Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 14. seje Državnega zbora. Obveščena sem, da se današnje seje ne more udeležiti Roberto Battelli. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 3.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljice za dopolnilno obrazložitev predloga? Dr. Gregor Virant, minister za notranje zadeve in javno upravo, imate besedo.
Hvala, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon, ki je pred vami, je del paketa za uresničitev stavkovnega sporazuma in dogovora med Vlado in Sindikati javnega sektorja. Poleg tega zakona v paket sodi še novela ZIPra za leti 2013 in 2014, pa kolektivna pogodba za javni sektor, kolektivna pogodba za negospodarske dejavnosti in kolektivne pogodbe dejavnosti in poklicev v javnem sektorju. Ti ukrepi so usmerjeni v fiskalno konsolidacijo. V proračunu za leti 2013 in 2014 je za plače predvidenih za 6,4 % manj sredstev, kot je bila realizacija leta 2012. Se pravi, da se obseg mase za plače znižuje za 288 milijonov, pri čemer so ukrepi, ki jih je prinesel ZUJF, zadostni samo za pokrije približno 80 milijonov, kar pomeni, če se ne bi lotili teh ukrepov, o katerih se danes pogovarjamo, bi imeli ob koncu leta približno 200- milijonsko luknjo v vseh štirih javnih blagajnah na področju plač in imeli bi resnično zelo zelo velik problem. ZUJF je prinesel približno 130 milijonov prihrankov na plačah, potem pa nam je padla na mizo sodba Višjega sodišča o regresu, kjer je Vlada izgubila proti nekaj sindikatom in vrednost tega je 50 milijonov z zamudnimi obrestmi seveda. Po stari navadi, slabi navadi je država spet varčevala po principu "šparajmo, pa naj stane, kar hoče". Kadar varčujemo na takšen način, se vrne kot bumerang, po navadi z zamudnimi obrestmi. In to ni dobro. Škoda, da dogovor o plačah za letošnje leto ni bil sklenjen pravočasno, torej preden je šel v Državni zbor proračun za leto 2013. Če bi takšen dogovor, kot smo ga sklenili sedaj, sklenili pravočasno, potem bi bili njegovi učinki skozi celo leto dvojni, tako pa bo začel veljati šele s 1. junijem in bo učinek bistveno manjši – samo od junija do konca leta. Pol leta nam je odteklo, vendar vseeno bolje pozno kot nikoli. Že na hearingu sem rekel, da je to moja najvišja prioriteta in da bomo poskušali zaključiti do 10. maja. Takrat so nekateri rekli, da se bomo 10. maja komaj dobro ogreli, vendar nam je uspelo skleniti sporazum. 14. maja smo ga parafirali, včeraj smo ga podpisali in zdaj gre vse skupaj tudi v zakonodajno realizacijo. Ključne ukrepe poznate, ste jih že razbrali iz medijev. Gre predvsem za tako imenovano kompresijo plačne lestvice, za zamrznitev dodatnega pokojninskega zavarovanja, za znižanje nekaterih dodatkov, za odlog izplačila napredovanj s 1. junija letos na 1. 4. naslednje leto in pa za podaljšanje nekaterih ukrepov, ki bi letos ob koncu leta nehali veljati, ker bi ZUJF v teh točkah nehal veljati. Gre pa za zamrznitev novih napredovanj, za zamrznitev delovne uspešnosti. Če vse skupaj seštejemo, bi naneslo za naslednje leto, torej ti ukrepi, za katere smo se dogovorili, za naslednje leto nanesejo nekaj manj kot 400 milijonov. Govorim o podaljšanju ZUJF-ovskih ukrepov in pa o novih ukrepih, ki jih prinaša ta dogovor. Zelo pomembno se mi zdi, da smo do teh ukrepov prišli v socialnem dialogu. Če bi šla Vlada enostransko in na silo, bi šli morda še z ostrejšimi ukrepi, bi šli morda z bolj linearnimi ukrepi, vendar bi bila cena, ki bi jo plačali, na koncu višja. Imeli bi referendum, imeli bi stavke, tudi kakšne demonstracije, imeli bi konflikt. To je pa najslabše. Vendarle mislim, da mora Vlada javne uslužbence tretirati kot svoje sodelavce, ne kot nasprotnike ali sovražnike ali parazite. 155 tisoč zaposlenih v javnem sektorju moramo obravnavati kot naše sodelavce. Za konec. Ključni ukrep, to je nova plačna lestvica, temelji tudi na načelu solidarnosti. Sindikati so pri tem posebej vztrajali, kar enostavno pomeni, da si plače najbolj zvišujemo tisti v višjih plačnih razredih, največja so znižanja ravno pri najvišjih funkcionarjih. Lahko bi tudi rekli, da s tem sledimo zgledu tistih gospodarskih družb, tistih podjetij, ki so nižale plače, namesto da so šle v odpuščanje. Tudi tam so si najprej vodstva znižala plače bolj, kot so bile pa plače znižane v sem ostalim. Prosim za podporo temu zakonu. Moram pa posebej poudariti za ta zakon in za ZIPro – ta dogovor je paket. Če porušimo eno samo točko v tem paketu, nam lahko pade celoten paket, kajti dogovore je treba spoštovati, in to velja tudi za Vlado, tudi za parlament, tudi za oblast, ne samo za sindikate. Hvala lepa.
Hvala tudi vam, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Jerku Čehovinu za predstavitev poročila.
Hvala lepa, gospa podpredsednica! Lep pozdrav ministru, lep pozdrav kolegicam in kolegom! Na današnji seji je Odbor za notranje zadeve, javno upravo, lokalno samoupravo obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Predstavnik predlagatelja minister za notranje zadeve in javno upravo dr. Gregor Virant je ob dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da je predlagani zakon posledica uspešnih pogajanj med vlado in sindikati javnega sektorja. Poudaril je, da se predlagatelj zaveda, da rez v plače ne prinaša gospodarske rasti, vendar je tak ukrep sprejeti, sicer bi ob koncu leta denarja za plače zmanjkalo. Plačna lestvica se tako začasno spreminja po principu solidarnosti. Tistim, ki imajo višje plače se jemlje več. S predlaganim zakonom se podaljšujejo naslednji varčevalni ukrepi, ki letos veljajo na podlagi zakona o uravnoteženju javnih financ, tako imenovanega Zujfa: zamrznitev napredovanj, zamrznitev dodatka za delovno uspešnost in znižanje regresa za letni dopust. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Miroslava Palhartinger je povedala, da je večina pripomb iz njihovega pisnega pravnega mnenja ustrezno upoštevanih v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. Ponovno pa je opozorila, da ima večina predlaganih določb naravo posebnih določb, ki bodo imele v razmerju do določb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju časovno omejeno veljavo. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe je to primerljivo z načinom urejanja tistih vsebin, ki je bil doslej uporabljen v vrsti drugih zakonov. Tak pristop je izhajal iz interventne narave rešitev, a je zaradi umeščanja določb v več zakonskih besedil povzročil precejšnjo nepreglednost in nejasnost pravne ureditve, s tem pa vplival na pravno varnost in na načelo pravne države. Predlagane rešitve del vsebine, ki sodi v zakon, vanj ponovno umeščajo. Kljub temu pa se glede posameznih vprašanj, recimo napredovanja, v določeni meri tudi regres, določena razdrobljenost ureditve ohranja. Zakonodajno-pravna služba zato opozarja, da bi bilo treba zagotoviti zaokroženo in vsebinsko osredotočeno zakonsko ureditev predvsem zaradi jasnosti za uporabnike, katerih položaj se ureja. Zakonodajno-pravna služba bo pri pripravi besedila za objavo prilagodila naslov zakona, saj poleg dopolnitev vsebuje le eno spremembo. Predstavnik Državnega sveta, državnih svetnik Rajko Fajt, je predstavil mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki podpira predlagane rešitve, dosežene na podlagi dialoga s socialnimi partnerji, in soglaša s prizadevanji predlagatelja k razreševanju zaostrene javnofinančne situacije. Pri tem je poudaril, da je bil javni sektor vsaj preteklih deset let podvržen številnim ukrepom in raznim omejitvam, strukturna razmerja pa so v veliki meri ostala nespremenjena, zato bi kazalo v večji meri razmisliti o celovitosti potrebnih ukrepov. Morebitne ukrepe za stabiliziranje javnofinančne situacije bi kazalo pripraviti tudi na področju sive ekonomije ter izterjave neplačanih davkov, pa tudi ukrepe za zagotovitev delovnih mest. Opozoril je še, da praksa in učinki ostrih varčevalnih ukrepov v evropskih državah, kot so Grčija, Španija in Portugalska, ne kažejo želenih rezultatov, temveč povzročajo nasprotne učinke: povečanje brezposelnosti in upad povpraševanja povezanega s fiskalno konsolidacijo. Predlagane rešitve bi tako lahko vplivale na zmanjševanje kupne moči in spremembo socialnih razmerij. Predstavnik konfederacije sindikatov javnega sektorja Branimir Štrukelj je povedal, da v javnem sektorju ni več prostora za zmanjševanje plač in da se bo treba preusmeriti na področje sive ekonomije in javnih naročil ter na področjih pridobiti sredstva, ki primanjkujejo v proračunu. Poudaril je, da je treba poiskati odgovor na vprašanje, zakaj slovensko gospodarstvo ni sposobno financirati javnega sektorja, ki v primerjavi z evropskimi državami povsem povprečno razvit in ima tudi povsem povprečno strošek. Izpostavil je, da javni sektor že pet let živi brez vsake spodbude, saj ni nagrad za delovno uspešnost, mlade strokovnjakinje in strokovnjaki ne morejo napredovati, saj so napredovanja zamrznjena, to pa zelo destimulativno vpliva na delavce. Vodja pogajalske skupine sindikatov javnega sektorja Drago Ščernjavič je povedal, da so notranje rezerve še kje drugje, ne samo pri masi plač javnih uslužbencev. Tudi on je izpostavil področje sive ekonomije in javnih naročil, kjer bi se dalo še veliko privarčevati. Poleg tega je pozval zakonodajalca k odpravi oziroma spremembi vseh nejasnih določb v zakonih in podzakonskih aktih, saj stroški sodnih sporov zaradi takih določb znašajo okoli 200 milijonov evrov. V razpravi so poslanci koalicije povedali, da predlagani zakon in amandmaje, ki sledijo ob mnenju, podpirajo, saj so rezultat pogajanj med Vlado in sindikati. Poslanci opozicije so predlagano novelo sicer podprli, opozorili pa so, da bodo zaradi nižanja plač iz javnega sektorja odhajali najboljši kadri, s tem pa se bo zmanjšala tudi kvaliteta dela. Po njihovem mnenju so rezerve tudi drugje, ne samo pri plačah javnih uslužbencev. Predstavnik predlagatelja je pojasnil, da se obseg javne uprave že od leta 2005 stalno zmanjšuje, s čimer se bo nadaljevalo tudi v bodoče. Po mnenju predlagatelja bi bilo treba zagotoviti tudi maso oziroma uspešnost, in sicer znižanje plač za 2 % ter ukiniti dodatke za akademski naziv, a so predlagane rešitve v tem in drugih povezanih zakonskih predlogih rezultat pogajanj s sindikati. V nadaljevanju je odbor sprejel oba amandmaja. Glede na sprejeta amandmaja je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega zakona, v katerega sta sprejeta amandmaja vključena. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila.
Zahvaljujem se predsedniku odbora. Ali morda želite besedo tudi predstavniki poslanskih skupin? Želite, zato odpiram razpravo. Prosim za prijave. Prijavljenih je 8 poslanskih skupin. Kot prvega k besedi vabim gospoda Čehovina v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Še enkrat hvala za besedo. Zdaj bom seveda krajši. Spoštovane poslanke in poslanci, gospod minister! Predlog zakona, ki je pred nami, ureja nujne ukrepe s področja plač javnih uslužbencev in funkcionarjev, ki bodo pripomogli k vzpostavitvi stabilne gospodarske rasti in trajnostnega strukturnega ravnotežja javnih financ v letih 2013 in 2014. Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja so včeraj podpisali dogovor o dodatnih ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za uravnoteženje javnih financ v obdobju od 1. junija 2013 do 31.12.2014 in stavkovni sporazum, ki predstavljata podlago in usmeritve za načrtovano uveljavitev ukrepov s 1. 6. 2013 v ustrezni zakonodaji in kolektivnih pogodbah, ki urejajo pravice iz delovnega razmerja v javnem sektorju. Vlada je v zelo kratkem času opravila zahtevna pogajanja in s sindikati javnega sektorja dosegla razumen dogovor. Vlada je svoje delo opravila dobro, ker je ostala v okviru ciljev, ki si jih je zadala v programu stabilnosti, pri tem pa je izpogajala ukrepe, ki so jih javni uslužbenci šteli za bolj pravične. Prav tako je pomembno, da so ti ukrepi dogovorjeni, nastali so na podlagi socialnega dialoga in so usklajeni s socialnimi partnerji. V predlog je tako vključena spremenjena plačna lestvica, spremenjen dodatek za delovno dobo za vsako zaključeno leto nad 25 let delovne dobe, usklajevanje osnovnih plač, redna delovna uspešnost in delovna uspešnost iz naslova povečanega obsega dela. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo predlog zakona podprli, saj so vsi upoštevani ukrepi usklajeni s socialnimi partnerji in so nastali na podlagi stavkovnega sporazuma ter dogovora o dodatnih ukrepih. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister dr. Virant! Naj mi bo s tega mesta dovoljeno, da pozdravim tudi mlade obiskovalce na balkonu. Že nekaj let smo v obdobju globoke gospodarske krize. Trendi bruto domačega proizvoda so negativni. Soočamo se z visokim javnofinančnim primanjkljajem. Pred zadnjimi državnozborskimi volitvami v letu 2011 – poudarjam, 2011, smo v program Nove Slovenije zapisali, citiram: "V naslednjih dveh letih je treba obvladati javnofinančni dolg, da ne preseže 45 % bruto družbenega proizvoda, to je ena ključnih nalog. Vsi javnofinančni uporabniki morajo najprej sami zmanjšati porabo po načelu največ koristi, najmanjša škoda. Če to ne bo uspelo, mora Vlada v treh mesecih sama določiti ukrepe in znižanja. Nikakor se ne smemo naprej zadolževati na račun naših vnukov. Javno porabo je treba v dveh letih uskladiti z javnofinančnimi prihodki." Teh programskih izhodišč in zavez se v Novi Sloveniji trdno držimo in jih zagovarjamo ves čas, ne glede na to, ali smo vladna ali opozicijska stranka. To pomeni, da smo v Novi Sloveniji trdno odločeni, da je treba javnofinančne izdatke izravnati z javnofinančnimi prihodki že v proračunskem letu 2015. Podpiramo torej ukrepe za hitro in korenito zmanjšanje javnofinančnih izdatkov. Tako smo v prejšnji vladi, katere del smo bili, že podprli Zakon za uravnoteženje javnih financ, ki je prinesel številne ukrepe tako na odhodkovni kot tudi na prihodkovni strani in v letu 2012 zmanjšal javnofinančne odhodke za skoraj milijardo evrov in prinašal ustrezne prihranke tudi v letošnjem letu. Z ZUJF-om je bilo enkrat že poseženo v plače in druge prejemke javnih uslužbencev in funkcionarjev. Sedanja vlada je ocenila, da posegi na tem področju z Zujfom niso bili zadostni in predlaga še dodatne ukrepe na področju zniževanja proračunskih odhodkov, na področju plač. Konkretno gre za neizplačevanje dodatka za redno delovno uspešnost, zmanjšanje izdatkov za delovno uspešnost iz naslova povečanega obsega dela in za kompresijo plačne lestvice javnih uslužbencev in funkcionarjev. Vsi ti ukrepi so začasni za obdobje od 1. 6. 2013 do konca leta 2014, kar pomeni poseg v plačno lestvico za osnovne plače, vendar na način, da se manjše osnovne plače znižajo relativno manj kot višje osnovne plače. Takšen pristop k znižanju plač podpiramo, saj mora po našem mnenju tisti, ki imajo višje dohodke, več prispevati k varčevanju kot tisti z manjšim dohodki. Posebej poudarjam, da bodo posegi na področju plač največji prav pri funkcionarjih, torej pri nas poslancih. Takšno rešitev podpiramo saj moramo biti prav funkcionarji zgled za vse ostale javne uslužbence. Kot že navedeno, bomo poslanci poslanske skupine Nove Slovenije predlagano novelo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju pa tudi novelo Zakona o sodniški službi in novelo Zakona o državnem pravobranilstvu podprli. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagano novelo zakona podprli. Ker smo na seji odbora sprejeli dva amandmaja, so odpravljene tudi tiste slabosti predloga novele, na katere je opozarjala Zakonodajno-pravna služba. In po zagotovilih, da je zdaj tako zakon dobil ustrezno podobo, nam tukaj ni več mogoče dvomiti, da je sprejetje zakona dobro. Bi pa rada v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ponovila opozorilo. Ker posegamo s to novelo v tisto, kar je bilo določeno z Zujfom lani, je to znova priložnost opozoriti, kako nekatere preuranjene, premalo domišljene in s premalo analizami opremljene spremembe nosijo s seboj slabe posledice. Predvideni prihranek, ki je bil napovedovan ob sprejetju Zujfa se je okrušil na 130 milijonov, če temu odštejemo še tisto, kar je treba plačati zaradi sodne odločbe, se ta prihranek zmanjša še za naslednjih 50 milijonov. To je torej dovolj dober nauk, kako morajo biti stvari dobro pripravljene in da včasih navidezne enostavne rešitve nosijo slabe učinke. Drugi razlog, zaradi katerega bomo podprli predlog novele, je dejstvo, da je v socialnem dialogu dosežen dogovor. Ta dogovor pa je utemeljen v začasnosti oziroma interventnosti ukrepov, ki se bodo iztekli s koncem prihodnjega leta. Se pa pri Socialnih demokratih znova zastavlja pomembno vprašanje, kako zagotoviti v javnem sektorju potrebno kakovost javnih storitev, glede na to da motiviranost zaposlenih v javnem sektorju upada, glede na tako družbeno klimo, v kateri sprejemamo zakone, kjer je javni sektor obravnavan kot parazit, da tako rečem, kot zajedavec državne blagajne, državnega proračuna. Če se recimo ozrem samo na šolsko sfero, je v tej sferi zaposlenim že pet let odrečena možnost kakršnihkoli spodbud za kakovostno opravljanje dela. Če hočemo zagotoviti kakovost, potem morajo biti zagotovljene tudi ustrezne stimulacije, to pa pomeni, da mora ravno možnost napredovanja in možnost nagrajevanja za kakovostno opravljeno delo biti dosledno izpeljana. Upamo, da bo to urejeno, kajti slišali smo, da ravno tisti, ki vstopajo na novo v delo, jim je možnost za nova napredovanja še za ta določen čas leto in pol odmaknjena. In lotila se bom še četrtega argumenta, zaradi katerega bomo podprli predlagano novelo. To je načelo solidarnosti, ki je vgrajeno v ta predlagani zakon. Gre za kompresijsko lestvico. Sodimo, da je po načelu pravičnosti prav, da tisti, ki lažje pogrešamo, ker imamo boljše dohodke, prispevamo za premagovanje krize in za doseganje uravnoteženja javnih financ več. Če bo to zdržalo do konca leta 2014, ne bo treba uveljavljati tudi posebne klavzule, ki so jo dosegli sindikati v dogovarjanju. Namreč ta, če bi prišlo do stavke, nosi stroške stavke država. Upamo, da bo vsaj ta del urejen tako, da si ne bomo nakopavali še dodatnih stroškov, ob tem da tako ali tako ves čas opozarjamo, da samo varčevanje ne bo popeljalo države iz krize. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Slovenske demokratske stranke gospod Tomaž Lisec, izvolite.
Minister, podpredsednica, kolegi in kolegice! V Poslanski skupini SDS z velikim zanimanjem spremljamo dogajanje v koaliciji, saj nam ni vseeno za državo. Saj smo bili sami do še pred kratkim tisti, ki smo začeli to državo tudi spravljati v red, čeprav smo se takrat zavedali, da ukrepi na kratek rok ne bodo dobro sprejeti pri državljanih, a da je nekaj treba storiti. S strani takratne opozicije, sindikatov in medijev smo bili dnevno bombardirani, da delamo vse slabo in narobe. A politične karte so se premešale in ukrepi prejšnje vlade, med njimi predvsem Zakon za uravnoteženje javnih financ oziroma Zujf, na katerega je bilo takrat zlitega ogromno gnojnice, postanejo kar naenkrat dobri in uspešni ukrepi. In tiste grožnje, ki so bile takrat, zakaj hitimo, da situacija ni resna, vprašanja, zakaj grozimo, so naenkrat utihnila. Še več. Plošča se je obrnila. Tudi sedanja koalicija se je začel očitno zavedati resnosti situacije in da je treba nujno ukrepati. Pojavljajo se celo očitki, zakaj vlada Janeza Janše ni bila še bolj aktivna, bolj učinkovita in hitrejša pri reformah. A takrat sindikati in mediji niso delili odpustkov. Zato nas v SDS danes veseli, da smo si enotni, da je situacija resna, ukrepanje pa nujno. A poti do tega so različne. Danes je pred nami Zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Ob sprejemanju Zujfa smo res zarezali v plače javnih uslužbencev, a se zavezali, da bodo sledili še drugi dodatni ukrepi v javnem sektorju, da se tukaj naredi red. A ta vlada je izbrala najlažjo, a zagotovo ne najbolj pravično pot. Spet je zmanjšala plače. Nič ni govora o zmanjšanju števila zaposlenih, torej o odpuščanju. Nič o javnih naročilih, nič o normativih na posameznih segmentih. Zelo selektiven zakon, ki je posledica cinkanja med vlado in sindikati glede dodatkov ter zniževanju plač najbolj tistim, ki imajo največjo. Nič o tem, ali si sploh vsi to plačo zaslužijo. Zakon je krivičen tudi v delu, ker po denarnicah ponovno udari tiste segmente v javnem sektorju, ki so v letu 2012 že iskali rezerve znotraj svojega segmenta predvsem na področju mase plač. A ker je očitno za sindikate sedaj le prava – verjetno njihova vlada, ni rožljanja s protesti, stavkami, referendumom. Zakon je po našem mnenju zelo nekonsistenten. V SDS smo bili vedno na stališču, da vsi v javnem sektorju niso isti, a če je notranji sovražnik sindikatov isti, se hitro skoraj v celoti poenotijo in diktirajo politiko vsake vlade. Skratka, vlada se je poslužila najlažjega načina delovanja, ponekod zvišuje davke, tukaj pa znižuje plače. Ne glede na to, kdo s to plačo, ki jo daje gospodarstvo, sploh zasluži. Namesto da bi vlada naredila red znotraj javnega sektorja z odpuščanjem slabih zaposlenih, odpuščanjem tistih, ki jih sistem, posebej v času krize, ne potrebuje, da pogleda na področje standardov in normativov ter na področje javnih naročil in razpisov, da se plačajo tudi usluge. Škoda. Po mnenju SDS je priložnost, da se naredi napredek pri redu v javnem sektorju, zamujena. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenska ljudska stranka gospa Jasmina Opec, izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. Ko smo že mislili, da vlada za uravnoteženje javnih financ pripravlja zgolj rešitve v obliki povečevanja prihodkov državnega proračuna s poviševanjem davkov, smo ugotovili, da se vendarle razmišlja tudi o zmanjševanju nekaterih odhodkov proračuna, predvsem o zniževanju mase plač za zaposlene v javnem sektorju. Konec koncev so številke v proračunih za letošnje in naslednje leto, ki sta, mimogrede, bila sprejeta brez glasu proti, tiste, katerim je treba slediti, če želimo ohraniti še tisti delček kredibilnosti, ki nam je še ostala. A vendar smo kmalu ugotovili, da gre zgolj za kozmetično zniževanje odhodkov. Predlagana novela Zakona o sistemu plač v javnemu sektorju torej sledi 13. maja podpisanemu dogovoru ki je bil včeraj uradno potrjen s podpisom potrebnih dokumentov med Vlado in reprezentativnimi sindikati. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se načeloma strinjamo, da je vsak dogovor boljši od brezglavega vztrajanja na nasprotnih bregovih ali enostranskih ukrepov, vendar ocenjujemo, da je dogovorjeni poseg v maso plač glede na gospodarske razmere bistveno preskromen ali pa vsaj nesorazmeren z učinki, ki se predvidevajo na prihodkovni strani proračuna. Vsi vemo, da gospodarstvo in večji del prebivalstva že od leta 2008 visoko plačuje ceno krize. V gospodarstvu je preko 60 tisoč delovnih mest manj, medtem ko je število zaposlenih v javnem sektorju od takrat naraslo za skoraj 10 tisoč. Konkretnega posega v maso plač pa do lanskega julija s sprejetjem ZUJF praktično ni bilo. V današnjih Financah je zanimiva analiza, kolikšen del bremena krize oziroma uravnoteženja javnih financ so od leta 2008 do danes prispevali davkoplačevalci in kolikšen del javni sektor. Po njihovih izračunih so davkoplačevalci preko višjih davčnih bremen prispevali kar za 1,8 milijarde evrov, medtem ko je skupno varčevanje javne uprave skupaj z znižanjem odhodkov za investicije za dobrih 300 milijonov evrov. Torej so v tem obdobju davkoplačevalci k uravnoteženju javnih financ prispevali kar petkrat več, kot je bil učinek nižanja porabe v javni upravi, in to še pred dvigom DDV, povišanjem vrste trošarin in taks, ki se nam obetajo v letošnjem letu. Pa naj se vrnem k vsebini predlagane novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Z zakonom se spreminja plačna lestvica, in sicer se osnovne plače javnim uslužbencem oziroma funkcionarjem znižujejo progresivno, se pravi bolj tistim, ki so v višjih plačnih razredih. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da tisti z več dogodki več pripevamo, vendar pa pri tem kljub vsemu opozarjam, da se s tem ponovno približujemo uravnilovki in še vedno ne vzpostavljamo sistema, ki bi predstojnikom dajal možnost nagrajevanja tistih, ki delajo dobro, in sankcioniranja tistih, ki zgolj hodijo v službo. Glede na dosežen dogovor bodo nagrajeni kvečjemu člani reprezentativnih sindikatov, ki se jim določi 20-odstotna višja solidarnostna pomoč in 20-odstotne višje jubilejne nagrade. Glede na sklicevanje deležnikov z vladne in sindikalne strani na visoke etične standarde, je preferiranje dela javnih uslužbencev zgolj zaradi članstva v sindikatu precej nenavadno. Predlagani ukrepi naj bi v letošnjem letu prinesli 109 milijonov, prihodnje leto pa 183 milijonov evrov, kar po mnenju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke za uravnoteženje javnih financ in izpolnjevanja sprejetih zavez še zdaleč ne bo dovolj. Na področju javnega sektorja bo treba ugrizniti še marsikatero kislo jabolko, predvsem na področju izboljšanja sistema javnega naročanja, raznih svetovalnih pogodb in tudi že prej omenjenega sankcioniranja nesposobnih ter zmanjševanje števila preseženih javnih uslužbencev, konec koncev tudi na področju normativov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagani noveli Zakona o sistemu plač v javnem sektorju ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi lepo pozdravljeni! Spremembe in dopolnitve Zakona o sistemu plač v javnem sektorju skupaj z dopolnitvama Zakona o sodniški službi in Zakona o državnem pravobranilstvu predstavljajo trojček varčevanja na področju plač in prejemkov javnih uslužbencev za obdobje do konca leta 2014. Zato bom predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste na vse tri zakone skupaj. Zakoni so rezultat socialnega dialoga, dogovora s sindikati v javnem sektorju. V poslanski skupini smo veseli tega sporazuma in tu gredo vse čestitke tako našemu ministru dr. Virantu kot na drugi strani sindikatom za izkazan razum in odgovornost. Zakon o sistemu plač poleg dogovora o znižanju vrednosti plačnih razmerij, razredov in razmerij med njimi določa tudi spremenjen dodatek za delovno dobo, podaljšanje interventnega ukrepa neuskladitve osnovnih plač, ponovno omejitev redne delovne uspešnosti in ponovne omejitve glede delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela. Spremenjena plačna lestvica predstavlja zmanjšanje odhodkov državnega proračuna za 25 milijonov evrov v letu 2013 in 50 milijonov v letu 2014. Kompresija plačne lestvice dejansko pomeni krizni davek. Tisti javni uslužbenci, ki prejemajo plačo v višini 19. plačilnega razreda, se jim bo plača znižala za okvirno 5 evrov, v 65. plačnem razredu pa za 263 evrov. S sindikati je bil dosežen dogovor o 110 milijonskem znižanju plač skupaj z ZIProm in kolektivno pogodbo za javni sektor. To pomeni, da bo vsak javni uslužbenec v Sloveniji v letošnjem letu v povprečju kot davek krize prispeval nekaj manj kot 700 evrov. Svet se ne bo prilagodil Sloveniji, Slovenija se mora svetu in pa razmeram v našem gospodarstvu. Priznati si moramo, da je bila racionalizacija javnega sektorja v drugih evropskih državah še korenitejša in tudi lotili so se jo prej kot mi. V Državljanski listi upamo, da je bil napor našega predsednika v pogajanjih dovolj in da začasnim ukrepom ne bo potrebno podaljševati roka trajanja. Dr. Virant je na svojem področju, ki ga pokriva, naredil domačo nalogo. Slediti bi mu morali tudi drugi ministri s sistemskimi, najbolje trajnimi ukrepi na posameznih področjih, strukturnimi reformami, ki bi morale biti sprejete že pred desetletjem. Ker jih nismo, govorimo o izgubljenem desetletju. V Državljanski listi vedno poudarjamo, da gresta javni sektor in zasebni sektor z roko v roki. Enega ni brez drugega. Od leta 2008 smo v gospodarstvu izgubili več kot 70 tisoč delovnih mest, na drugi strani imamo na področju javne uprave v tem obdobju 10 tisoč novih zaposlitev. In bolj, ko bo javni sektor pomagal gospodarstvu z vzpostavitvijo ustreznega poslovnega okolja z odpravo administrativnih ovir, prej se bomo lahko pogovarjali o višjih plačah v javnem sektorju. Kakorkoli rečemo ukrepom na odhodkovni strani proračuna, ZUJF 2, varčevanje ali, če se lepše sliši, prilagoditev porabe, dejstvo je, da moramo s tem nadaljevati. Zakaj? Zato, da ne bomo vzeli sanje generacijam, ki prihajajo za nami. V Državljanski listi nimamo problema s sprejemanjem ukrepov, ki pomenijo, da bo naša mladina lahko ohranila svoje sanje. Zato bomo podprli novele zakona o sistemu plač, sodniški službi in državnem pravobranilstvu. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica! Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Minister dr. Gregor Virant nadaljuje dobro prakso bivšega ministra za delo gospoda Andreja Vizjaka, in sicer predlaganja zakonskih rešitev na podlagi uspešnega socialnega dialoga. Tudi v Poslanski skupini DeSUS zatrjujemo, da je pred pogoj za uveljavitev rešitev oziroma načrtovanih reform, pa naj bodo te začasne ali trajne narave, pa naj te predstavljajo še tako rigorozne posege v položaj posameznikov, dobro strukturiran socialni dialog. Le tako bodo sprejeti ukrepi, ki so danes več kot nujni, tudi dejansko vzdržali. Dober primer za to je sprejeta pokojninska reforma. V smeri reševanja krizne situacije se je veliko naredilo že v lanskem letu. To prakso je treba nadaljevati in brez odlašanja sprejeti ustrezne rešitve, ki omogočajo okrevanje. Že lani je bilo veliko privarčevanega na plečih javnih uslužbencev. Tega ne gre zanikati. Je pa situacija danes takšna, da je potrebno veljavnost že sprejetih ukrepov časovno podaljšati, poleg tega pa še oblikovati in sprejeti nove ukrepe tako začasne kot trajne narave. Vlada se je na podlagi dalj časa trajajočih pogajanj z reprezentativnimi sindikati uskladila o ukrepih, ki predstavljajo reze v strošek javne porabe v delu, ki se nanaša na plače javnih uslužbencev. Ti ukrepi so nam vsem znani. Tudi danes so nam bili našteti, zato jih na tem mestu ne bom ponavljal. Sami poslanci v fazi oblikovanja teh ukrepov sicer nismo sodelovali. Če bi imeli možnost, bi se pripombe naše poslanske skupine nanašale na neopravičeno nižanje plač tistih, uvrščenih v najnižje plačne razrede. Tukaj so predlagani rezi po našem mnenju nepravični in nesocialni. 20-procentno povišanje jubilejnih nagrad članom sindikatov menimo, da je nepotreben dodaten strošek, prav tako gre za neupravičeno, morebiti celo za neustavno razlikovanje med javnimi uslužbenci, ki so člani sindikata ter na drugi strani tistimi javnimi uslužbenci, ki niso včlanjeni v nobenega izmed sindikatov. Vendar kot že rečeno, se mi ne bomo spuščali v že sklenjene dogovore. Zavedamo se, da je bilo treba v ta dogovor vložiti ogromno napora tako z ene kot z druge strani in poslanke in poslanca Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije tega dogovora ne nameravamo rušiti. Zato bomo podprli vse tri novele zakonov, ki se nanašajo na plače v javnem sektorju, in sicer novelo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, novelo Zakona o sodniški službi ter tudi novelo Zakona o državnem pravobranilstvu. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, petnajst minut po prekinjeni 3.č točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3.B TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O SODNIŠKI SLUŽBI, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi besedo predstavnik Vlade? Ga ni. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje kot matično delovno telo. Želi besedo podpredsednica odbora gospa Jasmina Opec? Da. Izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za pravosodje je na 23. nujni seji 20. maja 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o sodniški službi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada in je objavljen na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 17. 5. 2013. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 53. seji 17. maja 2013 odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je bil predhodno seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 20. maja 2013, z mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev z dne 20. maja 2013 in dopisom Vlade z informativnim izračunom finančnih učinkov predloga zakona z dne 20. maja 2013. Predstavnica predlagatelja, državna sekretarka na Ministrstvu za pravosodje Tina Brecelj, je v dopolnilni obrazložitvi členov povedala, da predlagani zakon sledi Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Po mnenju predlagatelja glede na odločbe Ustavnega sodišča, ki govori o enakopravnosti funkcionarjev vseh treh vej oblasti, sicer ni potrebe po spreminjanju matičnih zakonov. Ker pa delovno in socialno sodišče v svoji odločbi meni drugače, in sicer da lahko znižanje plač pravosodnih funkcionarjev velja le od takrat, ko to določi matični zakon, je predlagatelj pripravil spremembe pedagoške narave. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Katarina Kralj je ob predstavitvi njihovega pisnega pravnega mnenja povedala, da je Zakonodajno-pravna službe podvomila v potrebnost predlaganih sprememb, tako Zakona o sodniški službi kot tudi Zakona o državnem pravobranilstvu. Glede na drugačno sodno prakso so predlagane spremembe pedagoške narave, v izogib nadaljnjim morebitnim tovrstnim spremembam bi to vprašanje morali rešiti sistemsko. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe predloga za amandmaje odbora, pripravljena s strani strokovne službe odbora k 1. členu oziroma koalicijskih poslanskih skupin k 2. členu, njihove pripombe ustrezno upoštevata. Koalicijske poslanske skupine so nato svoj predlog amandmaja k 1. členu umaknile. Odbor je bil seznanjen s pisnim mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlog zakona podpira. Predstavnik Vrhovnega sodišča, generalni sekretar Janko Marinko, je povedal, da je predlagana ureditev v matičnem zakonu smiselna predvsem z vidika preprečitve nepotrebne obremenitve sodišč zaradi premalo natančne nomotehnike pri pripravi tovrstnih interventnih zakonov. Poudaril je, da mora biti plačni položaj oziroma materialna neodvisnost sodnikov zagotovljena tudi tako, da je varovana z matičnim zakonom, kar preprečuje nepotrebne oziroma neprimerne posege zakonodajne ali izvršilne veje oblasti. Predstavnik Vrhovnega državnega tožilstva, vrhovni državni tožilec Hinko Jenull, je povedal, da predlagane spremembe sprejemajo z razumevanjem. Opozoril je, da bi za dosego večje učinkovitosti pri izvajanju z zakoni določenih nalog bilo treba rešiti tudi vprašanje financiranja državnega tožilstva in imenovanja novih državnih tožilcev ter sprejeti spremembe zakona o državnem tožilstvu v smeri njegove poenostavitve in okrepitve moči tožilstva. V nadaljevanju je odbor brez razprave sprejel svoje amandmaje k 1. in k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta sprejeta amandmaja vključena. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Odprla bom prijavo. Kot prvi se je k besedi prijavil gospod Janez Ribič v imenu Slovenske ljudske stranke.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovani gospod minister, gospe poslanke in poslanci! Dopolnitev obeh zakonov je povezana s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki uvaja začasne ukrepe na področju prejemkov javnih uslužbencev in funkcionarjev. Določa novo začasno plačno lestvico za obdobje od 1. 6 2013 do 31. 12. 2014, neuskladitev osnovnih plač v letu 2014 in omejitve delovne uspešnosti v letih 2013–2014. Predlagatelji trdijo, da bodo s Predlogom zakona o dopolnitvi Zakona o sodniški službi in Zakona o državnem pravobranilstvu zagotovili vzdržne javne finance, zagotovili zakonski okvir za učinkovito upravljanje z javnimi financami in zagotovili makroekonomsko stabilnost ter trajen in stabilen narodnogospodarski razvoj. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke v dani situaciji, ko je treba sprejemati in izvajati ukrepe, ki jih je že prejšnja vlada, menimo, da bo za dosego naštetih ciljev treba narediti še veliko več kot spremeniti plačno lestvico javnega sektorja, in sicer predvsem na področju spodbujanja kot gospodarskega razvoja oziroma podjetništva. Predlagatelji omenjajo tudi, da zakon v povezavi z novelo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju sledi odločitvam Ustavnega sodišča, da morajo biti tri veje oblasti enakopravne tudi glede materialnega statusa njihovih funkcionarjev in načelu zakonitosti v povezavi z načelom smotrne porabe javnih sredstev. Glede tega se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke strinjamo z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki poudarja, da iz določb Zakona o sodniški službi kot tudi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju jasno izhaja, da se pri določanju osnovnih plač sodnikov uporablja Zakon o sistemu plač v javnem sektorju, vključno z vsemi njegovimi novelami, ki določa plačne razrede sodnikov oziroma njihove razpone in plačno lestvico, kar pomeni da v bistvu teh dveh zakonov ne bi bilo treba dopolnjevati. Na Odboru za pravosodje je bilo sicer z vidika Vrhovnega sodišča pojasnjeno, da mora biti plačni položaj oziroma materialna neodvisnost sodnikov zagotovljena tudi tako, da je varovana z matičnim zakonom, kar preprečuje nepotrebne oziroma neprimerne posege zakonodajne ali izvršilne veje oblasti. Takšen argument pa se nam zdi precej čuden, glede na to, da tudi Zakon o sodniški službi sprejema Državni zbor. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Slovenske demokratske stranke dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Jaz bom govoril o celotnem paketu zakonov, ne glede na točko dnevnega reda. Kar se tiče naše stranke seveda nekega dogovora, ki je bil sprejet znotraj socialnih partnerjev, ne mislimo postavljati pod vprašaj oziroma ne mislimo temu nasprotovati. Kar se tiče pa samega zakona oziroma celotnega paketa pa je vendarle treba, da v imenu poslanske skupine rečem nekaj dopolnil k temu, kar smo slišali v uvodu. Prejšnja vlada seveda ni pustila neke luknje, kakršna je bila prikazana v proračunu, ampak je imela popolnoma drugačen koncept, kot ga ima ta vlada, do česar ima seveda, govorim o sedanji vladi, vso pravico, da zadeve ureja na način, kakršnega si je zamislila, in v tem kontekstu tudi spoštujemo dogovore, ki jih je dosegel minister dr. Virant. Pa vendarle zaradi objektivnosti, v prejšnji vladi smo pristopili nekoliko drugače. Varčevanje v tej državi se ni začelo leta 2012, ampak se je začelo mnogo, mnogo prej. In obstajajo celi sektorji v tej državi, ki so varčevanje resno vzeli že prej in ki so maso za plače krepko nižali že zdavnaj prej, od leta 2009 naprej. Eden takšnih sektorjev je tisti, ki sem ga sam vodil oziroma policija, ki sodi pod notranje ministrstvo. Število zaposlenih se je tam od časa dveh mojih predhodnikov, govorim od gospe Kresalove, gospoda Zalarja, in v času mojega mandata zmanjšalo za 800. Pomeni, da ta sektor je nek svoj davek že plačal. Drugi sektorji, sociala, zdravstvo, šolstvo, so število zaposlenih povečevali. Če je na področju šolstva in če je na področju zdravstva to še opravičljivo, namreč čedalje starejši smo tudi na področju sociale in so čedalje večje potrebe, to na področju šolstva ni, in še enkrat poudarjam, ni nobenega opravičila. Niti v času prejšnje vlade, govorim o vladi gospoda Pahorja, niti v našem času se število zaposlenih v šolstvu ni nižalo. Vsi pa vemo, da se je populacija v vsem tem času močno, močno nižala. In smo prišli s 30 na celo 16 tisoč otrok v eni generaciji, kar pomeni iz leta leto v leto manj učiteljev. Učiteljev pa je bilo iz leta v leto več. Zato smo danes na neki točki, ko imamo v Sloveniji okoli 18 otrok v razredu, kar je eden najboljših in najbolj ugodnih standardov v Evropi. Pa vendarle smo gospodu Štruklju in SVIZ-u popuščali na celi črti. In koncept, ki je bil izpogajan, poudarjam, minister, mi ga spoštujemo in ga ne bomo v nobenem primeru rušili, vendarle za nas pomeni nek koncept, v katerem je nagrajen tisti, ki je bil neubogljiv, tisti, ki dogovorov ni spoštoval, in kaznovan tisti, ki je že varčeval. Govorim primer policije in šolstva. Kaj smo zdaj naredili? Vzeli smo vsem, zato da bomo pretežno šolnike pokrili in jih plačali. In to ni dobro. Edino, kar se mi pa zdi vendarle znotraj tega dobro, so napovedi ministra v enem od poslanskih vprašanj pri prejšnjem zasedanju, kjer je nekako povedal, da bo skušal te zadeve znotraj policije kompenzirati na druge načine. To se mi zdi sicer v redu, generalno pa vendarle se mi ne zdi prav, da je bila izbrana ta pot, ki jo kljub temu spoštujemo, kot sem rekel. Treba je reči tukaj še za zaključek mogoče eno stvar. Naš koncept je bil zelo jasen. Minister je odgovoren za maso plač v svojem resorju oziroma za maso plač so odgovorni predstojniki – od univerze, šolstva, zdravstva, ravnateljev do vrtcev, če želite. In oni so imeli vse možnosti, da lahko izpeljejo stvari ali z odpuščanjem ali z manjšanjem števila zaposlenih in na druge načine. To je bil naš koncept, ki smo ga ob sprejemanju proračuna sprejeli in smo se ga držali. Kar se tiče tega, kar je sprejeto, pa kot sem rekel, to je pač nek drug koncept, do katerega ima vlada pravico in seveda mi tem nameram vlade, da te zakone sprejme in doseže svoj cilj, ne bomo nasprotovali ali jih kakorkoli rušili. Hvala.
Hvala tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Mirko Brulc.
Spoštovani gospod minister, vsi ostali. Tudi jaz bom razpravljal o obeh zakonih v paketu. Mislim, da ni potrebe, da ponovno ponavljam, kar smo že slišali. Socialni demokrati bomo podprli oba predloga. Želimo pa si, da bi tudi drugi ukrepi, ki jih vlada pripravlja, kot radi rečemo, čim prej "prijeli", kajti prepričani smo, da tudi v javnem sektorju počasi zmanjkuje rezerv in nismo čisto prepričani, da se bo s sindikati tudi v prihodnje dalo dogovoriti za kakšen podoben poseg. Jaz bi pa vseeno rad pokomentiral oziroma predhodnik je imel kar nekaj splošne razprave in bi rekel tako, da enkrat bo treba tej Evropi povedati, da Slovenija ne želi biti Pakistan, kjer se zruši tovarna s tisoč in nekaj delavkami, ki tam umrejo, da si ne bomo dovolili, da nas multinacionalke izžemajo do konca in da bodo naši ljudje delali, ne vem, za 400 evrov, kajti 600 in nekaj je že preveč. Slišimo, da je gospodarstvo zmanjšalo število zaposlenih za, enkrat slišim, 60 tisoč, drugič 70 tisoč, da je pa javni sektor povečal število zaposlenih za 6 tisoč oziroma 7 tisoč. Jaz pravim, odgovor na to vprašanje, ki je bilo tu postavljeno, prej ko bo javni sektor pomagal gospodarstvu, prej bomo zlezli iz krize. Mar javni sektor ne nudi servisa gospodarstvu, da so matere v službah brez skrbi, ker so otroci varni, siti, oblečeni, na toplem, otroci v šoli oskrbljeni, tudi s podaljšanim bivanjem, da je urejen prevoz? To vse stane. To je javni sektor. Javni sektor je zdravstvo, ki se ukvarja s preventivo in kurativo, ki poskrbi za to, da so delavci – tudi učitelj je delavec –,zdravi, da se pozdravijo, ko so bolni. Javni sektor je na področju kulture, športa, da pridobiš energijo, malo optimizma in duhovne dodane vrednosti v svojem življenju, da lažje delaš potem 8 ali 9 ur. Javni sektor je policija, carina, vojska, ki skrbi za to, da se čutimo varne. Bilo je rečeno, koliko je policija znižala število svojih uslužbencev. Včeraj smo slišali, tu sem rekel v tem prostoru, pravosodni policisti – 2 nadzirata 250 zapornikov. Dva! To ni uspeh te družbe, to je katastrofa. To je nevarno, s tem se ne bomo hvalili. In mi bi želeli, da bi v oddelku otroškega varstva, kjer je, recimo, 7, 8, 9 dojenčkov, delala ena varuška. V tak otroški vrtec, v tak oddelek jaz svojega otroka ne bi dal. Imamo domove za upokojence, domove za ostarele, ostarelih je vedno več. Mar ni to servis gospodarstvu, da lahko mlada družina nemoteno dela v službi, ker ve, da so njihovi starši preskrbljeni, na varnem in da je ta skrb odveč? Mar ni servis javnega sektorja tudi upravna enota, občina? Meni so pred kratkim ukradli dokumente – v dveh dneh sem dobil nove. To je servis. Pravosodje. Zdaj imamo eno črno piko te dni, ampak da tečejo stvari, da se rešujejo problemi, da prihaja do mediacij – vse to je javni sektor, ki je stalno kritiziran, označen, kot da nič ne dela. Jaz se s tem ne strinjam. Še enkrat opozarjam, dajmo v Bruslju enkrat povedati, da želimo ohraniti javno zdravstvo, javno šolstvo, nivo kulture, nivo športa, varnosti in tako dalje, s čimer smo se vedno ponašali pred svetom. Zato bomo Socialni demokrati podprli te ukrepe in zahtevali, da pride tudi do novih. To je pa, kar je bilo že rečeno, siva ekonomija in tako dalje, da ne naštevam. Vse to bo treba še postoriti in ne samo ožemati in pošiljati žogice od enih k drugim. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, gospod Aljoša Jerič.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, gospod minister! Včeraj so Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja podpisali dogovor o dodatnih ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za uravnoteženje javnih financ v obdobju od 1. junija 2013 do 31. decembra 2014 in stavkovni sporazum. Parafirali so tudi Aneks številka 6 h Kolektivni pogodbi za javni sektor, Aneks h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti ter anekse h kolektivnim pogodbam dejavnosti in poklicev. Podpisani dokumenti predstavljajo podlago in usmeritev za načrtovano uveljavitev ukrepov s 1. junijem 2013 v ustrezni zakonodaji in kolektivnih pogodbah, ki urejajo pravice iz delovnega razmerja v javnem sektorju. Predlog zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki smo ga že obravnavali, prav tako pa je treba spremeniti tudi Zakon o sodniški službi, ki je pred nami, ter Zakon o državnem pravobranilstvu, ki ga bomo obravnavali po tem. Z uveljavitvijo zakona o dopolnitvi Zakona o sodniški službi bo finančni učinek predstavljal prihranek na polletni ravni v višini dobrih 680 tisoč evrov, na letni ravni pa prihranek v višini dobrih milijon 363 tisoč evrov. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo predlog podprli, saj so ukrepi nastali na podlagi socialnega dialoga in so usklajeni s socialnimi partnerji. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, petnajst minut po prekinjeni 3.č točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3.C TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O DRŽAVNEM PRAVOBRANILSTVU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Želi predstavnik Vlade besedo? Da. Dr. Gregor Virant, imate besedo.
Hvala, gospa podpredsednica. Tako za prejšnji zakon kot za ta velja, da ga pravzaprav predlagamo in da ga sprejemate bolj za vsak slučaj. Že sam zakon o sistemu plač v javnem sektorju bi moral biti dovolj, da se tudi pravosodnim funkcionarjem plače znižajo in da se uporablja nova plačna lestvica, vendar smo pred časom naleteli na sodbo delovnega in socialnega sodišča, ki bi lahko kazala v nasprotno smer, torej bi se nam lahko zgodilo, da bi kakšno sodišče odločilo, da se sodnikom in drugim pravosodnim funkcionarjem plača ne zniža, zato za vsak slučaj popravljamo tudi ta zakon. Moram reči, da s strani pravosodnih funkcionarjev ni bilo nasprotovanja znižanju nasploh. Mi smo opravili usklajevalne sestanke s predstavniki različnih inštitucij – od Državnega zbora, Računskega sodišča, Komisije za preprečevanje korupcije, sodstva – in je bilo razumevanje za te spremembe. Nihče ni nasprotoval, nihče ni posebej problematiziral, vsi se zavedajo, da je treba z znižanjem plač funkcionarjev utreti pot drugim znižanjem, ki so nujna. Ukrepi, ki se danes sprejemajo s temi tremi zakoni in potem še z ZIProm, seveda veljajo enako za celoten javni sektor. Ne bi bilo mogoče, da bi bila znižanja plač različna pri različnih proračunskih uporabnikih, recimo za policiste eno znižanje, za zdravnike drugo znižanje, za učitelje tretje znižanje, ker bi to popolnoma porušilo enotni plačni sistem, za katerega se je zdaj izkazalo, da je sijajno orodje. Če ne bi imeli enotnega plačnega sistema, potem skozi krizo ne bi mogli obvladovati plačne mase tako, kot jo obvladujemo. Kaj lahko za znižanje stroškov naredi predstojnik posameznega organa? Nekaj že, ne pa vse. Kako naj ravnatelj osnovne šole recimo zniža stroške za plače za 10 ali 12 %, če nima neke vladne odločitve, recimo o znižanju standardov in normativov ali o znižanju višine plač. Ne more. Če ne bi šli v te ukrepe, v katere gremo, bi številne menedžerje v javnem sektorju prisilili v izbiro, kaj naj kršijo: ali naj kršijo ZIPro ali naj kršijo svoje področne predpise, po katerih morajo recimo speljati šolske programe. To je nevzdržna situacija, po mojem tudi protiustavna, in zato so ti ukrepi več kot nujni. Je pa res, da je lažje priti do prihrankov v državni upravi, recimo prerazporediti z materialnih stroškov kot pa v kakšnih drugih delih javnega sektorja. Transfer iz državnega proračuna v šolstvo je razdeljen tako, da materialni stroški zavzemajo minimum tega. V glavnem gre ves transfer za plače in tukaj manevrskega prostora ni. Danes se je v razpravi na odboru pokazalo oziroma smo bili vsi soglasni, vladna stran, opozicija, sindikati, in tudi skozi pogajanja se je to ves čas vleklo kot rdeča nit, da bo treba na odhodkih storiti še zelo veliko, da ta poseg v plače ni dovolj, da bo treba krčiti odhodke tudi na drugih področjih, in predvsem, da zaposleni v javnem sektorju upravičeno pričakujejo od Vlade, da bo postrgala tam, kjer se da, pri javnih naročilih, pri materialnih stroških in na področju prihodkov pri pobiranju davkov. Dokler ne bomo pobrali več davkov od tistih, ki jih ne plačujejo, dokler ne bomo pri javnih naročilih naročali tisto, kar potrebujemo, ne pa drugih stvari, dokler ne bomo pri javnih naročilih izbirali izvajalce in ponudnike, tako da bomo prišli najceneje do blaga in storitev, bodo v pogajanjih sindikati upravičeno očitali, da ne izkoriščamo rezerv tam, kjer so. Bo pa treba spremeniti miselnost v javni upravi, tudi v davčni upravi pri pobiranju davkov. Jaz sem se pred kratkim srečal v primeru izdaje 8 tisoč napačnih informativnih izračunov dohodnine z birokratsko miselnostjo, ki jo bo treba preseči v davčni upravi pa tudi marsikje drugje.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje kot matično delovno telo. Želi besedo podpredsednica odbora? Da. Gospa Jasmina Opec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Odbor za pravosodje je na 23. nujni seji 20. maja 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o državnem pravobranilstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada in je objavljen na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 17. maja 2013. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 53. seji 17. maja 2013 odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je bil predhodno seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 20. maja 2013, z mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev z dne 20. maja 2013 in z dopisom Vlade z informativnim izračunom finančnih učinkov k predlogu zakona z dne 20. maja 2013. Predstavnica predlagatelja, državna sekretarka na Ministrstvu za pravosodje Tina Brecelj dopolnilne, obrazložitve členov ni podala. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Katarina Kralj je povedala, da so njihove pripombe iz pisnega pravnega mnenja ustrezno upoštevane v predlogih za amandmaje odbora, pripravljene s strani strokovne službe odbora, k 1. členu oziroma koalicijskih poslanskih skupin k 2. členu. Koalicijske poslanske skupine so nato svoj predlog amandmaja k 1. členu umaknile. Odbor je bil seznanjen s pisnim mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlog zakona podpira. Predstavnik Državnega pravobranilstva, generalni državni pravobranilec dr. Boštjan Tratar je izrazil podporo predlaganemu zakonu in predlaganim amandmajem. V nadaljevanju je odbor brez razprave sprejel svoja amandmaja k 1. in k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejeta amandmaja je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem sta sprejeta amandmaja vključena. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Ali bi želel kakšen predstavnik poslanske skupine predstaviti stališče v imenu poslanske skupine? Proceduralno.
Hvala lepa spoštovana, podpredsednica. Na osnovi 73. člena Poslovnika Državnega zbora kot vodja poslanske skupine predlagam 20-minutno pavzo, da se pred odločanjem in pred razpravo o Zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije še vložijo amandmaji, ki so potrebni. Hvala lepa.
Hvala lepa za predlog. Sejo prekinjamo na vaš predlog za 15 minut. Nadaljevali bomo ob 15.35.
Ker smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, 15 minut po prekinjeni 3.č točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3.Č TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVNO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2013 IN 2014, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo želi predstavnica Vlade. Izvolite, gospa mag. Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance.
Hvala, gospa predsedujoča. Gospe in gospodje poslanci! En teden mineva danes, od kar je Vlada Državnemu zboru predstavila Nacionalni reformni program in Program stabilnosti za leto 2013. V teh dveh dokumentih je Vlada napovedala številne konkretne ukrepe na strani prihodkov državnega proračuna oziroma javnofinančnih blagajn in na strani odhodkov javnofinančnih blagajn. Vsi ukrepi tako na prihodkovni kot na odhodkovni strani naj bi skupno prinesli za približno milijon evrov finančnih učinkov in naj bi pripomogli h konsolidaciji javnih financ v Sloveniji. Danes je pred Državnim zborom prvi paket konkretnih ukrepov, ki jih je Vlada pripravila oziroma uskladila s socialnimi partnerji v skladu z napovedmi, ki so vsebovane v programu stabilnosti. Tudi novela Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014 v večini določb ureja področja, ki so bila že napovedana v Programu stabilnosti. Predlog zakona lahko razdelimo v tri vsebinska področja. Prvo področje, ki se nanaša na omejevanje odhodkov za plače v javnem sektorju in prilagajanje tega obsega realnim gospodarskim zmožnostim, zajema večino določb predloga zakona. V letu 2012 je bil sprejet Zakon za uravnoteženje javnih financ, ki na tem področju že prinaša tudi v letošnjem letu za približno 130 milijonov učinkov. Vendar pa določbe sprejetega proračuna in pa omejevalni ukrepi iz leta 2012 ne omogočajo ustrezne izvršitve proračuna v letu 2013, zato je Vlada že v mesecu aprila pristopila k pogajanjem s socialnimi partnerji, da se omejijo, uvedejo dodatne omejitve na področju sredstev za plače v javnem sektorju in tako dosežejo dodatni učinki znižanja javnofinančnih odhodkov na tem področju. Glede na dogovor, ki je bil dosežen in glede na sklenjeni sporazum, s katerim se razrešujejo stavkovne zahteve, je Vlada Državnemu zboru predložila v sprejetje paket zakonov in Zakon o izvrševanju proračunov je eden izmed njih. Na področju stroškov dela se tako s predlaganim zakonom za funkcionarje in javne uslužbence ureja nadomestilo plače za čas odsotnosti z dela zaradi bolezni ali poškodbe, ki ni povezana z delom, in se ta zmanjšuje v skladu z dogovorom. Določa se višina regresa za leto 2014, določa se omejitev napredovanja javnih uslužbencev v letu 2014 in zamika se pravica do plače v skladu z višjim plačnim razredom oziroma višjim nazivom za tiste javne uslužbence, ki so napredovali v preteklih treh letih. Določajo se tudi podlage za uveljavitev nižjih premij kolektivnega zavarovanja za javne uslužbence za čas po uveljavitvi zakona do konca letošnjega leta in prihodnje leto. Dodatno se v skladu s sporazumom s sindikati v predlogu zakona omilijo določbe, ki so prepovedovale prenašanje sredstev na plačne postavke državnega proračuna, vendar se to še vedno omejuje na 2 % vseh sredstev za plače. Drugi pomembni sklop določb zakona pa se nanaša na dvig davka na dodano vrednost, s čimer vlada pričakuje dodatne finančne učinke že v letošnjem letu in s tem lažje uravnoteženje financ v letošnjem letu, glede na dosedanje izvrševanje proračuna in glede na to, kaj je možno še storiti do konca tega leta. Upoštevaje vse navedeno predlagamo, da navedeni predlog zakona sprejmete. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu za predstavitev poročila.
Hvala za besedo gospa podpredsednica. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 55. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014. Na mizo smo dobili mnenje Zakonodajno-pravne službe ter amandmaje k predlogu, ki so ga vložile Poslanska skupina SDS k 1., 2., 6., 10. in 11. členu, poslanske skupine koalicije k 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 15., 16., 17. in 18. členu predloga zakona. Na seji je bil posredovan tudi predlog za amandmaje odbora, ki ga je pripravilo Ministrstvo za finance, in sicer k 4., 7. in 12. členu. Poleg tega je bil ob upoštevanju pripombe Zakonodajno-pravne službe na seji podan tudi predlog za amandma odbora k 11. členu, do katerega se je odbor v razpravi opredelil in ga tudi sprejel. Slišali smo razloge s strani predlagateljice, Vlade, zakaj se delajo spremembe ZIPra. V razpravi o posameznih členih so članice in člani odbora glede predlaganih rešitev zakona opozorili na mnoge dileme in izrazili pomisleke predvsem v zvezi s premalo predlaganimi ukrepi za racionalizacijo v javnem sektorju, glede uvedbe višje cene naročnine RTV ter glede uvedbe višje stopnje DDV, kar po njihovem mnenju prizadene predvsem ljudi z nižjimi dohodki. V razpravi je bilo opozorjeno tudi na dejstvo, da je treba določene ukrepe sprejeti hitro, ker je bil sprejeti proračun nerealen. Dvig DDV vidijo kot ukrep, ki ne bi smel imeti prevelikega vpliva na podjetja, še posebej pa ne na tista podjetja, ki so izvozno usmerjena. Nekateri so izrazili tudi pomisleke, da omenjene spremembe področno ne sodijo v okvir predlaganih sprememb zakona, pač pa bi jih morali reševati v okviru drugih zakonov. V nadaljevanju je državna sekretarka na Ministrstvu za finance podala odgovore na vprašanja in izražene dileme v razpravi, pri čemer je poudarila nujnost sprejetja predloga zakona z vidika vzdržnosti javnih financ, povečanja prihodkov in zmanjšanja odhodkov proračunov tudi na kratek rok in nemotenega izvrševanja sprejetih proračunov. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje in sprejel amandmaje poslanskih skupin k 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 15., 16., 17. in 18. členu ter amandma Poslanske skupine SDS k 10. členu predloga zakona. Ni pa sprejel amandmajev Poslanske skupine SDS k 1., 2., 6. in 11. členu predloga zakona. Odbor je na podlagi 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel tudi amandma k amandmaju poslanskih skupin koalicije k 4. členu, poslanskih skupin koalicije k 7. členu, poslanskih skupin koalicije k 11. členu ter amandma k amandmaju poslanskih skupin koalicije k 12. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Državnemu zboru predlagamo, da omenjeno spremembo zakona potrdi. Hvala.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Da. Odpiram razpravo. Prosim za prijave. Prijavljenih je pet poslanskih skupin. Kot prvi se je k besedi javil gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovane predstavnice Vlade! Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije sedanjih sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2013 in 2014 ne bomo podprli. Kaj so glavni razlogi za takšno odločitev? Nasprotujemo zviševanju davka na dodano vrednost. To je korak v napačno smer, zviševanje davka na dodano vrednost najprej hromi gospodarsko aktivnost in prispeva k zvišanju stopnje revščine, ki je v naši državi že sedaj zaskrbljujoča. Zvišanje davka na dodano vrednost po našem prepričanju ne bo zagotovilo načrtovanega dodatnega priliva v državno blagajno, to je dodatnega priliva približno 250 milijonov evrov letno. Vlada ob tem ni upoštevala, da dvig DDV prinese s seboj ne le zmanjšanja gospodarske aktivnosti, pač pa tudi zmanjšanje kupne moči in posledično potrošnje prebivalstva. Tak ukrep za zviševanje proračunskih prihodkov je v obdobju negativne gospodarske rasti in visoke stopnje revščine najmanj primeren ukrep. Vlada ima vrsto drugih, primernejših ukrepov na strani fiskalnih prihodkov, zlasti uvedbo davka na nepremičnine, ki bi zagotovil enake ali celo ugodnejše fiskalne cilje, breme krize pa bi pravičneje porazdelili. Najodločneje pa nasprotujemo predlagani rešitvi, po kateri ima vsak neposredni proračunski uporabnik zakonsko pooblastilo za prerazporeditev dela sredstev s proračunske postavke Materialni stroški in storitve na proračunsko postavko Plače. Tako določilo praktično v celoti izniči proračunski prihranke, ki jih zasledujejo danes obravnavane novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, Zakona o sodniški službi in Zakona o državnem pravobranilstvu. Naša netransparentnost v poslovanje neposrednih proračunskih uporabnikov je ukrep, ki je destimulativen predvsem za tiste neposredne proračunske uporabnike, ki so v preteklosti že racionalizirali poslovanje in predvsem daje predstojnikom neposrednim proračunskim uporabnikom, zlasti tistim, ki že do sedaj niso naredili ničesar ali so naredili premalo na področju racionalizacije, možnost, da nadaljujejo s sedanjo prakso. Zato pa bo kakšno osnovno sredstvo ostalo nevzdrževano in bo zaradi tega ukrepa morda nastala celo nenadomestljiva škoda. Pa predlagatelja to seveda očitno ne zanima. Kot rečeno, novela Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2013 in 2014 s strani Poslanske skupine Nove Slovenije nima podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Ponovno še enkrat, lepo pozdravljeni! Poglavitne rešitve predlaganega zakona je Vlada navedla v dvanajstih alinejah. Z večino v Državljanski listi nimamo težav. Nad nekaterimi pa kot liberalci ne moremo biti navdušeni. Pri dvigu naročnine RTV gre za simbolno sporočilo. Javni zavod RTV Slovenija je za svoje poslovanje prejel negativno mnenje Računskega sodišča. Davkoplačevalci si zaslužijo, da je vsak njihov evro porabljen transparentno in učinkovito, zato upamo, da bo RTV Slovenija v prihodnje to slovenskim davkoplačevalcem zagotovila. Drugo, s čimer imamo težave, pa je seveda dvig DDV. Zagovarjamo stališče, da je izhod iz krize mogoč po poti nižjih davčnih obremenitev in ne večjih. Strinjamo se sicer s predsednico Vlade, ki pravi, da dvig DDV ne vpliva v prvem koraku na izvoznike, v Sloveniji pa izvozimo 70 % vsega, kar ustvarimo. S tega vidika lahko DDV razumemo kot najmanj slab ukrep med slabimi, vendar vseeno tukaj ne delimo stališča predstavnikov Vlade, da je Vlada res naredila vse, kar je možno na odhodkovni strani proračuna. Moramo tudi priznati, da je Vlada nas poslance z ukrepi, ki jih je posredovala v Bruselj, malce stisnila v kot. Če danes dviga DDV ne sprejmemo, bo to sporočilo Bruslju, da ne držimo obljub in nismo sposobni sprejeti enostavnih ukrepov, ki jih je Vlada obljubila oziroma se je glede njih zavezala v programu stabilnosti. Danes z glasom za ZIPro ne damo samo glas za dvig DDV, ampak tudi za del paketa varčevalnih ukrepov oziroma ukrepov, ki pomenijo ukrepe na odhodkovni strani proračuna. Ker razumemo, da je v življenju in v politiki treba sprejemati kompromise, bomo zakon o izvrševanju proračunov za leti 2013 in 2014 danes večinsko podprli, v upanju, da bodo stranke koalicije sposobne takšnega sodelovanja, ko bo šlo za umik države iz gospodarstva in apeliramo na ministre, naj resnično zavihajo rokave in začnejo klestiti stroške znotraj svojih resorjev, da pridemo do zastavljenega cilja, da višamo davke oziroma prihodke proračuna za eno tretjino, na odhodkih pa resnično sprejmemo ukrepe, ki bodo pomenili dve tretjini te celote. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Socialnih demokratov gospod Matevž Frangež, izvolite.
Spoštovane in spoštovani! Socialni demokrati bomo Predlog zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014 podprli. S tem zakonom realiziramo del včerajšnjega doseženega soglasja s socialnimi partnerji, realiziramo zavezo o dvigu davka na dodano vrednost in povečujemo RTV prispevek, kar je bil tudi del dogovora s socialnimi partnerji. Velja poudariti, da stanje v državnem proračunu po realizaciji v prvih mesecih letošnjega leta kaže na bistven razkorak s sprejetim proračunom, zato mora ta država sprejeti dodatne ukrepe, če hočemo nadaljevati zmerno konsolidacijo javnih financ, na drugi strani pa zagotoviti tudi tiste ukrepe, ki so nujni za to, da omogočimo razdolževanje gospodarstva in preseganje bančnega krča. Kot izhaja iz nacionalnega reformnega programa in tudi programa stabilnosti, se bo država v letošnjem letu soočila z rekordnim primanjkljajem, povezanim prav z izvajanjem navedenih ukrepov. Pri tem je logično, da je bil napor nove vlade usmerjen v doseganje dodatnih dogovorov s socialnimi partnerji. Socialni demokrati smo veseli, da je bil včeraj dosežen dogovor, ki omogoča nadaljevanje zmernega varčevanja brez ustvarjanja konfliktov s socialnimi partnerji, to pa bi bil po našem prepričanju tudi eden od prvih korakov za to, da na koncu uspešno izidemo iz krize. Zakon o izvrševanju proračuna prinaša le del prihrankov, ki jih obljubljata nacionalni reformni program oziroma predvsem program stabilnosti. Od Vlade pričakujemo, da čim prej Državnemu zboru predstavi tudi konkretne zakonske rešitve za realizacijo ostalih zavez, še posebej tistih, ki so povezani s poljem sive ekonomije, da zajamemo večji del tistih javnofinančnih prihodkov, ki danes ostanejo neevidentirani, ali davkov, ki ostajajo ne pobrani. Davek na dodano vrednost gotovo buri duhove. Socialni demokrati smo bili med tistimi, ki smo imeli zadržan odnos do povečanja obeh stopenj davka na dodano vrednost. Glede na javnofinančno situacijo pa razumemo, da je to verjetno najizvedljivejši ukrep za to, da omilimo javnofinančno situacijo v letošnjem letu.Zavedamo se regresivne narave tega davka in dejstva, da bo zaradi tega verjetno najhuje prizadel socialno ranljivejše. Zato v razmislek ponujamo prilagoditve socialne oziroma davčne politike, tako da bi denimo dvignili dodatno olajšavo dohodnini za socialno najranljivejše in najrevnejše med nami in na ta način nevtralizirali dvig davka na dodano vrednost. Takšen dvig olajšave bi lahko bil tudi spodbuda za povečanje zaposlovanja. Socialni demokrati nismo predlagali dviga davka na dodano vrednost, smo pa že v letu 2012 predlagali nekatere alternativne ukrepe, predvsem povezane z uvajanjem davčnih blagajn, omejitvijo gotovinskega poslovanja, kar bi, če bi bilo realizirano v letu 2012, danes zmanjšalo potrebo po takšnem dvigu davka na dodano vrednost. Tudi dvig oziroma uvedba davka na nepremičnine bi pravočasno omilila javnofinančne težave naše države. Vpliv takšnega davka na gospodarsko rast pa je bistveno milejši od dviga davka na dodano vrednost. Socialni demokrati ostajamo na strani tistih, ki se zavedamo realnosti slovenske javnofinančne in gospodarske ter socialne situacije, ostajamo zavezani reformnim ukrepom in naporom vlade Alenke Bratušek, da zaveze, ki smo jih dali Evropski komisiji, tudi uresničimo. Eden od prvih korakov bo podpora zakona o izvrševanju proračunov za letošnje in prihodnje leto. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovana državna sekretarka s sodelavkama, spoštovane poslanke in poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo tem rešitvam zakona o izvrševanju proračuna nasprotovali. Toliko zavajanja, kot smo ga danes tu slišali, še najbolj pa to, da so te rešitve usklajene s socialnimi partnerji, še nikoli nisem slišal. Te rešitve so usklajene s sindikati. Socialni partnerji pa so tudi delodajalci. In mene zanima, s katerimi delodajalci, s katerim gospodarstvom ste uskladili dvig DDV? Ali ste se pogovarjali sploh z delodajalci okoli dvigov DDV? Tu govorite, da so rešitve usklajene s socialnimi partnerji. Socialni partnerji so trije. Poleg Vlade še sindikati in delodajalci. Usklajevali ste se z enimi, "zdilali" ste se z enimi zaradi tega, ker ste jim dali določene bombončke, konkretno s sindikati javnega sektorja, in sedaj prodajate, da so rešitve usklajene s socialnimi partnerji. Niso. V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo, prvič, dvigu DVV zaradi tega, ker bo Slovenijo lahko popeljalo iz krize zgolj okrevajoče gospodarstvo, gospodarski zagon. Dvig DDV pa praviloma duši gospodarstvo na več segmentih. Prvič, znižuje povpraševanje in s tem tudi ustvarjanje. Drugič, vpliva na likvidnost gospodarstva, saj je za DDV treba angažirati več sredstev. Tretjič, slabi konkurenčnost gospodarstva, kajti dvig DDV bo vplival 0,6 % na inflacijo, na rast cen življenjskih stroškov. Rast cen življenjskih stroškov se bo naslednje leto pretopila v dvig minimalne plače in minimalna plača bo povečala strošek dela v tej državi in bo hkrati znižala konkurenčnost. In še bi lahko našteval koliko negativnih učinkov ima ta davek na gospodarstvo. Drugič. Učinek davka na dodano vrednost je najbolj asocialen davek. Prizadene vse sloje in najbolj tiste, ki kupujejo osnovne življenjske potrebščine in plačujejo račune in ne morejo davku oditi. Delež v potrošnji teh najnižjih ranljivejših slojev je vezan na davek najvišji. Kajti ti praviloma živijo iz rok v usta. Vse, kar je ustvarjenega, v družini porabijo in jih davek direktno prizadene. Ta davek je regresiven, kar pomeni, da ga tisti z nižjimi prihodki v deležu prihodkov plačujejo več kot tisti z višjimi prihodki. Želim povedati, da je to zelo nesocialen ukrep. In ni res, da smo tudi v bivši vladi predlagali dvig DDV – da, kot neko skrajno sredstvo, ko izčrpamo ko vse druge možnosti. Druge možnosti niso bile izčrpane. Ni dovolj redukcij v zniževanju odhodkovne strani proračuna. To se pravi, v trošenju države. Tu smo pa pri drugem naslednjem očitku, ki je povezan tudi z možnostjo prerazporejanja sredstev med konti državnega proračuna, ki so tako imenovani materialni stroški, in plačami. V višini 2 % je možno pretakati in prerazporejati sredstev iz materialnih stroškov na plače. To pomeni, če se bo kje prihranilo na materialnih stroških, se bo to porabilo na plačah. Po mnenju sindikata delavcev državnih organov bo teh prerazporeditev približno za 100 milijonov evrov. Prav tolikšno, kolikšen je izplen varčevalnih ukrepov na področju mase plač v javnem sektorju. S temi prerazporeditvami, ko boste nekaj privarčevali pri materialnih stroških države, in to porabili za plače, ste izničili vse, kar ste se zmenili s sindikati javnega sektorja. Jaz mislim, da je to dodatna stvar, ki je nesprejemljiva za delovanje te države. Spoštovani, izbrali ste napačno smer. Dolžni smo vas na to opozoriti. Vi ste izbrali smer, po kateri neznatno pravzaprav vplivate na odhodkovno stran proračuna – praktično nič. Iz povedanega boste to, kar ste privarčevali pri plačah, po drugi strani dejansko skompenzirali z znižanjem materialnih stroškov s prerazporeditvami, hkrati pa dvigujete davke. In seveda smo vlagali amandmaje, amandmaji so ponovno na mizi, tudi za to, da se ne dvigne DDV, in od izplena tega amandmaja in podpore tega amandmaja je tudi odvisna naša podpora drugim. Uspeli smo na Odboru za finance danes zjutraj onemogočiti dvig prispevka RTV, pravzaprav RTV- naročnine. Jaz sem vesel, da se vam ni uspelo od takrat do zdaj v koaliciji poenotiti, da bi to izničili, kar smo izglasovali na odboru. Jaz mislim, da je to prava pot, da ostane znižan prispevek do takrat, dokler tudi javni zavod RTV ne postrga vse rezerve in racionalno posluje in deluje s temi sredstvi, kot so mu na voljo.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SLS ima besedo gospod Franc Bogovič.
Lep pozdrav spoštovana podpredsednica, spoštovane predstavnice vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Peto proračunsko leto je v teku, ko se Slovenija sooča z gospodarsko krizo, ki ima na koncu tudi velike posledice v naših javnih financah. Če se v letih 2009, 2010, 2011 v Sloveniji nismo ozirali na to krizo in smo veselo podvojili javni dolg z osmih na šestnajst milijard in vse posledice, ki izvirajo tudi iz tega povečanega javnega dolga, se je lanskega maja v teh prostorih državnega zbora bila velika bitka med takratno koalicijo in opozicijo okoli Zujfa in pa na koncu rebalansa proračuna za lansko leto. V lanskem letu se je vlada, ki jo je sestavljala takratna koalicija, prvič resno zavedala situacije in s posameznimi ukrepi poskušala pogledati resnici v oči in tudi začeti s krčenjem javne porabe in na drugi strani zmanjševanjem javnega dolga. Nekaj teh učinkov je bilo kasneje izničenih skozi različne tožbe. Vendar ko se je letošnjega maja sedanja vladna koalicija in pa vlada zopet pojavila v parlamentu z nacionalnim reformnim programom in programom stabilnosti, danes pa z zakonom o izvrševanju proračuna, vidimo neko drugo sliko. Če smo se v lanskem letu zavedali, da moramo sami reagirati imam vedno bolj občutek, da smo danes tukaj v parlamentu predvsem zaradi tega, ker še vedno v vladni koaliciji mislite, da moramo odreagirati zaradi Evrope, ne zaradi realnosti, v kateri se Slovenija nahaja. Podpiram to, kar je tudi kolega Vizjak omenil glede DDV-ja. V Slovenski ljudski stranki smo ves čas menili in vztrajali pri tem, da je to zadnji, skrajni ukrep, in to takrat, ko bodo izčrpani vsi ukrepi na drugi strani, ki imajo za sabo kot posledico zmanjševanje javnih izdatkov. Sporazum je bil slavnostno včeraj podpisan, parafiran, Ko sedaj gledamo efekte tega sporazuma in pa posledice za javne finance, vidimo, da v letošnjem letu rezultirajo efekti lansko leto sprejetih ukrepov, ki bodo veljali celo leto. Zelo sramežljivo se je poskušalo poseči v nove ukrepe zmanjšanja in na koncu s to možnostjo, da se z 2 % prelitja stroškov iz stroškov za materiale in pa stroškov za storitve to prelije v plače, se praktično ta efekt v veliki meri tudi izniči. Tukaj gre tudi za diskriminatorni odnos do tistih ministrstev, ki so v preteklih letih delala intenzivno na zmanjševanju javne porabe, predvsem mislim, da bo treba enkrat zelo na glas in javno povedati, da se je državna uprava, ožji del državne uprave, ministrstva s tem problemom resno soočil, tudi dosegel neke prihranke, da pa se ostali porabniki javnih financ zelo oklepajo zatečenega stanja in s takšnimi ali drugačnimi metodami tudi želijo neprestano ohranjati stanje, v katerem smo, in tudi na ta način onemogočajo izboljšanje delovanja samega javnega sektorja. Pozdravljamo to zgostitev plačnih razredov, ostale stvari na področju plač pa mislimo, da so premalo ambiciozno zastavljene in vsekakor ne odražajo te zahteve oziroma pričakovanja, da bosta dve tretjini prihranka oziroma konsolidacije narejeni na odhodkovni strani in ena tretjina na prihodkovni. Kar se tiče RTV-prispevka, tudi podpiramo, da lansko leto dogovorjeno znižanje ostane, da se ne povečuje ta prispevek, kajti tudi na takšen način po malem segamo v denarnico vsakega od državljank in državljanov, kar pa nam je v tem dogovoru, ki je bil sklenjen med sindikati in pa med vlado zelo sporno in pa mirno lahko rečem etično in moralno sporno, je pa določilo, ki določa, da bodo tisti, ki so v javnem sektorju člani sindikatov, ki so podpisali ta sporazum, deležni do 20 % večjih jubilejnih nagrad in solidarnostnih pomoči. To se mi pa zdi totalno sprevrženo dejanje in mislim, da je to tudi na nek način koruptivno in pa moralno-etično problematično. Prav tako kot je, če podrobno analiziraš to politiko, moralno in etično nesprejemljivo, da našim otrokom puščamo te dolgove in sem trdno prepričan, da bi v največjem sindikatu, ki je tudi v veliki meri vodil to bitko sedaj z vladno stranjo, poleg tega, da gledajo za tiste, ki so zaposleni v izobraževanju, morali misliti tudi na otroke, ki jih učijo, kajti oni so tisti, ki bodo ceno te napačne ekonomske politike plačevali v naslednjih letih, desetletjih.
Hvala lepa. Dodatno sta se k predstavitvi stališč poslanskih skupin prijavila še gospod Alojzij Potočnik in gospa Marija Plevčak. Najprej ima besedo gospod Alojzij Potočnik, Pozitivna Slovenija.
Spoštovani! Pred približno tremi tedni je predsednica Vlade seznanila Državni zbor z informacijo o oceni stanja proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Iz vsebine tega dokumenta, ki obravnava tako prihodkovno kot odhodkovno stran državnega proračuna, je razvidno, da gre prej ali slej pričakovati spremembe posameznih postavk proračuna. V kriznih časih so napovedi nehvaležne in nezanesljive. Naj ponazorim to z dvema primeroma. Leta 2007 je gospodarstvo zraslo precej več, kot je bilo napovedano, in leta 2009 padca bruto družbenega produkta za 8 % ni napovedala v državi nobena inštitucija. Tudi najbolj ugledne ne. Žrtev prezgodnjega optimizma, na kar smo mnogi v lanskem letu opozarjali, naj prikličem v spomin razprave o tako imenovani realnosti proračuna, torej žrtev optimizma je bil tudi proračun za leto 2013. Danes je že več ali manj povsem jasno, da bo davka na dohodek pravnih oseb manj, davka na dodano vrednost manj, davka iz zmanjšanja sive ekonomije manj, torej hkrati bi pridobili skoraj 1,4 milijarde evrov evropskih sredstev. Dvomim, a močno upam. V takih razmerah je ukrepanje tako na strani odhodkov kot proračunskih prihodkov nujno – predvsem zaradi nemotenega izvrševanja proračuna. Pri tem gre največja pozornost javnosti, tako strokovne kot tudi zainteresirane, davku na dodano vrednost in povišanju splošne in nižje stopnje. S posrednimi davki sta v krizi operirali dve zadnji vladi. Posebej močan je bil pritisk na trošarine. Za leto 2013 je že tudi prejšnja vlada v neki meri kombinirala ukrepe prihodkovne in odhodkovne strani. Lahko bi našteli davke, ki jih predlagala. Uveljavlja se namreč spoznanje, da je za minimiziranje negativnih učinkov, pa naj gre za hitro ali počasno konsolidacijo, smiselno kombinirati ukrepe znižanja izdatkov z ukrepom povišanja posrednih davkov. Pomemben pa je seveda ob tem tudi položaj gospodarstva v ciklu – tega ne gre spregledati – ali gospodarstvo okreva ali pa se gospodarske aktivnosti krčijo. V tem smislu je ukrep povečanih stopenj davka na dodano vrednost predvsem podporni ukrep drugim politikam, predvsem tistim, ki merijo na gospodarsko rast in nova delovna mesta. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo podprla tudi amandmaje koalicije k dopolnjenemu predlogu zakona k 10. in 12. členu. Hvala.
Hvala tudi vam. Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo in prav prisrčen pozdrav vsem prisotnim. Praviloma se tehnični zakon, ki ureja izvrševanje proračuna, sprejema ob obravnavanju in sprejemanju samega proračuna. Poslabšanje razmer in že skoraj da kritična nujnost sprejetja prepotrebnih varčevalnih ukrepov pa sedaj terjajo noveliranje tega zakona. Novosti, ki jih podpiramo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev, se nanašajo na omogočanje prerazporejanja sredstev, na primernejšo ureditev predplačil, bistvene novosti pa se nanašajo na rezultat dogovorov med Vlado in reprezentativnimi sindikati. Gre za znižanje bolniškega nadomestila z 90 na 80 %, gre za nižjo višino regresa za leto 2014, za zamrznjeno napredovanje, prav tako gre za znižanje premije dodatnega pokojninskega zavarovanja. Tudi te predloge v poslanski skupini DeSUS podpiramo, saj je racionalizacija v javnem sektorju nujno potrebna. Najbolj pa bodeta v oči spremembi, ki se nanašata na višji RTV- prispevek ter na dvig tako splošne kot tudi nižje stopnje davka na dodano vrednost. Glede višine RTV prispevka smo na dolgo in široko razpravljali že lani decembra, ko je bilo predlagano znižanje prispevka z namenom znižanja življenjskih stroškov državljanom. Analize so pokazale, da je to povzročilo težave pri poslovanju RTV, hkrati pa ni vplivalo na status državljanov. Zato predlagamo, da je treba čim prej opraviti popravljalne ukrepe na RTV, ki mu jih je naložilo tudi Računsko sodišče. Glede zvišanja stopnje DDV pa smo bili tudi v Poslanski skupini DeSUS skeptični, ali gre za učinkovit ukrep, ki bo prenesel želene napovedane prihodke v državni proračun. Tudi mi smo tehtali argumente za in proti uvedbi povišanja. Zaključki so naklonjeni razlogom, ki jih je navedla Vlada, vendar to ne pomeni, da slepo zanikamo slabosti tega ukrepa. Izkušnje drugih držav, ki so ta davek zvišale, kažejo, da so bila pričakovanja preoptimističa in da se v državno vrečo ni nateklo toliko, kot so predvideli. Skeptični smo tudi glede obremenitve socialno najšibkejšega sloja. DDV davčno obremenjuje ravno slednje, to je ljudi, ki ne morejo privarčevati ničesar in ves dohodek porabijo za svoje življenjske potrebščine. Premožnejši imajo prihranke, vendar od teh prihrankov ne plačajo niti centa DDV, zato velja opozoriti, da dvig davka močno obremenjuje upokojence z najnižjimi pokojninami, brezposelne in zaposlene z minimalno plačo. Tudi ne gre pričakovati, da bo gospodarstvo to povišanje absorbiralo. Ravno nasprotno. Zagotovo ga bo v celoti prelevilo v višje cene, kar zmanjšuje razpoložljiv dohodek prebivalstva. Obstoji bojazen, da bo ta ukrep negativno vplival na gospodarstvo, na izgubo delovnih mest, kar se bo kazalo tudi na večjem pritisku na socialne transferje. Tega ne zanikamo, in to glasno povemo. Vendar kaj nam pa preostane? Ima kdo kakšen boljši predlog? Kritike so, konkretnih predlogov pa nihče ne poda. Pričakujemo pa aktivnost Vlade in hitre rešitve ter pomoč gospodarstvu. Vem, da v dveh mesecih te vlade ni mogoče rešiti vseh nakopičenih problemov, saj vemo, da kriza traja že pet let in verjetno vsi nosimo del krivde za nastalo situacijo. V Poslanski skupini DeSUS bomo dopolnjeni predlog potrdili v upanju, da se izražene bojazni ne bodo uresničile in da bodo obveljale ocene vladnih finančnih strokovnjakov.
Hvala za vašo predstavitev stališča poslanske skupine. S tem smo tudi zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 10. člen in amandma k temu členu, ki so ga vložile poslanske skupine koalicije. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Želi. Prosim za prijave k razpravi. Besedo dajem mag. Majdi Potrata.
Hvala, gospod predsednik. V mnenju Zakonodajno-pravne službe k 10. členu je zapisano, da bi pričakovali bolj obsežno obrazložitev, zakaj naj bi se RTV prispevek dvignil na tisto raven, kakršna je bila določena za leto 2012. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo ob sprejetju ZIPra ali pred koncem leta 2012 zahtevali sklic nujne seje odbora, na kateri bi razpravljali o finančnih zagotovilih za samostojnost delovanja RTV in za programsko samostojnost. To dvoje namreč povezujemo. Samo stabilen vir financiranja zagotavlja avtonomnost in neodvisnost javnega servisa. In takrat je bila seja končana tako, kot je bila končana, prekinjena je bila. In na koncu je bil v ZIPru dvignjen RTV-prispevek oziroma znižan RTV-prispevek samo za 5 %. Kljub temu pa je programski svet ugotovil, da bo treba s preoblikovanjem programa poseči tudi v nekatere programske vsebine, če naj bi zagotovili dovolj kakovostno izvedbo javne službe. Vsem bi svetovala, da si pregledajo, kaj je v obsegu javne službe RTV Slovenija zapisano. To ni samo informativni program, to je zlasti tudi originalen umetniški program, so vsebine za specifične ciljne skupine publike, to so tiste vsebine, ki jih po pravilu komercialno naravnane medijske hiše ne oblikujejo same. To je bil tudi čas, v katerem je bilo mogoče zaslediti številne pritiske na javni servis RTV. Dejstvo je bilo, da je bila javnost tedaj naklonjena, da ostane RTV-prispevek v enaki višini. Z amandmajem, ki je vložen, se RTV-prispevek vrača na višino, ki je bila postavljena pred znižanjem. Posebej naj povem, da je plačila RTV-prispevka oproščena posebej ranljiva skupina socialno ogroženih ljudi, da so to invalidi, ki ne plačajo RTV prispevka, da so to javni zavodi tipa šole, domovi za ostarele in tako naprej. Se pravi, vsi tisti, ki bi jim glede na njihove prispevke umanjkanje kakovostnega javnega servisa pomenilo velik poseg v njihovo pravico do obveščenosti, kot radi rečemo. SDS rad govori o ustavni pravici do obveščenosti. Jaz pa pravim še, da je tudi pravica do kulture, ne samo do abotnih oddaj, ki jih je kdaj mogoče v kakšnem mediju rumenega tipa zaslediti. No, in tako se mi zdi, da se s tem amandmajem pravzaprav izpolnjuje tisto, kar nam je vsem kot tistim, ki smo zavezani javnosti delovanja, nujno in potrebno. Namreč, zagotavljanje, še enkrat povem, kakovostnega javnega servisa. Ne gre za noben populizem, ne gre za nobeno sprevračanje podatkov, kot smo jim bili priča takrat, ko je bilo govora o tem, kaj BCC počne in tako naprej. Gre za razmeroma majhno število naslovnikov, dva milijona nas je samo, in umanjkanje RTV prispevka pomeni velik poseg v javna sredstva. Iz RTV-prispevka se lahko tudi nekatere druge dejavnosti financirajo, če je tako z Zakonom o RTV posebej določeno. Kakšni posegi preinterpretacij nekaterih izjav so bili uporabljeni, pa naj povem samo dvoje. Poročilo Računskega sodišča se nanaša na leto 2009 in 2010, sprejeti so bili popravljalni ukrepi, takrat je bil direktor nekdo drug, ne sedanji direktor, to je bil gospod Guzej. Da je Računsko sodišče tudi na nepravilnosti v zvezi z reklamami in pridobivanjem sredstev iz tržne dejavnosti opozarjalo, je tudi res. Da ne govorimo o tem, kako je bil zlorabljen nastop direktorja RTV Slovenije na nedavni seji Komisije za nadzor proračuna. To vse so razlogi, zaradi katerih bom podprla [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala za razpravo mag. Majdi Potrato. Naslednja ima besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Jaz amandmaja, ki je predlagan, ne bom podprla, in sicer iz razlogov, ki jih je tudi že moja predhodnica povedala. Ta trenutek namreč na odboru za kulturo obravnavamo poročilo nadzornega odbora RTV. Obravnavali smo ga tudi na Komisiji za nadzor javnih financ in iz poročila nadzornega odbora sledi precej stvari, ki jih bomo morali najprej razčistiti, če želimo nekaj stvari urediti tudi na RTV. V časopisih ste lahko prebrali o anonimki, ki kroži, kaj se na RTV dogaja. Anonimka se sedaj tudi preverja, naročen je zunanji revizor, ki bo to pogledal in ugotovil, ali stvari držijo ali ne. Tisto, kar je pa že preveril nadzorni odbor, torej poskusno je ugotovil, da vse stvari iz anonimke držijo. Kaj pa piše v anonimki? Da se plačujejo oddaje, ki jih nikoli ni bilo, da se preko študentskega servisa plačuje za ljudi, ki dela ne opravijo oziroma ga niso opravljali, da imajo cel kup težav z nadurami, ki se enkrat prištevajo enkrat odštevajo, nekateri delajo več ur na dan, kot ima dan sploh ur, in podobno. Jaz mislim, da dokler teh stvari ne razčistimo in ne uredimo, nima smisla dati še več denarja, da se ga bo tako trošilo. S tem, kar predlagate, pa boste točno to naredili: vodstvu RTV bomo dali še več denarja, da ga bodo ne transparentno trošili. Direktor Filli je povedal, da imajo res težave z organizacijo oziroma s pristojnostmi, ki jih imajo posamezna uredništva, ki lahko relativno samostojno odločajo o potnih nalogih in o vsem ostalem. Zato tudi nima takšnega nadzora, kot bi ga moral imeti. Povedal je, da že sami poskušajo te stari urediti oziroma se v tem smislu tudi reorganizirati. Zato jaz mislim, da bi glede na to, kar vemo, in jaz mislim, da večina ve, ker beremo poročila, beremo najbrž tudi časopise, bi najmanj, kar bi bilo na mestu trenutek, da se prispevek RTV dvigne. Poleg tega je direktor povedal, da ne delajo izgubo, to je sicer res, ker kadar jim zmanjka denarja, prodajo nekaj delnic Eutelsata, ki so sicer namenjene za razvojne projekte, pa jih porabijo tudi za sprotno delovanje, kar seveda ni pravilno. Tudi to ugotavlja nadzorni odbor in tudi to je bila stvar ugotovitev Računskega sodišča. Jaz mislim, da takega amandmaja na moremo sprejeti in da tega ne moremo narediti, dokler se te stvari ne razjasnijo. Zunanji neodvisni revizor bo najet. To je povedal včeraj v odgovor naši poslanki minister za kulturo. Rezultati revizije bodo znani predvidoma v treh mesecih. In takrat se bomo odločili, ali bomo v RTV dali nekaj več denarja, da se ga tako zapravlja. Danes dopoldan smo na Odboru za notranjo politiko govorili, tudi kolegi iz Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ste zelo govorili, kako moramo začeti delati in urejati stvari in tako naprej. To je prvi korak. Naj uredijo stvari v RTV, potem jim pa bomo dali denar, če ga bodo rabili. Dokler pa trošijo denar za oddaje, ki jih ni, za napotnice ljudem, ki jih nimajo zaposlene in tako naprej, pa jaz mislim, da jim teh sredstev ne moremo dati. In čudi me tudi, da na Odboru za finance predstavniki Državljanske liste, DeSUSa, ker so bili seznanjeni s temi ugotovitvami, ki sem jih pravkar navedla, so se odločili, da prispevka RTV ne bodo podprli. Do sedaj so si pač premislili. Najbrž je moral kdo poklicati, zato smo imeli tudi en odmor in tako naprej. Ampak jaz se čudim, da so sedaj poslanci Državljanske liste in DeSUSa prepričani, da je treba RTV-prispevek dvigniti. To je pa res tako sprenevedanje. Dopoldan ste še govorili, naj se stvari uredijo, pa se bomo potem o tem odločali. Čez nekaj ur mislite drugače. To nagradijo volivke in volivci slej ko prej.
Hvala za razpravo. Naslednji ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Pa naj razume, kdor lahko. Verjetno še težko kdo v tej državi, razen tisti, ki so na oblasti in ki to državo vodijo. Če smo se pred nekaj časa odločili in držali RTV naročnino na nivoju, kot je bila, ste se sedaj po vseh teh burkah, ki se dogajajo tudi okoli RTV, odločili, da jim daste več denarja. Po eni strani govorimo o varčevanju, po drugi strani, kako je treba narediti pogoje za gospodarstvo, okolje za gospodarstvo in za investitorje, vlagatelje in tako dalje, kaj je treba narediti, da bi začeli delovna mesta povečevati, ne pa iz dneva v dan zmanjševati. Vi pa sedaj pridete s predlogom, da se ponovno dvigne RTV-naročnina. Dogovorjeno je bilo tako z vodstvom RTV v času, ko smo bili člani vladne koalicije, da se na našo pobudo zmanjša za 5 % in ne za, kot je bilo najprej načrtovano, 10%. Danes govoriti, da to delate zato, ker s tem dobivamo kakovostni javni servis – z vsemi aferami, z vsemi poročili Računskega sodišča, z vsemi nepravilnostmi, ki se dogajajo. Ali pa si vi razlagate, spoštovane članice in člani vladne koalicije, da je kakovostni javni servis to, da nekdo iz politike pokliče na vodstvo RTV in pove, da Korošec pol leta več ne bo poročal, ker kritično poroča o Vladi gospe Alenke Bratušek. Mogoče opažate, da namerno ne uporabljam tistega, v narekovaju, p – naziva pred imenom in priimkom in da je sedaj plačilo za to, da se takšnega novinarja, pa ne samo, seveda, to je kot primer, da ja, bog ne daj, se to še kdaj ponovi in zgodi. Da se to več ne bo dogajalo, ste se dogovorili, da bodo dobili zato več denarja. To je za vladno koalicijo kvaliteten javni servis. Delali in poročali boste tako, kot vam bomo mi naprej povedali in dovolili, kaj smete in česa ne. Mogoče tudi zaradi tega so zadeve okoli poročanja najbolj privilegiranega ali z največjimi bonitetami ministra v zdajšnji vladi – dr. Viranta, tudi potihnile. Tudi nobenega večjega poročanja ni o enem izmed najboljše plačanih funkcionarjev v tej državi. To je sigurno najbolj znameniti in najpomembnejši človek te države, ker z njim država stoji ali pade, sindikalist, gospod Štrukelj. Tudi o njem ni nič. Mimogrede, minister Virant ali pa tako bom rekel, najbolj plačani funkcionar in minister z najboljšimi bonitetami sta se dogovorila, če Janez ne bo član sindikata, bo dobil zato 20 % manj pri določenih zadevah, tako jubilejnih nagradah kot seveda, bog ne daj, če se mu kaj zgodi. To je sedaj vaš kakovostni javni medij. O tem govorite in zato dajete 5 %, državljankam in državljanom, pa jemljete. Saj je vseeno, evro. Ampak evro na mesec. Vsi šparajo, ampak vam se to ne zdi pomembno. [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]vsakega konja "nafotrati", pa seveda tudi tega dovolj dobro plačate.
Hvala. Naslednja ima besedo gospa Janja Klasinc.
Hvala, gospod predsednik. Če ne bi bilo smešno, bi bilo tudi žalostno. In je žalostno, ker ko poslušam te razprave, imam vse bolj občutek, da sem v vaški gostilni, ne pa v Državnem zboru Republike Slovenije. V Državnem zboru Republike Slovenije naj bi razpravljali o zadevah, ki so resne, ne pa na osnovi nekih anonimk, nekih časopisnih člankov, nekih govoric in vsega tega. Oprostite, po tej logiki bi potem vaša stranka SDS ne bi smela dobivati nobenih prispevkov iz državnega proračuna, ker je osumljena, da je prejemala podkupnine v zadevi Patria. Potem bi lahko še kakšne podobne druge zadeve po isti logiki reševali. Nek ravnatelj v neki osnovni šoli ali pa računovodja na neki osnovni šoli nekaj naredi narobe in se o tem govori, še nič ni dokazano, ali je to res ali ni res. In potem bomo rekli: "Ne, tej osnovni šoli pa zaradi tega ne bomo dali denarja." Ne se hecati. Poglejte, govorimo o tem, da bomo povrnili 0,64 evra prispevka na posameznika za RTV naročilo. In to ni kar brez zveze neka naročnina, to je javni servis vseh državljanov te države. In to si zapomnimo, za kaj gre ta denar. Ne samo za informiranje o domačih in tujih dogodkih, tukaj bi poudarila tudi tuje dogodke, komercialne televizije poročajo samo prek tujih agencij o dogajanjih v svetu. Edino javni servis zagotavlja državljankam in državljanom Republike Slovenije, da imamo svoje dopisnike na ključnih mestih v Evropi, kjer nam sporočajo zadeve, ki so posebnega interesa za našo državo. Kot je že povedala kolegica Potrata, kultura, mi nikjer drugje nimamo direktnih prenosov ključnih največjih kulturnih prireditev, kot jih ima ta država prek javnega servisa; izobraževalni programi, in ne pozabimo, kolegice in kolegi, verski programi. Tudi verske programe zagotavlja ta javni servis. In še bi lahko naštevali in zdaj bomo problematizirali 0,64 evra. In spomnimo se še nečesa. Kdaj ste se odločili to leta 2011 znižati? Takrat, ko ste pripravljali svojo strankarsko televizijo. Takrat ste se to odločili, ker SDS ni več potreboval javnega servisa, ker je pripravljal z delom kadrov iz javne televizije svojo televizijo. Potem ko vam finančno cela stvar ni šla skupaj, ste jo prodali Grkom. In ne se sprenevedati, to je televizija, ki rabi našo pomoč. Sem pa trdno prepričana in podpiram vse tiste, ki pravite, da je treba pogledati, kakšni so čisti računi. Če bo kdorkoli, katerikoli uradni organ odkril nepravilnosti na RTV servisu, morajo biti odgovorni za to kaznovani. Ne pa da so kaznovani vse državljanke in vsi državljani te Slovenije, ki naj ne bi smeli gledati kvalitetnih programov.
Hvala. Postopkovno ima gospod Tanko, če sem prav zasledil. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Upam, da teče razprava o amandmaju RTV, ne o financiranju političnih strank. In glede na to, da ste zelo čuteči pri razpravah mojih kolegov poslancev iz SDS, kadar kdo govori o nepredmetu dnevnega reda, bi predlagal, da ste enako čuteči, bilo bi dobro, če bi bili še bolj, tudi do vaših koalicijskih partnerjev. Hvala lepa.
Hvala. Moram priznati, da sem pozorno poslušal razpravo gospe Alenke Jeraj, ki je resnično začela temo časopisnih anonimk oziroma anonimnih obvestil in neko drugo asociacijo je potem predstavila druga poslanska skupina. Tako da v kontekstu teh razprav je prišlo do izmenjav stališč. Se pa strinjam z vami, da je primerneje, da ostanemo pri 10. členu in pri amandmaju k 10. členu, ki govori o mesečnem prispevku za javno radiotelevizijo in veliko kvalitetnejše bodo razprave potem, če ne bomo uporabljali drugih asociacij. Ampak to se je dogajalo v teh razpravah. Želite še dodatno postopkovno, gospod Tanko?
Hvala lepa. Eno je, če nekdo govori o anonimki, ki se nanaša na delovanje javnega zavoda RTV, za katerega zdaj zbirate dodatek 5 milijonov evrov s tem amandmajem, drugo je, če nekdo govori o anonimki, ki se nanaša na neko čisto drugo področje. Jaz nimam težave s tem, da konteksta ne razumem in tudi kolegi ne. Ampak tisti, ki vodi sejo, ga pa tudi mora razumeti. In samo na to sem opozori. Hvala lepa.
Hvala. Vidim, da je še želja po razpravi, zato odpiram možnost prijave za razpravo k 10. členu in amandmaju k 10. členu. Besedo dajem gospodu Ivanu Grillu.
Hvala lepa. Upam, da se vsi zavedamo, da so Slovenke in Slovenci v stanju, ko zelo težko prenašajo razmere v Sloveniji, ko iz dneva v dan skrbijo, kako bodo preživeli ne samo mesec, ampak tudi teden, in da jim veliko pomeni vsak cent. Ampak ne samo to, ko nekateri pravijo 0,64 evra, pa nekomu ne pomeni nič. Ne gre tukaj samo za teh 0,64 evra, tukaj je zelo veliko vsakemu med nami lahko to, da se zavedamo, da če je vojna, je vojna za vse. Če je kriza, dajmo biti vsi do tega tudi solidarni. Nihče mi ne bo govoril, da na RTV-ju ne morejo poslovati bistveno bolj racionalno, ne da bi ob tem katerokoli oddajo ukinjali ali pa da bi bila kvaliteta teh oddaj slabša. Če kdo pozna delo komercialnih televizij, pa naše javne radiotelevizije, boste lahko delili mnenje z menoj, da je njihova organizacija ali tudi učinkovitost zelo, zelo različna in da tukaj ni primerjave. Koliko so lahko na komercialnih televizijah bolj učinkoviti, bolj racionalni, bolj poslujejo tudi pregledno, kot pa je to na javni radioteleviziji. In tukaj tiste anonimke, ki so se sedaj zopet pojavile, poglejte, to niso niti anonimke, to je javno tajna. To se ves čas dejansko lahko posluša, tudi dokazi so številni, pa se je zatiskalo oči o številnih anomalijah, ki so prisotne na RTV. Od tega, da se financirajo oddaje, ki jih ni, da so se milijoni zapravili za studio, pa se ne ve, zakaj. Da ne govorimo o številnih navidezno ali pa fiktivno zaposlenih ljudi na RTV. In še in še bi lahko naštevali. Bom povedal samo še primer pred petnajstimi leti, kajti prejšnja moja služba je bila tudi takšna, da sem imel stika s terenskimi delavci, ki so pripravljali oddaje izven centra Slovenije, Ljubljane. Ne boste verjeli, za enak prenos neke oddaje je v primeru, da ga je prenašala komercialna televizija bilo dva ali trije, vse je funkcioniralo brez problemov, ko je pa podoben prenos pripravljala RTV, so prišli z dvema kombijema ljudi, da se sami sebe niso znali niti prešteti, našli smo jih pa povsod drugod, samo tam ne, kjer bi morali biti. Pa ne misliti, da je danes zadeva bistveno drugačna. Jaz sam tega amandmaja, da se ta prispevek zopet dvigne, ne bom podprl in upam, da bo tudi v ostalih koalicijskih strankah, ki ste se tudi že skozi svojo razpravo do tega zelo korektno opredelili, da je vsak cent, ki ga lahko neka družina prihrani. izredno pomemben, ne samo v finančnem smislu ampak tudi v simbolnem. Kar me pa še posebej moti, je pa to, da je lahko predmet stavkovne zahteve ali pa sindikatov, da oni diktirajo v tistih svojih pogajanjih, da se bo RTV prispevek moral dvigniti. Zakaj se niso pogajali, da se morajo cene zdravil dvigniti ali pa znižati ali pa cene nekih vozovnic ali pa komunalnih storitev? Ali pa cene elektrike? S kakšno pravico se lahko sindikat tukaj pogaja o ceni RTV-prispevka, ki mu lahko z drugo besedo rečem, to je davek, obvezni davek. In ne mi govoriti, da tiste ljudi, ki s težavo preživljajo mesec, zanima, zakaj morajo toliko plačevati. Dajmo se tukaj obnašati korektno, predvsem pa solidarno do tistih, ki so te pomoči ali pa te solidarnosti najbolj potrebni. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer.
Ta amandma bom podprl. Bom ga pa podprl predvsem zaradi tega, ker moram reči, da sem res zelo presenečen, kakšno sprenevedanje sem že in bom verjetno še nekaj časa prisiljen poslušati. Ena stvar je jasna in dela razliko med komercialnimi televizijami in nacionalnim programom in nacionalnim javnim zavodom, je tista, ki smo jo v zakonu zelo jasno opredelili. In tega se preprosto ne da enačiti. Ne moremo reči, da je vsaka komercialna televizija tista, s katero bo konkurenčno na trgu javni zavod RTV tekmoval. In napaka je, da je pred desetimi leti ta televizija pristala na to logiko, da tekmuje z njimi in na nek način hoče biti všečna gledalcem, kaj jim bo več ponudila. Na ta način bomo pristali, da bomo imeli še samo hollywoodske filme in šla je že celo tako daleč, da je hotela z reklamami doseči celo isti nivo kot komercialke, ki se dejansko preživljajo samo s tem in ničemer drugim. Zato imajo oni ta prispevek. Mi smo v zakonu zelo jasno določili, kaj pravzaprav oni morajo pokrivati in komercialne televizije ne pokrivajo. Pokrivajo dva nacionalna televizijska programa, treh nacionalnih radijskih programov, radijski in televizijski program regionalnih centrov v Kopru in Mariboru, po en radijski in televizijski program za italijansko in madžarsko narodno skupnost ter radijsko in televizijsko oddajo za romsko etnično skupnost, radijski in televizijski program za slovenske narodnostne manjšine v sosednjih državah ter za slovenske izseljenke in izseljence, na katere se tukaj tako radi nekateri sklicujejo in kar naprej govorijo, koliko je treba za njih nekaj narediti. Nehajte govoriti o ekipah, ker sploh niste delali nikoli na Radioteleviziji in se je že v desetih, petnajstih letih ogromno spremenilo. Ne govorim o vas, govorim o tistih, ki so o tem komentirali. In tisto, kar je bolj pomembno od tega, pa je, da je nekdo nonšalantno ta prispevek spustil samo zato, ker mu ni bil všeč ta javni zavod in ker mu ni bil všeč studio. On je govoril o 300 tisočih, vi ste pa danes govoril že o milijonih – zaradi prenove studia. Ja seveda, ker govorite številke kar na pamet. Primite papir v roke, pa si izračunajte, kaj to v resnici pomeni. Tisto, kar pa je meni pomembno, zelo pomembno in bom zahteval od te televizije, da morajo naprej izvajati, to pa so posebni izobraževalni programi. Programi, ki jih nobena komercialna televizija ne daje. Za invalide, za slepe, za otroke s posebnimi potrebami. Kje imate ta program na katerikoli drugi komercialni televiziji? Izobraževalni program. To s tem prispevkom plačamo in vi ste to odvzeli. Kaj se jaz bojim? Bojim se, da takrat, ko se bo ta prispevek znižal, se bo najprej na teh programih varčevalo. Kaj je prav in kaj ni prav, imamo zato vodstvo na televiziji, ki mora to organizirati, ne pa poslanci v Državnem zboru, ki kar naprej govorijo, kako mora izgledati ena ekipa, koliko število snemalcev mora biti zraven in koliko ne. Zato je vse skupaj ena navadna demagogija, ki jo izvajate. Dajte se poslušati, kaj govorite. Še eno leto nazaj ste govorili nekaj popolnoma drugega. Hoteli ste na vsak način pripeljati do točke, da se nacionalni program zmaliči do konca. "Fertik", ni ga več. To je bil vaš cilj. In tega enostavno ne moremo dopustiti. Imate pa drugo možnost, predlagajte zakon, tega ste vajeni, in povejte, da to vse "ven leti". Potem pa smo na tem, da bomo imeli komercialno televizijo, potem pa tega ne rabimo več in ukinemo kar cel prispevek in nimamo več prispevka. To bi morali narediti in takrat bi vam res verjel, da hočete nekaj šparat. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! V času, ko aktualna oblast krči dohodke vsem kategorijam prebivalstva, ko uvaja enormne katastrske dohodke za obdavčitev kmetov, ko pravzaprav morajo vsi državljani plačevati pohlep nekaterih posvečenih oseb, sedanja aktualna oblast na nekem področju pa ne predvideva rezov oziroma statusa quo, ampak se ravna po klasičnem zakonu o dogmi agitpropa, ki je bil uveden v tistih časih, da je za propagando dovoljeno vse. Za propagando ne sme zmanjkati denarja. In poglejte, zelo hitro je vaša oblast začela uvajati neverjetne enormne ukrepe za zaščito lika predsednice Vlade. Gotovo je oblast naročila, da je treba novinarja, ki je bil malce kritičen do predsednice Vlade, sankcionirati. Odgovorna urednica Ksenija Horvat Petrovčič je klicala v Maribor, da je treba nemudoma ukrepati. In da je to uradna politika te opcije, je prej v svoji razpravi potrdila kolegica Klasinc. Namreč, dejala je, če bo kdorkoli odkril nepravilnosti na RTV, mora biti tisti, ki je kriv, kaznovan. Novinar Korošec je kriv po vašem in je že kaznovan. Uveljavljate najstrožjo, najbolj grobo metodo discipliniranja novinarjev. To ste izjavili, ja. Zapisal sem si vaš citat: "Če bo kdorkoli odkril nepravilnosti na RTV, mora biti tisti, ki je kriv, kaznovan." In odgovorna urednica Ksenija Petrovčič – je tudi potrjeno, da je rekla: "Če ne bo področna urednica ukrepala, bom sama ukrepala." Torej je našla krivca. Pred leti se je eden od naslednikov gospoda Meršola s podlo psovko spravil na takratnega predsednika Vlade. S podlo psovko! In je bil še čaščen, nagrajen, je velecenjeni član novinarskega ceha in tako naprej. Dvojna merila! Vse v interesu zaščite in propagande lastne opcije. To so nezaslišane zadeve, ki se dogajajo v zdajšnjem času. To se še ni zgodilo, da bi nek ministrski predsednik praktično v drugem mesecu svojega vladanja zahteval popolno podrejenost novinarjev in samo pozitivno afirmativno poročanje. Vse drugo je nepravilnost, ki jo je treba kaznovati. Ob tem da ste pa iz iste opcije kar naprej razglašali, kakšen diktator je bil prejšnji predsednik Vlade. Pa so si lahko dovolili psovke in vse na njegov račun. Prav vse je bilo dovoljeno. In da bo čim več zagovornikov, da bo ta vaša politika čim bolj uspevala, da bodo ti vaši kriteriji čim bolj upoštevani, je v času suhih krav, ko se vsem državljanom jemlje, ko je ogromno ljudi že v revščini, treba povečati prispevek za televizijo. Ja, imejmo na vseh področjih enaka [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Repliko ima Janja Klasinc.
Gospod predsednik, izkoristila bi repliko, ki je namenjena napačnemu razumevanju navedb. Da pojasnim še enkrat, sicer dvomim, da gospod Jerovšek res ne bi razumel, ampak mislim, da je v slogu svojih teorij zarot spet zlorabil in popestril našo bogato razpravo v Državnem zboru kot vedno. Rekla sem, da če bi, ne kdorkoli, ampak pristojni organi ugotovili – in to bo magnetogram dokazal –, da je kdorkoli kriv, sem za to, da se te ljudi kaznuje. Pristojni organi, ne pa kdorkoli.
Hvala za to pojasnilo. Naslednji ima besedo gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Najprej bi rad opozoril, da je ta rešitev, ki je zapisana v zakonu o izvrševanju proračuna, tu umeščena nesistemsko. Zakon o izvrševanja proračuna ureja samo poslovanje proračunskih porabnikov, ne RTV-ja, ki je neproračunski uporabnik. Žal vidim, da to ne moti več niti Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in dopuščajo sanacijo napake bivše ministrice Majde Širca, ki je zavozila zakon o RTV in sedaj to prek nesistemske rešitve uvajate nazaj. Drugo, na kar bi opozoril, je to, da se masa plač za vse javne uslužbence znižuje za 5 %, tudi za tiste, ki so zaposleni na RTV, in teh je tisoč 900 redno zaposlenih, in kakšnih 400, 500 honorarno. In tudi za te velja znižanje mase za minus 5 %. Istočasno pa prihajate s popravkom RTV-prispevka za plus 5 %. Se pravi, da se bo na nek način približno 8 ali 10 % pojavilo nesorazmerja v RTV in nekaj prostih sredstev iz tega naslova. RTV zaradi znižanega prispevka ni posloval nič slabše in z nič večjimi težavami kot prej, ko je imel 5 % višji prispevek. In sedaj, ko se plače povsod znižujejo, tudi na RTV, vi dvigujete prispevek RTV. To mislim, da je rešitev, ki je popolnoma neskladna s tistim, kar govorite. Poročilo Računskega sodišča je pokazalo, da je v poslovanju zavoda RTV veliko napak, veliko zlorab, da se zlorabljajo študentske napotnice za redno zaposlene, da se plačujejo dodatne ure in tako naprej. To ima znake sistemske korupcije. S tem, ko vi omogočate dvig RTV-prispevka, čeprav se plače v RTV znižujejo, nadgrajujete možnost sistemske korupcije v zavodu RTV. Mislim, da se je treba nad temi stvarmi zamisliti. In bi bilo treba naprej, preden se karkoli naredi, narediti v tej televizijski hiši neko revizijo in pa tudi nek program odprave nepravilnosti. Ne pa samo sprejeti rešitve, s katerimi nalivate dodatnih 5 milijonov evrov v proračun javnega zavoda radiotelevizije. Sporno je tudi to, da sta se izpogajali za dvig RTV-prispevka po moje dve popolnoma nepristojni osebi. Minister za notranje zadeve ni pristojen za RTV-prispevek. Prav tako sindikati v RTV ne morejo opravljati poslovne funkcije. Ampak to v tej hiši nikogar nič ne moti. Mirno se te zadeve speljejo. Direktor je bil zelo začuden, ko je izvedel, da se bo povečal RTV-prispevek, na to ni računal. Moram reči, da se v tej državi dela v tem mandatu oziroma pri tej vladi na nek čuden način. Pojavlja se vprašanje, za kaj bo ta RTV prispevek porabljen. Ima kdo kakšen jasen odgovor? Gospa predstavnica Vlade, za kaj se bo porabil povišan RTV- prispevek? Za izboljšanje podobe koalicije? Za to, da se ne bo več toliko poročalo ali pa sploh nič o gospodu Virantu, ki ima cel kup raznih zadev? Za to, da se bo nagrajevalo tiste, ki ne bodo preveč grdo ali neprimerno poročali o predsednici Vlade in ostalih koalicijskih poslancih? Prosim za odgovor, za kaj bo porabljen RTV prispevek. To je Vlada, če predlaga rešitev, dolžna odgovoriti. In še nekaj. To, čemur smo priča, je pravzaprav tipično za to koalicijo. Ko se eno govori, govorite o varčevanju, o rezih v javnem sektorju, predlagate pa rešitev, ki ne pomeni varčevanja, ampak pomeni nadgrajevanje porabe v javnem sektorju. Edini, ki je kar privarčeval, je gospod Virant. Vsem drugim državljanom, dvema milijonama, pa boste z njegovo pomočjo in njegovim uspešnim pogajanjem nadgradili stroške življenja. To je zelo dvolično.
Hvala. Naslednji, ki ima besedo, je gospod Mirko Brulc.
Hvala lepa. Očitno bomo blokirali sedaj na RTV z današnjo sejo, ampak ne glede na to, bil sem član Komisije za nadzor javnih financ in stokrat je bilo povedano, katero obdobje je bilo pregledano, da je to bilo obdobje 2009–2010, da je bil direktor gospod Guzej, ki je ob nastopu te funkcije javno povedal po televiziji, da je prodajalec avtomobilov, nima pojma o RTV. To so dejstva. In da Filli, nisem jaz njegov advokat, opravlja popravljalne ukrepe, da vračajo denar, ki je bil preplačan v osebnih dohodkih in ne vem čem. In o anonimki jaz ne vem nič sicer, ampak če se kaj dogaja, normalno, stvari je treba urediti. Imamo organe pregona in tako dalje, nadzorni svet, svet zavoda in naj uredijo svoje. Zato pa ni treba dejavnosti uničiti. Glejte, RTV-prispevek se ne bo uporabljal, upam, da ne za novo tehnologijo, ker sedaj so se nekaj usposobili in imajo kar v redu. Ampak sprašujem vas, kdaj je bila zadnjič posneta kakšna literarna zadeva slovenske literature? Kdaj je bil posneta kakšna nadaljevanka, ki bi našo zgodovino promovirala? Ali bomo samo gledali, kot je bilo rečeno, da na nekaterih drugih televizijah, ameriške in druge nadaljevanke? Omenjeni so bili izobraževalni programi. RTV financira tudi simfonični orkester Big Band in tako dalje, saj to vse vemo. Vse to stane, vse to mora biti, hvala bogu, da imamo. Ko nam na Kongresnem trgu igrajo in uživamo, ja, če ni vašega vodje tam, potem vas ni, ampak v glavnem pa smo vedno in nam je lepo. Mislim, da ne bo šel ta denar za plače, ker o plačah govorimo na splošno, vsi bomo šli s plačami dol, da bo šlo za produkcijo, za nove vsebine in da bo iz tega izhajalo to, da bomo na televiziji Slovenije gledali čim manj nekih starih nadaljevank, ki tudi kdaj morajo biti, ampak ne tako pogosto, kot so v zadnjem obdobju. Mogoče je pa komu na poti ta oddaja Odmevi, pa takšne kritične zadeve. Tisti, ki sprašujejo enako ostro vse: leve, desne, srednje, črne, bele. Jaz bom ta amandma podprl in upam, da bomo to napako do RTV popravili. Hvala.
Hvala tudi vam. Še je želja po razpravi. Ali želi mogoče besedo predstavnica Vlade? Gospa mag. Mateja Vraničar, izvolite.
Hvala lepa. Glede na konkretno zastavljeno vprašanje, sicer se bojim, da je bilo retorično, ampak vendarle mi dovolite kratek odgovor. RTV Slovenija je javni zavod. Javni zavod posluje v skladu s svojim finančnim načrtom, ki mora biti pripravljen v skladu z veljavno zakonodajo, kar se tiče RTV, predvsem v skladu z Zakonom o RTV. In pričakujem oziroma ne more biti drugače, kot da bodo prihodki, ki jih bo javni zavod pridobil iz naročnine, porabljeni v skladu s finančnim načrtom. Kot veste, Vlada ne sprejema finančnega načrta tega javnega zavoda, ampak ta finančni načrt sprejemajo pristojni organi samega zavoda. Naj pa opozorim, da po Zakonu o RTV se med drugim naročnina namenja za posebne programe, za posebne programe za narodnostne manjšine, za posebne rešitve oziroma za financiranje neodvisne televizijske in filmske produkcije in ne nazadnje tudi za regionalne radijske in pa televizijske programe. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za odgovore. Vidim, da je še želja po razpravi. Replika? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Ta odgovor državne sekretarke ne zadovolji. Če ste se v postopku pogajanj dogovorili za 5-odstotno zvišanje RTV prispevka, potem ste morali najbrž imeti specifikacijo, za katere namene bo šel ta prispevek, zakaj to RTV rabi. RTV ima sprejet finančni načrt za leto 2013. In jaz sem vas samo to vprašal, da mi razložite konkretno, za katere zadeve se bo ta RTV-prispevek porabil, glede na to, da je finančni sprejet za letošnje leto. Dodatna sredstva za kaj bodo šla? Tega ni pojasnil danes noben minister, noben državni sekretar, to ni del ESS-ja, kot smo videli, in tako naprej. Za kaj bo to šlo? Plače se znižujejo v RTV, masa plač ravno tako približno za 5 %. To se pravi, da se bo ustvarilo približno, ne vem, dve milijardi ali pa dve in pol milijardi dodatnih prihrankov na stroškovnem delu. Dva in pol milijona evrov prihrankov dodatno vnašate v ta sistem, pet milijonov evrov s tem povišanjem in kako boste porabili teh 7,5 ali 8 milijonov evrov? Kateri projekti so tisti, ki to potrebujejo? Če glasujete o RTV prispevku, kolegi poslanci, potem morate vedeti, za katere namene, ali pa je to samo nekaj, kar se nekam nalije in potem teče z raznimi naročilnicami, dogovori, neprojekti in tako naprej ven iz sistema in se na drugi strani joka, da denarja ni. Bo šlo to za TV 3 program? Tukaj je nekaj pravnikov, nekaj ekonomistov, imamo Ministrstvo za finance, imamo glavnega pogajalca in bi rad, da to nekdo specifirano razloži. Potrebujemo zato milijon evrov, za to 300 tisoč, za to, toliko in toliko, da bomo vedeli, zakaj gre ta RTV-prispevek. To kar takole, sem 5 %, tja 2 %, sem milijon, tja dva, to ne gre. Vi ste prišli sem s konkretnim projektom, dvig DDV za 5 %, a brez ustrezne obrazložitve. Ne da bi vedeli, zakaj bo to šlo, samo zato, ker pač se vam to lepo zdi. In drugače si te ponovne vložitve tega amandmaja niti ne da razložiti, samo zato, da boste imeli pri RTV-ju, ne vem, lep umetniški vtis. Program bi rad videl, ki ga boste s tem sfinancirali, in pa tudi s prihranki, ki bodo se zgodili zaradi znižanja plač na RTV. To bi gospa državna sekretarka morala povedati. Če ne, pa prekinimo sejo, zato da bomo dobili odgovor in bomo pač nadaljevali, ko bodo izpolnjeni pogoji za to. Ta trenutek niso.
Hvala. Bila je izražena želja še za razpravo, zato odpiram možnost prijav. Besedo dajem gospodu Jerku Čehovinu.
Saj se niti ne bi oglašal, ampak se moram, nisem iz vaše stranke. Gre enostavno za to, da se mi pogovarjamo o nečem, kar sploh ne sodi v Državni zbor. Poslali smo svoje predstavnike v Programski svet RTV, imamo v nadzornem odboru ljudi in dajmo od njih zahtevati, kako in kaj. Tukaj v parlamentu bomo o vsakem sprejetju ZIPra bomo na novo urejali vsebine RTV in določali, kaj naj novinarji pišejo in kaj naj govorijo. Pa to je smešno. Mimogrede, danes je bilo veliko razprave okoli tega, da je nekdo iz koalicije klical nekoga, tukaj sicer gospod Pukšič in gospod Jerovšek nista bila usklajena, ker Pukšič je rekel, da je klicala premierka, Jerovšek je rekel, da je klicala urednica informativnih idej. Razprava popolnoma brez zveze, kajti kakor mi je znano, je že danes gospa Pivčeva preklicala vse ukrepe proti gospodu Korošcu. Spet razpravljamo o nečem, kar sploh nima danes v tem trenutku nobenih posledic. Ampak ni kar tako, je pač fino razpravljati in te razprave pač gredo. Še enkrat pravim, v ZIPro – tukaj se pa strinjam z gospodom Tankom – je prišlo to določilo brez zveze. In čim prej bi morali poskrbeti za to, da gre to ven in da se parlament ne ukvarja s temi zadevami. Mimogrede, še ena stvar, toliko pa vseeno znam računati, ta stvar je kot problem nastala lansko leto pri sprejemanju proračuna oziroma ZIPra. O razlogih je že govorila gospa Janja Klasinc, ko se je nekomu zdelo dobro, dajmo malo po prstih še javno službo RTV Slovenije, pa dajmo malo pobrati, pa bomo videli, kako bodo delali, kaj bodo delali. Tudi takrat ni bilo nobene analize, nič nismo imeli znanega, kako posluje, ampak kar tako smo to usekali tako počez. In danes ko se to vrača, torej se ne povečuje, ampak vrača se na staro ceno, prosim, da se dejansko tudi tako sami, bom rekel, obnašamo in tako tudi diskutiramo, se ne povečuje za 5 %, ampak se vrača na tisto višino, ki je že bila. Še enkrat naj ponovim, vsa ta razprava je danes popolna izguba časa.
Hvala. Replika, gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Kolega Čehovin je rekel oziroma malo drugače me je navajal, kot sem sam dejal, in da je to brezpredmetno. Ampak ravno v tisti izjavi gospe Polone Pivec piše, da jo je klicala gospa Ksenija Horvat Petrovčič in zahtevala, da ukrepa. Rekel sem tudi to, in pri tem vztrajam in toliko političnega smisla imam, da se je izjemno hitro začela zaščita lika in dela predsednice Vlade gospe Alenke Bratušek. Tako zgodaj nobeden premier ni zahteval pokorščine novinarjev. Tako zgodaj v fazi vladanja in za takšno minorno zadevo. Saj jaz ugotavljam, da ste sedaj spoznali, da je to popolnoma nerazumno, pretirano, proti vsem standardom, da je to napad na svobodo govora in da je sedaj preko istih transmisij prišlo do tega, da naj področna urednica umakne ukrepe, vendar to se je zgodilo. To brezumno dejanje se je zgodilo. In tukaj se jaz nisem nič razlikoval od gospoda Pukšiča. Vem, da je to prišlo skozi kanale oblasti, skozi kanale politične moči, skozi interes, da se novinarje utiša. Zaradi tega je treba na drugi strani kazati veliko privrženost medijem in novinarjem z zviševanjem prispevka, torej iskanje zavezništva. In ta igra je tako prozorna, da se dejansko vidi od daleč in se težko branite, da to ni popolnoma sproducirano. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji razpravljavec je gospod Andrej Čuš.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Jaz danes sploh nisem imel namena debatirati, ampak ko to vse danes slišiš, se moraš malo javiti. Najprej bi rad rekel, da sem res presenečen nad dvojno igro Pozitivne Slovenije. Na eni strani jih zavaja turbo kapitalizem na Mestni občini Ljubljana, zagovarja kredite po 250 evrov, zdaj pa nam tukaj govori, kaj je v javnem interesu. Prej je gospa Klasinc govorila o malenkostih oziroma kako malo moraš plačati, samo dobrih 60 centov več. Očitno ji gre dobro in vabim jo, da pride v naše kraje, kjer marsikomu ne gre tako dobro. Kot sem že prej rekel, tukaj gre marsikomu dobro, ampak gostilničarjem, kot je prej gospa Klasinc tudi govorila, pa z dvigom davkov tudi definitivno ne bo šlo. Prej sem bral podatke o honorarjih na javnem zavodu RTV Slovenija za mesec oktober. Za projektno delo je znašal najvišji honorar 6 tisoč 452 evrov bruto, en posameznik pa je za sovodenje TV-oddaje in sinhronizacijo risank prejel honorar v višini 5 tisoč 152 evrov bruto. Ni kaj, dobra plača. Med redno zaposlenimi ima mnogo novinarjev plače med 3 tisoč 850 do 3 tisoč 700 evrov bruto. Da se dotaknem še mnenja Računskega sodišča, ki je dalo negativno mnenje na poročilo o delovanju javnega zavoda RTV Slovenija. Mi danes glasujemo o tem, če bomo državljankam in državljanom vzeli 5 milijonov evrov iz praznih žepov in jih dali v eno črno luknjo, ki je polna netransparentnosti in nepravilnosti. Ni kaj, smo pa zelo pogumni oziroma ste. V Poslanski skupini SDS in jaz menim, da je na javnem zavodu RTV Slovenija dovolj notranjih rezerv, da se niso potrudili tako, kot bi se morali, v končni fazi v tej krizi so vsi prispevali svoj delež, mi pa bomo sedaj dali njim nagrado za slabo delo. Še enkrat, pogum že na kvadrat. Matično delovno telo ni podprlo dviga mesečne naročnine RTV za 5 %. Ampak sedaj je očitno vladna koalicija nekoga zgrabila in ga stisnila v kot in očitno bo sedaj moral glasovati, ne po svoji volji, ampak po volji šefov. Jaz moram reči, da teh ukrepov, o katerih govorimo danes, niti približno ne podpiram. V bistvu bomo RTV dali eno res tako lepo simbolično nagrado: delajte še naprej, ne rabite se truditi varčevati. Ne vem, jutri jaz ne vem, kako bom hodil po ulici, ampak vam to očitno ni problem. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednja ima besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala še enkrat. Za tiste, ki vpijete na nas in nam malo manj kot grozite, naj povem, da ne ukinjamo RTV-prispevka in tudi ne ukinjamo nobene oddaje. V našem mandatu smo celo en dodaten program uvedli, tretji parlamentarni kanal, in jutri bomo praznovali 5. obletnico tega. Tisto, o čemer sem jaz govorila, sem lahko prebrala v poročilu nadzornega odbora in v pregledu sklepov in v dogovoru k poročilu, ki so ga naknadno poslali. Anonimka, ki sem jo omenila, je omenjena tudi tukaj, ker jo je namreč Komisija za preprečevanje korupcije posredovala RTV zavodu in zahtevala od njih, da nekaj naredijo. In to ni nobena gostilniška debata, ampak pač nekaj, na kar se mora pristojna inštitucija odzvati. In zato jo tudi obravnavamo. Ko sem vprašala na Komisiji za nadzor javnih financ direktorja Fillija, ali izpolnjujejo kvote za oglaševanje, namreč tudi sredstva za oglaševanje padajo iz leta v leto, pomeni, da nekdo najbolje ne dela, dobro, nekaj svojega naredi tudi kriza, je povedal, da ne izpolnjujejo kvote. Da bi marsikje lahko imeli več oglasov, pa jih nimajo. Najbrž je tudi tam rezerva, če bi se potrudili, in je tudi rekel, da delajo na tem, da bodo poskušali prodati pakete in tako naprej. Na spletni strani Financ piše, še enkrat, da je gospod Filli rekel, da ne potrebuje zvišanja RTV-prispevka. In kolega Tanko je že povedal, da se je čudil, ko je izvedel, da bo RTV-prispevek zvišan. Februarja 2013 smo lahko brali v Slovenskih novicah o visokih honorarjih na RTV. Nekaj o tem je povedal kolega Čuš. Mi nimamo težav s tem. Zavedamo se, da v RTV hiši dela tisoč 900 redno zaposlenih in okoli 600 honorarcev. Direktor je povedal, da poskušajo zaposlene, ki odhajajo v pokoj, nadomestiti s honorarci, sploh s tistimi, ki že deset ali več let delajo z RTV. Veste, da so nekateri dobili tožbe, ker so tožili RTV, ker pogodbe podaljšujejo in jih ne zaposlijo, pa bi jih morali po Zakonu o delovnih razmerjih. Mi želimo samo, da se ugotovijo nepravilnosti, da se te nepravilnosti odpravijo. Potem pa, če se bo izkazalo, da je denarja premalo, se lahko razmišlja tudi o tem, da se v RTV zavod da več denarja. Do takrat, dokler pa nimamo jasne slike, kaj je z napotnicami, kaj je z nadurami in tako naprej, tudi to je direktor Filli povedal, da je problem in da mora urediti, pa bomo ali počakali, da bodo uredili, ali bomo zavalili spet nekaj denarja, da se bo delalo naprej tako. Te stvari so začeli urejati samo zaradi tega, ker so se morali soočiti z nekaterimi stvarmi, tudi z manj sredstvi. Sicer jih ne bi, sicer bi lepo šla karavana dalje in bi stvari tekle tako, kot so doslej. Zato jaz tega amandmaja ne bom podprla.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Srečko Meh.
Prijazen pozdrav, kljub vsemu! Treba bi bilo reči, da tisti, ki ne vemo ali ne veste, da ima javni zavod RTV težave, najbrž ne živimo ali ne živite v tem svetu. Vseskozi, odkar se je zmanjšala RTV naročnina, vemo, da so okrnjeni programi, in slišimo vpitje odgovornih na RTV, da programov ne morejo izvajati. Mi seveda govorimo o zaposlenih in o plačah. Programe izvajajo zaposleni, nihče drug, tisti, ki tam delajo, ljudje jih izvajajo. Vloga Državnega zbora je v tem, da zagotavlja pogoje za javni zavod. Ti pogoji so pravzaprav sredstva ter organi, ki nadzirajo delo tega zavoda. Če je karkoli narobe, potem naj to ugotovijo tisti, ki so za to pristojni, ne mi, gospe in gospodje. Ne mi, da bomo govorili o tem, da je plača ali honorar nekoga prevelik. To naj ugotovijo tisti, ki so pristojni, zdaj takoj. In če je kaj narobe, naj dajo poročilo in naj ukrepajo, da se to ne bo dogajalo. Seveda pa je sprevrženo to, da posamezniki govorite, najprej naj uredijo tisto, kar je narobe, ne povemo natančno, kaj je narobe, potem pa bomo mi odločali o tem, kakšna naj bo višina RTV naročnine in kako naj delajo. Mi bi morali govoriti o vsebini, o vsebini dela. In o tem je danes nekaj bilo govora. In za to vsebino bi morali zagotavljati tudi pogoje, da bi lahko delali. Danes ne morem od nikogar pričakovati, da bi mi povedal, za kaj bodo porabljena sredstva, ki bi jih naj RTV dobila. Nekdo je danes rekel, da se sestavlja bilanca oziroma proračun RTV na ta način, da se prodajajo delnice, to je bila kot kritika. Kaj pa naj drugače naredijo, gospe in gospodje? Kaj naj naredijo, kot to, da so poskušali sestaviti konec s koncem in da so omogočali vsaj tiste programe, za katere mislimo oziroma vemo, da bi morali biti. In teh vsebin je na RTV iz meseca v mesec manj. In ravno zaradi tega je prav, da se jim zagotovijo pogoji. Govoriti o tem, da bi naj bilo več reklam – ja, saj več jih pa res ne more biti, kot jih je že. Saj so še same reklame tudi na javni televiziji. In te reklame, če poslušamo medije, pa ne RTV Slovenija, te reklame se vedno težje dobivajo in tistih, ki reklamirajo, pravzaprav ni. Zato je prav, da zagotovimo normalne pogoje. Mislim, da je pa najbolj treba nasprotovati tistim, ki ste poskušali povezati dvig naročnine z osebnimi dohodki. Proti temu odločno protestiram. Zavod RTV je javni zavod, ki mora spoštovati vse, karkoli je bilo sprejetega glede osebnih dohodkov. Seveda pa je treba pri tem zagotavljati tudi programe. In to je tisto, za kar se morajo v glavnem porabiti vsa ta sredstva, ne pa za osebne dohodke, ker tudi do danes so osebne dohodke izplačevali tako, kot so jih, dobro ali slabo. Razlika je pa bila samo na osnovi programov in vsebin, ki so zaradi tega bile zmanjšane. Če pogledamo programe, potem ugotovimo, da je tega veliko manj. Jaz bom amandma podprl. Zdi se mi pa od človeka podlo, da novinar v tej Sloveniji reče, da ni predsednica Vlade povedala nič, pa sem jo poslušal. Razumeti jo je bilo treba in biti pošten pri tem, ko poslušaš, kar govori tisti, ki je ta trenutek najodgovornejši v naši državi.
Naslednji ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavnice ministrstva za finance, lepo pozdravljeni! Ne bom podprl amandmaja koalicije k 10. členu. To je logično. Na matičnem delovnem telesu sem podprl amandma opozicije oziroma kolegov iz SDS, ki je preprečil dvig RTV-prispevka in je moje ravnanje na plenarni seji potem logično. Čeprav sem poslanec vseh državljank in državljanov po ustavi, pa mi tokrat ne zamerite, razmišljam o svojih ljudeh iz dežele ob Muri, kjer je stopnja zaposlenosti oziroma registrirane brezposelnosti okrog 20 %. Se pravi, vsak peti od aktivnih državljanov nima službe. In ni enostavno vzeti pol evra. Ni enostavno. Je veliko ljudi, ki so na cesti in nimajo, da bi si plačevali zdravstveno zavarovanje. To je sicer 14 evrov, ampak če ni, enostavno ni. Jaz sem tukaj zato, da branim proračun slovenskih gospodinjstev. S podporo temu amandmaju bi dal neko bianko menico nekomu, ki bo to menico unovčil in na tej menici bo pisalo recimo 5 milijonov evrov. In mi ne vemo danes, kam bo ta denar šel. Bilo je danes tudi govora o verskih oddajah. Ja, so na tem zavodu. Tudi sem zadovoljen, najprej še to želim povedati, da smo pred osmimi leti sprejeli nov zakon o RTV Slovenija in takrat vpeljali tudi parlamentarni televizijski kanal. Moram reči, da smo poslanci Nove Slovenije zadovoljni s televizijsko pokritostjo tega kanala, kar se tiče naše politične aktivnosti. Smo zadovoljni. Nismo pohlepni. Kar pa zadeva uredništva za verski program na Radiu Slovenija, tega še vedno ni in si kar mislim, da ga kar dolgo časa še ne bo smelo biti. Tako pač je. In verska svoboda je ena prvih človekovih pravic. Čeprav je 24. januarja 2012 direktor Radia Slovenija na 17. redni seji programskega sveta RTV govoril o uvajanju nove verske oddaje na Radiu Slovenija. Preteklo je torej že več kot leto dni, a te oddaje do danes še ni. Kljub bimedialnemu uredništvu glasbeni uredniki ne predvajajo slovenske duhovne glasbe ob nedeljah in prazničnih jutrih. Bimedialno uredništvo je preprosto spuščanje megle. Zakaj takšno uredništvo sploh potrebujejo, ko pa skoraj vse prispevke pripravljajo za informativni program? Vsa Evropa prenaša bogoslužja na prvih programih in ima uredništva za verski program s programsko shemo oddaj in duhovna glasba ni prepovedana. Žalostna izjema je Radio Slovenija. Opaziti je, kakor da slovensko duhovno glasbo na 1. programu cenzurirajo, sicer pa predvajajo vse druge zvrsti domače in tudi tuje glasbe. Na Radiu Slovenija so, kar se verskih vsebin tiče, doslej le na 1. programu Radia Slovenija le tri minutke duhovne misli tedensko, tri minutke tedensko, na 3. programu ARS 20 minut tedensko oddaja Sedmi dan in prenos maš in bogoslužja ob nedeljah in praznikih ter običajno kakšen intervju, pogovor na 3. programu ARS. Na 1. programu Radia Slovenija namenijo med 5. in 8. uro zjutraj vsak dan približno 15 minut samo za vreme, kristjani pa smo deležni 3 minutke duhovne misli tedensko. Na Valu 202 je ob sobotah in nedeljah popoldne 4 do 5 ur čistega športa in tako dalje. Direktor Radia Slovenije je dejal, da sta 1. in 2. program Radia Slovenije njihova paradna konja. Kaj pa je 3. program? In na 3. programu, če že, najdemo nekaj verskih vsebin. Torej – ali boste kaj ukrenili za uredništvo za verski program na Radiu Slovenija, spoštovana koalicija? Hvala, če kaj boste ukrenili.
Hvala tudi vam. Je še želja po razpravi ali lahko sklenemo razpravo? Še je želja po razpravi, zato odpiram možnost za prijave. Preden dam besedo, bi želel samo pojasniti, glede na izpostavljeno vprašanje, ali obstajajo pogoji za to, da danes razpravljamo o tem. Naj povem, da beseda teče o 10. členu in amandmaju k 10. členu, ki so ga vložile štiri poslanske skupine, ima vse sestavine in tudi obrazložitev, v kateri je zelo jasno zapisano, da bo predlagani amandma z zvišanjem RTV prispevka na raven iz leta 2011 omogočil javnemu zavodu nemoteno izvajanje programov, ki jih sicer izvaja samo javni zavod in niso komercialne narave. Če vemo, da se poslanci ne smemo neposredno vtikati, če lahko temu tako rečem, v programsko shemo, ker je to vpliv politike, je največ, kar lahko v obrazložitvi zapišemo, v tem smislu, tako da resnično obstajajo vsi pogoji. Najprej dajem besedo v novem krogu razprav gospodu Francu Jurši.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Poskušal bom upoštevati opozorilo. Tudi pred tem nisem razmišljal v smeri, da bi govoril o drugih temah. Poskušal bom biti zelo kratek v razmišljanju glede RTV-prispevka. Sveži so spomini ne dolgo nazaj, ko smo v takratni koaliciji razpravljali o tej tematiki v tej dvorani, in so nekateri bili mnenja, da glede na situacijo, v kakršni Slovenija je, poskušajmo razbremeniti naša gospodinjstva tudi z zmanjšanjem RTV-prispevka. Takrat je bilo govora o 12 in nekaj evrih na gospodinjstvo, zmanjšati za 10 %. Na koncu je prišlo do kompromisne rešitve in dogovorili smo se, da bi naj bilo to 50 % od predlaganega. Že takrat sem razmišljal, da mogoče ne bi kazalo zmanjševati RTV-prispevka. Res je, da naša gospodinjstva v situaciji, v kakršni so, potrebujejo vsak stotin, ampak verjetno ne bi to ne vem kako močno vplivalo skozi celo leto na gospodinjski proračun. Tudi takrat smo odpirali teme glede ugotovitev Računskega sodišča. Moram reči, da sem danes v Državnem zboru od novinarjev poslušal pomisleke glede situacije na RTV in da bi kazalo, da se te zadeve, ki se tam izkazujejo, tudi popravijo. Mogoče bi res bila neka kompromisna rešitev, ko bi se te pomanjkljivosti odpravile, da se potem mogoče tudi dvigne ta prispevek. Ampak človek ne more izgubiti občutka, da je tu tekma dveh polov, eni dvigujejo, drugi zmanjšujejo. Potem se stvar obrne in zopet drugi dvigujejo in naslednji zmanjšujejo. Kdaj bomo enkrat v tem državnem zboru poskušali najti neke kompromisne rešitve? To je odprto vprašanje, ki se mi poraja. V tem trenutku še ne vem, kaj bom naredi, ali bom glasoval za predlagano rešitev, kljub temu da je naša poslanska skupina to podpisala. Bi se z veseljem odločil, da stisnem na gumb "kvorum", kajti tudi tistega predloga v preteklosti o zmanjšanju nisem podpiral. Našli smo kompromisno rešitev in mislim, da je za nekaj časa ta kompromisna rešitev najbolj prava. Če pa je tu kakšno ozadje, ki ga mi ne poznamo, potem bi ga bilo dobro obelodaniti, da bi vedeli, zaradi katerega razloga dejansko želimo dvigniti nazaj na bivšo raven RTV-prispevek. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! V tej dvorani je bilo že večkrat rečeno, da se v času krize pogovarjamo tudi o omejevanju odhodkov, tudi o samoomejevanju in o rezih v razno razne sisteme javnega sektorja, predvsem plače javnih uslužbencev in podobno, in da je ključno pri tem imeti in se držati načela neke pravičnosti, neke sorazmernosti, da ni izjem, da so pravzaprav vsi deležni nekih sorazmernih ukrepov. Danes je tu govora o RTV in o naročnini RTV, ki je ob vseh rezih, ki jih delamo drugje, pravzaprav tu deležna dviga prispevkov, hkrati ko revizija Računskega sodišča, ne kdorkoli, ugotavlja nepravilnosti, spoštovani gospod Meh. Revizija Računskega sodišča nakazuje, da so rezerve pri plačah, da je prišlo tu do oškodovanja sredstev zavoda, se pravi, da so tu rezerve, hkrati jim Vlada z novimi rezi v plače javnih uslužbencev zagotavlja dodaten denar in se hkrati ne ve, za kaj se bo ta denar porabil, se pravi ta dvignjeni prispevek oziroma dvignjena naročnina. Spoštovani, jaz imam občutek, da nimamo enakih vatlov za vse podsisteme javnega sektorja. Da je tu RTV izjema in vas sprašujem, zakaj. Se nadejate neke bolj prizanesljivejše obravnave tega javnega zavoda. Kaj je razlog, da je ta sistem v neki pozitivni diskriminaciji? Javni zavod RTV je sprejel svoj finančni načrt. Dobili smo prejšnji teden na Komisiji za nadzor javnih financ zagotovilo generalnega direktorja, da se sredstva od prodaje delnic ne porabljajo za tekoče poslovanje, temveč zgolj za razvojne projekte, čeprav nadzorni svet nekoliko dvomi v to. V okviru obstoječih sredstev, kljub temu da so se jim prihodki iz naslova oglaševanja znižali, nekako poslujejo na pozitivni nuli, pri čemer še razvijajo svoje dejavnosti s sredstvi od prodaje delnic Eutelsata. Sprašujem vas, kje je razlog, da se daje in reže kruh tu, tej hiši, pravzaprav res nesorazmerno vizavi vseh ostalih podsistemov, ki jih tolčemo. Jaz mislim, da je to odmik od tega načela pravičnosti in sorazmernosti in da tu delate pravzaprav krivico. To je ena stvar, ki jo želim povedati. Druga stvar je ta, da me je zelo razočaralo pravzaprav to, da se ne zna obrazložiti, za katere namene bo ta povišan prispevek šel. Če bi jaz tu slišal eno zavezo ali da bi bil sklep tako oblikovan, da bi zakon bil tako oblikovan, da bo ta denar šel za regionalne TV-postaje, za oddaje, ki imajo ta poseben pomen za prebivalstvo, ki obveščajo lokalno, regionalno gledalstvo, potem bi razumel, v redu, mi smo odškrtnili tem regionalnim TV-postajam, recimo, Vaš kanal je en takšen, VTV, gospod Meh ga tudi zelo dobro poznate, in podobno. Če bi se tem namenil ta denar, potem bi človek razumel. V redu, zdaj se skrbi tudi za neko širšo lokalno, regionalno informiranost, to so tudi oddaje posebnega pomena, in bi pravzaprav, razumel. Verjetno bi tudi malo drugače v SDS razpravljali, če bi šlo tako. Tako se pa dviguje RTV-prispevek oziroma naročnina, državna sekretarka je danes na odboru povedala, da zaradi tega, ker so to zahtevali sindikati. Halo! Torej sindikati lahko zahtevajo tudi znižanje cen elektrike ali pa komunalnih storitev ali pa česar koli v tej državi. Imam resne pomisleke o smiselnosti, korektnosti in pravičnosti tako zastavljenih ukrepov. Najprej bi res moral RTV, tako kot vsi podsistemi javnega sektorja, poiskati neke notranje rezerve – jaz sem bil pozitivno presenečen, ker se je generalni direktor Filli zavedal tega problema in je rekel, da je tukaj še nekaj rezerv – in potem, ko vidimo, kje smo, vplivati tudi na to RTV naročnino. Ne pa kar tako – brez jasnega odgovora, za kaj ta denar sploh gre.
Hvala. Repliko ima gospod Srečko Meh.
Ko sem govoril o vlogi državnega zbora, sem govoril o tem, da je naša vloga zagotavljanje pogojev, kontrola, nadzor in to, da bodo javni zavodi lahko delali. Ne pa, da mi tukaj obravnavamo posamezne honorarje, plače in tisto, kar je narobe, kar smo ugotovili skozi medije in kar je nekdo skozi anonimke povedal. Tisto, kar so ugotovili Računsko sodišče in ostali, morajo z odzivnim poročilom narediti v zavodu, sicer je treba menedžment zamenjati. In to je imela možnost prejšnja vlada in ima to možnost sedanja vlada. Mi pa sedaj govorimo o tem, da tako dolgo, dokler ne bodo uredili, tako dolgo ne bomo zagotovili pogojev, da lahko delajo. Vseskozi so v javnem zavodu RTV Slovenija govorili o tem, da imajo zelo veliko težav in da imajo zelo veliko problemov pri programih in da edino, kar lahko delajo, je, da poleg rezov na zaposlenih zmanjšujejo programe. In programi so tisti, ki potem tudi jemljejo denar. To moramo mi zagotavljati, tudi o tem, kar je bilo govora morda pred tem. Seveda pa se mi zdi še posebej umazano, da se nadejamo s tem amandmajem prizanesljivosti oziroma drugačen tretma tega, kar bi se naj tukaj dogajalo. Ne vem, zakaj bi to lahko bil argument, ne vem, po kakšni osnovi bi to lahko bil argument, saj mi poskušamo RTV Slovenija kot javni zavod ohraniti v tisti obliki, da bo lahko javne funkcije potem tudi opravljala. To je pravzaprav bistvo vsega. In še enkrat naj povem, da je vse tisto, kar je bilo govorjeno okoli osebnih dohodkov in zaposlenih, zavajanje slovenske javnosti.
Hvala. Naslednji razpravljavec je gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Pravzaprav se nisem nameraval oglasiti, vendar mislim, da je prav, da povem nekaj stvari o tej zgodi, ki se je odvijala pravzaprav že eno leto nazaj. Moti me, da se ta debata ponovno odpira. Razumem razpravljavce, nikakor pa ne morem razumeti predlagateljev tega amandmaja, zlasti zaradi tega ker so že v dopoldanskem času na matičnem delovnem telesu nekje uvideli, da pravzaprav ta amandma nima podore. Že v prejšnjem mandatu smo v Slovenski ljudski stranki kot vladna stranka zahtevali, ko je bil podan predlog, da se RTV-prispevek ukine, previdnost pri tej ukinitvi, pri znižanju prispevka RTV, saj smo smatrali, da brez nekega dobrega načrt za racionalizacijo poslovanja, in to smo tudi zahtevali od generalnega direktorja, ki je bil tudi na pogovoru v poslanski skupini, da vendarle ne bi prišlo do nekih nepotrebnih okrnitev programskih vsebin. Zato smo tudi na našo željo, na našo zahtevo takrat v koaliciji dosegli ta kompromis in ta dogovor o le 5-odstotnem znižanju prispevka s 1. 1. 2013. Seveda pa ob zavezi vodstva Radiotelevizije, da se bodo vsekakor prilagodili gospodarskim razmeram. Znižanje je bilo takrat pač sprejeto v luči, da mora javni zavod RTV v krizi, v kakršni smo se znašli, tako kot počnejo danes vsi državljanke in državljani, skrčiti in tudi racionalizirati poslovanje. Takrat smo nekako s tem kompromisom dosegli ne nazadnje tudi nek mir, generalni direktor se je pravzaprav s tem strinjal in tudi obljubil, da se bodo zadev predvsem v smislu racionalizacije poslovanja in pa razrešitev tistih nepravilnosti, ko so jim bile očitane, tega lotili. Ob tem predlogu, da se ponovno RTV-prispevek vrača na tisto prvotno višino, smo v Slovenski ljudski stranki zelo presenečeni. Prepričani smo, da z zvišanjem prispevka bo s strani vodstva RTV bistveno manj motivacije za obvladovanje stroškov v javnem zavodu, bojimo pa se, da tudi bistveno manj volje za razčiščevanje vseh tistih očitkov, ki letijo na javni zavod v zvezi z nepravilnostmi pri poslovanju, pri zaposlovanju, izplačevanju plač in tako dalje. Sam osebno pa se pri tej zgodbi, ki se pravzaprav danes odvija, zelo težko znebim tega občutka, da je namen vladne koalicije s to potezo, s tem amandmajem zgolj kupovanje socialnega miru v javnem zavodu, in tisto, kar je bilo danes tudi že nekajkrat izpostavljeno, verjetno tudi naklonjenosti javnega zavoda kot močnega igralca na medijskem prizorišču do aktualne vlade. Ob tem pa žal nihče v vladi ne pomisli, da vedno višji RTV-prispevek plačujejo ravno državljani, ki imajo zaradi novih davkov in zaradi gospodarske krize tudi vedno manj dohodkov. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo dajem gospe Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Poslanke in poslanci! Tudi sama nisem nameravala razpravljati pri tem amandmaju, ampak so me spodbudili nekateri kolegi, ki so razpravljali pred menoj. Najprej spoštovani kolega Brulc, mi je žal, da niste v dvorani. Ampak prej ste zelo zaničevalno govorili o nekdanjem direktorju RTV hiše gospodu Guzeju. Če bi dobro poznali njegovo delo, potem bi vedeli, da je ravno v njegovem času RTV hiša izplavala iz rdečih številk. To je dejstvo in to je tudi dokumentirano. Kolega Möderndorfer je uprizoril v tej dvorani pravi veliki šov, pravi teater, kričal je na nas, nam govoril, kako nimamo pojma, kaj pomeni zavod RTV, kaj zavod RTV pravzaprav počne, kakšne programe ima in tako naprej. To seveda ne drži. Jaz sama konkretno sem kar nekaj let delala v tej hiši in moram reči, da so nekatere stvari, ki so dobro opravljene, so pa tudi kakšne, ki niso tako dobro opravljene, tako kot je povsod. V celoti pa se strinjam s kolegom Tankom, ki je v svoji razpravi, sicer daljši razpravi, zadel pravzaprav bistvo. Koalicija na vseh nivojih reže, državljankam in državljanom zategujete pasove. S tem ni nič narobe, glede na to, v kakšni situaciji smo. Ampak odgovorno pa bilo, da bi vsem tem državljankam in državljanom vsaj pojasnili, zakaj boste v tako težki situaciji, ko se nekateri komaj prebijajo iz dneva v dan, povečali sredstva za RTV. To bi bilo najmanj, kar bi bilo primerno. V tem primeru pa lahko rečem, da je to nedostojno. In tukaj imamo državno sekretarko, prej je sicer nekaj pojasnjevala, vendar mene absolutno ni zadovoljila s svojim odgovorom in bi pričakovala, da bo ponovno pojasnila, zakaj natančno bodo šla ta sredstva. Hvala. Gospa Potrata, jaz bi vas pa prosila, da poveste svoje mnenje, ko boste na vrsti.
No, saj ravnokar prehajamo tudi v ta del razprave. Mag. Majda Potrata, imate besedo, izvolite.
Hvala lepa. No, vsem tistim, ki tako pozivate k temu, da je treba natančno povedati, za kaj bodo sredstva porabljena, bi rada citirala Zakon o RTV Slovenija. V 16. členu je med alinejami, ki določajo obveznosti programskega sveta, zapisana tudi alineja "na predlog generalnega direktorja sprejema programsko produkcijski načrt, ki je usklajen s finančnimi možnostmi RTV Slovenija". Torej je na generalnem direktorju, da pripravi, programski svet sprejme in nadzorni svet nadzira izvajanje. V tej trojici je treba iskati, kako bodo sredstva porabljena. Gospoda Horvata bi spomnila, da je bilo programskemu svetu in nadzornemu svetu predočeno, kakšne bodo posledice znižanega RTV prispevka, zato sta ta dva sveta naložila direktorju, da pripravi nov programski načrt, ki bo upošteval nove finančne razmere, in so tako predlagali krčenje nekaterih oddaj. Takrat je bilo med drugim omenjeno tudi, da bo morebiti krčen tudi kak del verskega programa. No, jaz bi vam lahko zdaj citirala še 22. člen, ki pravi, da organizira in vodi delo ter poslovanje javnega zavoda RTV Slovenija generalni direktor, 27. člen pa govori o nadzornem svetu, ki nadzira in še kaj drugega počne. Ampak tisto, kar je pomembno v tej konstelaciji povedati, je, da je v na referendumu zavrnjenem zakonu bilo marsikaj takšnega sprejetega, kar bi omogočalo RTV Slovenija zmanjševati stroške in upoštevati nekatere tehnične izboljšave. Tam bi bili tudi tematski kanali in bi potem položaj programov posebnega pomena, o katerih je govoril gospod Vizjak, dobil tudi drugačen tretma in drugačen prostor. Ampak niti Vaš kanal niti VTV, TV Primorka ali kakšen drug kanal ne proizvaja ali ne producira samo programa posebnega pomena, ampak tudi komercialni program. Do dela iz tega posebnega je upravičen samo v tistem in mi smo tudi kaj tega v zakonu reševali. Zdaj pa samo še nekaj podrobnosti. Bivši generalni direktor in bivši predsednik programskega sveta se je vladi Boruta Pahorja posebej zahvalil za dvig RTV- prispevka, ker so bile zadeve, ki so zdaj tudi pri Računskem sodišču izbruhnile v zvezi s plačami, pustimo sedaj, kako je bilo to urejeno, ampak takrat je bilo to dobro sprejeto. Lani je celo leto bil pritisk na RTV, v resnici politični pritisk. Spomnimo se samo, kako je odbor sprejel nezakonite sklepe o razrešitvi članov nadzornega sveta in tisti razrešeni nadzorni svet je vsaj z nekaterimi posamezniki deloval očitno tako zelo dobro, da je eden od njih postal predsednik novega nadzornega sveta. Ko govorimo o RTV prispevku, je treba še vedeti, da se je ves čas vrtela ta zgodba, kako je treba RTV-prispevek uničiti. Naj vam pa povem, da je v 32. členu tudi natančno definirano, kdo je oproščen plačila RTV prispevka. In tudi jaz mislim na tiste ali zlasti na tiste, ki ne zmorejo plačevati RTV prispevka. Število njih se žal povečuje, ker so razmere za te ljudi slabe, ampak na ta način, da so oproščeni plačila RTV-prispevka, jim je javni servis RTV dostopen. In to je bistveno. Kar pa zadeva poročilo Računskega sodišča, nekaterim na oni strani zelo ljubi ustvarjalci programa morajo vračati preveč izplačane plače, in to je v popravljalnih ukrepih. Generalni direktor je povedal, da zato, ker so to pri nekaterih tudi kar precejšnji zneski, odplačujejo ali vračajo po delih. Marsikaj bi bilo treba še povedati, če bi bilo časa več. Česar nočete vedeti ali pa morebiti res ne veste, ampak bi bilo dobro, da preden kar tako pavšalno obsojate, pridobite informacije.
Hvala. Ker je še želja po razpravi, odpiram možnost prijave k razpravi za nov krog. Besedo dajem mag. Branku Grimsu.
Hvala, Majda. Lepo si pohvalila tisti moj člen v zakonu, ki je v korist socialno ogroženim. Nekoč nisi imela tako lepih besed za ta moj zakon. Res lepo od tebe. Zdaj pa bolj resno. Poglejte, jaz se bojim, da je ta vlada nekoliko izgubila občutek za realnost, kajti stiska ljudi je v tem trenutku vse večja, napovedi vse slabše, podjetniki enostavno ne zmorejo več, napovedujejo se nova odpuščanja. In v tej luči je treba reči, da je tudi nacionalna radiotelevizija del te družbe. Ne more biti nad njo, ne more biti iz nje izvzet in mora biti usklajen z zmožnosti, ki jih ta družba ima. Iz tega razloga je v tem trenutku predlog za zvišanje RTV-prispevka zagotovo popolnoma napačna poteza. Še več. Na nek način se zdi, kot bi cesarica Antonieta Bratušek stopila v ta prostor in rekla: "Ja, če nimajo za kruh, naj pa jedo potico." Ampak ljudje božji, vsak evro se danes marsikomu še kako pozna. Nekatere družine dobesedno imajo težave s preživetjem. In marsikomu je celo, kar je na nek način človeško razumljivo, je pa zelo žalostno, težko zahtevati oprostitev, čeprav bi bil do oprostitve RTV-prispevka že upravičen. Slovenci smo pač taki, da težko priznamo, da smo v stiski. Tudi to je trenutek te realnosti. In zaradi tega je ta predlog blago rečeno neprimeren in napačen. Ne ljudje ne podjetniki ne gospodarstvo v Sloveniji, nihče od njih ni molzna krava za neko oblast v nedogled. To se pravi, da je treba stvari postaviti na realne temelje, na realna tla. To ni samo zahteva nas v opoziciji, to je zahteva tudi Evropske unije. Konec koncev saj tudi nova vlada ki, se boste spomnili, je na začetku vehementno rekla, kako bo krepila javno upravo itn. oziroma javni sektor, je zdaj že stopila na realna tla, ker so ji iz Bruslja povedali, kaj lahko in kaj ne. In danes uresničuje pravzaprav marsikaj od tistega, kar je pravilno zastavila vlada Janeza Janše. S tega vidika je pravzaprav situacija precej nerodna tudi za vas, ker morate svojim ljudem povedati, zakaj je bilo potem treba prejšnjo vlado, ki je bila v tem delu tako uspešna, zamenjati. No, ampak ko govorimo o dvigu RTV-prispevka je pa treba še nekaj reči. Do dviga bi bili najbrž upravičeni tisti, ki bi zakon v celoti spoštovali, jaz pa poznam en primer, ki je bil zdaj nedavno v medijih, ko je nekdo isto naredil v času prejšnje vlade in isto v času te vlade. Za prejšnjega premierja je rekel, da ni nič pametnega povedal, za to premierko je povedal, da ni nič pametnega povedala. Takrat je bilo vse v redu, zdaj je bil pa sankcioniran – isti človek za praktično iste besede, ko je govoril o isti funkciji v državi. Ali je takrat govoril resnico ali zdaj, z nekaj smisla za humor bi lahko rekli, da je bila pravzaprav laž nagrajena, resnica pa sankcionirana. Ampak tudi če pustimo duhovitosti ob strani, se boste pa najbrž vsi strinjali, da gre za očitna dvojna merila. Da ne sme biti dvojnih meril ne ureja samo novinarski kodeks, ampak ureja tudi Zakon o RTV. Samo prebrati ga je treba. To pa seveda pomeni, da gre za očitno kršitev Zakona o RTV Slovenija. In če gre za očitno kršitev zakona, je pa, oprostite, blago rečeno, ne samo neprimerno, ampak še kaj drugega bi lahko uporabil kot izraz, če se hkrati pride z zahtevo, naj se za to še dodatno namenja poseben denar. Ali bo denar namenjen tistim v uredništvu, ki so v primeru tega novinarja, ki so ga sankcionirali, uveljavljali dvojna merila? Ne vem. Ampak vprašanje je pa zanimivo. Že z vidika novinarske svobode zagotovo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Mislim, da je debato, ki jo je načel predhodnik o dvojnih merilih, treba nadaljevati, kajti reprezentirate jo obilo tudi z vladnih klopi. Tako je bilo rečeno, da je bil preteklo leto politični pritisk na RTV, kot je kolegica Potrata to ugotovila. Ker je bil silni politični pritisk se je ogromno govorilo o revščini v tej državi, o katastrofalnih razmerah, zdaj pa ko ni političnega pritiska, pa so se razmere poslabšale, pa revščine naenkrat več ni. Poglejte, dvojna merila se mi zdijo tudi to, vidim, da generalni direktor polemizira z opozicijo na Twitterju, sedajle spremlja. Ampak ko je pa bil prej tako strašen pritisk, diktatorski režim smo imeli ali kako že, pa se ne spomnim, da bi v prejšnjem mandatu zaradi tega političnega pritiska polemiziral s takratno opozicijo. Sedaj, ko ni pritiska, pa ja. Mene nič ne zanima, kaj se dogaja znotraj RTV, kam gasilci vdrejo, v katere zaprte uredniške sobe, pravzaprav tudi benevolentno gledam na to, da se neki dopisnici zgodi, da je bila na neki zabavi, pa se je zgodila nesreča pa je službeni avto razbila, se mi zdi, da reagirajo človeško na nek način. Vendar me pa motijo dvojna merila. Ko je direktor NPU, mislim, da se je pisal gospod Blažina, bistveno manjšo zadevo naredil, mislim podobno, je čez noč izgubil vsa pooblastila. In potem izveš, zaradi česa je izgubil. NPU je bil pred razkritjem silnih afer korupcijskih, v katerih so sodelovale baje neke sive eminence sedanje oblasti. In seveda je takšna nesreča prišla izjemno prav. Včeraj pa sem iz univerzitetnih krogov izvedel, da naj bi bil, jaz ga ne poznam, spil tri piva, ampak da se je čudno počutil. Če je to res, celo domnevajo, da so mu pomagali kaj dodati v tisto pivo. Kajti raziskoval je NPU, zelo pomembne stvari baje. Vidite, to so dvojna merila. Tam je ena nesreča, ki ni nič posebnega, pri drugih stvareh pa je treba narediti blazno galamo, afero in se znebiti čez noč človeka, ki bi verjetno razčistil nekatere korupcijske afere. Za takšno RTV moramo biti pozorni. Ali je v teh kriznih časih res treba in se mora dajati vedno več v to vrečo ali pa je treba zahtevati, da tako kot celotna družba morajo vsi drugi sistemi znati gospodariti z manjšimi, v tem primeru pa z enakimi sredstvi. Poglejte, pod pritiskom evropskih inštitucij je sedaj banka povedala, da bo začela znotraj čistiti, da bo racionalizirala. Za RTV pa celo nekateri bivši direktorji pravijo, da se to ne da očistiti brez neke posebne podpore, da se to stori, da je to takšna inercija, da je toliko tistih pogodb, honorarcev in vsega tega. In ta oblast ni zainteresirana, da se tudi na tem segmentu zadeve očistijo in razčistijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes za razpravo. Odpiram prijavo na razpravo. Vložen je amandma k 10. členu. Prijavljena sta dva razpravljavca. Prvi ima besedo gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Prej sem v razpravi odprl vprašanje, za kaj se bo porabilo to 5-odstotno povišanje sredstev RTV-prispevka. Nihče, ne državna sekretarka, ne kdorkoli v Državnem zboru ni pojasnil, za kaj se bo to porabilo, bodisi v strukturi od teh 5 %, bodisi v znesku teh 5, 6 milijonov, za katere posamične namene bo to šlo. Če se je nekdo za to pogajal, za koliko je treba neko stvar dvigniti, potem mora najbrž vedeti tudi za namen. In če gospa državna sekretarka danes tu ni kompetentna, da da na to odgovor, potem predlagam, da zagotovite udeležbo pogajalca gospoda Viranta ali predsednico Vlade, da bomo dobili na to odgovor. Metoda, ki ste se jo poslužili v primeru zvišanja RTV-prispevka, je podobna kot pri TEŠ. Nikoli nobenih dokumentov, ampak samo podražitve. Nihče ni vedel, za kaj je šlo pri TEŠ, za nobeno specifikacijo se ni vedelo. In podobna metoda je tudi sedaj pri tem dvigu RTV-prispevka. Približno šest milijonov evrov je tega denarja. Tri evre na državljana oziroma približno osem evrov na električni priključek. In nihče v tej dvorani ne zna pojasniti, za kaj se bo to porabilo. Nihče. Gospa, predlagam, preden zaključimo razpravo, da prekinete sejo in da pripeljete sem nekoga, ki bo to znal povedati. Zaradi mene lahko tudi gospoda Jurančiča z RTV, sindikalista, če ne veste tisti, ki ste se za to pogajali. Vi želite od nas zdaj izsiliti neko glasovanje, da bomo na slepo potrdili povišanje RTV-prispevka, ne da bi kdorkoli vedel, za kaj bo to šlo. To je neodgovorno. RTV je edini zavod, edini sistem v tej državi, ki se mu bodo kljub krizi povečali prihodki. Edini. In če to ni anahronizem tega časa in tega pogajalskega procesa, potem ne vem, kaj je to. To je popolnoma neskladno s situacijo. Vsi so zavezani varčevanju, tako imenovanim rezom, vsi, ne vem čemu, razen RTV. In nihče ne ve povedati namen. Meni je to brez zveze naštevati člene Zakona o RTV, ki jih približno tako dobro poznam, kot nekateri najboljši tukaj. Brez zveze, ker to vem. Sprašujem zato, ker tega ni. 6 milijonov evrov dodatnih prihodkov RTV, ki nimajo namenskosti porabe. Računsko sodišče pri vsaki reviziji zahteva namenskost porabe sredstev. Vi boste to odobrili, ne da bi vedeli, za kaj gre. In nikogar ne bo v tej državi, ki bo sledil realizaciji programa. To si bo spet nekdo nekaj izmislil, nek umeten program in denar bodo zapravili na suho. Neodgovorno od vlade. In imam tukaj primer, ko ste ga obravnavali na nadzorni komisiji, kjer je gospod Klun povedal, da na RTV pravijo, da so za obnovo studia porabili 680 tisoč evrov, v resnici dejanska poraba pa je več kot 6 milijonov evrov. To sledi iz poročil, 10-kratna poraba. Na tak način ni možno tolerirati nikoli nobenega javnega zavoda v tej državi. Nobenega. Nobene javne porabe sredstev. Nobene. Še toliko bolj neodgovorno pa je, da kljub temu, da vemo, da se to dogaja, izglasujete in boste izglasovali očitno, če ste se tako odločili, še dodatnih 6 milijonov evrov. S tem da bodo oni že sami prihranili približno 3 milijone, ker se bodo plače znižale v javnem zavodu RTV. Nihče ne ve, za kaj bo to šlo. Ni sposoben en funkcionar v tej državi razložiti nam poslancem, ki to sprašujemo, za kaj bo to šlo. Naštevate neke člene, gospa, smejete se lahko, škoda, ker ste državna sekretarka, škoda, ker ne veste temeljnih rešitev, ki ste jih prišli zagovarjat v Državni zbor, neoboroženi ste prišli. Tudi vaš funkcionar oziroma tisti, ki se je pogajal, tega ni povedal in gre tukaj za neko sistemsko korupcijo, nadgradnjo korupcije se greste. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Möderndorfer ste želeli proceduralno ali prijavo na razpravo potem? Prijavila se je mag. Mateja Vraničar. Še pred tem pa proceduralno dajem besedo gospodu Mirku Brulcu.
Spoštovani, jaz mislim, da se gospod Tanko mora opravičiti državni sekretarki za napad, za kar ni ona sploh odgovorna. Kam je pa šel denar, ko smo vzeli iz naročnine? Ste vi povedali, kam bo ta denar šel? V žep? V strankin žep ali kam? Nimate pravice napadati državne sekretarke in je žaliti in tako dalje. Mislim, da se ji morate opravičiti. Hvala.
Hvala lepa. Predlagam, da je razprava v dvorani v skladu s poslovnikom in kolikor se da spoštljiva in korektna drug do drugega. Besedo dajem mag. Mateji Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Ja, res sem prišla neoborožena. Na srečo, bi rekla. Poglejte, kompetentnost se očitno presoja po tem ali je odgovor tak kot ga tisti, ki sprašuje, želi. Za moje pojme to ni kompetentnost. Za moje pojme je kompetentnost, da dam odgovor v skladu s svojimi pristojnostmi. Že v prvem odzivu sem povedala, za kaj je kdo pristojen. Vlada v tem primeru ni pristojna za to, da ugotavlja oziroma da presoja, za kakšne namene bodo porabljena dodatna sredstva, ki jih bo RTV zavod dobil v povezavi s povišano naročnino. Zato v zavodu obstajajo pristojni organi, ki morajo sredstva razporediti v skladu z Zakonom o RTV. Samo primeroma sem vam navedla posamezne postavke, ki jih mora RTV zavod upoštevati pri izvajanju svojega programa. Uvodoma, ko smo začeli razpravo o tem členu, ste očitali nesistemskost tega člena, češ, da je umeščen v Zakon o izvrševanju proračuna in da bi sodil pravzaprav v sistemski zakon. Še bolj sodi v sistemski zakon vprašanje, zakaj se javna sredstva, zbrana za izvajanje RTV programa, uporabljajo. In če bi tokrat razpravljali o Zakonu o RTV, potem bi povsem upravičeno zastavljali vprašanja, kakršna zastavljate, in postavljali moje izvajanje tukaj pod vprašaj kompetentnosti. Glede na to, da se pogovarjamo o Zakonu o izvrševanju proračuna in o višini RTV- prispevka, pa ocenjujem, da sem v celoti kompetentna za odgovore in da so tudi odgovori korektni. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Tanko, ste se želeli prijaviti na razpravo? Replika. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Poglejmo, prišli ste do povišanja RTV prispevka v pogajanjih s sindikati za 5 %. Kaj je temelj? Ko delate varčevalni sistem, ko ste rekli, to bomo znižali, bomo znižali, ste šli na drugo decimalko natančno izračunat finančne učinke. Poglejte dokumente, ki ste jih predložili, in to drži. Na drugo decimalko ste izračunali natančnost vašega varčevalnega paketa po posameznih postavkah. Tu ste prišli s 5 %, ne da bi kdorkoli v teh pogajanjih dejal, za kaj se bo to porabilo, ne da bi kdorkoli pojasnil, za kaj bo ta denar porabljen. Samo dvigniti je treba in nič drugega. Meni je to brez zveze govoriti, kdo je za kaj pristojen. Tisti, ki se je pogajal, mora na drugo decimalko natančno vedeti, za kaj se bo ta denar porabil, ki ste si ga izpogajali in s katerim želite obremeniti ljudi v tej državi. To je elementarno. Če ne, je to kar nekaj ad hoc dogovorjeno kar tako, zato da bo nekomu všeč. Če imate pa vsebino zadaj, potem lahko damo 7 %, ampak za te, te, te in te namene. Ampak tega ni, ni opredeljeno. In zdaj ne vem, pokličimo gospod Jurančiča z RTV ali kakšnega drugega sindikalista, da bo razložil za kaj bo RTV porabil teh 5 % oziroma cca 6 milijonov evrov. Programski načrt je sprejet, poslovni načrt je sprejet, to se pravi škatlica zapakirana. Zdaj pa me zanima, kam bo šel ta višek, ki ga je gospod Virant spogajal. Tako natančen človek, tako senzibilen človek za težave ljudi, jih je tukaj obremenil s 6 milijoni evrov in nihče ne ve povedati, za kaj bo to šlo. Nihče. Ne gospod Virant, ki se je tukaj modro umaknil, ne vi, ki zastopate vlado, ne vlada, kdorkoli drug, minister za finance ali predsednica vlade ali kdorkoli drug, nihče ne ve pojasniti. In ne moremo podpreti te rešitve, ker nima nobene vsebinske podlage za to, nobene, razen, da hoče biti nekomu nekdo všeč. In to je edini kriterij očitno. Jaz od vas, ki zagovarjate rešitev in amandma povišanja, ne pričakujem za kaj to gre, komu je to namenjeno. Je to regionalcem, je to verskemu programu, kot je nekdo rekel, je to dodatnim programom športa, je to ne vem komu? Seveda se bo na osnovni tega, ker ne znate pojasniti, lahko kdo spomnil in bo kakšen referendum zahteval na ta zakon. Morda. Pa imate še DDV in kakšen državljan bo pogruntal, da je treba to narediti. Predlagam, gospa, da preden karkoli in preden se razprava [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Nadaljujemo razpravo. Prijavljen je še gospod Robert Hrovat, potem pa ponovno odprem prijave k razpravi.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana koalicija, pred dvema mesecema ste prevzeli oblast in s tem tudi odgovornost za Slovenijo. Kako in na kakšen način, to najbolje vedo državljanke in državljani. Polna usta so vas bila predčasnih volitev, zdaj ste se odločili, da boste vzpostavili neko svojo vlado in vladali, dokler se bo dalo. Seveda govorim o amandmaju. Jaz vam želim, da bi vam uspelo in da bi Slovenijo popeljali na pot, ki ste si jo zaželeli. Povedati moram, da dokler ste bili tiho, dokler ste v tihem, govorim predvsem o Vladi, prav v tihem delali program, kako boste Slovenijo pripeljali iz krize, vam je podpora rasla. Saj to ste najbrž opazili vsi skupaj ali pa vsi mi, ki se s politiko nekoliko več ukvarjamo. Podpora vam je rasla. Ko ste pa prišli s programom, ste opazili, kako vam je padlo – tako dol!
Prosim, da se osredotočite na amandma, ne na podpore.
Zdaj prehajam na amandma. Kaj je posledica vseh teh ukrepov – predvsem nezadovoljstvo državljank in državljanov. Prav zanima me, kaj bo rekla Evropska komisija konec meseca – ali so to samo ukrepi na papirju ali je to še kaj več? Ampak zdaj k amandmaju. Govorimo o zvišanju RTV- prispevka. O tem je bilo ogromno govora tudi v preteklih letih. Tu sem že kar nekaj let in vem, kako smo se okrog tega prepirali in nategovali, kdo bo bolj pametno povedal, kako je treba za delovanje RTV zvišati ponovno zvišati prispevek. Mi smo ga znižali. Mi – govorim o SDS, ki je bila v vladi – smo ga znižali. Vi ga poskušate ponovno zvišati. Ampak zanimivo je to, da je bil to dogovor - koga? To je bil dogovor na zadnjih pogajanjih, in to je zapisano v stavkovnem sporazumu. Da stavke javnega sektorja ne bo, ste se dogovorili, da boste vpisali tudi to, da se bo RTV prispevek zvišal za 1 evro. Ali se vam zdi to v redu? Pa govorimo o 8 evrih na električni priključek, kakor hočete. Glede na to, da ste se odločili, da boste krizo v Sloveniji reševali z dvigom DDV pa z dvigom RTV-prispevka, se sprašujem, ali pravzaprav sploh veste, kaj počnete. Ne vem, ali ste prebrali poročilo Računskega sodišča, ki govori o netransparentni porabi denarja na RTV. In poglejte, vi ste se odločili, da boste v tej situaciji dvigovali RTV-prispevek. Že tako obremenjujemo in zdaj boste – danes smo že obravnavali in še bomo – dvignili še DDV. Poslušajte, dvignili ste to, dvigujete RTV-prispevek, kako boste pripeljali Slovenijo iz krize? Ne vem, kdo vam še verjame. Kdo vam še verjame? Prav zanima me res, kaj bo konec meseca, ko bomo dobili, ne vem, najbrž neko pisno poročilo Evropske komisije, ki bo rekla: "Slovenija, zadovoljili ste nas s svojimi ukrepi, to je to, kar pričakujemo." Ampak, dovolite mi, da to rečem, jaz v to ne verjamem. Res ne verjamem. Spomnite se, ambicija Slovenske demokratske stranke je bila vedno zmeren poseg v javni sektor, vzpostavitev slabe banke čim prej, takoj, takoj prenos slabih terjatev, pa seveda holding, pokojninska reforma, reforma trga dela. Spomnite se, kaj vse je prejšnja vlada naredila za to, da bi prišli iz krize. Spomnite se! Vi pa dvigujete [[...]]
Amandma. Predlagam, da se osredotočite na amandma. Vljudno prosim.
Seveda, se vračam nazaj na amandma. Vi pa – kaj počnete? Dvigujete RTV-prispevek. Če hočete, se še trikrat vrnem na to temo. Jaz mislim, da ti ukrepi niso tisto, kar najprej državljanke in državljani pričakujejo od vas, še najmanj pa kar Evropska komisija pričakuje od vas.
Hvala lepa. Gospod Matjaž Han, izvolite, proceduralni predlog.
Hvala lepa. Tri ure poslušamo že o enem amandmaju in o RTV- prispevku, nekateri pa že od devetih zjutraj, ko smo imeli Odbor za finance, tako da že od devetih zjutraj pa do skoraj do pol sedmih poslušamo o eni in isti zadevi. Jaz akceptiram vse vaše razprave, vendar vi veste, da če bi na začetku dali proceduralni predlog koalicija in bi rekli, da bi razpravljali o amandmaju samo enkrat vsak po pet minut, bi lahko mi to brez problemov izglasovali. Z večino bi izglasovali in bi gospoda Jerovška poslušali samo enkrat, gospoda Tankota samo enkrat, pa da ne bom rekel, gospo Majdo Potrata samo enkrat, in bi verjetno ta razprava šla bistveno hitreje skozi. Sedaj pa poslušamo Robija, ko govori o Evropi, o problemih, kako so bili bolj uspešni itn. Jaz predlagam, spoštovana podpredsednica, če je možno, z nekim gentlemanskim dogovorom da izglasujemo, da to razpravo končamo, glede DDV imamo pred seboj še dva amandmaja, in da potem glasujemo o tem ZIPru na koncu, ker jaz mislim, da se zadeva ne bo spremenila. In še nekaj bi rad povedal. Ko govorimo in ko sprašujemo državno sekretarko na ministrstvu za finance, kaj bodo z denarjem, 6 milijoni, ki jih bodo dobili ertevejevci, jaz pravim, da bodo to sami povedali. Najbolj žalostno bi pa bilo, da bi določali poslanci in poslanke, kaj bo na tej televiziji. Ker jutri, ko boste imeli vi moč, boste rekli, da rabite eno uro tedensko program okoli SDS, potem bomo mi rekli, da bi radi imeli filme iz leta 1945 itn. To je brez zveze. To je brez zveze. Ne, ne. To je brez zveze. [[smeh]] Branko, ne, ne, to je brez zveze. Jaz predlagam, da nehamo s tem in gremo na glasovanje. Hvala lepa.
Gospod Han, jaz bi vas še enkrat povprašala. Če vas prav razumem, ali morebiti želite predlagati, da bi v skladu s petim odstavkom 67. člena Poslovnika Državnega zbora od sedaj naprej tudi pri naslednjih amandmajih in razpravi, če citiram: "Državni zbor lahko na predlog predsedujočega ali poslanca", torej vas, "odloči, da lahko govornik o istem vprašanju razpravlja le enkrat." Ste želeli to?
Gospa podpredsednica, natančno to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani gospod Tanko, imate proceduralni predlog, sicer bom najprej dala na glasovanje predlog gospoda Hana, potem pa imamo lahko naprej še vaš predlog. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Predlagam, da gremo po vrsti. Jaz sem predlagal že dvakrat, procesno, da se prekine seja v primeru, da ne dobimo ustrezne obrazložitve razlogov, namenov za povečanje RTV-prispevka. Tega ni. Predlagam prekinitev seje, da pride sem nekdo, ki bo to razložil. Če ne, bomo vzeli pač pavzo in bomo sedeli tukaj. Ni problem. Ni pa potrebe za to, ker to že traja, že približno pred dvema urama sem dal prvič predlog za to, da nekdo to pojasni. In tega pojasnila ni. Ni pojasnila, za kaj bo šlo teh 5 % po procentih ali pa po zneskih. Predlagam, ker gospa državna sekretarka očitno tega tega ne ve, da pride pogajalec, to se pravi gospod Virant ali pa kakšen sindikalist iz RTV, preden odločamo o čemerkoli in preden nadaljujemo razpravo o čemerkoli. To nam morate zagotoviti. Če imamo tu razpravo, potrebujemo kompetentne sogovornike in kompetentne odgovore. Dokler to ni zagotovljeno, se dela na počez, na pamet in tako naprej. Vi ste pa strokovna vlada. Vlada je stroka. Če sama ni dovolj dobra, ima strokovne sodelavce, direktorate in tako naprej. Predlagam oziroma zahtevam, da najprej dobimo odgovore, potem pa se lahko ukvarjamo z drugimi procesnimi predlogi.
Proceduralno imate tudi vi, gospod Jani Möderndorfer? Izvolite. Sicer bomo glasovali o predlogu gospoda Hana. Odgovor, o katerem govorite vi, gospod Tanko, je pa tukaj prisotni prvi med nami enakimi, torej predsednik Državnega zbora, vam že podal odgovor. Tako ne bi v to posegala. Gospod Möderndorfer, imate besedo.
Predlagam, da glede na to, da je bil podan proceduralni predlog, o tem ne diskutiramo več. Kolegu Tanku pa kot velikemu poznavalcu poslovnika predlagam, da neha s procesno fiskulturo, ker enostavno na ta način ne bomo prišli nikamor, ker točno ve, kdo je odgovoren in pooblaščen, da daje odgovore v imenu Vlade in je prisoten. Zato teh prekinitev in vseh teh telovadb, kot bi rekel gospod Tanko, iz njegovega besednjaka uporabljam, ni treba. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot sem povedala, držala se bom že odgovora predsednika Državnega zbora, ki je obrazložil gospodu Tanku. Na glasovanje dajem proceduralni predlog gospoda Matjaža Hana. V skladu s petim odstavkom 67. člena Poslovnika Državnega zbora dajem predlog, da lahko od sedaj naprej o vsakem členu in k njemu vloženem amandmaju vsaka poslanka oziroma poslanec razpravlja le enkrat. Predstavnik predlagatelja pa se k razpravi lahko prijavi večkrat. Glasujemo. Ne deluje, prekinitev. Prosim, da še enkrat vsi pogledate, kako imate kartice. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 25. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog in sklep k temu predlogu gospoda Hana sprejet. Vsak razpravlja enkrat. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Kolegi so me opozorili, da tu po Državnem zboru nekje bega ali tava dr. Virant. Prosil bi, če ga povabite v dvorano, da nam razloži, za kaj bo namenjenih teh 5% povišanja RTV- prispevka, bodisi po odstotkih, bodisi po zneskih. Nobena težava ni. Bomo razumeli eno ali drugo, samo nekdo naj pove, da bodo ljudje, ki spremljajo in ki bodo to plačali, vedeli, kaj bodo za to dobili. To je elementarno. Če nekaj naložite nekomu, potem povejte tem ljudem, ki bodo to plačali, kaj za to dobijo, katere stvari. Predlagam, gospa generalna sekretarka, jaz vem, da je to že težko tudi za vas, ampak zagotovite nekoga, ki to zna povedati. Mislim, da si mi, ki to sprašujemo, in tisti, ki bodo to plačali, zaslužijo korekten odgovor. 6 milijonov evrov ni malo denarja. 3 milijone boste privarčevali na osnovi nižjih plač, to se pravi približno 9 milijonov evrov. Povejte, za kaj bo gospod Virant, ki se je pogajal, namenil ta denar znotraj RTV. Nekdo mora to vedeti. Če ne, predlagam prekinitev seje in da povabite gospoda, mislim, da je Jurančič, ki je na RTV šef sindikata enega dela, pa še koga, da bodo oni razložili, ki so se v imenu poslovodstva pogajali za to povišanje RTV-prispevka. Če ne morete tega povedati, potem je podobna zgodba tudi pri drugih številkah. Dajte na 10 tisoč evrov natančno ali pa na 0,5 % natančno povedati za kaj boste to porabili, ne rabite na drugo decimalko, tako kot imate v ostalih zadevah. In to je minimalni standard, da predstavnik vlade, ki je prišel zagovarjat neko rešitev ali pa prvopodpisani predlagatelj pove specifikacijo namena porabe teh 5 %. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz bi sicer predlagala, verjetno niste mislili žaljivo, ko ste rekli, da se v Državnem zboru nekje bega dr. Virant, če sem prav razumela. Kolikor vem, je v dežurni sobi, kjer so tudi še prisotni predstavniki Vlade. Zagotovo vas je lahko tudi kdo od njih slišal, ne bi pa tukaj podcenjevala prisotnih predstavnic Vlade, gospe državne sekretarke. Gospa državna sekretarka se je prijavila k razpravi, potem pa naprej odpiram razpravo.
Hvala lepa za besedo. Še tretjič danes bom pojasnila, da ne morem in ne želim dati odgovora, za katerega nisem pristojna. Ne dr. Virant, ne jaz ne kdorkoli drug od predstavnikov Vlade ni pristojen za to, da bi odločal o tem, kako se bodo razporejala dodatna sredstva, ki jih bo RTV Slovenija dobil s povečanim prispevkom. O tem odločajo organi upravljanja zavoda. Verjetno vam je jasno, na kakšen način se vodijo finančni načrti javnih zavodov, na kakšen način se izvršujejo in kakšne so v zvezi s tem pristojnosti Vlade. Jaz svojih pristojnosti v zvezi s tem ne morem in ne želim prekoračiti. Hvala.
Hvala lepa. V skladu s sprejetim sklepom k vloženemu amandmaju k 10. členu odpiram možnost prijave za razpravo, s tem da ima vsak od sedaj naprej, tako kot je bilo izglasovano, možnost prijave samo še enkrat k posameznemu amandmaju. Odpiram prijavo za razpravo. Prijavljenih je 5 razpravljavcev. Prvi ima besedo mag. Branko Grims.
Še enkrat hvala za besedo. Želel bi samo pojasniti spoštovanemu poslancu koalicije, ki je tako vehementno postavil vprašanje, kam je pa šel tisti denar, za katerega ste znižali naročnino. Tisti denar, gospe in gospodje, je ostal v žepih ljudi, v žepih tistih, ki plačujejo RTV prispevek, ostal je materam, da lahko šolajo svoje otroke. In prav je tako. Mi smo svojo besedo držali. Znižali smo RTV prispevek, vi ga pa zvišujete. In zakaj to počnete v tem trenutku, to pa, bojim se, da tudi sami v tem trenutku ne znate pojasniti, zato tudi nihče ne pride sem, da bi rekel čemu konkretno bo šel ta denar.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. 0,64 evra je obremenitev tiste družine, ki bo to zmogla, tista, ki pa ne, je pa upravičena do tega prispevka. O tem se pogovarjamo, spoštovane kolegice in kolegi, in ne misliti, da ljudje pred televizijskimi zasloni tega ne vedo. Dobil sem anonimko, verjetno je malo za šalo, vendar tako je zapisano: "0,12 centa za informativni program", gospod Tanko "0,16 centa za izobraževalne programe, 0,18 centov za športne programe in 0,18 centov za kulturne in verske programe". To je bila anonimka. Morda bo kaj v zvezi s tem tudi v resnici, vendar prepričan sem, da bodo na RTV znali ta program oziroma ta denar namenjati za tiste programe, ki jih določa zakon, ta zakon smo pa sprejeli tukaj. Programski svet pa določa programe, generalni direktor seveda predlaga, programski svet to sprejme, nadzorni svet pa nadzoruje, kako se ta denar porabi. Vi ste imeli možnost in ste zamenjali nadzorni svet, verjetno je ta nadzorni svet deloval tako dobro, da ko bomo razpravljali o delu RTV za naslednje leto, da bo to tudi ustrezno zabeleženo. Drugače pa, veste, me čudi, da ste s takšno lahkoto lani potrdili Zakon o uravnoteženju javnih financ in ste s tem zakonom posegli v pravice ljudi in jim vzeli, ne 0,64 evra, ampak nekaj sto evrov. In na to smo vas opozarjali, bilo je nekaj primerov protiustavno in sedaj se ta zadeva tudi vrača. Takrat pa vam ni bilo nič mar za ljudi, ki nimajo možnost otroke šolati, ki nimajo možnost plačevati takšne in drugačne izobraževalne programe in tudi prehrane. Jaz mislim da se tukaj malo preveč sprenevedate in takrat, ko ste sprejeli [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Ja, jaz bom amandma podprl in ravno o tem amandmaju se pogovarjamo. In ko ste vi vzeli ta sredstva in znižali prispevek, smo vas opozarjali in tudi sam sem takrat razpravljal. Veste, iz teh sredstev, gospod Andrej Vizjak, gredo tudi sredstva za regionalne programe, kajti določen procent od RTV- naročnine gre tudi za posebne programe, to pomeni za regionalne in lokalne televizije. Tudi iz teh sredstev gre nekaj za te lokalne programe. Tako da vas ne sme biti strah, da bi ta denar ne šel v programe in da bi s tem, ko bo prišel, ko bomo vrnili nazaj ta prispevek, da bi s tem bili programi slabši ali okrnjeni. Ne se bati.
Replika, izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa. Poglejte, jaz sem prej vprašal Vlado in prvopodpisanega, za kaj bodo namenjena ta sredstva. Gospoda Möderndorferja ni in ni odgovoril, zdaj mi je pa gospod Kavtičnik povedal, da kroži neka anonimka, kako bodo ta sredstva razporejena. Mene to čudi, da na osnovi anonimk sprejemate rešitve v zakonu, ki bodo bremenile dva milijona ljudi. Kakšen koncept dela pa je to v tej državi potem zdaj uveljavljen? Zato sem prej vprašal, kakšen program bo iz tega financiran v strukturi, v zneskih ali čemer koli, ampak na osnovi pogajanj med pogajalci, ki so to pripravili [[...]]
Katero zadevo niste bili prav razumljeni, ker je replika?
Ugovor imam, gospa. Tudi vi vidim, da včasih kaj ne razumete.
Mislim, da kar dobro.
In zdaj ste nam po štirih urah ali treh urah povedali, da je to prišlo zdaj na osnovi neke anonimke, ta delilnik sredstev. Ne vem, gospod Kavtičnik vi ste prvi, ki ste povedali, da kroži anonimka, vaš vodja poslanske skupine pa je amandma podpisal, prvopodpisani ga je vložil in ne ve povedati nihče, komu je to namenjeno, razen da bo dva milijona ljudi plačalo po tri evre. In to me čudi, da je uveljavljen zdaj, ko imate vlado, v teh dveh mesecih ta koncept. To se še ni zgodilo v tej državi. Da ne bi vlada, da ne bi predlagatelj, prvopodpisani vedel, zakaj je nekaj podpisal in komu je to namenjeno. Prvič se je to zgodilo. In še kako vneto to zdaj zagovarjate, takšno nesistemskost in tudi nenamenskost tega vira in te odločitve. Jaz bi pričakoval, spoštovani gospodje, da rečete, teh pet milijonov, šest milijonov evrov bom porabili ali pa je namenjenih v RTV za te in te namene, za to smo se izpogajali. Ker v pogajanjih se pogajaš, tisti, ki ste bili kjerkoli v gospodarstvu, za vsebine. Ne za anonimke. Pogajaš se za to in predlagam, da gospod Möderndorfer, ki je očitno zdaj tisti, ki to ve, pojasni, zakaj se bo namenilo teh 5 %, zakaj je treba spremeniti zakon in RTV-prispevek za 5 %, in to za katere namene. Gospod Kavtičnik je pač povedal žalostno zgodbo in če to tako delate, groza.
Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima gospod Marijan Pojbič, sicer je bila pa zelo obširna razprava na seji Odbora za finance tudi o tem. Izvolite, gospod Pojbič.
Hvala lepa spoštovana podpredsednica. Najprej moram povedati, da to, kar danes poslušam tukaj, da izjemno težko povem, da v tem času, ko se vsi še kako dobro zavedamo, v kakšnem stanju je naša država, v kakšnem stanju je naše gospodarstvo, v kakšnem stanju so tisti ljudje, ki so na zavodu za zaposlovanje in tako naprej. In danes poslušam, da ta vlada in predstavniki ta vlade na vprašanje, ki je bilo danes tukaj postavljeno in ga je absolutno legitimno postavil vodja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Jože Tanko, da dobimo odgovor, za kaj bodo porabljena sredstva, ki izhajajo iz predloženega amandmaja SD. Jaz moram takoj povedati tudi, da tega amandmaja absolutno ne bom podprl. Gospa državna sekretarka je povedala naslednje: "Ne morem in ne želim dati odgovora, kako se bo porabil denar, ker to ni moja pristojnost." Dobesedno tako ste povedali. Jaz sem si zapisal dobesedno vaše besede, vaš stavek. Gospa državna sekretarka, sprašujem vas, kako je mogoče, da imamo v tej državi vlado in predstavnike vlade, ki predlaga spremembo zakonodaje. In kdo je tisti, ki predlaga spremembo zakonodaje? Kako je mogoče, da ta vlada, ki predlaga spremembo zakona najvišjemu organu v tej državi – zakonodajni veji oblasti, ne zna pojasniti, zakaj je predlagala takšno spremembo zakona. Na podlagi česa? Ja, dragi moji, ali mislite, da tukaj v državnem zboru sedimo tisti, ki smo totalni norci ali kaj? Kako si vi to predstavljate? In potem si vi dovolite, gospa državna sekretarka, povedati, vi ste predlagatelj tega zakona, predlagatelj tega zakona in vi cel ta državni zbor imate za norca. In vi si upate povedati naslednje, ne moremo [[...]]
Omejite se, prosim na amandma. Ne žalite gospe državne sekretarke, ne dovolim!
Spoštovana predsedujoča! Vseskozi govorimo o tem, kako dobiti odgovor na postavljeno vprašanje. In če je kdo tisti, ki ima vso najvišjo legitimno pravico dobiti odgovor na to postavljeno vprašanje, za kaj bo porabljen denar, ki ga vlada predlaga v zakonu oziroma v spremembi zakona, je to državni zbor, ker mi smo tisti, ki odločamo, mi smo tisti, ki dvignemo roke ali pa pritisnemo na gumb in odločamo o tem, kako bodo naši ljudje, državljanke in državljani Republike Slovenije, živeli v tej državi. In potem mi niti eden v tem državnem zboru, niti gospa predsedujoča, ne more vzeti besede, ko želim legitimni odgovor, ki ga je postavil poslanske skupine. Ker ta denar bodo plačali naše državljanke in državljani, tisti upokojenci, ki imajo 400, 300 in ne vem koliko evrov penzije, ki jim je čisto vsak evro izjemnega pomena. Ti ljudje, ki je večina v tej državi, želi absolutno kvaliteten odgovor na to vprašanje. In tukaj me ne zanima noben javni zavod, kako bodo oni razpolagali s tem denarjem. Zanima me, da mi odgovorijo tisti, ki so sprejeli odločitev in predlagali, da se zakon spremeni, da se spremeni določen člen v tem zakonu na takšen način, da se poveča RTV-naročnina. Zdaj pa samo še en stavek. Izjemno nemoralno, izjemno skrajno neodgovorno, izjemno, ne vem če sploh še obstaja v tej Sloveniji izraz, ki bi ga lahko uporabil za to, da v času, ko podjetniki, obrtniki, upokojenci in vsi tisti, ki živijo v tej državi večina iz dneva v dan, izjemno težko svoj proračun iz meseca v mesec zaključijo. Mi si pa na drugi strani dovolimo, da posameznim cehom v tej družbi dajemo in omogočamo še naprej privilegiranj položaj. To je skregano z vsako življenjsko logiko in v nasprotju z lastnim narodom, tega ne [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Odgovor je bil podan. Dr. Vinko Gorenak ima besedo.
Hvala lepa. Glede na to, da me prej niste slišali, ko sem opozarjal da nekdo ne razpravlja o amandmajih, seveda pričakujem vašo širokogrudnost, da boste tudi meni dovolili, da grem absolutno izven tega konteksta, tako kot ste gospodu Kavtičniku. Mimogrede, govorimo torej o amandmaju RTV-prispevek, podprl ga ne bom, spremljam tudi tvitanje gospoda Fillija in pričakujem, da mi bo odgovoril na moje vprašanje. Za poslance koalicije imam pa pravzaprav nekaj vprašanj. Če od leta 2008, kar ta naš bruto družbeni proizvod pada in je padel, ne vem, to vedo finance bolje, kakšnih 25 % ali pa 20 % verjetno že v odnosu na leto 2008, potem je jasno, da vsi v tej državi morajo dobiti manj. Če zanemarimo tisto leto 2009, ko je bilo tisto enormno zadolževanje, na kar smo že opozarjali, je potem že za časa prejšnje vlade, potem pa tudi naše vlade in zdaj s tem nadaljujete, pravzaprav za vse segmente te družbe manj denarja. Pojdimo po vrsti. Lahko kdo trdi, da danes za bolne in ostarele skozi centre za socialno delo dajemo več kot leta 2008 oziroma 2009? Ne. Dajemo manj. Lahko kdo trdi, da za obolele pomoči potrebne na domovih dajemo več ali manj? Odgovor je manj. Lahko kdo trdi, da damo za vojsko več? Ne, odgovor je manj. Lahko kdo trdi, da damo za policijo več? Ne, odgovor je manj. Lahko kdo trdi, da imamo mi poslanci več? Ne, odgovor je manj. Lahko kdo trdi, da za nezaposlene, tam damo verjetno več, ker jih je več, to bo držalo. Lahko kdo trdi, da smo penzije višali v temu času? Ne, odgovor je ne, vsaj nekateri imajo manj skozi regrese. Mimogrede, tisto je bila pa prej laž od gospoda Kavtičnika, da smo penzije nižali. To ni res, mi smo nižali ne ubogim penzionistom, ampak tistim, ki penzije niso služili, pa so jo dobili na račun države. To je dejstvo. Naprej, socialni prispevki. Lahko kdo trdi, da je bilo več? Ne, manj. Zdravstvo. Vsi tisti bolni, ki tam ležijo v Kliničnem centru, po drugih bolnicah, ali za njih dajemo več? Ne, za njih dajemo manj. Lahko kdo trdi, da za šolstvo dajemo več? Ne, za šolstvo dajemo manj. Lahko kdo trdi, da za kulturo, gospe Potrate ni, dajemo več? Ne, odgovor je manj. Lahko kdo trdi, da za znanost dajemo več? Ne, dajemo manj. In še zadnje vprašanje. Za kateri segment v tej družbi, ki se napaja iz državnega proračuna oziroma iz državnih sredstev dajemo več? Je kakšen poslanec, ki bi znal našteti tri primere, je kakšen poslanec? Mogoče državna sekretarka. Da bi recimo tiste socialne transfere, kjer je nezaposlenih več, logično. Ali kdor koli v tej dvorani zna povedati, da za koga dajemo več, kot smo leta 2008, 2009. Hvala lepa! Zanimivo, da smo tiho pri tem vprašanju. Nekje sem zasledil, v nekem osnutku, zdaj ne vem, ali je to šlo tudi v Bruselj ali ne, ampak nekje v nekem osnutku sem zasledil, da boste znižali stroške za pogrebe. Ja, za pogrebe. To sem zasledil v enem od dokumentov. In zdaj vprašanje: kaj je torej razlog? Kaj je razlog, da za en segment, ki se mu reče RTV, bomo dali – to je tudi vprašanje za gospoda Fillija – več? Če v tej državi ni enega segmenta, enega proračunskega porabnika, ki bi dobil več kot leta 2009, ko ste raztalali tisti izposojeni denar, ali pa mi leta 2008, ko smo ga še tistega, ki smo ga pobrali v obliki davkov – ena ali druga vlada. V čem je torej štos? Še nekaj. Danes na odboru, DeSUS in Državljanska lista, če se ne motim, so proti dvigu RTV-prispevka. Kaj se je pa potem zgodilo? Ja, zmenili ste se, kajne! Zmenili ste se, da boste podprli ta amandma, ki ga jaz seveda ne bom. In za zaključek. Glejte, bom odgovor podal kar sam, ker ga od vas ne bom dobil. Ne moremo se sklicevati na mnenje opozicije, zato se bom skliceval na svetovne študije in opozarjanja: slovenski medijski prostor je skrajno levo nagnjen. Odgovor je torej: kupujete si RTV, da boste tam lepi in pametni.
Besedo ima gospod Franc Breznik. Naj povem, da seja poteka javno, preko Televizije Slovenija, in so prav vsi poslanke in poslanci na televiziji, vsi v tej dvorani. Nadaljujemo. Gospod Franc Breznik, izvolite
Gospa predsedujoča, hvala. Hvala tudi za opozorilo, da sem na televiziji, da si bom malo frizuro popravil, upam, da sem boljši. Vseeno pa je tema tako resna, da bi prosil za nekaj razumevanja. Rad bi razvil nekaj misli glede amandmaja, ki ga je vložila koalicija. Poglejte, sporočilo, ki ga danes dajete z dvigom RTV prispevka – res je simboličen. Dvig je simboličen, govorite o 0,64 %. Lahko bi sedaj, ko sem v opoziciji, načel neko socialno politiko naše države. Lahko bi govoril o teh 5, 6 milijonih, ki jih zdaj obračamo, in bi vprašal: če bi imeli tu nekaj mlajših slovenskih znanstvenikov, ki imajo start-up podjetja, kaj bi pomenilo teh 5, 6 milijonov, kolikor bi jim danes dali? Kaj bi pomenilo, če bi se mi tem 5, 6 milijonom danes odpovedali, pa jih dodatno namenili Rdečemu križu, kjer bi lahko dali v vse tiste košarice, kjer cela vrsta ljudi, ki so leta in leta soustvarjali to državo, pa morajo tam stati v vrsti zato, da dobijo tisto škatlico z nekaj življenjskimi potrebščinami, da lahko družine preživijo. Kakšno sporočilo danes dajete kot koalicija? Kakšna socialna politika je to, kakšna leva politika vaših strank? To me zanima. Sam seveda nikoli nisem razumel te vaše politike. Živel sem nekaj časa v tujini in sem spoznal, da evropske leve stranke, moram priznati, imajo neko normalno politiko, ker normalno razumejo gospodarski sistem, normalno tržno gospodarstvo. In jaz tega v Sloveniji ne razumem. Seveda pa ne razumem tudi svojih kolegov v opoziciji, ker nekako razumem, zakaj dvigate DDV, ne bom rekel, da si kupujete RTV danes, ampak pri vsem tem programu, ki ste ga zastavili, s katerim nekako hočete izvleči Slovenijo iz krize, moram priznati, da je dvig RTV-naročnine neka logična pot. Moram priznati, da kolegi iz moje poslanske skupine tega ne razumejo. Sam kot ekonomist pa to razumem. Poglejte, vi z vsem sistemom, ki ga delate, z dvigom DDV – ljudem je treba povedati, da imamo za 11 milijard državnega premoženja, ki ga ne boste prodali, ne boste s tem denarjem investirali v nove investicije, ampak hočete graditi monopole še vedno na nekem denarju slovenskih davkoplačevalcev in gospodarstva. In kaj se dogaja? Dvig RTV naročnine je logičen, kot vidim, bo prišlo do kolapsa gospodarstva in edina delovna mesta, ki bodo, bodo doma pred televizijskimi sprejemniki, ker bo večina ljudi počasi doma. In to bo edino delo, ki ga bodo imeli, da bodo lahko gledali 375. ponovitev Ne joči, Peter. Lahko boste gledali tudi Samorastnike, kar bomo v kratkem postali in mislim, da je v tej sferi to zadnji nekakšen paket vašega skupnega pakete, ki se imenuje Izhod iz krize. Gre za zadnji zlom slovenskega gospodarstva. Gre za jasno vedenje tujcem in tistim, ki nam posojajo denar, da naj se umaknejo iz Slovenije, mi smo samotna oaza tu sredi Evrope. Mi se gremo še naprej plansko gospodarstvo in mi živimo izven neke evropske normalne ekonomske politike. Mi ne bomo varčevali. Varčevali bomo na tistih, ki najbolj delajo, ki imajo najmanjše plače in ki v ta proračun največ dajejo. Po drugi strani večne besede velikega menedžmenta, tudi v javni upravi. Tudi tistega, katerega je danes Jože Tanko klical, da naj pride, da kaj pojasni, ki se ima za tako imenovanega pretorja po novih pravilih, dr. Gregor Virant, ki ve, kaj je pravično in kaj je nepravično. Pozval bi ga, da pove sam kot nek evropski liberalec, da pove, kaj pomeni dvig RTV naročnine v teh časih, kako deluje menedžment na RTV. Sam se zavedam, ne žalim ljudi, ki delajo na RTV, zavedam se, da je ta televizija nujno potrebna. Mislim pa, da ta druga stran tudi mora razumeti, da smo v skupni košarici, v katero prihaja zelo malo zraka in zelo malo vode in da se vsi skupaj moramo zavedati, kako bomo obstali. Današnja tema in tudi amandma, ki ste ga vložili, ima neko sporočilno vrednost, da nekateri segmenti slovenske družbe ne potrebujejo varčevanja. Kljub temu da ste znižali plače, dobi ta segment 2,5 do 3 milijonov evrov dodatnega denarja. Po drugi strani pa cela vrsta programov teče preko honorarnih delavcev na RTV. Tega se zavedam. Cela vrsta vrhunskih oddaj poteka preko honorarnih delavcev na RTV, ne preko tiste baze, ki ima stalno zaposlitev na RTV. Seveda se govori o marsikaterih parazitih, celih rodbinah, ki delujejo na RTV, ki se jih nikakor ne morejo otresti in ki nekako tudi delno izčrpavajo RTV. Za mene, razumem sporočilno vrednost. Sporočilna vrednost je po teh [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Ker vidim, da so vsi razpravljavci, ki so to želeli, dobili besedo, vidim pa tudi še interes za razpravo. Odpiram prijavo na razpravo. Za vse tiste, ki še niste razpravljali, odkar smo sprejeli sklep. Prijavljena je gospa Maša Kociper.
Saj ostali v Pozitivni Slovenijo so že obupali nad to razpravo, ki danes traja že pet ur in se vrti zadnjih nekaj urah glede enega amandmaja, ki za 0,64 evra, se pravi za 64 centov zvišuje RTV prispevek. Iz tega ste v opoziciji naredili politično vprašanje "par exellance", razpravljate o naši porazni ekonomski politiki, o katastrofalnih potezah te vlade, o uničevanju države in ne vem kaj vse in se obupano sprašujete, kaj vendar hočemo povedati s tem zvišanjem. Gospod Tanko, ki seveda zelo dobro pozna poslovnik, ker je že leta in leta v Državnem zboru, in je to tudi že velikokrat dokazal, se obupano sprašuje kdo nam bo prišel razložiti za kaj se bo ta denar porabil. Pri tem gospod Tanko, seveda, zelo dobro veste kaj določa poslovnik o tem, kdo predstavlja Vlado na sejah Državnega zbora, da je to minister ali državni sekretar. V nadaljevanju poslovnik točno določa, kdaj lahko prihaja do nadomeščanj. Nikoli pa še nisem slišala v zgodovini Državnega zbora, da bi na razpravi o zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije nekdo zahteval, da pride direktor RTV Slovenija. To bi se mi zdelo, prvič, v nasprotju s poslovnikom, ki take udeležbe ne omogoča; drugič, nekaj zelo nenavadnega glede na to, da vemo, kaj je to zakon o izvrševanju proračuna. Zakon o izvrševanju proračuna je zakon, s katerim se ureja način izvrševanja proračuna Republike Slovenije, upravljanje s prihodki in odhodki proračuna ter državnim premoženjem in dolgovi. Zakon o izvrševanju proračuna je zakon, ki ga v Vladi zastopa Ministrstvo za finance in danes sta tukaj visoki predstavnici Ministrstva za finance, ki sta odgovorili na nekatera vprašanja, ki so bila relevantna. Ampak seveda to vam ni bilo zadosti, ker vi hočete pri zakonu o izvrševanju proračuna vedeti točno, za kakšne namene bo RTV Slovenija porabil te prihodke. To seveda ne sodi v to razpravo, niti v ta zakon, niti na ta način Državni zbor ne more posegati v program RTV Slovenija. Je pa to v skladu s politiko SDS, ki bi rada do zadnje pikice določila, še mogoče na minuto, kaj bo kdo predvajal in kaj bo kdo kdaj lahko gledal in kakšen denar bo za to dobil, če bo seveda primerno to predvajal in delal tako, kot bo to odločila SDS. Sicer pa se obilno sprašujete o pomenu tega amandmaja. Kaj želimo s tem doseči, se je eden od poslancev spraševal, tokrat na sto in en način, in kakšna je sporočilna vrednost tega amandmaja, se je spraševal zadnji razpravljavec. Bom povedala, kakšna je zame sporočilna vrednost tega amandmaja. Zame je sporočilna vrednost tega amandmaja ta, da jasno in glasno pove ta koalicija v zakonu, s katerim pove, na kakšen način bo izvrševala proračun – običajno koalicija celo sprejme proračun, tokrat je pač slučajno drugače – in ta koalicija se je odločila, da daje posebno vrednost in posebno težo javni RTV Slovenija zaradi vsega dela in poslanstva, ki ga ta javni zavod opravlja. Prejšnja koalicija se je, recimo, z raznimi donacijami in dotacijami izrazila v smeri, da podpira Reporter, Demokracijo in Ognjišče. Ti so dobili neka posebna sredstva, edini mediji, ki so jih dobili, so bili ti trije. Očitno je bila politika te koalicije, da so to pa mediji, ki v dobrobit naše države obstajajo in jih je treba ustrezno podpreti. Ta koalicija pač meni, da je tisti medij, ki si zasluži podporo tudi na ta način, da se mu za 0,64 evrov poviša prispevek, javni RTV Slovenija, ki zasleduje nekatere zelo pomembne cilje, ki niso komercialne narave, kar je lepo zapisano v obrazložitvi amandmaja, ampak so usmerjeni v nekomercialne vsebine, se obračajo na manjšine, na narodnostne manjšine, na druge vrste manjšin, na otroke in ostale s posebnimi potrebami, recimo slušno prizadete, potem pokriva neke teme, ki nimajo širokega zanimanja v javnosti itn. To je to, kar želimo s tem amandmajem doseči, in zato bom ta amandma z velikim veseljem podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Je želja še? Repliko imate gospod Tanko. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana kolegica! Vi ste ena tistih, ki spet razlaga paragraf, ki ni predmet te diskusije. Gospod Jani Möderndorfer je v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije podpisal amandma, s katerim se RTV prispevek poveča za 5 odstotkov. Tukaj ga ni enega v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije, ki bi povedal, zakaj je ta amandma podpisan in čemu je namenjen. Razen to, da ste se vi odločili politično podpreti RTV Slovenijo, plačali bomo pa vsi državljani. To plačujte vi iz svojega, ne vem, iz svojih prispevkov ali pa tistega, kar zberete v okviru stranke Pozitivna Slovenija, ali pa česar koli drugega. Zakaj bi to morali plačevati neki ljudje, ki z vašo odločitvijo nimajo nobene zveze? Zelo natančno sem vprašal, naj mi nekdo razloži, ki je to podpisal ali pa, ki je bil v osnovni verziji zakona, zakaj je to namenjeno. Toliko za to, toliko za to in to znese toliko. Tukaj ni nikogar, pa vas je v koaliciji 50, pa na drugi strani v Vladi še dvanajst ali trinajst ministrov z vso mašinerijo še zraven in ostalimi stvarmi, ki bi povedal, zakaj bo to namenjeno. Ko sem delal v firmi, sem se šel k partnerju pogajat, sva točno vedela: to stane toliko, to stane toliko. Plus, minus dela ali pa kar koli. Gospod Veber je gradbenik, on to tudi ve, kako se obračunavajo plus, minus dela itn. Pri investicijah ali pa kjer koli. Vi se pa tukaj greste neko investicijo, neko naložbo v nek projekt in ne veste povedati, za kaj boste porabili 6 milijonov evrov. Za katere namene! Ampak kar tako, nekaj na splošno ste nekam dali, potem pa kdor bo odnesel in kdor bo vzel, pač bo vzel. To pričakujem od predlagatelja ali zakona, ker je bilo to v osnovnem besedilu in je bila stvar pogajalskega procesa, na odbor je to padlo in je bilo znižano; ali pa od tega, ki to ponovno predlaga to zadevo. Saj je stvar enostavna. Ampak to ni predmet anonimke. Če je gospod Möderndorfer, vodja poslanske skupine to podpisal, potem mora imeti za to tehten razlog, ne pa podlago v anonimki, ki jo je nekdo, štiri ure po tistem, ko je on to vložil, poslal in da mu je povedal, za kaj se je to rabilo. To je problem. In takšnih odločitev je veliko. Najbrž nas boste tudi pri tem, ko imamo še naprej zakon o izvrševanju proračuna in najbrž tudi pri kakšnih drugih zakonih, silili v neracionalne odločitve, ki jih ne znate pojasniti. V tem je problem. Želimo pojasnilo. Najbrž tisti, ki nekaj predlaga, mora to pojasniti, če se to od njega zahteva.
Hvala lepa. Vidim, da je še želja za razpravo, zatorej odpiram prijavo na razpravo za vse, ki še niste sedaj razpravljali, če ocenjujete, da je treba. Prijavljeni so trije razpravljavci. Seveda prosim, da se osredotočite, sedaj razpravljamo o amandmaju k 10. členu, ki so ga vložile poslanske skupine Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prvi ima besedo mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegi in kolegice! Za kaj bo ta denar porabljen, bo verjetno enkrat vidno v zaključnem računu RTV. Upam, da ne tako kot zdaj, ko je dejansko prišlo do tega, da je Računsko sodišče ugotovilo zelo veliko napak, dalo negativno mnenje, dalo pripravljalne ukrepe, naložilo pripravljalne ukrepe in zaradi tega je prišlo do situacije, v kateri je RTV. Tam so bile ugotovljene nepravilnosti glede izplačila plač, nepravilnosti glede uporabe sredstev iz naslova prodaje dividend in tako naprej. Javne finance zahtevajo transparentnost, zahtevajo nadzor. Če gre za povečanje javnega denarja, to pa vsekakor članarina za RTV je, je vsekakor treba navesti tudi razlog, če že ne za to, za kaj se bo uporabil, ampak razlog, za kaj bo ta denar porabljen. Ta razlog je lahko, ker ima RTV premalo denarja. Ampak direktor je zagotovil, da tega prispevka ne potrebuje, vsaj tako smo slišali. Ta razlog je lahko tudi, in to se je tudi že večkrat v podtonih tukaj govorili, dogovor s sindikati in da je to del sindikalnega sporazuma, da se bo dejansko povečal RTV prispevek. Če je temu tako, potem se pa danes sprašujem, kdo vodi to državo, kdo dejansko vodi; ali jo vodi vlada, ali jo vodijo sindikati, ali jo vodi državna uprava? Vlada vlada. Če so to ukrepi, za katerimi stoji Vlada, in so narejeni na podlagi dogovora s sindikati, potem je tukaj treba povedati, da ti sindikati obremenjujejo ljudi s skupaj 5 ali 6 milijoni evrov. Tukaj je treba povedati, da je to dejansko vprašljivo, če je to na podlagi tega dejansko narejeno. Seveda je treba povedati tudi razloge, za kaj to je in kaj oni mislijo, da je treba izboljšati, povečati, povečati plače, povečati katere druge dohodke in tako naprej. To je korektno. Ne moremo dejansko tukaj na eni strani nadzorovati javne finance, na drugi strani pa dejansko dajati obveznosti državljanom in državljankam, da bodo nekaj plačevali; nekaj plačevali, za kar niti ne vemo, ali bomo dobili boljšo kvaliteto ali slabšo kvaliteto. Seveda imajo danes ljudje hvala bogu možnost izbire in lahko preklopijo na drug kanal, če se jim ne gleda tega, za katerega morajo plačati članarino. Tukaj bi bilo treba tudi z vidika javnih financ, tudi z vidika transparentnosti javnih financ dejansko povedati, za kaj bo RTV porabil ali pa kaj je razlog, da se ta prispevek povečuje. Seveda lahko govorimo – za nekatere – o minornih zneskih, o zelo majhnih zneskih, vendar tukaj gre za 5 do 6 milijonov. To ni majhen znesek, za javne finance danes to ni majhen znesek! Zaradi tega je treba strogo slediti tudi načelom, ki jih določajo javne finance, ki jih določa proračunska politika in sicer to, da je za vsak zakaj tudi zato. Da se dejansko pove, kaj se bo naredilo s temi sredstvi, kako bo zavod posloval in kakšna je navsezadnje ekonomska politika tega zavoda. Ne strinjam se pa, ne želim pa, da se bomo pogovarjali tukaj o programu. Se strinjam, imamo programski svet, imamo vse te organe, nadzorne svete in tako naprej. Lepo pa je in dobro bi bilo, da zvemo, za kaj bodo ljudje plačevali ta dodatni denar.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Pogačnik.
Predsedujoča, hvala za dano besedo. Kolegice, kolegi! Iz vrst Pozitivne Slovenije so očitki, zakaj ta razprava traja že skoraj pet ur. Ta razprava traja pet ur zato, ker mi kot stranka SDS od državne sekretarke že pet ur ne dobimo konkretnega odgovora na zelo preprosto vprašanje. Za vse tiste, ki smo bili prisotni na Odboru za finance, pa je bilo več malo povedano. Takrat je državna sekretarka lepo povedala, na osnovi česa je prišlo do povišanja RTV prispevka – zaradi zahteve sindikata. Mislim, da je res zaskrbljujoče v tej državi, da državna sekretarka, predstavnica Vlade, reče, da je to šlo na zahtevo sindikatov. Kdo vodi državo? Sindikati, Vlada, poslanci, kdo drug? Mislim, da bi Vlada morala s tem sprejeti eno veliko odgovornost, še bolj zaskrbljujoče je pa to, da je en predsednik sindikata verjetno najbolje plačani javni funkcionar mesečno v Sloveniji. Na drugi strani je pa pogajalec verjetno tudi javni funkcionar, ki ima največ bonitet v tej državi in epilog vsega tega je, da bodo največji račun plačali davkoplačevalci. Ta vlada sprejema izključno ukrepe, ki so v breme davkoplačevalcev: poviša se RTV prispevek, v naslednjem koraku bomo razpravljali o povišanju DDV. Na drugi strani se mi zdi tudi zanimivo, kako bosta stranki Državljanska lista in DeSUS glasovali pri tem povečanju. Na Odboru za finance je bilo zelo jasno povedano, zakaj predstavniki DL, posamezni, ne bodo podprli predloga o povišanju RTV naročnine. Izključno zaradi tega, ker je poročilo Računskega sodišča negativno, nepravilno poslovanje in dokler se te zadeve ne razjasnijo, naj se ta RTV prispevek ne poveča. Predstavnica DeSUS je jasno povedala, da ni čas za povečanje RTV naročnine. Verjetno bodo ponovno glasovali v škodo vseh upokojencev, ki jih tako radi zagovarjajo. Še enkrat, spoštovana gospa državna sekretarka, povejte razloge za povečanje RTV prispevka! Ni primerno, da se v teh kriznih časih, ko se vse znižuje, RTV prispevki pa povečujejo. Dogovor s sindikat je pa tudi takšen, da predstavniki sindikata bodo menda imeli možnost 20 odstotkov višjih jubilejnih nagrad. Kdo vodi to državo? Takšen način vodenja je neustrezen, nepravilen in pomeni bankrot za Slovenijo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Ljubo Žnidar.
Spoštovana predsedujoča. Nimam še magistrskega naziva, sem pa na poti.
Se opravičujemo, potem smo [[...]]
Kolegi in kolegice! Vsi zelo dobro poznamo državo, v kakšnem finančnem stanju je. In v tem stanju predlagatelj, to se pravi aktualna vlada, pride s predlogom zakona, ki doprinese neka sredstva, po drugi strani ne znamo opredeliti porabo teh sredstev – potem pa res ne vem! Ne poznam primera [[...]]Rekel bi, da tudi v boljših časih, pa ne glede, nisem obremenjen s politiko, ali so bili predlagatelji leva opcija politike ali desna opcija politike, je doslej predlagatelj vedno podal tudi namen porabe sredstev. Danes je to prvi primer, da pri RTV ne znamo podati odgovora, kam bodo dejansko ta sredstva šla. S strani predlagateljev se navaja, da bo to samo 0,67 evra na mesec. Skratka, rekel bi, to je nekako znesek, ki je popularen, ker je nizek. Po drugi strani je pa to šest milijonov davkoplačevalskega denarja oziroma denarja državljanov Republike Slovenije. Postavljam vprašanje, ampak ne postavljam ga ne predstavnikom Vlade, ne bom predstavljal niti poslancem predstavnikov Vlade, ampak ga bom postavil vsem državljanom v Republiki Sloveniji, naj oni sami sebi odgovorijo, kdo si kupuje RTV. Ali desnica, ki smo lani znižali RTV naročnino, ali aktualna levica, ki danes daje na oltar RTV 6 milijonov sredstev državljanov Republike Slovenije?
Hvala lepa. Besedo ima mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat, mislim, da četrtič danes na isto temo. Ta zakon spreminja višino RTV naročnine, ki je bila v lanskem letu znižana in jo vrača na nivo iz leta 2011. Se pravi, ne gre za nikakršno realno poviševanje naročnine oziroma prispevka, ampak gre za vrnitev višine prispevka na tisto, ki je bila določena v začetku leta 2011. Za kaj se porabljajo ta sredstva, je natančno določeno z Zakonom o RTV. Na katere postavke, na katere programe se bodo ta sredstva porazdelila, je v pristojnosti in odgovornosti poslovodnih in nadzornih organov RTV Slovenija, za katere velja isto, kar velja za vse javne zavode v tej državi, ker smo se pač odločili, da bomo organizirali delovanje oziroma izvajanje določenih dejavnosti v javnem interesu na način, da jih organiziramo v okviru javnih zavodov, ki so v okviru svojih finančnih načrtov in zagotovljenih sredstev samostojni pri urejanju, na katerih postavkah bodo posamezna sredstva porabe. Seveda pa so dolžni pri tem spoštovati zakon, v tem konkretnem primeru Zakon o RTV, in morajo ta sredstva nameniti za izvajanje programov v javnem interesu. Kolikor je meni znano, je programov v javnem interesu danes ravno toliko, kot jih je bilo v letu 2011, ker se vsebinsko zakon o RTV od leta 2011 do danes ni spreminjal v smislu, da bi zožil obseg javnih dejavnosti, ki jih mora zagotavljati RTV. Torej je nekorektno zahtevati od predstavnikov Vlade ali od predstavnikov predlagateljev tega amandmaja, da vam povedo razporeditev odhodkov iz teh dodatnih sredstev, kolikor se jih bo nabralo v letošnjem letu iz naslova dodatno pobrane naročnine, ker to preprosto ni v pristojnosti teh, ki tukaj v tem trenutku sedimo, in zahtevate od nas, da damo neko stališče oziroma da se opredelimo do stvari, za katere nismo pristojni. Tega enostavno ne moremo.
Hvala lepa. Vidim še interes za razpravo. Repliko imate, gospod Tanko. Repliko na koga? Ker na predlagateljico [[...]] Izvolite.
Repliko državni sekretarki. Državna sekretarka je dejala, da ne gre za nobeno realno povečanje RTV prispevka. To ne drži. Znesek 5 odstotkov pomeni v preračunu, realno povečanje. Glede na to, da pa se znižujejo še plače državljanom, pa pomeni to pravzaprav bistveno ali pa 2-kratno realno povečanje. Vi boste istočasno zmanjšali plače javnemu sektorju v masi za 5 odstotkov, glede na to, da ne boste skoraj nič odpuščali, pomeni to toliko in toliko odstotkov nižje plače, istočasno dvigujete prispevek. Ta trditev, gospa državna sekretarka, ne drži. Je ne more obrazložiti noben ekonomist. Tudi noben vladni predstavnik ne, ker je resnica diametralno nasprotna od tega, kar ste povedali. Bistveno realno povečanje to predstavlja, zaradi znižanja plač in tudi zaradi tega, ker se prispevek povečuje. Drugo, kar je, pa ne razumem, zakaj trdite, da od predlagateljev ni korektno zahtevati pojasnila. Od koga pa? Od nas, opozicije? Če nekdo nekaj predlaga in ve, kaj predlaga, potem je dolžan, če je za to vprašan, dati ustrezno kvalitetno, korektno pojasnilo. Sicer ne vem, zakaj je to predlagal, če ne zna tega pojasniti in razdelati. Prej sem povedal, če se mi pogajamo, povemo naše zahteve, vaše zahteve, našo oceno, vašo oceno, potegnemo črto, saldo in to je to. To mora znati nekdo pojasniti. Sicer ne vem, zakaj vlagate zakonske spremembe, če ne zna nihče tega pojasniti. To je nekorektno do nas, ki moramo to sprejeti ali pa o tem odločati. Saj ni rečeno, da bomo sprejeli. Neki minimalni standardi v Državnem zboru morajo funkcionirati, morajo biti. Če je Vlada predlagala na osnovi pogajanja povišanje, potem naj pove, za kaj gre to povišanje. Če je to predlagal prvopodpisani gospod Möderndorfer, potem naj on pojasni, čemu je to predlagal in za katere namene. To je minimalni standard pojasnjevanja v Državnem zboru! Predlagam, da zagotovite, gospa predsedujoča, nekoga, ki bo to znal ustrezno pojasniti. Zdaj ni sposobna niti Vlada to pojasniti niti prvopodpisani pod amandma. Odločati pa je treba.
Hvala lepa. Tukaj so kompetentne predstavnice Vlade, prisotne na seji. Menim, da ni treba, da kogar koli pozivam k prisotnosti na seji. Vidim, da vsi razpravljavci, ki so bili [[...]]Želite še razpravljati? Odpiram prijavo na razpravo. Prijavljeni so trije razpravljavci. Prvi je gospod Jerko Čehovin, izvolite.
Hvala lepa. Dobra stara SDS, resnično moram reči, da presegate sami sebe. Najboljša evropska stranka v opoziciji in malo slabša v poziciji. Danes se vrtimo cel dan, čeprav dobro veste, vsi dobro veste, za kaj gre. Ve se dobro, da je bil to del enotnega paketa s pogajanja s sindikati in to je pač del, da se noben posamezni ukrep ne more izvzeti ven iz tega, kar je bilo s sindikati doseženo. Mi ne moremo pozdravljati dogovor s sindikati, obenem pa potem sekljati na koščke zadevo in počasi jo vzeti ven. Še nekaj, danes je bilo morda 5-krat pojasnjeno,;Računsko sodišče je opravil nadzor takrat, ko je bil vaš, ne bom rekel član, ampak vsaj vaš privilegiranec direktor RTV. Ta isti gospod, ki je bil skupaj z gospo Bratuškovo v istem nadzornem svetu mariborske banke, samo še več časa, in on je nagrajen z mestom izvršnega direktorja na banki, Alenko Bratušek ste pa včeraj skoraj razčetverili, ker je bila eno leto in pol predstavnica vlade v tej isti banki. To je sprenevedanje! To je resnično sprenevedanje. Še nekaj. Ko danes govorimo o tem prispevku, vprašajmo se, kako je bilo obrazloženo pri ZIPru lansko leto, ko se je ta prispevek nižal. Ali ste dali kakšno pojasnilo? Ničesar niste dali. Nobenega pojasnila ni bilo. In tudi ni res, da je prišlo to od državljanov, da so državljani zahtevali znižanje. To ni res! To je takratna koalicija sklenila, da je treba RTV malo stisniti, o čemer sem danes že govoril. Za nič drugega ne gre. Še nekaj. Državna sekretarka ne minister v tej dvorani nima pravice govoriti o programskih vsebinah in programski shemi RTV. Če bi tu lahko govorili, bi bil jaz prvi, ki bi podprl interpelacijo zoper ministra ali pa zahteval, da se državno sekretarko razreši. O tem lahko govorijo kvalificirani predstavniki v nadzornem odboru, od katerih so nekateri vaši zelo glasni, zelo sposobni govorci, in imamo tudi programski svet. To so pristojni organi. V parlamentu imamo pa Komisijo za nadzor javnih financ, naj se jo skliče, imate večino, zahtevajte in potem naj ta komisija poroča parlamentu. To je pravi način. Vse to, o čemer danes govorimo, je samo neko zavlačevanje oziroma dokazovanje, kako bomo zdaj rešili Slovenijo s 64 centi. Seveda bom amandma podprl.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec ima besedo.
Hvala, predsedujoča. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Danes imamo zanimivo sejo. Vlada je najprej začela jemati ponovno javnim uslužbencem še bolj, kot je treba, kasneje se bomo srečali s tem, da bomo dvignili DDV, torej spet jemljemo ljudem. Zdaj pa jemljemo ljudem tako, da dvigujemo RTV naročnino. Najbolj žalostno je to, da ne dobimo niti enega pojasnila, kam bo šlo teh 6 milijonov evrov davkoplačevalskega denarja. Govorimo o 6 milijonih davkoplačevalskega denarja, ki gre iz žepa vsakega državljana. S tem koalicija dokazuje, da v teh časih postavlja javni zavod RTV na nek piedestal, na nekaj več, medtem ko vsem ostalim javnim zavodom pa jemlje. Moram reči, da poznam kar nekaj javnih zavodov, državnih zavodov, in si sploh ne morem predstavljati, kaj bi si lahko kateri od njih privoščil v teh časih, kaj bi lahko vsak od njih naredil s temi 6 milijoni. Zadnjič sem bral neko zanimivo študijo, kaj vse se dogaja v javnem Zavodu za šport Planica, kaj bi, recimo, njim pomenilo 6 milijonov. Ampak, seveda, ne! Javni zavod RTV Slovenija je edini, ki bo v teh časih deležen bombončka s strani koalicije. Odgovora, na žalost, danes verjetno ne bomo dobili, zakaj ravno Javni zavod RTV Slovenija, čeprav me resnično zanima. Odgovor je verjetno znan tudi v tem primeru, ki smo mu bili priče v preteklih dneh, torej v primeru novinarja, ki ni govoril tako, kot ugaja vladajočim. Takšno uredniško politiko, ki bo govorila o tej vladi samo dobro, takšno uredniško politiko tudi želite in javni zavod kot javni servis je seveda tisti, ki bi vam vse to omogočal, da bi se te "tekovine revolucije" nadaljevale. Spoštovani, želite, da vsi plačujemo višjo RTV naročnino, zato da se bodo samo nekateri pokazali lepe, drugi pa potem, ko ne bodo v nekem pravem stavku povedali tega, kar bi morali povedati, pa plačujejo tudi verjetno s svojimi delovnimi mesti. Resnično sem razočaran in kljub temu da spoštujem gospe z Ministrstva za finance, ko se izgovarjate s tem, kako ne želite, kako niste pristojni, vas še enkrat opozarjam; govorimo o 6 milijonih davkoplačevalskega denarja. Verjamem, tako kot je rekel predhodnik, ne želim zdaj govoriti o tem, katera vsebina bo bolj upoštevana, katera bo manj upoštevana, ampak vsaj v nekaj stavkih, zakaj ste se to dogovorili, kajti verjetno se niste dogovarjali s sindikati kar tako, bom rekel, mimo vsega. Najbolj žalostno je to, da očitno res postajamo sindikalna država. Že večkrat sem rekel, da naj sindikati ustanovijo svojo stranko, pa naj gredo na volitve – pa da vidimo! Predsednik neke stranke je rekel, koliko ima kdo tistih "j", jaz bi rekel, da vidimo, koliko jih je v hlačah. Žalostno je tudi, da direktor zavoda komentira politične odločitve. Kot vemo, je javni zavod državni zavod oziroma ga plačujemo vsi, in mislim, da to ne sodi v leto 2013. Razumem tudi nervozo med poslanci tako s strani koalicije, predvsem s strani poslancev Pozitivne Slovenije in SD, ki morajo braniti, bom rekel, neke stare račune, ki jih bodo morali plačati davkoplačevalci. Resnično mi je pa žal, da se pri tej točki poslanci bolj ne oglašajo DeSUS in Državljanske liste, da resnično ugotovimo, kaj je bilo v teh urah tako drugače, da so spremenili svoje stališče glede na dogajanje na odboru. Skratka, to da nam sindikati vladajo, vlada pa nima odgovorov, je za našo državo zelo zaskrbljujoče.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Lejla Hercegovac.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Mi ne zvišujemo nič, vračamo RTV prispevek na višino, ki je bil pred enim letom, leta 2011. Bila sem prisotna na seji Odbora za izobraževanje, šport, kulturo in mladino, ko smo razpravljali o znižanju RTV prispevka. Vsi predstavniki RTV televizije so pojasnjevali, kaj pomeni znižanje RTV prispevka in kaj bo to pomenilo za njih – znižanje sredstev. Seveda se niso s tem strinjali, tudi opozicija se ni strinjala. Znižano je, ker je izglasovano, da bo tako; to pomeni, da vračamo tisto, kar je bilo. Jutri bo pet let, odkar je uveden tretji program, to je parlamentarni program. Vi veste, da je oprema tudi zastarela in veste tudi, kdo je na tretjem programu največ prisoten, kdo največ govori in kdo je tam [[...]] [[oglašanje iz klopi]] Ja, seveda! Torej, kaj hočem povedati? Povedati hočem naslednje, da denar, ki je bil vzet RTV prispevku takrat in je bil porabljen za to, čemur je bil namenjen, se vrača za iste stvari. Res, velikokrat to leto, ko sedim v Državnemu zboru, se vprašam, kaj počnem tukaj in velikokrat slišim ljudi na ulici, da bi bilo treba politike, ki vodijo državo – bilo vprašanje, kdo vodi –, ki so predstavniki ljudstva, res pred vstopom v politiko tudi kakšne teste narediti, ker to, kar počnemo tukaj, je res neprimerno. Hvala lepa.
Hvala lepa mag. Hercegovac. Vidim še interes in željo po razpravi. Odpiram prijavo na razpravo, Vsi tisti, ki po statistiki še niste razpravljali, smete sedaj. Besedo ima prvi gospod Marko Pavlišič.
Hvala. Večkrat je bilo omenjeno, da si je Državljanska lista premislila [[...]]Ni si! Državljanska lista je demokratična stranka, imamo pravico do svojega mnenja, morda z razliko od koga drugega. Na odboru sem glasoval, tako kot sem glasoval, glasoval sem v svojem imenu in v svojem imenu bom glasoval tudi danes, ko bo tukaj. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, predsedujoča. Tudi jaz se imel težavo, ali se javiti ali ne, vendar kar nekaj predgovorcev me je pa vseeno spodbudilo, da tudi sam povem – če bo kdo poslušal, saj to ni problem.
Prosim za red v dvorani. Izvolite, gospod Krivec.
Poglejte, saj razprava je zelo zanimiva, ampak vseeno; več kot poslušam govorcev, več je sprenevedanja. Predvsem s strani predlagateljev na koncu počasi vseeno izvemo, da je ta predlog za povišanje RTV naročnine del dogovora s sindikati. Do tukaj vse lepo in prav, ampak ves čas govorite o tem, kako je treba to RTV hišo spodbuditi, omogočiti, da normalno deluje, da dobi dodatne programe. Zato sprašujem predlagatelje, zakaj tega v amandma niste zapisali? Zakaj niste sprejeli dodatnega sklepa v amandmaju, da gre ta dodaten denar, ki se bo pobral z naročnino, za kulturno-umetniški program, za neke konkretne stvari. Ko mi slišimo, da se vsa stvar odvija na osnovi anonimk, na osnovi – prej je bilo rečeno, mi smo se tako odločili, zato bomo to naredili. Ja, potem dajte denar z neke druge postavke znotraj proračuna. Zakaj obremenjujete poslance, da moramo glasovati o tem, da bomo ljudem vzeli iz žepa nek denar? In nikakor nočete povedati, ali bo namenjen za njihove plače na RTV, ali bo sindikalist naredil izlet, ali bo namenjen za programe. Nikjer tega ne napišete, pa bi lahko v amandmaju. Lahko bi dodaten sklep sprejeli. Tega niste naredili. Ob tem, da na odboru, ki je namenjen temu, da se ta tematika obravnava, se ta amandma zavrne, ker vsi ugotovite, da ni zadosti argumentov za to, da se to podpre, čez štiri ure ga ponovno vložite in ponovno trdite, da vsi vse vemo in vsi vse znamo in da zato utrujamo brez potrebe. Jaz se zelo redko oglašam pri takih debatah, vendar me je na nek način to podžgalo, da moram povedati. Tudi jaz nimam težav s tem, da se namensko nek denar za neko boljšo programsko shemo nameni. Vendar iz tega, kar vi delate trenutno, to ni razvidno, če ne, pa pojasnite. To je bilo nekajkrat vprašano. In ob tem, da predstavniki Vlade in vi sami kot predlagatelji poveste, da je to pač "deal" med sindikati in vami, jaz ob taki argumentaciji ne morem dodatno obremeniti naših državljanov z nekimi dodatnimi dajatvami in tega amandmaja ne bom podprl.
Hvala lepa. Vidim, da so vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, dobili besedo. Zaključujem razpravo k amandmaju k 10. členu. Prehajamo k razpravi o vloženem amandmaju k 11. členu poslanskih skupin SDS, SLS in NSi. Želi kdo razpravljati k vloženemu amandmaju? [[Da.]] Odpiram razpravo. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi ima besedo gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Za uravnoteženje javnih financ bomo morali sprejeti resne reforme, med njimi je tudi reforma javnega sektorja. To ni edina potrebna, je pa pomembna. Kdaj bomo dvignili DDV, ni vprašanje. To počnemo danes in takoj. Državljanke in državljani so proti visokim davkom. Pa ne, ker je to moderna in ne zaradi davkov kot takšnih, ampak zato ker so nezadovoljni, kako se pobrani davki nato porabijo. Kaj za ta denar dobijo? Ali se porabi pošteno in transparentno? Ali pa smo potem iz dneva v dan soočeni z novimi aferami? Pravijo, da varčevanje ni prava pot za spopad s krizo. Strinjam se. Zaradi dviga DDV se bo končna potrošnja znižala za 1,5 odstotka. Za toliko bodo morali varčevati državljani. Tistim na robu šteje vsak evro. Prisilno varčevanje državljanov ni prava pot. Manjša potrošnja bo vplivala na gospodarsko rast. 0,7 odstotne točke na že tako negativno oceno, ki jo delimo le še s Ciprom. Zato ni čudno, da je gospodarstvo proti. 1,5 odstotka nižja potrošnja in upad BDP se bo poznal tudi v porasti nezaposlenih. Boriti se moramo za vsako delovno mesto. Danes se borimo s tem, da ne podpremo dviga DDV. Koalicijski dogovor vsebuje dvig DDV kot skrajni ukrep. Že sprejeti ZUJF vsebuje dvig DDV kot skrajni ukrep in če koalicijska vlada, Vlada, ki jo podpiram, v naslednjih sedmih mesecih ne bo uspela z dodatnimi ukrepi, menim, da je prav, da Vladi damo ta čas. Če ne bo uspešna, bo čas za skrajne ukrepe. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Ob nastopu nove vladne koalicije in gospe Alenke Bratušek v celotnem letu naše vlade je bilo veliko govora in veliko razprav o tem, kako ima Pozitivna Slovenija boljše programe, kako bi z drugačnimi ukrepi uredila pogoje za gospodarstvo, zmanjševanje brezposelnosti, povečanje državnih investicij, koriščenje evropskih sredstev in tako dalje. Veliko tega je bilo rečenega. Torej, v teh dveh mesecih ste, moram priznati, naredili dve zadevi, čeprav, če se spomnim, ste se zelo držali za glave in strahoviti kritizirali bivšo koalicijo, ko smo razmišljali – mimogrede tudi sam sem podpiral tisti predlog spremembe DDV z nižje na višjo stopnjo za frizerje, cvetličarje in še nekaj manjših zadev, pa tega niste podpirali, ker ste hoteli dokazati, da bomo s tem uničili slovensko gospodarstvo, vi ste pa v dveh mesecih uspelih dve zadevi vendar narediti; in to vam treba priznati, kapo dol. S 1. junijem boste uvedli dvig DDV, pa ne za eno, ampak za dve stopnji na višji in za eno stopnjo na nižji ravni. Uspeli ste tudi zmanjšati boniteto Republike Slovenije na finančnih trgih. To pomeni, še povečati ceno zadolževanja. Skratka, če se temu reče, kot je eden od koalicijskih poslancev rekel, da je Vlada opravila dobro delo, potem jaz lahko rečem –, pa ne samo jaz, saj tudi če poslušate kogar koli od tistih, ki se z gospodarstvom ukvarjajo –, da želite reševati državo iz krize na račun srednjega sloja; srednjega sloja, v katerem so še mali in srednji podjetniki, kmetje, delavci in tako dalje. Ampak, čisto vsi vam dokazujejo, pa tudi izkušnje iz drugih držav so takšne, da to ni pravi pristop, da s tem gospodarstvo in tiste, ki še ustvarjajo, s tem dodatno obremenjujete, javno porabo znižujete. Če bo šlo za 1,5-odstotno zmanjševanja – ne vem [[...]]V eni izmed oddaj Pogledi Slovenije sem enega od direktorjev slišal, da so na ta račun v primerljivih drugih državah izgubili 19 odstotkov prodaje in vsi so govorili, da bi morali pristopiti – in to ste tudi vi govorili, ko ste bili v opoziciji, sedaj delate prav obratno – k privatizaciji in z uvedbo slabe banke, kjer bi morali tisto premoženje, ki bi bilo na slabi banki, tako kot je bilo v zakonu zapisano, vsaj 10 odstotkov na letni ravni prodati na trgu. Vse to ste izmaličili. V bistvu želite, torej govorite o tem, da boste zagnali gospodarstvo z dokapitalizacijo državnih podjetij in tudi – saj ne vem, ali se je to zareklo ali kakor koli –, z ustanavljanjem državnega gradbenega podjetja. Skratka, vse to nas pelje popolnoma v napačno smer. Prepričan sem in ne vem, kako boste takrat stopili pred Državni zbor in povedali, kot je vam 29. maja Evropska komisija povedala, da to niso ukrepi za oživitev, ampak za uničenje gospodarstva; tega kar še je ostalo. Od tu naprej verjetno [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak ima besedo.
Spoštovani, hvala lepa. Slovenska demokratska stranka je skupaj z opozicijskima strankama vložila amandma, da ne pride sedaj do dviga DDV. Najmanj štirje razlogi so za to. Prvi temeljni razlog je, da načeloma ne podpiramo ukrepov, ki dodatno dušijo gospodarsko rast v teh trenutkih, ko smo v globoki recesiji in ji ni videti konca. Ko ste nekateri primerjali druge države, ki so že posegle po teh ukrepih, so te druge države naredile bistveno več tudi na redukciji odhodkov proračuna, to se pravi na izdatkih, in niso več v tako globoki recesiji. Mi v tako globoki recesiji si, ko je negativna gospodarska rast, dodatnih ukrepov, ki dušijo gospodarstvo, ne smemo privoščiti, ker bomo zašli v spiralo, ko ne bomo prišli ven iz tega, ko bo gospodarska rast še nižja, posledično bodo nižji prihodki, posledično bomo zopet "naumili" ukrepe, ki dodatno dušijo gospodarsko aktivnost in ta spirala se dobro ne izide. Ta ukrep vpliva tudi dolgoročno pa srednjeročno slabo na gospodarstvo, ne smo kratkoročno, ker zmanjšuje potrošnjo in posledično gospodarsko aktivnost tistih, ki so vezani na domač trg storitev in blaga. Namreč, zmanjšuje tudi konkurenčnost, saj dviguje ceno in stroške podjetij, tudi ko govorimo o delovni sili. Zaradi dviga življenjskih stroškov se bo posledično dvignila tudi minimalna plača in posledično stroški, ki so že sedaj za marsikatero podjetje preveliki stroški dela. Ta ukrep tudi kratkoročno slabi likvidnost podjetij. Podjetja imajo danes največji problem prav z likvidnostjo oziroma z zagotavljanjem svežega kapitala, obratnega kapitala za svojo poslovno dejavnost, tudi če imajo produkt, če imajo neko poslovanje, potem rabijo za to kapital in bolj ko ga jim odžremo s takšnim dvigom DDV, slabše je za njih. Verjetno bi lahko našteval še dodatne razloge, vendar je res neumno prepričevati kogar koli v tej dvorani ali širše, da bomo s tem ukrepom zadušili gospodarsko aktivnost dodatno, izračuni kažejo kar znaten odstotek – 0,7odstotka. To pomeni toliko in toliko tisoč delovnih mest. Ali se splača za ta denar izgubiti toliko delovnih mest, sprašujem. Retorično, seveda. Mislim, da ne in da ta ukrep ni pravi ukrep. Drugi razlog je ta, da je ta učinek asocialen. To se pravi, nesorazmerno prizadene tiste z nižjimi dohodki, saj bo delež za ta višji DDV, ki ga bodo morali plačati – ob njihovih prihodkih –, višji kot pri tistih z višjimi dohodki. Na odboru smo postregli z izračuni, kakor koli že, tem izračunom se je nasprotovalo. Drži to, da je regresiven in da bolj udari tiste z najnižjimi dohodki in zopet bodo na tapeti ti, ki so socialno najbolj šibki, tudi upokojenci s podpovprečnimi pokojninami, da ne govorim o socialnih problemih in naraščajoči revščini kot posledica tega. Tretje, kar je, ne bodo doseženi finančni učinki, ki ste jih napovedali. Ne verjamem vašim izračunom o netu finančnih učinkih na 250 milijonov na letni ravni oziroma na 100 milijonov v letošnjem proračunskem letu, ker bo ta učinek zmanjšanja porabe in posledično tudi manjšega obsega pobranega davka glede na višji odstotek, seveda povzročil manj prihodkov, kot načrtujete. To so pokazale tudi prakse v drugih državah, ki so uvajale višji DDV. Ne vem, ali ste tudi kombinirali ta ukrep z ostalimi ukrepi, ki prizadenejo družine in posameznike, ko govorimo o zniževanju družinskih proračunov ali proračunov posameznikov. Četrti, tudi zelo pomemben razlog, je ta, da je to napačna pot. Dvigovanje davkov oziroma prioriteta ukrepov na prihodkovni strani proračuna ni pravilna. Prioriteta bi morala biti na odhodkovni strani, znižati odhodke na račun racionalizacije delovanja javnega sektorja. Številne ideje, tukaj smo vam že povedali, lahko vam še eno na primer, ne vem, zakaj ste opustili idejo posega v izjemne pokojnine. Imamo številne pokojnine, ko so se ljudje upokojili pod neenakopravnimi pogoji z drugimi, na osnovi ene zadnje plače so dobili odmero pokojnine. Tudi tistim z nadpovprečnimi se ne bo zgodilo nič, da ne govorim o celi kopici izjemnih pokojnin. Glejte, to so napačne poti, ki bodo dodatne obremenile to našo državo in naše gospodarstvo in [[...]] [[izkolop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Mag. Mateja Vraničar ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Naj najprej povem, da Vlada predlaganemu amandmaju nasprotuje. Uvodoma sem pojasnila oziroma sem začela svojo uvodno predstavitev zakona, da smo pred tednom dni predstavili tudi Državnemu zboru nacionalni reformni program in program stabilnosti. V programu stabilnosti in v nacionalnem reformnem programu smo napovedali paket ukrepov za stabilizacijo javnih financ v približno skupnem obsegu ene milijarde evrov, pri čemer je cilj Vlade, da bi eno tretjino teh sredstev prispevala prihodkovna stran javnih financ in dve tretjini odhodkovna stran. Ukrepi, ki so v tem trenutku pripravljeni in postopno začenjajo prihajati v Državni zbor, ta zakon je sestavni del prvega paketa, niso še v celoti skladni s tem ciljem, ki ga želimo doseči do konca leta, ampak so trenutno pripravljeni ukrepi – približno na polovico učinkov pričakujemo od prihodkovne strani in polovico učinkov od odhodkovne strani javnih financ. V nadaljevanju pa se namerava Vlada potruditi, da bo našla dodatne prihranke do konca letošnjega leta še na odhodkovni strani proračuna v višini 200 milijonov evrov. Ti ukrepi in dogovori, zato da se lahko sprejmejo posamezni ukrepi, zahtevajo svoj čas tudi za samo strokovno pripravo. Zaradi tega ne morete imeti na mizi naenkrat vseh ukrepov, ampak ti ukrepi prihajajo postopno. Danes je v bistvu pred nami ob vseh drugih ukrepih in tisti drugi ukrepi, o katerih smo govorili do zdaj, so bili usklajevani v dogovoru s sindikatom. Nikdar nisem trdila, da je bil člen, ki govori o stopnji davka na dodano vrednost, usklajevan s sindikati ali z njimi celo usklajen, bil pa jim je predstavljen na Ekonomsko-socialnem svetu. Ta predlog, ki je danes pred, nami pomeni skrajni ukrep. Skrajni ukrep – zakaj? Zaradi razmer v javnih financah, kakršne smo našli v marcu oziroma v začetku aprila, ko smo podrobneje pogledali številke, kako je bil proračun 2013 načrtovan, kakšna je realizacija prvih treh mesecev letošnjega leta in kakšne so še vse obveznosti do konca letošnjega leta. Močno prisegamo na varčevanje na strani odhodkov, vendar naj opozorim, da študije kažejo, da tudi pretirano naslanjanje na varčevanje zmanjšuje rast bruto družbenega proizvoda, tako kot pretirano naslanjanje na zviševanje davkov. Zaradi tega je treba najti pravo razmerje. Treba je najti ravnotežje med enimi in drugimi ukrepi in med davčnimi ukrepi je treba poiskati tistega, ki najmanj negativno vpliva na gospodarsko rast. Davek na dodano vrednost je zaradi svoje strukture, zaradi svojega načina delovanja prav tak davek. Res je, to je potrošni davek, kar pomeni, da ga več plača tisti, ki veliko troši oziroma ki troši večji del svojega dohodka. Zaradi tega ne gre zanikati, da je davek na dodano vrednost, tako kot vsi ostali potrošni davki, regresiven in bolj prizadene ljudi z nižjimi dohodki. Vendar ne smemo pozabiti tudi tega, da ohranjamo obseg proizvodov in storitev, ki so obdavčene po nižji stopnji DDV v nespremenjenem obsegu. V predlogu, ki je zdaj pred vami, predlagamo zvišanje nižje stopnje DDV za eno odstotno točko. Predlog, ki je bil v proceduri konec lanskega leta, je za posamezne proizvode in storitve iz te skupine zahteval dvig z 8,5 na 20 odstotkov. V tem je bistvena razlika. Vlada ocenjuje, da je glede na razmere v katerih smo predlagani ukrep sorazmeren, nujen in predlagamo, da ga podprete. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Odpiram čas za prijavo, izvolite. Prijavljenih je še pet razpravljavcev, prvi je na vrsti gospod Čuš. Izvolite.
Hvala za besedo. Dovolite mi, da to razpravo začnem z naslednjim citatom: "Fevdalci so pobrali desetino, v času vlade Alenke Bratušek pa bomo imeli samo še desetino." "Če se Vlada odloči za dvig davka na dodano vrednost, pri tem pa se odlaga z uvedbo zlatega fiskalnega pravila v letu 2017, je težko razumeti. Najverjetnejša razlaga pa je seveda v tem, da Vlada preprosto ne ve kaj dela." To je zapisal dr. Šušteršič v Financah pred nekaj dnevi. V medijih se je pojavilo ogromno oziroma preveliko kalkulacij, kaj bo dvig davka na dodano vrednost prenesel. Premierka, vsa optimistična, dobre volje, polna elana govori, da bodo izdatki za hrano in pijačo v povprečju stali dodatnih dva do tri evra mesečno, pri tem pa je naša cenjena premierka pozabila, da ti izdatki predstavljajo komajda 10 odstotkov mesečnih stroškov prebivalcev Republike Slovenije. Kje so še stroški stanovanja, oblačila, storitve ter druge, prepotrebne dobrine? Dvig davka na dodano vrednost bo prizadel gospodinjstva, kar je zelo zaskrbljujoče. Namreč, moramo vedeti, da dvig davka na dodatno vrednost tudi na spodnji stopnji velja za izrazito antisocialni ukrep, saj so enako udarjeni po žepu tako najbolj premožni v družbi kot tudi tisti, ki že danes komajda shajajo iz dneva v dan. Poleg gospodinjstev pa bodo žal zelo prizadeti tudi gospodarstveniki. To naše gospodarstvo, katerega so včasih vsi radi hvalili, kakšen motor napredka in razvoja naše države je, kako uspešno gospodarstvo imamo, danes pa bomo dali našemu gospodarstvu "en velik focen", če se izrazim milo. Naše gospodarstvo, ki že danes hira, se bori za preživetje, ampak mi jim bomo danes nekaj povedali, dajte se še malo bolj potruditi, ker se ne bi radi tako trudili. Veste, koliko podjetij, restavracij, ponudnikov raznih storitev bo z dvigom DDV prizadetih? Ne eno ali pa deset, vsako bo prizadeto in upam, da se zavedate odgovornosti, o čem glasujete in kakšne bodo posledice. Veliko se tudi pojavlja raznoraznih kalkulacij predvsem na Gregorčičevi, da bo dvig DDV prizadel družino od dva do tri evre na mesece na posameznika, pri tem pa pozabljajo na eno osnovno računsko operacijo. Če bomo dvignili davek na dodano vrednost z 20 na 22 odstotkov, pomeni, da ga dvignemo za 10 odstotkov. Podobno velja pri spodnji meji. Torej, ne danes tukaj govoriti o dveh do treh evrih, priznajmo, povejte, da ste nesposobni, v roku pol leta bomo vse dvignili za 10 odstotkov. Saj to je ena in edina logična računska operacija, ki nam to govori, z dvajset na dvaindvajset z 8,5 na 9,5. Ob tem bi tudi dodal, da omenjeni ukrepi ne bodo dosegli želenih finančnih učinkov. Dovolite mi, da vam predam eno lekcijo iz srednje ekonomske šole, dražji so produkti in storitve, manjša je kupna moč prebivalstva in posledično tudi povpraševanje. Tega sem se naučil v srednji šoli in mislim, da marsikdo to zelo nazorno tudi razume. Po drugi strani pa to pomeni, da bo tudi pritok finančnih sredstev v državno blagajno toliko nižji. Ravno prejšnji teden sem gledal na enem izmed nacionalnih programov oziroma televizijskih programov, ko so anketirali mimoidoče: "Ali plačujete vsakodnevno ali vsak teden kakšno storitev brez računa?" Začuda so to vsi potrdili: "Ja, plačam frizerja." "Ja, tisto storitev plačam brez računa." Pravilen pristop je v zniževanju javne porabe. V Sloveniji je ekscesna in presega 50 odstotkov bruto domačega proizvoda. Za lažje razumevanje naj tu vsem prisotnim povem, da je javna poraba v primerljivih državah, na primer na Češkem 44 odstotkov, Slovaškem 39 odstotkov. Torej, če smo bili mi tem državam včasih vzor, dajmo se malo zavedati, da smo tudi mi zatajili in da so nam oni vzor. Zaključek moje razprave je, da bo očitno slovenski narod drago plačal prepevanje internacionale v Stožicah. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič.
Hvala za besedo. Tudi v Slovenski ljudski stranki podpiramo amandma, s katerim nasprotujemo uvedbi višjih stopenj davka na dodano vrednost. Kot smo povedali danes že v stališčih in tudi že večkrat dejali, ocenjujemo, da je tisti tekstualni del, ki sta ga danes tu predstavila državna sekretarka in minister za finance, glede ukrepov, kjer se sklicujeta na razmerje dve tretjini zmanjšanja odhodkov in ena tretjina na strani več pobranih davkov, pravilen. Vendar pa se, žal, z dokumenti, ki so izvedbene narave, ki jih sprejemamo zdaj na seji parlamenta, sprejema ravno obratno. Zato mislimo, da se s tem paketom, ki se zdaj sprejema, ujemamo v določeno past; v past, iz katere bomo zelo težko izšli. Kot smo že prej videli v dogovoru, ki je bil sklenjen s sindikati, je postavljen moratorij, zelo trde zaveze o plačanih stavkah, celo zamudnih obrestih ob vsakršnem posegu v odhodkovno stran, se pravi, v razmerje pri plačah. Zato ne vemo, od kje državni sekretarki in na ministrstvu ta optimizem, da se bo v drugem koraku pa prihranilo še novih 200 milijonov, kot je bilo danes rečeno. Vsi vemo, da so ti prejemki preko 4 milijarde, se pravi, skoraj polovica celotne odhodkovne strani, da so zelo hitro potem še subvencije za socialne transferje, plačila za pokojninsko blagajno. In me res zanima, kje se bo v drugi rundi poiskalo 200 milijonov, pri tem pa se ne bo prekršilo dogovora. Zato nasprotujemo takšnemu načinu, ker mislimo, da nas bo pripeljal na drugo pot, da se bo zgodilo to, kar je na nek način v teh prostorih včeraj najavil tudi minister za finance. Če se bodo ugotovile kot pravilne projekcije ekonomistov, ki pravijo, da ne bo finančnega izplena 250 milijonov na letni ravni in da bo treba verjetno še dvigniti davek na dodano vrednost. In da bodo na drugi strani za zapiranje te vrzeli v javnih financah prišli na vrsto še ostali davki, ki so na takšen ali drugačen način bili zdaj izločeni iz tega paketa in čakajo, kot vidimo, na drugo tranšo teh posegov v davkoplačevalski žep ali v žep podjetij. Zato tudi sam ocenjujem in v Slovenski ljudski stranki smo prepričani, da bi morali zdaj, maja 2013, bistveno bolj resno in odgovorno spregovoriti o celem paketu in zdaj povedati, kaj vsebuje cel paket. Zelo slabe so izkušnje, ko v nekem drugem valu poskušaš še nekaj narediti, in bi morali imeti ta paket sestavljen in tisti dve tretjini jasno videne in na koncu tudi dogovorjene. Potrjujem to, kar je bilo tudi že tu rečeno, in so tudi znana stališča ekonomistov, da bo to za sabo potegnilo manjšo gospodarsko aktivnost in vse posledice, pred katerimi se z uvedbo davkov znajde tudi ekonomija gospodinjstev, pa tudi gospodarstev. Zato še enkrat, v Slovenski ljudski stranki podpiramo ta amandma, na nek način se zavedamo te krute realnosti, da dejansko govorimo o paketu. O paketu ukrepov smo govorili tudi vsa ta zadnja dva meseca. V Slovenski ljudski stranki smo obljubili konstruktiven pristop v tem, da bomo skupaj poskušali poiskati tudi tiste ukrepe, ki bodo na drugi strani, se pravi na odhodkovni strani, težko uveljaviti in da jih bomo podpirali. Žal pa je tudi sam nacionalni reformni program, predvsem pa program stabilnosti bil nam v teh klopeh zgolj predstavljen; predstavljen takrat, ko je bil na Vladi že sprejet, poslan in to je očitno ekonomska politika, h kateri se je zavezala ta vlada. V Slovenski ljudski stranki takšni ekonomski politiki nasprotujemo. Zato mislimo, da gremo po napačni poti in bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V Novi Sloveniji, ki smo tudi sopodpisniki amandmaja k 11. členu, odločno nasprotujemo dvigu davka na dodano vrednost. To ni pravi ukrep, to ni prava pot za izhod iz krize, to je palica med kolesje slovenskemu gospodarstvu. In, gospe in gospodje, Slovenijo bo iz krize potegnilo edino gospodarstvo oziroma gospodarstveniki, tudi ne politiki, še manj sindikalisti. Gospodarstveniki nas samo prosijo, da ustvarimo dobro, ugodno poslovno okolje, da ne oviramo realizacije njihovih poslovnih idej. Ta ukrep je ovira pri realizaciji poslovnih idej zdravega slovenskega gospodarstva. Ko smo mi v lanskem letu, kar je bilo danes že govora, razmišljali o dvigu stopnje DDV, so gospodarstveniki bili na nogah in so rekli, da je to smrt za gospodarstvo. Danes uporabljajo iste besedne zveze; očitno vlada Alenke Bratušek temu ne prisluhne, očitno ji je dvig gospodarske rasti več ali manj neka demagoška floskula. Treba pa je priznati učinkovitost vlade Alenke Bratušek pri tej noveli zakona o izvrševanju proračunov za leti 2013 in 2014, saj z eno novelo zakona ali če hočete z enim zamahom kar dvakrat udari proračune slovenskih družin. Prvič z dvigom DDV, kar boste gotovo v koaliciji sprejeli. Drugič, z dvigom RTV prispevka, kar boste gotovo najbrž tudi sprejeli. In to ni dobro. To ni dobro za slovensko družbo! Še več bo pesimizma v slovenski družbi. Če ta prvi paket, ki je dejansko artikuliran v noveli zakona o izvrševanju proračuna, nekako strnem v en stavek, potem lahko rečem naslednje. Namesto nižanja stroškov države vlada Alenke Bratušek povečuje stroške vseh nas državljanov. Nižanje stroškov države je seveda težka naloga za vsako vlado. Mi smo krvavi pot potili, ko smo se pogajali s socialnimi partnerji za ZUJF, doživljali tudi kritike z vaše strani oziroma s strani takratne opozicije. To ni enostavna zadeva. Ampak varčevanje mora biti, žal, še vedno naša stalnica. Nismo pa nič govorili ne na odboru, pa tudi tukaj ne, kaj bo pomenil dvig DDV za občine. Občine se prijavljajo na razne razpise, kohezijska sredstva in tako naprej. Nekatere so tukaj zelo uspešne. Kot vsi veste, DDV ni upravičeni strošek. In sedaj bom citiral uspešnega prekmurskega župana, gre za malo občino, ki gradi prav v tem trenutku vrtec. On je zelo plastično povedal, ker je pač realist, kot so večinoma vsi slovenski župani. Povedal je: "Dvig DDV pomeni za občino za trideset tisoč evrov višjo ceno občinskega vrtca." In gre za vaško občino, se pravi ena vas, ena občina. Toliko za primerjavo. Spoštovane kolegice in kolegi v koaliciji, pozivam vas, da le razmislite: ali je to pametna poteza, ali mislite, da bomo res dobili četrt milijarde na letni ravni davčnih prihodkov? Najbrž je v tej projekciji, ki jo je vlada izračunala, po mojem prepričanju napačna ocena, da bi se potrošnja zmanjšala samo za 1,5 odstotka. Ne vem, druge države imajo glede tega ukrepa glede dviga DDV izjemno slabe izkušnje. Torej, v Novi Sloveniji odločno nasprotujemo dvigu DDV. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Kot prvo je mene seveda nekoliko začudilo stališče oziroma izjava, da je dvig DDV skrajni ukrep – navsezadnje danes v tej dvorani. Že prejšnja vlada je dejansko rekla isto, je pa problem ali pa težava v tem, da je nastopil čas za skrajni ukrep. Skratka ali ni še drugih ukrepov, ki ne bi bili skrajni. Kajti skrajni [[...]]Ne morem reči, ali to pomeni tudi zadnji – zadnji pred čim? Skratka, kaj to dejansko danes v javnih financah pomeni, tudi ob tem, da smo se pred kratkim zadolžili in da boniteta države sicer pada, vendar je še vseeno tolikšno zaupanje v te slovenske obveznice, da jih je dejansko ta vlada tudi uspela prodati. Kaj to dejansko pomeni kot skrajni ukrep? Da ni nobenega ukrepa več? Pred čim? Kajti vedno sem razumel, da to pomeni, da je še to in če to ne bo uspešno – kaj potem? Drugo, kar je vprašljivo, je finančni učinek, ki je opredeljen na 250 milijonov ob tem, da so finančni prihodki v prvih štirih mesecih tega leta glede na prve štiri mesece preteklega leta padli že danes za 10 odstotkov ob istih stopnjah. Kaj pomenijo zdaj povečane stopnje tudi glede konkurenčnosti potrošnje oziroma potrošnih dobrin v Sloveniji? Mi smo geografsko majhna država, imamo veliko maloobmejnega prometa in ljudje, tudi glede na to, da smo v Evropski uniji, imamo prosti pretok blaga, storitev, kapitala in tako naprej, mirno kupujejo v sosednjih državah in plačujejo v proračune Italije in Avstrije, če so tam ugodnejše cene za te izdelke. To seveda pomeni, po moji oceni, da bomo tudi zaradi tega dviga imeli manjšo potrošnjo in ker bomo imeli manjšo potrošnjo, bo od tega še manjši priliv. Zaradi tega je dejansko dvig DDV v tem trenutku vprašljiv in ne vem, če bo dejansko prispeval k temu, da bi dosegli 250 milijonov. Bojim se, da veliko manj. Drugo oziroma tretje vprašanje je, kot so nekateri predhodniki že reki, vpliv na gospodarstvo. Dejansko se lahko strinjamo, to je transferni davek, nevtralna in tako naprej. Vendar ob samem dvigu stopenj se povečujejo cene v celotni verigi. Poveča se cena in s tem se zmanjša likvidnost. To je enkratni dogodek in potem traja stalno. To zmanjšanje likvidnosti lahko dejansko pripelje do tega, da določena podjetja ne bodo mogla plačevati, prešla bodo v insolventni postopek, insolventni postopek seveda pomeni manjše število zaposlenosti in vemo, kaj dejansko vse to pomeni. Zaradi tega je tudi s tega zornega kota to vprašljivo. Če je to skrajni ukrep, potem ta skrajni ukrep rešujejo finančno najbolj šibki državljani in državljanke zaradi tega, ker pač oni celotni dohodek potrošijo, kar pomeni, da od celotnega dohodka plačajo davek na dodano vrednosti. Tisti, ki imajo večje dohodke, del dohodka prihranijo, dajo v banke, kamor koli že, in ta dohodek ni obdavčen z davkom na dodano vrednost, kar pomeni, kot je že tudi državna sekretarka povedala, da je ta davek regresiven, da je asocialen in tako naprej. Skrbi me dejansko dejstvo, da je to sedaj skrajen ukrep, kajti imamo še druge ukrepe. Imamo še ukrepe na področju premoženjskih davkov. Poglejte, imamo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, ki se ga da zelo hitro harmonizirati in poenostaviti; imamo poseben davek, davki občanov, in tako naprej, kjer se ravno tako različne nepremičnine obdavčujejo. Tam se da veliko narediti. Imamo davek na dediščine in darila, ki se ga da ravno tako popraviti. Skratka, imamo veliko drugih ukrepov tudi na področju, če želite, sive ekonomije; od davčnih blagajn in tako naprej, ki bi si jih dalo uvesti pred skrajnim ukrepom. Mene dejansko skrbi za državo, če je to skrajni ukrep. Ali bomo potem naredili še kaj ali je to konec? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Branko Ficko.
Hvala. DDV nima direktnega vpliva na gospodarstvo, lahko pa ima na dolgi rok vpliv na rast ali padec potrošnje. Res je, da DDV plača potrošnik, višjega seveda pod pogojem, če ga trgovec vkalkulira v ceno, kar pa ni nujno. Če bo že kdo izgubil pod pogojem padca potrošnje, bo to trgovina. Pri nas pa potrošnja že sedaj pada, pa ne zaradi DDV, ampak predvsem zaradi varčevanja. Gospodarstvo direktno, predvsem tisto izvozno, ne bo čutilo posledic, ker na njih DDV ne vpliva. Ko sedaj poslušam, kako se borite za gospodarstvo, bi se raje vprašali, kako ste ga uničevali že od leta 2006, 2007 naprej, s prekomernim zadolževanjem, s tajkunizacijo, s finančnimi holdingi, posledice so vidne danes in v lanskem letu, ko ste uvajali ukrepe, ste delali vse samo na odhodkovni strani, na prihodke ste pozabili. Gospodarstvo ste pošiljali v stečaje, razdolževanju se niste posvetili. Še nekaj o primerjavi DDV z ostalimi sosednjimi državami. Imamo najnižjega v primerjavi s sosedi. Govorim o višjem, 20-odstotnem. Če pa se pogovarjamo o nižjem, 8,5-odstotnem davku, ga pa naši sosednje imajo vse nad 15 odstotki. Dejstvo je, da prihodke rabimo, v nasprotnem bi bili potrebni na odhodkovni še večji rezi, kar pa bi potrošnjo še bolj zmanjšalo. Kar se tiče domačega gospodarstva, bodo potrebni še drugi ukrepi, predvsem v smeri razdolževanja in povečanja izvoza. Kot sem že povedal, prihodke rabimo in ker s tem na konec koncev prikrivamo tisto luknjo, ki ste jo vi naredili v višini 800 milijonov evrov, zatorej bom temu amandmaju nasprotoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Eden najpomembnejših ukrepov, ki bodo omogočili ponovni zagon gospodarstva, je stabilizacija javnih financ. To je v bistvu eden od stebrov, ki ga je Vlada napovedala v nacionalnem reformnem programu ob ukrepih za ureditev bančnega sistema in poleg ukrepov za razdolževanje podjetij. Glede na stanje javnih financ v letošnjem letu, ko je bil lani konec leta sprejet proračun za leto 2013, umanjkali pa so ukrepi, ki bi morali biti sprejeti hkrati, pa zaradi drugačnega dogovora znotraj Državnega zbora niso bili – govorim o predvidenih dodatnih prihodkih iz naslova DDV –, je treba v letošnjem letu prihraniti več, kot bi bilo potrebno sicer. In glede na to, da smo sredi leta, je treba poseči po ukrepih, ki imajo znatne finančne učinke na kratki rok. To je davek na dodano vrednost. Ko sem prej omenjala, da gre za skrajni ukrep, v mojem besednjaku to pomeni, da gre za nujen in neobhoden ukrep za stabilizacijo javnih financ na kratek rok, nikakor pa to ne pomeni, da gre za zadnjega. Če ste si prebrali program stabilnosti, ste lahko videli v programu, da je navedenih v njem vrsta ukrepov, ki so bili omenjeni tudi danes, zahtevajo pa svoj čas za pripravo. Za nekatere potrebujemo nove zakonske podlage, kot je na primer davek na nepremičnine, za druge potrebujemo ukrepe, ki se bodo izvrševali v praksi in zakonskih sprememb ne potrebujemo, vsaj ne na kratek rok, gre za tiste prve ukrepe za povečanje učinkovitosti pobiranja javnih dajatev. Glede vpliva na gospodarstvo in vliva na likvidnost, je bilo že povedano, da je davek na dodano vrednost zaradi svoje nevtralnosti tista davčna oblika, ki še najmanj od vseh vpliva na gospodarstvo v negativnem smislu, kar pa se tiče vpliva na likvidnost, pa je v veliki meri zadeva odvisna od plačilnih rokov, ki jih podjetja medsebojno dogovorijo. V primeru, da zaidejo podjetja v tako hude težave, da nastopijo insolventni postopki, pa obstoječi Zakon o davku na dodano vrednost vsebuje izjemne rešitve, ki se lahko v tem primeru ohranijo. Glede regresivnosti naj še enkrat povem, da so vsi potrošni davki po svoji naravi regresivni, kar pomeni, da v deležu dohodka tisti z nižjim dohodkom porabijo večji delež svojega dohodka za davek kot tisti z višjim dohodkom, vendar pa to ne pomeni, da tisti z nižjim dohodkom v absolutnem znesku plačajo višji davek kot tisti z višjimi dohodki, tako da je ob dajanju vrednostnih sodb v zvezi z zelo tehnično zadevo, ki se ji reče regresivnost, treba biti previden. Za konec samo še na kratko v zvezi z realnostjo ocenjenih finančnih učinkov. Pri oceni smo izhajali iz letošnjih zadnjih napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj in upoštevali možen padec potrošnje za 1,5 odstotka in izračuni kažejo ob zelo restriktivnem upoštevanju, da je letni učinek davka lahko 250 milijonov evrov, kot je v obrazložitvi zakona tudi zapisano, in glede na okoliščine v tem trenutku in glede na predpostavke, ki so bile uporabljene za izračun, za temi izračuni stojimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Čuš, ste želeli repliko na [[...]]?
Ja, želel sem replicirati gospodu Branku Ficku, ko je prej, po moje, prekosil vse meje dobrega okusa, ko je rekel, da dvig davka na dodano vrednost nima vpliva na gospodarstvo. Še kako ga ima! Ne samo na kupno moč prebivalstva, kar posledično pomeni tudi nakup dobrin, po drugi strani tudi na zadovoljstvo delavcev, zaposlenih, ki bodo na podlagi prihodkov imeli plače in potem trošili ta denar, v končni fazi tudi na plače, saj bodo podjetja izplačevala plače na podlagi tega, koliko jim bo ostalo, ne pa na podlagi, ne vem česa. Bilo je rečeno, da je dvig davka na dodano vrednost izhod v sili. Spoštovana Vlada, sicer je trenutno tukaj bolj malo predstavnikov, ampak kaj to pomeni? Da je to zadnji ukrep in da potem smo gotovi ali kako? To si težko predstavljam. Mislim, da se še vedno da, tudi Slovenska demokratska stranka je izpostavljala, na marsikaterem drugem področju narediti kakšno konkretno stvar in ukrep ne samo na tem, da tolčemo po žepih pa denarnicah Slovenk in Slovencev oziroma državljank in državljanov. Kot sem že prej povedali, poleg nekih ukrepov, ki so boleči, moramo tudi gledati zniževanje javne porabe. Tukaj bi še enkrat izpostavil, da javna poraba v Republiki Sloveniji je ekscesna in presega 50 odstotkov bruto domačega proizvoda. Države, ki so nas deset, petnajst let nazaj imele za vzor, Slovaška, Češka, so lahko danes vzor nam, zato ker – recimo, Češka ima 44-odstotni dolg javne porabe BDP, Slovaška 39. Mi smo danes že na preko 50 odstotkov in strmo naraščajo. Tako so ti ukrepi neuravnoteženi in ne bodo privedli do želenih rezultatov. Po drugi strani pa mi je tudi fascinantno; obremenimo gospodarstvo, biti inovativen in podjeten v Republiki Sloveniji pa je kriminalno dejanje, tega se po neki takšni, bolj ideologiji levih vlad zavedam, ampak vseeno pa me zanima ta paradoks Državljanske liste, po mnenju nekih levih vlad pa takšnih ukrepov je privatna lastnina tako ali tako prepovedana. Pa me zanima, ali je to [[...]]
Gospod Čuš, repliko imate.
Ali je to preveč, ali bomo spodbujali gospodarstvo, ali ga bomo ugasnili? Hvala.
Dobro, hvala lepa. Odpiram še enkrat možnost za prijavo k razpravi. Vsak samo enkrat, sicer pa tisti, ki niso razpravljali, se lahko še prijavijo. Gospod Ivan Grill in gospod Marko Pogačnik. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Poglejte, vsi tisti, ki se na ekonomijo kolikor toliko spoznajo in so imeli priložnost se srečevati s temi ekonomskimi teorijami, se boste spomnili, da so profesorji razlagali, da je ravno fiskalna politika eden izmed instrumentov, ki brzda gospodarsko rast in da je treba s temi instrumenti postopati zelo previdno. Tudi v Sloveniji ekonomisti, ki imajo tudi mednarodne izkušnje, veliko znanja, so na to ves čas opozarjali in opozarjajo še zdaj. Ne pristajam na to razlago s strani Vlade, da je davek na dodano vrednost najbolj nevtralen in da bo gospodarstvu naredil najmanj škode. Strinjam se, da za gospodarstvo ali za podjetja, ki pretežno svoje produkte izvažajo, kajti s temi obračunavanji davkov na dodano vrednost med temi v verigi, se ta zadeva resnično pokompenzira. Ampak, v Sloveniji je podatek, ki smo ga danes slišali, približno 70 odstotkov podjetij, ki je odvisno od slovenskega trga. Tukaj pa je tista velika bojazen, ki se bo zagotovo tudi uresničila, da se bo potrošnja v Sloveniji zmanjšala več, kot pa načrtuje Vlada. Tistih 250 milijonov evrov, kolikor načrtujete, da jih bi na ta način v proračunu lahko pridobili, še enkrat poudarjam, bi bilo bistveno več lahko mogoče prihraniti na račun cenejšega zadolževanja, če bi v lanskemu letu sprejeli fiskalno pravilo. Ker pa ste politizirali in na vse možne načine nagajali, da se tega fiskalnega pravila ni uspelo zapisati v ustavo, je Slovenija tako v jeseni kot tudi pred mesecem dni bistveno dražje plačala kredite, katere pa moramo glede na situacijo tudi vzeti. Sedaj pomeni, da se bo ta učinek višjega DDV v bistvu prelil v žepe tujcev, ki dajejo posojila. Še naslednja zadeva, ki je bila danes že omenjena. Najbolj bo ta davek prizadel tiste ljudi z najnižjimi dohodki, ki v bistvu s temi sredstvi, ki jih dobijo, nimajo za nič drugega kot za plačilo položnic in za tiste nujne potrebščine, ki jim omogočajo preživetje. Oni res ne bodo mogli zaradi dviga DDV kaj prihraniti ali pa varčevati. Kajti, vse, kar bodo dobili, zaslužili, bodo tudi porabili. Res pa je, da bodo porabili manj, ker jim bo seveda zmanjkalo. Se pa tukaj lahko vsi zavedamo in upam, da se tudi Vlada, da vse tiste z višjimi dohodki pa bo ta dvig DDV zagotovo pripeljal v položaj, da bodo na ta račun ali varčevali, da ne bodo v tem času želeli kupovati, ali pa bodo kupovali v tujini z osebnimi obiski in ne nazadnje tudi preko spletnih prodajaln. Predvsem je tukaj veliko tehnične robe in marsikaj je, kar vidimo, da se na spletu pojavlja, in bodo kupovali na enostaven način v državah, kjer je ta davek nižji. Zato je ta ukrep zagotovo nepremišljen. Verjamem, da bi lahko tudi v letu dni ali kasneje prišlo do položaja, če se ostale rešitve ne bi izkazale za dovolj učinkovite, da bi v to šli, ampak Vlada se je odločila prioritetno iti v rešitev, ki je za vas najlažja; najbolj boleča seveda za potrošnike, ampak bojim se, da bo najbolj neučinkovita od vseh teh ukrepov, ki ste si jih tudi zamislili. Zato še enkrat, razmislite, da se poiščejo druge rešitve, da se davek ohrani tak, kot je, in ne, da tiste ljudi, ki so sedaj že na robu preživetja, na ta način še dodatno stiskamo in onemogočamo, da bi ljudje preživeli iz mesece v mesec. Zato bom amandma, ki smo ga vložili, da se ta člen črta, podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Marko Pogačnik.
Predsedujoča, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Ta vlada je prišla od besed k dejanjem; besede so nekaj, dejanja so nekaj drugega. Preden se je vlada usedla na stolčke, smo poskušali, kako bo ta vlada poskrbela za razvoj gospodarstva. Usedli ste se, sprejeli ste ukrepe in ti ukrepi so skrajni, v škodo gospodarstva in davkoplačevalcev. Dvig DDV je sigurno zelo negativen davek, ki bo vplival tako na standard, življenje vseh prebivalcev Slovenije kot na gospodarstvo. Absolutno se je treba zavedati, da zvišanje davka na dodano vrednost najbolj vpliva na tiste z najnižjimi prihodki. Nimate niti enega argumenta, da bi rekli, da to ni res, kajti to je edini davek, ki ga vsi plačujejo enako. Poglejte, državna sekretarka odkimava. Brezposelni, ko pride v trgovino, pa kupi eno žemljo, pa predsednik uprave, ko pride v trgovino in kupi eno žemljo, plačata isti davek. Hvala, ker ste prikimali in s tem tudi potrdili. Seveda so to dejstva, ki bodo negativno vplivali tudi na rast gospodarstva, zavedamo se, da je tukaj notri ocena vaših prihodkov v višini 250 milijonov, ki je nerealna, kajti s tem se bo verjetno tudi spremenil način obnašanja potrošnikov. Že tako so osiromašeni, bi rekel, družinski proračuni in s tem bodo verjetno ljudje še bolj gledali, da bodo kupovali cenejše izdelke. Slovenski proizvajalci ne proizvajajo cenenih izdelkov, imamo kvalitetne proizvode, ampak denarja ne bo. Slovenci ne bomo mogli kupiti slovenskega proizvoda, ki je kvaliteten, ampak se bomo odločali za nizkocenovni proizvod, ki je kitajski. S tem se bodo zapirala delovna mesta. Tisti, ki imajo pa malo boljše, nadpovprečne družinske prihodke, se bodo pa odločili, da gredo nakupih v Italijo in v Avstrijo. Dejansko boste ubili tako slovenskega potrošnika kot slovensko gospodarstvo. Treba je povedati, da ste si verjetno izbrali tudi zelo neprimeren čas, s 1. 7., ko se zančne turistična sezona. Slovenija je neka turistična destinacija in s tem bomo verjetno odbili vse turiste, da bi prišli k nam. Še en dodaten, v nepravem času sprejet ukrep. Tako vi državna sekretarka, kot predsednica Vlade, zavajate. Predsednica Vlade zavaja s tem, da bo to slovensko povprečno družino prizadelo za približno 2,3 evre mesečno. To pomeni, da smo v mandatu 2008 do leta 2011 imeli predsednika Vlade, ki ni mogel preživeti s 3 tisoč evri plače, to je rekel sam, sedaj pa imamo predsednico Vlade, ki poskuša prepričati, da se slovenska povprečna družina lahko preživi s tisoč evri. Vi pa zavajate sedaj s tem, da je to najbolj nevtralen davek za gospodarstvo. Naštejte mi en gospodarski subjekt, naštejte mi eno gospodarsko združenje, ki je podprlo dvig DDV. Ni ga! Gospodarska zbornica, Obrtna zbornica, Združenje menedžer, Trgovinska zbornica. Vsi so proti dvigu DDV in vam razlagajo, da je to negativen ukrep, ki ga sprejemate. Žal. In še enkrat, najbolj se bo to poznalo tistim z najnižjimi prihodki. Res je Slovenska demokratska stranka rekla, da je to skrajni ukrep, ampak to je bil pa vaš prvi ukrep. Dvig DDV, dvig naročnine za RTV. To pomeni, vse v breme davkoplačevalcev. Najlažja pot. Zavedati se je treba, da davek ni samo polnjenje proračuna, ampak da ima turi razvojno funkcijo. Povejte mi, kakšno razvojno funkcijo ima zvišanje davka na DDV. In ne samo, da bi dvignili zgornjo stopnjo, odločili ste se še za dvig za eno odstotno točko spodnje stopnje. S tem še bolj prizadenete tiste z nižjimi prihodki. Zanimivo! Vladi popularnost po anketah pada. Ko pogledam po Državnem zboru, pa vidim, da tudi med poslanci koalicije ni nekega navdušenja. SD sploh ni pri celotni tej točki, poslanci Pozitivne Slovenije se ne oglašajo, Državljanske liste tudi ne. Verjetno nimate niti enega argumenta, da bi ubranili ta davek in ste se rajši poskrili. Hvala.
Hvala lepa. Državna sekretarka Mateja Vraničar.
Hvala lepa. Dolžna sem pojasniti svoje odkimavanje in prikimavanje prej. DDV ni edini davek, ki ga vsak plačuje v enakem odstotku oziroma v enakem znesku, ne glede na prihodek. Vsak prometni davek je tak, čisto vsak. Če potrošiš oziroma če nabaviš neko zadevo, ki je obremenjena s katerim koli potrošnim davkom, plačaš enak znesek, ne glede na višino dohodka. Razvojna funkcija. Zaradi tega, kako deluje davek na dodano vrednost, ki se prevaljuje naprej v verigi do končnega potrošnika, je davek na dodano vrednost tudi po mednarodnih študijah tista davčna oblika, ki jo mednarodne študije priporočajo kot davčno obliko, ki naj se uporabi za konsolidacijo javnih financ pred kakršnimi koli drugimi davčnimi oblikami. Druga enako priporočljiva davčna oblika je obdavčitev premoženja, kar sem tudi povedala in je Vlada napovedala v programu stabilnosti, da to pripravlja. Vendar glede na to, da je v lanskem letu priprava novega prenovljenega sistema obdavčitve nepremičnin v celoti zamrla, je treba tukaj nekaj več časa, da se gradivo strokovno pripravi. V zvezi s časom uveljavitve naj pojasnim še, da so turistične storitve, ki vas skrbijo, v večini obdavčene z nižjo stopnjo DDV in dvomim, da bi enoodstotni dvig znižane stopnje DDV lahko imel tako negativen učinek na turistično sezono v Sloveniji. Zakaj se dviguje tudi nižja stopnjo DDV? Ne samo zaradi finančnih učinkov, pač pa tudi zaradi evropskega sistema delovanja davka na dodano vrednost, ki zahteva, da sta splošna in znižana stopnja DDV postavljeni v takšnem razmerju, da onemogočata sistematično vračilo presežkov poplačanega DDV. Če bi pustili nižjo stopnjo na nivoju, kakršen je zdaj veljaven, dvignili pa splošno stopnjo na 2 odstotka, bi imeli cele dejavnosti, kjer bi prihajalo do sistematičnega dviga DDV, kar bi povzročilo dodatno prikrajšanje javnofinančnih prihodkov, poleg tega pa tudi neskladnost z evropsko zakonodajo. Zaradi tega je bilo nujno, da se povišata tako splošna kot nižja stopnja DDV, vendar v različnih razmerjih: splošna za dve odstotni točki, nižja pa za eno. Hvala.
Hvala lepa. Želite repliko, mag. Pogačnik? Izvolite.
Predsedujoča, hvala za besedo. Državna sekretarka me je mogoče narobe razumela ali pa tudi jaz mogoče nisem dosti jasno povedal. Rad bi poudaril, da glede na vse, kar je tudi vlada Janeza Janše predlagala, da se končno razkrije davčne neplačnike, bi lahko za Slovenijo povedali eno preprosto trditev: da je plačevanje davkov v Sloveniji dobra volja, ne pa obveznost. In da poskrbite raje za to, da bodo ti neplačniki, ki ne plačujejo davka in živijo na račun ostalih, ki pošteno plačujejo davke, začeli plačevati davke in ne bo treba dvigovati DDV. Rekli ste, da je to skrajni ukrep. Nobenega ukrepa prej še niste sprejeli, niti enega. Če je to skrajni ukrep, je potem verjetno to konec. Če ta zadeva ne bo prijela, se boste umaknili, tako sem to zadevo razumel. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da so še želje po razpravi. Izvolite se prijaviti. Dr. Vinko Gorenak kot prvi izmed treh razpravljavcev.
Hvala lepa. Mimogrede, prej sem končal z vprašanjem koalicijskim poslancem, naj mi naštejejo eno javno ustanovo ali enega proračunskega porabnika, ki dobi več. Pa do zdaj še nisem dobil nobenega odgovora, mejl imam odprt, gospoda Fillija čakam – ničesar ni. Nič se ne zgodi. Vsi torej manj, RTV več. Ampak učinki so že tukaj. Poglejte, 565 besed je namenjenih tej seji. Mimogrede, lahko ugotavljam pri tej točki, torej govorimo o dvigu DDV, da ne bom opozorjen, da imamo obstrukcijo tistih, ki bodo izglasovali dvig DDV. Če zanemarim zadnja dva poslanca SD, ki sta pravkar prišla, trije, Pozitivne Slovenije tukaj sploh ni. Ampak vi imate pravzaprav srečo, o kateri bom govoril nekoliko kasneje. Najprej pa državni sekretarki. Saj sem tudi sam tam sedel v vlogi ministra, ampak sem se vedno trudil, da bi bil kolikor toliko objektiven. Maloprej ste govorili o tem, da je prejšnja vlada hotela dvigniti z 8 na 21. Pa ne tako govoriti, no! Vi natanko veste, da smo hoteli dvigniti tiste ženske frizure z 8 na 21 odstotkov, pa kakšne šminke, pa tam se je našlo tudi dnevno časopisje in še nekatere manj pomembne stvari za življenje. Ampak potem smo to celo dol dali in tega sploh ni bilo potem v paketu. Vi pa ste rekli, da smo hoteli dvigniti z 8 na 21, sami pa dvigujeta samo za 2 odstotka. Torej, objektivnost bi bila res dobra, ker vem, kako je sedeti v tisti klopi, vem. Hkrati pa ste zdajle rekli, da je enak učinek dviga stopnje DDV na vse, ker pač vsi enako plačajo DDV na tisto, kar kupijo. Saj to je logično. To imate prav. To imate prav, ampak vi pa jaz zapraviva 2 tisoč 500 evrov ali tukaj nekje, kakor imamo plače, tisti, ki ima pa 300 evrov penzije, pa manj zapravi, zato tudi tisti res manj da. To je res. Ampak poglejte, res je pa tudi to, da ko greste vi in jaz v trgovino, bova dala za mleko X denarja, tako kot on, ki ima 300 evrov. V tem kontekstu dvig DDV torej ne prizadene enako mene, vas pa tistega, ki ima 300, 400 evrov, ker on da samo za hrano, saj več nima. Midva lahko greva še na kakšen izlet, lahko si dopust privoščiva, lahko si še kaj privoščiva, on pa da samo za hrano. Saj samo poje tisto, zato pa manj plača. Saj je logično ne. Ampak fino je, če smo pri tem objektivni. Mimogrede, DDV bi lahko manj dvignili, če bi 6 milijonov, kolikor ste jih podelili ali jih boste danes podelili RTV, zato da ste tam lepi, bi lahko manj. Tudi to drži. Potem naslednja zadeva, ki jo je treba reči, je to, da ste vi tudi sedeli v tej klopi, ko je tukaj dr. Križanič razlagal, kako bomo imeli, ali pa ste prišli malo kasneje, kako bomo imeli konec leta 2011 minimalno plačo en tisoč evrov. Mi smo imeli tudi tiste velike naslove na RTV, kako nam bo fino šlo za tisoč evrov leta 2011. Minimalne plače. Vi ste danes rekli, da prisegate, torej da verjamete v podatek, da bo to prineslo 250 milijonov evrov. Kako naj to verjamem, če pa ste takrat leta 2009, ko ste dali 320 milijonov evrov za ohranitev delovnih mest, zato da so ljudje namesto 40 delali 32 ur, pa smo takrat tudi mi v opoziciji opozarjali, da temu ne bo tako, pa potem iz tega tudi nič ni bilo. Imam posebno rubriko na računalniku, ki sem jo danes aktiviral, znamenite izjave poslancev, zato gospodu Ficku niti ne bom odgovarjal, ampak si bom nekaj izjav le zabeležil, ki so bile res znamenite. Je pa res, da ima koalicija srečo, to je pa res. Januarja ali decembra smo imeli tam, koliko že, 30 tisoč je Štrukelj govoril, protestnikov, pa sploh ne vem, zakaj smo jih imeli. Niso točno vedeli, zakaj protestirajo. Tudi tisti, ki so prišli za njim, tistega 8. februarja. Poglejte, danes pa, ko vi podarjate denar RTV [[...]] [[znak za konec razprave]] , ko vi dvigujete DDV. To je pa vse v redu! To je tudi odgovor, zakaj povišanje RTV. Zato, da [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala, predsedujoča. Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, ki ste še prisotni v dvorani! Izraziti moram tudi neko svoje mnenje glede dviga DDV. Kot kolega Pogačnik menim, da je to zelo zelo skrajno neprimeren ukrep, predvsem v smislu reševanja naše države. Slovenija, o katerih je danes državna sekretarka govorila, teorija dviga DDV v nekih kriznih razmerah, ta teorija ima neko težo, ampak Slovenija je vseeno specifična država. Prvič, treba je vedeti, da je treba gledati geostrateško lego Slovenije, treba si je pogledati, da gre za tranzitno državo. Naslednja faza, ki je, gre za državo, ki je zelo dosti vlagala tudi v trgovino. Naslednja faza, ki je, da ima slovenski del prebivalstva nenormalno skrajno nizko kupno moč, da smo del te nizke kupne moči reševali v okviru te tranzitne ali geostrateške lege, kjer je večina tujcev v zadnjem obdobju dosti zadev kupovala v Sloveniji. Torej, začeli smo v svoj plus v zadnjih desetih letih delati nekaj takšnega, kot so to počeli tujci iz tistih maloobmejnih občin Avstrije, Italije ko so naši prebivalci v bivši Jugoslaviji hodili preko meje in kupovali. Danes ste že izrazili nek stavek, sem slišal: "Mi samo vračamo nazaj." Torej, kam se sedaj vračamo? Gremo nazaj v svinčene čase, imamo parole, imamo tudi to beograjsko-kumrovško ekonomsko šolo in se vračamo. Poglejte, kaj se bo zgodilo. Napovem vam danes z vsem spoštovanjem do vas in tudi upam zastaviti svoje ime, da vam ne bo uspelo z dvigom DDV. Prvič, mi nimamo klasičnega sistema vrednot nekega naroda, ki bi resno plačeval davke. Gre za sistem bivših prebivalcev totalitarnega režima, ki so se močno izmikali plačevanju davkov, to je specifika Slovenije. Mi govorimo vsak do sebe, da se bomo znašli. Na račun koga se znajdemo vsak dan? Na račun svojih sosedov, ker ne plačujemo davkov! Naslednja zadeva, ki se bo zgodila: tisto prebivalstvo, ki je sedaj kupovalo neke, recimo, v nižji stopnji DDV ali višji stopnji DDV se bo poslužil tako imenovanih substitutov. Kaj se bo zgodilo? Začeli bodo kupovati izdelke z nižjo kvaliteto, z nižjo dodano vrednostjo, predvsem izdelke, v katerih slovenske blagovne znamke niso vprežene, torej nizkocenovne izdelke Italije, Kitajske, azijskih držav in s tem avtomatično ogrozimo del slovenske, recimo, del tekstilne ali pa prehrambne industrije. Naslednja zadeva. Tisti gornji del prebivalstva, ki še ima neko kupno moč, že sedaj nima te pripadnosti ali lojalnosti našim blagovnim znamkam. Torej, kaj se dogaja? Tisti bodo še naprej potovali s privatnimi avioni v Milano, v Pariz in kupovali tuje vrhunske blagovne znamke – torej nima nobenega vpliva na ta del prebivalstva. V tem trenutku prihaja Hrvaška, hrvaški del prebivalcev, ki je močno kupoval v naših blagovnicah, s tem da je imel povrnjen DDV, seveda se bo s tega stališča zgodila v ekonomski teoriji tako imenovana točka prevoja. Torej, sam dvig DDV močno vpliva na tako imenovano povpraševanje in zgodila se bo točka prevoja. Dogajalo se bo pa na celi črti, zaradi dviga trošarin in tudi dviga DDV dodatno še zmanjšala konkurenčnost določenih dobrin na maloobmejnih odsekih. Torej, zgodila se bo katastrofa. Še danes vas opozarjam, ne delajte tega, zato ker gre za specifično državo in teorija, da na hitri način lahko nekako zapolnimo proračun z dvigom DDV, za Slovenijo ne velja. Največji problem je, če vemo neke zadeve napol. Treba je specifiko Slovenije poznati, specifiko slovenskega gospodarstva, trgovine in zato vas opozarjam z vso resnostjo. Nimate prav, dvig DDV nas pelje v polom. Še enkrat vas opozarjam, premislite, mislim, da tudi kar nekaj poslancev koalicije dvomi v to, in vas še enkrat opozarjam, vse to smo že nekoč videli. Videli smo, kako odteka – še tisto malo Slovencev z denarjem gre v tujino, kupuje izdelke ali pa zmanjšuje ali več ne kupuje izdelkov slovenskih blagovnih znamk; in zgodila se bo katastrofa. Še enkrat, verjamem, da ste me poslušali z vso resnostjo, skrbnostjo in pred državljani in državljankami z vso resnostjo še enkrat poudarjam: ne dvigujte DDV, ker boste s tem dodatno ogrozili slovensko konkurenčnost in slovensko gospodarstvo, predvsem pa naše državljanke in državljane.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo Tudi sama nasprotujem dvigu DDV, in sicer iz razlogov, ki so bili že povedani ampak dovolite, da tudi sama nekaj stvari pojasnim. Ekonomist Masten pravi, da so osnovni obrisi učinka DDV znižanje zasebne potrošnje, znižanje bruto domačega proizvoda, znižanje zaposlenosti ter padec tako izvoza kot uvoza. Torej tisti, ki se na ekonomijo spoznajo bolje kot jaz, pravijo in svarijo, da bo dvig DDV pomenil, da bo še tistih nekaj podjetnikov, ki danes ustvarjajo, delajo, ustvarijo vsak dan toliko in v celem mesecu toliko, da lahko na koncu meseca plačajo DDV in izplačajo svojim zaposlenim plače, da se bodo še ti znašli v težavah, da bomo priča propadlim podjetjem, izgubi delovnih mest, da bomo ponovno silili ljudi, ker nekaj smo takšnih ukrepov v tej državi že sprejeli, v sivo ekonomijo, v goljufanje, v izogibanje plačilu davkov. Predsednica Vlade, gospa Bratušek, je rekla, da bo na posameznika oziroma da bo za prehrano posamezna družina z novim dvigom DDV potrebovala 2,3 evra dodatnega denarja. Vendar je ob tem treba povedati, da ne potrebujemo samo hrane, ampak da je to samo 15 odstotkov tistega, kar pomeni strošek družine. 12 odstotkov pomeni stanovanje, torej plačilo vode, elektrike, odvoza smeti in tako naprej, 14 odstotkov transport, torej goriva, tako da bo še za vsaj nekaj od teh potrebnih še kar nekaj več sredstev v gospodinjstvu. Tudi to skupaj znese samo eno četrtino tistega, kar gospodinjstva porabijo. Treba si je kupiti kdaj še kakšno obutev, rekreacija, kultura in tako naprej. Dvigu DDV nasprotujejo praktično vsi. Kogar koli vprašaš, je proti, saj dvigovanje davkov nikoli ni prijetno in prijazno in nihče se tega ne veseli, vendar pa Združenje menedžerjev, Trgovinska zbornica, Obrtno-podjetniška zbornica, podjetja, sindikati, društvo novinarjev, knjigarnarji in tako naprej – kogar koli vprašaš, je proti, ker pove, da že sedaj komajda preživijo, po dvigu DDV bodo pa imeli še bistveno večje težave. Zakaj gremo v tak korak, ko vemo, da je v sosednji Hrvaški dvig DDV podražil vse skupaj, da se je zmanjšala poraba, da se je dvignila inflacija za 2,1 odstotka v letu 2011 in 4,7 odstotka v letu 2012? Podobne primere imamo tudi iz drugih držav. Ampak tega nočemo slišati, ker je najbolj enostavno dvigniti davke. In tudi prihodkov, toliko kot si jih gospa Bratušek obeta, sem prepričana, da ne bo. Mi ponovno delamo napake. Mi smo v začetku leta 2009, ko je nastopila Pahorjeva vlada, predlagali že v aprilu prvi paket ukrepov – niti en ni bil sprejet. Predlagali smo še dva paketa ukrepov – nobeden in bil sprejet, pač pa ste delali druge stvari: dvignili ste minimalno plačo, saj ne rečem, da ni bila nizka, ampak to je povzročilo propad celega kupa podjetij, za posledico smo imeli še več ljudi brezposelnih. Obetate si 250 milijonov evrov na leto od dviga DDV – tudi takrat ste imeli visoke cilje. 150 milijonov ste namenili ozirom smo v proračuni namenili za subvencioniranje delovnega časa ljudem, ki so bili doma, ker ni bilo toliko dela. Porabili smo točno 43 milijonov, s tem da smo praktično vsem podjetjem samo za eno leto podaljšali, bomo rekli, delovno dobo, na koncu so ravno tako propadla. Takratni premier je na koncu svojega mandata povedal, da je njegova vlada postavila napačno diagnozo in sprejemala napačne ukrepe, napačno zdravila probleme, ki smo jih imeli. Ta vlada počne popolnoma isto. Sprejemate napačne ukrepe! Še tistih nekaj podjetij in posameznikov, ki se prebijajo iz meseca v mesec in plačujejo davke, zato da lahko financiramo zdravstvo, šolstvo in tako naprej, kar vse potrebujemo, normalno, ampak zato ne moremo do konca zadaviti gospodarstva. Ponovno delate napako in nas ne želite poslušati! Mi se bomo čez pol leta ali čez eno leto pogovarjali, da nismo dobili 250 milijonov v državni proračun, zraven smo pa dobili še nekih 10, 20, 30 tisoč brezposelnih. Ne delajte tega!
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k temu členu? Odpiram možnost za prijavo. Izvolite, gospod Matevž Frangež.
Vse današnje popoldne smo preživeli ob poslušanju zanimivih razprav, pri čemer me preseneča, kako hitro se je spremenila optika v Državnem zboru. Vlado levosredinske koalicije imamo dva meseca, pa vidim, da smo se vsi skupaj, predvsem pa opozicija, že dodobra vkopali, bom rekel, v svojo fronto. To je slabo. Zdi se, da samo politična pozicija, pripadnost koaliciji ali opoziciji, ustvarja tonus razprave. Vse to, kar smo danes slišali o učinkih, zmanjševanju konkurenčnosti, zmanjševanju delovnih mest, povečanju brezposelnosti; vse to je neka druga opozicija lani govorila tudi prejšnji vladi. Bojim se, da so se podatki izkazali, da takrat, ko smo na te stvari opozarjali, da smo imeli prav. Dopuščam možnost, da imate prav tudi danes. Nisem med tistimi, ki bi bil navdušenec nad dvigom splošne in nižje stopnje davka na dodano vrednost. Razumem, vladni strokovnjaki so me prepričali, da je treba zaradi razmerij v evropskem sistemu hkrati dvigovati oba davka, če dvigujemo višje. Vendar pa se mi zdi, da se je zelo hitro zabrisala tudi optika o tem, da je država v izjemno težavni situaciji iz več vidikov: da imamo na eni strani potrebo po tem, da uravnotežimo naše javne finance, in da imamo na drugi strani akutne probleme v gospodarstvu, ki jih je prav tako treba razreševati. Ob dejstvu, da so v letošnjem letu realizirani prihodki državnega proračuna bistveno manjši od tistega, kar kaže konec lanskega leta sprejeti proračun, je treba upoštevati tudi dejstvo, da nekateri ukrepi, sprejeti v času prejšnje vlade, v tem proračunu in v javnem financiranju nimajo ustreznega pokritja, zaradi česar bo danes ali letos primanjkljaj države še toliko višji. Želim si, da gledamo na to situacijo trezno. Kot opozicijski poslanec sem užival z malo odgovornosti in s kritično držo do vsakokratne vladajoče koalicije. Absolutno soglašam s tem, da mora opozicija vedno imeti takšno držo in vas v tej drži občudujem. Ampak hkrati prosim, da se vsi skupaj nalezemo malo več konstruktivnosti, ki je nujna, če hočemo pred domačo javnostjo povrniti zaupanje v to, da ta država ima prihodnosti – in jaz verjamem, da ima prihodnost –, kot tudi pred tujimi institucijami, ki pač to državo ocenjujejo in o tej državi dajo takšne in drugačne signale. Luksuza medsebojnega spopadanja slovenska politika preprosto nima več. Zelo bi bil vesel, da postrežemo z racionalnejšo razpravo. Kot koalicijski poslanec sem imel informacijo o tem, kaj je Vlada pripravila v programu stabilnosti, bolj ali manj iz medijev, tako kot vsi mi. Žal ni bilo časa, da se v Državnem zboru naboru nujnih ukrepov posvetimo in morebiti modreje odberemo tisto, kar je treba izbrati. Danes sem na Odboru za finance že dejal, da nisem zadovoljen s tem, da linearno zmanjšujemo vedno znova, bom rekel, javnemu sektorju vsem enako. Že pet let odlagamo resno reformo javnega sektorja. Pregled tega, kaj od procesov v državni administraciji pa tudi v javnem sektorju res nujno potrebujemo – ne samo vojske in policije, ampak tudi tisto, kar krepi jutrišnje možnosti za razvoj, šolstvo, zdravstvo enak dostop in enake možnosti vseh – in da tukaj začnemo voditi racionalno razpravo. Žal se vedno znova pogovarjamo o interventnih ukrepih, ki puščajo zelo malo manevrskega prostora. V tem pogledu jaz tudi razumem, da bo dvig davka na dodano vrednost vsakemu podjetju, tudi izvozniku poslabšal njegov konkurenčni položaj, če ne zaradi drugega zaradi tega, ker se bodo povečali transakcijski stroški in strošek prehoda na nov sistem in novo vrednost obračuna. A to ne opravičuje dejstva, da ima Vlada in da imamo vsi skupaj odgovornost, da nekaj storimo in delamo korake v tej smeri.
Hvala lepa, gospod Frangež. Še kakšna želja po razpravi? Odpiram možnost za prijavo. Izvolite. Trije so prijavljeni, s tem da opozarjam kolega Franca Breznika, da je že razpravljal in k temu členu ne more več razpravljati. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Vemo, da je nekaj v tej državi treba storiti, in pričakovali smo, da bo šlo reševanje problema v smeri racionalizacij v javnem sektorju. Vendar se je ta koalicija odločila, da tega ukrepa, ki trajno odpravlja sistemske probleme, ne bo storila. Vi ste se zdaj odločili za taktiko, da boste realizirali samo nekoliko manjšo maso za plače in pustili vse probleme na čakanje do naslednjega koraka. To je vaša odločitev. In izvajate vse druge ukrepe po paradigmi gospoda Lukšiča, in to so dvigi davkov, da se bo ta zadeva uredila. S tem ko ne zmorete, nočete ali kakor koli poseči v strukturo javnega sektorja, se ne odpravi noben trajni problem, ki ga imamo v javnem sektorju. Niti eden, ampak vsi čakajo; ali to vlado naprej naslednje leto, ali naslednjo vlado ,ali kakor koli. S tem ste si samo kupili nek navidezni socialni mir s tem "dealom" s sindikati. Čisto nič drugega. Vemo pa, da so faktorji v našem javnem sektorju večji kot v primerljivih evropskih državah ali pa v tistih, ki so bolj razvite od nas. Zelo na lahko imamo to narejeno, tudi v Državnemu zboru recimo, zelo na lahko. Poglejte si menzo, poglejte si večurne razprave, kadilski del, in boste videli, da to ni obremenjeno v skladu s standardi in normativi, ki bi jih pričakovali. Odločili ste se za lažji del, to je za paradigmo gospoda Lukšiča, ki je rekel:" Zdaj je pa čas, da že enkrat dvignemo davke." V prejšnji vladi in tudi v mandatu takrat, ko smo bili, smo delali na racionalizacija, poenostavitvah, pocenitvah, zniževali smo tudi davčne stopnje, zato da bi pustili več denarja tistim, ki ga potrebujejo za razvoj, za gospodarsko aktivnost. Tudi to smo naredili. Znižali davek na plače, tudi to smo naredili [[...]]Skratka, lotili smo se stvari, samo zato da bi omogočili in državljanom in firmam lažje preživeti. Zdaj se je ta koncept nekako obrnil in se gradi vse na sistemu povečanja davkov za prebivalstvo in davkov za gospodarski sektor. To je po mojem nekorektna rešitev. Preden se pride do povišanja davkov, je treba najprej odpraviti tisto, kar dela nepotrebne stroške v javnem sektorju. Najprej je treba odpraviti to in to je tudi edini logični pristop. Prejšnja vlada se pod to paradigmo, da gre za pravične ukrepe države, najprej odločila – to je Pahorjeva vlada, da ne bo pomote, v prejšnjem mandatu –, da se je sprejel Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Ta zakon je zadel izključno socialne kategorije, izključno! Upravičenec po temu zakonu ni bil nihče, ki uživa nadstandard, ampak samo tisti, ki so potrebovali državno pomoč. Tu med vami ste nekateri govorili, da gre za socialno pravične ukrepe. Nam očitate ZUJF zaradi nekaterih razveljavljenih določb, ki ni posegal v to kategorijo, ki ste jo vi zadeli, ampak v neko drugo, in tako naprej. Zdaj predlagate tukaj spremembo DDV, žal se nižja stopnja DDV dvigne za 11,76 odstotka, zgornja stopnja pa samo za 10 odstotkov; z 20 na 22 odstotkov je 10 odstotkov, z 8,5 na 9,5 odstotka pa je 11,76 odstotka. Če že govorite, kdo je glavni potrošnik na nižji stopnji, kdo največ tam potroši, je to socialni del spet in je v temu delu zadeva nepravična. DDV pa obremeni državljana s 130 evri letno, da vam povem, koliko to pomeni.
Hvala lepa. Gospod Dragutin Mate.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Tudi sam bi se želel oglasiti v tej današnji precej dolgi razpravi in ob razpravah, ki smo jih lahko na koncu slišali, me je to precej spodbudilo k temu, da rečem nekaj v zvezi z DDV. Sam osebno nasprotujem dvigu DDV, tako višjega kot nižjega, predvsem pa nižjega. Ne razumem, in verjetno tudi naši državljani ne razumejo tega, da nam poskuša Vlada, kdor koli jo že predstavlja, dopovedati, da to ne bo imelo nekega resnega vpliva in da s tem ne bomo prizadeli tistih državljanov, ki imajo pokojnine 300, 400 evrov ali imajo minimalno plačo. Ravno njih bo najbolj prizadel dvig DDV z 8 na 9,5 odstotka. Ravno njih! Najbolj osnovna sredstva se bodo s tem dvignila. Spomnim se, kakšen halo je bil v Državnem zboru od strani poslancev, ki so bili nekaj mesecev nazaj v opoziciji, ko je Vlada predlagala dvig DDV z 8 na 20 odstotkov za določene specifične dejavnosti, ki so bile danes že omenjene – frizerske usluge in še nekatere druge stvari. Popolnoma drugačna razprava tistih poslancev, ki so danes o tem razpravljali. Globoko se lahko strinjam z enim od predhodnikov, ki je dejal, da sedaj nimamo luksuza spopadanja, da potrebujemo, sam sem te besede razumel kot dialog, ampak dialoga ni. Sedim tukaj od dveh popoldan na tej seji in nisem slišal in izvedel nobenega odgovora na zelo preprosto vprašanje: zakaj bomo dali RTV Slovenija dodatnih 6 milijonov. Nobenega odgovora. Če si tako predstavlja koalicija dialog in nespopadanje v parlamentu ali izgubljanje časa, kot nekateri mislijo, recimo, poslanci Pozitivne Slovenije, ki jih ni – pri celotni obravnavi točke dviga DDV jih ni! En poslanec, ki je bil tukaj, je takoj, ko je bilo omenjeno, da večine poslancev ni, vstal in odšel. Seveda to kaže odnos do državljanov, ne do mene. Svojega dela ne opravljajo. Odšli so, to jih ne zanima, pa so nosilna stranka in bi morali tu povedati, zakaj. Imeli so tudi v programu, da se bo DDV dvignil za eno odstotno točko, kot so nam takrat govorili, in to govorili predvsem volivcem, ki so jih volili. Sedaj smo prišli v neko situacijo, ki je skrajno neprimerna. Dvomim, da jo bodo državljani podpirali, zato ker bo prizadela vse. Predvsem bo naše državljane prizadela neenakomerno. Večina državljanov Slovenije živi s plačami, ki ne presegajo tisoč evrov. Zelo velik del je blizu minimalne plače. Če upoštevamo še upokojence, je situacija še slabša. Ravno njih bomo najbolj prizadeli. Izjava, ki sem jo slišal glede dviga DDV z nekimi standardi EU in tako dalje – lepo vas prosim! Če dvignemo eno stopnjo, druge ne rabimo, to je suverena odločitev vsake države. In ni res, ni res, da dvig DDV na višjem nivoju povzroči tudi dvig DDV na nižjem nivoju. To ni res! Nobena direktiva tega ne zahteva, če ne, jo pa pokažite; vsem ljudem jo predstavite! Ni res! Evropska zakonodaja določa, da lahko ima država največ dve različni stopnji DDV, nič več. Ne moremo imeti treh, ne moremo imeti štirih, lahko imamo dve ali manj. To ne pomeni, da če se odločimo, da dvignemo eno, da moramo dvigniti tudi drugo. To v direktivi ni določeno, to je suverena odločitev. Ne se izgovarjati na Evropo, lepo vas prosim! Ne ljudem razlagati nečesa, česar ponavadi ne berejo in ne vidijo. Samo vi se boste danes odločili, da boste dvignili obe stopnji, in samo vi se boste danes odločili, da boste prizadeli tiste državljane, za katere se po vaših besedah najbolj zavzemate – za tiste ljudi, ki so socialno najbolj ogroženi. Ampak to je vaša odločitev.
Hvala lepa. Mateja Vraničar.
Moramo biti precizni, ko govorimo o direktivi o davku na dodano vrednost. Ta v konkretnem členu, ki ureja stopnjo DDV določa, da lahko države članice same določajo stopnje DDV v okviru meril, ki jih določa direktiva. Ta merila so, da ima lahko država članica eno splošno stopnjo in največ dve znižani stopnji. Splošna stopnja ne sme biti nižja od 15 odstotkov in znižana stopnja ne nižja od 5 odstotkov. Zadnji kriterij, ki ga ta člen DDV direktive določa, pa pove, kakšno mora biti razmerje med splošno in nižjo stopnjo DDV. Hvala.
Hvala lepa. Želja po razpravi, še kdo bi rad razpravljal? Repliko imate, gospod Mate, izvolite.
Hvala lepa za to pojasnilo, zelo lepo ste povedali: lahko imamo dve znižanji, potem bi lahko imeli eno 9,5- in eno 8-odstotno in bi tista osnovna sredstva, ki jih ljudje najbolj potrebujejo, kruh, mleko, pustili na takšni stopnji, kot je bila, dvignili pa bi, recimo, frizerske storitve ali pa mogoče še kakšno drugo zadevo; pa se za to niste odločili. Udarili ste po žepu najbolj ljudi, ki imajo najnižje dohodke v tej državi, in to je nesprejemljivo. To je nesprejemljivo!
Hvala lepa. Odpiram možnost za prijavo, ker vidim, da je več želja. Gospod Marijan Pojbič, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica! Mislim, da v tej situaciji, ki jo zelo dobro poznamo vsi, ki sedimo v Državnemu zboru, tudi tisti, ki sedijo na strani Vlade, in tisti, ki sedimo v koaliciji in opoziciji, da je res v tej državi treba nekaj pomembnega storiti. Tega se čisto vsi zavedamo. Če se spomnim nazaj razprav iz prejšnjega leta takratne opozicije, je bila nonstop in edina stvar, ki so jo poskušali govoriti koaliciji, da je nekaj treba storiti na prihodkovni strani. In to na takšen način, da bo ta prihodkovna stran prinašala dodano vrednost, da bo to zagotavljalo odpiranje novih delovnih mest. Vseskozi so govorili, da kaj počenja vlada Janeza Janše, da čisto nič ne stori na tem področju, da bi prišlo do odpiranja novih delovnih mest. In drage kolegice in kolegi, poglejte! Niti dobro leto ali pa leto dni je minilo in imamo na drugi strani koalicijo, vlado, ki je s tem, kar je predlagala, med drugim tudi dvig DDV, storila čisto vse, kar je mogoče, za to, da bi onemogočila odpiranje novih delovnih mest. Vprašajte podjetnike, obrtnike, samozaposlene in tako naprej! Vprašajte, kaj ti ljudje govorijo o tem predlogu, ki ga imamo zdaj na mizi, o katerem sedaj razpravljamo! Vprašajte, a ne slišite?! 80 odstotkov vseh državljank in državljanov Republike Slovenije, skupaj z vsemi podjetniki in obrtniki, strogo nasprotuje takšnim odločitvam, ki so absolutno v škodo vsakomur v tej državi! Podjetnikom, obrtnikom, večjim gospodarskim subjektom, da ne govorim upokojencem, da ne govorim o tistih, ki so na Zavodu za zaposlovanje, da ne govorimo in tako naprej in tako naprej. Dragi prijatelji res ne razumem, v kakšni državi živimo. Ali ne razumemo osnovnih stvari v tej naši državi? Ne razumemo, da je treba stimulirati, izbrati način, kako pomagati gospodarstvu, da se bodo odpirala nova delovna mesta. Vlada Janeza Janše je naredila veliko na tem področju. Lahko se sprenevedate, lahko obračate glave levo in desno, vprašajte gospodarstvo, vprašajte tiste ljudi, ki se s tem ukvarjajo, ki delajo za Državni zbor, za to vlado in za vse tiste, ki se sedimo tukaj, da lahko danes sploh diskutiramo na to temo. Njih morate vprašati. Mi smo jih spraševali in oni so rekli: "Prosim vas, ne počenjajte takšnih bedarij in ne dvigujte spodnje in zgornje meje DDV!" In tako naprej. Naj tega ne delajmo, ker je to v škodo, v škodo vseh, večine in skoraj vsakogar, ki v tej državi živi. In vlada Janeza Janše, našega predsednika in naše stranke, se za takšne neumne rešitve ni odločila. Takrat smo zelo jasno povedali in tu ni nobene dileme, da takšna rešitev pride v poštev samo v skrajnem primeru, s tem da vnaprej vemo točno te posledice, ki so. Zato se za takšno rešitev nismo odločili. Sedanja koalicija, sedanja vlada pa se je pač odločila, kako enostavno rešiti problem, ki ga imajo, četudi gre na račun vseh in vsakogar v tej državi. To pa je nesprejemljivo. Ponovno ste obremenili tiste, ki jim gre najslabše, najtežje v tej državi na eni strani in na drugi strani tiste, ki bi morali in ki se trudijo zagotavljati nova delovna mesta, to je pa gospodarstvo. Če ta vlada, ta koalicija razmišlja v tej smeri, da bi to državo rešila in s tem zagotavljala nova delovna mesta na takšen način, potem sem absolutno prepričan, da je to daleč, na kubik, zgrešeno in to je v škodo vsakega in vsakogar v tej državi, ki živi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Ta tehnika nam omogoča, da lahko malo bolj mirno govorimo, da se ni treba dreti, ker slišimo. No, no, saj za vse enako, tudi za Janija. Spoštovana podpredsednica, ko sprejemamo davčne zakonodaje, spreminjamo davke, je zmeraj težko; seveda bistveno težje, ko jih dvigujemo, kot pa, ko jih spuščamo. Jože, ne gre za nobeno paradigmo Igorja Lukšiča, ampak gre za neko realnost, da je treba vendar v tej državi nekaj narediti. Vi ste v prvem mandatu vaše vlade sprejeli davčno zakonodajo takšno ali drugačno, ste sprejeli neko smer. In res je, davek na izplačane plače – koliko delovnih mest smo zaradi tega odprli? Zaradi tega, ne zaradi gospodarske rasti. Ko smo ga zmanjšali, vemo, kaj to pomeni v pokojninski blagajni. Drugo, ko smo zmanjšali davek na dobiček pravnih oseb – koliko novih delovnih mest smo zaradi tega odprli? Koliko so firme več dajale v razvoj? Da ne govorim o plačni reformi gospoda Viranta, da ne govorim o privatizaciji po domačinsko, kjer smo gospodarske družbe, ki so bile zlate kure v naši Sloveniji, s tajkunskimi prevzemi uničili in jih imamo še danes uničene. To se je takrat naredilo. In vsa ta fantastična davčna zakonodaja ni prijela, ni dala nekih rezultatov. Ne zaupam več vaši presoji in vašim napovedim, ker ste leta 2008 povedali pri tisti gospodarski rasti, ko je že cel svet vedel, da so težave, ste vi rekli, gospod Andrej je rekel: "Saj krize ne bo, saj mi lahko sprejmemo še drugega otroka v vrtcu zastonj, pa lahko damo še enemu otroku zastonj." In tako naprej. Tako smo pred volitvami sprejeli še neko zakonodajo, ki je na nek način povzročila še nekaj deset milijonov stroškov v proračunu, potem je pa zadeva zgrmela. Potem ste glede na vašo presojo ugotovili, da pokojninska reforma ni potrebna – pa ste jo zrušili. Zopet smo po enem letu nazaj in ste rekli, da je pokojninska reforma potrebna. Tudi ZUJF ni bil najbolj posrečena zadeva, če si zdaj že očitamo. Ja! Ampak pri vsej tej vaši davčni zakonodaji, pri vsem tem vašem gospodarskem razvoju, pri naravnanosti, kaj boste z gospodarstvom naredili – Marijan, koliko se je pa delovnih mest pred enim letom odprlo? Pa bi si želel, da se jih čim več. Ali smo kakšno delovno mesto odprli? Niti enega! Vse smo zapirali. Saj statistike kažejo, si ne izmišljujem: niti enega delovnega mesta nismo zaradi ZUJF, zaradi vseh ukrepov, ki so bili težki in jim mi nismo nasprotovali, tako kot vi našim, nismo nobenega delovnega mesta odprli. In sedaj smo tu, kjer smo. Meni osebno in naši stranki tudi ni ljubo, da dvigujemo davke, da dvigujemo DDV. Vendar proračun je treba na nek način zakrpati. Ali bo to prijelo ali ne bo, ne vem, ne upam napovedovati. Nisem kot razni analitiki, finančni analitiki, ki ga vidiš vsako minuto na neki televiziji in vse o tej Sloveniji ve, razni Grahki in podobno. Rad bi videl take Grahke na tem stolu, ker ti fantje vse vedo. Oni znajo rešiti to Slovenijo in Evropo brez problema. Vse vedo, kaj je narobe. Če mene vprašate [[...]]Kje je protikorupcijska komisija? Oni so za prijaviti protikorupcijski komisiji, oni se ukvarjajo z borznim posredništvom, oni preprodajajo raznorazne delnice in oni diktirajo tej Sloveniji z javnim mnenjem operirajo tako, kot pač želijo. Tu je problem. Ja, vem, da bi bilo fino, če bi davke znižali. Ampak, ali bomo zaradi tega imeli kakšno novo delovno mesto? Tega ne vem. Vaše delovanje, ki je bilo težko, ni prineslo niti enega delovnega mesta. Ga ni. Zapirali smo firme eno za drugo, tudi firm nismo reševali. Mi sedaj rešujemo neke firme, se borimo. Glejte, kaj ste naredili! Kljub temu da smo pred 14 dnevi glasovali, da se bo Peko prodal, še danes Peko ni rešen. Tega ne razumem in mi je hudo. Dajmo malo skupaj stopiti kdaj, pa se mogoče malo, če že ne morete pohvalite, vsaj ne nas napadati z vseh strani, ker ta trenutek ni nobenemu ljubo, da se davki dvigujejo. Samo, vi ste se ušteli pri sestavljanju proračuna! Poleg milijarde, za katero smo vedeli, da manjka, ste naredili še 800-milijonsko luknjo. Ja, denarja ni! Saj ni problem, sedaj lahko cmokate in tako naprej, ampak zaradi tega moramo tudi davke dvigniti. Lepo vas prosim, mogoče boste hitreje na vladi [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa, gospod Han. Čas je potekel. Gospod Tanko želite repliko? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Nekaterim stvarem je treba ugovarjati. Vaše pokojninske reforme ni zrušila SDS, ampak sindikati [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Nismo nič pomagali. Ko so vložili, smo povedali, da predlagamo, da se to podpre, ker pač ni usklajeno. To ni nobena skrivnost. Drug očitek, gospod Han, kar zadeva tajkune in te zadeve. Dejstvo je, da se v tistem mandatu Janševe vlade spremenil Zakon o prevzemih, da se je tisto, kar je bilo do takrat skrito, moralo objaviti. To je prinesla sprememba zakona. Tajkuni so bili pa že prej parkirani na Zavarovalnici Triglav in tako naprej. Od takrat naprej, ko se je spremenil zakon, so pa morali svoje lastniške deleže objaviti. Tudi vaš gospod Šrot, oba sta bila v Laškem, od takrat naprej se je ta proces znan. To ni naredila Janševa vlada, ampak Janševa vlada je povzročila, da so se razkrili. Zgodilo se je to pa že vse prej in ste botrovali, ker ste tudi vodili vlade in razne forume in ozadja, da se je to zgodilo vse prej. Mislim, da so ti očitki nekorektni. Kar zadeva proračun, gospod Han, makroekonomski podatki, takrat ko se je sestavljal proračun za 2013, so bili drugačni, kot so sedaj. Tudi za 2014 so drugačni. Ampak na te spremenjene okoliščine je zadevo treba adaptirati. In to pravkar počnete. Niso pa pravi ukrepi, da bi to realizirali, zato ker ste pustili latentno vse probleme v javnem sektorju, nobenega niste odpravili. Nobene racionalizacije niste naredili, ampak greste samo z davki, da boste to prekrili in naredili navidezno vzdušje, navidezno lagodje. Podobno, kot v času Pahorjeve vlade, ko ste se enormno proračunsko zadolžili in dali ljudem lažno upanje, da je zadeva v redu. Proračunski primanjkljaj je nastal v treh letih prejšnje vlade, in sicer za 8 milijard. Več kot za 100 odstotkov se je dvignil proračunski primanjkljaj in javni dolg. Ja, no, tako je to. Poglejte podatke! Mislim, da je treba pri teh zadevah biti zelo korekten. Tudi kar zadeva davčne ukrepe, gospod Han, ti ukrepi, ki so bili sprejeti v obdobju 2004–2008, niso ovirali gospodarstva in gospodarske rasti. Nasprotno, pomagali so! Tudi če bi zdaj to storili, bi se najbrž zgodilo enako. Zdaj pa z dvigom davkov jemljete še tisto, kar naj bi nekje bilo in bi imeli potencial za kakršen koli razvoj. Zdaj boste podražili tehnološko opremo, drugačno opremo, investicijsko opremo in tako naprej. Tudi to je v višji stopnji DDV. Niso samo izvozniki, so tudi uvozniki, ki rabijo tehnološko opremo, ki je pri nas ni. To je ukrep. Predvsem bodo "nadrajsali" državljani, rezidenti [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Ne, gospod Han, ne morete replicirati, ste pa spodbudili kar nekaj replik. Vidim, da gospod Pojbič želi repliko, za njim gospa Jeraj.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Ker me je kolega imenoval z imenom, se mi zdi prav, da mogoče kak stavek še na to povem. Definitivno je, Matjaž, zdaj pač jaz tebe imenujem, da vlada, ki je prevzela vodenje države po vodenju vlade tvoje stranke, ko je bil predsednik Vlade gospod Borut Pahor, in je moj poslanski vodja povedal, da ste zadolžili državo takrat za 8 milijard in tako naprej, je imela v enem letu izjemno majhne možnosti, da bi najprej ustavila to brezumno zadolževanje države. šele potem – in hkrati s programom, ki ga je imela Slovenska demokratska stranka pripravljenega, ki je še danes vsakomur jasen, 10 plus 100 – je bilo jasno, kako bi zapeljali zadevo, če bi v tem trenutku vodila državo vlada Janeza Janše, kako bi sestavili zadeve, da bi prišlo do tako pomembne situacije v državi – odpiranja novih delovnih mest. V tistem delu je bilo čisto vse jasno, strategija je bila jasna. Vsi dokumenti so bili jasno zapisani. Točno se je vedelo, kako, po kakšnem postopku in po kakšnem časovnem zaporedju se bodo stvari dogajale. Nikakor se mi ne zdi umestno, še bolj pa se mi zdi neodgovorno, da ravno vodja poslanske skupine, Matjaž, ki si moj prijatelj, govoriš o tem, česa mi nismo naredili. Kako je mogoče – po tako porazni zgodbi vodenja države v tistih treh letih – v enem letu spremeniti stvari v neko drugo smer? Čisto vsi, ki sedimo sedaj v Državnem zboru, točno vemo, da lahko porabimo toliko, kolikor pridelamo. Ni šanse in ni variante in ni kmeta, ki se ukvarja s kmetijstvom, da ne bi kdo napačno razumel, da bi lahko porabil 130 odstotkov, se pravi, tisoč 300 evrov, pridelal na mesec pa en tisoč evrov. To je delala vlada Boruta Pahorja vsa tri leta in zaradi tega je bil ta deficit 8 milijard evrov v treh letih! Če bi takrat razmišljali, da pač lahko toliko porabimo, kolikor pridelamo, se ne bi zgodilo to stanje, kot je sedaj, in ne bi bili pred tem problemom, ne vaša vlada in ne naša vlada, ki je bila pred tem. Naš skupni interes pa mora temeljiti na samo eni jasni predpostavki. In veste, kaj je jasna predpostavka – pomagati storiti, najti način, kako ustvariti pogoje, da bo našim državljankam in državljanom v naslednjem obdobju bolje. In to mora biti [[...]] [[izklop mikrofona]]
Gospod Han, izvolite, postopkovni predlog.
Marijan, ti si rekel, da si moj prijatelj, jaz bom rekel, da sem tvoj prijatelj. Edina razlika med nama je ta, žal, da jaz priznam, kaj je moja vlada naredila slabega, da bi pa tebi z glave krona padla, če bi rekel slučajno, da je pa Janezova vlada kaj tudi slabega naredila. Samo v tem je razlika. Proceduralni, postopkovni predlog sem pa izrabil zato, da sem Marijanu povedal, ker drugače ne bi prišel do replike nazaj nikdar. Samo priznati moramo, Marijan, pa bo mogoče boljše tudi kakšen ukrep naprej sprejeti.
Dobro. Gospod Han, bomo tolerantni. Prijateljstva med vami in gospodom Pojbičem res ni v poslovniku posebej zapisanega, zato prosim nadaljnje razpravljavce, da bodo pozorni na to. Pred gospo Jerajevo je pa želel še gospod Horvat repliko. Izvolite, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica! Izjemno spoštujem poziv spoštovanega kolega Matjaža Hana k temu, da stopimo skupaj. Škoda, da malo prej niso prišli kolegice in kolegi iz Pozitivne Slovenije, da bi to tudi slišali. To tudi sem posnel na parlamentarni kanal, in to iskreno spoštujem, da se ne napadamo kolega Matjaž. Poglejte, vi ste tolkli celo po pokojnem ministru in našem skupnem poslanskem kolegu Andreju Bajuku. Vi ste rekli, da je nek Andrej prišel, pa je rekel dajmo še drugega otroka v vrtcu zastonj. Se opravičujem [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]]Tako je bilo, glejte, mene je to prizadelo, ker je to bil moj nekdanji strankarski šef. Nadaljujem in s tem zaključujem. Nadaljujem. Poglejte, mi priznamo, osebno priznam, da smo naredili v mandatu 2004–2008 tudi kakšno napako. Ampak, najbrž je cilj Vlade in koalicije ta, da je proračun uravnotežen. Če smo takrat imeli izjemno konjunkturo, ko so davčni prihodki leteli, če lahko tako rečem, v državno blagajno več, kot smo načrtovali in smo videli, da bo na koncu velik presežek – kaj narediš, da proračun uravnotežiš? To razdeliš nazaj državljanom. A je tako? In to smo naredili s poslanskim zakonom, ko smo urejevali prehrano šolske mladine. Da je pa naša vlada kriva, da so se takrat podjetja zadolževala, pa razumem, da hočete povedati, zakaj nismo sprejeli zakona prepovedano zadolževanje. Ja, seveda, če pa je bilo denarja na košare in kupe in je bil zelo poceni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospa Alenka , replika.
Samo spomniti bi želela svojega kolega Hana, ki je rekel, da ne ve za nobeno delovno mesto, ki bi se ustvarilo zaradi znižanja davkov. To ni res! Ko se je sprejela davčna reforma, se je bistveno večalo število delovnih mest. Leta 2004, ko je nastopila prva Janševa vlada, je bilo 95 tisoč brezposelnih, ob zaključku leta 2008 jih je bilo 59 tisoč. Torej 35 tisoč delovnih mest je dala ta davčna reforma, plus tujci oziroma 30 tisoč delovnih dovoljenj. Mimogrede naj vas spomnim, da ste pri tisti davčni reformi tudi vi sodelovali. Takrat smo se lahko dogovorili in hvala bogu, da smo se. Zato so bili to pravi in dobri ukrepi. To, kar pa delate zdaj, niso dobri ukrepi. Tako kot je rekel kolega Vizjak, smo vas dolžni na to opozoriti. Želimo, da skupaj sprejmemo dobre ukrepe, ker smo vsi tukaj za to, da naredimo nekaj za to državo.
Hvala lepa. Smo še vedno pri 11. členu. Želi še kdo razpravljati? Če ne, potem zaključujemo razpravo k 11. členu in amandmaju. Prehajamo na naslednji člen, in sicer na 12. člen in na amandma, katerega predlagatelji so poslanske skupine PS, SD, DL, DeSUS. Želi kdo razpravljati o tem členu oziroma o amandmaju? Počakam še kašno sekundo, da preverite, za kateri amandma gre. Če ne, potem zaključujem razpravo k 12. členu. Odpiramo razpravo k 18. členu in amandmaju k 18. členu, katerega predlagatelji so poslanske skupine SDS, SLS in NSi. Želi kdo razpravljati o temu členu oziroma o amandmaju k temu členu? Ni razprave. Zaključujemo tudi razpravo k temu členu, to je bil, če imam pravilen pogled pred seboj, zadnji amandma. S tem zaključujemo tudi razpravo o vseh členih oziroma amandmajih k temu zakonu. V skladu s časovnim potekom seje pa bomo o amandmajih odločali čez petnajst minut, v okviru glasovanj. To se pravi, nadaljujemo z glasovanji ob točno 22. uri. S tem prekinjamo to točko dnevnega reda.
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo Državnega zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev in prosim, da preverite glasovalne naprave. Nadaljujemo s prekinjeno 3.a točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3.b točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o sodniški službi, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predloga zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje, glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3.c točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o državnem pravobranilstvu, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje, glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3.č točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Obravnavo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dnem 21. 5. 2013, ki ste ga prejeli na klop. Prehajamo na odločanje k 10. členu in na odločanje o amandmaju k 10. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Predlagam, da kdor želi obrazložiti glas, da se prijavi, gre pa za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Vinko Gorenak, boste obrazložili stališče Poslanske skupine? [[oglašanje iz klopi]] Če prav razumem, se odpovedujete razpravi. Stališče Poslanske skupine bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo dvigu RTV prispevka za 5 odstotkov, ker za to ni povsem nobenega utemeljenega zakona. Ko smo poskusili v razpravi danes cel dan izvedeti, zakaj prihaja do dviga RTV prispevka in do obremenjevanja slovenskih gospodinjstev z dodatnimi stroški oziroma obremenitvami, nismo izvedeli nobenega, prav nobenega argumenta, razen tega, da so tako zahtevali sindikati RTV in da je v paketu, ker se je to zdel minorni problem, minister Virant popustil in Vlada je temu popuščanju tudi pritrdila. To je edini razlog, da dvigujemo prispevek in obremenjujemo sto tisoče ljudi v tej državi. Menim, da je za situacijo, v kateri se nahajamo, torej ko krčimo plače v javnem sektorju, ko so številni v gospodarstvu uvedli velike restrikcije tudi pri svojih zaposlenih, tako neutemeljen dvig in dajanje denarja nekemu javnemu zavodu, pri čemer se niti ne ve, zakaj, da je to povsem neutemeljeno, da je to nepravično in nesorazmerno v primerjavi z vsemi ostalimi ukrepi, ki smo jih deležni. Tak, višji prispevek bodo plačevali zdaj tudi upokojenci, ki so že v velikem številu na meji oziroma na socialnem robu, plačevali bodo tudi drugi zaposleni na minimalnih plačah, brezposelni in se sprašujejo, kaj bodo dobili za ta povišan prispevek. Tudi to nismo uspeli dobiti, ta odgovor, kaj bo v programu RTV, v ponudbi RTV več za ta povišan prispevek, nismo uspeli dobiti. Skratka, nismo uspeli dobiti ne razlogov za povišanje ne vsebin, ki bodo boljše zaradi tega povišanja. Torej, menimo, da gre povsem za neracionalno odločitev, za nepravično rešitev v situaciji, ko se dvigujejo davki in posega v pravice številnih posameznikov in družin in tako povišanega prispevka tudi ne potrebujemo. Namreč, revizija Računskega sodišča je pokazala, da je v poslovanju RTV hiše precej rezerv, da se dogaja zlasti pri plačah precej neracionalnosti in da je treba najprej te odpraviti in ko se te odpravijo, je treba razmisliti, ali je prispevek zadosten za izpolnjevanje tega poslanstva javnega zavoda RTV. Zato v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli amandmaja, ki dviguje prispevek.
Hvala. V imenu poslanske skupine še mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ko se je prejšnja koalicija odločila znižati RTV prispevek, je to naredila samo z argumentacijo, naj RTV poišče notranje rezerve. Tedaj je tako programski svet kot direktor in nadzorni svet povedal, kaj vse bodo morali v programu opustiti zaradi umanjkanja sredstev. Če kdo zdaj vpraša, kaj bo z RTV prispevkom, vrnjenim na prvotno višino RTV lahko storil, odgovarjam: storil bo tisto, kar bodo ustrezni organi sklenili glede izvedbe programa. Naj omenim, tako ne bo ogrožen simfonični orkester, ne bo Big band ogrožen, se bo lahko arhiv urejal in marsikaj, kar bo sklenil programski svet na predlog generalnega direktorja in ob podpori nadzornega sveta. Vsi popravljalni ukrepi, ki jih je naložilo Računsko sodišče za leti 2009 in 2010, bodo lahko opravljeni. Socialni demokrati menimo, da je treba v poslovanju RTV slabosti odpraviti. Tisto, kar je pa nedopustno zavajanje, pa je populistično razglabljanje o tem, kaj bo to pomenilo za družinske proračune. Vsi socialno ogroženi, invalidni različnih kategorij, javni zavodi bodo oproščeni in so oproščeni plačevanja RTV prispevka. Tako za tiste, ki nimajo sredstev, je neokrnjen program javnega servisa zagotovljen. Prav bi pa bilo, da bi pregledali obseg javne službe in se vprašali, tako kot tudi v Evropi menijo, da je treba direktivo o medijih posodobiti, kaj si v sodobni družbi predstavljamo, da sodi v okvir javne službe. Ne zagovarjamo komercializacije programa, kajti RTV je zaupano marsikaj, česar nobena druga medijska hiša, bodisi televizijska ali radijska, ne zagotavlja: kakovosten program za vse, ki plačujejo RTV prispevek ali pa jim je zaradi njihovega socialnega položaja plačilo RTV prispevka odpuščeno. Zagovarjamo depolitizacijo RTV, zato bi bilo popolnoma nedopustno, da bi Državni zbor danes odgovarjal na vprašanje, za katere programske vsebine in namene naj bi bil RTV prispevek porabljen. To lahko samo tisti, ki ne želijo avtonomne RTV. Hvala.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da ni več interesa za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Želi kdo obrazložiti glas? Ja. Torej odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu poslank in poslancev. Besedo dajem gospodu dr. Vinku Gorenaku.
Hvala. Ko smo govorili o tem amandmaju prej na plenarni seji, sem vprašal vse poslance, ki tu sedijo, in direktorja RTV, kateri družbeni segment, ponovno poudarjam, kateri družbeni segment, ki se napaja iz državnega proračuna, v času krize dobi več. Odgovora na to vprašanje nisem dobil. In da ne bom pozabil, jaz amandmaja ne bom podprl, tako da ne bom vprašan. Zato še enkrat ponavljam – zdaj ne postavljam več vprašanja –, za socialno delo je Državni zbor odredil manj, RTV več; za pomoči v sociali – manj, RTV več; pogrebnino, ste rekli, da boste dali manj, RTV več; policija – manj, RTV več; vojska – manj, RTV več nezaposleni – manj, RTV več; socialni prispevki –manj, zdravstvo manj, šolstvo manj, kultura manj – madonca, kultura je tam nasproti mene zelo pomembna –, znanost manj [[...]]Zakaj torej RTV več? Če bi dobil odgovor na to vprašanje, pa ga nisem dobil, bi vaš amandma celo podprl. Tako pa ni odgovora na to vprašanje. Tudi generalni direktor je veselo tvital celo popoldne, potem je pa izginil, ko sem to vprašanje postavil. Odgovarjam še enkrat sam, ker odgovora ne dobim: zato, ker z državnim denarjem kupujete svojo lepoto na RTV. To je, žal, resnica. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Seveda take rešitve ne bom podprl, to moram povedati takoj in še enkrat. Najmanj, kar bi pričakoval od tistih, ki so predlagali takšno rešitev, je, da bi v tej dani situaciji vprašali, kaj o tem mislijo državljanke in državljani Republike Slovenije. Če bi to vprašali, bi dobili nedvoumen in jasen odgovor. In bog pomagaj takšni koaliciji, takšni vladi, ki se odloča v nasprotju z interesom večine državljank in državljanov Republike Slovenije! Danes je ta vlada in ta koalicija ponovno dokazala in pokazala, za kaj ji gre – gre ji izključno za zagotavljanje in zapiranje osebnih interesov, interesov posameznih ozkih skupin, niti malo jih pa ne zanima, kako bodo živeli upokojenci, tisti s 300 evri, tisti, ki so na Zavodu za zaposlovanje, in tako naprej. Niti najmanj jih to ne zanima! Takšne vlade, takšne koalicije si, bog ne daj, ne sme želeti in si ne želi slovenski narod! Bog pomagaj slovenskemu narodu! Vem, da bo enkrat prišel trenutek, ko bodo te zadeve prišle do točke, da bodo ljudje, ne glede na medijsko podporo, vsem vam jasno pokazali, da se s takšnimi rešitvami in takšnimi zadevami, kot si vi dovolite, ne strinjajo. Ta trenutek je zelo zelo blizu, verjemite mi. Lahko se je smejati, lahko se je norčevati, lahko je privilegirance privilegirati, ampak slovenski narod tega, verjemite mi, dolgo več ne bo toleriral. Verjamem svojim dragim volivkam in volivcem ter vsem tistim, ki živijo v naši predragi domovini, da bodo temu naredili konec.
Hvala, gospod Pojbič. Sledi obrazložitev glasu gospoda Franca Breznika. Imate možnost obrazložiti glas.
Tisti, se ki sedaj smejite z druge strani, vas sprašujem, kaj pomeni izraz "socialni", če to pomeni odhod na partizanske proslave. Mislim, da vseeno gre za sistem vrednot. Pri nas socialni mislijo, da če hodijo na partizanske proslave, da so socialni. Točno v tem primeru se vidi, da niste; da je to čisto neka druga politika. Dvig RTV naročnine ali pa, kot ste rekli, korak, samo da popravimo za nazaj. Mi smo pred ekonomskim in finančnim zlomom naše države. To je čisto napačen signal. RTV kot institucijo cenim; cenim sodelavce RTV, cenim prispevke. Verjamem, da je to javni zavod posebnega pomena, ampak žal mi smo pred razpadom sistema. Mislim, da smo petimi minutami znižali plače številnim zdravnikom, policistom, ki delajo za 700 evrov pri minus 20, plus 30, v smradu, v različnih težkih fizičnih pogojih, vojakom in vsem ostalim, medicinskim sestram na težjih oddelkih, kjer se borijo za življenje ljudi. Imamo celo vrsto otrok, v tem primeru, ko si ne morejo privoščiti dragih operacij izven naše države, mi pa v tem primeru rečemo, ni dosti. Približno sedem milijonov bo te razlike, smo danes računali. Ker sem socialen, vas sprašujem, kaj bi bilo, če bi sedaj razpisali referendum in vprašali, ali damo sedem milijonov v tem trenutku kot nek dodaten bonus v Rdeči križ, v Karitas, pomagamo tistim družinam, ki so gradile to državo, ali dvignemo ali ne. Poglejte, to je nonsens. Tu gre za favoriziranje določenih skupin, ki v teh težkih varčevalnih ukrepih ne bodo sodelovale. Pomembno je, da je televizija tista, ki ima vse. Govorite nonstop o boljšem upravljanju podjetij, ki so v javni lasti, sedaj pa delate drugače. Torej, direktorji niso tam, ampak samo, da peljejo te zadeve skozi, ne računajo na krizo in ne opravljajo dobro svojega dela. To je moje osebno mnenje. Verjamem, da je tudi mnenje večine tistih, ki gleda na to krizo z neke širše perspektivo. Tega ne morem podpreti in to ne pomeni, da sem [[...]] [[izključen mikrofon]]
Hvala za obrazložitev glasu. Naslednji bo obrazložil glas gospod Jerko Čehovin.
V nasprotju z mojimi predhodniki bom ta amandma podprl, predvsem zaradi tega, ker s tem popravljamo tisto nepremišljeno potezo ali napako, ki smo jo storili, ko smo znižali prispevek – ste znižali, ampak kljub temu ljudje mislijo, da je parlament v celoti. Pri tem želim še zlasti poudariti, da takrat so bili navedeni tudi argumenti vodstva RTV, kaj bo vse to povzročilo, kakšne težave. Ene med njimi so tudi v tem, da so nekateri programi, med drugim tudi parlamentarni program, prišli v situacijo, ker imajo zastarelo opremo. Druga stvar, kar je bilo že povedano, tega pa nočete razumeti, da je bil to del enotnega paketa podpisa dogovora s sindikati. Med njimi je močan del sindikata v javnem sektorju tudi sindikat RTV in pač so se izpogajali v tem smislu. Torej, ker gre dejansko za skupen paket ukrepov, ki jih danes sprejemamo, bom tudi ta amandma podprl.
Hvala. Gospa Maša Kociper bo obrazložila glas.
Hvala lepa. Želela sem opozoriti ravno na to vprašanje, ki ga je sedaj načel kolega Čehovin. Na to, kako zelo težko je dandanašnji v socialnem dialogu priti do nekega dogovora. Gospod Vizjak, ki je to počel v prejšnji vladi, se tega še verjetno posebej dobro zaveda. Če se spomnite, takrat ste nas pozivali, da naj spoštujemo socialni dialog in naj ne mešamo v podrobnosti tega dogovora, kajti podrobnost, ki se ne spoštuje, lahko poruši cel dogovor. Sedaj delate vi točno to in nočete razumeti tega, kar je povedal gospod Čehovin, da gre za skupek, za celoten paket dogovora, ki ga je potrebno spoštovati takšnega, kot je. Če se vi z njim ne strinjate, ga seveda ne boste podprli, to tudi ni potrebno, saj ste opozicija, mi ga pa bomo. To je eden od razlogov, da ga bom podprla tudi sama. Drugi razlog je ta, da se samo vrača to, kar je bilo odvzeto, in s tem zagotavlja javnemu zavodu, da bo sploh lahko izvajal program, ki ga po zakonu mora izvajati. Da se pa razlikujemo v tem, kaj menimo, da je dobro in za kakšnimi vrednotami stojimo, se je pa izkazalo v današnji razpravi. Mi menimo, da Javni zavod RTV Slovenija izvaja pomembno poslanstvo, nekomercialne vsebine pokriva, posveča se manjšim, obrobnim skupinam, narodnostnim, pokriva posebna področja kulture in tako naprej, slušno prizadete. Vse to so stvari, zaradi katerih si zasluži, da ima dovolj sredstev, da lahko dela še naprej v normalnih okoliščinah. Amandma bom podprla.
Hvala. Izčrpali smo vse, ki ste želeli obrazložiti glas. Želi pa obrazložiti glas še mag. Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Seveda tega amandmaja, ki dviga RTV prispevek, ne bom podprl. Pravzaprav mi je skrajno nenavadno, da je šlo tukaj za specifičen, pravzaprav težko rečem, da socialni dialog, kajti tukaj je bila Vlada na eni strani in sindikati na drugi. Ko sem govoril o socialnem dialogu, sem govoril o tripartitnem socialnem dialogu, kjer imate delodajalce, delojemalce in vlado kot moderatorja. To je bilo pri Zakonu o delovnih razmerjih, tudi pri pokojninski reformi smo kot vlada delovali kot moderatorji in takrat sem pozival na spoštovanje dogovora med obema socialnima partnerjema, ki sta delodajalec in delojemalec. V temu primeru se je pa Vlada pogajala s sindikati in je Vlada eden izmed socialnih partnerjev in dovolite mi, da izražam skepso in dvom na takšen način in na takšne rešitve. Namreč, povsem nenavadno je, da sindikat zahteva poseg v zadeve, ki sploh niso stvar sindikata. RTV naročnina, RTV prispevek nima nobene zveze s plačami v tem, kajti to določa sistem plač v javnem sektorju. To se pravi, zaposleni v RTV hiši delijo usodo s celim javnim sektorjem, njihove plače se določajo drugje, niso povezane z višino RTV prispevka. Nobene korelacije med višino RTV prispevka in plačami ni. To ni nobena stvar socialnega dialoga, kot ni stvar socialnega dialoga dvig davka ali kakršna koli, ne vem, cena energentov in tako naprej. Zdi se mi, da je tukaj šel eden pogajalec malo predaleč, in mi je ljubo, da lahko povem, da temu nasprotujem, da se kaj takšnega verjetno ob nekih drugih časih ne bi nikoli zgodilo in temu bom nasprotoval.
Hvala. Še gospod Tanko želi obrazložiti glas [[...]] [[oglašanje iz klopi]] Proceduralno je bilo? [[oglašanje iz klopi]] Bom vas kar pozval k prijavi za obrazložitev glasu, ker vas je več. Besedo ima najprej gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Danes sem zelo aktivno spremljala vaše razprave o RTV prispevku in moram reči, da osebno ne podpiram dviga RTV prispevka, predvsem zaradi tega ne, kar sem tudi včeraj poudarila v svojem poslanskem vprašanju. Namreč RTV zavod ima prav gotovo še svoje notranje rezerve in dober menedžment lahko poskrbi, da se programi lahko izvajajo v skladu s shemo, ki si jo želijo in seveda v službi nas gledalk in gledalcev. Žal pa ta dvig prispevka, za katerega ima koalicija vso pravico, da ga predlaga, mislim, da ni pravi ukrep in je dejansko eden od tistih ukrepov, ki ne prinaša neke dodane vrednosti. Zato je moj glas proti.
Hvala. Sledi gospod Franc Jurša. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi, bom kratek, ker je že pozna ura, ampak vseeno se mi zdi, da je prav, da povem, kako bom glasoval. Namreč v preteklosti, ko smo zniževali RTV prispevek, sem sodeloval tudi v tisti koaliciji in sem temu znižanju nasprotoval. Potem je prišlo do kompromisne rešitve, predlagala jo je Državljanska lista kot koalicijski partner takrat in sedaj in smo dejansko zadevo omilili s 5-odstotnim dvigom oziroma zmanjšanjem prispevka. Tokrat prihaja do predloga, da se prispevek dvigne. Če ne bi bilo to v paketu, ki je, bi glasoval proti temu, ker če na vseh ravneh znižujemo prispevke, bi jih dejansko morali tudi tukaj. Ampak glede na to, da sem rekel, da ne bom podprl niti tistih, ki ste rekli dol, niti tistih, ki ste rekli gor, se bom vzdržal. Hvala.
Hvala. Še gospod Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda bom glasoval za to, da se prispevek za RTV naročnino ne bo povečal. Prvič zaradi tega, ker je dovolj jasno sporočilo Računskega sodišča, da mora RTV narediti popravljalne ukrepe glede svojih financ in glede smotrnosti uporabe javnih financ, glede smotrnosti uporabe prispevkov, ki ga že plačujejo državljani in državljanke in ki je bil uporabljen tudi netransparentno in v nasprotju z zakonodajo in v nasprotju s standardi, ki se uporabljajo pri javnih zavodih. Drugo, kar je, dejansko ne vemo, kaj je dodana vrednost pri RTV za ta prispevek. Ne vemo, kako boljši bo ta program, kaj bo doprinesel gledalcem in gledalkam, ne vemo tudi, kako se bodo ta sredstva dejansko uporabila. Zaradi tega ni nobenih razlogov, tako pravi tudi vodstvo RTV, da se s tem prispevkom dodatno obremenjuje ljudi. To pomeni, da je dejansko predlog nastal, kot kaže, kot kravja kupčija; kot kravja kupčija v pogajanjih med partnerji in nima nobene realne osnove.
Hvala. Še gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala za besedo. Tega amandmaja na bom podprl. Razlogov je več. Napake, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče in so povezane tudi z neplaniranimi, nenačrtovanimi in nezakonitimi odlili iz zavoda, znašajo približno 10 milijonov evrov. Z znižanjem plačne mase v RTV bo približno prihranek 3,5 milijona evrov, se pravi dodatno, in s tem zvišanjem, ki so ga korporativno dogovorili s sindikati, pride dodatno približno 6 milijonov evrov za Javni zavod RTV. Mislim, da že iz naslova varčevanja, racionalizacija dela, zakonitosti dela v zavodu in zmanjševanja plačne mase pride približno 13 milijonov evrov izplena v zavodu in tega denarja absolutno ne potrebuje. Je pa ta način dela, ki se je zgodil pri pogajanjih, nek dokaz, da samoupravljanje na RTV funkcionira v polni meri. V polni meri. Mi ne potrebujemo vodstva RTV, če se sindikati pogajajo z Vlado o korporativnih prihodkih, davčnih prihodkih in tako naprej. Ne potrebujemo nobene drage uprave na RTV, ampak to pustimo sindikatom in ti bodo upravljali, menedžirali javni zavod, samoupravno, tako kot ga sedaj. Očitno je to sistem, kjer je odsotno popolnoma vse, kar je potrebno za dobro vodenje zavoda. Zato tudi tako poročilo Računskega sodišča. Kljub temu da ste tako skrbni gospodarji v tej državi, boste dodatno odobrili 6 milijonov evrov za RTV, ki ga bodo plačali državljani. To pa je z logiko skregano dejanje in tudi nekorektno dejanje, namesto da bi zahtevali odgovornost v vodstvu zavoda, mu dodatno dodajate še dodatne vire.
Hvala. Ugotavljam, da ni več želje po obrazložitvi glasu – še je [[...]]Predlagam, da se prijavite tisti, ki želite obrazložiti glas. Gospod Peter Oder ima besedo. Izvolite.
Hvala za besedo. Tudi jaz sem proti dvigu prispevka za RTV. To pa ne pomeni, da sem tudi za to, da se poruši socialni dogovor, ki ga je sklenil minister, pa četudi je slab, ampak tega imamo na razpolago, drugega nimamo. Je pa zame nagravžno že cel dan poslušati tiste, ki so sodelovali pri upravljanju te države že kar nekaj mandatov in s svojimi odločitvami privedli do takšnega socialnega stanja, kot je v državi. Danes že cel dan poslušamo grajenje zgodb, svojih populističnih zgodb, na 60 centih. Jaz bom glasoval za ta amandma.
Hvala. Naslednji bo obrazložil glas gospod Janez Ribič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospe in gospodje! Danes smo razpravljali o tem, da bi sprejeli neke ukrepe, ki bi razbremenili proračun, kajti vemo, v kakšnem stanju smo se znašli. Komaj smo v prejšnji vladi uspeli znižati RTV prispevek, kar je bilo veliko delo, saj smo pokazali, da je treba varčevati na vseh področjih. Danes govorimo o tem, da bi se ta RTV prispevek zopet zvišal nazaj. Ko stopiš muci na rep, se oglasi. Danes si nekateri želijo kupovati naklonjenost in popularnost, da bodo lažje vladali naprej. Na drugi strani se izvajajo ukrepi, zapirajo se pošte na podeželju, ne najde se sredstev za povračilo tam, kjer so bile poplave, kjer so plazovi, mi pa se danes tukaj igračkamo z neko stvarjo, ki sigurno bi pomagala pri razreševanju problemov v našem proračunu. Hvala.
Hvala. Besedo dajem še gospodu Jožefu Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Nasprotoval bom temu amandmaju, zato ker nasprotujem dvigu RTV prispevka. Naj vas spomnim, spoštovane kolegice in kolegi, ko je pred nami naša nekdanja kolegica Alenka Bratušek bila, ko se predstavljala kot kandidatka za mandatarko, sem ji zaželel veliko uspehov in veliko medijske podpore. Moja želja se očitno uresničuje, bi pa najbrž našo razpravo bistveno skrajšali, če bi si na začetku razprave postavili naslednje vprašanje: na eni strani ima RTV hiša 86 milijonov budžeta, če lahko tako rečem, s tem povišanjem bo imela, če zaokrožim, 90 milijonov evrov. Zdaj vas, kolegice in kolegi, sprašujem: Ali bodo državljani Republike Slovenije, če bodo gledali in uživali ob programu za 90 milijonov bolj srečni, bolj zadovoljni in ali bodo nesrečni, če bodo uživali in gledali program samo za 86 milijonov evrov? To je ključno vprašanje. Ne bodo nič bolj srečni in ne bodo nič manj nesrečni. Zato je brez zveze, da smo pokurili cel popoldne zato, da razpravljamo, kar zadeva koalicijo, o všečnih predlogih, kar zadeva državljane, pa seveda tragičnih, saj udarjajo po žepih tistih, ki že tako ali tako praktično nimajo nič. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na odločanje, in sicer o amandmaju k 10. členu. Predlagatelji amandmaja so poslanske skupine Pozitivne Slovenije, Socialni demokrati, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 34. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju k 10. členu. Prehajamo na obravnavo amandmaja k 11. členu. Predlagatelj amandmaja so poslanke skupine Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Jožef Kavtičnik se odpoveduje. Mag. Andrej Vizjak bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Spoštovani! S tem amandmajem tri poslanke skupine opozicije želimo preprečiti dvig DDV oziroma davka na dodano vrednost, kot ga predlaga v noveli Zakona o izvrševanju proračuna koalicija oziroma vlada. Menimo namreč, da je dvig DDV v tem trenutku škodljiv ukrep tako za državljane kakor tudi za gospodarstvo. Namreč, Slovenija se nahaja še vedno v negativnih številkah, ko govorimo o gospodarski rasti, torej imamo gospodarski padec, gospodarstvo pri nas nazaduje, smo v tako imenovani recesiji in če pogledamo tudi obete za naprej, ne kaže bolje in smo med slabšimi državami sedemindvajseterice glede gospodarskih obetov. Sleherni dvig davka in tudi davka na dodano vrednost dodatno slabi gospodarsko aktivnost in za izhod iz krize potrebujemo zagon gospodarstva, ne pa ukrepe, ki dodatno slabijo gospodarsko aktivnost. Torej je ukrep, ki je pred nami, je škodljiv, zmanjšuje potrošnjo in bo prizadel tudi državljane z najnižjimi dohodki nesorazmerno bolj kot druge. To je najmanj socialni davek, saj je regresiven in udari tiste z najnižjimi prihodki bolj – v sorazmerju s tistimi z višjimi prihodki. Menimo, da bi morala Vlada postoriti vse kaj drugega na odhodkovni strani proračuna, torej racionalizirati delovanje države, javnega sektorja, preden bi posegla po takšnih ukrepih, ki zavirajo gospodarsko aktivnost. Bojimo se tudi, da ta dvig DDV ne bo prinesel želenih finančnih učinkov v državni proračun in da bo čez čas ali kar kmalu treba poseči po dodatnih ukrepih. Tu bo sedanja priložnost zamujena, kajti z dvigom DDV se odlašajo nekateri bolj potrebni ukrepi, ko govorimo o racionalizaciji javnega sektorja. Danes sem tudi iz koalicijskih vrst slišal predloge, da potrebujemo reformo delovanja javnega sektorja – res je, racionalizacijo na marsikaterem področju tudi v obsegu ne samo v neznatnem številu oziroma odstotkih, ko govorimo o plačah. Tega se ne lotevate čeprav bi bilo to potrebno, in posegate po ukrepih, ki škodujejo gospodarstvu in državljanom, zato v Slovenski demokratski stranki ne bo podpore dvigu DDV in bomo podprli ta amandma, ki to preprečuje.
Hvala. V imenu poslanskih skupin želi še obrazložiti glas Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala lepa. Seveda amandmaja Poslanske skupine SDS oziroma opozicije ne bomo podprli. Zagotovo kakršno koli zviševanje davkov ni neka priljubljena in najboljša rešitev, vendar premierka je pred dobrim tednom tukaj poudarila, da se iščejo rešitve in med vsemi rešitvami zagotovo tista, ki je najmanj slaba. Dvig DDV ni nekaj novega, dvig DDV so sprejeli tisti poslanci, ki so potrdili ZUJF, to so danes v glavnem opozicijski poslanci. Torej, z dvigom DDV ne prizadenemo gospodarstva – največje izvoznike. Oni poračunavajo davek, danes so oni predstavniki, gonilna sila razvoja gospodarstva. Res pa je, da v teh kriznih časih moramo razmišljati o tem, na kakšen način izplavati iz krize. Danes se k sreči v Republiki Sloveniji še odločamo sami. Zatorej takšna rešitev dviga DDV, ki pa ne bo predstavljal bistveno višjega odstopanja od povprečja v Evropski uniji, še vedno bomo med nižjimi stopnjami. Letos je dvignilo DDV šest držav, zatorej ta ukrep ni toliko škodljiv, kot se je danes od devete ure do poldruge ure na seji Odbora za finance razpravljalo. Gospodarska rast, ohranitev delovnih mest – če naše največje izvoznike ne bomo podpirali, katerih ta davek tudi ne bo prizadel, potem tudi manjši podjetniki ne bodo imeli dela. Zatorej tega amandmaja opozicije ne morem podpreti in dvig DDV je bil tisti, na katerega smo gledali tako koalicijski kot opozicijski poslanci že v zadnjem času.
Hvala. Želi še kdo od poslank in poslancev obrazložiti glas? Želi in vas vabim k prijavi. Gospa Alenka Jeraj, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Dviga DDV ne bom podprla. Ekonomist Igor Masten je rekel: "Osnovni obrisi učinka dviga DDV so znižanje zasebne potrošnje, znižanje bruto domačega proizvoda, znižanje zaposlenosti ter padec tako izvoza kot uvoza." Gospa premierka je povedala, da se bo dvig DDV poznal pri družinah zelo malo, torej samo 2,3 evra dodatnih stroškov. Ob tem seveda ni povedala, da je to strošek samo za hrano, da pa je treba še računati na stroške za stanovanje, se pravi voda, elektrika, smeti in tako naprej, da je treba upoštevati odhodke v zvezi s transportom, torej za gorivo, in da vse skupaj to znese samo Ľ potreb, ki jih imamo v gospodinjstvu; da je potem treba kupiti še kaj za rekreacijo, obutev, kulturo in podobno. Razen, če bomo vse to nehali delati. Dvigu DDV zaradi izkušenj iz drugih držav, na premier Hrvaške, kjer je dvig DDV za dve odstotni točki povzročil dvig inflacije z 2,1 odstotka v letu 2011 na 4,7 odstotka v letu 2012. Hrvatje so hitro ugotovili, da je to slab ukrep, da se je vse podražilo in da ni prineslo tristo enaintrideset milijonov, kolikor so računali. Prepričana sem, da tudi v našo blagajno ne bo prineslo dvesto petdeset milijonov evrov, na kolikor računa premierka. Mi smo v preteklosti, predvsem v času Pahorjeve vlade, naredili veliko napak, premier Pahor je povedal, da je njegova vlada postavila napačno diagnozo in zdravila z napačnimi ukrepi. Sedaj to ponovno delate, mi vas na to opozarjamo in tega nočete slišati, čez eno leto se bomo pa pogovarjali točno o tem, da nismo v proračun dobili toliko, kot smo računali, da se je proizvodnja zmanjšala in da smo mimogrede povzročili propad še nekaterih podjetij in izgubili še nekaj delovnih mest. Zato, kot rečeno, nasprotjem dvigu DDV.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Hvala lepa za besedo. Dovolite mi, da se prvo kot podpredsednik Odbora za kulturo po eni strani tudi zahvalim vladni koaliciji. Verjamem, da bodo od zdaj naprej seje pod vodstvom gospe Potrate precej lažje, saj ne bo več govora o varčevanju tam, kjer ni potrebno – bojda. Ko sem prej govoril o dvigu DDV, je precej poslancev vladne koalicije zapustilo sobo oziroma dvorano, ampak dovolite mi, da še enkrat ponovim svojo misel od prej: fevdalci so pobrali desetino, v času vlade Alenke Bratušek pa bomo imeli samo še desetino. Danes smo slišali precej novih, starih, idej beograjske ekonomske šole. To je, do vratu obdavčiti vse, kar hodi, kar leze, kar ustvarja, kar producira. Verjemite mi, da sem mnogokrat slišal, da je dvig davka na dodano vrednost zadnji ukrep; ukrep, ki bo izpeljan samo takrat, ko ni več drugih rešitev. Ampak po dobrih treh mesecih vlade Alenke Bratušek nam že dajete mnenje, da ste končali. Tako sem po eni strani razočaran nad tem vašim aktivnim delovanjem, da obdavčimo vse enako, da prizadenemo gospodarstvo, dvig DDV po eni strani, veste, je ukrep, ki bo enako prizadel najbogatejše kot najrevnejše, in ukrep, ki verjetno tudi mednarodni javnosti kaže, da ste brez idej in brez izjem. Slabo banko je bilo treba zrušiti, ker bi marsikdo moral oditi sedet, čeprav v teh dneh marsikateri mlad posameznik v tej državi vidi, da enostavno ni prihodnosti. Verjamem, da je za to odgovoren marsikdo od vas, ki to danes podpira. Dovolite mi, da zaključim z besedami, da bomo petje internacionale v Stožicah drago plačali, ne samo tukaj prisotni, ampak tudi generacije, ki prihajajo.
Hvala. Mag. Andrej Šircelj je naslednji, ki ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovane gospe in gospodje! Nekoliko sem zaskrbljen zaradi neznansko lahkotnostjo sprejemanja povečevanja davkov, še predvsem tistih, ki najbolj obremenjujejo najrevnejše. Ne vem, kako gre to sicer skupaj z novo Socialno demokracijo, ne vem, kako gre to sicer skupaj z liberalnostjo, ne vem, kako gre to skupaj s tem, da se bo dejansko nekaj novega ustvarilo, ker tukaj se ne bo, ampak dejansko se obdavčuje tiste, ki imajo najmanj, glede na njihov dohodek največ. Če je to stvar nove Socialne demokracije, je prav, da to izvemo, je prav, da ste to dokazali s to neznansko lahkostjo povečevanja davka na dodano vrednost. Tega seveda ne bom podprl, zaradi tega ker ima to povečevanje davka na dodano vrednost vsekakor več slabih lastnosti kot dobrih lastnosti, zaradi tega ker ima več odprtih vprašanj kot odgovorov na vprašanja. Dejansko je finančni učinek tega davka nepredvidljiv, dejansko če gre tukaj za zadnji ukrep, za tisti ukrep, ki se sprejme na koncu, potem je treba to jasno in glasno povedati. Drugače pa ima ta vlada pred seboj še veliko drugih ukrepov, bi jih imela, če bi malo pomislila in bi lahko javnofinančno situacijo reševala na drugačen način. Maske so padle, ve se, kdo je za povečanje novih davkov, ve se, kdo je za to, da se dodatno obremeni gospodarstvo in da se dodatno obremeni prebivalstvo In ne nazadnje, izvedeli bomo tudi, kakšni bodo učinki in kakšen bo odziv na program stabilnosti. Žal so to nepravilni ukrepi ob nepravem času.
Hvala. Še gospa Aleksandra Osterman, izvolite.
Spoštovani! Kot je bilo danes že velikokrat povedno, je situacija, v kateri smo se znašli, nezavidljiva, ni rožnata. V tej situaciji smo se znašli prav vsi. Ukrepi, ki jih moramo sprejeti danes, ne jutri, ne 2014 in ne vem kdaj, niso nič kaj prijetni, a mislim, da je bolje, da jih sprejmemo mi, ne nekdo tretji, ki nam bo vsiljeval svoje pogoje in svoje ukrepe. Dvig katerega koli davka ni prijeten za gospodarstvo in ne spodbuja gospodarske rasti. Enako ali še bolj negativno pa na gospodarsko rast vpliva radikalno znižanje javnofinančnih odhodkov. To so dejstva. Paradni konj slovenskega gospodarstva so izvozna podjetja, ki proizvajajo največji delež BDP. Prav ta podjetja dvig DDV ne bo prizadel zaradi sistem poračunavanja. Zato je dvig DDV za slovensko gospodarstvo, ki je izrazito izvozno, trenutno najmanj negativen ukrep. Zato amandmaja ne bom podprla. Hvala.
Hvala. Končali smo z obrazložitvijo glasu. Več vas je še zainteresiranih. Predlagam, da se prijavite k možnosti za obrazložitev glasu. Gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes sem razlagal nekaj o ekonomski teoriji. Govoril sem predvsem o zadevah, ki se tičejo specifičnosti slovenskega gospodarstva. Dvig DDV pomeni zame zadnji žebelj v krsto slovenskega gospodarskega sistema in kolaps sistema. Slovenci ne plačujemo davkov, slabo pobiramo davke, vaš ukrep pa bo v kratkem sprožil še več sive ekonomije, dela na črno, zmanjšali boste povpraševanje po slovenskih produktih, izdelkih. Nižji sloji bodo šli v tako imenovano kupovanje substitutov, zamenjava teh izdelkov za nižje cenovne izdelke tujih proizvajalcev. S tem boste dodatno zmanjšali potrošnjo predvsem pri slovenskih brendih, pri slovenskih blagovnih znamkah. Gornji del, elita, bo še naprej kupoval v New Yorku, Milanu in v Berlinu. Ostali tujci, ki so nam umetno dvigovali povpraševali, se bodo umaknili iz Slovenije na dolgi rok, šli bodo v svoje lastne države, šli bodo v prihodnjo evropsko državo Hrvaško in to je tisto, kar bo. Sam sem prepričan, da to zgodbo, to ekonomsko politiko beograjske šole, kot jo imenujemo, smo lahko videli tisti, ki ste v srednji ali starejši generaciji, 25, 30 let nazaj: odhod naših ljudi, kupovanje čez mejo, gneče v čezmejnih trgovinah in totalni zlom. Še enkrat vas opozarjam: ne dvigujte DDV! Prihodki bodo mogoče v dveh, treh mesecih nekoliko večji, v srednjem in dolgoročnem obdobju pa je to zadnji žebelj v naš gospodarski sistem. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Najprej popravek. SDS ni sprejela povišanje DDV. To se dogaja sedaj. Drugo, kar je, moram povedati, da bo DDV imel negativne posledice za vse tiste, ki kupujejo tehnološko opremo, zahtevno tehnološko opremo v tujini. Zahtevno tehnološko opremo se kupuje zato, da si boljši, da si konkurenčen. Pri nekaterih se to poračunava z DDV, ne pa pri vseh, ker tehnološko opremo ne kupujejo samo izvozniki. Dvig DDV bo pomenil dvig komunalnih storitev. Dvig DDV bo pomenil dvig prehrane in tu imamo v tej državi kup družin, ki vse prihodke, ki jih dobijo, tekoče porabijo za mesečno oskrbo, za mesečen servis. Če imajo tisoč evrov, približno tisoč evrov je tega, in od tega bodo plačali DDV. Bi pa rad opozoril, da smo v mnogo boljših časih tu doživeli spektakel, ko je ena izmed poslank prinesla predsedniku Janši položnice, zato ker je bilo v tej državi težko. Danes ta poslanka ne govori, danes ta poslanka nima položnic s seboj in bo mirno glasovala za povišanje davka na dodano vrednost in tudi drugih davščin v tem primeru. Sam pa za to povišanje davka ne bom glasoval.
Hvala. Gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Prepričan sem, da vsi tisti, ki ste sprejeli to odločitev, da danes potrdite to, kar je predlagano, torej povišanje DDV, spodnje in zgornje meje, niste prisluhnili svojemu narodu, svojim ljudem. Ne morem razumeti, in še enkrat moram to povedati, ljudje, gospodarstveniki, podjetniki, obrtniki, vsi so jasno povedali in vas prosili, da ne delajte tega, ker to delate proti lastnemu narodu, proti ljudem, ki so za vas glasovali. Kakšna je vaša zavest? Kakšna je vaša morala, da si dovolite sprejemati rešitve, ki so škodljive, torej v škodo tistih, ki so za vas glasovali? Tu je nepomembno, kdo je v kateri stranki, absolutno nepomembno! Še enkrat: gospodarstveniki, upokojenci, ljudje, ki so na Zavodu za zaposlovanje, in vsi tisti, ki iščejo rešitve, kako preživeti, na eni strani, na drugi strani pa zagotavljati rešitve, kako morda ustvariti novo delovno mesto, so vam povedali, da je to za njih nesprejemljivo. In vi, kot da tega ne slišite! In zdaj se smejite. Predsednik Poslanske skupine DeSUS me gleda v obraz in se smeji, kot da govorim nekomu z Marsa. Si lahko predstavljate, takšne predstavnike imajo določene skupine v parlamentu! To je izpod vsakega nivoja! Tega predloga ne bom podprl, zato ker se zavedam, zakaj so ljudje oddali glas zame, zakaj so ljudje oddali glas za Slovensko demokratsko stranko –, da ne bomo dovolili sprejemanja odločitev, ki gredo v škodo slovenskega naroda. Mi tega ne bomo dovolili, zato bomo glasovali [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Mislim, da lahko ugotovim, da ni več želje po obrazložitvi glasu. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju k 11. členu, ki so ga vložile poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 47. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 12. členu. Predlagateljice amandmaja so poslanske skupine Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne želi.]] Želi kdo od poslank in poslancev obrazložiti glas? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 1. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 18. členu. Predlagateljice so poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Samo gospod Vizjak. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Vizjak, imate besedo.
To je zelo zanimiv amandma in člen, ki ga je zopet nekdo izpogajal, je pa neposredno škodljiv. Pa bom obrazložil, zakaj, že uvodoma sem to povedal. Namreč, dovoljuje, da neposredni in posredni proračunski uporabniki lahko prerazporejajo pravice porabe s kontov, ki govorijo o materialnih stroških, na konte za plače. Kar pomeni, da tisto, kar bo privarčevano pri materialnih stroških, bo zapravljeno za plače pri neposrednih in posrednih proračunskih uporabnikih. In poglejte, kaj so zapisali sindikati državnih organov Slovenije: "Tako smo po prizadevanjih na pogajanjih zagotovili 99,3 milijona evrov za potrebne prerazporeditve." Sindikat ocenjujejo, da so zagotovili s temi amandmaji skoraj sto milijonov prerazporeditev na plačne konte. Torej, vse to, kar je nekdo dosegel ali je misli, da je dosegel pri znižanju plač, bo nazaj vrnjeno in prerazporejeno z materialnimi stroški, kar bi lahko bili neposredni prihranki. Torej to, da se ne zaveže proračunskih uporabnikov in tudi ostalih, da poslujejo v skladu z odmerjeno maso plač in nič več, ruši vse, za kar smo si prizadevali pri omejevanju mase plač v javnem sektorju. To se pravi s temi rešitvami, ki so notri na podlagi zahtev sindikatov, s temi prerazporeditvami boste dejansko sfižili dobršen del finančnega učinka, ki je bil pričakovan in nujen na plačnih kontih oziroma pri plačah zaposlenih v javnem sektorju. Teh sto milijonov pravic prerazporeditev so ocenili sindikati državnih organov, za katere verjamem, da zelo dobro poznajo proračun, zelo dobro poznajo tudi to, kar je bilo na mizi, in to, kar so dosegli, in zelo vedo tudi, zakaj so na koncu podpisali; ker so podpisali pravzaprav to, da imajo relativno nezmanjšane pravice in da ne bo resnega reza v plačno maso v javnem sektorju. Vsi pa ugotavljamo, jaz upam, da je na tej odhodkovni strani tukaj še kakšna rezerva pri racionalizacij tudi števila zaposlenih. Tukaj ste se odpovedali ne samo s to določbo, ampak tudi z zavezo, da ne boste posegali v to do konca naslednjega leta, eni priložnosti, ki je žal zamujena. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli in te prerazporeditve želimo preprečiti.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 18. členu, predlagateljice poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Ljudske stranke in Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo. V drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k 10. in 12. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas tudi, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugih obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Mag. Andrej Vizjak.
V Slovenski demokratski stranki bomo zaradi takšnih odločitev pri naših amandmajih noveli Zakona o izvrševanju proračuna za letošnje leto in prihodnje leto nasprotovali. Trije temeljni razlogi so, zakaj nasprotujemo temu zakonu. Prvi razlog in najpomembnejši razlog je ta, da z novelo Zakona o izvrševanju proračuna dvigujemo davek na dodano vrednost. S tem dodatno dušimo, zaviramo gospodarstvo in bomo s tem prispevali približno 0,7 odstotka k dodatnemu padcu gospodarske rasti na letni ravni. Mislim, da je to v tem trenutku nedopustno, da je ogroženih, ne ogroženih, da bomo s tem ob znatno število delovnih mest, ocene so različne, vendar menim, da bo poleg gospodarstva in poleg teh novih brezposelnih to občutil tudi sleherni na svojem družinskem proračunu, kajti ta davek bo prizadel še zlasti tiste, ki se danes zelo težko prebijajo iz meseca v mesec, ko težko poravnavajo stroške za hrano, ogrevanje, za komunalo in ostale stroške, na katere imajo zelo malo vpliva, ki se dražijo tudi zaradi uvajanja takšnih in drugačnih novosti. Cene komunalnih storitev na primer, zaradi novih deponij, zaradi novih predpisov pri ločenem zbiranju odpadkov in tako naprej, na to je zdaj še davek, in tem ljudem, ki so že res na tisti meji revščine, bo ta vaš dvig DDV dodatno znižal kakovost življenja oziroma jih pahnil v revščino. Drugi razlog, zakaj nasprotujemo temu zakonu, je dvig RTV naročnine. Danes tukaj niste postregli niti z enim razlogom, zakaj se dviga RTV naročnina za 5 odstotkov oziroma za nekaj milijonov evrov. Tudi niste niti z enim prepričljivim podatkom povedali, kam bo šel ta denar in kaj bodo gledalci, ki plačujejo to RTV naročnino – pravzaprav ne gledalci, kaj bodo tisti, ki imajo priključek, dobili za to, tudi če ne gledajo tega programa. Skratka, ni nobenega učinka od tega denarja in denar je vrnjen v podjetje oziroma v zavod, ki relativno neracionalno deluje, kar je ugotovilo tudi Računsko sodišče. Tretji razlog je, da dopuščate prerazporeditve na konte mase plač, kar pomeni, da so dodatni razlogi za to, da se ne omejuje javnega sektorja pri funkcioniranju. S tem boste pravzaprav nesistemsko, dolgoročno povzročili škodo, ker bo ta sektor ostal po obsegu manj dotaknjen, kot bi lahko sicer, in to so škodljivi nastavki za reševanje problemov te države, ki so pa žal iz meseca v mesec bolj pereči.
Hvala. Obstaja še želja za obrazložitev glasu poslank in poslancev, zato vas vabim k prijavi. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Najprej moramo ugotoviti, da sem pogrešal glavnega vladnega pogajalca za te ukrepe. Če je bil dovolj dober, da se je v imenu vlade pogajal s sindikati, bi bil najbrž tudi primeren, da bi nam razlagal te dogovorjene ukrepe v Državnem zboru. Mislim, da je to ena velika pomanjkljivost. Predloga zakona ne bom podprl predvsem zaradi tega, ker prinaša veliko dodatno obremenitev z davki. Pa ga ne bom podprl tudi zato, ker ta predlog ni varčevalen, ker je usmerjen samo v povečevanje obremenitev, ničesar pa ni narejenega in predlaganega s področja racionalizacije. Podprl ga ne bom še iz enega razloga; predvsem tudi zato, ker nihče ne pove, kaj je še dogovorjenega, kar ni v teh zakonih. Če držijo napovedi, da se je dr. Virant dogovoril še za različne stimulacije, nagrade in kar koli v javnem sektorju, med tistimi, ki so člani sindikatov, in tistimi, ki niso člani sindikatov, potem smo prišli do situacije, ko je s tem dogovorom dejansko stimuliran nek naborniški sistem za sindikate. ko se bo direktno stimuliralo včlanjevanje v sindikate, zato ker bodo potem dobili drugačne, boljše jubilejne nagrade, odpravnine in še kar koli drugega. Ta del pogajanj ni nihče do zdaj nikomur pojasnil in to štejem za veliko pomanjkljivost in tudi za veliko zlorabo zaupanja vseh tistih, ki v Državnem zboru sprejemamo te zakone, in tudi tistih, ki bodo pač te posledice trpeli. Pa še nekaj. Zdi se mi, da če te napovedi držijo, je šlo za veliko zlorabo pogajanj in tudi za, po moje, zelo neustavno rešitev in dogovore na teh področjih. Glasoval bom proti.
Hvala. Gospod Franc Bogovič, imate besedo.
Hvala. Tudi jaz sam in v Slovenski ljudski stranki bomo žal morali glasovati proti temu zakonu, ki spreminja Zakon o izvrševanju proračuna. Kot sem že danes dejal, ne gre zgolj za neke parcialne ukrepe, ki so bili danes cel popoldan napadani, pa se je šlo včasih resnično za manjše zneske, gre za koncept, kako se želi voditi državo v naslednjih dveh letih. Sprememba ZIPra konzumira dogovor, ki je bil sklenjen s sindikati, začenja s prvim valom novih davkov in to ni ekonomska politika, katero bi lahko v Slovenski ljudski stranki podpirali. Kot sem že danes dejal, v samem tem dogovoru so tudi nekatere točke, ki mejijo na del koruptivnega dejanja, na moralno-etično sporno početje, kajti to, da se z davkoplačevalskim denarjem dela na tak način, da se vladni pogajalci in sindikalni pogajalci dogovorijo za posebne koncesije, za dodatke 20 odstotkov pri jubilejnih nagradah, pri pomočeh, je nekaj, kar zagotovo ne sodi v današnji čas in kar se iz davkoplačevalskega denarja ne bi smelo plačevati. Na nek način pa več kot očitno kaže na neko navezo, na sprego, v kateri se želi v letu 2013, 2014 zagotoviti na nek način mir na cestah, porabo javnega denarja, na koncu leta 2014, ko pa bo tudi ta dogovor stekel, pa se bojim, da bomo zabredli še v bistveno bolj rdeče številke, kot smo danes. Kot sem že danes dejal, delamo nemoralo, neetično tudi do naših otrok, do naše generacije, ki prihaja, kajti ta bo morala plačati to zgrešeno politiko, ki se vodi že vse od začetka finančno-ekonomske krize. Enostavno tukaj želimo resnici pogledati v oči in s pravilnimi in pravilno uravnoteženimi ukrepi na zmanjševanju odhodkov in novih davkih voditi primerno politiko.
Hvala. Besedo dajem gospodu Jerku Čehovinu. Izvolite.
Seveda nobeno višanje davkov ni popularno in tudi, če bi ljudi vprašali, se še nobeni državi ni zgodilo, da referendumsko bi podpirali to zvišanje. Ampak, še enkrat ponavlja, ko to delamo, delamo predvsem zaradi tega, ker sta tako letošnji proračun kot tudi ZIPro, popolnoma neoperativna in neusklajena. Dejstvo je, da smo ob sprejemu štafete, če tako rečem, od prejšnje vlade podedovali 700 milijonov minusa plus tako famozne konverzijo CoCo obveznic, za katere je bilo toliko govora lani v tem času, kako bodo perfekten instrument, za katerega se bodo razne institucije teple, da ga bi odkupile. S tem smo povečali tudi delež države v največji državni banki. Poleg tega je dejstvo, da smo ta DDV – pravzaprav ste ga že zapravili. To povišano stopnjo DDV je že prejšnja vlada zapravila. Dejansko je tako in praktično moramo sanirati to, kar ste do sedaj delali. Še enkrat pa ponavljam, nihče z veseljem ne dviguje davkov. Mislim pa, da vam je jasno tudi iz poročil Umarja in tudi Gospodarske zbornice: če že povišanje davkov, je ravno DDV v tem trenutku še najbolj nevtralen. Dejstvo je še nekaj, kar zelo neradi priznate, zlasti tisti, ki se hvalite z dolgoletnimi mandati v Državnem zboru, da te krize ni povzročila Pozitivna Slovenija, ki to vlado vodi dva meseca. Tega tudi nočete priznati [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Še gospa Renata Brunskole bo obrazložila glas.
Sama bom podprla sprejetje ZIPra, da zadeve v Republiki Sloveniji, kar se tiče izvrševanja proračunov, potekajo dalje. Dvig DDV je manjše zlo, kot da bi za 30 odstotkov znižali pokojnine, za 30 odstotkov znižali plače v javnem sektorju, medicinskim sestram, negovalkam v domovih starejših, vzgojiteljicam v vrtcih in tako dalje. Mislim, da ni nikogar, ki bi si to želel. Gospodarstvo, še enkrat ponovim, največji slovenski izvozniki, Krka, Revoz, Gorenje in tako naprej, poračunavajo DDV; torej tudi s tem zvišanjem ne bodo prizadeti. So pa pomembni delodajalci in če ohranimo delovna mesta, smo naredili veliko – s tem smo zagotovili delo tudi manjšim podjetjem, srednjim podjetjem, obrtnikom. To je dejstvo. Ljudje nas imajo dovolj! Mene samo zanima, ali si želimo miru ali si mogoče kdo še želi trojke. Jaz si je ne želim, zato bom zakon podprla.
Hvala. Še gospod Franc Pukšič oziroma več vas je zainteresiranih za obrazložitev glasu, zato vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu. Gospod Vinko Gorenak, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Seveda se nisem imel namena oglasiti, toda takrat, ko pa nekdo blati prejšnjo koalicijo, takrat, ko nekdo blati vsa prizadevanja prejšnje vlade in ko laže, se pa moram oglasiti. Prva zadeva. Za nobenih 700 milijonov niste dobili luknje, to ni res! 700 milijonov in toliko, odvisno od situacije, bi bilo, če ne bi ničesar naredili. Mi pa bi naredili veliko drugače kot vi, ki dvigujete RTV prispevek in dvigujete prispevke. Zato seveda tega zakona ne bom podprl. Sami ste lepo povedali, da - in gospod Vizjak je prej lepo razložil, kako boste z materialnih stroškov 100 milijonov dali na plače. Ne, mi bi viške lahko reševali na drugačen način. Naslednja zadeva. Seveda ni Pozitivna Slovenija ničesar naredila narobe. Seveda ne. Vendar, oprostite, vidim med vami tiste, ki so leta 2006 kričali, kako ljudje umirajo od lakote, kajne, gospa Žgajner Tavš, in so zbirali položnice. Leta 2011 so govorili, da je vse v redu, zdaj pa dvigujejo davke. Veste, to je tista zadeva. Sicer pa na tej strani ne vidim nobenega prehajanja, pri vas pa rečeš: " Hokus pokus," pa si enkrat Pozitivna Slovenija, potem si SD, potem si pa Zares. Nehajte s tem! Trojke si ne želimo tudi mi, to je jasno, pripeljali jo boste pa vi. Hvala.
Hvala. Besedo dajem mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa. Tega zakona seveda ne morem podpreti. Drugič, dviga davka na dodano vrednost ni ustoličila prejšnja vlada. Prejšnja vlada je dala možnost v zakon, da je to zadnji ukrep. Šele na podlagi tega bi lahko sprejeli kot zadnji nujni ukrep tudi to odločitev. Če bi sprejela to prejšnja vlada, potem se danes o dvigu davka na dodano vrednost ne bi pogovarjali. Tako pa se danes pogovarjamo, zaradi tega je sklicevanje na prejšnjo vlado dejansko zavajanje. To, da bomo dvignili davek na dodano vrednost, nas ne bo rešilo pred trojko. Ta vlada mora za to, da ne bo prišla trojka, narediti mnogo več; mnogo več, kot je samo dvig davka na dodano vrednost in povečanje trošarine. Žal. Žal, morda tudi vsi ukrepi, ki so navedeni v programu stabilnosti, niso dovolj. To je zaradi tega, ker se te zadeve celovito ne jemlje, zaradi tega, ker se dela parcialno, zaradi tega, ker se ne vzame v obzir celoten fiskalni sistem, ker se ne znižuje dodatnih stroškov, in zaradi tega, ker se obljublja sindikatom določene rešitve, ki niso finančno podprte. Zaradi tega je ta zakon samo nek majhen delček, ki bo naredil več škode kot koristi, preveč škode ljudem, državljanom in državljankam, škode gospodarstvu in finančni učinek za državo, za javni sektor ne bo takšen, kot je planiran.
Hvala. Gospod Matevž Frangež, izvolite.
Renata Brunskole je malo prej dejala, da nas imajo ljudje dosti. Priznam, da delim njihova občutja. Tudi jaz nas imam vse skupaj dosti; danes od devetih zjutraj dalje poslušamo o RTV prispevku in DDV. Ura je polnoč. Vse, kar povemo v tem trenutku, smo danes slišali že nekajkrat. Vljudno prosim za malo solidarnosti. Ko bomo danes oddelali glasovanja, ki so še pred nami, nekaj deset proceduralnih predlogov iz včerajšnjih poslanskih vprašanj, kar nam bo vzelo, optimistično rečeno, nadaljnje pol ure, nas nekatere čaka še ura in pol vožnje do doma. Vljudno prosim za malo solidarnosti. Dajmo, umirimo to razpravo, ker nas nihče več ne posluša. Rad bi videl tistega človeka, ki sedaj leži doma na kavču in ob pol dvanajstih zvečer posluša tisto, kar se mi menimo, res.
Hvala. Gospod Franc Pukšič. Proceduralno, gospod Jerovšek.
Gospod predsednik, kolegice in kolegi! Ugotavljam, da celotna koalicija praktično družno ugotavlja, da jih imajo ljudje dosti. V takem slučaju je treba vložiti nezaupnico vladi in odstopiti. In storite, prosim, to!
Hvala. Gospod Franc Pukšič.
Kolega Frangež, tudi jaz se s teboj strinjam, da nas imajo dovolj, predvsem pa imajo dovolj tudi te kratke koalicije. V Financah si poglejte svojo predsednico Vlade z dobrim debelim kijem, ki ob napovedi dviga DDV napovedujejo – tisti, ki se v to, kolega Frangež, nekoliko bolje spoznajo kot midva – 40 tisoč manj delovnih mest. Od kolegic in kolegov Državljanske liste, bi pričakoval ne bran, ampak stavek ali dva tudi o tistih zapravljenih 700 milijonih evrov, kar seveda ni res, ko bivši vaš minister, naš minister, za finance jasno napiše, da dvig DDV ni potreben. Veste, kakor koli, prišli ste, da ste to državo enostavno v dveh mesecih uspeli uničiti. Če bi nadaljevali z delom prejšnja vlada, tako kot smo zastavili, potem danes spremembe ZIPra ne bi bilo. O tem ne bi razpravljali in tega ne bi bilo – stoprocentno sem prepričan –, ker bi nadaljevali z nalogami slabe banke, ker bi nadaljevali s holdingom in ker bi nadaljevali s strukturnimi spremembami. Nič od tega, žal, se ne dogaja, ampak zgodile so se pač tri stvari, tako kot je že bilo rečeno. Ti, ker si sindikalist, boš zato imel nek privilegij. Še začuda, da niste uzakonili, da boste poslanci vladne koalicije imeli 20 odstotkov večjo plačo. Mogoče ste se celo zmenili. Virant se to že zna zmeniti, ker on ne ve, kaj pomeni R na vozovnici, ker je pač za njega in njegovo družino zastonj. In tako, žal, funkcionirate. Tega ne bom podprl.
Gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Teh rešitev ne bom podprl, predvsem zaradi tega, ker nikakor ne bom pristal na filozofijo, da je treba sedaj sprejemati odločitve, ki uničujejo delovna mesta, še tista delovna mesta, ki so nam ostala. Prav koalicija in vlada s takšnimi nesprejemljivimi rešitvami ravno to počenja. Res ne razumem, kolikokrat bom še moral v Državnemu zboru ponoviti, da so nas ljudje izvolili zato, da pomagamo, da bodo državljanke in državljani v naši državi živeli lažje in boljše. Neverjetno je, da skoraj vedno naletim na gluha ušesa. Enostavno – petdeset, petinpetdeset ali koliko vas je v koaliciji in v vladi – tega ne slišite! Kako je mogoče, povejte mi, kako je to mogoče? Ljudje, obrtniki, podjetniki vas opozarjajo. Ljudje, ki prejemajo pokojnine, in tako naprej – kot sem že stokrat povedal –, vas opozarjajo, da te rešitve niso sprejemljive in so škodljive za skoraj vsakega posameznika v tej družbi. Vi tukaj pa govorite o nekih izvoznikih. Hvala bogu, da jih imamo! Ampak, ste se kdaj vprašali, kdo je nosilec gospodarske dejavnosti v tej družbi? To so espeji, deooji in vsi tisti. Poglejte, koliko delovnih mest je tu zadaj! Vse smo oškodovali s temi rešitvami! Vprašajte, to ni smešno! Vprašajte ljudi, ki se s tem ukvarjajo, saj mi, ki tukaj notri sedimo, se s tem ne ukvarjamo, ker živimo na njihov račun. Mi se tukaj lahko smejimo, zabavamo in nam je čisto vseeno, kaj se dogaja. Meni ni! Ker me ljudje vsak dan ustavljajo na cesti, ker sem vedno med njimi in mi povedo, kje so njihovi problemi. Jaz takšnih rešitev nikoli in nikdar in Slovenska demokratska stranka ne bo podpirala. Nikakor in nikoli! In verjemite mi, da je to edina prava pot, če želimo ljudem pomagati.
Hvala. In še gospod Matjaž Zanoškar, izvolite.
Hvala. Po numerologiji 21. maj 2013 ni najbolj nesrečen dan, samo danes je pa takšen dan, da bi mu skoraj pripisal že malo nesrečnosti. Ampak, nesrečnost, ki jo moramo sprejeti takšno, kot je. Danes smo sprejemali zakone, ki zmanjšujejo plače, pa sedaj sprejemamo zakone, ki dvigujejo davke, vendar to so stvari, slabe, negativne, ampak v tem trenutku imperativ za našo državo. Ne gre drugače, sprejeti jih moramo, če želimo, da bo ta kriza čim prej premagana. Dvig DDV je ukrep po mojem, ki bo dal takoj rezultate, to ni ukrep na kratek čas, rezultati bodo takoj. Za argumente, s katerimi ste nekateri danes nastopali, bi rekel, da je neko zavajanje javnosti ali pa mogoče ne pogledate resnici dovolj v oči. Če govorite o tem, da je dvig DDV slabo za naše generacije, za naše potomce, potem se s tem ne strinjam. Mi dvigujemo danes DDV zato, da bomo ustvarili pogoje za našo prihodnost in za naše potomce. Pa če govorite o tem, da bo dvig DDV povzročil, da bodo naši ljudje, državljanke in državljani hodili ven kupovati v druge države, se verjetno tudi motite, saj veste, d imajo sosednje države višnjo stopnjo DDV, kot ga mi danes uvajamo. Na koncu koncev tudi nekateri govorite, da bo hrana dražja. Ni rečeno, da bo hrana dražja zato, ker vse trgovske firme ne bodo dvignile cen hrane, ker bodo hotele ohraniti cene na nekem nivoju. Je pa res, da bo dvig DDV v nekih minimalnih stvareh tudi negativno vplival, kot je gospodarska rast in tako naprej. Ampak dvig DDV, kot tudi vsi ostali ukrepi, so danes imperativ, če hočemo kaj narediti iz te države. Hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na odločanje oziroma še je interes za obrazložitev glasu. Predlagam, da se prijavite. Gospod Andrej Čuš izvolite, imate besedo.
Tokrat bom zelo kratek, ampak enostavno ne razumem te slabe volje. Tukaj sedimo štirinajst ur pa se smilimo sami sebi. Res, dajmo si eno ogledalo postaviti. v Državnemu zboru sem od februarja, četrtega natančno, in moje opažanje od takrat, ko sem to gledal po TV – gospod Frangež, ravno sem dobil SMS, da vam moram povedati, da še ljudje poslušajo razpravo. Tukaj smo končali, se strinjamo. Moje opažanje v tem času, odkar aktivno spremljam politiko, pa tudi, da ni samo en garmin, ki se je prodal parlamentu, ampak se jih je v zadnjem času kar dobro več prodalo, pa preračunalo, kar je dobro. Ta vlada je želela zrušiti slabo banko, danes pa nam lačnim ponujate drobtine. Zrušili ste slabo banko, ampak zgradili tudi slabo Slovenijo. Lahko noč, če je taka kriza.
Dobro. Mag. Matej Tonin. Ne želi obrazložiti glasu. Torej ugotavljam, da smo zaključili z obrazložitvijo glasov in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 49, proti 32. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda – na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca gospoda Jožefa Horvata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Jožefa Horvata v zvezi s prodajo državnih obveznic. Obrazložitev glasu gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Bom racionalen. Računam tudi na podporo pri tem proceduralnem predlogu s strani koalicije. Namreč, gospo predsednico sem spraševal, za kakšne namene bo Vlada porabila 3 in pol milijarde ameriških dolarjev svežega denarja, ki ga ima vlada na mizi. Nisem dobil odgovorov. Nasprotno! Gospa predsednica, naša nekdanja poslanska kolegica, je dokaj arogantno začela z odgovorom, in sicer je med drugim povedala tudi tole: "Če to zadnje naše zadolževanje ocenjujete kot neuspešno ..." – sam v svojem vprašanju niti v dopolnilnem vprašanju te besede neuspešno nisem uporabljal – "... potem vam moram povedati, da je bilo tisti oktobrsko vaše zadolževanje še bolj neuspešno." In tako dalje – ne znam tako dvigniti tona kot gospa predsednica. Seveda odgovora nisem dobil. Kolegice in kolegi, mi smo poslanci, izbranci ljudstva in mi danes ne vemo, kam bo ta košara denarja, velika 3 in pol milijarde ameriških dolarjev, šla. Vemo to, kar je gospa predsednica korektno povedala, približno 900 milijonov evrov za dokapitalizacijo bank. Katere, koliko – ne vemo. Po kakšnih kriterijih – ne vemo. Kdaj – ne vemo. Seveda razumem, kar me je spomnila tudi gospa predsednica, da se zadolžujemo za financiranje proračuna. Menda ja ne za reševanje kakšnega ljubljanskega imperija, ki ima danes eno hišo manj! In poglejte, to mene skrbi, ker se tukaj pogovarjamo enkrat o 60 centih, drugič se pogovarjamo o treh milijardah in pol; in zdi se, kot da ne smemo spraševati. Gospod predsednik, tudi vas prosim in verjamem, da boste realizirali mojo prošnjo, povejte morda na uho gospe predsednici, da naj pri odgovarjanju na poslanska vprašanja ne bo tako arogantna. Res vas to prosim, to bodo verjetno prosili tudi nekateri drugi kolegi iz opozicije. Kolegice in kolegi, mislim, da gre za dobronameren predlog. Tukaj opravimo razpravo o tem, o odgovoru predsednice Vlade na moje poslansko vprašanje, kam bodo plasirana ta sredstva. Saj ne rabimo na dve decimalki natančno; vsaj do sto milijonov natančno, pa bom zelo zadovoljen. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 48. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu poslanca gospoda Joža Tanka, in sicer: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Jožeta Tanka v zvezi s prodajo državnega premoženja. Lahko preidemo na glasovanje? Obrazložitev glasu, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi! Gospa Alenka Bratušek je bila nadzornica v Novi Kreditni banki Maribor tri leta, od leta 2009 do leta 2011. Iz vseh podatkov, ki so na voljo, lahko ugotovimo, da je bilo najboljše leto Nove Kreditne banke Maribor tisto, v katerem je bila prvo leto nadzornica. Ko je zaključila mandat nadzornika, se je borzna vrednost Nove Kreditne banke Maribor prepolovila. Kar zadeva slabitve, so se v obdobju med začetkom in koncem podvojile in v temu času je banka s skoraj trinajst milijonov evrov dobička zabredla v enainosemdeset milijonov evrov minusa. Ko sem predsednico Vlade vprašal, kaj je podlaga in zakaj je Nova Kreditna banka Maribor prva, ki je predmet prodaje, kateri so razlogi in kriteriji, na to nisem dobil odgovora. Predpostavljam pa, da je kot nadzornica v teh treh letih sodelovala pri mnogih, najbrž spornih odločitvah, čeprav je bila tam imenovana kot strokovnjak, takrat še kot direktorica direktorata za proračun v imenu Vlade, očitno strokovnjak, vendar se je v temu času zgodilo veliko slabih naložb, tako doma kot v tujini, podeljenih je bilo veliko kreditov z beneficiranimi obrestnimi merami, tudi zelo slabo zavarovani. Glede na to, da teh odgovorov ni bilo, dobil sem pa vse druge odgovore, po katerih nisem niti spraševal, predlagam, da sprejmemo odločitev, da se o nepopolnem odgovor, slabem odgovoru predsednice Vlade opravi razprava v Državnemu zboru.
Hvala. Prehajamo na odločanje o temu sklepu. Obrazložitev glasu še gospa Maša Kociper.
Samo spomnila bi – glasovala bom proti temu predlogu – 240. člen Poslovnika Državnega zbora določa, da lahko vsak poslanec generalnemu sekretarju, ministru, predsedniku vlade postavi vprašanje ali pobudo glede ureditve posameznih zadev oziroma za sprejem določenih ukrepov s področja delovanja vlade oziroma posameznega ministrstva. Vprašanja, ki jih postavlja stranka SDS predsednici Vlade seveda nimajo namena razglabljati o ukrepih ali o situaciji v državi, ampak imajo samo en namen: diskreditirati predsednico Vlade. Zato bom glasovala proti tej razpravi.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo [[...]] [[oglašanje iz klopi]] Obrazložitev glasu v svojem imenu gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Prodaja premoženja je ena od aktivnosti, ki se jih bo lotila Vlada kratkoročno. Med to prodajo premoženja, ki ste jo predvideli, je predsednica Vlade dejala, da bo prva med bankami na vrsti štajerska Nova Kreditna banka Maribor. Jaz sem vprašal predsednico Vlade, ali je ta prodaja, odločitev za prodajo Nove Kreditne banke Maribor kot prve banke, ki jo bomo prodajali, povezana kaj z delom v nadzornem svetu Nove Kreditne banke Maribor. Tako vi kot jaz najbrž dobro veste, vemo, da v primeru, ko bi se banka prodala, najbrž ni ugotavljanja nobene odgovornosti več za slabo delo v nadzornem svetu banke, ki je pripeljala do tako slabe pozicije te banke na trgu. Najbrž to vemo. Če bi šla banka v stečaj, bi se zgodilo podobno. Se pravi, takrat pade prah na vse odločitvi, ki jih je kdo v tej banki sprejemal. To, kar sem vprašal, je neposredno povezano z odločitvijo za prodajo Nove Kreditne banke Maribor, kjer se očitno s tem na tak ali drugačen način poskuša prikriti delo ali pa slabo delo nadzornika, ki je bilo predsednici Vlade zaupano v letih pred nastopom funkcije predsednice vlade. To je neposredno povezano. Da se kažejo sumi na to, kaže tudi več medijskih zapisov, ki govorijo o določenih pritiskih in odločitvah, ki so se zgodile v Novi Kreditni banki Maribor v tistem času. Menim, da smo dolžni izvedeti, ker ni nihče povedal, na osnovi katerih kriterijev je prišla odločitev, da se Nova Kreditna banka Maribor proda kot prva slovenska banka.
Hvala. Prehajamo na odločanje o sklepu. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Franca Pukšiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Franca Pukšiča v zvezi z ukrepi za oživitev gospodarske rasti. Obrazložitev glasu gospod Franc Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Včeraj sem predsednico Vlade spraševal v zvezi z nacionalnim reformnim programom in programom stabilnost, kje in kaj bo narejeno za oživitev gospodarske rasti, tako kot je zapisala v program stabilnosti. Ko sem ta program pregledoval in še dodatno tudi v včerajšnjem in današnjem dnevu sem začel nekoliko širše razmišljati, kaj pomeni pod 13. alinejo" drugi ukrepi na odhodkovni strani", torej potrebni politični dogovor za 200 milijonov evrov v letu 2014. Piše "trajni ukrep" in piše, kaj se bo dogovorilo – politični dogovor. Edino pravilno bi bilo, da bi predsednica Vlade, glede na to, da odgovore, ki jih je dala, je dala bolj iz ukrepov, finančnih spodbud, kreditov ter ukrepov ne samo prejšnje vlade, ampak postopkov, ki tečejo vseskozi, da torej obrazloži, kaj bodo ti politični ukrepi. Ali so ti politični ukrepi povezani z reformami v javnem sektorju, reformami v šolstvu, mogoče s spremembo javnih naročil. Vemo, da okoli 4 milijarde evrov na letni ravni gre preko javnih naročil in da je na tem področju korupcija ena izmed največjih – mislim, da je samo še Kenija pred nami. Res pa je, da je danes na novinarski konferenci to korupcijo komentiral tudi gospod Zoran Janković, ki je pa imel končno mnenje protikorupcijske komisije kot sistemski koruptivni človek, torej sistemska korupcija iz javnega denarja v njegova privatna podjetja. Torej, prav je, da poslanke in poslanci Državnega zbora od predsednice Vlade slišimo, ali je to kaj v povezavi z njim in tudi njegovimi podjetji, reševanjem njegovih podjetij, zato seveda moramo vedeti in državljanke morajo vedeti [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje gospoda Zvonka Černača v zvezi s stanjem javnih financ. Lahko glasujemo? Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklep: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje gospoda Franca Bogoviča v zvezi s predvidenimi finančnimi učinki dviga davka na dodano vrednost. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Marka Pogačnika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje mag. Marka Pogačnika v zvez s predvideno privatizacijo. Obrazložitev glasu mag. Marko Pogačnik.
Predsednik, hvala za dano besedo. Glede na odgovore ministra, ki so bili pomanjkljivi, predvsem pa iz razloga za to, da je sedanja koalicija zavrnila klasifikacijo in strategijo, dva najpomembnejša dokumenta Slovenskega državnega holdinga, hkrati sprejela pa privatizacijski paket, ki obsega kar 15 podjetij, ocenjujemo, da bi bila splošna razprava smiselna, kajti gre za premoženje vseh državljank in državljanov Republike Slovenije, predvsem pa bo tudi verjetno to pomembna informacija za domače vlagatelje, za tuje vlagatelje, pod kakšnimi kriteriji se bo zadeva prodajala, ali bodo to javni razpisi ali ne bodo. Pri tej splošni razpravi pa vsekakor pričakujem podporo poslank in poslancev Socialnih demokratov, predvsem predsednika Državnega zbora, ki so imeli v zadnjem obdobju zelo veliko pripomb, da bo to kraja premoženja, veleizdaja, ko smo mi zadevo pripravljali. Sedaj imate idealno priložnost, ker hočete, da se Državni zbor posveti temu, da podprete naš predlog, da se odpravi splošna razprava. Pričakujem tudi enako od Državljanske liste, ki so še en dan pred sprejetjem klasifikacije dali zagotovilo, da jo bodo podprli, vendar je niso. Dvojna merila. Bomo videli, kakšna merila so sedaj. Pričakujem, imate priložnost, da se naredi razprava o pomembni zadevi, privatizaciji državnih podjetij, ki bo lahko potekala ad hoc in netransparentno, zato ker zavrnili dva ključna dokumenta.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 48. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Romane Tomc bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje gospe Romane Tomc v zvezi z ukrepi za mala in srednja podjetja. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Jerovška bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja in ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje gospoda Jožefa Jerovška v zvezi z izplačevanjem nagrad članom uprav in nadzornih svetov družb v večinski državni lasti. Obrazložitev glasu, gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, sami dobro veste, to ste mi izrazili tudi z odobravanjem pri mojem vprašanju, da se je v Sloveniji v zadnjih letih poleg ropanja, kriminalnega, državnega premoženja razpaslo tudi navidezno legalno plenjenje premoženja skozi nagrade bogato plačanim direktorjem, upravam in tudi nadzornikom; in to je transmisija državnega premoženja. Če nek direktor, ki bi naj upravljal z državnim premoženjem, dobi 150 tisoč evrov letne plače, trikrat več od predsednika vlade, pa si potem preko nadzornega sveta odobri še 85 tisoč evrov letne nagrade, celotna tričlanska uprava pa 263 tisoč evrov nagrade, je to pohlep brez primere, je plenjenje. To se množično dogaja. Dal sem pobudo, da Vlada z vsemi napori to takoj prepreči. Kolegice in kolegi, mnogi ste mi izrazili potrebo in solidarnost, da je to treba storiti, da Vlada rabi pomoč. Upam, da je pripravljena narediti nekaj pozitivnega. Ti ljudje so izjemno močni, Vlada rabi našo pomoč, pomoč celotnega Državnega zbora, in upam, da boste to izglasovali, ker s tem se bo tudi pokazala vaša načelnost. Kajti vsi ste rekli, da je bila to zelo upravičena pobuda in upam, da jo bomo skupaj realizirali. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s stanjem v pravosodju. Prehajamo na glasovanje. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca gospoda Mihaele Prevca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje gospoda Mihaela Prevca v zvezi z dodeljevanjem državnih pomoči podjetjem. Prehajamo na odločanje. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Andreja Čuša bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje gospoda Andreja Čuša v zvezi z zaposlovanjem mladih. Lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve in javno upravo dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje gospoda Franca Breznika v zvezi s stroški potovanj v javni upravi. Obrazložitev glasu. Gospod Franc Breznik, izvolite.
Najlepša hvala, predsedujoči. Mislim, da vas bo naslednje vprašanje, o katerem sem sprožil javno razpravo, izredno zanimalo, predvsem kot kolegice in kolege. Ministra za notranje zadeve in javno upravo sem vprašal o zmanjševanju stroškov letalskih prevozov za javne uslužbence. Kot lahko zasledite iz medijev, kjer smo dobili direktne dokaze, ima minister izreden talent za zmanjševanje teh stroškov, če gre za njegove privatne lete in lete njegovih družinskih članov. Žal sem tudi na vprašanja, ki so bila resno nakazana, dobil samo en odgovor. V svojem vprašanju sem ga vprašal, kakšna je povprečna cena preletene milje v letalskem prometu za javnega uslužbenca, pa tega odgovora nisem dobil, tega niso znali izračunati. Predvsem pa me zanima vaše mnenje v okviru javne razprave, kaj mislite o nekom, ki je postavil neke standarde, ki se postavi v vlogo nekega angela Gabrijela, ki odloča, kaj je dobro, kaj ni dobro, kaj je moralno, kaj ni moralno, kdaj mora poslanec zapustiti Državni zbor, poslansko skupino, kdaj naganjamo poslance iz Državnega zbora in kdaj ne. V tem primeru je šlo za očitno oškodovanje državnega premoženja. Nekdo, ki je letel v prvi klasi po 5-, 7- ali 8-krat nižji ceni, kot so trenutno cene na tržišču – seveda mislim, da je prišel red na njega. Jaz sem ga pozval k odstopu. Mislim, da je to po njegovih standardih in standardih, ki smo jih sprejeli na njegov predlog, povsem relevantno. Zato menim, da gre za specifično vprašanje, o katerem bi bila ta razprava zelo na mestu. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Sonje Ramšak bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo gospoda Romana Jakiča na poslansko vprašanje gospe Sonje Ramšak v zvezi s transformacijo Slovenske vojske. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 48. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Laha bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje gospoda Zvonka Laha v zvezi s črpanjem kohezijskih sredstev. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Preden pa zapustite dvorano, dovolite, da vam preberem obvestilo. Člane in članice Mandatno-volilne komisije obveščam, da sta nadaljevanji 36. in 37. seje komisije, ki sta sklicani za jutri ob 8. uri, preloženi, in sicer bosta v četrtek, 23. maja 2013, ob 8. uri. Pisno obvestilo boste prejeli jutri, gre pa za Mandatno-volilno komisijo. Prekinjam 14. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Hvala in lahko noč!