сьогодні є. І так сьогодні скажуть мільйони співвітчизників. Якщо ми на ділі турбуємося про майбутнє України, підтримаємо постанову.
Дякую. Так, шановні колеги, у нас два "за" є, один проти. Юрій Соломатін, ви за чи проти? За. Значить, будь ласка, хто проти буде виступати? І будемо голосувати.
Народний Рух України, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановний Голово, шановні народні депутати! По-перше, цей проект, дійсно, суперечить Конституції України, зокрема, 24-й і 36-й статтям, де йдеться про те, що не може бути привілеїв за політичними переконаннями, і всі об’єднання громадян є рівні перед законом. Ця постанова надає привілеї одній організації. За державні кошти ліві черговий раз хочуть пропіарити і прорекламувати свої ліві ідеї перед черговими виборами, і тому за це не можна голосувати цю постанову. А тепер по суті. Комсомол був не лише молодіжною організацією. За 70 років існування тоталітарного режиму він був складовою системою державної влади, яка була очолювана Компартією. Влада, котра організовувала голодомор, коли загинуло мільйони українців, - комсомольці були передовим загоном. Влада, яка організовували численні депортації мирного населення різних національностей, - комсомольці були попереду. Влада, котра будувала концтабори, ГУЛАГи, переслідувала інакомислячих, створила епоху застою, збудувала імперію зла, і це далеко не повний перелік заслуг, де комсомольці були завжди попереду. Нам пропонують відзначити ювілей організації, котра причетна до найчорніших сторінок історії України, і як? Провести збори і концерти, визначити ветеранів комсомолу, створити музей комсомольської слави, невідомо тільки, якої - чи часів репресій, чи часів застоїв, змінити шкільну програму і переписати українську історію. І на все це виділити кошти. А скільки? Невідомо, скільки. Стільки, скільки треба. Нафталіном чути від таких пропозицій. Ви будете сміятися, але згідно з проектом постанови Голова Верховної Ради має зустрітися з ветеранами комсомолу, а Державний комітет по телебаченню і радіомовленню має забезпечити висвітлення цього всього балагану у засобах масової інформації. Верховній Раді, що відводиться у постанові, роль Верховного суду, бо пропонується визнати необгрунтованим документ про участь комсомольської організації у антидержавному блоці. Отже, ліві, йдучи на такий крок, відчувають, що вони втрачають довіру у виборців через свою фальшиву політику, через те, що сьогодні підспівують олігархічному режиму через., тобто через співпрацю з режимом, тому що їм сьогодні це вигідно. Тому і з’являються такі проекти і навіть за неповний місяць включаються у порядок денний, тоді як інші проекти, спрямовані на соціальний захист громадян, чекають своєї черги місяцями, а то й більше. Але я хочу сказати, що лівих чекає така сама участь, як і комуністів у Росії, бо там вони на останніх виборах втратили своїх виборців майже вдвічі саме через загравання з владою. І ліві ідеї.
Дякую. Шановні народні депутати, одну хвилинку. Голова комітету, Катерина Семенюк, будь ласка, мікрофон. І будемо голосувати.
Шановні колеги, в комітеті представлені різні політичні сили. І майже повним складом, за винятком одного члена комітету, члени нашого комітету висловились за підтримку постанови. І, враховуючи те, що кожен із нас, у кого є пам’ять, історична, людська врешті-решт, пройшов школу комсомолу, хто пам’ятає історичний вклад комсомолу в розвиток нашої держави, я дуже прошу підтримати цю постанову.
Шановні колеги, відповідно до Регламенту. Давайте, шановні колеги, визначимося голосуванням, не будемо політизувати! Я прошу, В’ячеславе, вас! Я спочатку поставлю на голосування проект постанови про неприйнятність, а потім вже будемо далі визначатись. Прошу уваги! Я ставлю на голосування проект постанови, реєстраційний номер 4613/п про неприйнятність проекту Постанови Верховної Ради України "Про 85-річчя ЛКСМУ та посилення ролі молодіжних організацій у виховній роботі з молоддю". Автор народний депутат Тягнибок. Так, йде голосування. [[13:32:36]] За-114 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Вимога є, шановні колеги. Зараз, одну хвилинку, я прочитаю. Наша Україна - 91, Регіони України - 2, Комуністів - 0, Партія промисловців і підприємців, "Трудової України" - 0, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] - 0, Народовладдя - 2, СПУ- 0, Блок Юлії Тимошенко - 14, Демократичні ініціативи - 0, Аграрна партія - 0, Народний вибір - 0, НДП - 0, Позафракційні - 5. Отже, шановні колеги. у нас є всі підстави поставити на голосування, прошу уваги, про прийняття проекту постанови Верховної Ради України про 85-річчя ЛКСМУ та посилення ролі молодіжних громадських організацій у виховній роботі з молоддю [[реєстраційний номер 4613]]. Я ставлю на голосування відразу в цілому. Прошу голосувати. [[13:33:48]] За-260 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Оголошується до розгляду проект постанови про затвердження завдань Національної програми інформатизації на 2003-2005 роки. По фракціях, будь ласка. Прошу спокійно, шановні колеги. Наша Україна - 0, Регіони України - 49, Комуністів - 58, Партія промисловців і підприємців, "Трудової України" - 39, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] - 18, Народовладдя - 21, СПУ- 19, Блок Юлії Тимошенко - 2, Демократичні ініціативи -11, Аграрна партія - 16, Народний вибір - 13, НДП - 10, Позафракційні - 4. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко, мікрофон.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, мене якраз не дивує, що у профільному комітеті знаходиться час проштовхнути цю постанову, а, наприклад, законопроект про забезпечення першого робочого місця для молоді депутата Хомутинника із більшості, до речі, 2 роки вже "блукає" парламентом і ніяк до нього черга не дійде. Оце показово для роботи цього комітету. А щодо. до вас, Володимире Михайловичу, я хочу звернути увагу, що у нормах цієї постанови є мінімум дві неприйнятні речі. По-перше, тепер ми будемо нашим рішенням у навчальних закладах утворювати виховні години з історії ЛКСМУ, а це теперішня молодіжна організація, а не минула, і виділяти на це кошти наступним пунктом. А ви зобов’язані будете, хоча ми вас не уповноважуємо всі, із сучасним активом ЛКСМУ в червні 2004 року провести зустріч. То давайте ми всі будемо вносити такі пропозиції, ви всі будете зобов’язані. проводити з вами зустрічі.
Юрій Луценко, будь ласка. Ну, шановні, ну вже ж рішення ж прийнято. Хорошо, зараз.
Шановні депутати і шановні радіослухачі! Я би хотів все-таки зняти політичні пристрасті з цього питання. Я думаю, що історію. поважати, яка вона, пам’ятати про неї і хотів би привітати з ювілеєм всіх тих комсомольців, які там були рядовими членами і порадити тим, хто комсомольські "бабки" зробив банки, фірми і холдинги поділитися з рядовими комсомольцями, які завтра будуть святкувати ювілей.
Дякую. Катерина Самойлик. Шановні колеги, питання розглянуто, вичерпане, все. Голова комітету - репліка, оскільки згадувалося тут.
Я даю пояснення. Закон. проект закону України про державні гарантії першого робочого місця для молоді стояв у порядку денному Верховної Ради України, а ви, блокуючи роботу Верховної Ради, ламаючи мікрофони і таке інше, ви все зробили для того, щоб цей законопроект не був розглянутий.
Так, Андрій Шкіль. Прошу дуже коротко тільки. І давайте працювати далі.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я звичайно тут підтримую колегу Тягнибок, який виступив з неприйнятністю цього законопроекту. І я ще скажу, давайте дійсно не політизувати. Давайте холоднокровно до цього поставимося. Український народ буде фінансувати передвиборчу кампанію однієї партії. Український народ буде фінансувати зміну в підручниках, про що в принципі не може навіть іти мови. Що будемо міняти? В усіх підручниках і так написано про українську історію так мало і так багато різних нісенітниць, що ще додасться цих нісенітниць. І врешті-решт, ну давайте ми визначимося, давайте хай Верховна Рада визначиться: вона обслуговує інтереси дійсно холдінгів політичних і груп чи відстоює інтереси народу? Давайте ми спитаємся у цих рядових комсомольців, які зараз живуть в Україні, які були колись ними, що вони хочуть? Відмічання 80-ти роковин чи кращого життя? І це - декларативна абсолютно заява, яка нічого не дає ні рядовим комсомольцям, ні колишнім, ні майбутнім.
Дякую. Шановні колеги, я прошу, щоб ми далі продовжили роботу злагоджено, оперативно і продуктивно. У нас надзвичайно багато законопроектів необхідно розглянути. Оголошується до розгляду проект Постанови про затвердження Завдань Національної програми інформатизації на 2003-2005 роки. Я прошу звернути увагу, 2003-й. Зараз 2004 рік уже, третій місяць іде. Заступник голови Державного комітету зв’язку та інформатизації України Проживальский Олег Петрович. Будь ласка, дуже коротко. Підготуватися Михайлу Кузьмичу Родіонову.
Шановні народні депутати! Національна програма інформатизації є механізмом, за допомогою якого в Україні здійснюється державне регулювання у сфері інформатизації, що має забезпечити системність, комплексність і узгодженість розвитку процесів інформатизації України та сприяти вирішенню однієї з найактуальніших задач сьогодення - побудові інформаційного суспільства України. Проект постанови розроблено на виконання статті дев’ять Закону України "Про національну програму інформатизації". Завдання національної програми інформатизації на три роки визначає орієнтири у сфері інформатизації на трирічний період, є системним документом, що встановлює, за якими напрямками будуть розгортатися роботи по створенню сучасної національної інфраструктури держави. При формуванні річних бюджетів ці завдання будуть враховуватись. Документ об’єднує у собі завдання, які відображають напрямки діяльності у сфері інформатизації, містить результати, що передбачається отримати за умови належного щорічного фінансування реалізації завдань. Серед найважливіших очікуваних результатів виконання завдань Національної програми інформатизації на три роки слід відзначити розвиток мережі Інтернет в Україні, створення інформаційної системи "Електронний уряд", створення та інтеграція інформаційних ресурсів, впровадження системи електронного документообігу, створення системи захисту інформації, в тому числі антивірусний захист держави інформаційних ресурсів, вдосконалення інформаційно-аналітичного забезпечення органів державної влади, впровадження, продовження виконання інформатизації загальноосвітніх навчальних закладів, комп’ютиризації сільських шкіл. Я, дійсно, теж хочу звернути вашу увагу на те, що це програма на 2003-2005 рік. Справа в тому, що вона проходить досить складні етапи узгодження. І тому так вийшло, що вона поки дійшла до цього парламенту, вона вже в четверте виноситься на розгляд і ніяк не попадає, черга не доходить. Тому я пропоную прийняти цю програму, але внесли зміни, які запропонував Комітет з питань правової політики, внести зміни на рік 2004-2006. Вона є актуальною для цього періоду. І я думаю, проблеми ніякої не буде. Якщо ж ми не приймемо цю програму сьогодні або відкладемо, то бюджет, який вже зараз починає формуватися на 2005 рік, він буде формуватися без цієї стратегії, яка зараз вона закладена разом з вами всіма. Дякую за увагу.
Дякую Олег Петрович. Сідайте, будь ласка. Михайло Кузьмич Родіонов - голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти.
Уважаемые товарищи, народные депутаты. Комітет з питань науки і освіти розглянув проект постанови Верховної Ради України про затвердження завдань Національної програми інформатизації на 2003-2005 роки. Реєстраційний номер 4007 від 18.07.2003 року. І вважаю його таким, що втратив актуальність та потребує суттєвого доопрацювання. Виходячи з цього комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України повернути зазначений проект постанови на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи Кабінету Міністрів України. Комітет приймає таке рішення, також взяв до уваги рішення Консультативної ради з питань інформатизації при Верховній Раді України від 7 листопада 2003 року, рішення багатьох комітетів Верховної Ради України - у закординних справах; з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи; з питань фінансів і банківської діяльності; з питань культури і духовності; з питань правової політики; Головного науково-експертного управління щодо необхідності суттєвого доопрацювання зазначеної програми. Рішення Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України: прийняти з урахуванням висловлених в його висновках зауважень. І коротко относительно почему такое решение комитета Верховной Рады. Во-первых, программа, как у всех у нас наверное на слуху, это то, что принимается на последующие годы. Как уже отмечалось, это программа, перспективная программа принимается на 2003-2005 рокы. То есть 2003 год на думку комитета давно уже минув и не доцільно розглядати. 2004 годе теж вже іде. І стосовно коштів, які є в Державному бюджеті, вони вже є. На думку комітету, доцільно виносити зараз уже програму на 2005-2007 роки. І ця програма повинна бути не так, як зараз, тобто є якісь окремі там завдання, а далі те, що є або те, що буде колись. А програма повинна бути така, щоб там було на кожен рік орієнтовно фінансування. І що ми отримуємо? Тобто дивно зараз приймати такі програми, які не можна і проконтролювати. Тому до протоколу я ще хочу сказати, що комітет Верховної Ради вважає, що Кабінет Міністрів не враховує вимоги статті дев’ятої Закону України "Про національні програми інформатизації", якою передбачено, що Кабінет Міністрів. щорічно. Разом з Законом України "Про державний бюджет України" на наступний рік подає на розгляд Верховна Рада України доповідь "Про стан і інформатизацію в Україні” завдання Національної програми інформатизації на наступні 3 роки та програму завдань з інформатизації на наступний бюджетний рік з визначеним джерел фінансування".
Так. Дякую, Михайло Кузьмич. Шановні колеги, перейдемо до обговорення нам треба "2" - За, "2" - Проти. Володимир Кирилович Черняк, фракція "Наша Україна". Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записались Юрій Кармазін буде виступати наступним.
Володимир Черняк - фракція "Наша Україна". Шановні колеги, сумно і смішно. Сумно, що ми до цього часу не прийняли програму інформатизації. Мені важко уявити сучасну розвинену країну, чи принаймні, яка прагне бути розвиненою, яка б не вирішувала проблем інформатизації, взагалі, всіх сфер життя, вищої школи, загальноосвітніх шкіл, управлінської діяльності. Ми зволікали, зволікали, зволікали з прийняттям і це вже смішно. Зараз профільний комітет пропонує в зв’язку з тим, що програма була на 2003-2005 роки, а вже 2004 рік повернути її назад, доопрацювати і вже потім її винести на новий термін. Якщо ми будемо так і далі зволікати, то ми знову питання не вирішимо, тому що буде формуватися новий, буде бюджет на новий рік формуватися, і знову не буде вирішено питання про фінансування цієї програми. Тому, мабуть, в цій ситуації вже потрібно погодитися з думкою про те, що потрібно повернути її, але потрібно протокольно визначити терміни, що в дуже короткі термінів враховуються ці побажання, програма оновлюється, і Верховна Рада найближчим часом розгляне цю програму і її затвердить. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, будь ласка. Є Юрій Анатолійович Кармазін? Підготуватися Андрію Шкілю.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність”, виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович! Насамперед, ми не можемо голосувати зараз за прийняття цієї програми на 2003-2005 рік, тому що сьогодні 2004-й. Тому, тільки тому вона вже має бути відкликана урядом і терміново замінена. Я абсолютно погоджуюся тут з виступаючим від комітету шановним народним депутатом Радіоновим, вона має бути з 2004-го, не 2005-го, тому що випадає 204 рік, якщо вашу пропозицію повністю враховувати, треба з 2004-го по 2007-й рік, це по-перше. І по-друге, по суті, серед положень, які тут зазначені, я хотів би, щоб Науково-експертне управління запропонувало також подальший розвиток і використання офіційного інтернет-сайту Верховної Ради України, Володимир Михайлович, саме для зміцнення демократичних засад українського суспільства. Ми маємо бути відкритими для суспільства, а для нас, народних депутатів України, ви знаєте, скільки ще чого не відкрито. Скільки разів я звертаюся до вас: відкрийте розпорядження, відкрийте, щоб депутат міг побачити. Я не можу сьогодні зрозуміти, для кого існують розпорядження, якщо народний депутат України не може з ними ознайомитися? Поставте тоді гриф там "Цілком таємно". Що ви хочете заховати? Все, що там заховано, ми й так знаємо про ці таємниці. Але я прошу вас: зробіть такий крок і зробіть крок до відкритості, по-перше, від депутатів спочатку, для депутатів, і потім для всіх громадян України. Тепер ця система, яку пропонується, створити автоматизовану інформаційно-аналітичну систему кому: Державному казначейству, податкових органів, Рахункової палати, Мінпраці. А що для людей? Де прозорість всіх цих процесів для людей? Немає ж прозорості. Що для судової системи? Як сьогодні людина може отримати довідку, що з його справою? Чому вона через депутата звертається, щоб узнати, коли справа у Верховному суді призначена до розгляду і скільки місяців ще її чекати цій людині? Давайте ми забезпечимо, все це дуже просто, і дешево потім, і доступно для людей. Тому, Володимире Михайловичу, у мене пропозиція: приймати цю постанову: про затвердження завдань Національної програми - в двох читаннях. Якщо комітет підтримає, тоді тільки ми можемо проголосувати в першому читанні, потім повиправляти всі недолугості і зробити так, як потрібно. Або інша альтернатива: повернути тоді уряду, хай переробляє і дає програму на 2004 - 2007 рік. Але не з тим тільки, щоб вони про себе вирішували питання, а там, в першу чергу, мають стояти питання, які стосуються забезпечення реалізації прав і свобод громадян, які виголошені Конституцією України. Дякую.
Будь ласка, Андрій Шкіль.
Дякую. Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я, знаєте, хотів би тут до деяких ілюзій певних, тому що програма, Національна програма інформатизації, ну, у.звичайно, тут стоїть 2003 - 2005 рік, можна було поставити там 1996 рік і 2007-ий - така ж розбіжність також могла б бути, але не це основне. От в Україні, де інформатизація практично не розвинута, і що тут далі говорити, коли ми маємо на своїх робочих місцях, ми, народні депутати, якісь, я не знаю, якесь одоробло, це не назвеш ні комп’ютером, ні якимось пристроєм, чимось подібним, хоча б ми мали б в першу чергу мати цей пристрій тут, у себе, щоб у будь-який момент звернутися до будь-якого документу, до будь-якої постанови, щоб ми мали доступ до цього. А що вже говорити про нашого виборця, про рядових громадян України, про яке вони відношення мають до інформатизації. Таке ж саме як до приватизації. Тобто, вони знають що це є, що це відбувається, що це там "прихватизовується", але що таке в принципі не знають і не володіють. Врешті-решт можна було б говорити про позитиви. Так, треба, щоб був розвиток національної інформатизації, програми цієї, але ви знаєте, я не хочу, щоб ми уподібнилися до африканських бедуїнів, котрі в своїх шатрах ставили комп’ютери. Всіх заводили і показували: дивіться, комп’ютери у нас є. Тільки єдине чого у них не було це електроенергії. Комп’ютери стояли, але ними ніхто не користувався. Ось щось подібне відбувається і в Україні. Ми приймаємо тут програму про інформатизацію, ми можемо 10 разів її прийняти, але процес відкритого суспільства в Україні не будується з допомогою інформатизації. Що вже говорити, коли справді народний депутат не може дізнатися навіть про те чи потрапив його законопроект чи пізніше закон в обіг документів електронний в Верховній Раді чи ні. І це є проблема. І на завершення. Знаєте, коли є бажання, то завжди знайдуться засоби і можливості. От відчувається, що у уряду не було бажання, щоб було затвердження завдань Національної програми інформатизації. От не було бажання і. Законопроект, підготовлений, спустивши рукава, і над назвою ніхто не читав, я думаю, цього законопроекту як слід. Десь там підготували, кинули це, 5-рядна справа і тому, власне, вона не має бути підтримана Верховною Радою. Підготуйте нормальний законопроект, дайте його на розгляд, забезпечте його не просто словами, але ділами [[мається на увазі матеріальною частиною]] і я не думаю, що хто-небуть у Верховній Раді не підтримає його. Поза як, якщо ми хочемо мати хоча би початки відкритого суспільства, то ми мусимо розвивати національну систему інформатизації, але інформатизація - це інформація, а тут в цьому законопроекті інформацією не пахне. Дякую.
Іван Заєць має слово замість Олександра. замість Володимира Яворівського. Фракція "наша Україна".
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати! На що ми тратимо час? Якби ми поважали самих себе, то ці, так звані, завдання Національної програми інформатизації не тільки не попали на розгляд парламенту, а й не вийшли б із стін Кабінету Міністрів. Я звертаюся до керівництва парламентської більшості. Ставитися вимогливіше до уряду, це ваш уряд і ви відповідаєте за його діяльність. країні, коли папірці написані на коліні під час обіду стають документами уряду і предметом розгляду парламенту. Характеристика проекту Постанови про затвердження завдань Національної програми інформатизації красномовно засвідчує, що маємо справу з твором на вільну тему, а не правовим документом. Перше. На дворі вже маємо 2004 рік. а парламенту пропонують прийняти програму на 2003-2005 роки. Чарівники, а не урядовці, хочуть повернутися у 2003 рік, який вже минув. Хто відповідатиме за те, що у 2003 році Україна не мала програми завдань з інформатизації? Якщо не було програми завдань, то не було і доповіді про стан інформатизації у країні, що вже є порушенням чинного законодавства, зокрема, Закону "Про Національну програму інформатизації". Логічно поставити запитання: "Чи взагалі уряд в Україні є Національна програма інформатизації?" Такої, як це передбачено статтею 2 Закону "Про Національну програму інформатизації, немає. Уряд і Верховна Рада звели програму до одного з її елементів системи завдань. Тому про комплексний управлінський документ доводиться тільки мріяти. Нам треба припинити запропоновану урядом практику. Для цього треба переписати Закон " Про Національну програму інформатизації" таким чином, щоб закласти в нього загально уставлену ідеологію. При цьому варто скористатися тим, що Верховна Рада прийняла у першому читанні законопроект. Вимоги до структури державних цільових програм містяться у статті 9 цього законопроекту, це про національні програми. Користуючись нагодою, звертаюся до відповідного комітету з проханням вжити заходів для негайного прийняття Закону про державні цільові програми, що дозволить уніфікувати національне законодавство, яке стосується державних програм загалом. Друге. Запропонований до розгляду документ складається з переліку завдань, які є, по суті, переліком намірів найзагальнішої форми, а також з переліку орієнтованих державних замовників та очікуваних результатів знову ж таки у надзвичайно узагальненому вигляді, що однозначно унеможливить будь-який контроль за виконанням цієї постанови. Я як народний депутат хочу знати строки виконання завдань, обсяги та джерела фінансування і до того ж з розбивкою по роках, а також не орієнтованого, а фактичного державного замовника. Очікуваний результат мав би також виписуватися значно конкретніше. Друге. Зміст документу. Зміст також, як і форма, не витримує жодної критики. По суті, ми маємо справу з намірами вибудувати інформаційні системи лише владної діяльності і все. Але і в галузевому розрізі цих завдань властива надзвичайна неповнота. Зокрема, в ній відсутні будь-які завдання на створення інформаційних систем в ділянці охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів. Як уряд планує здійснювати моніторинг стану довкілля, виконувати зобов’язання по Кіотському протоколу? Сам Бог, мабуть, цього не знає.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. З мотивів голова комітету Микола Томенко і зараз будемо голосувати. Прошу, шановні колеги, зосередитись.
Шановні колеги, можна погоджуватися з виступаючими з приводу серйозних застережень стосовного цього документу. Я так розумію, що принципово програма повинна бути, тим більше, що кошти на неї закладені в Бюджеті. Для мене надзвичайно важливим є те, що якщо Верховна Рада прийме цей документ і цю постанову, найважливе, що тут нема і що мене дивує, що серед державних замовників і серед тих, хто буде робити, жодного разу не згадано Національної академії наук, Інститут кібернетики. Роблять інформатизацію в Україні і СБУ, Міністерство оборони, всі, крім українських вчених, які знають, як це робити. Тому у мене застереження і пропозиція чітка і однозначна - в разі голосування ми повинні чітко зафіксувати, що основним державним замовником на виконання цього проекту, на який закладено кошти, повинна бути Національна академія наук, зокрема, Інститут кібернетики і ті галузеві вузи, які спеціалізуються на цьому. Дякую.
Шановні народні депутати! Продовжуємо роботу нашого ранкового засідання на 15 хвилин. А тепер голосуємо. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Постанови Верховної Ради України "Про затвердження. Вибачте, проект Постанови про затвердження завдань Національної програми інформатизації на 2003-2005 роки, реєстраційний номер 4007, за основу. Прошу голосувати. [[13:59:18]] За-249 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про антарктичну діяльність. Ніколаєнко Станіслав Миколайович, будь ласка. Давайте дуже коротко проговоримо це питання з тим, щоб ми могли успішно завершити наше ранкове засідання.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Ми сьогодні повинні з вами проголосувати дуже актуальний закон про антарктичну діяльність. До речі, щоб ви знали, минулого тижня наша експедиція у дев’ятий раз виїхала у південний регіон нашої планети, зокрема в Антарктику, де безпосередньо на шостому континенті триває практично дослідження цього континенту. Спільно із своїми зарубіжними колегами наші вчені мають змоги використати природну лабораторію унікальну для вивчення клімату планети, моніторингу погоди на землі, створюються унікальні бази даних і таке інше. Я нагадаю вам єдине, що Антарктида - це величезна скарбниця екологічно чистої прісної води. Це дуже велика проблема. Окрім того, ви знаєте, що у надрах Антарктиди дуже мінеральних різних покладів. Ми ще навіть не знаємо ціни їм. Окрім того, ви знаєте, що там навколо цієї Антарктиди величезні рибні запаси. І ми у свій час дуже багато брали для нашої держави. У зв’язку з тим, що діє уже 8 років наша експедиція, а в 1994 році ми стали членами Конвенції з охорони антарктичних живих морських ресурсів, у нас виникло багато організаційних, адміністративних, правових проблем. Тому ми у запропонованому законопроекті хочемо визначити правові засади антарктичної діяльності з метою забезпечення національної присутності нашої в Антарктиці, підняти геополітичну, економічну роль нашої держави в цьому регіоні, відстоювати стратегічні інтереси держави, а також поширювати свою наукову, господарську діяльність там. Положення закону поширюється на всі види діяльності, пов’язані з дослідженням і використанням Антарктики Україною. Закон містить і цілий ряд соціальних гарантій для тих людей, які там перебувають. Коли ці люди приїздять, нормується їхнє місце перебування, вони знають, де вони були, робиться відповідний запис у трудовій книжці і так далі. У законі передбачено систему державного нагляду за безпекою антарктичної діяльності, дії у надзвичайних ситуаціях, страхування при здійсненні цієї діяльності і таке інше. Ми розуміємо, що можуть бути якісь доповнення до цього законопроекту. Ми відкриті. І комітет пропонує даний законопроект проголосувати у першому читанні, взяти за основу з тим, щоб доопрацювати на основі пропозицій депутатів, які поступили. Дякую.
Переходимо до. Є потреб обговорювати? Хто наполягає? Кармазін наполягає, він записаний першим. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін. Висвітліть, будь ласка, прізвища народних депутатів на табло, що записалися для виступів. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, насамперед я хотів висловити глибоку подяку народним депутатам Ніколаєнку, Юхновському, Ситнику, Родіонову, Тарасюку, Матвієнку за те, що вони внесли цей закон. Мені дуже прикро, що він дуже довго не включався в порядок денний і не обговорювався. Насправді нам його треба було дуже давно прийняти. Тому що відсутність цього закону привела якраз до того, що суда погоди, які були, скажімо, базувалися в Одесі, вони перетворилися в суда-човники, які возили весь час ширпотреб, як правило, з Туреччини. Ото вони іноді і перевантажувалися і тонули. І зараз та база, яка існувала наукова, вона підрізана під корінь. І тому мене дуже здивувало, що в своїх висновках уряд пише, що не треба ніяких економічних витрат на цей закон, нічого не потрібно. Я категорично не погоджуюся з цим. Витрати повинні бути і вони будуть науково-обгрунтованими, тому що метою антарктичної діяльності, яка ставиться в законі - це є забезпечення геополітичних і стратегічних інтересів України в антарктичному регіоні і сприяння соціально-економічному, і науковому прогресу українського суспільства. Разом з тим мені не зрозуміло і я поділяю думку Головного наукового експертного управління, яке говорить про те, що визначення порядку оплати морськими повітряними судами, суб’єктами антарктичної діяльності вартості дозволу за їх перебування на території цього континенту має встановлюватися Міністерством освіти і науки. З яких пір? Чи є в нас ще аналог коли Міністерство освіти і науки встановлює, які не будь платежі? Ми іноді це дозволяємо робити уряду України, то давайте це так і будемо робити. А не будемо встановлювати якісь окремі норми. Тому я просив би в другому читанні це скасувати. Тепер, що стосується заборон і обмежень і державної програми досліджень. Я вважаю, що національний оператор той, який передбачений і таке поняття України в Антарктиці має бути підсилена роль Національної академії наук. Саме Національна академія наук має бути, керувати практично разом з Міністерством науки і освіти всіма дослідженнями, якими там будуть. І стаття 10. Фінансування антарктичної діяльності має бути реально забезпечена. Я "за" прийняття цього закону, який випливає з договору про Антарктику укладеного ще 1 грудня 1959 року і до якого приєдналась Україна, ми просто на сильно великий час запізнилися, але треба вносити суттєві зміни під час другого читання. Дякую.
Так, Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, є таке дуже чудове прислів’я: "По одежке протягивай ножки". І коли ми знову і знову повертаємося до певних законопроектів і певних новацій, які пропонуються, іноді згадується і таке прислів’я. Я так і не зрозумів з доповіді голови профільного комітету, чи мають, наприклад, в Антарктиді свої інтереси, чи здійснюють антарктичну діяльність, наприклад, наш геостратегічний партнер Польща, або навіть така величезна держава, знана у всьому світі, як Китайська Народна Республіка і деякі інші? Я розумію, що ми отримали у спадок те, що було за часів Союзу РСР, але дуже багато з того, що ми в спадок отримали, ми розрізали на частини, як, наприклад, стратегічні бомбардувальники ТУ-154, взорвали ракети, які стояли на бойовому чергуванні, і так далі і тому подібне. Тому, нарешті, я не переконаний в тому, що саме в цьому напрямку потрібна діяльність України, хоча я співчуваю, хоча я особисто як людина, яка має освіту з природничих наук, хочу, щоб наша Національна академія наук і наші вчені працювали, в тому числі, і в Антарктиді. І з цієї точки зору, дійсно, такий законопроект потрібен, якщо ми там вже стали хоча б однією ногою, то слід зробити все, щоб ця нога стояла міцно і щоб до неї підтягнути і другу ногу, але одночасно враховувати те, що трошки раніше мною було сказано. І з цього, нарешті, і останнє: питання екології, які пов’язані нерозривно з діяльністю в Антарктиді. Саме це питання може бути нашими антарктичними експедиціями. Таким чином опрацьовано, щоб воно повернулося в Україну з врахуванням антарктичного досвіду на новий рівень і допомогло нам, країні з дуже високим промисловим потенціалом, інакше і по-новому подивитися і на ті проблеми екологічні, які стоять перед нами. Тому слід приймати цей законопроект в першому читанні і попрацювати над ним грунтовно таким чином, щоб він став дійсно допомогою для наших вчених, для наших фахівців в здійсненні присутності України в цій дуже чудовій. континенті Антарктиді. Дякую.
Шановні колеги, хто проти цього законопроекту? Хто наполягає на праві виступу? Будь ласка, Іван Мигович. Мікрофон. Мікрофон Івана Миговича.
Дякую. Шановні колеги, звичайно, з огляду великих можливостей освоєння Арктики і Антарктики такий законопроект потрібен. І я пропоную запропонований нам варіант взяти за основу. Водночас, враховуючи думку колишнього керівника попередньої експедиції, ужгородського вченого-еколога Ярослава Куценка та інших науковців, пропоную внести такі зміни. В статті 17-й доповнити посилання на вимоги міжнародних природоохоронних конвенцій та угод, в статті 19-й визначити статус зимівника та обов’язковість його державного забезпечення на період участі експедиції, мається на увазі і лікування, харчування, спецодяг. Це слід зробити з огляду на міжнародну практику, на радянський досвід та нинішні порушення законодавства, трудових угод. Так, досі зимівникам не виплачено повністю польові за 2001 рік, не усунуті інші порушення. І в статті 20-й доцільно включити норму щодо пенсійного врахування і прирівнювання зимівників до фахівців державної служби, адже вони виконують в екстремальних умовах складні надзвичайно завдання. А взагалі, хай би Україна відзначалася здобутками.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект постанови. проект Закону про антарктичну діяльність для прийняття за основу. Реєстраційний номер 3411. [[14:11:10]] За-54 Система не спрацювала. Закон-то прийнято, але система не спрацювала. Шановні колеги! Ну прошу, система не спрацювала, ще раз я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про антарктичну діяльність. Реєстраційний номер 3411. І зараз я прошу Регламентний комітет дивитися, ми зразу визначимо, навіть якщо машина не спрацює. [[14:12:03]] За-45 Шановні народні депутати! Тут 392 "за", бо тут у нас система навпаки спрацювала. Шановні колеги! Якщо ви не заперечуєте, ви реально бачите картину, що проголосували майже 400 депутатів, ми ставимо за. що прийняли. Ну після перерви тоді не буде людей уже, ми не проголосуємо - вот в чому питання. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. Буде голосуватися проекту Закону про антарктичну діяльність.