Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, gospod minister, gospod državni sekretar, drugi predstavniki vlade, predstavniki medijev! Nadaljujemo s 13. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. In preden nadaljujemo, bi vas prosil za posluh, da oznanim žalostno novico, ki jo seveda že vsi veste. 7. decembra letos je umrl Alojz Metelko, delegat skupščine Republike Slovenije v mandatnem obdobju 1990/1992 ter poslanec Državnega zbora Republike Slovenije v mandatnem obdobju 1992/1996. Njegov spomin bomo počastili z minuto molka. [[...]] [[Minutni molk.]] [[...]]Hvala lepa. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Stanislav Brenčič do 14. ure, Geza Džuban, mag. Vasja Klavora, Darja Lavtižar Bebler od 15. ure dalje, Franc Pukšič, dr. Mitja Slavinec do 13. ure in Davorin Terčon od 15. ure dalje. Včeraj smo končali s splošnim delom proračuna, danes pa nadaljujemo z obravnavo posebnega dela DOPOLNJENEGA PREDLOGA PRORAČUNA in preden gremo po posameznih proračunskih porabnikih in amandmajih, imamo pravico po poslovniku tudi uvodoma razpravljati o posebnem delu kot celoti. Zato sprašujem ali želi kdo besedo? [[Ne.]] Hvala lepa. Potem pa je na vrsti proračunski uporabnik, urad za narodnosti, in sicer imamo amandma poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti glede podprograma "podpora narodnostnim skupnostim". Bi želel kdo besedo? Gospod Battelli. Gospa Pozsončeva prvo. [[Ne.]] Gospod Battelli. Morda bi bilo dobro, da se uskladita. Gospod Battelli, beseda je vaša.
Hvala podpredsednik. Bom zelo kratek. Gre za amandma, ki predstavlja pravzaprav uskladitev sredstev za sofinanciranje RTV programov obeh narodnostnih skupnosti za 2006, z realizacijo za 2005. Hvala lepa.
Prosim, posluh. Gospa Pozsončeva.
Hvala lepa. Jaz bi k tem samo toliko dodala, da me veseli, da to trdo poslansko srce ni tako trdo, včasih so tudi prijazni, tu mislim na odbor za finance in upam, da bo boste to podprli tudi vi.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Želi še kdo razpravljati o tem amandmaju? Torej ne. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine, v svojem imenu? Ne. Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49 in 3 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Kar pomeni, da je bil omenjeni amandma sprejet. Naslednja točka je nov proračunski uporabnik služba Vlade Republike Slovenije za usklajevanje in spremljanje izvajanja strategije razvoja Slovenije. In sicer imamo amandma večih poslanskih skupin, glede podprograma podlage ekonomske in razvojne politike. Da bo naše delo olajšano morda tudi ni odveč, da po tem, na kateri strani pregleda amandmajev so, sedaj seveda prehajamo na drugo stran našega pregleda. Sprašujem, kdo želi besedo? Nihče. Kdo želi obrazložiti glas? Mag. Cvikl. V svojem imenu oziroma v imenu poslanske skupine?
V imenu poslanske skupine seveda, bom povedal, da tega amandmaja ne bomo podprli, zato ker ne gre za to, da ne bi nasprotovali predsedniku vlade, da imenuje novega ministra za spremljanje in izvajanje strategije razvoja Slovenije, ampak zato, ker seveda menimo, da povsem formalno gledano ta gospod še ni imenovan, imenovan bo naslednji teden in pravzaprav delamo nekaj, kar je pri nekaterih drugih amandmajih tudi problematično, dajemo denar za nekaj, kar še ni dobilo pokritja v državnem zboru. To je ena stvar. Drugo, kar je pomembno. Pri delu odbora za reforme in pri prvih razlagah vlade, predvsem iz vidika varčevanja, je bilo povedano, da del odbora ne bo nič stalo, da bodo tudi sredstva zagotovljena na tistih postavkah, ki seveda pomenijo racionalno poslovanje, kar pomeni, da bi bilo za oblikovanje dela tega urada, te službe pravzaprav potrebno prerazporediti sredstva iz postavk plač pri tistih resorjih, katerih delo bo ta nova služba opravljala, vendar je predlog amandmaja, ki so ga oblikovale poslanske skupine, temu povsem v nasprotju. Jemlje se denar iz odškodnin po sodnih sklepih za 171 milijonov in potem v današnjem časopisu celo preberemo, da ministrstvo za finance tega denarja ne bo pogrešalo, da ne bo pogrešalo 171 milijonov v letu 2006 in nekih nadaljnjih 150, 160 milijonov v letu 2007. Sprašujem se, kakšno je to načrtovanje, če se kar tako ne more pogrešati 350 milijonov na odškodninah po sodnih sklepih. Prav tako je zanimivo, da se zmanjšuje postavka zakona o denacionalizaciji, kjer gre za delo pristojnega ministrstva za pravosodje oziroma resornih ministrstev, v tem primeru je to ministrstvo za finance. Vendar gre vsebinsko za to, da se zagotavlja denar, da bi se denacionalizacija čim prej uresničila. Ni nam jasno, kako je vlada načrtovala, če sedaj kar tako lahko z amandmajem vladajoče koalicije naenkrat ugotovimo, da je 300 milijonov preveč in jih lahko damo na neko službo Vlade Republike Slovenije za izvajanje strategije razvoja. In še zadnja misel, v preteklih 10-ih letih smo v Sloveniji napisali nekaj strategij, vstopili smo v Evropsko unijo, pa se ne spomnim, da bi imeli kakršnokoli službo za spremljanje uresničevanja strategije vstopa Slovenije v Evropsko unijo, ampak so to delali pristojni organi, resorji, v skladu z ustavnimi pristojnostmi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Barovič, tudi v imenu poslanske [[...]]
Jaz bom v svojem imenu.
Potem bom samo še enkrat vprašal, ali želi še kdo v imenu poslanske? [[Ne.]] Torej, v svojem imenu.
Hvala lepa. Jaz tega amandmaja ne bom podprl iz preprostega razloga, ker je med 250-imi amandmaji najmanj 30% takšnih, katerih sredstva so veliko bolj potrebna, veliko bolj dobro bi bilo, da bi jih namenili tja, kjer so potrebe, med Slovenkami in Slovenci. Najmanj 25%, pade neka služba iz zraka, dobi 150, 160 milijonov, samo za primer trboveljsko bolnišnico pa "nateguje" ta državni zbor že sedem let. Daje, jemlje, daje, jemlje in nazadnje je na proračunu nič. Bolniki kirurške ambulante pa hodijo po stopnicah, tisti, ki lahko. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Če ne, glasujemo. Navzočih je bilo 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 14. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 14.]] Kar pomeni, da je bil amandma sprejet. Nadaljujemo, proti koncu druge strani. Proračunski uporabnik urada Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. In sicer dva amandmaja v okviru podprograma podpora Slovencem v zamejstvu in tujini. Oba amandmaja dajem v razpravo, seveda, glasovali bomo pa ločeno. Gospod Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Vložil sem amandma, da bi v proračun za leto 2006 vnesli oziroma ponovno vrnili v proračun postavko Slovenska izseljenska matica. Namreč vse od leta 1997, ko sodelujem pri sprejemanju proračunov, so bili Slovenska izseljenska matica, izseljensko društvo Slovenija v svetu in svetovni slovenski kongres posebne postavke v državnem proračunu. Tokrat je vlada to črtala in namesto teh treh proračunskih uporabnikov dala eno postavko in sicer "civilna družba v Sloveniji". Čeprav je v oklepaju naštela te tri proračunske porabnike in dodala še Rafaelovo družbo, nimam veliko zaupanja v izvajalce tega proračuna, da bodo sredstva dejansko razdeljena tako kot bi si ta društva zaslužila. Namreč, v zadnjem letu dni, je slovenski vladi praktično skoraj uspelo ukiniti ali pa zelo omejiti delovanje slovenske izseljenske matice, čeprav smo imeli v letu 2005 sprejet proračun, je vlada s posebnim sklepom zmanjšala sredstva za delovanje slovenske izseljenske matice iz 34 milijonov tolarjev na 21 milijonov tolarjev. In namesto, da bi se v prvih mesecih slovenska izseljenska matica in tudi druga društva financirala po dvanajstinah, glede na sprejeti proračun za leto 2005, je vlada slovenski izseljenski matici zelo znižala sredstva. Potem je sledil naslednji korak, da je bila v proračunu za leto 2006 ta postavka dejansko tudi črtana iz proračuna. Imam občutek, da gre tukaj za diskriminacijo do tega društva, namreč to društvo je bilo ustanovljeno leta 1951 in verjetno tudi zaradi tega, ker je vse obdobje v prejšnjem sistemu zelo uspešno delovalo, verjetno ni po meri nove vlade. Naj pa povem, da je to društvo leta 1951 ustanovil slovenski pisatelj Tone Seliškar, in da je bil v najožjem vodstvu slovenske izseljenske matice od vsega začetka tudi Tomo Brejc. Naj povem za tiste, ki ne veste, oče našega evropskega poslanca Mihaela Brejca, ampak to samo tako v oklepaju. Ta sredstva, ki so sedaj v tej vreči, ki se ji reče civilna družba v Sloveniji, in sicer v višini 70 milijonov za štiri društva, prav gotovo, glede na prakso v tem zadnjem letu, ne bodo razporejena tako, kot bi morala biti. Da je temu tako nas prepričuje tudi naslednji ukrep, ki ga je sprejela vlada. Namreč, slovenski izseljenski matici je odtegnila sredstva za izdajanje osrednje revije za Slovence po svetu, namreč slovenska izseljenska matica je več kot 50 let izdajala Rodno grudo in potem v zadnjem obdobju tudi revijo, ki je njena naslednica, Slovenija. Na posebnem razpisu slovenska izseljenska matica kljub izredno dobrim referencam in več polstoletnimi izkušnjami na tem področju ni uspela na razpisu. Na razpisu je uspela predvsem anonimna založba Otroci d.o.o., ki nima na tem področju nobenih referenc. Kot zanimivost naj povem, da je na tem razpisu izpadla celo založba Družina, tako da res ne vem, zakaj se je to zgodilo. Namreč državni sekretar za Slovence v zamejstvu in po svetu je to pogodbo podpisal le dan pred svojo razrešitvijo, tako da vse skupaj meče stvar v neko posebno situacijo. S tem podpisom je namreč založba Otroci d.o.o. kar za 5 let dobila več kot 200 milijonov tolarjev in to je bil še eden dodatni udarec za slovensko izseljensko matico, ki je toliko časa to revijo tudi izdajala. Tako da, jaz predlagam, spoštovane kolegice in kolegi, da podprete ta naš amandma, da se v državni proračun kot posebna postavka ponovno uvrsti slovenska izseljenska matica. Ne gre, da bi komu ta sredstva vzeli, tako kot je pri drugih amandmajih, temveč gre za prerazporeditev znotraj postavke - civilna družba v Sloveniji, kjer pa bi imela posebno proračunsko postavko tudi slovenska izseljenska matica. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Bi želel še kdo razpravljati? Gospod Terčon.
Hvala gospod podpredsednik. Torej, jaz bi rad razpravljal o obeh amandmajih k temu proračunskemu uporabniku. Najprej bi izrazil podporo k amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov, katerega je ravnokar obrazložil kolega Bevk. Jaz mislim, da je področje Slovencev po svetu eno od tistih, kjer se zamenjava oblasti zelo čuti, in kjer se začne izvajati politika naši-vaši. Tipičen primer je tudi ta primer Slovenske izseljenske matice, ki je nekoč že bila samostojni proračunski porabnik, pa se sedaj ukinja kot takšna. Torej, da bi jo čim bolj ne diskreditirali, ampak minimizirali njeno dejavnost. Gre za to, da imajo ta društva, ki se ukvarjajo s Slovenci po svetu oziroma organizacije, nek tihi predznak bolj levi, bolj desni, odvisno od tega, kdo je eksistiral še v bivšem sistemu in kdo takrat ni eksistiral. Pa čeprav je delal dobro. Čeprav moram reči, da ravno pri Slovensko izseljenski matici, da tudi sam priznavam, da je s svojo organizacijo v preteklih [[...]]
Hvala lepa, da tudi drugi opozarjate, sam sem očitno neuspešen. Lepo prosim za malce tišine, gospod Terčon ima besedo.
Torej, v preteklih letih tudi sama malo pripomogla, bom rekel k temu, da ni tako razpoznavna pri svoji organizaciji. Kakorkoli že, mislim, da bi morale biti te organizacije, ki se ukvarjajo z dejavnostjo Slovencev po svetu, tukaj gre predvsem za organizacije, ki se ukvarjajo z izseljeniško problematiko, med seboj enakopravne. Ker, če gledamo način financiranja, opažamo vedno znova zelo veliko usihanje ravno nekaterim, bom rekel, organizacijam z določenim predznakom in to ni fer, to ni korektno. Vnaša se politika v, torej, področje Slovencev po svetu, ravno v tisto področje, kjer vsi v en glas zatrjujemo, da je to nacionalni interes in da se ne bi smelo to dogajati. Kot drugič bi pa prosil za podporo, če ima to sploh smisel, k drugemu amandmaju, ki ga vlaga poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije. Gre za področje ustavnih obveznosti, financiranja ustavnih obveznosti Slovencev po svetu, tako zamejcev, kot izseljencev ali zdomcev. Torej, če pogledamo sam indeks v predlaganem proračunu, bomo ugotovili, da je glede na indeksacijo ostalega dela proračuna indeks kar spodoben. Vendar, če gremo secirati postavke, bomo ugotovili, da se indeksira oziroma povečuje predvsem birokracija v Sloveniji, ne pa dejavnost Slovencev v zamejstvu oziroma po svetu. Torej, gre za to, da se indeksira ojačanje urada. Mogoče tudi zaradi tega, ker so sami v preteklem letu naredili toliko nerodnosti, da jih bo zdaj težko popravljati. Namreč, spremenili so način financiranja zamejcev, zmanjšali so vlogo krovnih organizacij in to popolnoma po nepotrebnem, ker so bili Slovenci v zamejstvu dogovorjeni, kako bodo financirani preko krovnih organizacij, pa je to urad vse nekako razbil, zmanjšal financiranje krovnim organizacijam in sam sebe spravil v neroden položaj. Te menjave in situacija v uradu tudi kažejo na to stanje. Moram povedati, da je ena od pomembnih koalicijskih zavez, ki je bila tudi v koalicijski pogodbi nove vlade zapisana tudi skrb za naše rojake v tujini. Vendar dogajanja v uradu in tudi pri financiranju temu ne sledijo. Kot sem rekel, povečana je postavka spodobno, vendar je povečana z birokracijo v Sloveniji, ne pa za dejavnost Slovencev po svetu. In ravno zato tudi predlagamo mi v svojem amandmaju, da se zmanjša birokratski del znotraj globalne postavke, torej zmanjša financiranje samega urada in da se sredstva namenijo za dejavnost zamejcev, Slovencev po svetu. Argumenti so vsekakor tehtni, vprašanje je, koliko jih slišite. Upam, da boste vseeno prisluhnili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo? Ja, gospod Sok, beseda je vaša.
Hvala lepa. Glede na to, ker se v javnosti nenehno ponavlja, koliko amandmajev je vložila opozicija, in da je vladajoča koalicija vse amandmaje nekako zavrnila oziroma tako kot pravite vi, kot buldožer povozila, čeprav tisti, ki smo dalj časa v tej hiši, vemo, kako je bilo v bližnjih davnih časih, ampak vseeno je ob tem potrebno nekaj reči. Če kdo, potem smo v Novi Sloveniji vsekakor zainteresirani za to, da se sredstva za Slovence po svetu povečajo. In ker imam pred seboj proračunske postavke, bi želel reči, zakaj tega amandmaja v Novi Sloveniji ne bomo podprli. Poglejte, ocenjena realizacija za leto 2006 je za področje urad vlade za Slovence v zamejstvu in po svetu nekaj več kot 2 milijardi in 16 milijonov. Ta postavka se z dopolnjenim predlogom proračuna za leto 2006 povečuje za skoraj 19%, na 2 milijardi 400 milijonov. Mislim, da tukaj gre, glede na naše možnosti, glede na vse, to kar vedno govori finančni minister, da smo omejeni s financami in da moramo izpolniti konvergentne kriterije in predvsem strmeti za tem, da sledimo prevzemu evra s 1.1.2007, da gre pri tej postavki pravzaprav za enormno povečanje, in da v tem trenutku kljub vsem tem pričakovanjem in pa plediranjem opozicije ni potrebno teh sredstev še večati. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bevk.
Hvala lepa. Mislim, da to ne drži, če bi kolega Sok imel zraven še proračun za leto 2005, bi videl, kam gre predvsem to povečanje. To povečanje gre predvsem za delovanje Urada Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu, za nove zaposlitve, ne pa za financiranje zamejskih organizacij in izseljenskih društev. Ta sredstva pa so praktično na enaki ravni kot prej. Se pravi, da se povečuje denar predvsem za administracijo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Terčon.
Spoštovani predsedujoči! Jaz se javljam zato, ker očitno enim tudi dvakrat ni dovolj, da razumejo. Sedaj je gospod Bevk ponovil, kar sem jaz rekel, zato bom ponovil še enkrat, da bo trikrat. Jaz sem rekel, da indeks je spodoben, da se povečuje, kolega Sok, ampak da dajete birokraciji v Sloveniji, ne pa zamejcem oziroma izseljencem. In dajte si še enkrat prebrati, bolj jasno, mislim, da ne more biti in prosim ne zavajati.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Menim, da kolega iz opozicijskih vrst ob tem, ko priznavata, da je indeks povečanja sredstev za urad za Slovence po svetu in zamejstvo, da pozabljata na to, da je bil način financiranja organizacij v zamejstvu spremenjen in da gre za projektno financiranje in da znotraj tega se organizacija lahko z dobrimi projekti borijo, da to še ni določeno, kdo bo dobil ta denar, ta sredstva, ampak da je omogočeno dejansko z dobrimi projekti kandidirati tudi za dobra sredstva, obsežna sredstva. In malo zamegljujete situacijo s tem, ko je pravzaprav na mizi dovolj denarja, hkrati pa govorite, da pač nekateri ne dobijo. Jaz se na neki način strinjam, da to, kar je uvedel kolega Pukšič, ko je bil tam, da kvaliteta odloča, da je to pravi kriterij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Terčon pa potem gospod Sok.
S tem proračunom bo očitno tako. Vložen je bil en amandma koalicije. Z dober vtis se izglasuje amandma za narodnosti, da se pokaže širino in drugo bo zavrnjeno, to mi je sedaj več ali manj jasno. Rad bi vas samo opozoril, da ko smo bili mi na poziciji, je sicer vladala tudi neka vladna disciplina, da večina amandmajev ni bilo sprejetih, to je dejstvo, vendar smo si upali vsaj vlagati amandmaje in kdaj še celo s pomočjo opozicije kakšnega izglasovati. Sedaj, bi rekel, vojaška disciplina ali pa disciplina študija obramboslovja je zelo dosledna in to bo tako veljalo, očitno. Kolega Jerovšek, jaz tudi pogrešam, da tukaj ni gospoda Pukšiča, ker vi govorite o programskem financiranju, to ni programsko financiranje. Poglejte, sistemsko financiranje je bilo, da se je manjšina kot subjekt sama dogovorila, kako bo financirana v okviru možnosti, ki jih je imela. To se je sedaj porušilo in govori se o programskem financiranju, v bistvu pa to pomeni, da bo vsak od manjšine, glede na to, kdo se komu dopade in kam spada, prihajal k svojem botru v Slovenijo in prosil za denar in potem se bo tukaj na osnovi tega dajalo denar, kdo je bolj naš, kdo je bolj vaš in to je za vas programsko financiranje. Sicer pa bi bilo dobro, da bi bil gospod Pukšič tudi tukaj, da bi povedal, kako je na uradu in kakšne odnose je imel z ministrom Ruplom in zakaj nobeden nobenega ni vabil v tujino, ko je šel itd., to bi bilo tudi zelo dobrodošlo ob tej točki. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Jaz bi rekel, da so zamejci in pa Slovenci po svetu vsi naši. Na žalost torej, če tega niste ugotovili v preteklosti, vam bo to potrebno ponovno obrazložiti. Vsi so naši, vsi so Slovenci in sigurno je, da je potrebno nameniti tudi določena sredstva za repatriacijo, o kateri govorimo. Ne vem, če vas pač to boli, ampak dejstvo je tako, da je usmeritev te vladajoče koalicije tudi na tem segmentu takšna. Kar se pa tiče ustavne obveznosti, podpore avtohtoni slovenski narodni skupnosti v zamejstvu. Poglejte, vlada je v dopolnjenem predlogu ta sredstva za 195 milijonov povečala in trenutno znašajo 1 milijardo 882 milijonov, nikoli niso bila tako visoka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, potem pa gospod Bevk.
Hvala lepa, še enkrat. Inštrukcij, kolega Terčon, glede tega, kako se je v preteklosti sprejemal proračun, kateri amandmaji so bili uspešni, ne potrebujem, vendar v zvezi s tem moram seveda povedati, da kolega Terčon tu navaja izkušnje po starem poslovniku. Če ne bi naredili tak "dizaster" s tem poslovnikom, ko ste ga sprejeli, potem bi tudi jaz danes verjetno vložil kakšen amandma, sicer brez upanja na zmago, ampak kot opozorilo vladi, pa signal za prihodnja leta. Tako sem deloval prej in bi tudi danes. Te možnosti danes več ni. In znotraj poslanske skupine se oceni, ali je možno to izpeljati, ali ni. To ste hoteli, to se je naredilo. To možnost ste poslancem s poslovnikom vzeli. Te debate prosim, da ne navajate, kljub temu, da pri prejšnjem poslovniku ravno tako opozicijski amandmaji niso šli. Jaz te sreče v 8 letih nisem imel, da bi en amandma pri proračunu skozi spravil, tako da statistika je, kar se tega tiče, kar precej jasna. Glede programskega financiranje je isto, kot da je bilo prej nekoliko boljše. Tudi tu morate imeti malo zgodovinskega spomina in ne navajati dejstev, ki ne držijo. Hvala lepa.
Gospod Bevk, potem pa gospod Terčon.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tej vladi bo uspelo nekaj, kar doslej ni uspelo še nobeni, čeprav so poskušale. Uspelo ji bo to, da bodo črtali iz državnega proračuna 3 društva, kot samostojne proračunske porabnike: Slovensko izseljensko matico, Izseljensko društvo Slovenija v svetu in Svetovni slovenski kongres. Tudi prejšnje vlade so poskušale narediti iz teh društev eno vrečo, da bodo lahko potem po svojem okusu to financirali, pa smo se v komisiji za Slovence v zamejstvu in po svetu, ki je edina komisija državnega zbora, ki ni sestavljena glede na rezultat na državnih volitvah, ampak imajo vse parlamentarne stranke enakovredno zastopstvo. Zato smo se v tej komisiji soglasno uprli takratnim vladam in poskušali smo tudi sedaj, pa nam ni uspelo, kajti disciplina v tej koalicij je pač prevelika. Ta vlada bo črtala ta tri društva iz proračunov za leto 2006 in 2007 in bo lahko državni sekretar oziroma tisti, ki bo opravljal s proračunom po svojem okusu, vi pa veste kakšen okus ima ta koalicija, financiral ta tri društva in bo prav gotovo, glede na zadnje leto izkušenj, ki jih imamo s financiranjem slovenske izseljenske matice, prav ta matica doživela največjo diskriminacijo. Ne me preprečevati, da to ni res in da se to ne bo zgodilo. Ko bomo čez eno leto pogledali realizacijo proračuna teh dveh društev vam bom s številkami dokazal, da sem imel prav. Če se pa motim se bom pa takrat opravičil. Ampak verjamem, da bo temu tako, kot sedaj trdim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lepo prosim za malce več miru v dvorani. In da se poskušate izogibati dialogom in polemiki drug z drugim, ampak razpravljajte o amandmajih. Že vnaprej hvala lepa za razumevanje. Besedo ima pa gospod Petan.
Hvala za besedo. Čisto kratek bom. Jaz se strinjam s tistimi, ki pravite, da bo tej vladi uspelo tisto, kar še ni nobeni. Namreč, če gledam predlog realizacije in pa seveda načrtovana sredstva, potem lahko ugotovim, da recimo na Uradu vlade za Slovence v zamejstvu in po svetu je indeks povečanja skoraj 19%. Kolikor sem jaz tukaj v parlamentu, pa sem že kar nekaj časa, se ne spomnim, da bi kdaj imeli indeks na tej postavki 19%. Res je, prav imate, to še ni uspelo nobeni vladi, ampak to je pozitivno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Terčon. Prosim, brez vmesnih medklicev. Gospod Terčon.
To, kar je izumil gospod Petan, tega pa zdaj jaz več ne razumem. Mi se tukaj, gospodje, pol ure, vam pravim, da je povečanje 19%, meni ni treba praviti. Jaz sem povedal, da je povečanje 19%, ampak tisto gre v urad, ne za dejavnost Slovencev po svetu. Saj to sem v prvem stavku povedal. Kaj vam je treba tri četrt ure, da razumete, en stavek? Jaz tega res ne razumem. Je pol ure premalo? Zdaj, kar se tiče vašega razumevanje odnosa do Slovencev po svetu, bomo eno zgodbo videli tudi pri nadaljevanju, pri zakonu, kako vi tukaj gledate na to. Jaz pravim, da gledate približno tako, da samo tisti, ki je čistokrven Slovenec, ampak čistokrven vaš, ne samo čistokrven Slovenec, da tisti je za vas sprejemljiv in tisti je deležen vaše milosti. To, kar je kolega Bevk rekel, da vam bo s številkami dokazal, to se že dogaja, to se da že danes dokazati s številkami. Sicer pa, kar se tiče poslovnika, kolega Jerovšek. Če vi ne veste, kakšne možnosti ima poslanec, vam bomo mi kar tukaj pomagali, pridite, ker očitno imate probleme z razumevanjem, vam bomo mi pokazali, boste videli, da bomo dokazali, da imate te možnosti. Poslovnik pa tako ali tako ne bi bil sprejet, če ne bi vi s tem soglašali. Ker vemo, da je dvotretjinska večina in mi sami takrat nismo mogli sprejeti, ste vi dali glas zraven. In ta poslovnik velja že nekaj časa, ni letos prvo leto, da se po njem ravnamo.
Mag. Cvikl.
Proceduralno, predsednik.
Prosim.
Predsednik, vi ste opozorili poslance, da naj ne polemizirajo. Jaz nikjer v poslovniku ne najdem navedb, da v času razprave proračuna ni treba polemizirati. Treba je polemizirati. Potrebno je pa poslance opozoriti, da na strani 329. Poročevalca DZ piše zelo jasno to, kar je rekel, gospod Terčon. Šlo bo za zamejce Slovencev, ampak od tega se bo dalo pet in pol milijonov za nakup avtomobila, 2,8 milijonov za nakup računalnikov na uradu in 5 milijonov za delo v tujini.
Hvala lepa. Moja dolžnost kot predsedujočega je seveda, da skrbim za to, da se razpravlja samo o predmetu razprave. In predmet razprave sta dva amandmaja. Polemika ja, gospod Cvikl, ampak ne, da je vezana na osebo oziroma "ad personam", naj bo "ad rem", naj se razpravlja samo o stvari, ne pa o osebah. Bi želel še kdo razpravljati? Gospod Barovič, gospod Školč. Prosim.
Hvala lepa. Torej, jaz bi v bistvu te stvari, ki jih je koalicija naredila na tem področju, poskušal razumeti skrajno dobronamerno. To povečanje sredstev za urad in za birokracijo je po vsej verjetnosti potrebno zato, da bo sanirana škoda, ki jo je zdaj že bivši sekretar za Slovence po svetu v izdatni meri prizadejal temu področju. Gospod Pukšič je uspel res pripeljati to politiko na tisto točko, ki je bila praktično najnižja točka razumevanja, kdo si zasluži in zakaj si zasluži ta sredstva. Dobro je, da je odstopil in upam, da to povečanje sredstev pomeni poskus tudi kadrovske sanacije na tem področju, zagotovo bo več kot en človek potreben, da se bodo stvari popravile. Kar se tiče gospoda Jerovška, pa moram reči, da se mi globoko smili. Jaz ne mislim, da se on spreneveda, ampak, da ima res težave z razumevanjem našega poslovnika in našega dela in če bi si [[...]]
Gospod Školč, smo rekli, da ne o osebah, lepo prosim, ker vemo kam to pelje.
Ne, govorimo o težavah gospoda Jerovška v zvezi z proceduro, ne o njem, o njem bi se dalo še več povedati. Mi smo kolegi poslanci, jaz sem tu od leta 1990 in sem bil pripravljen vsakič vsakomur pomagati, če se ni znašel v tej hiši, tudi njemu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Torej, gospod Jerovšek. In ponovno, dajmo si pomagati tudi tako, da se izogibamo razprave drug o drugemu.
Hvala lepa. Zelo sem hvaležen predgovorniku, da post festumu izraža veliko skrb za moje težave, ampak jaz sem imel predvsem težave prej, v opoziciji. In takrat nisem bil deležen takšnega razumevanja kolega Školča in njegovih kolegov. Sem že danes povedal, da ob tej isti razpravi, ko smo poimensko vlagali amandmaje in so bili Jerovškovi amandmaji na proračun, nisem doživel te podpore in tega razumevanja gospoda Školča, tako da sedaj krokodilje solze točiti se mi zdi nekoliko čudno. Hkrati pa moram reči, da žal kolega Pukšiča danes ni tu in niti ne mislim biti njegov advokat, vendar se ne strinjam z njegovo tezo, da je kolega Pukšič slabo delal na uradu za Slovence po svetu in zamejstvu, nasprotno. V tem letu sem se tudi v funkciji predsednika odbora za zunanjo politiko udeležil kar nekaj prireditev, ki so jih Slovenci v zamejstvu prirejali, pred štirinajstimi dnevi v Celovcu, na konferenci enotne liste in tudi v zamejstvu, v Italiji - ne vem, nisva bila slučajno s kolegom Školčem nikdar skupaj - vendar sem tam naletel na izredno pohvalne ocene državnega sekretarja v uradu za Slovence po svetu. Tako, da me tudi s te strani žalosti, da gospod Školč, ki prihaja iz tega roba države - upam da še zastopa interese tistih krajev - da ne pozna razpoloženja tudi 5 kilometrov preko meje, in da tako negativno govori o kolegu poslancu, ki je tudi na prejšnji funkciji izžareval ogromno energije. Mislim da, če kaj, smemo priznati kolegu ali pa moramo priznati kolegu Pukšiču, mu moramo priznati to, da je uspešen kot župan, da je bil uspešen kot poslanec, in da je bil uspešen kot državni sekretar. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj ima besedo gospod Školč.
Hvala lepa. Ne bi vseh obremenjeval s tistim, kar se je dogajalo v času, ko sva bila skupaj z gospodom Jerovškom poslanca, v sicer različnih pozicijah, ampak ugotavljam, da je tudi pozabljiv. To je posebna težava. Veliko stvari je bilo, v katerih sem sam, tudi na začudenje svojih kolegov, pritegnil opoziciji. Priskrbel vam bom, gospod Jerovšek, magnetogram, da se ne bi še naprej tukaj smešil s to svojo pozabljivostjo.
Hvala lepa. Bom za osvežitev spomina in za magnetogram, prebral zadnji stavek drugega odstavka 75. člena. Govornik sme govoriti le o vprašanju, ki je na dnevnem redu in občutek imam, da se pogovarjamo o mnogočem kar ni na dnevnem redu. Sedaj ima pa besedo gospod Moge.
Gospod predsednik! Mislim, da to kar ste povedal oziroma podpredsednik, da je to popolnoma pravilno, ob tem bi rekel, spoštovane kolegice in kolegi, ohranimo nivo državnega zbora, pa mislimo na tisti latinski rek, ki pravi "esto bonusm ssi non potes esse peritus" kar pomeni, "bodi vsaj dober, če ne moreš biti pameten".
Hvala lepa. Gospod Bevk.
Hvala lepa za besedo. Kolega Jerovšek je tudi pomešal Celovec in Borovlje. Res smo se ponoči takrat peljali gor in nazaj in morda ni točno videl, kje smo bili. Toliko za osvežitev spomina. Bi pa rad nekaj povedal, ko tako brani kolega Pukšiča. Pukšič je naš spoštovani poslanski kolega, eden izmed 14. državnih sekretarjev, ki se je zamenjal na tem mestu in mislim, da to ni resno, kajti očitno je sledil tradiciji prejšnjih 13. sekretarjev, ki niso več kot pol leta zdržali na tem mestu. Da je pa s statusom tega urada nekaj res zelo narobe, pa priča tudi dejstvo, da mi sploh nimamo sogovornika na tej strani. Kdo od ministrov in državnih sekretarjev se lahko sploh vključi? Ta proračunski porabnik nima sogovornika, z nami tukaj, kjer so mesta za ministre in državne sekretarje. Državni sekretar za Slovence v zamejstvu in po svetu sploh ne sme sedeti na sejah vlade, očitno ne sme sedeti tudi tukaj v državnem zboru. In zadnji čas je, da se status urada za Slovence v zamejstvu in po svetu uredi, da ne bo čisto zadnje dete v naši državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na vsesplošno dobrovoljnost in vrvež, bi vas tudi opozoril, da se vikend formalno začne šele danes zvečer. Zdaj pa nas čaka še nekaj ur dela. Bi želel še kdo besedo? Smo na strani 2 od 74-ih. [[Ne.]] Potem glasujemo najprej o amandmaju Socialnih demokratov, potem pa o amandmaju LDS. Gospod Horvat, obrazložitev glasu. V svojem imenu? Dobro, poslanske skupine. Beseda je vaša. O prvem amandmaju.
Da. Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, poslanke, kolegi poslanci, spoštovani ministri, ostali predstavniki vlade! Poslanska skupina Nove Slovenije tega amandmaja ne bo podprla. Mi smo zadovoljni, da je vlada toliko, kot smo danes že večkrat ugotovili, povečala to postavko. Gotovo bi bili najbolj zadovoljni, če bi ta postavka bila 24 milijard, ne 2,4 milijarde, ampak vemo, da preprosto ne gre. Verjamemo tudi v načelo vlade, ko je sestavljala in razlagala proračun in je rekla, da bo proračun projektno orientiran. Kdo bo imel boljše projekte, kdo bo boljše projekte izvajal, tisti bo dobil več denarja. Kar zadeva pa naše pravilne orientacije in našega pravilnega odnosa, srčnega odnosa do Slovencev v zamejstvu in po svetu, jaz sem prepričan, da je srčen ta odnos, ker nas je tako malo in nam je vsak Slovenec po svetu zelo drag - dajem eno pobudo, čeprav poslovniško, se opravičujem, ne spada na to mesto, poslanke in poslanci smo, prepričan sem, ugledni ljudje, in lahko tudi veliko denarja "zrihtamo" v Sloveniji. Dajmo ta denar na kup, dajmo, sfinancirajmo, pomagajmo pri projektih, ki bodo dobri za nas, predvsem pa za Slovence v zamejstvu in po svetu. Jaz imam en recept, imam dve izkušnji in lahko tudi kaj pri tem pomagam. Leta 2000 in lansko leto sem pripeljal 40 učencev in učiteljev slovenske šole iz Hamiltona na tri-tedensko turnejo po Sloveniji in če potrkate na prava vrata naših podjetij, boste videli, da boste dobili še dodatno, morda 2,4 milijarde. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod Gulič.
Cenjene kolegice, spoštovani kolegi. Podprl bom oba amandmaja, zaradi tega, ker sta usmerjena v dejavnost, tisto, kar naj bi Slovenci v zamejstvu in po svetu počeli. Gre za pomembne zadeve. Jaz imam na teh obiskih malce drugačno izkušnjo kot gospod Jerovšek. Verjamem pa, da je gospod Pukšič opravil dobro nalogo, saj je bil postavljen za minerja in je razstrelil harmoničnost in usklajenost delovanja krovnih organizacij , predvsem v Italiji. Seveda deliti Slovence je zelo slabo, že tako ali tako nas je malo in deliti jih po kriterijih, ki govorijo o vsem drugem kot pa o slovenstvu je na nek način tudi neokusno. Oba amandmaja sta usmerjena v njihovo dejavnost, v ohranjanje slovenstva. Govorili bomo kasneje tudi o domu Korotan, tudi tam bo treba reči najbrž isto.
Hvala lepa. Jaz se mag. Potrati opravičujem, ker se je že prej javila za besedo, upam, da ni nič narobe.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Javljam se zato, da izrečem podporo obema amandmajema. Prepričana sem namreč, da je treba zagotoviti stalne vire financiranja za dejavnost, da pa je dobrodošel še vsak dodaten denar, ki bi kakšno konkretno, enkratno dejavnost podprl in dobrodošle so takšne pobude za zbiranje dodatnih sredstev, ampak zelo pomembno je, poudarjam, zagotoviti stalne vire financiranja. In ker je zadnje čase mogoče slišati razpravljanje o tako imenovani civilni družbi, sicer po naravi nisem nejeverni Tomaž, ampak vseeno se mi zdi, da je dobro, da je kot posebna postavka poimenovana Slovenska izseljenska matica in ji je s tem zagotovljeno trdno mesto v proračunu in so zagotovljena tudi trdna finančna sredstva. Izkušnja s financiranjem Rodne grude, ki opravlja izredno pomembno vlogo, glede na izkušnjo, ki jo imamo s tem, kako je z znanjem slovenščine pri Slovencih po svetu v drugem in tretjem rodu in je vsaka dejavnost, ki pomaga ohranjati slovenski jezik med našimi izseljenci in zamejci dobrodošla, bi to delo morali opravljati tisti, ki so ga najbolj vešči. Ali bo izbrani založnik to znal, bomo imeli možnost v kratkem videti. Ampak še enkrat, podpora gre dejavnosti, ne pa tistemu kar se mogoče skriva tudi v kar lepem indeksu rasti in je bilo pojasnjeno za kaj gre. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Terčon, v svojem imenu, predvidevam?
Ja, v svojem imenu. Torej, podprl bom oba amandmaja in apeliram tudi na kolegice in kolege, da to storijo. Pri prvem amandmaju, ponavljam, gre samo za to, da se zapiše tisto, kar vsi obljubljajo, da se bo zgodilo, pa mi vemo, da se ne bo zgodilo, ker se zadeva skriva za programskim financiranjem, programsko financiranje pa se bo valutiziralo in na koncu bo reklo, da nekdo ima boljši program in ta boljši program bo, predpostavljam, kdo že imel. Torej, gre za to, da se zagotavlja kontinuirano financiranje organizacij, ki se ukvarjajo s problematiko Slovencev, predvsem v izseljeništvu v tem primeru in gre za transparentno financiranje. Pri drugem amandmaju, kot sem že rekel, pa ponavljam znova, gre za financiranje direktno programa, to kar je vsebina, ne pa kar je v bistvu birokratiziranje v zvezi z izvajanjem programa. In glede na zaplete in glede na nerazumevanje tega, bi rekel tako, da bi kdaj bilo dobrodošlo, da bi najprej uvedli tečaj branja proračuna in tudi tečaj poslušanja sogovornikov, ker enostavno ne morem razumeti, da se toliko časa ne more ene preprosto zadeve dopovedati. Vsekakor, podprl bom oba amandmaja.
Hvala. Še gospod Kumer.
Hvala za besedo. Jaz bom oba amandmaja podprl, predlagam pa, da kolegice in kolegi, se za dve minuti umirimo, pozabimo, kaj je bilo v preteklih letih in glasujemo za ta dva amandmaja. Naredili bomo dobro delo za Slovence po svetu in zamejce.
Hvala lepa. Glasujemo o prvem amandmaju. Hvala lepa. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 39. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju. Navzočih 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Tudi ta amandma ni sprejet. Nadaljujemo na strani 4, s proračunskim uporabnikom policija. In sicer podprogramom "notranja varnost in kriminalistična dejavnost". Imamo en sam amandma, ki ga je vložila LDS. Bi želel kdo besedo? Gospa Lavtižar Bebler.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Med prednostnimi nalogami ministrstva za notranje zadeve so poleg obveznosti, povezanih z vzpostavitvijo tako imenovane schengenske meje, tudi zatiranje in preprečevanje kriminala. Slednje je ministrstvo izpostavilo tudi v predlogu resolucije o preprečevanju in zatiranju kriminalitete. Kljub navedenim dejstvom in ugotovitvam iz resolucije, da se kriminalitete ne da v popolnosti zatreti, z ustreznimi politikami in programi pa v večji meri oziroma manjši meri obvladati, je ministrstvo v proračunih za leti 2006 in 2007 v okviru programa kriminalistične dejavnosti namenilo sredstva zgolj za nakup tehničnih sredstev in potrošnega materiala za delovanje centra za kriminalistično tehnične preiskave, nakup specialne opreme za izvajanje operativnega policijskega dela, za pokrivanje stroškov v zvezi z zaseženimi predmeti in za vzpostavitev pogojev za zaščito prič itd. Sami menimo, da bi, glede na ugotovitve strokovnjakov, ki se ukvarjajo s pojavom kriminalitete, morali več sredstev nameniti, predvsem novemu zaposlovanju in usposabljanju kriminalistov za odkrivanje predvsem kaznivih dejanj gospodarske kriminalitete in korupcije. Glede na to, da v koaliciji niso v celoti zasedena sistemizirana delovna mesta, bi bilo treba to službo kadrovsko okrepiti z novimi kadri, zato predlagamo, da se poveča postavka za plače. Pri odkrivanju kaznivih dejanj in njihovih storilcev na področju gospodarske kriminalitete in korupcijskih kaznivih dejanj je poleg dobrega poznavanja policijskih pooblastil še posebej pomembno širše znanje in usposobljenost, saj je preiskovanje teh kaznivih dejanj izredno zahtevno in zahteva druga specializirana znanja in usposobljenost. Pozornost pa bi morali nameniti tudi mednarodni izmenjavi izkušenj. Prav, zaradi tega predlagamo, da se zagotovijo sredstva za dodatno izobraževanje in usposabljanje ter izmenjavo izkušenj, saj menimo, da je treba omogočiti delavcem kriminalistične policije kvalitetno redno usposabljanje tako doma, kot v tujini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bi želel še kdo besedo? Bi želel kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Se opravičujem. Bi prosil, da kot običajno malce prej odreagirate. Magister Cvikl.
Obrazložitev v imenu poslanske skupine. Gre za to, da boste pravzaprav s podporo temu amandmaja povedali, ali ste za to, da bo imela preiskovalna komisija podporo strokovnjakov. Vi namreč trdite, da je v Sloveniji v preteklosti bilo vrsto sumov oškodovanja državnega premoženja in mi smo predlagali amandma, s katerim bi zagotovili dodatna sredstva v višini 2500 tisoč za to, da bi lahko prišlo do zaposlitve gospodarskih strokovnjakov, ki bi odpravljali sume odškodovanja premoženja. Kar je presenetljivo pri tem amandmaju je, da imamo naprej negativno stališče matičnega delovnega telesa, ampak to še razumem, ker odbor za finance in monetarno politiko je še kaj drugega, kar bolj pozna po svoji materiji zavrnil. Kar je pa presenetljivo pri tem predlogu pa je to, da vlada ne podpira tega predloga. Škoda, da ni z nami ministra za notranje zadeve, ki bi nam povedal, ali je to zato, ker ga vlada ne podpira ali je to zato, ker tudi on sam noče pridobiti dodatnih gospodarskih kriminalistov, zato seveda bomo v poslanskem klubu ta amandma podprli. Na podlagi glasovanja pa bomo ocenjevali ali, vam gre res pri oblikovanju preiskovalne komisije za to, da se bo odpravil sum odškodovanja državnega premoženja ali pa vam gre samo za to, da ste ublatili ugled 83-ih slovenskih podjetij, niste pa seveda pripravljeni dovoliti odkrivanja ugotovljenega suma vsaj primerjalno s podatki, ki obstajajo za druge prodaje, pri prodaji Mercatorja. Sem za to, da se zaposlijo gospodarski kriminalisti, ki bodo lahko preprečevali tako imenovana kazniva dejanja. Če boste amandma podprli bo to narejeno, če ne pa bo tako kot pravite, da je bilo v preteklosti in v poslanskem klubu bomo podprli ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Vseeno prosim, da se malce umirite, ker se komajda še sliši, takšen "živ žav" je. Prvo gospod Černač, potem pa gospod Jerovšek.
Spoštovane kolegice in kolegi! Ta amandma ne bo rešil ničesar, mislim, da se tega zavedajo tudi predlagatelji, samo ne razumem, zakaj tako vehementno pri tem vztrajajo. Izkušnje iz preteklosti kažejo, da samo s povečanjem sredstev se ne da rešiti ničesar. Cel problem pravosodja je temeljil na tem, da ste želeli s povečanjem finančnih dotacij rešiti probleme, ki so vsebinske narave. In tako je tudi tukaj. Ni problem v tem, policija ima ogromno strokovno usposobljenih kadrov, problem je drugje, problem je v načinu delovanja. Dokler se bodo ti usposobljeni kadri ukvarjali z zadevami, kot je - lahko povem konkreten primer brez imen - izplačilo bonitete nekega direktorja v višini 48.000 tolarjev ob novem letu in za takšne probleme vlagali ovadbe, za katere se že vnaprej ve, da bodo padle, ker ni nobenih utemeljenih elementov kakršnegakoli kaznivega dejanja pri tem; in dokler se ne bodo ukvarjali s pravimi stvarmi, potem nam nobena dodatna sredstva ne pomagajo. Mi lahko tudi za milijardne zneske povečamo postavke v proračunu na takšnih in podobnih področjih, pa s tem ne bomo rešili ničesar. Amandma je slab, daje potuho ustaljenim načinom delovanja v preteklosti in zaradi tega ga ni dobro podpreti. Podpreti pa je potrebno vsebinske ukrepe, ukrepe, ki bodo z reorganizacijo omogočili drugačen način delovanja ne samo na tem področju, ampak tudi na vseh ostalih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Tudi sam ne bom podprl tega amandmaja, ker znotraj tega amandmaja vidim neke čudne namene in čudno simboliko. Namreč, jaz sem zaskrbljen nad nenadno prebujeno skrbjo nekaterih nad odkrivanjem gospodarskega kriminala, ko sem pa osem let tudi kot predsednik komisije za nadzor obveščevalni služb ugotavljal, da te volje ni bilo. In sedaj bi se kar vprašal, ali je po tem specialističnem usposabljanju, izmenjavi izkušenj, mišljeno - imate kakšen program, da bi ta znamenita liberalna akademija učila morda kakšne policije. Morda, ampak ne zaupam takšnim nameram. In pa še hujšo simboliko pa vidim v tem, kje bi mi jemali. Namreč, postavko vzpostavitev nadzora na južni meji se bi zmanjšala sredstva za 320.000 dinarjev. Kolegi, to je na simbolni ravni direkten poziv hrvaškim ribičem, da naj preplavijo Piranski zaliv, da tam nadzora več ne bo in da je meja že odpravljena. In drugo leto boste identični, če bi mi sprejeli to igro, govorili, da ni več Piranskega zaliva, da je samo še savudrijska obala, da ste sprejeli hrvaška mnenja. Hvala lepa.
Smo v fazi obrazložitve glasu, če je kdo pozabil. Še kdo? Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Amandma ni bil sprejet. Nadaljujemo s proračunskim uporabnikom ministrstvo za zunanje zadeve. Številk ne berem, ker imate vsi material pred seboj. Podprogram izvajanja zunanje politike, kjer imamo dva amandmaja. Prvega je vložila poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, drugega pa poslanska skupina Socialnih demokratov. Oba dajem v razpravo. Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Ta amandma bom osebno podprl. Gre za 10 milijonov tolarjev, ki jemlje sicer ministrstvu za obrambo, generalštabu, in namenja ministrstvu za zunanje zadeve v okviru programa izvajanja zunanje politike. Odpre se nova postavka evropski letalski muzej, za katero se nameni 10 tisoč tolarjev oziroma 10 milijonov tolarjev. Zakaj? To je eden izmed načinov, da ta vlada na nek način daje možnost in priložnost mariborskemu letališču, ki po domače povedano stagnira iz dneva v dan. S takšnim programom in projektom lahko oživimo v severovzhodnem delu Slovenije mariborsko letališče. In to je za tiste, ki tam živimo, zelo pomembno. Pomembno pa je iz večih razlogov. Pomembno je z gospodarskega vidika, da letališče zaživi, pomembno je s turističnega vidika, da letališče zaživi, pomembno je pa tudi z vidika prepoznavnosti. Na ta način lahko postane Štajerska, Maribor, regija Slovenija, tudi preko takšnega programa nekoliko drugače prepoznavna. Žalostno pa je, kar moram na tem mestu danes tudi spregovoriti in bom tudi pokazal, ker sem si dal napraviti barvne fotografije podobe državne lastnine na mariborskem letališču. Če danes odpotuješ z mariborskega letališča, ti sanitarno vodo, ki je v lasti, avtomobil v lasti države, s 35 let starim IMV avtomobilom napolnijo avion. Poglejte si. Če pa se ti sčistijo fekalne vode, pa z drugim 35 let starim avtomobilom spraznijo avion in očistijo. Če pa slučajno brniško letališče zapre, pa bi moral predsednik vlade ali države ali katerikoli funkcionar pristati na mariborskem letališču, pa je v zimskem času vprašanje, zaradi takšnega odnosa, če lahko sploh pristane, kot ga tukaj imamo in z zastarelo, dotrajano opremo. In verjetno bi bila največja sramota, da bi moral naš predsednik vlade ali države pristati v Zagrebu ali v Trstu, imamo pa drugo največje letališče v Mariboru in ni usposobljeno. In ne krivim ministrov ali koga drugega. Res pa je, da v zadnjem letu dni kot poslanec, kot predsednik odbora za promet vlagam veliko napora, da bi se na področju civilnega letalstva nekatere postavke povečale. Ugotavljam pa sledeče, da tretjerazredni birokrati imajo škarje in platno v rokah, ki zavirajo razvoj tako Mariborskega letališča kot tudi nekatere stvari na Brniku. Bodisi državne infrastrukture. In na tem mestu moram odkrito priznati, ker večkrat koga tudi grajam, da sem zelo hvaležen ministrstvu za gospodarstvo, kolega Vizjaku, iz prejšnjega mandata, da je vložil kar veliko naporov in truda, skupaj s svojimi sodelavci in direktorjem direktorata, gospodom Hribarjem, da bi to Mariborsko letališče, ki ni mariborsko, ki je slovensko, ki je zelo pomembno za severovzhodni del Slovenije, za nekatere druge segmente in destinacije - veliko napora in truda sta vložila, da bi to zaživelo. Vendar če ne bo celotna vlada skupaj z državnim zborom pristopila k reševanju te problematike, pomeni to eno veliko katastrofo. Konec koncev še pri katerih drugih amandmajih bom danes spregovoril, kaj nas čaka - tisti, ki prihajamo iz Maribora - glede ljudje nekaterih socialnih in drugih transferov. Ne zanemariti tega, da mariborsko letališče lahko ponudi velik potencial novih zaposlitev. Danes v Mariboru izgubljamo javna dela, danes imamo kar tri ali štiri družbe, ki gredo v stečaj, zapirajo se vrata nekaterih podjetij, ki so v večinski lasti tujcev zaradi selitve programov v nekatere druge predele Evrope ali držav. Program javnih del se je toliko zmanjšal, da bo brezposelnost v Mariboru - govorim konkretno, po statističnih podatkih, zato govorim o občini - s tistih 16%, ki je bilo umetno znižano z 22 zaradi nekaterih socialnih programov, skočila ponovno nazaj in bo Maribor ponovno na drugem ali tretjem mestu v Sloveniji po brezposelnosti. Takšen način razmišljanja, kot je v tem in v nekaterih drugih amandmajih, ne gre za veliko sredstev, pa daje možnosti in priložnost, da se tisti, ki so poklicani za to v državi, izkažejo in dajo nekatere razvojne programe in projekte naprej in da poskušamo res, da tudi Slovenijo spravimo v en evropski center, pa bodisi je to letalski muzej. Glede na opremo, ki jo pa imamo, pa ta tako spada v muzej in je niti država ne rabi z mariborskega letališča voziti na odpad, naj kar tam poskrbijo za nekatere objekte, pa obnovo. Takšna je podoba, ki jo danes tukaj imamo. In bom zelo vesel, da boste vsi poslanci, ne glede na to, od kod kdo prihaja, malo več pozornosti namenili reševanju takšne problematike. Ker eno letališče, kot je brniško letališče pomembno za celotno Slovenijo, je za gospodarski in turistični transfer severnovzhodnega dela Slovenije, ki je po statističnih podatkih in po primerljivosti razvitosti in skladnejšega regionalnega razvoja zelo zapostavljen, to zelo pomembna destinacija. Zato podprimo takšne projekti in poskušajmo tudi na ta način spodbujati tako turizem kot gospodarstvo v tistih regijah, ki nekoliko zaostajajo za osrednjo regijo. Zato bom ta amandma, gre za 10 milijonov, tudi podprl.
Hvala lepa. Sedaj je na vrsti gospod Petan.
Hvala za besedo. Tudi jaz bom podprl ta amandma pa ne toliko zaradi tega, ker je to tam na Štajerskem, od koder sem jaz - nisem ravno pristaš takega gledanja: tisto je vse dobro, od tam, od koder sem jaz - ampak zaradi nečesa drugega. Ta program ima že kar skoraj brado in spomnim se, da smo dvakrat na odboru za obrambo, ki sem ga vodil v prejšnjem mandatu, sprejeli odločitev in kolikor se spomnim, je bila odločitev vseh predstavnikov političnih strank soglasna, ki so bili zastopani v odboru, da se da podpora temu programu. Pri tej podpori sta sodelovala najmanj dva takratna ministra za obrambo, ker smo to v dveh različnih obdobjih glasovali [[...]]
Prosim za malo tišine, lepo prosim.
[[..]]bila je podpora vlade in tudi enotna podpora odbora, tako da ta program je že doživel, se pravi ustanovitev letalskega muzeja je že doživela tako rekoč soglasno podporo. In prav je, da tudi sedaj namenimo sredstva, takrat so bila res samo simbolična, govorili smo o enem tolarju, ampak šlo je za to, da damo neko spodbudo, da damo nek vzgled, da se neke stvari začnejo odvijati. Zato bom podprl tudi ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Juri.
Hvala, podpredsednik. Ko bi vrednotili naše razprave o meji s Hrvaško, bi verjetno danes dobili predlog neke milijardne postavke. Pač toliko želja uresničuješ, kolikor denarja imaš. Me preseneča, da ministrstvo za zunanje zadeve na postavki ureditev državne meje, ki se nanaša predvsem seveda na mejo s Hrvaško, ni predvidel v bistvu nobenega tolarja oziroma neko malenkost. Zato predlagamo, da se ta postavka poveča na 50 milijonov, ki bi jih naj namenili seveda pripravi strokovnih podlag za morebitno arbitražo ali sodnega spora in za plačilo samega postopka. Lahko se bo zgodilo seveda, da bo napovedana mediacija gospoda Solane neuspešna, bojim se, da bo temu tako, da se bomo vrteli v nekem začaranemu krogu, ne nazadnje bo tudi Solano potrebno gostiti, nekaj stroškov bo, in se bomo čez nekaj let našli tam, kjer smo danes oziroma vprašanje meje ne bo urejeno in se bomo vedno spogledovali, kako rešiti to zadevo. Jaz vztrajam pri tem, da seveda bomo morali se posluževati pomoči tretjega in takrat, ko ne bo druge izbire, bo morda tudi argument, da denarja za kaj takega ni. Zato predlagam, da se ta denar predvidi, ne nazadnje ni velik denar glede na pomen tega vprašanja, ki ga poskušamo vselej reševati z resolucijami, z deklaracijami, z razglasitvami takšnih in drugačnih con, ampak meja se ne rešuje, zato predlagam, da temu amandmaju, kolegi, kolegice, poslanci prisluhnite, omogočite, da zunanje ministrstvo se oboroži z nekim denarjem, s katerim bo sofinanciralo pripravo dobrih strokovnih podlag in argumentov za naše zahteve in sam postopek, vemo, v kolikor bi prišlo do arbitraže, pa tudi sodni spor ni zastonj, ni poceni, seveda bo treba to poravnati. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Baroviča.
Hvala. Jaz bi rad samo poudaril, da Slovenska nacionalna stranka ni zastonj ali na pamet ali iz lastnih želja vložila ta amandma. Kolege bi opozoril, da so bila sredstva za letalski muzej v Mariboru zagotovljena že v proračunih za leto 2004 in 2005. Drugič. Rad bi opozoril državni zbor, da je vlada Republike Slovenije že sprejela sklep o podpori in prav tako sklep o formaciji skupine, ki se bo lotila muzeja. Tretjič. Da ta muzej prinese ne samo razvoj tehnične kulture temveč prinese razvoj turizma, gospodarstva, dobrega sosedskega sodelovanja in ne nazadnje je mogoče to začetek neke decentralizacije oblasti v naši majhni, pa vendarle veliki državi Republiki Sloveniji. Absolutno prosim za podporo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Hvauc.
Hvala, gospod podpredsednik. Sam bom amandma podprl, tako kot tudi še ostale, ki se nanašajo na enako vsebino. Menim, da gre za dobro priložnost Slovenije, tudi za regijo, za samo mesto Maribor oziroma tudi občino Hoče Slivnice, kjer konkretno to letališče leži. Gre za sicer bolj simbolična sredstva, ki pa vsekakor omogočajo, da bo projekt začel živeti in da bomo v nekem doglednem času tudi prišli do enega muzeja, ki bo omogočil, ne vem, odpiranje novih delovnih mest, omogočil tudi razvoj turizma in bo vsekakor pozitivno vlival na celotno regijo. Zato, še enkrat, bom ta amandma z veseljem podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Ministrstvo za zunanje zadeve ima že tako ali tako zelo majhen proračun v primerjavi z drugimi proračunskimi porabniki. Leta 2000 je znašal 15 milijard in 355 milijonov, leta 2006 se znižuje na 15 milijard 506 milijonov, leto 2007 pa na 14 milijard 188 milijonov. Trend padanja sredstev za delovanje ministrstva za zunanje zadeve pa je slediti že od leta 2001. In ko smo na odboru za zunanjo politiko 20. oktobra razpravljali o tem proračunu, sva s kolegom Aureliom Jurijem predlagala, da bi odbor za zunanjo politiko sprejel svoj amandma in povečal sredstva na nekaterih postavkah. Zakaj smo to takrat predlagali? Zaradi tega, kar je povedal minister za zunanje zadeve dr. Rupel. Povedal je, in sicer bom citiral: "Rad bi opozoril na problem obsega tistega dela sredstev, ki so namenjena za osnovno dejavnost našega ministrstva. Ta sredstva predstavljajo, ne glede na to, kar bom rekel na koncu, kljub vsemu še vedno resen problem, kajti njihov obseg se zmanjšuje bolj, kot se zmanjšuje obseg porabe v zvezi s predsedovanjem OVSE." Skratka, res je to, da ne bomo predsedovali več v letu 2006, zato naj bi se sredstva zmanjšala, ampak tisto, kar se zdaj odšteva, je več kot tisto, kar znese predsedovanje. Potem je pa povedal, kaj je ključni problem podhranjenosti tega ministrstva. To je redna dejavnost ministrstva, namreč problem je ta, da ministrstvo v zadnjih osmih letih - citiram - "za odpiranje novih diplomatsko- konzularnih predstavništev ni prejelo nikakršnih dodatnih sredstev in je moralo te aktivnosti financirati v breme lastnih sredstev." Skratka, s tem da smo bodisi zmanjševali naša predstavništva bodisi da smo odpirali predstavništva, ki jih nismo zasedli in tako naprej. Skupno je bilo tako v skladu z usmeritvami - to je pa že nova tema, ki jo je minister načel. Se pravi zelo, zelo nezadovoljen je bil minister za zunanje zadeve, dr. Rupel, na seji odbora za zunanjo politiko, kajti očitno je, da se je vlada odločila, da ne bo ustrezno financirala naše diplomatske dejavnosti. Zato smo potem, ko odbor za zunanjo politiko ni hotel sprejeti svojega amandmaja, najprej s kolegom Aureliom dala poslanski amandma, ki je bil zavrnjen na odboru za finance, potem pa je ponovila ta dva amandmaja še naša poslanska skupina, in sicer to, kar je prej povedal kolega Juri, 50 milijonov tolarjev za sredstva za meje in 100 milijonov tolarjev za okrepitev diplomatsko-konzularnih predstavništev. In če vam je kaj do vašega poslanskega oziroma ministrskega kolega in vašega kolega v koaliciji, dajte podpreti ta dva amandmaja in boste omogočili malo boljše delovanje tudi v finančnem smislu ministrstva za zunanje zadeve.
Hvala lepa. Gospod Bajc.
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gospodje predstavniki vlade! Sam bom podprl prvi amandma in ne bi navajal dodatna dejstva. Mislim, da so moji predhodniki to že povedali. In praktično iz istih razlogov bom podprl amandma pod številko 1. Ne bom pa podprl amandmaja pod številko 2 iz enega preprostega razloga. Verjetno smo si vsi v pogledali predloge amandmajev tako za proračun za 2006 kot za 2007 in tako, "na palec" povedano, mislim, da bi lahko, če bi sprejeli vse te amandmaje, ukinili ministrstvo za obrambo in mislim, da bi odpravili že sedaj še ne vzpostavljeno v celoti schengensko mejo. Glede na to, ko sem preštel - približno 29 milijard jemljemo ministrstvu za obrambo in približno 8 do 9 milijard, če bi sprejeli vse amandmaje, jemljemo pa ministrstvu za notranje zadeve.
Hvala lepa. Gospod Školč.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi. Jaz sem skeptičen, da ta amandma poslanske skupine SNS sploh lahko obravnavamo v sklopu te postavke. Poglejte, ta amandma govori o muzejski dejavnosti, locira jo pa v izvajanje zunanje politike. Te stvari so, bom rekel, skrajno nenavadne in bolj govorijo o morebitni kupčiji med vladno koalicijo in SNS kot o tem, da zares razumejo, kako in kje se muzeji postavijo. Sam ne dvomim v to, da je potrebno na strokovnih osnovah verjetno zagotoviti tudi ustanovitev posebnega letalskega muzeja ali pa neke zbirke, kakorkoli že. O tem govori predvsem zakon o kulturni dediščini in za te stvari je usposobljeno predvsem ministrstvo za kulturo. Ministrstvo za kulturo je tudi tisto, ki vzpostavlja muzejske mreže, jih konstituira in postavlja posamezne muzeje in zbirke v to konstrukcijo. Zato, gospod podpredsednik, nisem prepričan, pa tudi gospod Bajuk, da je možno o tem amandmaju sploh glasovati, ker umešča neko dejavnost na mesto, "kjer ne sodi". Če je mogoče muzej formirati kot del zunanje politike, potem moram reči, da slabo razumem zakon o kulturni dediščini in pa muzejsko mrežo. Mislim, da so to neki dobri nameni, ki so pa, kot se rado zgodi, izpeljani slabo. Tudi nisem prepričan, da je ministrstvo za zunanje zadeve - se opravičujem - usposobljeno za to, da v okviru zunanje politike vodi tudi muzej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo opozorilo oziroma pojasnilo, da lahko samo predlagatelj ta amandma popravi, umakne, spremeni do konca razprave, drugače pa, pač amandma je vložen v skladu s poslovnikom. Na vrsti je gospod Bevk, potem pa gospod Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa. Kolega Bajc! Ravno tisti amandma, ki ga boste podprli, jemlje denar generalštabu Slovenske vojske. Medtem ko ostala dva amandmaja, ki ju je pa predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov, pa ne jemljeta ministrstvu za obrambo. Tako vaš argument ne drži, pa kljub temu lahko podprete tisti amandma v nasprotju z vašo obrazložitvijo, lahko pa s tem, če sem vas prepričal, podprete tudi naša dva amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz se gospodu Jelinčiču opravičujem, ker je želel imeti repliko, ampak saj v bistvu gre, ali replika ali kakšna druga razprava v isti čas. Beseda je vaša.
Hvala lepa. Bom imel kar razpravo. Gospod Školč, kljub temu da je bil minister za kulturo, ne razume [[...]]
Prosim za posluh!
[[...]]nekaterih zadev. In mi je hudo, da gospod ne razume, ampak kaže svoj splošni odnos, kot ga je imela Liberalna demokracija v dvanajstih letih do nekaterih stvari, ki bi že zdavnaj bile lahko urejene, vendar niso bile urejene tudi zaradi takih nerazumevanj, pa konec koncev tudi zaradi pomanjkanja znanja slovenskega jezika, kajti reče se "kamor ne sodi" ne pa "kjer ne sodi". Ampak, pustimo slovnico in slovenščino pri miru. Dejstvo je, da gospod Školč ne "zastopi" tudi tega, da gre lahko pri muzejski dejavnosti tudi za mednarodno dejavnost. Kajti gre za evropski letalski muzej, kar je nekaj drugega, kot nek lokalni muzej tam, na Prečni ulici ali na kateri ulici že gospod Školč stanuje. Mislim, da je zadeva [[...]]
Gospod Jelinčič, prosim, brez osebnih napadov ali zbadljivk.
Ja, gospod podpredsednik, pač tako gre, ne gre drugače. Nekaterim gospodom je treba pojasniti zadeve na tistem nivoju, ki ga razumejo, drugače, pač ne moremo tega izpeljati. Skratka, poudaril bi, da gre za zelo pomembno zadevo, v katero je vpletena kompletno zahodnoevropska unija in še širše. Skupščina zahodnoevropske unije, ki poleg svojih 25-ih članic znotraj Evropske unije zavzema še okolišne države in vsega skupaj cca. 40 držav. Zadeva je pomembna in na ta način smo pravzaprav Slovenci dobili pozicijo za ta muzej, po principu katerega je Svet Evrope povzel tudi svojo politiko muzejstva nasploh. Kajti začeli bodo ustvarjati evropske muzeje posameznih stvari. In tako kot smo lahko prepričani, da nam Nemci zagotovo ne bi Dürerjevih grafik posodili v Slovenijo, da bi jih imeli v evropskem muzeju grafike, je pravzaprav edina varianta, da imamo tukaj letalski muzej Evrope. Ideja je bila moja, zato sem tudi to zadevo dobil v Evropi. In mislim, da je smiselno in pametno, da Slovenija izkoristi to, da začnemo delati, da dobimo tudi evropska sredstva. Tista evropska sredstva, ki jih prejšnja oblast ni znala ali pa ni hotela pridobiti, navkljub temu, da bi jih lahko pridobivala. Žalostno je, da se moramo na takšen način tukaj pregovarjati in odgovarjati na zadeve, ko jih nek poslanski kolega da na nivo dogovorov med Slovensko nacionalno stranko in med vladajočo koalicijo. Gre za opozicijo, ki je konstruktivna, za razliko od njihove oziroma opozicije Liberalne demokracije, ki je destruktivna. In jaz mislim, da najbolj pomembno je to, da skupaj nekaj gradimo in je že skrajni čas, da bi tudi v Liberalni demokraciji ugotovili, da je bistveno bolj pomembno graditi, kot pa rušiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bajc.
Hvala, gospod podpredsednik. Čisto kratko, kolega Samo. Na isti strani, kamor je amandma pod številko 1, za katerega sem rekel, da ga bom podprl, piše, kje naj bi se jemalo. Sicer niso to zapisali vaši strankarski kolegi, ampak drugi, 320 milijonov na vzpostavitvi južne meje. In vi v amandmaju številka 2, pa pravite, naj bi se pa povečala sredstva za 50 milijonov za ureditev državne meje. Drugo, ko ste utemeljevali oziroma negirali to, kar sem sam povedal, da bom podprl amandma pod številko 1, ki sicer jemlje vojski oziroma ministrstvu za obrambo, mislim, da usposabljanje in obrambni sistem sodi tudi v tiste namene, ki se jim reče odprtje nove postavke evropski letalski muzej, za katerega se nameni 10 milijonov.
Hvala. Gospod Kokalj.
Hvala lepa. Nekateri pomisleki v zvezi s tem projektom evropskega letalskega muzeja se mi zdijo upravičeni glede na to, da ta projekt ni bil širše predstavljen. Tudi na našem odboru, odboru za zadeve Evropske unije, ga ni bilo, razumem pa iz obrazložitve, ker presega meje Evropske unije, da je to mnogo širši projekt, zato se mi pa zdi zelo pomembno, da ga predlaga ravno Slovenska nacionalna stranka kot evroskeptična stranka. To se mi zdi zelo velik premik, nekje se mora začeti. Pomisleki so lahko utemeljeni zato, ker se lahko bojimo, da ne bi to postala neka cokla v tej muzejski dejavnosti Slovenije, ampak da bi res postala promocija, kar bo verjetno zahtevalo precej dodatnih sredstev, če se bo muzej razvijal v to smer, kot je bilo prej obrazloženo. Zato sam mislim, da bi bilo dobro, če bi pobudniki predstavili ta projekt tudi kakšnemu matičnemu odboru, vsekakor pa je treba projekt in namero Slovenske nacionalne stranke pozdraviti.
Hvala lepa. Še kdo? Če ne, prehajamo na glasovanje oziroma odločanje o 1. amandmaju in sprašujem, če želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine. Gospod Moge.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupini Liberalne demokracije smo bili presenečeni ob dejstvu, da se gospod Janez Janša za tem govorniškem odru cedil od podpore kolegi Zmagu Jelinčiču, ko je predstavil projekt evropskega letalskega muzeja, cedil se je tukaj. In mislim, da je moral finančni minister gospod Andrej Bajuk lomiti roko gospodu Janezu Janši, da ni podprl prvega koraka na poti k cilju, da bi dobili ta evropski muzej. In vlada tega za 10 milijonov tolarjev vrednega amandmaja ni podprla, to se pravi, da ni podprla prvega koraka, ki je bil namenjen temu, da bi prišli do evropskega letalskega muzeja. Treba je reči, da ta vložek 10 milijonov tolarjev, da se ta pot začne, se bo obrestoval s sredstvi Evropske unije v milijardah, ki jih bomo dobili. Kaj en tak evropski letalski muzej pomeni v turistični ponudbi, kaj pomeni v nacionalnem ponosu, je ogromno in se mi zdi, da je to stvar, ki jo je gnal gospod Zmago Jelinčič, treba samo pozdraviti in mu je treba na tej poti tudi pomagati. Po drugi strani smo izredno razočarani nad premierom tudi v tem smislu, ko je bil v Mariboru je v prepolni kazinski dvorani govoril, da dokler bo on na oblasti, ne bo Slovenija kot samo en krof, ki ima marmelado samo v sredini, ampak se bodo sredstva nekako porazdelila. In ne morem razumeti mačehovskega odnosa do letališča v Mariboru, ki ima, poglejte tukaj, tak vozni park za varnost, ki je po letih, od kar so ta vozila bila narejena, daleč že preko tega, da bi sploh imel kakršnikoli amortizacijsko vrednost. To spada dejansko res v nek muzej, ne pa na letališče v Mariboru. In to krucialno upiranje temu, da bi se problem letališča v Mariboru rešil, kaže na to, da je bila tudi premierova obljuba, da Slovenija ne bo več samo en krog, tudi prazna marnja. Zaradi tega mi mislimo, da je sprejetje tega amandmaja prvi kamenček k temu, da bo Slovenija imela tudi evropski muzej. Sredstva se jemljejo generalštabu, ki pa, ga moram pohvaliti in reči ministru za obrambo, da je v Mariboru na področju muzejske dejavnosti ogromno naredil, ko je obnovil kadetnico in mu tudi verjetno zaradi tega teh 10 milijonov pri izvedbi iz svojega proračuna ne bo dosti pomenila, na simbolni ravni, spoštovane gospe in gospodje, pa pomeni, da razbijamo tisti [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Petan, potem gospod Sok. Gospod Petan.
Hvala za besedo. Torej v naši poslanski skupini bomo ta amandma, ki govori o sredstvih za letalski muzej, podprli. Prej sem že sam v razpravi povedal, da je odločitev ali neka podpora že bila dvakrat dana na odboru za obrambo v preteklem mandatu na pobudo člana tega odbora, gospoda Jelinčiča. In takrat je bilo to sprejeto soglasno s podporo vseh poslanskih skupin. Tako bomo mi že tudi zaradi tega ta amandma podprli. Ni edini. So še sredstva iz drugih resorjev tudi za ta muzej. Kar se pa tiče teh fotografij, se mi pa zdi malce čudno, da se je nekdo po dvanajstih letih vladavine spomnil, da so pa neke stvari stare 30 let. Imel je dvanajst let časa, da bi bil takrat samo 20 ali pa 15 let stare stvari zamenjal, pa tega mu niti na kraj pameti ni prišlo, danes se pa zgraža nad predsednikom vlade, ki je na tej poziciji šele eno leto. To se mi zdi malo čudno in tudi zaradi tega, da bomo pokazali, da imamo glede na sklepe, ki smo jih imeli že v prejšnjem mandatu, drugačen odnos do tega in pa, da je to nek projekt, ki pa lahko povem, da ga je tudi sedanji predsednik vlade že takrat podpiral, ker drugače amandma tudi ne bi mogel biti sprejet. Tako, da mi bomo glasovali za ta amandma. Ni pa edini še, ki govori o tej zadevi, tako da ne govoriti samo o desetih milijonih. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sok.
Hvala lepa. V Novi Sloveniji bomo ta amandma podprli - tega in mislim, da sta še dva, ki sta z enako vsebino. Če že ne zaradi drugega, je treba to podpreti, da bo čim prej prišlo do muzeja, v katerega bodo dali tiste stare avtomobile, o katerih je pripovedoval kolega Kangler. Seveda pa se je potrebno ob tem vprašati, kaj pa je, ko vedno kažemo na državo, kaj pa je mariborska politika pri tem naredila. In jaz kot prebivalec te regije opazujem, kaj se dogaja v Mariboru, kjer se politika bolj ali manj ukvarja sama s seboj, namesto da bi bila nek generalni motor za širšo zaledje. In se zelo strinjam s tistimi besedami, ki jih je rekel en znani Slovenec: "V Mariboru se vse naredi za to, da se nič ne naredi." Torej, vedno, ko kažemo s prstom na državo, ne pozabimo, da pa štirje prsti kažejo nazaj [[...]]
Lepo prosim za tišino v dvorani!
Bomo pa to podprli in kolega Kangler, ni se potrebno razburjati. Kot lokalni politik tudi pač opozorite, saj nimate vi oblasti v Mariboru, ampak jo ima nekdo drug, ki se dejansko ukvarja sam s seboj ves ta čas. In tudi imel je odločilen vpliv pri razvoju tega letališča, o katerem danes govorimo, ki bi se lahko povsem drugače razvijalo, če bi seveda bila lokalna politika za to, pa ni bila. Naredila je vse proti, da bi se status tega letališča dejansko razrešil. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Žnidaršič.
Hvala lepa, predsedujoči. Tudi naša poslanska skupina bo ta amandma podprla. Pri tem želim povedati, da bi bilo sijajno, če bi v naslednjih letih prišlo do postopne realizacije tega letalskega muzeja. To pa mislim zaradi tega, ker sem bil pred 30-imi leti v muzeju kraljevega letalstva v Londonu, in sem na povsem delovni dan videl tam vsaj nekaj tisoč obiskovalcev iz različnih delov sveta, ki so si prišli to ogledati. Če bi ta muzej postal evropski, bi najbrž bil večji od tistega in bil deležen pozornosti in obiska številnih turistov, kar bi brez dvoma vplivalo pozitivno na tisti konec naše države in na državo kot celoto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Se opravičujem, tudi sam bomo obrazložil glas, da bom ta amandma podprl. Ta amandma bom pa podprl zato, ker je nujno potreben, da zagotovimo vsaj minimalna sredstva, da se začne projektna dokumentacija pripravljati in peljati v pravi luči, v pravi smeri. Bi pa rad poudaril, da razumem nekatere, ki govorijo za nazaj. Zgodbe so za nazaj zaključene. Danes je mariborsko letališče na eni strani država - z državno infrastrukturo, na drugi strani - uprava letališča kot delniška družba. In tudi se strinjam z nekaterimi, ki govorijo, da pač v preteklosti tista oblast, ki je imela neposredni lastniški delež nad letališčem, kriva za takšne ali drugačne poteze. Ampak od tega je že štiri ali pet ali pa osem let. In je državna infrastruktura ločena od zasebnega kapitala, ločena. In poglejte, veliko se ukvarja s to problematiko kot predsednik odbora za promet. Kar se tiče mariborskega letališča, moram tukaj odkrito priznati, da intervencijo predsednika vlade smo dobili šele odpiralni čas, da je mariborsko letališče odprto do 21. ure. Nikakor in nikakršen način ti tretjerazredni birokrati, kot jih jaz imenujem, niso dali zelene luči, da bi bilo mariborsko letališče odprto tudi od 14. ure naprej. Kako se naj sploh letalski promet razvija, če je zagotovljena kontrola letanja samo do 14. ure? In tukaj moram pošteno povedati: priznanje predsedniku vlade, da je udaril po mizi in zahteval, da je kontrola letenja zagotovljena na mariborskem letališču in da se na ta način zagotovi delovanje in razvoj tega letališča, kar se tiče mariborskega letališča. Amandma bom podprl.
Hvala. Gospod Peče.
Spoštovani prisotni, glede na dosedanjo razpravo je razvidno, da bo amandma torej, da je od Slovenske nacionalne stranke dobila podporo v državnem zboru. Ob tem seveda najlepša hvala. Dovolite pa, da poudarim v imenu Slovenske nacionalne stranke, da se bo vrednost amandmaja odražala tako v muzejski vrednosti kot vrednosti širšega pomena in ne samo v obliki obogatitve okolja, torej letališke infrastrukture, kulturno- zgodovinske sistematike omenjenega muzeja, ampak predvsem in pa tudi možnost koriščanja sredstev iz naslova EU oziroma finančnih skladov EU. Zato je edino smiselno, kar državni zbor lahko naredi, in če je le spodoben narediti tisti razkorak oziroma korak torej, da se v tem momentu pozabi, kdo je opozicija, pozicija in da to ne zavlada v miselnosti nekaterih posameznikov, kakor smo bili priča v okviru razprave. Amandma je potrebno sprejeti zaradi širšega okolja in pa seveda tudi zaradi mesta Maribor. Hvala.
Hvala lepa. Na spisku nimam nikogar več. Bi želel še kdo? Gospod Školč. V svojem imenu?
V svojem imenu. Torej jaz ostajam še vedno skeptičen do mesta, kjer se bodo ta sredstva realizirala. Ne verjamem namreč, da je ministrstvo za zunanje zadeve usposobljeno za to, da vzpostavlja muzejsko dejavnost. Mislim, da če bi hoteli kakršenkoli muzej, evropski ali pa svetovni, da še vedno to ostane muzej in sodi pod muzejsko dejavnost in da je za to potrebno sredstva locirati v okviru ministrstva za kulturo. S tega vidika bom jaz pač temu amandmaju nasprotoval, ker vem, da ministrstvo za zunanje zadeve ni usposobljeno za delovanje na muzejskem področju in da to pomeni bom rekel neko voluntaristično akcijo, kjer si pilatovsko umivamo roke, ne rešimo pa ne problema letališča ne problema letalskega muzeja, razderemo pa še eno od tistih mrež, ki za silo funkcionira, to je muzejska mreža. Če bo vsakdo lahko mimo tega in mimo strokovnih meril v državnem zboru ustanavljal muzeje, potem postavljamo pod vprašaj stroko na tem področju. Temu nasprotujem in zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. Ni več prijavljenih. Glasujemo o prvem amandmaju. Hvala lepa. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 61, proti 2. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Sprašujem, ali bi želel kdo obrazložiti glas bodisi v imenu poslanske skupine ali v svojem? Vidim, da ne. Glasujemo. Hvala. Navzočih je 67 kolegic in kolegov, za je glasovalo 25, proti 41. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil izglasovan. Nadaljujemo na strani 5, podprogram Delovanje diplomatsko- konzularnih predstavništev. Tukaj imamo samo en amandma, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati? Želi kdo obrazložiti glas na takšen ali drugačen način? Mag. Cvikl v imenu poslanske ali v svojem?
Mi bomo v poslanski skupini ta amandma podprli, zato ker amandma vsebinsko povečuje denar za delovanje diplomatsko-konzularne mreže, in sicer na plačah DKP-jev. Pri tem pa želim opozoriti, da smo oziroma da ste zavrnili amandmaje pri zakonu o dohodnini, ki bi zagotovili ustrezen ekonomski položaj in pa socialni status zaposlenih na področju zunanjih zadev v tujini. Ker niste zagotovili to, da bi ti ljudje, ko se bodo vrnili v Slovenijo, imeli tako bolniške kot pokojnine na ravni plač, ki so jih prejemali oziroma, ki bi jih morali prejemati v skladu s svojim delom. Ta problem bo v Sloveniji vse večji, kolegi iz Socialne demokracije so hoteli s tem amandmajem to tudi rešiti. Očitno vlada tega ne podpira, ne podpira matično delovno telo in v kolikor boste v nadaljevanju, kot ste pri prejšnjem amandmaju glede oblikovanja evropskega letalskega muzeja razmišljali s svojo glavo, potem boste za ta amandma in še za kakšnega, glasovali. Predlagam, da amandma podprete in s tem zagotovite to, da bo zagotovljen ustrezen, tudi socialni status diplomatov in vseh, ki delajo v diplomatsko-konzularnih predstavništvih. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bevk.
Hvala lepa. Jaz bi opozoril, da so sredstva glede na cel proračun ministrstva za zunanje zadeve padala že nekaj časa. Tako so sedaj v zadnjem obdobju ta sredstva padla z 0,83% na 0,77%. Medtem ko ima, recimo država, s katero nas velikokrat zamenjajo, Slovaška, kar 1% državnega proračuna namenjenega za delovanje ministrstva za zunanje zadeve. In če se že zgledujete po Slovaški glede uvedbe enotne davčne stopnje, se dajte zgledovati tudi po tem, da vsaj enakovredno financirate tudi delovanje zunanjega ministrstva. Predlagam, da se podpre ta amandma Socialnih demokratov, kajti s to postovko v višini 100 milijonov tolarjev bi okrepili kadrovsko zasedbo diplomatsko-konzularnih predstavništev v Evropi in po svetu. Namreč, zgodilo se je v preteklosti, da je ministrstvo za zunanje zadeve oziroma Republika Slovenija odpirala posamezna veleposlaništva samo na papirju, kajti kadrovsko jih niso mogli popolniti. Zato predlagam, da sprejmete ta amandma. Namreč, Slovenija bo leta 2008 predsedovala Evropski uniji, poleg tega vstopamo v Schengen in nujno je potrebno kadrovsko okrepiti diplomatska- konzularna predstavnišva, zato smo seveda tudi ta amandma predlagali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. Nadaljujemo s proračunskim uporabnikom ministrstvo za obrambo. Prvo imamo dva podprograma: znanstveno-raziskovalna dejavnost na obrambnem področju in tehnološki razvoj na obrambnem področju. Amandma je vložila LDS. Želi kdo razpravljati? Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Zelo sem vesel, da je tukaj predstavnik ministrstva za obrambo, da bo lahko slišal neposredno iz mojih ust, kakšno je moje stališče, mnenje glede znanstveno-raziskovalne dejavnosti na ministrstvu za obrambo. Sem pa presenečen, da je Liberalna demokracija Slovenija napisala ta amandma, kjer povečuje sredstva za milijardo 100 na tej postavki. In večje centralizacije nisem opazil kot prav pri delitvi sredstev, ki so jih razpisali v Slovenski vojski za obdobje 2004. In prav z velikim zanimanjem čakam, da poteče to leto in da povprašamo ministrstvo za obrambo, kako so se v letu 2005 delila sredstva za raziskovalne projekte. Poglejte, če je to pravičnost in če je to poštenost, mene osebno nihče ne bo prepričal. Slovenska vojska, govorim iz analize, za leto 2004 je razdelila za raziskovalne projekte 2 milijardi 475 milijonov v 57-ih projektih. Imamo tri univerze, imamo inštitut v Ljubljani. Od tega je v Ljubljani ostalo 2 milijardi 219 milijonov. Od 2 milijardi 475 milijonov je v Ljubljani ostalo 2 milijardi 219 milijonov ali je bilo podprtih 47 projektov. Kaj je z univerzo Koper, kaj je z univerzo Maribor? Ali smo res taki "butci" v Mariboru, mislite? Ne, ne drži. Ne dobijo priložnosti in možnosti zaradi lobijev, ki vladajo in ki odločajo o takšnih ali drugačnih projektih! Sramota na kvadrat! Poglejte, v Maribor je skupaj šlo 124 milijonov, od tega je na fakulteti v Kranju bilo porabljenih 20 milijonov, če bi preračunal v procente, bi univerza v Mariboru bila deležna 1,8% od vseh raziskovalnih nalog. Imamo pa profesorje, ki lahko za Nato in za nekatere druge evropske in ameriške institucije raziskujejo in delajo tisti strokovnjaki v Ljubljani, ki delajo revidiranje projektov, pa jih Ljubljani mečejo ven, da so projekti in naloge neprimerne in da ne ustrezajo takšnim ali drugačnim razpisnim pogojem. Sramota od sramote! In se čudim oziroma se sploh ne čudim, da si nekdo želi prav iz Liberalne demokracije povečati milijardo 100 prav to postavko, ki se je v letu 2000 tako centralistično delila, da je precedans od precedansa. Še enkrat bom poudaril. Od 2 milijard 475 milijonov je v Ljubljani ostalo 2 milijard 219 milijonov, v Maribor je prišlo 124 milijard, da o Kopru sploh ne vprašamo, koliko je prišlo na univerzo v Kopru. Ali je univerza v Kopru samo slamnata univerza ali njihovi doktorji, raziskovalci nimajo možnosti in priložnosti, da pridejo do teh sredstev, ki jih Slovenska vojska namenja v raziskovalne sfere? Zato bi si želel, da še danes kateri drugi od predstavnikov vlade tu sedi, da na to svoje prijatelje opozori. Ti lobiji, ki delijo denar, se pač tako mačehovsko do nekaterih drugih univerz obnašajo in drugih institucij. Čista resnica! Sam bom predlagal zakon, zakon bom predlagal, v prihodnje bom ga dal v koalicijsko usklajevanje, da kadar se bo delil denar za raziskovalne namene, kjer bodo deležne univerze, morajo dati rektorji ali upravni odbori soglasje pri razrezu takšnih sredstev in naj se med seboj zmenijo. Brez enega ali drugega soglasja se ta denar ne more razdelili! Takrat lahko pričakujemo, da se bodo ta sredstva pošteno, po projektih, po vrednotenjih delila. Na ta način, da pa križem: ti meni - jaz tebi revidirajo projekte pa odobravajo milijonske raziskovalne naloge, pri čemer zapostavljajo univerzo Koper in univerzo Maribor - s tem se ne morem sprijazniti. Iz teh razlogov, spoštovani poslanski kolegi, tega amandmaja, ki povečuje milijardo 100 na tej postavki, ne morem podpreti. To je čisti dokaz, kaj pomeni centralizacija in kaj pomeni, če si zaposlen v Ljubljani ali na univerzi v Ljubljani ali na katerikoli drugi univerzi. In kje so razlike in kdo ima več priložnosti in možnosti, da pride do raziskovalnih nalog! Je boleče za tiste profesorje, boleče je za tiste strokovnjake, ki lahko delajo za evropske institucije, ki lahko delajo za Združene države Amerike, ki lahko delajo za Nato, Slovenska vojska pa jim meče papirje nazaj, da so naloge neprimerne. To se dogaja. Se pravi, za Nato je primeren strokovnjak, za Nato lahko delajo raziskave na optičnih vlaknih in tehnologiji, za Slovensko vojsko je pa neprimeren. Neprimeren je pa za to, ker tretjerazredni birokrati obvladajo ta lobij, ki deli proračunska sredstva na takšen način. Če bi šli pogledat katerekoli postavke ali segmente pri nabavljanju nekaterih oprem, bi lahko popolnoma prišli do enakega zaključka. Koliko je podjetij, ki imajo sedež v osrednji Sloveniji, deležnih pri nekaterih javnih razpisih; drugi so dosti bolj kvalitetnejši, cenejši, pa zaradi tega, ker nekateri dokumenti niso iz slovenščine v nemščino prevedeni, padajo na javnih razpisih, ker so tenderji tako nastavljeni. Tenderje pa pišejo tisti, ki so zainteresirani, da posel dobijo. Zato tega amandmaja ne bom podprl. Vam, državni sekretar pa že vnaprej povem: ko bo leto 2005 naokrog, bom postavil poslansko vprašanje in želim za leto 2005, da dobim odgovor, kako so se v letu 2005 delila sredstva, ki jih namenja Slovenska vojska v raziskovalne namene. Ta amandma pa iz tega razloga in iz tega pogleda ne morem podpreti. Bi pa bil vesel, če se povečajo na tem segmentu sredstva, še bolj bi pa bil vesel, da se pošteno, po vrednotenju nalog in teritorialno, enakomerno po kvaliteti in kvantiteti tudi razdelijo med vse tri univerze, ki so v Sloveniji.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil minister dr. Zupan. Prosim lepo, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanec, ta vaš komentar je v zvezi z delitvijo sredstev za projekte, ki ste jih omenili, so seveda v veliki meri resnični. Dejstvo je, da smo ta problem identificirali, dejstvo je, da smo v letošnjem letu vzpostavili povsem nov sistem za evalvacijo sistema. Posebej je bil ta sistem v prejšnjih, lahko rečem v desetletjih je bil narejen tako, da so tisti, ki so prosili, so bili tudi tisti, ki so dejansko ocenjevali in potem tudi tisti, ki so dejansko delili denar. Ta sistem smo letos že spremenili. Rekel bom, da še ni idealen, vendar je spremenjen in se je odrezalo to, se je naredilo to, da ljudje, ki prosijo za projekte, niso več v komisijah, ki o tem odločajo. Projekti, ki so se delili za vojaške, če sem vas prav razumel - ti razpisi so bili še posebej slabi. To smo ugotovili, vendar, ko so sredstva razdeljena [[.....]]vendar smo v tem letošnjem letu za razpis 2006 že pripravili pravilnike, z ministrstvom za obrambo smo se dogovorili, kako bodo ti postopki potekali, in zagotavljam vam, da bodo ti postopki narejeni po sistemu, ki se zdaj uvaja na novo. To se pravi, da bodo ocenjevali s strani neodvisnih ekspertov, da bo tudi ocenjevana relevanca. To bodo naredili tako z ministrstva za obrambo kot z ministrstva visoko šolstvo, znanost in tehnologijo in bodo potem na podlagi tega ocene objavljene tudi javne. To vam lahko obljubim in da boste dobili te natančne poglede po sredstvih. Da bi pa razdelili proporcionalno na univerze pa tega ne moremo reči, ker pa tu stoji zadaj dejstvo, da morajo biti projekti predvsem ocenjevani glede na kvaliteto in glede na ciljno usmeritev, ker so to ciljni projekti. Torej, ne moremo predpisati tega, da bi se projekti delili glede na velikost univerz. Dejstvo pa je, da mora biti določena, ker vemo, da so univerze v določenem smislu tudi raziskovalni inštituti, v nekem smislu primerljivi. Je pa seveda iz tega dolgoročnega razmerja, dolgoročnih podatkov seveda, lahko razvidno, ali je bilo kaj narejeno, kot se temu reče, pristransko ali ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naj samo povem, če bo to kaj prispevalo k motivaciji, da bomo ob enih naredili enourni odmor za kosilo. Tako bi prosil, če še lahko vzdržite 55 minut. Hvala lepa. Besedo ima gospod Kangler.
Hvala. Jaz sem vesel, spoštovani minister, da ste tudi sami s svojo aktivnostjo in delom na ministrstvu prišli do teh podatkov, ki sem jih danes navrgel. Jaz niti ne pričakujem, da bi se ta sredstva morala deliti proporcionalno po univerzah, po številu študentov in po vsem tem. Dejstvo pa je, da ta denar, ki se že vrsto let deli, ostane samo v eni regiji oziroma v enem območju. In 1,8% namenjenih sredstev za mariborsko univerzo, me nihče ne bo prepričal, da je to pošteno razdeljen denar, ker poznam nekatere projekte. Nekateri profesorji so se obrnili na mene in me temeljito vsebinsko seznanili, v čem je problem. Problem je v ljudeh, problem je v uslužbencih, ki o tem odločajo. Zaposleni so tam na ministrstvu, tam, kjer odločajo. Istočasno pa so kakorkoli povezani tudi s tistimi, ki revidirajo te naloge. In je sramota in žalost za nekoga, ki je lahko dobil nalogo v Nato za ameriško vojsko, za nekatere druge evropske države, za Slovensko vojsko, pa je neprimeren. In temu človeku in temu mlademu raziskovalcu, ki ima evropske reference, delamo veliko krivico, veliko krivico. In takšne krivice je potrebno odpraviti in sem vam zelo hvaležen, spoštovani minister, da ste na to opozorili. In tudi sam bom veliko napora in truda, kolikor bo pač v moji politični moči, vložil, da se te napake v prihodnosti odpravijo. In to mora biti tudi prioritetna naloga te vlade, da do takšnih razlik ne bo več prihajalo. Ti podatki, ki sem jih jaz omenil, so za obdobje leta 2004. In prav gotovo me zanimajo, zato pač poudarim, kakšni bodo ti podatki razreza, razdelitev sredstev po projektih na vse tri univerze, ki so kakorkoli aktivne v Sloveniji, in seveda na nekatere inštitute, ki so se prijavljali na te razpise.
Hvala lepa. Vidim, da razprave ni več. Bomo glasovali. Bi želel kdo obrazložiti glas? Ja, gospod Moge.
V Liberalni demokraciji bomo seveda ta amandma podprli, kajti prepričani smo, da moramo postopno povečevati sredstva za obrambo in za razvoj Slovenske vojske kot prispevek h krepitvi Nata. In pozdravljamo tudi to, da se je vlada vrnila na izhodišča, ki so bila sprejeta leta 2003, torej da se ne vlaga v obrambno ministrstvo samo v nakup orožja, urjenje, ampak da je obramba zelo odvisna od raziskovalnega in tehničnega potenciala, ki ga ima kakšna vojska. Ob tem seveda z začudenjem ugotavljamo in dajemo prav temu, da ji pa razdelitev teh sredstev - ne govorim sedaj sredstev iz ministrstva za visoko šolstvo, tehnološki razvoj in znanost, ampak iz obrambnega ministrstva - tako centralizirana in so razpisi takšni, vsaj kar smo dobili, ni signalov iz okolja, da je zares tam treba nekaj drugega narediti, najprej na ministrstvu za obrambo, kajti ne samo univerze, ampak tudi delovne organizacije so bile participirane in določene samo iz nekega okolja in firme, ki so imele naslov v nekem okolju, samo te firme so bile izbrane. Napravite eno analizo, pa boste videli, da ta trditev popolnoma drži. Po drugi strani, gospod minister, to, kar ste povedali - je treba vedeti tisti izrek, kdor vrečo drži, je ravno toliko kriv - kot tisti, ki noter daje. Vi ste bili v prejšnji nomenklaturi drugi človek v hierarhiji, ki je ta sredstva razdeljeval. In če bi iskreno govorili to, kar ste danes tukaj govorili, in bi mislili, bi človek od vas pričakoval vsaj pobudo vlade Republike Slovenije, da bi se Agencija za tehnološki razvoj preselila iz Ljubljane, mogoče v Koper, Novo mesto ali pa v Maribor. In to bi bilo nekaj, ne pa samo tiste pogodbice, ki so, in ker vemo, da ta agencija za tehnološki razvoj, smo priča, deluje izredno slabo, saj se dostikrat sploh ne udeležuje tistih sestankov, kjer se kreira politika tehnološkega razvoja, navsezadnje tudi na odboru za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj. Mislim, da bi s tem dosegli dve muhi na en mah: po enem bi bolj spravili k življenju to agencijo, drugačne razmere bi vladale in po drugi strani bi se pa razbremenili centraliziranosti odločanja v Republiki Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bi želel še kdo obrazložiti glas? Če ne, glasujemo. Ugotavljam, da je bilo prisotnih 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 36. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Nadaljujemo s podprogramom mednarodno sodelovanje. Ponovno imamo sredstva za evropski letalski muzej. Amandma je vložila poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Bi želeli besedo? Ja, gospod Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa. Samo na kratko. Gre za skop treh amandmajev, to je drugi od teh amandmajev. Namreč razporejeni so pa po raznih ministrstvih ravno zaradi tega, da se pokaže pomembnost in pa evropska umeščenost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bi želel še kdo razpravljati? Bi želel kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je bilo 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti ni bil nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma je sprejet. Nadaljujemo na strani 7 vašega pregleda oziroma našega pregleda s proračunskih uporabnikom. Ministrstvo za gospodarstvo. Tukaj imamo amandmaje v sklopu kar nekaj podprogramov in začenjamo s podprogramom. Programi pospeševanja tehnološkega razvoja gospodarstva, kjer sta bila vložena dva amandmaja, oba s strani LDS. Ju dajem v razpravo. Da, dr. Lahovnik.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci. Z našima amandmajema želimo povečati sredstva, ki se vlagajo v tehnološki razvoj. Na ta način želimo zagotoviti tehnološki preboj Slovenije, večjo konkurenčnost Slovenije na mednarodnih trgih. Takšna politika in ti amandmaji so skladni tako s strategijo razvoja Slovenije kot tudi s predlogi tistega famoznega odbora za reforme. Tisto, kar je trenutno dejstvo, je, da obstaja neka tehnološka agencija, ki je bila ustanovljena v prejšnjem letu za mandata prejšnje vlade. To agencijo je nova vlada umestila v [[...]]
Prosim, za malo potrpežljivosti in posluha. Gospod Lahovnik. Opozoril sem druge, ne vas.
Hvala lepa. To agencijo je nova vlada umestila v prazen prostor, umestila jo je pod ministrstvo za visoko šolstvo in znanost, med tem ko ima neko neformalno pristojnost nad njo še menda kar ministrstvo za gospodarstvo. V čem je problem? Ideja te tehnološke agencije je bila prav v tem, da se večji delež sredstev nameni v gospodarstvo, da se realizirajo tiste raziskave, ki imajo največjo možnost tudi za komercialen učinek. Tehnološka agencija je bila koncipirana po vzoru recimo švedske tehnološke agencije ali pa finske tehnološke agencije, ampak od tega po enem letu ni nič. Nič. Sredstva za tehnološki razvoj in konkurenčnost gospodarstva se zmanjšujejo in tisto, kar edino mogoče pa lahko naredimo v tem državnem zboru in poskušamo popraviti, je, da z amandmaji povečamo delež sredstev za tehnološki razvoj. Sredstva se jemljejo na proračunskih postavkah ministrstva za obrambo, Slovenija je vstopila v Nato, vstopila je s predpostavko, da bodo stroški obrambe na enoto nižji in mislimo, da ni nobenega problema, če se sredstva vzamejo na ministrstvu za obrambo in vložijo v tehnološki razvoj. Na ta način se tudi naša, če hočete, tehnološka sposobnost poveča. To ugodno vpliva na konkurenčni in siceršnji socialni razvoj države. Nobenega razloga ni, da lahko zasledimo največjo rast sredstev na resorju obrambe, po drugi strani se pa krčijo sredstva na nekaterih drugih razvojnih postavkah. Zato seveda pozivam vse poslanke in poslance, da podprete ta amandma. Menimo, da drugače pač hitrejšega tehnološkega in konkurenčnega razvoja Slovenije kot s povečanjem izdatkov za tehnološki razvoj ni mogoče zagotoviti. Opozoril bi vas še, da je v strategiji razvoja Slovenije izrecno zapisano, da se bo postopoma delež izdatkov za raziskave in tehnološki razvoj povečal na 3% bruto domačega proizvoda in s temi amandmaji samo sledimo strategiji razvoja Slovenije. Zato seveda, pozivam tudi koalicijske poslance, da podprejo naš amandma in na ta način dokažejo, da se dejansko zavedamo, da smo vsi v istem čolnu in da poskušamo ta proračun, ki je premalo razvojno naravnan, vendarle prestrukturirati tako, da bo večji delež sredstev namenjen v razvojne namene. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik vlade gospod Žnidaršič.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Želel bi k tem predlogom amandmaja povedati, da v primeru, če bi bil sprejet, pomeni, da bi praktično izgubilo ministrstvo za obrambo, konkretno upravni del ministrstva za obrambo, 9 desetin materialnih stroškov, to se pravi, praktično v mesecu marcu ne bi moglo več normalno poslovati. To je kot prvo. Drugo, kar je bilo omenjeno v zvezi s tem, da je Slovenija v zavezništvu Nato in da zdaj obrambnemu področju ni potrebno več dodajati sredstev, bi želel samo opozoriti, da je bila lansko leto v avgustu sprejeta resolucija o splošnem in dolgoročnem programu in razvoja in opremljanje Slovenske vojske, ki opredeljuje obseg finančnih sredstev za področje obrambe in jih predvideva v obsegu 2% bruto nacionalnega proizvoda. Želim poudariti, da je to akt državnega zbora in v tem smislu gredo tudi vsa naša ravnanja. Tudi bi želel poudariti, da pri sredstvih glede na to, da je obseg amandmajev za obrambno področje oziroma za umikanje sredstev iz obrambnega področja izjemno visok, saj zajema preko 20 milijard, da je tudi vlada v prejšnjem sklicu okrog tega sprejemala sklepe in je bila narejena celo projekcija finančnih, torej projekcija odstotka bruto nacionalnega proizvoda, ki bo namenjen za obrambne izdatke in ta bi za letošnje leto moral znašati 1,78% bruto nacionalnega proizvoda. Dejansko znaša trenutni predlog 1,70% bruto nacionalnega proizvoda, kar pomeni, da je to področje v nominalnem smislu sicer dobilo povečanje, vendar glede na obseg sredstev, kakršna so bila določena s tem sklepom iz leta 2002, gre za 5-milijardni manjko glede na projekcijo. Še enkrat pa poudarjam, da resolucija, ki je bila v lanskem letu sprejeta, nas kot obrambni sistem zavezuje, da temu primerno tudi planiramo sredstva pa ne gre samo za porabo, ampak gre za funkcionalno porabo. Profesionalizacija Slovenske vojske ne pomeni samo, da vojake oblečemo v uniformo, temveč da zagotovimo, da lahko opravljajo svoje naloge v okviru, ki jih ta država obrambnemu sistemu naloži. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bevk, potem pa gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Imam proceduralno vprašanje. Namenoma sem počakal, da je državni sekretar gospod Žnidaršič, končal svoj nastop. Namreč, ko je vlada sprejela dopolnjeni predlog proračuna, je sprejela tudi sklep, kdo jo lahko zastopa in predstavlja na sejah državnega zbora in na sejah delovnih teles, in tukaj v Poročevalcu so izrecno zapisani: predsednik vlade in vsi ministri in ministrica ter generalna sekretarka vlade, direktor urada za makroekonomske analize ter generalna oziroma v.d. direktorica generalnega direktorja direktorata ministrstva za finance. Tukaj ni zapisan nihče od državnih sekretarjev in sekretark, zato me zanima, ali imajo državni sekretarji in sekretarke danes pooblastilo, da zastopajo svoje ministre tukaj, kajti tukaj niso napisali, in ali lahko sodelujejo pri delu državnega zbora. Predvsem pa bi rad, da pridejo v dvorano tudi ministri Vlade Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seveda po poslovniku je možno, da je na seji navzoč tudi državni sekretar, po našem poslovniku, po katerem delamo. Lahko bi dal vaš predlog na glasovanje, lahko sejo prekinem, ampak glede na to, da smo šele na 7. strani in smo samo nekaj amandmajev obdelali, predlagam, da z delom nadaljujemo in bo eventualno o vašem proceduralnem predlogu odločil kolegij. Prosim, gospod Bevk.
Gospod podpredsednik, jaz mislim, da morajo biti državni sekretarji navedeni, pa tudi pred začetkom seje bi moral predsedujoči povedati, ali imajo pooblastilo ali ne. Zato prosim, da se to uredi, naj vlada zagotovi pisni dokument, kjer bo napisano, da ministre nadomeščajo na tej seji državni sekretarji in sekretarke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Strokovne službe so me obvestile, da bodo to pripravile in seveda tudi ustrezno vsem poslankam in poslancem razdelile. Vračamo se nazaj k amandmaju. Bi želel še kdo razpravljati? Pardon, gospod Jerovšek se je že prej prijavil.
Hvala lepa. Spoštovani. Če bi človek analiziral ta amandma Liberalne demokracije v dveh delih, najprej samo tisto, kjer dajejo, in ločil od tistega, kar jemljejo, bi se skoraj razjokal nad plemenitostjo državotvornostjo Liberalne demokracije. Ampak, če pa gre malo globlje v analizo, pa je seveda treba reči, da verjetno na nek način jih v Liberalni demokraciji peče vest, kajti večkrat sem v teh dneh omenil, da je nekdanji direktor Inštituta Jožef Štefan izjavil tukaj v parlamentu, da je pod vladavino LDS-a Slovenija postala tehnološka kolonija. In seveda, ta kolonialni status na nekaterih delih tehnološkega razvoja Sloveniji ni v čast in bi razumel, da hočete popraviti to zadevo. Vendar, ko pa človek pogleda v drugi del amandmaja, kje to jemljete, pa je občutek, kot da v Liberalni demokraciji menite, da je Slovenska vojska okupatorska vojska in jo je potrebno pregnati iz države. In jaz imam tudi neko razumevanje za to, ker nekako, glede na to, da je gospod Lahovnik obrazložil ta amandma in da smo pred časom prebrali, kakšno notranjo funkcijo v LDS-u opravlja, namreč vlogo kurirčka, bi rekel, da je ta amandma prišel po kurirčkovi pošti in kurirčki so pa včasih imeli tudi nekoliko anarhistično vlogo, so jim bile dovoljene nekatere anarhistične akcije proti okupatorski vojski in tukaj vlečem neko asociacijo. Očitno je na ta način nastal tudi ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo državnemu sekretarju Žnidaršiču, naj povem, da sem ravnokar prejel pregled sodelovanja predstavnikov vlade Republike Slovenije, ki nosi datum 16.12.2005 in na tem pregledu so tudi navedeni vsi državni sekretarji ministrstev, seveda generično ne poimensko. Tako je s tega vidika temu zadoščeno. Gospod državni sekretar, želite besedo? [[Ne.]] Potem pa gospod Štebe.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade, gospod minister, kolegice in kolegi! Zelo všečno je vzeti vojski, včasih smo rekli vojski, in dati gospodarstvu ali pa znanosti za spodbujanje tehnološkega razvoja. Ministrstvo za obrambo v današnji Republiki Sloveniji pa ima poleg povsem drugačne vloge tudi obveznosti v zvezi s članstvom v Natu naše države in deluje na popolnoma drugačen način, kot je bilo to v preteklosti. Upam, da bo delovalo na drugačen način vedno bolj in obramba oziroma njeni projekti so lahko velika spodbuda za tehnološki razvoj ali na nivoju aplikacij, po nekaterih državah, kot so Združene države Amerike, pa je vojska pravzaprav največji spodbujevalec temeljnih raziskav in zahtevnih tehnologij. In tukaj lahko tudi naše ministrstvo za obrambo odigra pomembno vlogo s projekti, katere financira. Tukaj je tema premeščati sredstva za potrebe tehnološkega razvoja, ampak naše ministrstvo za obrambo, pa če spremljate njihove projekte, vlaga v svoje zmogljivosti na način, da so uporabne in vedno bolj uporabne tudi v civilnih razmerah. Še pred nekaj leti, ko sem se zanimal, ali je naša vojska sposobna ukrepati v primerih naravnih nesreč, sem dobil odgovor, da niti za sebe niso poskrbeli oziroma nimajo poskrbljeno. Pred kratkim pa smo poslušali oziroma videli novico, da je ministrstvo za obrambo vzpostavilo kompletno bolnišnico, ki je predvidena tudi za primere naravnih nesreč v naši državi ali v katerikoli drugi državi, kjer je treba solidarnostno pomagati. In zelo sem bil vesel ob zadnjem obisku ministra za obrambo v naši občini, ko je omenil, da se pomembna sredstva danes s strani ministrstva za obrambo in tudi njihov odnos do gasilstva v tem ministrstvu pomembno spreminja. Tako jaz računam, da bodo ta sredstva - sicer zdaj jemana za materialne stroške, ampak iz drugih postavk ministrstva za obrambo - uporabljena v resnici za spodbujanje tehnološkega razvoja, seveda z angažiranjem domačih raziskovalnih institutov in institucij, pa tudi podjetij in drugih organizacij. Hvala lepa. In ne bom podprl teh dveh amandmajev.
Hvala lepa. Besedo ima minister dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Čutim dolžnost, da pojasnim določene stvari, ki so ključnega pomena, kar se tiče zavez Republike Slovenije na področju obrambe. Naj povem, da je slovenska država se zavezala, da bo do leta 2008 dejansko dosegla takšen proračun na področju obrambe, da bo takrat enak 2% bruto domačega proizvoda. Pomembno pa je tudi to, da je Vlada Republike Slovenije 27. junija leta 2002, ponavljam, Vlada Republike Slovenije 27. junija 2002 sprejela en finančni načrt, in sicer s sklepom 821-11, po katerem bi v letu 2006 Slovenija dosegla 1,78% bruto domačega proizvoda, kar se tiče načrtovanih javnih sredstev za obrambo. Naj povem, da je celotni časovni okvir, ki ga je takrat vlada sprejela, da se ni v bistvu spoštoval, da je ta vlada skušala že preko rebalansa te stvari popraviti, da še vedno predlog, ki je pred vami, je za 5 milijard nižji od tistega načrta, ki ga je Vlada Republike Slovenije sprejela, kot sem rekel, 27.6.2002. Trenutno tudi načrtujemo, da v proračunu 2007 bomo še vedno zaostajali za 0,8% bruto domačega proizvoda, a vendar se bomo trudili, da bomo to dolžnost, ki jo je Republika Slovenija prevzela, ne glede na to, katera vlada, da bomo to pravočasno izpolnili, in zato prosim, da tudi to vzamete na znanje, ko razpravljate o vprašanju slovenske obrambe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o teh dveh amandmajih? Želi kdo obrazložiti glas glede prvega amandmaja? Ne. Glasujemo. Hvala. Navzočih je bilo 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 35. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 35.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Želi kdo obrazložiti glas bodisi v svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 35. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Nadaljujemo s podprogramom. Programi zapiranja rudnikov. Tukaj imamo amandma, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Gospod Bevk.
Hvala lepa. Gre za amandma, ki povečuje postavko Rudarska škoda, in sicer za sanacijo rudarske škode v Idriji kot posledice pol tisočletnega rudarjenja. Namreč to je zakonska kategorija, zakon o rudarstvu določa, da se rudarska škoda poravna povsod tam, kjer je nastala na objektih zaradi rudarjenja. Poleg tega rudarska škoda je potrebno, da se odpravi tudi na norme v zakonu o preprečevanje posledic rudarjenja v rudniku živega srebra Idrija. Tako je sedaj država dolžna na podlagi teh dveh zakonskih norm in posebnega programa, ki ga je sprejela že prejšnja vlada in ga je tudi ta vlada dopolnila, da je dolžna za sanacijo rudarske škode še okrog 850 milijonov tolarjev, sledi pa tudi ta vlada oziroma ministrstvo za gospodarstvo prejšnji vladi in zelo skopo odmerja sredstva za sanacijo te škode, in če bo šlo tako naprej, bo ta škoda odpravljena šele v 20 letih. To pa za mesto s 6 tisoč prebivalci, pod katerim je 130 kilometrov rudniških rovov, ni dober obet za bodočnost. Zato prosim za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo, želi kdo obrazložiti glas? Glasujemo. Hvala. Navzočih je bilo 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 37. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Na vrsti je podprogram. Programi povečanja konkurenčnosti. Imamo amandma, ki ga je vložila Liberalna demokracija Slovenije, in ga dajem v razpravo. Gospod Mikolič.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni! Glede predlaganih amandmajev za povečanje konkurenčnosti slovenske industrije oziroma slovenskega gospodarstva bi rad povedal, da je res za leto 2006 namenjeno nekaj manj sredstev kot v letu 2005, in sicer z 12,3 milijarde na 9,6 milijard. Naj pa omenim, da je v letu 2004 bilo za to namenjeno 3,6 milijard. Rad bi pa povedal to, kot veste, smo letos sprejeli spremembe in dopolnitve zakona o davku na izplačane plače, ki ga je predlagalo ministrstvo za finance, in sicer za postopno ukinjanje davka, ravno z osnovnim namenom, da povečamo konkurenčnost slovenskega gospodarstva oziroma da razbremenimo slovensko gospodarstvo. To pravzaprav v bruto znesku za naslednje leto znaša 24 milijard in če odštejem javni sektor, to ostane neto 18 milijard. In če tukaj sedaj to razliko upoštevamo 3 milijarde, pomeni, da se je indirektno povečanje finančnih sredstev za ta namen povečalo za 15 milijard. Se pravi, še enkrat poudarim, za to področje, kar je pa povezano tudi neposredno pravzaprav ali pa posredno na prejšnje amandmaje, se to področje finančno zelo povečuje za gospodarske družbe, za samostojne podjetnike in za storitvene dejavnosti in tako dalje. Je pa še zelo bistveno to, kar smo tudi sprejeli, in sicer zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, kjer se na novo uveljavlja olajšava, in sicer 20% olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj. Vsekakor je to tudi povezano s to postavko ministrstva za gospodarstvo. Zato jaz teh amandmajev ne bom podprl.
Hvala lepa, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Ob tem amandmaju, je pri nekaterih prejšnjih [[...]]
Prosim, besedo ima samo gospod Jerovšek.
[[...]]je seveda potrebno opozoriti na nekonsistentnost in neko anarhičnost predlagatelja. Namreč, na videz plemeniti cilji so seveda pospremljeni s tem, da bi predlagatelji dobesedno ukinili državo, jo uničili in tako naprej. In potem se je treba vprašati po resnosti takšnih predlogov. Namreč, jaz bi se popolnoma strinjal s tem amandmajem, če bi Liberalna demokracija, recimo, napisala, da se jemljejo sredstva iz prodaje "parkiranih delnic" - recimo, ko ste Mercatorjeve delnice "parkirali", po borzni ceni in se ta sredstva namenijo za povečanje konkurečnosti. Če bi Liberalna demokracija morda razjasnila, kje so še druge "parkirane delnice", ki so predvidene za to, da jih bo poceni kupil nek posvečen kupec. Jaz verjamem, da je teh "parkiranih delnic" v Sloveniji še kar za nekaj deset milijard" in bi bilo zelo koristno, če bi v dobrobit države navedli, kje je treba vzeti. Vendar, ko vidimo tukaj, kje bi jemali, vidim, da v Liberalni demokraciji ni v napoto samo Slovenska vojska, ampak da ji je tudi notranja varnost in slovenske policije napoti. In čisto na začetku smo imeli, da bi oni za povečanje notranje varnosti oziroma boljše delovanje policije namenili 70 milijonov. Tu pa iz teh sredstev, ki so pa namenjena za to, jemljejo milijardo in pol. Milijardo in pol! Opozarjam na popolno anarhičnost takšnega razmišljanja. Poglejte. Človek, na začetku sem mislim, da je pač to posledica dilentatizma dela v poslanski skupini, vendar glede na prejšnje amandmaje, ko so jemali s postavke vzpostavitev nadzora na južni meji, ko so ukinjali nadzor na južni meji, in iz tega amandmaja pa človek se mora zamisliti in ugotoviti, da je to očitno del nekega širšega programa destabilizacije države. Glede na to, da želite ukiniti nadzor nad južno mejo na morju V Piranskem zalivu, da je verjetno to del programa načrta kroatizacije Piranskega zaliva in slovenske Istre, recimo. Če bomo to sprejeli, potem seveda bomo v naslednjem letu imeli školjčišča hrvaških ribičev pred hotelom Metropol. Takšnemu razmišljanju in takšni logiki: kolikor slabše za državo, toliko boljše za nas, se jaz seveda ne bom priklanjal oziroma se temu upiram in tudi opozarjam na to logiko v teh amandmajih. Ko bomo prišli naprej, bo pa verjetno še to dosti bolj jasno in dosti bolj razvidno, kaj so skriti nameni zadaj za to taktiko Liberalne demokracije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razpravo zaključujem. Bi želel kdo obrazložiti glas? Dr. Lahovnik. V imenu poslanske? Če ne želi nobeden v imenu poslanske pa vidim, da ne, potem imate besedo v svojem imenu.
Jaz bom podprl omenjeni amandma, ker podatki zelo jasno kažejo, da se sredstva za konkurenčnost in tehnološki razvoj znižujejo v proračunu. Imeli smo na mizi vse argumente tudi različnih pomožnih združenj, kot je gospodarska zbornica, ampak očitno nekaterih koalicijskih poslancev argumenti in dejstva ne morejo prepričati. Mene so, jaz bom podprl ta amandma. Še nekaj. Predvsem z argumentom, seveda, če gledamo indekse rasti, se je vendarle potrebno zavedati, da če gledate ministrstvo za visoko šolstvo in znanost, tam so indeksi fenomenalni, ker tega ministrstva prej ni bilo, ampak ste si izmislili dodatno institucijo, dodatno ministrstvo, in so tam indeksi visoki. Če pa gledate sredstva, ki so bila znotraj ministrstva za gospodarstvo, kamor so ti programi prej spadali, pa opazite, da gre za radikalno znižanje sredstev na področju tehnološkega razvoja in konkurenčnosti. Zato vas seveda še enkrat pozivam, da ta amandma podprete oziroma ga tudi sam s tem razlagam, da ga bom seveda podprl, ker vendarle mislim, da tukaj so sredstva za tehnološki razvoj in konkurenčnost izjemnega pomena za življenje vseh prebivalk in prebivalcev v tej državi. Če pa, kot sem dejal, indekse gledamo celovito in gledamo po posameznih vsebinskih področjih, pa vidimo, da se v novem proračunu sredstva za tehnološki razvoj in konkurenčnost znižujejo. Če pa vi gledate postavke, kje so se knjižile to je pa druga zgodba, ampak to je vaš problem. Hvala.
Hvala lepa. Ja, gospod Mikolič. V svojem imenu.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval proti amandmaju, da še enkrat ponovim argumente. Jaz sem prej v razpravi operiral s konkretnimi številkami. To so dejstva. Omenjal sem dva pomembna zakona, ki smo jih sprejeli v tem državnem zboru in če imata ta dva zakona kaj bolj tesne veze s proračunskimi postavkami proračunov, potem imata prav gotovo s področjem oziroma tako s področjem ministrstva za gospodarstvo oziroma s konkretnimi podprogrami, ki jih sedaj obravnavano. In tu sem obrazložil dejstva oziroma navedel argumente, kako razbremenjujemo gospodarstvo z vidika davčnih obremenitev. Osnovni namen sprejetja davčnih zakonov oziroma sprememb davčnih zakonov je pa bil ravno v tem kontekstu, da bi se naj ta denar oziroma naj bi ta denar gospodarske družbe, industrija, storitvene dejavnosti namenile za povečanje konkurenčnosti, se pravi, namenile za povečanje znanja in tako dalje. Zato še enkrat ponavljam, da bom glasoval tako jaz kot poslanska skupina Nove Slovenije proti predlaganemu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Gospod Cvikl, lepo prosim, da se pravočasno javite.
Zelo na kratko. Ta amandma bom podprl ne samo zaradi vsega tega, kar je bilo povedano z vaše strani, ampak zato, ker če boste šli na spletno stran 9. december 2005, boste videli, da je v tretjem kvartalu leta 2005 prišlo do zmanjšanja stopnje gospodarske rasti v primerjavi z drugim četrtletjem in amandma, ki bi povečeval program povečane konkurenčnosti slovenskega gospodarstva, bi ministru - oziroma državna sekretarka je tukaj z nami - zagotovil dodatna sredstva za povečevanje konkurenčnosti, kar bi pomenilo ohranjati delovna mesta bodisi v Beli krajini bodisi sedaj, kot slišimo, v slovenjgraški dolini oziroma v mislinski dolini, Mariboru, v Rogaški Slatini v Industriji usnja Vrhnika in še kje. Zato predlagam, da omogočite ministru gospodu Vizjaku, da pridobi dodatna sredstva in da s temi dodatnimi sredstvi omogoča pospešitev konkurenčnosti slovenske industrije. Visoka gospodarska rast, ki smo jo dosegali v preteklih letih, je posledica teh programov. Sedaj ta denar zmanjšujete in prvi elementi in prve indikacije tega so na žalost že tukaj. Gre za resna vprašanja, ki so povezana s tem, da smo nepovratno stopili v menjalni mehanizem tečajev 2 in da bomo prevzeli evro in to bo pomenilo velik pritisk na konkurenčnost slovenskega gospodarstva in zato potrebuje dodatna sredstva skozi fiskalno politiko, ki jo določamo danes s pritiskom na tipke v naslednjih parih sekundah. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj pa res glasujemo. Hvala. Navzočih je bilo 60 poslank in poslancev, 23 je glasovalo za, proti 37. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 37.]] Amandma ni izglasovan. Smo pri 2. točko na strani 9, pri amandmaju, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Hvala. Želi gospod Veber.
Hvala za besedo. Pospeševanje konkurenčnosti slovenske industrije je zagotovo ena od prioritetnih nalog, če želimo uspeti v okviru najrazvitejših držav in če želimo se tudi kot taka promovirati potem tudi na ostale zunanje trge. In za to namenjamo znatna sredstva v višini 1 milijarde tolarjev in zagotovo je pomembnejše, da poskušamo predvsem razviti domačo industrijo in potem šele poskušati nekako oblikovati možnosti razvoja, ki so vezane na tuje investicije. Zato želimo s tem amandmajem tudi jasno izraziti podporo slovenskemu, domačemu gospodarstvu, ki naj bo konkurenčnejše in naj bo to gospodarstvo potem tisto, ki bo tudi poskušalo pridobivati druge investitorje, druge vlagatelje, ampak na način, da slovenska industrija daje poudarek razvoju, ne pa, da se bomo morali mi oziroma naše gospodarstvo prilagajati drugim. To je dolgoročno preveč nevarna politika, če lahko tako rečem oziroma izgubimo mehanizme lastnega razvoja in sprejetje tega amandmaja gre v to smer, da ohranjamo lastni razvoj, da ohranjamo svojo vizijo razvoja in da imamo pri tem odločujoč vpliv v Sloveniji.
Hvala lepa. Samo pojasnilo. O vseh amandmajih v okviru posameznega podprograma razpravljamo istočasno, potem pa pri posamičnem amandmaju samo še obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine oziroma v svojem. Prej sem se napačno izrazil in gre za obrazložitev glasu. Še kdo? Glasujemo. Hvala. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 35. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Smo pri točki 3 na strani 9 in 10. Amandma, ki ga je vložila poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas: v imenu poslanske skupine, v svojem imenu? Glasujemo. Hvala. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 35. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri podprogramu spodbujanje razvoja malega gospodarstva. Imamo en amandma, ki ga je vložil poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije, in ga dajem v razpravo. Razprave ni. Želi kdo pred glasovanjem obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je bilo 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 34. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 34.]] Amandma ni sprejet. Naslednji podprogram se nanaša na socialno varstvo in odškodnine zaradi prestrukturiranja proizvodnje. Imamo zopet en amandma, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov in želi razpravljati gospod Bevk.
Hvala lepa.
Pardon, obrazložiti glas oziroma lahko razpravljate, se opravičujem.
Namreč, gre za izvajanje tako imenovanega azbestnega zakona. Dejstvo je, da je vlada bistveno znižala proračunsko postavko v primerjavi z letom 2005, da ne govorim o letu 2004, za dokup zavarovalne dobe in za odškodnine obolelim zaradi azbesta. Ta zakon je državni zbor sprejel že leta 1996, doživel je več sprememb. Januarja letos, pa je državni zbor podaljšal veljavnost tega zakona do konca leta 2005 na predlog kolegice Brede Pečan in mene, ki sva bila podpisnika tega zakona. Zakonu se torej letos izteče veljavnost. Ker je vlada sicer obljubljala, da bo prišla z zakonom v državni zbor, kjer bo celovito uredila problematiko odpravljanja posledic dela z azbestom v Republiki Sloveniji, se to do pred nekaj dnevi ni zgodilo. Zato sva z Bredo Pečanovo ponovno predlagala podaljšanje zakona in že pred vladnim zakonom vložila novelo zakon. S tem bi omogočili tudi črpanje proračunskih sredstev, ki so sicer v proračunu za leto 2006 in 2007 v bistveno zmanjšani postavki v proračunu. S tem amandmajem pa povečujemo sredstva za 262 milijonov tolarjev. Zato mislim, da bi bilo ta amandma dobro podpreti. Namreč, potrebno je vedeti, da je od začetka uveljavitve tega zakona pa do 30. junija letos komisija za uveljavljanje pravice do pokojnine pod ugodnejšimi pogoji izdala 1.451 pozitivnih odločb o upokojitvi in je za te namene država v obdobju 1996-2004 namenila okoli 3 milijarde tolarjev. Komisija za postopke sporazumevanja in priznavanje odškodnin pa je izvedla poravnavo s 1.372 obolelimi zaradi posledic ene izmed oblik azbestnih bolezni in za to obdobje od leta 1996-2004 je šlo iz državnega proračuna okoli 3,2 milijarde tolarjev. Praktično pa se je od novembra lani do danes zaustavilo delo teh komisij. Do konca junija letos sta komisiji povprečno izvršili [[...]]
Prosim, še nekaj minut potrpite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Že ves čas me motijo, ampak tako je pač v tem državnem zboru. Vsak mesec je ta komisija oziroma obe komisiji odobrili povprečno samo po dve vlogi: ali tistih, ki se želijo upokojiti pod ugodnejšimi pogojih, ker so delali v azbestni proizvodnji, ali tistih, ki so oboleli in bi se država z njimi rada poravnala. Ker pa se to tako počasi izvaja, se veliko obolelih zaradi azbesta odloči za tožbe in išče svojo pravico preko sodišč, ki pa tudi zelo počasi delajo. Zato bi predvsem apeliral, da bi obe komisiji, vladni, pospešili [[...]]
Prosim, mir v dvorani! Besedo ima gospod Bevk.
[[...]]pospešili svoje delo in na ta način tudi omogočili, da bi se sredstva, ki so predvidena v državnem proračunu, tudi porabila. Dejstvo je, tako ocenjujejo strokovnjaki, da je bilo azbestu v Sloveniji izpostavljeno okoli 23 tisoč delavcev in da je zaradi zelo dolge latentne dobe do izbruha ene izmed azbestnih bolezni vrh obolevnosti v naši državi pričakovati okoli leta 2025. Drugi problem, ki so ga pa načrtovalci novega zakona popolnoma prezrli, pa je ta, da so bili škodljivim vplivom azbestnega prahu izpostavljeni tudi prebivalci na ogroženih območjih. Izrazit tak primer je Soška dolina okoli Anhovega, južno in severno od tovarne. Naj povem, da v zahodni Evropi je bilo že nekaj tožb, da so prebivalci, ki so živeli v okolici tovarn, kjer so uporabljali azbest, bili uspešni in so dobili odškodnine. Opozoril bi tudi na to, da predlog zakona o odpravljanju posledic dela z azbestom, ki ga je 30. novembra sprejela vlada, da imajo zelo resne pripombe tako Sindikati azbestnih bolnikov Slovenije kot delodajalci, zato v kolikor sem informiran, lahko z vso avtoriteto trdim, da ta zakon ni bil usklajen s socialnimi partnerji in da bo doživel v parlamentarni obravnavi zelo veliko pripomb. Torej predlagam, spoštovane kolegice in kolegi, da bi amandma Socialnih demokratov glede povečanja sredstev za izvajanje tako imenovanega azbestnega zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Takole je, še gospod Testen, zato da ne bom omejeval razprave, ampak ker je mišljeno, da napravimo premor med eno in drugo uro, bi vseeno predlagal, da s to točko končamo, če ste za to. Lahko pa seveda razpravo prekinemo in gremo na [[...]] Potem pa, ker bo še diskusija, prekinjam sejo, jo nadaljujemo ob 14. uri in vam želim dober tek.
Spoštovane poslanke, poslanci! Nadaljujemo s popoldanskim delom državnega zbora. Smo pri podprogramu Socialno varstvo in odškodnine zaradi prestrukturiranja proizvodnje. K besedi imam prijavljena dva poslanka oziroma poslanko: gospo Pečanovo in poslanca Testena. Smo na pregledu amandmajev pri 10. strani. Besedo dajem poslanki Pečanovi.
Hvala lepa. Malo me je presenetilo, ker se je gospod Testen pred menoj prijavil. Ampak nič ne de, mislim, da ni nobenega dvoma, da bom podprla ta amandma. Vendar izrecno poudarjam, ne zato ker smo ga vložili v naši poslanski skupini, ampak zato ker menim, da je vendarle treba zagotoviti potrebna sredstva za to, da bodo ljudje, ki so zaradi nedoslednosti države, najprej Jugoslavije in pozneje Slovenije, bili predolgo, mnogo predolgo izpostavljeni delovanju azbestnega prahu in zato zboleli, nekateri tudi že zdavnaj umrli za različnimi vrstami azbestoz. Zato menim, da je treba najprej seveda zagotoviti potrebna sredstva in predvsem menim, da bi bilo prav, da ministrstvo za zdravje in ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve skupaj naložita komisiji, ki se ukvarja s priznavanjem poklicne bolezni, da pospeši svoje delo oziroma da spravi svoje delo v normalen ritem. Sedaj dela tako kakor v upočasnjenem filmu, namesto da bi obdelala vse novoprispele primere vsako leto sproti, se jim kopičijo primeri, ljudje pa seveda trpijo. In rada bi povedala, da me vedno bolj spominja to na primere, ko se nekatere stvari ne rešujejo zaradi tega, ker pač nekateri organi državni čakajo, da bi prosilci, da bi stranke prej umrle, preden bodo dobile pravico do poštene odškodnine. In še nekaj. Tudi to bi rada poudarila, da ne mislim, da je krivda - ali če lahko sploh o tem govorim - te vlade za to, da komisija slabo dela, ampak je to že kar star pojav, najmanj dve leti traja in mislim, da bi bilo prav - ne dve leti, ampak tri, ker je to leto, pa še tisti dve leti prej, ko je komisija tempo svojega dela upočasnila za najmanj 50 do 70%. Hvala.
Hvala vam za dodatno obrazložitev. K besedi pa vabim poslanca Testena. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo. Jaz bom glede na to, pa ne samo glede na to, da izhajam iz tistega okolja, ta zakon tudi podprl, ta amandma podprl. Bi pa rad opozoril na nekaj drugega še. Mi smo lansko leto oziroma spomladi azbestni zakon podaljševali in takrat smo sprejeli obveznost, da bomo do novega leta pripravili nov zakon. Ta zakon sicer še ni sprejet je pa dan sedaj v postopek in bi rad opozoril vse tiste, ki so odgovorni za to, da se ta zakon čim prej izpelje, da ne bi prišli v situacijo, da bo potrebno ponovno podaljševati stari zakon. Mislim, da je izhodišče in osnova dobra, da pa je treba pohiteti in vse tiste stvari, ki še niso usklajene je treba čim prej urediti.
Hvala vam, poslanec Testen. Jaz verjamem, da bodo predstavniki vlade prenesli vaš apel naprej in da se bo državni zbor kmalu srečal s predlogom, na katerega napeljujete. Želi še kdo besedo k amandmaju, vloženemu s strani poslanske skupine Socialnih demokratov? Ne. Potem lahko pridemo na odločanje. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Tudi ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ni navzočih dovolj poslancev, zato bomo glasovanje ponovili. Jaz prosim, da vsi poslanci, ki ste v dvorani, zasedete svoje prostore in s tem omogočite, da državni zbor opravi svoje delo normalno. Prehajamo na ponovno odločanje o predlogu amandmaja. Glasujemo. Kot verjetno veste sem po poslovniku dolžan prekiniti sejo državnega zbora. Vse poslance, ki se nahajajo v hiši pa prosim, da v roku 5 minut, ko bomo tretjič glasovali o predlogu amandmaja, zagotovijo svojo udeležbo. Torej s sejo nadaljujemo ob 14.15 minut.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Kot veste je pred nami tretje odločanje o amandmaju poslanke skupine Socialnih demokratov k podprogramu socialno varstvo in odškodnine zaradi prestrukturiranja proizvodnje. Prosim, če za trenutek odložite ostale obveznosti in se posvetite glasovanju. Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 34. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo na proračunskega uporabnika, ministrstvo za kmetijstvo, in sicer podprogram zemljiške operacije. Imamo vložen en amandma, predlagatelja poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi besedo? Kolega Sok, imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Če mi bodo kolegi dovolili. Rad bi povedal, da bi bilo potrebno v okviru proračuna nameniti večja sredstva za hidromelioracije kmetijskih zemljišč, vendar teh sredstev ni možno jemati iz programa razvoja podeželja. Zato povem, da bomo pač zaradi tega temu amandmaju, kot tudi vsem ostalim amandmajem, kjer bi poslanci iz opozicije želeli na račun programa razvoja podeželja namenjati več sredstev za ceste, nasprotovali. Čeprav se strinjamo, da so seveda tudi ceste povsod potrebne. Zakaj sredstev ni možno jemati iz tega programa? Ker je to v bistvu dogovorjeni program z Brusljem in kakorkoli bi zmanjševali sredstva iz programa razvoja podeželja, bi se v bistvu s tem tudi odrekali določenim sredstvom Evropske unije za ta namen. Jaz mislim, da so poslanci, ki so te amandmaje pisali, to vedeli. Če pa niso, pa bi bilo dobro, da bi si do zdaj naprej zapomnili, da pač na račun teh sredstev ni možno v proračun uvajati kakšnih drugih programov. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi se je prijavil predstavnik vlade. Gospod But, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Ravno to sem želel pojasniti, da verjetno gre za nesporazum, ali pa mogoče celo za nepoznavanje in to ne samo v zvezi s tem amandmajem, ampak s številnimi drugimi. Namreč, takšen sprejet amandma bi bil popolnoma neizvedljiv in pravzaprav tudi brezpredmeten, ker govorimo o evropskih sredstvih. Evropska sredstva se lahko delijo samo, prvič samo za programe, ki so predmet razvoja podeželja. Drugič, na osnovi tega izdelanega štiriletnega programa razvoja podeželja, ki se konča z letom 2006. In če hočemo katerokoli spremembo narediti v tem programu, potem bi morali do 15. decembra tega leta, poslati v Bruselj evropski komisiji zahtevo po spremembah. Ampak spremembe bi lahko naredili samo na ta način, da bi en program razvoja podeželja pravzaprav zmanjšali na račun drugega ukrepa programa razvoja podeželja, vse ostalo je pa nemogoče. Sredstva razvoja podeželja ne morejo biti namenjena za nič drugega, kot samo za ukrepe razvoja podeželja in to za tiste, ki so v večletnem programu odobreni. Praktično bi to pomenilo, če bi se ta amandma sprejel ali pa katerikoli drugi amandma, ki se nanaša na to, da bi se jemalo denar razvoju podeželja, v tem primeru bi se zgodilo to, da bi denar razvoja podeželja ostal neizkoriščen. Tisto, kar bi pa sicer v proračunu pisalo, da se lahko koristi, se pa ne bi moglo koristiti in bi bilo to neizvedljivo, ker se sredstva pač preprosto ne morejo koristiti za nič drugega kot za to. To je pač evropska logika in verjetno gre za nesporazum ali pa mogoče nepoznavanja in se opravičujem. Hvala za pojasnilo.
Hvala za obrazložitev. Želi še kdo besedo? Poslanka Uhan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi jaz tega amandmaja ne bom podprla, kot sta že dejala pred menoj gospod Sok in državni sekretar, tudi zaradi tega, ker jemlje na področju, kjer se ne da vzeti. Rada bi povedala, da smo z veliko težavo spravili eno postavko notri, to je, sofinanciranje kmetovanja zaradi neugodnih naravnih razmer. Podpora tistim kmetijam, ki so leta 2004 neupravičeno izpadla iz tega programa in smo izgubili kar precejšen vir sredstev iz Evropske unije in smo le z težavo mogoče le ena tretjina tega zagotovili iz slovenskega proračuna. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanec Veber, izvolite.
Rad bi samo opozoril na dejstvo, ko se tako opozarja, da so ta sredstva nedotakljiva. Rad verjamem temu, ampak, če so informacije pravilne, v letošnjem letu nismo pridobili iz Bruslja ravno 10 milijard za programe plačila, torej za programe razvoja podeželja. Torej, 10 milijard nismo v stanju pripeljati, čeprav imamo vse mehanizme za to, da to lahko naredimo. Govoriti o tem, da je to nedotakljivo, bi razumel, če bi vse te aktivnosti tekle tako, kot bi morale, vendar v letu 2005 se kaže 10 milijardni izpad prav na tej postavki, iz Bruslja ne bo 10 milijard.
Hvala. K besedi se je ponovno prijavil predstavnik vlade, magister But. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi samo pojasnil, da pri razvoju podeželja govorimo o dveh paketih. Eno je razvoj podeželja s tako imenovanega okoljskega vidika, še do leta 2007, pod 2007 bo samo eden. Drugi je tisti del, ki se nanaša na investicije in je del enotnega programskega dokumenta. Pri tistem prvem, za katerega bo na osnovi, če bo proračun sprejet prihodnje leto, razpisanih 25 in še nekaj milijard tolarjev, 80% financira Evropska unija, 20% slovenski proračun in bo v celoti porabljen, kot bo tudi letošnji, lahko pa pride do določenega zamika, ker tukaj gre za večletne programe. In, v kolikor so finančni tokovi takšni, da Slovenija izplača na primer letos decembra, potem bo pač ta denar iz Bruslja prišel šele prihodnje leto marca in ne prej. In tukaj pač lahko samo finančni tok, drugače pa nesporno garantirano lahko rečem, da bodo vsa sredstva razvoja podeželja iz tega paketa, to se pravi paketa okoljskega vidika, ki je največji, v celoti pokoriščena, nasprotno, približno nekaj milijard bo celo potrebno prenesti v naslednje finančno obdobje. Kar se pa tiče tistega drugega dela programa razvoja podeželja, ki je vezan na investicije in del enotnega programskega dokumenta, tam je pravzaprav pravica uporabnikov oziroma upravičencev do sredstev, da od dneva podpisa pogodbe v treh letih izkoristijo ta denar. Jaz verjamem, da bodo ta denar ljudje tudi izkoristili, ali pa ga bodo izkoristili prihodnje leto, ali pa šele v letu 2008 nekateri, ki bodo dobili program potrjen prihodnje leto, tega pa v bistvu ne morem vnaprej trditi. Ta pravica možnosti je dana in pač takšen je princip teh sredstev. Trdim, da na ministrstvu za kmetijstvo bodo vsa sredstva razdeljena in če bodo razdeljena verjamem, da bodo z veliko verjetnostjo tudi vsa potrošena, seveda v treh letih pa imajo pravico, da investicijo zaključijo. Denarja pa ne morejo dobiti prej, dokler investicije na zaključijo, seveda, po fazah v tem drugem investicijskem delu. Še enkrat pa pravim, da ni mogoče tega denarja žal porabiti za nič drugega.
Hvala. Kolega Veber.
Želim samo opozoriti, da če nečesa ne moreš realizirati, potem ta denar seveda nekje stoji. In je, bom rekel, čakati na leto 2008, da se bo nekaj realiziralo in ne izvesti vmes, bom rekel, hidromelioracije, mogoče res neumestno, če lahko temu tako rečem.
Hvala. Še enkrat se je k besedi prijavil poslanec Sok.
Mislim, da kolega Veber, ki je član odbora za kmetijstvo, te zadeve zelo dobro pozna. Eno so načrtovana sredstva, drugo pa je potem realizacija. Realizacija vedno nekoliko kasni, se pravi prihaja do zamika. In zaradi tega dejstva mi ne moremo sredstev, ki so za ta namen planirana prerazporejati. To je vse. V kolikor pa bi jih, bi se zgodilo to, kar je povedal gospod sekretar.
Predstavnik vlade, gospod But, izvolite.
Se opravičujem, še enkrat. Hidromelioracije so izjemno pomembne in zaradi tega, ker za vse človek ne more imeti denarja, ga je žal tukaj premalo in bi bil zelo upravičen, ampak upravičen je tudi drugje. Zelo konkretno. Hidromelioracije in druge zemljiške operacije niso predmet programa razvoja podeželja, ki ga financira EU. In ker niso zapisane v programu 2004-2006, se tudi teoretično ne morejo financirati. Imamo pa možnost, da v letu 2006, ko bomo Bruslju posredovali nov programski dokument za koriščenje denarja za razvoj podeželja 2007-2014 zapišemo to, kot eno od slovenskih prioritet. In če bomo to zapisali, bomo lahko ta sresdstva tudi koristili in tudi prerazporejali. Kajti možnost, če na primer v nekem ukrepu ti ostaja denar, na drugem ga nimaš, ali ga imaš premalo, ta prerazporeditev je mogoča ob soglasju Bruslja, vendar če ti ukrepa v programu nimaš kot prioriteto, v tem primeru ga ne moreš tudi prerazporediti.
Hvala. Z razpravo mag. Buta smo zaključili tudi razpravo. Na glasovanje bom dal amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k podprogramu zemljiške operacije. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Potem prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 38. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo dajem amandma k podprogramu zmanjševanje škod v kmetijstvu, predlagatelj poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, ki je ni bilo. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlaganem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] V okviru proračunskega uporabnika ministrstvo za kmetijstvo, prehajamo na podprogram program obnove, nege in varstva gozdov. V okviru tega podprograma imamo vložene štiri amandmaje. Prvi amandma, predlagatelja poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, drugega, istega predlagatelja, torej poslanski klub Liberalne demokracije, tretji amandma istega predlagatelja in četrti amandma istega predlagatelja. Razpravo razpiram o vseh štirih predlaganih amandmajih istočasno. Kdo želi besedo? Kolega Jerovšek, izvolite.
Poglejte, ker gre za sklop amandmajev, nekaj takšnih je še potem v nadaljevanju, ki so po mojem mnenju osnovani na nek način v nasprotju državne dejavnosti, ker gre za ukinitev notranje varnosti v takšni državi, gre za destabilizacijo države, bi pozval poslanski klub LDS, da se tem amandmajem odpovedo. Povsod, kjer gre za ukinitev državotvornih resorjev na tak način, mislim, da je to pravzaprav neka dejavnost, ki je celo nekje sankcionirana in boljše, kot da delajo slab vtis je, da se odpovedo naprej tem amandmajem. Res so anarhistično delovali, da ne bi rekel kaj hujšega. In še enkrat prosim če - normalno da odgovorni poslanci ne morejo pristati na takšne teze in na takšne dejavnosti in se v naprej ve, da bo to zavrnjeno, ampak v njihovo korist bi bilo, če se temu odpovedo. Prosim.
Hvala. Želi še kdo? Kolega Gantar, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom govoril o vseh teh amandmajih, ki jih je LDS predlagala k tem podprogramom. Vsi ti amandmaji, ki so z vidika finančnih virov razmeroma nezahtevni glede na proračun, merijo na to, da je treba izboljšati stanje vzdrževanja in ohranjanja razvoja gozdov. To stanje se je krepko poslabšalo, sistemi, ki so bili nekoč postavljeni, ne delujejo več. In seveda, zaradi tega trpi, lahko bi rekli, kvaliteta gozdov, naravnega okolja in seveda vrsta problemov lahko izhaja iz nevzdrževanih in neurejenih gozdov. To, da 60% slovenske površine, ki je pod gozdovi, nima nobenega pravega statusa, nobenega pravega vzdrževanja, da se gozdarska služba, javna služba krši, to je zame protidržavna dejavnost. To je za mene uničevanja 60% slovenskega teritorija, ne pa to, če eni policijski službi zmanjšamo obseg za en avto ali kaj podobnega. Zato bi prosil, da resno premislite o teh argumentih in da vendarle poveste, da gre za 60% slovenskega teritorija, da je ta teritorij ekološko, gospodarsko, vodovarstveno zelo pomemben in da se ne gre igrati z njimi, posebej ob teh spremenjenih lastniških in drugih odnosih v gozdovih. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi se je prijavil poslanec Pajk. Izvolite.
Tudi sam bi podprl te amandmaje, v kolikor bi prejšnja vlada poskrbela za ekonomske koncesije za izkoriščanje slovenskih gozdov. Imeli ste vso možnost, da to uredite in da poberete več denarja tam, kjer zdaj nekam teče. Žal tega ne morem podpreti, ko bo pa to urejeno, bom pa prvi za to, da se več denarja vlaga v biološko amortizacijo v gozdove. Hvala.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu Sajovicu. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in pa kolegi! Amandmaji nekaterih naših kolegov, združeni v skupnih amandmajih Liberalne demokracije Slovenije, pač opozarjajo na določene probleme. Tako v prejšnjem členu, ko smo govorili o melioracijah imamo neko zadevo, ki je bila dobro začeta, ne pa dokončana, prav tako pa ti amandmaji, ki se nanašajo na gozdove. Gozdove, poleg, gre seveda za vlaganje v zasebne gozdove, gozdovi zasebnikov pa opravljajo pomembno javno funkcijo. In temu je treba nameniti enostavno več denarja. Ne gre predvsem za ekonomski vidik, gre tudi za tako imenovane ekološke in pa naravovarstvene vidike in zato je tem zadevam treba nameniti več pozornosti in pa tudi več sredstev.
Hvala. Besedo dajem poslancu Soku. Izvolite.
Tudi s to zadevo je tako, da bi seveda višja sredstva za nego v zasebnih gozdovih bila zelo dobro uporabljena, da bi to bilo zelo v redu. Vendar se pa strinjam z razpravo kolega, mislim, da Pajka, ki je opozoril na to, da so državni gozdovi danes dani v 20-letno upravljanje GG-jem in da država od tega zelo malo iztrži. Se pravi, če je kje vir za ta vlaganja, potem je vir, najprej je treba urediti to koncesijsko razmerje z neko višjo dajatvijo, potem pa bo tudi možno na tej postavki uporabiti višja sredstva za nego v zasebnih gozdovih. Da pa bi jemali v policiji na takšen način, pa se seveda ne moremo strinjati.
Hvala. Želi še kdo? Kolega Gantar, izvolite.
Bolj na kratko. Kot rečeno gre za sredstva, ki se pretežno nanašajo na vlaganja v zasebne gozdove. Res je, koncesijske pogodbe so bile sklenjene, vse zadeve niso bile izpeljane. Gospod Sok in ostali, dajte vprašati svoje koalicijske kolege iz SLS-a, ki so vodili ministrstvo za kmetijstvo, jaz sem bil v vladi, zakaj na vsa naša pregovarjanja niso in niso zmogli, znali urediti teh razmerij, čeprav so jih pozivali in predsednika vlade, oba, in seveda tudi ministre.
Hvala. Želi še kdo razpravljati v okviru štirih amandmajev, predlaganih s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije? Ne, potem zaključujem razpravo. Odločali bomo o vsakem amandmaju posebej. Prehajamo najprej na odločanje o prvem amandmaju k podprogramu program obnove nega in varstva gozdov. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 19 in proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k istemu podprogramu s strani istega predlagatelja. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 18 in proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju k istemu podprogramu s strani istega predlagatelja. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20 in proti 60. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 60.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k zadnjemu predlaganemu amandmaju k istemu podprogramu predlaganega s strani iste poslanske skupine. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 21 in proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo dajem amandma v okviru podprograma program razvoja ribištva in edini predlagani amandma predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi razpravljati? Nihče. Potem, zaključujem razpravo. Preden preidemo na glasovanje o omenjenem amandmaju, sprašujem, če želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 33. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo na amandma, vložen k podprogramu delovanja služb in javnih zavodov, predlagatelja poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Kdo želi besedo? Polanec Terčon izvolite.
Torej, na državni zbor se obračam, bi rekel, s prošnjo, da bi ta amandma podprl. Amandma, ki bi dal amandma v okviru pregleda amandmajev, ki bi dali več sredstev za delovanje javnega zavoda Kobilarna Lipica, torej sta dva amandmaja, eden v okviru ministrstva za kmetijstvo, eden pa v okviru ministrstva za kulturo. In že vnaprej se priporočam, da bi podprli tudi amandma pri postavkah ministrstva za kulturo. Navedeni amandmajih omogočajo, da bi se javni zavod Kobilarna Lipica financiral vsaj v takšnem obsegu, kot v aktualnem letošnjem letu in nič drugega. Zdaj, kar se tiče kobilarne Lipica je treba povedati, da dolga leta ni bilo nič storjenega, da se ne boste trudili ugotavljati, kaj je naredila prejšnja vlada, vam že jaz povem, da je bila ujetnik koalicijskega partnerja Slovenske ljudske stranke, ki je dajala ministre in ki niso naredili na področju Kobilarna Lipica praktično nič, ker se stanje tam poslabšuje ne pa izboljšuje. Jaz v pričakovanju, da bo ta nova vlada, ki je tudi strankarsko prenesla pristojnost Kobilarne Lipica na ministrstvo za kulturo, ki ga pokriva Slovenska demokratska stranka, da se bo kaj zgodilo po enem letu, ugotavljam, da je stanje popolnoma isto, da se propadanje nadaljuje in nobena javna oblast v tej državi očitno ni sposobna za to dobro poskrbeti, zato bi morali verjetno in očitno širše razmišljati o rešitvi tega problema. V prejšnjih mandatih je tako imenovana naravovarstvena stroka nasprotovala različnim idejam. Ta je sedaj utihnila, mogoče ima kakšen razlog ta prenos pristojnosti pa njihovih prihodkov in ne vem koga še, kaj se tu dogaja, ker sem pričakoval, da bo na ideje predvsem o boljšem golfiranju v Lipici in drugega, da se bo kaj javila pa se ni. Kakorkoli že, propadanje Kobilarne Lipica in vsi govorimo o nekem našem ponosu, se nadaljuje. Jaz se zavedam, da ti amandmaji ne morejo rešiti tega problema, očitno tudi pri novi koalicijski oblasti mo volje. Ampak zagotavljati, da se ne bodo ponavljale vsakoletne zgodbe, ko pridejo proti koncu leta nekje napisi v časopisih, kako bodo konji lačni in potem se ljudje, ki za njih skrbijo zbudijo in pobrskajo po proračun in najdejo nekaj sredstev za ta naša ponos. V nobenem primeru ne znamo skrbeti zanje in očitno tudi ta nova vlada ne misli nič storiti, vsaj do zdaj je to pokazala, da ne misli nič storiti, zato predlagam, da vsaj zagotovite eksistenčno potrebna sredstva, da bo to životarilo naprej, da ne bo prav usahnilo. Hvala.
Hvala vam. K besedi je prijavljen mag. But. Izvolite.
Hvala lepa. Zopet moram ponoviti tisto, kar sem prej povedal. Enostavno, če bo tak amandma sprejet, bo neizvedljiv. In bo pač 190 milijonov ostalo neizkoriščenih v Bruslju, zato ker sploh ni mogoče javnih zavodov financirati iz evropskih razvojnih sredstev, torej sredstev razvoja podeželja. Bilo bi mogoče, na primer, če bi se Lipica z nekim programom prijavila v okviru enotnega programskega dokumenta, ni pa mogoče pod nobenim pogojem v okviru programa razvoja podeželja predvideti nek denar za javni zavod, enostavno to ne gre. In če bo to sprejeto, bo to popolnoma neizvedljivo, in mislim, da to veste. Sicer pa bo ministrstvo tudi letos namenilo oziroma predlaga, da se nameni v letu 2006 Lipici približno 200 milijonov tolarjev. Mislim pa, da bo vendarle treba enkrat tudi v Lipici s strani poslovodstva narediti še kakšen malo bolj podjetniški načrt, ker ne more računati kar naprej samo na nov in nov državni denar in čisto nič drugega. Seveda je nedopustno, da se pravzaprav na tak način sploh razmišlja.
Hvala. K besedi se je prijavil poslanec Terčon.
Gospod But, vi ste bili minister dolgo časa in ste upravljali z Lipico. In ste enako govorili, da bo treba kaj narediti - imeli ste čas, pa niste naredili ničesar. In bi pričakoval, da boste takrat, ko ste imeli pooblastila, kaj naredili. Zdaj pa ponavljate tiste stare štose. Tudi gospod Brejc, ki je predsednik sveta tam, je na začetku mandata govoril, kako se bo posvetil Lipici. Ampak po enem letu se spet nič ni premaknilo. In tu prihajate s starimi štosi, zadeva pa - seveda, ker ste vedno isti zraven - kar naprej propada in propada. Glejte, stalno govorite, kako je nemogoče, torej, da smo izbrali pač postavko, kjer je nemogoče jemati. In iz formalnega razloga imate verjetno prav. Ampak, prvič bi rekel, da kjerkoli vzamemo in kamorkoli damo, vemo samo nekaj, da vi tega ne mislite podpreti. Če bi imeli pa voljo, bi to lahko podprli tudi na ta način, da bi naredili proračun, neusklajen, in bi potem prišli z usklajevalnim amandmajem in bi to rešili. Očitno še naprej ni volje, da bi se taki problemi, ki jih vsi deklarirajo kot najpomembnejše in kot naš ponos in ne vem kaj, rešili, temveč se skrivajo glave v pesek. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim Zvonka Černača. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lipica je postala javni zavod v letu 1995, deset let nazaj. Preden je postala javni zavod, je dobivala približno 50 milijonov proračunskega denarja letno. Spoštovani kolega Terčon, dobro veš, kako je bilo takrat, ker si bil takrat načelnik upravne enote v Sežani, in spomnil se boš podatka, da je v letu 1996, eno leto za tistim, ko je postala javni zavod in ko je prišla pod neko skrbništvo države, dobila 20 milijonov manj sredstev, se pravi, 30 milijonov; pa je preživela. Takrat je preživela. Imela je prek pol milijarde izgube, ki je bila v enem letu sanirana. Res je, da se ni mogla razvijati, ampak vzpostavila je normalne pogoje za delovanje. Ne bom se spuščal v to, kaj se je dogajalo v vseh zadnjih desetih letih, ker to ni pomembno. Mislim, da ta amandma, ki je bil vložen ne bo rešil nobene stvari. Lipica je v preteklih letih, dokler ustavno sodišče ni razveljavilo te določbe, dobivala del koncesnine od lipiške igralnice in s tem do neke faze obnovila en del stavbne dediščine in omogočila eno podlago za nadaljnji razvoj. Tisto, ker je bistveno pa je, da se v vseh teh letih nazaj ni zgodilo tisto, ker je bilo tudi v zakonu napisano in kar bi se moralo zgoditi v relativno kratkem času, se pravi ustrezen lokacijski načrt z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tem prostoru in šele potem ustrezna finančna sanacija oziroma struktura za razvoj teh dejavnosti. Vendar, kolikor sem jaz seznanjen mislim, da si vodstvo Lipice prizadeva za te aktivnosti, je pa dosti stvari na njegovi glavi, se pravi na glavi direktorja in strokovnega vodje in da si tudi svet prizadeva, svet Lipice, prizadeva za to, da bi se pritegnili dodatni zunanji investitorji v tisti del programa, ki ni strogo vezan na konjerejo, se pravi na hotelirski del, pa na igrišča za golf. Menim, da s tem, kar je v proračunu že zapisano, je dana zelo dobra osnova za nadaljevanje in da ni od teh dodatnih milijonov odvisno, kako in na kakšen način se bo Lipica razvijala v bodoče, pač pa je to odvisno predvsem od tistih, ki ta javni zavod trenutno vodijo in mogoče tudi od nas, ker bomo verjetno v prihodnjem obdobju morali kakšno določbo veljavnega zakona spremeniti. Ampak to ni pogojeno s sredstvi. To je pogojeno z drugimi stvarmi, tako da jaz tega amandmaja ne morem podpreti, ker je nepotreben in ne bo uredil popolnoma ničesar. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Alojza Soka.
Hvala lepa. Jaz bi v bistvu rad opozoril še enkrat na to, če gremo v razpravo Kobilarna Lipica, potem lahko razpravljamo zelo dolgo. To je zelo dolga zgodba. Ampak postavka, iz katere se jemlje, ni prava. To sem že prej opozoril, pa tudi državni sekretar je povedal. Enostavno ne moremo zmanjševati programa razvoja podeželja, ker s tem dejansko odstopamo od tistega, kar je dogovorjeno z EU. Se pravi tisti, ki ste to predlagali, ne vem, če je to kolega Terčon, ali kdo, bi morali poiskati neko drugo postavko, ne pa to postavko program razvoja podeželja. Zato ta predlog ni dober. Drugače pa se vsi strinjamo, da je Lipica v finančnih težavah. Hvala lepa.
Hvala vam. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Na glasovanje dajem amandma k podprogramu delovanje služb in javnih zavodov s strani predlagatelja poslanske skupine Liberalne demokracije. Kolega Cvikl, v okviru razprave? To sem zaključil. Odpiram možnost obrazložitve glasu. Kolega Cvikl, izvolite.
Obrazložil bom glas v svojem imenu. Ne bi hotel govoriti o Lipici, ker nisem specialist, seveda, pa moram pri obrazložitvi glasu povedati, da naj vas ne skrbi, da se jemlje iz vira, ki je program razvoja podeželja, ker še ni znano, kateri projekti bodo uspeli pri programu podeželja, ni znano. Gospod But dobro ve, da lahko na podlagi izražene volje državnega zbora, če bo temu tako, Lipica dobi dodatna sredstva, vsaj za del sofinanciranja teh programov in pripravi potem program, ki bo bodisi znotraj enotnega programskega dokumenta ali z njegovo dopolnitvijo gotovo pozoren, dobil pozornost Evropske unije. Reči, da ne moremo jemati zato, ker smo se z Evropsko unijo dogovorili, je preprosto zavajanje. Nič se še nismo z Evropsko unijo dogovorili, razen obsega sredstev in pa nekatere osnovne namene in osnovno vprašanje je, ali spada program Kobilarna Lipica z vsemi svojimi učinki, imenujemo jo turizem in pa siceršnjo kraško krajino, med razvoj podeželja, verjamem, da spada. Ker, če boste šli pogledati podobne programe v drugih kobilarnah, povezanih z rodom lipicancev, boste videli, da je precej tega črpano bilo iz Evropskih sredstev. Tako, da ni treba zavajati, to je mogoče narediti. Danes izražamo politično voljo kot državni zbor, če boste to potrdili in zavezujemo vlado, da bi na to temo res kaj naredila. Hvala lepa.
Hvala vam. Obrazložitev glasu, v svojem imenu ali v imenu poslanske skupine, kolega Sok? V svojem imenu. Izvolite.
Čisto na kratko. Torej, ne gre za zavajanje. Jaz se strinjam, da je to možno narediti. Seveda, parlament lahko sprejme karkoli. Z večino lahko to izglasujemo, ampak še enkrat opozarjam, če to naredimo, potem se odpovemo delu sredstev, ki jih Evropska unija namenja za programe razvoja podeželja. Zato je to nesmiselno, ni logično. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Terčon.
Torej, če ne bomo podprli tega amandmaja pa tudi naslednjega, ki je pri ministrstvu za kulturo na isto vsebino, se bojim, da bomo ponovili eno vajo, ki je bila v tem mandatu že videna. Gre za zakon, ki je vložen glede poroštva obveznosti Univerze na Primorskem. Namesto, da bi podprli amandma, k temu so bili povabljeni vsi poslanci različnih strank, ne vsi, nekaterih poslanci različnih strank, ampak so rekli ne, ne moremo podpreti proračun. Drugi dan so pa vložili zakon o poroštvu Republike Slovenije. Seveda so podpisali samo poslanci iz določenih strank, zato lepo izgleda, da so oni uredili, da drugi niso sposobni. Ampak to so taki pritlehni argumenti, ki se jih ne da prepoceni kupiti in v bistvu se bo tukaj zgodba ponovila. Ne bomo izglasovali, med letom se bo zgodilo nekaj drugega. Spet sem vam povedal, kaj se bo zgodilo, veliki napisi v časopisih in potem se bo delalo neke prerazporeditve, ampak zmeraj bo šlo iz proračuna. To že vemo vnaprej, se bomo srečali drugo leto na koncu leta in bomo povedali. Zato bi vendarle apeliral, da imate toliko razuma in da podprete ta amandma. Se pa strinjam, da je potrebna sprememba zakonodaje, to sem že sam povedal, in da je zakon izredno slabo napisan in še vrsta drugih stvari, katere ne sodijo k tej debati in jih bomo obnovili pri kakšnem drugem primeru. Hvala.
Hvala vam. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Potem prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za promet. V okviru podprograma sredstva za izgradnjo avtocest imamo vložen en amandma s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Nihče. Potem razpravo, ki je ni bilo, zaključujem. Preden glasujemo sprašujem, želi kdo obrazložiti svoj glas? Tudi ne. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 40. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram javne službe v železniškem prometu in k razpravi k trem amandmajem predlaganim s strani, prvič, poslanske skupine Socialnih demokratov. Drugič. Predlagan s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. In tretjič. Predlagan s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Razpravo odpiram o vseh treh amandmajih hkrati. Kdo želi besedo? Kolega Barovič, izvolite.
Hvala. Kolegice, kolegi. Slovenska nacionalna stranka je vložila dva amandmaja k dopolnjenemu predlogu za leto 2006, in sicer za vzdrževanje železniške infrastrukture in pa za vzdrževanje potniških postaj. Razlogi so popolnoma enostavni. Železniške proge v državi Republiki Sloveniji so dokazano poškodovane, tiri so izrabljeni, varnostna signalizacija je neustrezna. Osna obremenitev je prešibka v državi Republiki Sloveniji v primerjavi z vso okolico, sploh pa z Evropo. Tirne naprave so v zelo slabem stanju. Medtem, ko ima že cela Evropa 25 tonski osni pritisk, je pri nas še vedno 22 in pol. posledice niso samo na področju varnosti, številnih prometnih nesreč, vezanih na železniški promet, temveč so gospodarske, kajti prihaja do številnih odpovedi pogodb, da bi slovenske železnice prevažale ogromno blaga iz različnih držav. Če k temu dodamo še zelo slabe varnostne signalizacije, ki so pogosto vzrok številnih nesreč, največkrat s smrtnim izidom, potem je slika popolnoma jasna. Dva amandmaja z dveh področij segata ne samo na področje varnosti, temveč tudi na področje razvoja železnic in pa predvsem na področje gospodarskega razvoja. Če pa k temu prištejemo še željo po dvotirni železnici, vezano na eno največjih luk v tem delu Evrope, to je luko Koper, potem je zgodba jasna. V kolikor, kolegice in kolegi, ne boste tega amandmaja podprli, pričakujem in upam, da bodo ti amandmaji veliko opozorilo ministrstvu za promet in ministrstvu za gospodarstvo, da je treba na tem segmentu v času do leta 2008 narediti ogromno. Če bomo naredili sedaj nekaj več, bo kasneje manj dela. Če pa ne bomo naredili ničesar, bo takšna gospodarska škoda, da se boste, bomo vsi skupaj zelo veliko spraševali in lahko nas bo veliko stala.
Hvala, kolega Barovič. K besedi vabim poslanko Majdo Potrata. Izvolite.
Vašo podporo želim dobiti za amandma pod zaporedno številko 1, spoštovane poslanke in poslanci. Verjetno sem med vsemi v tem državnem zboru najpogosteje uporabnica železniških storitev. Tako iz lastne prakse vem, kaj pomeni posodobitev železniške proge na relaciji Ljubljana-Maribor za razvoj železniškega potniškega prometa in tudi tovornega prometa, zlasti kar zadeva zagotavljanje večjih hitrosti. Žal je proračunska postavka, ki je namenjena povečanju hitrosti na progi Ljubljana-Maribor, izpustila sredstva, namenjena za sanacijo mostu. Če bi želeli zagotoviti varno vožnjo, potem je verjetno dravski železniški most res potreben obnove, in o tem govori ta amandma. Govori pa tudi o tem, da je treba zagotoviti tudi sredstva za obnovo železniške postaje v Mariboru. Res, da je za obnovo strehe v proračunu namenjenih 360 milijonov tolarjev, je pa celovite obnove potrebna železniška postaja, ki je zaenkrat še tudi mejni prehod. Upam torej, da boste podprli ta amandma. Hvala.
Hvala. K besedi vabim poslanca Kristijana Janca.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministri in sekretarji! Ko pogledamo zaporedje številnih amandmajev, ki so jih predlagali kolegi, lahko ugotovimo, da generalštaba Slovenske vojske ne rabimo v Sloveniji, saj v bistvu ne potrebuje denarja in je to nek nebodigatreba, saj bi vsak drugi amandma črpal denar iz tega. Vprašanje je, ali je to kaj umestnega ali je to pač neka finta, da vzameš denar vojski, pa ga daš prometu, pa ga daš železnicam, pa ga daš infrastrukturi. To se mi zdi malo neodgovorno. Zato mislim, da to, kar je vlada pripravila in kar je šlo skozi sam odbor in vso to zgodbo ponovno zdaj tu "dihamo", verjamem, da bodo redki amandmaji "pili vodo". Ker preprosto, če vzamemo denar tam, potem se bo tam nekaj sesulo. To je logična zadeva. Mislim, da ni nobena postavka tako napihnjena, da bi lahko nekaj milijard vzeli generalštabu pa dali, na primer, za promet. Sam bi si tudi to želel, če bi se dalo, ampak vem, da so pri sestavi proračuna vendar neka navodila, neki argumenti, koliko nekdo potrebuje, da lahko funkcionira in tako preprosto vzeti sedaj tam 500, tam milijarda, tam dve milijarde, predati nekomu drugemu in populistično vzeti vojski in dati za cesto, kaj lepšega, to je krasno, ampak to bi jaz težko kupil. kakorkoli, ki sem že tudi nekaj proračunov, sicer manjših, lokalnih sestavil, kot pa tole, ko sedaj gledam te stvari. Da so da železnice so podhranjene maksimalno, to vsi vemo. Infrastruktura je slaba, to vsi vemo. Pri drugi je premalo denarja, vsi vemo. To že govorimo nekaj časa na raznih sejah državnega zbora, kot odborih, kot na predstavniki vlade, da pač to zagotovo drži. Jaz verjamem, da ministrstvo za promet je torej všečni amandma in bi ga z veseljem sprejel, če bi lahko, ampak vendarle sem prepričan, da to ne moremo na taki način delati in vzeti pač nekateremu ministrstvu oziroma "generalštabu" in s tem reči, saj vi ne rabite denarja, dajmo ga na železnice, oni ga rabijo bolj. Rabijo ga vsi verjetno, eni kot drugi, in železnice in ceste, šolstvo, kultura, šport, itd. Zato se mi zdi takšen način sprejemanja proračuna malce, skoraj da nenavaden, ali pa trati čas za neko zadevo, ki je že tako ali tako bila obdelana na enem nivoju, na dolgo, več ur na odboru za finance in sedaj tukaj ponovno. Na koncu pa bo izplen takšen, kot je bil, preden smo sejo začeli. Prav, da se o tem debatira, ampak na nek način se mi zdi včasih tole prav smešno. Način sprejemanja proračuna in teh amandmajev, zapravljanje časa, bi temu rekel čisto po domače. Jaz teh amandmajev ne bom podprl, ker se mi zdijo precej neresni in neutemeljeni in dobesedno ne "pijejo vode". Hvala.
Hvala. K besedi vabim Srečka Hvauca. Izvolite.
Hvala lepa. Prav gotovo sem jaz med prvimi, ki bi bil za to, da bi železnicam namenili več denarja. Dejstvo je, da je stanje železniške infrastrukture približno tako ali pa še celo slabše, kot je opisal kolega Barovič in za železnico oziroma za to infrastrukturo bo dejansko potrebno nameniti v prihodnje dosti več sredstev. Dejstvo je tudi, da smo imeli program razvoja železniške infrastrukture, ki je bil sprejet leta 1995, če se ne motim in je bil uresničen, težko ocenim, ampak v zelo nizkem odstotku, tam okoli 20% ali pa tu nekje. Edini projekt, ki je bil dejansko izpeljal je bilo tistih nekaj kilometrov nove proge proti Madžarski. Iz tega vidika je seveda ta železniška infrastruktura dejansko potrebna in večjega vzdrževanja, rednega investicijskega in seveda tudi še kakšne investicije. Kot že rečeno. Jaz bi se absolutno strinjal s tem, da damo več denarja za infrastrukturo, je pa problem vir, kje vzeti. Strinjam se s tem, kar je kolega navedel, če hočemo, da bomo imeli vojsko, ki ne bo vojska, ki ne bo mogla funkcionirati, potem pač ji poberemo vse pa bomo imeli, ne vem, na eni strani infrastrukturo, na drugi strani pa neke institucije, ki ne bodo mogle funkcionirati. Zato, jaz tega amandmaja pač, žal ne morem podpreti. Hvala.
Hvala. K besedi vabim državnega sekretarja, gospoda Žnidaršiča. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! K omenjenim amandmajem bi pravzaprav želel dodati naslednje. Da segment, ki se nanaša na konstrukcije in infrastrukturo, ki je bil tudi že v nekaterih drugih amandmajih zajet, da predstavlja nekatere vitalne investicije v naslednjem obdobju za potrebe slovenske vojske. Ena od takšnih investicij je investicija v kadetnico, ki je bila danes že izpostavljena kot tista, ki je dobrodošla. Investicija v strelišče Mlake, investicije v nekatere poligone in v nekatere športne objekte, ki so potrebni za to, da so vojaki psihično in telesno pripravljeni tako, kot je potrebno. Druga postavka, usposabljanje vojne sestave Slovenske vojske. Ta postavka je namenjena predvsem pogodbeni rezervi, skupaj smo se v Sloveniji odločili, da vzpostavimo profesionalno vojsko s pogodbeno rezervo. Če bi sredstva iz te postavke premaknili na drugo postavko, pogodbene rezerve ni več. Konkretno sam sem seštel amandmaje za konstrukcijo in infrastrukturo. Če bi bili vsi sprejeti, bi obrambno ministrstvo bilo v začetku proračuna dolžno 200 milijonov. Če bi bil pa še na vojni sestavi, pa okoli 2 milijarde 300 samo na vojni sestavi. Tako, da mislim, da je za neko funkcioniranje Slovenske vojske v prihodnje pomembna postopna rast, tako infrastrukture, kot tudi pogodbenih rezervistov, ki jih planiramo v 2010 popolniti na 5 tisoč 500 in jih imamo planiranih v naslednjem letu 700. Verjemite mi, da smo zelo pazljivo in zelo načrtno načrtovali in da te postavke, ki se povečujejo na postavkah Slovenske vojske, niso slučajno povečane, ampak so povečane, zaradi tega, ker za tem stojijo konkretne aktivnosti pri dejanski funkcionalni profesionalizaciji Slovenske vojske. Hvala lepa.
Hvala vam. Naslednji na seznamu prijavljenih je poslanec Franc Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Govorim o podprogramu javne službe v železniškem prometu. Jaz sem zelo vesel, da si nekateri prizadevajo tudi z amandmaji rešiti situacijo na slovenskih železnicah na ta način, po drugi strani, pa če bi vse te amandmaje danes sprejeli, bi verjetno res ostali brez slovenskega "generalštaba", pa slovenske vojske oziroma bi slovensko vojsko in "generalštab" imeli, ne bi pa imeli za normalno financiranje in plače. Tudi to je druga resnica, plat, odgovorni na ministrstvu za promet pa so odgovorni, da železniška postaja, druga največja v Sloveniji, govorim o železniški postaji Maribor, ki predstavlja vrata v Evropo preko Šentilja, nje bo zaprta. Fasada, streha odpada, če si potnik in koristiš usluge železniške postaje, si v veliki nevarnosti, da se ti lahko kaj zgodi ob kakšnem večjem vetru, snežnem viharju, moraš zelo paziti, da se kaj ne podre nate. Drugo, kar bi rad poudaril. Danes sem že enkrat tu govoril o tretjerazrednih državnih birokratih, ki so centralisti in centralizirani, ki skrbijo samo za določene stvari. Kolega Srečko Hvauc dobro ve, s kakšnimi težavami se je srečeval kot predsednik sveta agencije pri sprejemanju finančnega programa za leto 2005 in kdaj so sprejeli finančni program za leto 2005. Tudi državni sekretar, ki danes sedi med nami, dobro ve, v čem je problem. In se ne bom iz vljudnosti in kulture v samo vsebino spuščal. Jasno in glasno pa na tem mestu opozarjam, da vsak posameznik, ki je dal takšno ali drugačno nalogo, bo nosil odgovornost za vsako nesrečo, ki se bo zgodila na Slovenskih železnicah. In takrat ne bo opravičila - bo točno zabeleženo, kje in kdo je kaj naročil. Vlada mora pričeti s sanacijo Slovenskih železnic, in tisti, ki so za to odgovorni. Ne verjamem, da bo državni proračun še dolgo zmogel pokrivati tiste finančne primanjkljaje na Slovenskih železnicah, ki so nastali zaradi neizpeljane reorganizacije. Železnice se ne ukvarjajo same s sabo, železnice se ukvarjajo s tem, kako priti do ministra Bajuka in ga prepričati, da bo pokril finančno luknjo med 20 in 30 milijardami. Nihče se pa ne ukvarja s tem, kako znotraj Slovenskih železnic izpeljati sanacijo tega pomembnega podjetja za slovensko gospodarstvo. Tako kot smo jo izpeljali v Slovenskih železarnah. Poglejte si danes, kje imamo Slovenske železarne, pa v kakšni godlji so bile! Ne! Nekateri lobisti znotraj Slovenskih železnic in tudi na ministrstvu se ukvarjajo s tem, kako spremeniti zakon o železniškem prometu, upravljavske pravice, ki jih ima trenutno agencija za železniški promet v Mariboru, prenesti na izvajalca, uporabnika oziroma operaterja na Slovenskih železnicah, to je na to podjetje. Se pravi, državno premoženje pa upravljanje z državnimi investicijami bomo zaupali podjetju, ki napravi letno 20 milijard izgube! Ne da bi se pri tem sami s seboj soočili in sanirali. Tu je odgovornost, gospod Verlič, vas in tistih, ki ste za to odgovorni, kot izvršna veja oblasti, da izpeljete sanacijo Slovenskih železnic na ta način. Ne tako, da boste upravljavske pravice z agencije prenašali na druge dele. Tu imate drugo odgovornost. Združenje upravljavcev evropskih železnic ni neumno in dobro ve, kakšne poteze so v prihodnosti namenjene temu področju. Mislim, da so upravljavci evropskih železnic in infrastrukture že reagirali, pa še enkrat ali pa še bolj bodo reagirali, če bo vlada sledila takšnim trendom, nekaterim posameznim sindikalistom znotraj Slovenskih železnic, ki si želijo državne investicije podrediti. Si znate, spoštovani poslanski kolegi in kolegice, predstavljati, da smo sredi Evrope, velja evropski red in mi želimo državne upravljavske pravice prenesti na podjetje ter uporabnino, če bo Avstrijec želel voziti po slovenskih železnicah, bo konkurenčno podjetje zaračunavalo konkurenčnemu podjetju iz Evropske unije. To je popolnoma zgrešeno. Zato na tem mestu opozarjam, da je treba začeti razmišljati, kako se bo podjetje kot tako reorganiziralo in skladno z nekaterimi že sprejetimi akti pripeljalo do tega, da bo poslovalo pozitivno, brez nekih državnih pomoči, in da bomo imeli Slovenske železnice pripravljene za evropsko konkurenco, in da bodo lahko zagotavljale tista delovna mesta, ki so na Slovenskih železnicah zelo pomembna in predstavljajo tudi socialni trend v Sloveniji. V nasprotnem primeru se nam zna zgoditi to, da nas bo konkurenca iz sosednjih držav, po domače povedano, na slovenskih tirih, Slovenskih železnic povozila in na ta način bodo podjetja še v težji situaciji, kot so pa danes. Zato bom zelo vesel, da bodo posamezni, predstavniki tako v vladi, kot v nekaterih drugih organih, morali začeti razmišljati, da je potrebno sanacijo v podjetju Slovenske železnice izpeljati do konca in tudi pripeljati reorganizacijo železnic na ta način, da bodo pripravljene na vstop evropske konkurence in bo vsak takšen amandma, ki ga danes imamo tukaj, odveč in bo sistem funkcioniral tako, kot mora funkcionirati.
Hvala. K besedi vabim poslanko Majdo Potrata. Izvolite.
Hvala. Kar zadeva okarakterizacijo tega amandmaja o resnosti ali neresnosti, zagotovo kot magistrica slovenske književnosti nisem strokovnjakinja za železnice, so pa amandma pripravljali in ga vsebinsko opredeljevali ljudje, ki se na železnico spoznajo. Kar zadeva vodo, je pa takole. Vodo človek dobi, če gre ob dežju na železniško postajo in se hoče odpeljati kam. V vodo upam, da ne bo padel kakšen vlak zaradi slabega opornika, levega opornika na dravskem mostu. Bo pa zagotovo v vodo padel marsikakšen posel, ki bi ga naša država utegnila dobiti s prevozom, ker se bodo glavni prometni tokovi naši državi izognili. Ni popolna neznanka dejstvo, da Avstrijci razmišljalo o "banani", tako rečejo temu, da bodo speljali železniško progo od Dunaja, Gradca na zahod Slovenije in Italijo. In so se tako odločili zaradi tega, ker ni videti, da bi Slovenija hitro zmogla reorganizirati in učvrstiti tire od Šentilja do Kopra. Kakšna gospodarska škoda bo nastala, je druga stvar, pa se bomo takrat o pitju vode pogovarjali. In enako, kot se odločamo za to, da od Pragerskega proti madžarski meji posodabljamo železnico, bi bilo verjetno dobro razmišljati tudi o posodabljanju železniške proge od Maribora proti Šentilju. Gospod, lahko so kakšne stvari smešne za koga, res pa je, da ko človek primerja, kaj vse se vali po slovenskih cestah, pa bi se lahko prepeljalo po železnici, ga pa smeh mine. Hvala.
Se prijavljate k repliki, ali k razpravi? K razpravi. Potem boste še malo počakali. Naslednji na seznamu prijavljenih je poslanec Branko Marinič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Tako kot je moj poslanski kolega Srečko Hvauc dejal, tudi jaz bi si želel veliko več denarja za tire slovenskih železnic, pa vendarle je potrebno izhajati iz neke realnosti. Da pa se ne bi oddaljeval preveč od amandmajev, ki so tukaj pred nami, bi pa seveda rekel, da bi jih veljalo potrditi. A vendarle moramo biti še enkrat pri tem realni in pošteni. Jaz moram tukaj pohvaliti kolegico Potrato, ki je resnično zvest in dolgoletni uporabnik železniških storitev in iz prve roke lahko izvemo, da je stanje, ki ga je opisala, katastrofalno, zaskrbljujoče, predvsem pa resno. In le še vprašanje časa je, koliko časa bodo lahko potniki varno hodili po železniški postaji v Mariboru, da ne bodo dobili kakšen kos ometa ali česa težjega po glavi, da si ne zapiramo oči takrat, ko dežuje, ko pronica vseskozi, ne le na peronu, tudi spodaj v avli železniške postaje na mariborski železniški postaji. Pa ni mariborska železniška postaja edina potrebna temeljite obnove. Bogata arhitekturna dediščina gorenjske proge in drugih prog na železniških postajah je neizmerna in predstavlja veliko bogastvo. Tudi tega bi se morali zavedati predvsem v tistem delu proračuna, kamor te postavke za obnovo in ohranjanje te arhitekturne dediščine sodijo. Pa vendarle, če bi se vsi skupaj še enkrat zavedali in imam občutek, da toliko besed, toliko resnega opozarjanja in toliko resnih pristopov v državnem zboru, na različnih delovnih telesih, matičnih odborih državnega zbora in pa na vladi Republike Slovenije, kot poteka v tem času, odkar sem v poslanskih klopeh, tega v preteklosti nisem zasledil. Upam in želim si, da bomo v skladu z načrtovanjem proračunskih sredstev načrtovali proračun tako, da se ne bomo ukvarjali s številnimi amandmaji, kot jih imamo danes tukaj pred seboj. In za zaključek morda še nasvet predlagateljem posameznih amandmajev. Ker predlagatelji izhajajo in iščejo možne vire in te vire najdejo vedno v general štabu slovenske vojske, bi morda bilo prav, da se številni avtomobili in pa številna tehnika slovenske vojske ne vali po cestah. Morda bi bilo prav, da bi se valila na tirih slovenskih železnic. Hvala lepa.
Hvala. K besedi vabim predstavnika vlade. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci državnega zbora! Zahvaljujem se vam za vašo razpravo v zvezi s problematiko slovenskega železniškega sistema, čeprav se direktno ne dotika omenjenih amandmajev. Iz razprave razumem, da se vsi skupaj zavedamo velike odgovornosti do slovenskega železniškega sistema in do tega, da bi ta sistem postal čim bolj uspešen. Zaradi tega je tudi zelo jasno, da brez uspešne, brez dobre infrastrukture ne more biti dobrega prevoznika. Vlada je v ta namen pripravila spremembe železniške zakonodaje, ki železniški sistem reorganizirajo na ta način, da bodo lahko postale uspešne in konkurenčne, brez uspešne, brez dobre infrastrukture pa uspešnega prevoznika ne moremo imeti. Žal je dediščina ostala tako, kot je spoštovani kolega poslanec Hvauc v svoji razpravi povedal. Če bi bil nacionalni program, ki je bil sprejet leta 1996, v celoti realiziran, potem bi bila slika danes drugačna. Tako pa je sedaj pred nami ta naloga, da infrastrukturo moderniziramo in tukaj v povezavi tako infrastrukture kot prometa lahko vidimo uspešen železniški sistem. Hvala.
Hvala. K besedi vabim poslanca Rudolfa Petana.
Hvala za besedo. vvsi se zavedamo težav na železnici. Tu smo si verjetno enotni in do tu problemomA ni. Problemi pa nastajajo, ko gremo naprej. Vsi smo si še tudi enotni, da je potrebno nekaj storiti. Do sedaj so bile težave, ko smo imeli še staro organizacijo, enovito podjetje, pa vse tisto, pa so bile izgube. V redu. Postavili smo novo organizacijo, ne bom rekel, da je to bilo samo zaradi tega, da bomo odpravili izgube, tega nihče ni rekel. Smo postavili novo organizacijo, pa so se pokazale popolnoma enake težave, pa še nekaj dodatnih je bilo zraven. Se pravi, s tem nismo spremenili v bistvu ničesar, razen nekaj, da so nekateri preko nekih knjigovodskih zadev prikazali dobiček, potem se je pa pokazalo, da so izgube še večje ali pa so izgube kar naprej naraščale, tako da nismo nič naredili. In če smo si enotni, da je treba nekaj storiti, potem bo treba tudi na organizaciji verjetno kaj storiti. In če ta organizacija ni dobra, pa so izgube, pa prejšnja ni bila dobra, pa so izgube, to se pravi, da je potrebno veliko storiti tako na organizaciji kot tudi verjetno še na čem drugem. Naslednje, kar bi želel povedati, da ob rebalansu proračuna, kolikor se spomnim, smo tudi tu razpravljali, da je vlada namenila nekih dodatnih 20 milijard sredstev za pokrivanje izgub, pa še nekatere druge stvari, tako da ne bom zgubljal časa, da se ne bom oddaljil od tega. Lahko rečem, da se je prvič zgodilo, da je bilo jasno povedano, da je vlada z nekim aktom zagotovila zelo velika sredstva v milijardnih zneskih za pomoč železnicam. Prej tega ni bilo, ampak smo vedno govorili samo o avtocestah. Sedaj to ni bilo tako. Prej bi rekel, da so se bolj ukvarjali s ponarejenimi diplomami, edino v zadnjem letu smo se pogovarjali o milijardah pomoči za železnice. Tudi sam se strinjam s tem, da se nam lahko zgodi, da bodo posli odšli. Res je. Ampak po drugi strani pa mi tudi nekako ne gre skupaj, da si nekateri, žal, žal tudi na mojem koncu Slovenije zavzemajo za to, da bi železniška povezava, ki gre iz Trsta pa še od prej in pride do Trsta, do Budimpešte, ne šla po tem koridorju, ki smo ga mi tudi gradili dodatno čez Hodoš, ampak da gre čez Maribor in Gradec. To ni dobro za Slovenijo. Mogoče je dobro za tistih 20 kilometrov, kolikor jih je še tu, ampak za ostalih 50, 60 kilometrov, ko bi daljši tir bil po Sloveniji čez Ptuj, pa Ljutomer, pa Mursko Soboto, pa Hodoš, bi pa verjetno izpadel in mi smo zastonj gradili potem tistih 25 kilometrov od Murske Sobote do Hodoša. To je pa še naša notranja zadeva, ki jo bomo morali razčistiti. Jaz bi rekel, da je potreben sistematični pristop, samo z amandmajem, ki, v redu, tudi tako se da kaj rešiti, ampak treba je sistematično, zato jaz mislim, da je v tej vladi pripravljenost, ker drugače 20 milijard "napraskati" oprostite, to je že malo več kot "praskanje" pri dvajsetih milijardah. In če je to vlada naredila, potem očitno je neka resna volja, da se bo nekaj naredilo. Kot ti govoriš, pa pripravljaš akte, programe papirnate, je to eno. Ko pa ti daš 20 milijard dodatnih sredstev, je pa to bistveno bolj resna zadeva. In če je ta vlada to naredila, potem sem jaz prepričan, da bo tudi v okviru vlade in v okviru poračunov, ki so pripravljeni po redni poti, brez nekih dodatkov vlada to resno vzela. In jaz sem prepričan, če nekdo da 20 milijard, da ima resne namene, da se neka, ne vem, neka služba, neka organizacija tudi sanira. Jaz gledam rešitev železnic bolj skozi nek sistematični pristop kot pa po kakšni drugi plati, kljub temu da je to tudi hvale vredno, tudi z majhnimi koraki pridemo po dolgi poti. Ampak mislim, da je bolj pravilen pristop, če se sistematično pristopi in jaz mislim, da je ta vlada k temu pristopila in da bo sposobna tudi to narediti in sanirati železnico in tudi za železnico več nameniti. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Kristijana Janca.
Hvala lepa. Bi samo mogoče malo dodal, ker nisem bil dovolj jasen prej. Slovenske železnice in agencija so velik slovenski problem, tako vlade, poslancev, pa verjetno tudi samih zaposlenih na Slovenski železnici. Ta vlada je resno pokazala pot, da želi počasi to veliko, veliko luknjo, ki je na tem sistemu, reševati. Seveda to reševanje ne bo čez noč, ne bo v enem letu, bo trajalo zagotovo več let. In tu zagotovo je vzdrževanje te železniške infrastrukture zelo pomembna zadeva. Gre za varnost, gre za pomemben element Slovenskih železnic, zagotovo je važno, da ga rešujemo sprotno. Vendarle pa, ko govorimo o tej postavki uporabnika, ki se imenuje general štab slovenske vojske, pa ga očitno nekateri ne želite vidite kot uporabnika. To mene moti. Vzeti nekaj milijard temu uporabniku, se mi zdi nedopustno, in dati tistemu, kar se ti zdi bolj simpatično, bližje ali bolj uporabno. To ni tisto, kar ne pije vodo. To sem hotel povedati, da to ni resno. Zavedamo se pa vsi in tudi razprava pove danes, da je nujno potrebno resno nadaljevati s sanacijo javne železniške infrastrukture, ki je nujno potrebna v vsakem, v vsakem, kjer se dotakne ta infrastruktura, v vsakem prostoru, v vsakem kraju, v vsaki regiji. In to je tisto, kar je zelo, zelo pomembno, da tu rečemo in tu mislim, da imamo sedaj že kar številne amandmaje, kjer je glavni generalštab slovenske vojske. To se mi zdi tisto, kar je neresno, neodgovorno. Njim pa se lahko vzame 15 milijard. Ja kako, na kakšen način? To je tisto, kar se mi zdi neresno, neodgovorno od tistih, ki pripravljajo takšne amandmaje, da jemljejo predvsem temu segmentu denar in dajo tistemu, ki se [[...]]Strinjam se še enkrat, ta segment, javna železniška infrastruktura zagotovo potrebuje denar, premalo ga ima in še premalo. Vsi bi morali nekaj narediti, tisti, ki so zaposleni, država, parlament, odbor in še kdo. Mislim pa, da smo na pravi poti, da se vendarle velikanske luknje počasi krpajo in da se bodo skozi to obdobje prihodnjih let, po mojem zakrpale, ob predpostavki, da bo tudi vodstvo ene in druge službe naredilo korak naprej v pravo smer. Hvala.
Hvala. K besedi vabim poslanca Srečka Hvauca. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat. Strinjam se popolnoma s tem, da je potrebno pozdraviti dober namen predlagateljev, ki so zaznali probleme na slovenskih železnicah, ki so s temi amandmaji potrdili na nek način, da je stanje železniške infrastrukture res slabo. Res je tudi to, da ti amandmaji niso neposredno povezani z organiziranostjo železnic, ampak praksa v preteklosti je pokazala, da ta sistem ni deloval učinkovito in uspešno in da je zaradi tega potrebno spremeniti način delovanja oziroma reorganizirati sistem tako, da bo bolj racionalen. Jaz pričakujem od vlade, da bo zakon, ki se pripravlja, takšen, da bo v skladu evropskimi direktivami, da bo ločil prevoznika od upravljavca infrastrukture, da bo na ta način delovanje tega sistema transparentno, da bomo vedeli, katera sredstva gredo v javno infrastrukturo, katera so tista sredstva, ki se zaslužijo na trgu. Kar se pa tiče konkretno razvoja infrastrukture, bi pa rad še nekaj povedal, kar mogoče državni sekretar ni povedal, pa mislim, da je zelo pomembno. Že omenjeni program razvoja infrastrukture je praktično neuporaben, to ker je dejansko preživet in tudi se ni uresničeval v dovolj veliki meri, zato se je pripravil nov dokument, nacionalni program razvoja železniške infrastrukture, ki predvideva dejansko posodobitev tega sistema, usposobitev petega in desetega koridorja, ki potekata čez slovensko območje, in ki seveda zahteva tudi znatna finančna sredstva. In jaz že danes apeliram na to, da ko bomo ta program obravnavali tukaj v tem prostoru, da bo dobil maksimalno podporo. Tudi zato, ker gre za zelo velik projekt, ki je težak 10 in še nekaj čez milijard evrov. In bo s finančnega vidika težko izvedljiv, bo pa nujno potreben, če hočemo, da bodo slovenske železnice odigrale svojo vlogo v slovenskem prometnem prostoru.
Hvala. Besedo dajem poslancu Srečku Prijatelju.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministri, spoštovane kolegice in kolegi! Amandma, ki je dobronamerno vložen, predvsem pove to, da ni ustrezne varnosti in urejenosti na progah slovenskih železnic. Če podrobno pogledate, gre za zamenjave počenih kretnic in če se osredotočim na dejanske relacije, je na relaciji Ljubljana Sežana 18 kretnic takih, potem Ljubljana -Jesenice 33 kretnic, Dobova - Zidani Most 15 kretnic in še ostale zadeve bi lahko naštel, ki resnično lahko povzročijo drugo Divačo. Vemo nekaj, da s človeškimi življenji se ne gre igrati. Spoštovani državni sekretar, tukaj prisotni, veste da 20 milijard bi bilo premalo za postoriti vse v smislu zagotavljanja varnosti in urejenosti železniškega prometa, premalo bi bilo to, če bi jih danes imeli, in veste, da skoraj nič niste namenili v proračunu za leto 2006, 2007 na tem področju. Še več. Grozi nam, da bomo morali vrniti v skladu evropske skupnosti nazaj 58 milijonov evrov, ker smo netransparentno, nekorektno vodili evropske projekte, to je zapisala direkcija za železnice. Od kolega Hvauca pričakujem bolj resno diskusijo, ne nazadnje je on predsednik sveta agencije. Želel bi danes slišati tukaj tudi to, zakaj mi nismo koristili, ko imamo že eno leto in pol na razpolago 5.5 milijona evrov za začetek tako imenovanega vseslovenskega projekta, izgradnjo drugega tira. Slovensko gospodarstvo čaka na to in nismo naredili nič. Nimamo 22.5 tonskega osnega pritiska na območju cele Štajerske, odpovedujejo se nam pogodbe, ker ne moremo sestavljati tako imenovanih komercialnih vlakov. Spoštovane kolegice in kolegi, ne govoriti, da je na področju prevoza blaga in ljudi na železniškem segmentu vse v redu. Nič ni v redu. Na to nas opozarja tudi Bruselj, danes, ta moment resno razmišlja minister, ali bo zamenjal direktorja agencije, pa ne zato, ker je on kriv. Pred 14-imi dnevi ste agenciji za železnice v Mariboru komaj potrdili letni načrt. Sramota! Leto se izteka, vi pa ste potrdili letni načrt sedaj. Lepo vas prosim! Kolega Hvauc, bolj resno bi želel tvojo kritiko, čeprav si v stranki, ki predstavlja pozicijo, bi želel, da si železničar, resnično. Ne nazadnje bi vam želel povedati tudi to. Jutri, pojutrišnjem, če se zgodi resna tragedija na železnici, pripnite si to odgovornost na svoja prsa, prosim. Pričakujem, da boste podprli ta amandma, ki je resnično obliž na rano. Več kot 20 milijard bi potrebovali, 700 milijonov smo predlagali v enem in drugem letu za zagotavljanje resnično minimalnih varnostnih pogojev. To se pravi, posodobitev signalnovarnostnih naprav, posodobitev spodnjega in zgornjega ostroja proga. In ne nazadnje, na območju Primorske je najbolj frekventna proga Koper-Divača. Ali ni sramota, da se proga poseda, da imamo še vedno industrijski tir, da imamo odobrena finančna sredstva, potrjen lokacijski in gradbeni načrt s strani vlade, mi pa zaprosimo za koriščanje 5.5 milijona v letu 2006 za december, zato ker nismo v stanju na nivoju vlade Republike Slovenije zagotoviti lastne udeležbe. Sramotno je to. Pojdite pogledat na Uradni list evropske skupnosti iz maja meseca letošnjega, pa boste videli, da je Malta dobila več nepovratnih sredstev kot Slovenija. Sram nas je lahko na tem področju, sram.
Hvala. K besedi vabim poslanca Srečka Hvauca. Izvolite.
Hvala lepa. Tokrat tretjič in zadnjič. Vem, da obravnavamo proračun Republike Slovenije in ne problematike Slovenskih železnic, ampak vseeno moram eno stvar pojasniti, glede resnega ali pa neresnega odnosa do tega železniškega sistema. Zakaj je bil proračun ali finančni načrt agencije za železniški promet sprejet komaj pred kratkim? Enostavno zato, ker v proračunu, ki ga je sprejela prejšnja vlada, ni bilo sredstev za evropske projekte, bilo je premalo sredstev za tekoče vzdrževanje infrastrukture, za potniški promet in še za kaj drugega. In dokler nismo sprejeli rebalansa proračuna, tako dolgo nismo mogli sprožiti postopkov za sprejem finančnega načrta. To je bil edini in ključni problem, zaradi katerega je bil finančni načrt sprejet tako pozno. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati v zvezi s tremi amandmaji, vloženimi k podprogramu javne službe v železniškem prometu? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Na glasovanje dajem prvi amandma, predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Kolega Cvikl, izvolite.
V svojem imenu bom obrazložil glas, in sicer, da bom vse te amandmaje podprl. Podprl jih bom zato, ker je vsebinsko prav razprava o državnem proračunu prava razprava o programu razvoja železniškega prometa. Nobene druge razprave ne more biti kot razprave ob državnem proračunu. Seveda je pa poseben problem tega, da ne želite potrditi korektnih amandmajev Socialnih demokratov, SNS in drugih, ravno v tem, da vam ni bilo dovoljeno, v času, ko se je pripravljal ta proračun, vplivati na to, da bi znotraj ministrstva za promet korektno razporedili sredstva za tri glavne namene, torej za avtoceste, državne ceste in železniško infrastrukturo. Če ti amandmaji ne bodo sprejeti, bo Slovenija ne samo v podrejenem položaju v primerjavi z drugimi evropskimi državami, pač pa ne bo mogla narediti tistega, kar bi morala narediti, to pa je vzpostaviti ustrezne pogoje, da bodo šli glavni koridorji čez območje Slovenije. Prejšnje vlade so veliko tega naredile, predvsem pa zagotavljale z vzdržnim avtocestnim programom in ustreznim prenašanjem sredstev po zaključku teh programov pogoje, da bi se to lahko naredilo. Ker ste s proračunom avtocestni program podredili tekočim potrebam in ker to počnete tudi na železniškem prometu, bo vse, kar bo v Sloveniji pomembno, očitno lokalne ceste med posameznimi občinami. To Slovenijo ne bo razvijalo. Zato predlagam, da amandmaje podprete. Hvala.
Hvala. K obrazložitvi glasu vabim poslanca Janka Vebra.
Hvala za besedo. Vzdrževanje železniške infrastrukture je zagotovo ena od največjih nalog, ki je pred nami tako v tem proračunskem letu kot tudi v naslednjih, kajti stanje se tudi sicer na železnicah, ne samo, če pogledamo v kakšnem stanju so tiri, v kakšnem stanju so objekti, tudi sicer delovanje samega sistema in opravljanja samega sistema železnic, ni na ravni, ki bi pomenilo, da bomo lahko jutri govorili o organiziranem pristopu k razvoju železniškega prometa. Vsaj na zunaj se lahko veliko postori, če se pristopi k urejanju tirov, če se pristopi k urejanju objektov, ki služijo temu namenu in s tem lahko pričakujemo tudi večji interes za to, da bodo železnice bolj zanimive, bodisi za potniški promet ali pa za tovorni. Zato so vlaganja v infrastrukturo nujna in mislim tudi, da s tem, ko se predlagajo ti amandmaji, lahko verjetno da samo opozorimo na to stanje, ker je težko pričakovati, da bodo sicer podprti, ampak vendarle pričakujemo, da bodo rešitve na področju železniškega prometa bistveno bolj učinkovite kot so zapisane v proračunu za leto 2006 ta hip. Ta amandma bi lahko pripomogel k temu, zato ga bom tudi podprl.
Hvala. Obrazložitev glasu, poslanec Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. V poslanski skupini Nove Slovenije teh treh amandmajev ne moremo podpreti. Zakaj? Finančni kolač, ki mu pravimo državni proračun, ima fiksne konstantne dimenzije. Ko vlagamo amandmaje, velja zakon, fizikalni zakon o ohranitvi dimenzij tega finančnega kolača. Mi bi seveda takoj podprli prve dele teh treh amandmajev, ker se še kako zavedamo, kakšno je stanje na naših železnicah. Zavedamo se, da bo treba enkrat zagotoviti nekaj 10 milijard, da bomo to težko lokomotivo, ki smo jo podedovali, potegnili naprej. Enostavno pa želim še enkrat poudariti, na kar nas je spomnil že finančni minister dr. Bajuk. Stopili smo v zvezo Nato. Država Slovenija se je zavezala, da bo za obrambo zagotovila leta 2008 2% BDP-ja. Za leto 2006 mora zagotoviti 1,78% BDP-ja, pa še za 5 milijard zaostajamo. Zahvaljujem se državnemu sekretarju gospodu Žnidaršiču, ki je izračunal, vzel kalkulator in je seštel, koliko smo vzeli Slovenski vojski, mislim, da bi tak kalkulator morali prej vzeti tudi predlagatelji. Enostavno še enkrat, treba se je zavedati, da velja zakon o ohranitvi dimenzij finančnega kolača, ki mu rečemo državni proračun. Mi bomo nasprotovali tem amandmajem. Hvala.
Hvala. K obrazložitvi glasu se je prijavil poslanec Srečko Prijatelj.
Hvala. Spoštovani predsedujoči! Moj glas bo glas za k temu amandmaju in rad bi vas nagovoril tudi, da razsodno ukrepate in pritisnete tokrat tipko tudi vi. Nismo daleč od tega, še enkrat povem, da se zgodi druga Divača. Ravno zaradi tega, če preberete Primorske novice, boste lahko videli, sem sam pozval v stavku, da najraje bi pozval potnike, da se ne vozijo več z vlaki, ker s tem ogrožajo svoje življenje. Resno mislim to. Jaz to resno misli. Sam sem bil železničar in vem. Poglejte vozni red, danes se je povečal za 4% v času prevoza. Gospod državni sekretar ima pred seboj, če je vesten in priden, nov vozni red. Naj pove, kakšna je razlika prevoza potnikov od točke A do točke B med starim voznim redom in novim. In zakaj se je ta čas povečal? Zaradi varnosti, ker imamo počasne vožnje. Na vsakem vlaku ustavljamo vlake. Gospodje, to ni več varno, to ni več normalno! In če se predlaga amandma za zamenjavo dejansko vitalnih delov spodnjega ustroja proge, to pomeni, da je nujno, in vlada tega ne bi smela spregledati. In zato vas prosim, da podprete ta amandma. Na relaciji Divača-Koper imamo dizel lokomotive, ki pomagajo porivati elektro lokomotivo, ker je vozni vod tako iztrošen, da lahko pregori in vse skupaj pade dol, če s polno močjo obremenimo vozni vod. To so nujna dela in to piše tukaj notri v teh amandmajih. Bodite razumni in to podprite, če je vlada to spregledala. Hvala lepa.
Hvala. Zadnji prijavljen k obrazložitvi glasu je poslanec Štebe.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Predlagatelji teh treh amandmajev želijo preložiti 10 milijonov evrov iz postavk slovenske vojske na razumljivo in nujno obnovo, že zaradi nevarnega in slabega vzdrževanja, železniške infrastrukture. Meni je znan podatek, da bi sanacija in modrenizacija železniške infrastrukture zahtevala 10 milijard evrov, več kot 20 milijard evrov. Kakšen stanje je ta vlada podedovala? Pristopili in podpisali smo pogodbo za Nato, hkrati je pa ta vlada ali ta koalicija, kakor hočete, prevzela tako nemogoče stanje. To, kar predlagate, ni rešitev. Ob tem pa zaostajamo z dokončanjem izgradnje ostale infrastrukture, prometne infrastrukture za 30 let. Sedaj pa sestavite to formulo skupaj. Jaz sploh ne vem, kje je rešitev. Ampak vsekakor bo treba nekaj odločnega narediti. Morda celo predati del infrastrukture, ki je nismo sposobnimi sfinancirati, njeno modernizacijo in niti redno vzdrževanje, na nek koncesijski način tistemu, ki je to sposoben. Časovno in finančno zagotovo tega v doglednem času ne zmoremo, da ne pridemo v situacijo, da ogrožamo varnost prometa, potnikov in tovora. Hvala.
Hvala vam. Glede na to, da ni več želje po obrazložitvi glasu, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o prvem amandmaju k podprogramu javne službe v železniškem prometu, predlagatelja poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k istemu podprogramu s strani predlagatelja poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 37. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k odločanju o tretjem amandmaju v okviru istega podprograma, predlaganega s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 36. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo na novega proračunskega uporabnika Upravo Republike Slovenije za civilno letalstvo. V okviru podprograma letališča in letališka infrastruktura, imamo vložen en amandma s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Se opravičujem, kolega Kangler izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Smo pri podprogramu proračunskih uporabnikov Uprave Republike Slovenije za civilno letalstvo. Če bi si proračun dobro pogledali, bi lahko ugotovili [[...]]
Kolega Kangler, dovolite. Jaz prosim vse poslance, da se umirijo, jaz sem že včeraj povedal, če bo postalo nevzdržno, naj si bo zaradi ure, pomanjkanja koncentracije ali česarkoli drugega, bom jaz sejo prekinil. Poslanci, odločitev je na vas. Besedo ima izključno in edino poslanec Franc Kangler. Izvolite, nadaljujte prosim.
[[...]]da imamo samo dve postavki na tem programu v proračunu, kar kaže na to, da zanemarjamo to vejo transporta v Republiki Sloveniji. To vejo transporta tako za civilno letalstvo kot tovornega prometa zelo zanemarjamo. Glede na denar znotraj ministrstva za promet, glede na nekatere programe, ki jih namenjamo za izgradnjo avtocest, državnih cest, železniške infrastrukture, mislim, da moramo tudi odnos spremeniti do te veje prevoza. Pa ne gre tu krivda na državnega sekretarja ali pa ministra, da to zanemarjata. Odkrito vam povem, da bosta morala oba dva malo prevetriti direktorat za letalstvo, ga okrepiti in menim, da šepajo znotraj direktorata nekatere stvari. Transparentno ne teče razvoj ne za brniško letališče, kjer imajo težave z dogovorom glede spremembe lastništva zemljišča za drugi terminal niti ne tečejo, transparentno pogovori za pogodbo o uporabi državne infrastrukture na mariborskem letališču, niti ne tečejo transparentno pogovori glede portoroškega letališča za podaljšanje piste, da bi lahko do 50-sedežna reaktivna ali propelerska letala pristala in bi lahko bili v Portorožu deležni v nekaterih mesecih malo več kongresnega turizma, kot ga imamo danes. Vsa Evropa daje veliko več v zadnjem času za področje razvoja letalstva, veliko več vlaga v letalsko infrastrukturo. V Sloveniji ugotavljamo, sam kot predsednik odbora za promet, da je ta veja, prevoz tovora in potnikov, nekoliko zapostavljena. Zato apeliram na vas, spoštovani državni sekretar, in o tem obvestite tudi ministra, da okrepite direktorat za letalstvo in da nekatere segmente preučite in v prihodnjem proračunu namenite nekoliko več denarja za razvoj letališke infrastrukture za vsa tri letališča, ki sem jih danes navedel. Tudi brniško letališče je tega nujno potrebno, glede na to, da je to glavno letališče, glede na to, da bo Ljubljana predsedujoča Evropski uniji leta 2008 in so nujno potrebne nekatere investicije na tem letališču. Tu država mora stati ob strani pri pogovorih. Ne znam si predstavljati, da nek tretjerazredni birokrat drži v rokah odločitve na ministrstvu, kdaj in na kakšen način se naj zemljišče prenese na podjetje oziroma ali bo prišlo do kupoprodajne pogodbe ali podaritve ali zamenjave, ne najdem več ustreznega izraza. Je pa nujno potrebno to zemljišče, da lahko družba, Letališče Brnik, delniška družba, prične investicijo z drugim terminalom in na ta način omogoči večje število destinacij na tem področju. In ko bo Ljubljana v letu 2008 gostujoča in bodo prišli gostje v Slovenijo, na brniško letališče, da bodo le-ti imeli občutek, da so res v Evropski uniji in da smo lahko zgled marsikateri evropski državi. Zato apeliram na vas, da proučite možnosti in da, resnično vam povem, prevetrite direktorat za letalstvo. Konec koncev sam kot predsednik odbora za promet skupaj s člani odbora ugotavljam, da na področju letalstva primanjkuje okrog 40 podzakonskih aktov. Leto bo naokoli, v mesecu maju ali aprilu smo te podatke v Mariboru ugotovili in prav gotovo bo treba narediti rekapitulacijo sprejetih podzakonskih aktov. Na to smo člani odbora za promet pravočasno opozarjali. Zdaj vidim, da bo treba ta direktorat kadrovsko okrepiti, ga preoblikovati in zagotoviti, da se bo letalstvo enakomerno razvijalo, skupaj z državnimi cestami in avtocestnim programom ter državno železniško infrastrukturo. Glede na čas, v katerem živimo, je treba nekoliko več denarja nameniti za posodobitev državne infrastrukture na področju letalstva v Republiki Sloveniji. Tega amandmaja pa ne morem podpreti, mi je zelo žal. Podpreti ga pa ne morem zaradi tega, ker jemlje ministrstvu za obrambo. Kolikor sem seznanjen, so kolegi iz DeSUS-a že zagotovili, da bi naj v prihodnje oziroma v nadaljevanju sprejeli amandma, s katerim namenjajo sredstva za investicijo v sanacijo invalidske organizacije v Mariboru. Odkrito povem, tega amandmaja ne morem podpreti, čeprav je nujno potreben. Sem pa hvaležen koalicijskim partnerjem, da imajo toliko posluha, da so tudi svojega ministra prepričali in je v to privolil. Če bo naša volja, bi tisti amandma, če se ne motim, v višini 151 milijonov, tudi sprejeli za leto 2006. Še enkrat hvala lepa, če v nadaljevanju ne bom imel priložnosti. Sem pa zelo hvaležen, da se danes tu ne obnašamo tako kot buldožer, ampak se dejansko da dogovarjati in tudi pogovarjati, kar je tudi podoba koalicijskega obnašanja, malo drugačnega, kot je bilo včasih. Še enkrat, hvala.
Hvala. Besedo dajem poslanki Majdi Potrati. Izvolite.
Hvala. Mogoče bi bilo v dobršnem delu ponoviti razpravo ob prejšnjem amandmaju, le da gre za drugačno vrsto prevozov. In če nenehno poslušamo očitke na to, kje zajemamo sredstva, je tudi pri tistem viru mogoče ugotavljati, da bi imel neposredne učinke ali koristi od tega, če bi se letališče v Mariboru usposobilo, če bi, recimo, tudi ko bo schengenska meja vzpostavljena, se nekatere stvari prek mariborskega letališča lahko korektno odvijale. Da ne govorim o tem, da vsi poudarjamo nujnost zvečane konkurenčnosti našega gospodarstva in skladnega regionalnega razvoja. Perspektiva gospodarskega razvoja Maribora je v marsičem odvisna od logistične podpore. In usposabljanje mariborskega letališča je del tega. Zdi se mi res silno pomembno tako za potniški kot za kak drug prevoz, da bi to letališče dobilo priložnosti, saj smo v javnih občilih mogli brati o tem, kako se interes za uporabo mariborskega letališča tudi med prevozniki nizkocenovnih družb povečuje. Amandma, kot rečeno, ni ozko lokalističen, ampak je za razvoj infrastrukture, prometne infrastrukture v Sloveniji bistvenega pomena. Jaz upam, da boste pa vendarle kaj od tega, kar smo se trudili pripraviti kot ponudbo le zmogli podpreti. Hvala.
Hvala vam. Želi še kdo razpravljati v okviru podprograma, letališča in letališka infrastruktura, v povezavi z amandmajem, vloženem s strani poslanske skupine Socialnih demokratov? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Preden preidemo na glasovanje o omenjenem amandmaju, sprašujem, če želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za amandma je glasovalo 19, proti 35. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo k proračunskemu uporabniku, direkcija Republike Slovenije za ceste, in sicer podprogramu, investicijsko vzdrževanje in izgradnja državnih avtocest. V okviru tega podprograma imamo vloženih 19 amandmajev. Razpravo bomo opravili o vseh devetnajstih amandmajih istočasno, zato prosim vsakega razpravljalca, da pove, na kateri amandma se navezuje njegova razprava. Kolega Barovič, izvolite.
Hvala. Kolegice in kolegi: Razumno je, da med 250-imi amandmaji seveda ne more tudi ob vsej dobri volji in sodelovanju priti do tega, da bi bili vsi sprejeti. Slovenska nacionalna stranka je vložila tretjino amandmajev na porabniku direkcije Republike Slovenije za ceste. Ne bom razlagal vseh šestih, ker čas je dragocen in tudi vsebina pomembna, pa vendarle opozoril bom na dva. Najprej na amandma, ki ga je vložil Zmago Jelinčič Plemeniti, in v katerem želimo 70 milijonov tolarjev za Koroško. Zakaj? Odločitev, da se projekt, ki ima svojo oznako pri Slovenj Gradcu, je bila, da se časovno odmika in odmika in odmika, kljub temu, da je bilo zagotovljeno, da se bo projekt izvršil v doglednem času. Takšna odločitev umikanja, umikanja in umikanja po mnenju Slovenske nacionalne stranke za pravzaprav skupno dobro te države in ene od statističnih pokrajin, še enkrat poudarjam, ni dobra. Še na enega bom opozoril, čeprav so potem še štirje, ta pa je vezan na odločitev tega državnega zbora pri rebalansu za proračuna za leto 2005. To je amandma, ki sem ga vložil, Bogdan Barovič, za znesek 40 milijonov tolarjev. S temi sredstvi pa bi želeli ponovno nadaljevati tisto, kar smo začeli, torej zgraditi skupno dobro. Cesta je državna, prvič. Drugič, je zelo nevarna, s tem bomo zgradili skupno varnost. Tretjič, ker je ta država naredila cestni križ in je vhod na avtocesto z dveh koncev v Zasavju, iz Trojan in Prebolda, ta cesta povezuje tudi Zasavčane, Trbovljčane s Preboldom in vstopom na avtocesto. Ne nazadnje, ker smo ta projekt že začeli v Trbovljah, bi to pomenilo, da bi se ta že začeti projekt z na pol podrto hišo pri odkupu zavlekel za dve, tri, štiri ali ustavil pet let, kar bi nas seveda spravilo v zelo hudo stanje. Še enkrat poudarjam, da je to eden najnevarnejših odsekov v tej naši ozki, a vendarle na koncu bom rekel, lepi dolini. Amandma za 40 milijonov tolarjev, če bo dobra volja, bom rekel dobra volja, bom zelo vesel. Saj je potrebna samo večina glasov.
Hvala. Preden dam besedo poslancu Kontiču, bi vas rad samo opozoril, da je prišlo do spremembe vloženega amandmaja, ki ga imate na poslanskih klopeh pod zaporedno številko 12. Mi nadaljujemo z razpravo. Besedo ima poslanec Bojan Kontič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Danes smo ugotovili oziroma so nekateri ugotavljali, da železniški promet ni varen. Na področju letalstva manjka 40 podzakonskih aktov, kot je ugotovil predsednik odbora za promet. Kako varne so naše ceste, nam je vsem znano. Večina naših rek ni plovnih, jezera so pa premajhna. Se pravi, da nam zelo malo ostane varnih poti po naši državi in mislim, da bo najmanjši strošek, če pristopimo k sanaciji obstoječih cestišč, ki so bila v preteklosti zanemarjena, zanemarjena zato, ker se je gradil prometni križ v Sloveniji, z ostalimi cestami je pa nastal en velik križ, ampak drug, ne prometni. Podpiram prizadevanja tudi kolega Baroviča in amandma, ki se navezuje nekako in ureja cesto na področju Koroške regije. Koroška regija in Savinsko-Šaleška regija vsekakor sodita v tako imenovano tretjo razvojno os. Na tej osi je bila letos dvakrat že tudi slovenska vlada in v Savinsko Šaleški pokrajini, bodoči, so naleteli na odobravanje predvsem takrat, ko so spregovorili o bodoči pokrajini, o razvoju te pokrajine. In vse to je povezano z boljšimi prometnimi povezavami, predvsem s cestno povezavo. Tudi na Koroškem je bilo podobno, opozorjeni so bili na prometne zagate in tudi na Koroškem je bilo povedano, da vlada resno razmišlja in podpira prizadevanje o tako imenovani tretji razvojni osi in to je vsekakor dober projekt. Do tretje razvojne osi pa bo poteklo še kar nekaj časa, če kot hrbtenico te tretje osi mislimo avtocesto oziroma hitro cesto, ki bo povezala Koroško s Savinsko-Šaleško na avtocestni križ in potem nadaljevala pot proti Hrvaški. Do takrat je torej še kar nekaj časa in do takrat bo potrebno urediti cestišča in jih vsaj usposobiti za kolikor toliko varen in pretočen promet. In ti amandmaji, ki so vloženi pod zaporedno številko 22, 23, 24 in 25, so nekako iz tega prostora. Denar je namenjen za sanacijo, rekonstrukcijo obstoječe ceste Arja vas - Velenje, nevarne ceste, nevarne toliko; naj povem, da so pred časom dejali, da težko določijo, kje je črna točka na tej cesti, pa sem prepričana, da predvsem zaradi tega, ker se te črne točke držijo kar skupaj in jih je težko locirati na eno določeno mesto. In ker je vlada v naslednjem letu predvidela samo 50 milijonov za sanacijo tega cestišča, sem vložil amandma, ki dodaja tem 50 milijonom še 150 milijonov in to bi vsekakor omogočilo dokajšnji poseg na to cesto. Prav tako pomembna, kot je to cestišče, je tudi šaleška cesta, ki nekako poteka skozi Velenje in je glavna povezovalna os Koroške skozi Velenje proti Arji vasi. Tudi ta cesta je predvidena v razvojnih programih, predvidena so tri krožišča, ampak z načrti, ki jih predlaga vlada, vsekakor zaostajamo za načrti, ki jih je pripravila prejšnja vlada in bi pomenilo, da bomo že v naslednjem letu lahko izdelali prvo krožišče, pa potem drugo in tretje. In ker menimo tudi v tem prostoru, da je to zelo pomemben projekt, tudi tukaj namenjamo iz poslanske skupine Socialnih demokratov nekaj dodatnih sredstev, ki bi omogočili dejansko izvedbo projekta, kot ga je načrtovala vlada pred sedanjo aktualno vlado. Prav tako je pomembna za povezavo s Koroško še ena cesta in zelo v obupnem stanju je na relaciji Velenje-Škale in ravno tam, kjer smo letos na podlagi sredstev, ki jih je tudi načrtovala pretekla vlada, izdelali določeno rekonstrukcijo, pa je ostal del cestišča, ki je ravno tako nevaren in potreben obnove, zato tudi za ta del namenjamo del sredstev. In še ena cesta je, ki pa nekako služi tudi za razbremenitev glavne ceste Arja vas-Velenje, to je cesta Velenje-Polzela, dotrajana, uničena, nevarna. Tudi ta je potrebna obnove. In ko je bilo danes govora, da bi bilo potrebno vzeti kalkulator in sešteti tam, kjer se jemljejo sredstva, tokrat se ne jemljejo generalštabu slovenske vojske, ne jemljejo se slovenski vojski, jemljejo se s področja domačega zadolževanja. Čeprav tudi ta primerjava, ki ste jo navajali, da bi bilo sredstva potrebno sešteti, je neumestna, ker ni variante, da bi bili sprejeti vsi amandmaji, veliko bližje je varianta, da ne bo sprejet noben od teh amandmajev. Jaz vsekakor prosim vse tiste, ki imate posluh za to tretjo razvojno os, ki jo napoveduje vlada v svojih programih, ki jo zagovarja vlada, ko se vozi po teh cestiščih oziroma ko se predstavniki vlade vozijo po teh cestiščih in obiskujejo te prostore, da se zavedajo dejstva, da je resnično potrebno urediti prometno infrastrukturo, če ne želimo zadušiti gospodarstva v Savinjsko-Šaleški dolini, da ne omenjam Koroške, ki ima še dodaten problem, kako iz Velenja potem nadaljevati pot na Koroško in prepričan sem, da poslanci poznate ta del Slovenije in da boste razmislili o tem, ali je vredno podpreti predlagane amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov in prispevati k razrešitvi poglavitnih ovir za nadaljnji gospodarski razvoj tega področja.
Hvala. Jaz tudi poslanke in poslance, ki se bodo prijavili k razpravi, nadalje prosim, da v okviru svoje razprave povedo amandma, pod katero številko se ga dotikajo v svoji vsebini, zaradi lažjega spremljanja razprave. Naslednji na seznamu je kolega Janko Veber.
Hvala. Naj takoj uvodoma povem, da podpiram vse amandmaje, ki dajejo več sredstev na področju investicijskega vzdrževanja in gradnje državnih cest. Gre za področje, ki je še kako pomembno, če želimo zagotoviti skladen razvoj vseh delov Slovenije ali pa vsaj primerljiv z ostalimi deli. Zagotovo pri proračunu za leto 2006 še kako pogrešamo ustrezen akt, to je tako imenovana prometna politika, s katero bi lahko natančneje opredelili, zakaj in kam bomo vlagali sredstva iz avtocest, kje so tisti projekti, ki so pripravljeni, kje so rešitve, ki so prednostne, kje pa so rešitve, ki jih v tem proračunu ni mogoče obvladovati zaradi sprejetih določenih strateških dokumentov. V mislih imam predvsem Naturo 2000, ki bo za vsa tista območja, kjer je Natura 2000 sprejeta, zahtevala dodatne presoje vplivov na okolje. In če pri tem samo omenim cesto skozi ljubljansko barje, ki naj bi reševala priključitev ceste G2 106, to je Ljubljana - Škofljica - Kočevje, potem lahko govorimo o tem, da sprejemamo akte, ki po eni strani onemogočajo projektiranje. Za izvedbo teh amandmajev so potrebni predvsem izdelani projekti. In zato, da se počrpajo sredstva, ki so preusmerjena z avtocest na državne ceste, bodo ravno tako potrebni predvsem projekti. Zato bi razprava o vzdrževanju in gradnji državnih cest bila bistveno kvalitetnejša, če bi imeli prometno politiko sprejeto, ki bi vse te ključne elemente morala vsebovati. Zato bi želel opozoriti ministrstvo za promet, da ne čaka na umeščanje tras v okolje, kjer je povezan problem z Naturo 2000. Tam, kjer se umešča tak projekt v okolje, je potrebno izdelati nadomestne ukrepe, opredeliti nadomestne površine, in to je nekaj, kar ta vlada, še posebej ministrstvo za okolje, ne v tem proračunskem letu, ne v naslednjem, mislim, da tudi ne v naslednjem tisočletju ni v stanju izvesti. Če želimo resnično doseči skladen razvoj in enakomerno posodobitev in vzdrževanje državnih cest, potem lepo prosim in opozarjam na te probleme, da ministrstvo ne dela kratkoročnih ukrepov, kajti v letu 2006 in 2007 bodo porabljena znatna sredstva iz avtocest in nikoli več v zgodovini, sem prepričan, ne bo takšne priložnosti, kot sedaj v tem proračunu. Zadolževanje na avtocestah bo izjemno visoko zaradi tega, ker je, prvič bil odliv najkvalitetnejših sredstev, bencinskega tolarja, drugič, zaradi tega, ker se bo tudi obrestna mera, ki jo je EU razglasila, povečala in bodo stroški najetih kreditov tudi zaradi tega bistveno večji, kot bi bili sicer. Če se v tem letu ne izvedejo ustrezni ukrepi in naredijo dobre podlage za nadaljnji razvoj, potem bodo nekatera območja dolgoročno odrezana od razvojnih možnosti. Zato je nujno potreben dodaten denar, ki ne bo pravzaprav povzročal težav pri izvedbi, ker gre za konkretne projekte, ki imajo očitno tudi izdelano dokumentacijo, bodo pa zagotovo ublažili problem črpanja sredstev iz avtocestnega programa, tako da bi lahko tudi za tista področja, kjer se ta razvoj ne bo mogel izvesti v proračunu za leto 2006 seveda prišla v doglednem roku tudi na vrsto. Tako, da upam, da bodo ti amandmaji, vsaj nekateri, podprti in s tem omogočen razvoj tudi tistih območij, ki jih je vlada ali zavestno ali pa zaradi že naštetih problemov z Naturo 2000 izključila iz svojega programa. Hvala.
Hvala. K besedi je prijavljen poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo. Dovolite mi, da omenim še en amandma, in sicer amandma pod številko tri, amandma, v katerem v Slovenski nacionalni stranki namenjamo 50 milijonov slovenskih tolarjev za rekonstrukcijo in s tem tudi za varnejšo cesto. Gre za cesto med Mariborom in Ptujem. Lahko rečemo, da je to sigurno najbolj obremenjena državna cesta cesta v Republiki Sloveniji. Da je situacija na omenjeni cesti nevzdržna, pričajo tudi vsakokratni, bom rekel vikend zastoji, ki se vlečejo od Maribora pa vse do Ptuja. V Slovenski nacionalni stranki vemo, da vlada planira izgradnjo tako imenovane Phyrnske avtoceste, omenjeni del podravskega kraka pa bi nujno potreboval navedena oziroma omenjena finančna sredstva, predvsem za minimalne posege v cestišče z namenom razbremenitve, varnosti in pretočnosti ceste. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem poslancu Dragu Korenu.
Hvala lepa za besedo. Odločil sem se, da se pri tej postavki investicije v vzdrževanje in gradnje državnih cest, oglasim, ker se mi zdi, da je to edina postavka, ki nima zakonskih obveznosti, ker so sredstva že porazdeljena in zato se tudi ne čudim, da je ravno na tej postavki tako veliko število amandmajev vloženih. Moram reči, da se moram tu pridružiti poslanskemu kolegu Kontiču in da se povsem strinjam z njegovo obrazložitvijo in amandmaji, ki jih je podal, da je problem teh, te tretje razvoje osi, ki je časovno tako odmaknjena, da povzroča to veliko gospodarsko škodo, tako v Šaleški dolini, kot na Koroškem. Zato sem se odločil, da bom jaz amandmaje, ki se nanašajo na to področje, to so 22, 23, 24 podprl in bi tudi naprosil svoje poslanske kolege, da te amandmaje podprejo. Namreč, prav to jesen se je dnevno dogajalo, da je bila cesta Arja vas Velenje zaprta zaradi prometnih nesreč, zaradi težkih prometnih nesreč, da je bila tu tudi večurna zapora in da je bilo Gorenje, Rudnik in ostalo gospodarstvo v naši dolini, katerega dnevna proizvodnja je odvisna od časovno določene dobave, tako rekoč zelo, zelo oškodovano. Zato prosim, da bi te amandmaje podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Zadnji na seznamu je poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Moja diskusija bo šla v smeri petih amandmajev, 15, 16, 17, 18 in 19, zato bom malo širše zastavil, ne samo glede teh amandmajev, ki se dotikajo Idrijsko-Cerkljanske regije, pač pa bi se retorično vprašal, kaj je skupnega Koroški, Savinjsko-Šaleški regiji, Beli krajini, Kočevski, Idrijsko-Cerkljanski regiji, Poljanski in Selški dolini pa zgornjemu Posočju. Vsem tem območjem je skupna prometna odmaknjenost od centra države in od avtocestnega križa. Že prejšnja vlada oziroma točneje rečeno ministrstvo za promet, je leta 2004 pripravilo osnutek nacionalnega programa posodobitve državne cestne mreže nacionalnega pomena v vrednosti kakih 180 milijard tolarjev. Ta vlada, ki je sedaj prevzela vodenje naše države, pa si je zadala še bolj ambiciozen načrt, vendar zaenkrat obljube še ni uresničila. Minister za promet je večkrat povedal, da bodo tak nacionalni program oziroma resolucijo poslali v državni zbor že do konca letošnjega leta. Ta program naj bi bil bolj ambiciozen, v višini približno 700, 800 milijard tolarjev, vendar kolikor vem, ga zaenkrat ni sprejela niti vlada, kaj šele, da bi ga poslali v državni zbor. Zato bi apeliral na vodstvo ministrstva, da to čim prej skoordinira in da se naredi celovit program posodobitve državne cestne mreže. Me pa malo skrbijo napovedi ministra za promet, mag. Janeza Božiča, saj smo 7. decembra v časniku Delo lahko prebrali, kjer je novinar povzel njegov prispevek z naslovom "Od zgrajenih avtocest k železnicam". Se pravi, spet so prezrte državne ceste, vsaj tako si je novinar, ki je pisal o tem prispevku, tolmačil novinarsko konferenco ministra. Takole pravi: "Ministrov pogled v prihodnost je usmerjen v urejanje prometne infrastrukture. V prvem planu bo železniška infrastruktura," o tem smo prej že veliko slišali v tej dvorani, "z 10,7 milijarde tolarjev, z več kot 3 milijardami evrov pa sledijo državne ceste." Se pravi, državne ceste so zopet v drugem planu, in težko verjamem, ali je obljuba ministra za promet v tem nacionalnem programu uresničljiva ali ne. Očitno je v tej državi avtocestni in železniški lobi močnejši od tistih, ki si prizadevamo za izgradnjo spodobnih državnih cest v odmaknjenih regijah, kot so Koroška, Savinjsko-šaleška, Bela krajina, Kočevska, Idrijsko Crkljanska itd., ali pa do Radeč, kjer je doma moj poslanski kolega Matjaž Han. Dajte se enkrat tam peljati od Zidanega mosta pa boste videli, kako se pride do nekaterih občinskih središč. Prav bi bilo, ne vem, če bi lahko prestižni avtomobili vlade šli sploh po tisti cesti do Radeč. Torej, apeliram poslankam in poslancem, da podprejo amandmaje, ki se dotikajo posodobitve državne cestne mreže in tako vsaj za silo pokrpajo te luknje, dokler ne bo država pripravila nacionalnega programa, ki pa upam, da bo uresničljiv v naslednjih nekaj letih. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu Brenčiču. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Jaz bi želel, da se po vprašanju predmetnosti amandmajev, ki zadevajo področje Direkcije za ceste Republike Slovenije seveda opredeli predstavnik vlade oziroma predstavnik resornega ministrstva. Kajti, daleč od tega, da so nevarne ceste, nevarni odseki, nevarne točke, da so državne ceste, ki ne omogočajo normalnega razvoja tako gospodarske, kot druge infrastrukture samo tiste ceste in tisti odseki, ki jih zadevajo ti amandmaji. Daleč od tega, daleč od tega, da je samo Koroška regija izpostavljena. Najlažje je reči, dragi poslanci, podprimo vse amandmaje. Jaz sem tudi za to, kot je rekel gospod Koren, ampak vprašam se, nobenega amandmaja ni o vprašanju, kako bomo razrešili Poljansko dolino, ki je praktično z vstopom v svetovno mrežo cest že nemogoča. Dogaja se nam, da praktično gospodarski subjekti vršijo tranziten promet iz Poljanske doline preko Logatca, preko povsem nemogočega vstopa v delu Logaške četrti na nekdanjo magistralno cesto Ljubljana - Trst. Pa ni nobenega amandmaja po vprašanju, kako bomo razrešili vstop tranzitnega prometa in vsega drugega prometa iz Poljanske doline prek Škofja Loke v nadaljnjo avtocesto in drugačno infrastrukturo. Veste, reči, podprimo amandmaje je zelo enostavno, ampak do tega vprašanja smo se opredeljevali podobno že, saj kolikor jaz vem, že v dveh mandatih nazaj in je bilo stanje zelo podobno, kot danes, samo da danes smo v nekoliko zamenjanih vlogah. Jaz sem v isti vlogi, zato pravim, da ni mogel ukiniti slovenske vojske, ne general štaba, niti dr. Grizold v prejšnjem mandatu, pa ga ne more tudi sedanji minister gospod Erjavec. Zato bi vseeno prosil, da bi predstavnik ministrstva povzel odnos vlade do teh amandmajev in tudi odnos vlade do celotne problematike, s katero se sooča Republika Slovenija po vprašanju mreže državnih cest tudi skozi nacionalni program vzdrževanja in izgradnje mreže državnih cest, ki ga pričakujemo. Hvala.
Hvala vam za vašo razpravo. Ob tem seznanjam, čeprav vem, da vedo poslanci Slovenske ljudske stranke, da imajo na razpolago še 8 sekund. Kolega Janc, jih boste izkoristili. Ne razumem, hvala ne ali hvala ja. Hvala ne. Dobro. Potemtakem dajem besedo predstavnikom vlade. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Rad bi pojasnil dve zadevi, in sicer amandma pod številko ena, ki se nanaša na generalštab slovenske vojske in se nanaša na oddajo premičnin. Gre za sredstva, ki jih dobiva obrambno ministrstvo iz pogodbe, iz oddaje Falcona. To sredstvo je bilo kupljeno iz sredstev TRP in je namenski prihodek obrambnega ministrstva, tako da mislim, da ta segment ni prenosljiv. Potem bi želel opozoriti še na številko osem, ki govori o prenosu sredstev v višini 80 milijonov iz investicij v temeljne razvoje programe obrambnih sil, da gre pri tej postavki, ki je v proračunu slovenske vojske, za namenska sredstva za vračilo glavnice, dolgov, torej realiziranih nakupov v prejšnjih letih in je to obveza, mi te dolgove pač moramo pokriti in iz te postavke ravno tako predvidevam, ni možno prerazporejati sredstev. Okoli mednarodnega sodelovanja bi pa želel dodati informacijo, ker je tudi omenjeno nekajkrat, da se zmanjšuje obseg sredstev na tej postavki, konkretno ministrstvo za obrambo. Ta postavka resnično je večja kot v preteklem letu. To povečanje pa je posledica dejstva, da bo Slovenija gostila neformalno srečanje obrambnih ministrov konec septembra naslednjega leta in smo zato planirali ustrezna sredstva. Hvala.
Hvala. Nadaljujemo z razpravo vlade Republike Slovenije. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, v zvezi z opredelitvijo do vloženih amandmajev, vlada Republike Slovenije omenjenih amandmajev ne podpira. Glede na vprašanja, ki so se v razpravi odprla, vezana na problematiko razvoja državne prometne infrastrukture pa mi dovolite, da vam na kratko pojasnim. Dokument prometne politike, dokument resolucije prometne politike je v tem trenutku v proceduri v državnem zboru. Odločitev odbora za promet je bila, da se opravi javna predstavitev mnenj do tega dokumenta, kar pomeni, da bomo rezultat, da bo rezultat po mojem prepričanju kvaliteten dokument resolucije o prometni politiki in to bo prvič, da bo državni zbor v tej proceduri ta dokument imel in prepričan sem, tudi sprejel. Kar se tiče vlaganj v prometno infrastrukturo, iz razprave smo slišali, da so potrebna velika vlaganja v državno cestno omrežje, v železniško infrastrukturo, slišali smo, da je potrebno vlagati sredstva v letališko infrastrukturo. Naj vam ob tem povem, da je gospodarski kolegij vlade naložil ministrstvu za promet in pa ministrstvu za finance, da pripravita usklajen dokument razvoja državne prometne infrastrukture in ta je v zaključni fazi sedaj v decembru, konec decembra bo dokument pripravljen in ta bo s tujko se temu reče master plan, se pravi, ta bo pokazal, kako naj se investicije čim bolj enakomerno porazdelijo na vse segmente, na železniško infrastrukturo, na državne ceste, na letališko infrastrukturo in tudi na pomorsko, na infrastrukturo pristanišč. To je en del. Ministrstvo za promet bo pripravilo del, kar se tiče potreb, ministrstvo za finance pa bo ob upoštevanju finančnih modelov, ki bodo upoštevali tudi zasebno javno partnerstvo, pripravilo, kako lahko ta Slovenija v naslednjem obdobju vlaga v prometno infrastrukturo tako, da bo to vzdržno tudi z vidika regionalnega razvoja. Ko pa smo pri državnem cestnem omrežju, pa naj ponovim to, kar ste v razpravi že tudi omenili. Vlad je pri pripravi proračuna namenila več sredstev za razvoj državnega cestnega omrežja, torej cestno omrežje se ne zapostavlja, ampak je z več sredstvi za razvoj državne cestne infrastrukture vlada jasno pokazala, da želi cestno omrežje, državno cestno omrežje, ki smo ga prevzeli res v slabem stanju, znotraj svojih programov tudi izboljšati in ta trenutek teče 530 projektov in prepričan sem, da bomo lahko tudi ob ustreznih dokumentih, ki jih boste dobili na vaše klopi, prišli do boljših časov za razvoj državne prometne infrastrukture.
Hvala vam. Sprašujem, želi še kdo izmed poslancev besedo? Poslanka Breda Pečan, izvolite.
Jaz bi samo rada opozorila gospoda državnega sekretarja, sicer je res odvisna prometna politika od tega, koliko je denarja na razpolago, vendar to ministrstvo vodi ves čas ena in ista stranka, se pravi, da če je karkoli narobe bilo v preteklosti, naj si minister pripiše sam. Hvala.
Hvala. Preden preidemo na glasovanje o amandmajih k podprogramu investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih avtocest, dovolite samo, da povem, govorimo o 29. amandmajih, o vsakem bomo odločali posebej. Pred vsakim amandmajem pa bo možna obrazložitev lastnega glasu ali pa obrazložitev glasu poslanske skupine v celoti. S tem tudi zaključujem razpravo. Torej prehajamo na odločanje. Na odločanje dajem prvi amandma, predlagan s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k osnovnemu podprogramu, torej investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih avtocest. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem vloženem amandmaju k istemu podprogramu, predlagan s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 37. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju pod istem podprogramom istega predlagatelja, to je poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4 istega predlagatelja, torej poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Kolega Barovič, v svojem imenu, imenu poslanske skupine?
V svojem imenu.
Izvoli.
Še enkrat spoštovane kolegice in kolegi, teh 40 milijonov nujno rabimo, da nadaljujemo tisto kar smo začeli z odobrenimi 19. milijoni iz rebalansa proračuna. Naj povem, da sem izračunal, ker je to toliko malo v primerjavi z višino proračuna, mislim, da sem prav, da je to 2 promili proračuna, s tem pa bi rešili veliko prometno zagato, zagotovili veliko varnost in omogočili tudi starejšim ljudem, ki stanujejo tik ob tej cesti, da bi se preselili vsaj 20 metrov stran in živeli normalno, tako kot vozniki in tako kot pešci, za katere pa tam sploh ni prostora. Tako, da če bi bil vsaj eden sprejet recimo od vseh, pa če bi bil to slučajno moj, bi bil še toliko bolj vesel.
Hvala kolega Barovič. K obrazložitvi glasu se je prijavil tudi kolega Gulič. Izvolite.
Cenjeni, spoštovani! Jaz podpiram vse te amandmaje zaradi tega, ker jih je za en amandma, amandma, ki se mu reče ureditev državnih cest. Vse te ceste so sicer na nek način lokalne, ampak konec koncev Slovenci nismo tako lokalna bitja, da bi živela samo v svojem okolju pa 500 metrov naokrog, ampak se premikamo po celi Sloveniji. V to nas sili tudi to, da se delovna mesta koncentrirajo recimo v Ljubljani, Celju, Mariboru in mogoče še v kakšnem večjem središču in tako je večina Slovencev prisiljena dnevno potovati, ne po avtocestah, ampak po lokalnih, državnih cestah. In najbrž je res to, kar je prej govoril gospod Koren, da so vse enako pomembne. To velja tudi za vse tiste, ki morajo hoditi delati drugam, pojdite ob petih zjutraj na kakšno od teh vpadnic pa boste videli, kako se živi, tisti, ki se ukvarjate s prometom. To cesto, o kateri je govoril gospod Bogdan Barovič pa še posebej izpostavljam zaradi tega, ker tudi zaradi nove avtoceste postaja na nek način vpadnica v Trbovlje in tudi pribežališče za marsikoga, ki noče ali ne more potovati po avtocesti, tako se promet povečuje in so razmere danes čisto drugačne, kot so bile recimo pred 5., 10. leti. Takšne zadeve je treba vse upoštevati. Državne ceste je treba urediti ne samo za tiste, ki potujejo z avtomobili, tovornjaki, pač pa tudi tisti, ki potujejo z enoslednimi vozili, ki so zaradi vse večje frekvence še bolj ogroženi uporabniki. Tako, da vse te amandmaje podpiram, ker konec koncev urejujejo tisto, kar je treba prilagoditi novim razmeram, tistim od predvčerajšnjim in tistim od danes.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet in da Bogdana Baroviča nismo razveselili. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 5, istega predlagatelja, poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 38. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 6, istega predlagatelja, to je poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 35. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 7, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 8, istega predlagatelja, to je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 37. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 9, istega predlagatelja, poslanske skupine Liberalne demokracije. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 10, istih predlagateljev, poslanske skupine Liberalne demokracije. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 11, predlagatelj poslanski klub Liberalna demokracija. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 12, predlagatelj poslanski klub Liberalna demokracija Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 13, istega predlagatelja, to je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 14, istega predlagatelja, to je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 34. (Za je glasovalo 24.)(Proti 34.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 15, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 37. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 16, predlagatelji poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 17, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 18, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 36. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 19, predlagatelji poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 20, istih predlagateljev, to je poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 35. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 21, istih predlagateljev, to je poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 35. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 22, istih predlagateljev, to je poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Izvolite, gospod Lahovnik.
Hvala lepa. Omenjeni amandma bom podprl, ker se nanaša na področje tretje razvojne osi, ki je izjemnega pomena za celotno področje Koroške in tudi Šaleške doline. Ti dve območji sta bili na nek način in sta še prometno odsekani od avtocestnega križa. Dejstvo je, da imajo danes mnogi iz Koroške bližje v Ljubljano, preko Avstrije, kot pa preko Slovenije in dejstvo je tudi, da je za razvoj Šaleške doline izjemnega pomena ravno območje cest med Arjo vasjo in Velenjem. Tretjina električne energije prihaja iz Šaleške doline, največji slovenski neto izvoznik prihaja iz Šaleške doline. Zato seveda je minimum tega, kar lahko naredimo, da podpremo amandma, ki pač izboljšuje prometno infrastrukturo na tem območju. Želel bi posebej izpostaviti, da različni člani uprav, podjetij z območja Šaleške doline opozarjajo, da bo prišlo tudi do selitve proizvodnje, do selitve njihove dejavnosti iz tega območja, če se ne bo izboljšala prometna infrastruktura. Prav eksplicitno je to povedal predsednik uprave Gorenja, gospod Bobinac, ki je dejal seveda, da skladišče Gorenja zapusti šleper na vsako minuto do dve in da je seveda obstoječa cestna infrastruktura pravzaprav takšna, da onemogoča normalni razvoj tega podjetja. Zato bom omenjeni amandma, ki izboljšuje to infrastrukturo podprl in pozivam seveda tudi vse poslance, ne glede na to, ali ste v koaliciji ali opoziciji, da storite enako, ker menim, da je dejansko velikega pomena za območje Šaleške doline in pa Koroške. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu. Poslanec Cvikl, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Pridružujem se najprej seveda poslanskemu kolegu Korenu iz Nove Slovenije in pa poslanskemu kolegu Kontiču iz SD, ki je tudi pripravil ta amandma. Predvsem pa vas želim opozoriti, da bi korektno bilo ta amandma podpreti zato, ker je o tem govoril zelo veliko na posebnem obisku, ki ga je zanj pripravil bivši podpredsednik SDS, gospod Sever, sam predsednik vlade gospod Janez Janša, ob obisku v tej dolini. In seveda rekel je, to cesto bomo rešili, pa ne samo to, ne samo, da bomo obnovili cesto Arja vas Velenje, kar bi ta sredstva omogočila, to bo tudi podlaga za to, da bomo v Sloveniji začeli z tako imenovano tretjo razvojno osjo. Mi smo za področje tretje razvoje osi predlagali veliko amandmajev. Nekatere bomo v nadaljevanju še obravnavali, amandmaji, ki so tukaj, vzpostavljajo pogoje, da bomo do časa, ko bo prišlo do tretje razvojne osi, lahko tisti, ki se na vsake toliko časa, sam to počnem mesečno, vračajo v Šaleško dolino. Kot je povedal kolega Lahovnik, ne gre samo za to, da se poslanci vozijo sem ali tja, ampak gre zato, da je cesta Arja vas Velenje ena najbolj obremenjenih cest in če to sami ne verjamete, naj vam to potrdi seveda sam predsednik vlade, ki je rekel, da je kar nekaj časa potreboval potem, ko je zapustil avtocesto. Torej bom ta amandma podprl samo zato, da bi besede gospoda predsednika vlade Janeza Janše na obisku v Šaleški dolini bile uresničene in verjamem, da boste zmogli to tudi drugi, zato vam predlagam, da podprete amandma. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu. Kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Na to temo je treba povedati neko genezo dogodkov okrog tretje razvojne osi. Namreč, mislim, da je pred dvema letoma kolega Tanko, in tudi mi smo pomagali v nacionalni program izgradnje avtocest spraviti to tretjo razvojno os in tudi cesto do Koroške. Mislim, da je takratna vlada to naredila oziroma popustila končno na naš pritisk, dve, tri leta prepozno. Drugače bi bilo možno to delati po nekem programu in seveda v okviru tega zapoznelega programa še letos te zadeve ne pridejo na vrsto. Mislim, da je fino, da ste obnovili, kako pozitivno je predsednik vlade se opredelil do tega, seveda, pa sedaj nastopate tukaj, kot da je pa možno sedaj iz rokava stresti, iz žepa potegniti denar. Veste, zelo slabo so vaši predhodniki, pa tudi takratna vlada, razmišljali o Koroški, o tem, kako povezati Koroško s centrom Slovenije in ker takrat niso mislili na to, ti programi dejansko imajo zapoznelost in seveda vseh načrtov v Sloveniji pa se ne da skozi noč postaviti na glavo in zaradi tega ste, po mojem, udarili na zelo nepravem mestu. To so vaše bolečine in vaše rane. Hvala.
Kolega Jerovšek, ponavadi se v okviru obrazložitve glasu tudi pove, kako boste glasovali. Mi pa prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 22. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 30. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno [[...]]Dovolite prosim, da speljemo to točko do konca. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 23. Odločali bomo o predlaganem amandmaju. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 34. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 24, predlagatelj poslanka skupina Socialnih demokratov. Kolega Cvikl, obrazložitev glasu, izvolite. V imenu poslanske, izvolite.
V imenu poslanske, seveda, bom povedal, da mi podpiramo ta amandma zato, ker je to nadgradnja tega, kar je naredila poslanska skupina Liberalne demokracije, skupaj s poslansko skupino SD in nekaterimi drugimi, ko se je v nacionalni program izgradnje avtocest uvrstila tretja razvojna os. Problem za gospoda Jerovška in nekatere druge pa je v tem, da je ta vlada, gospod Verlič bo to potrdil, z zmanjšanim denarjem za avtoceste preprečila, da bi se lahko na podlagi zaključenega avtocestnega programa izgradila tretja razvojna os v doglednem času. Sedaj se bo moral Dars zadolževati, sedaj bo potrebno dvigovati cestnine in ne bo mogoče tako hitro, kot se je to načrtovalo, če bi upoštevali nacionalni program izgradnje avtocest, izgraditi tretje razvojne osi. Zaradi tega je potrebno s povečanjem izgradnje državnih cest dodati denar. Zahvaljujem se vsem poslancem, upam, da se niste zmotili, ampak ste samo potrdili besede gospoda Janeza Janše, ker ste že dali 150 milijonov in vam predlagam, da to naredite še enkrat, zato da bomo zagotovili ob polni meri, ne samo pripravo dokumentacije, ampak tudi začetek del na nekaterih zelo problematičnih delih cest, ki vodijo proti Šaleški dolini in proti Koroški. Da je mogoče to financirati in ne bo ničesar oviralo pa naj vam seveda povem, da je to samo za nekaj 10 milijonov toliko denarja, kot smo ga pri drugem amandmaju vzeli z odškodnin po sodnem sklepu in dali tistim, ki naj bi spremljali, kako napreduje regionalna politika na Koroškem. Boljše, kot da dajemo denar za urade, ki spremljajo regionalno politiko predlagam, da dajemo dodatni denar za izgradnjo državnih cest, ker potem seveda bodo lahko v polni meri ljudje na Koroškem skrbeli sami zase in ne bomo potrebovali nekih vrat. Tako da predlagam, da podobno kot pri amandmaju 22, kjer se še enkrat zahvaljujem za podporo, to naredite tudi pri tem amandmaju. Če ste se pa zmotili, vam pač ne morem pomagati. Hvala lepa.
Hvala. Besedo za predstavitev stališča poslanske skupine, obrazložitev glasu, ima kolega Brenčič.
Hvala lepa. Jaz bom seveda z veseljem podprl ta amandma pa še marsikakšnega. Že po reku, kamor je šel bik, naj gre še štrik. Vem pa, da s takim odnosom koalicije do vprašanja amandmajev, ki zadevajo Direkcijo Republike Slovenije za ceste bodo ti vaščani za Čabranko in njihovi otroci še vedno vstopali v šolo v svojo občino, v svojo Ljubljano, še vedno samo preko hrvaškega ozemlja, ker država Slovenija v 15, 16-ih letih ni bila v stanju omogočiti, da bodo tudi fizično stopali, ne samo jurisdikcijsko, v Republiko Slovenijo. Hvala.
Hvala. Želi še kdo? Kolega Sok, izvolite.
Hvala lepa. Prej se nismo oglašali, ampak vseeno je potrebno o tem nekaj povedati. Poglejte, gospodje iz opozicije, realizacija za državne ceste za leto 2004 je bila 15.7 milijard, plan za leto 2006 pa je 23.7, za leto 2007 pa še veliko več, to je skoraj 43% povečanje sredstev za državne ceste. Sedaj se boste, seveda, gospod Cvikl, vi morali odločiti, ali je to več, veliko več [[..]]
Kolega Sok, dovolite da vas opomnim, da smo v fazi obrazložitve glasu, polemika ni možna in kolegu Cviklu ne bom mogel dati možnosti za odgovor.
Torej rad bi povedal, da glede na to povečanje ni potrebno, da danes potrjujemo še dodatne obremenitve za to področje in zato v Novi Sloveniji teh amandmajev ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Cvikl v svojem imenu, izvolite.
Ne bom polemiziral z gospodom Sokom, ker to ni dovoljeno, samo pojasnil bom, da bom podprl tudi ta amandma v svojem imenu zato, ker mislim, da tako kot so povedali nekateri drugi poslanci, je diskusija o programu Direkcije Republike Slovenije za ceste bila vedno diskusija vseh poslancev državnega zbora in ne samo ene skupine poslancev državnega zbora. In če boste pogledali teh 29 amandmajev boste videli, da imamo prvič, odkar delamo proračuna na ta način samo amandmaje opozicije, ni več mega amandmajev državnega zbora. Jaz ne vem, ali so ti mega amandmaji bili dobri ali slabi, res pa je, da so se ljudje zaradi tega lažje doma pogovorili s svojimi volivci in volivkami. Gospod Sok, ni vam treba podpreti amandmaja, samo potem bo gospodu Korenu zelo težko še enkrat dobiti mandat od tam, kjer je doma. Hvala lepa.
Hvala gospod Cviklu.Se opravičujem za kratko prekinite. Želi še kdo obrazložiti glas? Potem bomo počakali, da bo gospod podpredsednik prišel na svoje mesto. Glasovali bomo o amandmaju 24 na strani 29, amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 31, proti 37. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o 25. amandmaju na strani 30. Vložila ga je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 29, proti 39. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o 26. amandmaju. Predlagala ga je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 26, proti 40. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Glasujemo o 27. amandmaju, poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 39. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o 28. amandmaju, vložila ga je poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 38. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o 29 amandmaju. Vložila ga je poslanska skupina LDS. Gospod Cvikl.
Bom pojasnil, zakaj smo vložili ta amandma. Ta amandma bo zagotovil s 100 milijoni tolarjev dodatnih sredstev, se pravi 3-krat manj kot bo šlo za Damjanovo ministrstvo, projekt izgradnje ceste Dragarji - Osilnica in bo omogočal, da bodo ljudje v Osilnici imeli prvič po osamosvojitvi normalen dostop do osrednje Slovenije. To je amandma, ki bo na primer tudi omogočal, da bo vlada Republike Slovenije umaknila uredbo o tako imenovani razžagani Sloveniji, ker bo s tem amandmajem ljudem v Osilnici omogočen normalen dostop do centrov Slovenije in bodo lahko na podlagi izgrajene državne ceste lažje sami skrbeli zase. Zato pravimo, da je projekt izgradnje te cestne povezave lakmusov papir, ali vladajoča koalicija res z dejanji, ne pa samo z zakoni skrbi za skladnejši regionalni razvoj v naši državi. Predlagam vam, da podprete ta amandma in s tem zagotovite vsebinsko podporo tudi tega, kar je napisano v viru, ki ga ta amandma zagotavlja, to pa je program razvoja podeželja. Vse to je mogoče narediti, celo to so domača sredstva, samo če boste pritisnili na tipko, ki je pred vami. Vse drugo, kot sva diskutirala z gospodom Starmanom na odboru za finance in tudi na Odmevih, je pa seveda velika razlika med besedami in dejanji. 100 milijonov tolarjev, ki jih niste uspeli najti v vašem usklajevanju na Gregorčičevi, je tukaj predlagano, veliko smo se pogovarjali s predlagatelji tega amandmaja in menimo, da je amandma vreden podpore poslancev in poslank državnega zbora. Mi ga bomo podprli, predlagamo da ga podprete tudi drugi.
Hvala gospodu Cviklu. Gospod Anderlič.
Nisem se javil k besedi pri tej točki, ker vem, kako poteka ta priprava takih dokumentov in ker vem, kako je tudi mogoče predvideti rezultat. Ampak ta amandma je test. Če hočete, naredili smo ga popolnoma v skladu z vašo politiko, in sicer vzeli smo tam, kjer je denar za programe, za področja v razvoju. In poglejte, to je področje z gozdarstvom, kmetijstvom in konec koncev pridete do Kolpe tudi na ribičijo in podpira tudi ribištvo. Drugič. V času osamosvajanja, gospod, eden, da ne bom polimiziral, je že razpravljal, da bo amandma take vrste podprl. To so kraji, ki še vedno komunicirajo preko Hrvaške s Kočevjem, če hočete in s prestolnico, Kočevje upravna enota in s prestolnico Ljubljana. Gre za 100 milijonov, ampak to je res licemerje, povečate denar za državno cestno infrastrukturo za lepe denarje, vzamete na račun avtocest, na tej postavki je v razvojnih programih že bil denar za 2006, pa ste ga še tukaj vzeli iz tega programa, ki bi prenesel kvaliteto v tem delu. Konec koncev gre za to, da ste v razvojnih programih za 2010 celo leto spustili in imate 0, potem imate pa po letu 2010 dokončanje. Poglejte si te papirje, lepo vas prosim in ne pričakujem podpore, ker bi bilo to v nasprotju s tistim, kar ste počeli sedaj in kakor je ta cel dokument vse skozi sestavljen. Govorim to zaradi tega, da bi vendarle prisilil koga k razmišljanju, da se te stvari lahko delajo tudi drugače in da se kaj dela po vsebini. Amandma je naslovljen na pravo postavko, jemlje iz prave postavke in daje [[...]]
Gospod Anderlič.
[[...]]na pravo postavko. ne bo pa rešilo tega problema, ker bo šlo pod 2010.
Hvala. Obrazložitev glasu še gospod Veber v imenu poslanske.
Hvala za besedo. V poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo amandma Liberalne demokracije. Podpiramo ga iz zelo enostavnega razloga, kajti gre za cesto Dragarje-Osilnica, ki se gradi že 14 let. Verjetno je to ena izmed investicij, ki poteka v samostojni Sloveniji najdlje. Dinamika ni pomembna samo zato, da se cesta dogradi in da se dokonča ta začeta investicija, ampak je pomembna predvsem zaradi tega, ker se iz dneva v dan, iz leta v leto število prebivalcev v tej dolini manjša. Mislim, da bo, v kolikor ne bo ustreznih in hitrejših ukrepov pri izgradnji investicij za to območje, prišlo seveda tudi do tega, da se bo občina Osilnica in področje Kolpe drastično izpraznilo. Mislim, da je poraz za vsako politiko, pa ni važno ali je leva, ali desna, ne vem kakšna je lahko še, če se neko območje izprazni. Temu območju ob Kolpi dejansko grozi izpraznitev. Tako, da je več kot potrebno vložiti znatna sredstva, da se ohrani življenje, kajti če bomo želeli kadarkoli obnoviti življenje v tej dolini, bodo vložki bistveno večji, postopki bistveno težji in mislim, da je nekorektno do doline Kolpe, ki je ne nazadnje tudi postala mejno območje s tem, ko se je Slovenija osamosvojila, da se ne vključuje intenzivnejše v vse razvojne programe. Razvoj infrastrukture je zagotovo eden od tistih, za katerega se država najlažje odloča. Ni potrebno imeti nekega, ne vem, gospodarstvenika, ni potrebno imeti, ne vem koga, ki bi pripeljal nek program, odločitev je izključno naša, politična odločitev in ta amandma je eden od tistih, ki lahko doživi politično podporo, bom rekel čisto, upam si napovedati celo soglasno glasovanje o tem amandmaju. Vse ostale odločitve so resnično odločitve, ki kažejo na to, da se, ali ne zavedamo tega problema na tem območju, ali pa seveda se ne želimo ukvarjati s problemi tam, kjer so, pa raje rešujemo probleme tam, kjer so manjši pa se da recimo ne vem nek denar zato, da lahko pred veliko množico govoriš o tem koliko denarja si vložil. Na tem območju teh priložnosti ne bo. Ne gre za veliko množico, gre pa za izjemno velik tek za vsakega posameznika, za tistih 300 ljudi, ki še živi v tem območju in zagotovo je Kočevska ena od tistih območij, ki si zasluži večjo pozornost slovenske države, nenazadnje tudi zato, ker je veliko prispevala, da danes živimo kot samostojna država in da lahko samostojno odločamo v slovenskem parlamentu. Hvala. Amandma bom podprl seveda.
Hvala. Gospa Uhanova.
Hvala lepa za besedo. V Novi Sloveniji tega amandmaja ne bomo podprli. Mislim, da smo vam že nekajkrat danes povedali, da državnih cest ne morete graditi iz postavke program razvoja podeželja 2004 do 2006, ker je bilo to dogovorjeno že pred tremi leti v Bruslju. Tisto, o čemer pa vi govorite, se bom pa šele dogovarjali za prihodnjo obdobje. Ne razumete in enostavno kljub temu, da potrebujejo v Osilnici cesto in da jih gradite že ne vem koliko desetletij, iz te postavke ne morete jemati denarja. Hvala.
Hvala. Gospa Pečanova.
Jaz bom glasovala za ta amandma in to predvsem zaradi tega, ker sem na lastne oči videla, na kolesu sem prevozila celotno pot ob Kolpi in videla, kakšna je videti ta cesta, videla da je treba kar nekajkrat prečkati mejo zaradi tega, da lahko obideš vse slovenske kraje na levem bregu Kolpe. In še nekaj, videla sem tudi, kako je razrita in kako malo se vanjo vlaga in zato mislim, da je skrajni čas, predvsem pa zaradi tega, ker bomo 1. januarja 2007 prišli v schengensko območje in kako bodo potem ti ljudje se vozili iz enega kraja v drugega, če bodo morali preko schengenske meje, si predstavljate kako bo to zgledalo. Zaradi tega mislim, da je nujno potrebno, ne glede na to, kaj nekateri mislijo od kod je možno črpati in od kod ni možno črpati, jaz bi lahko samo to rekla, da se je za nekatere stvari črpalo sredstva iz najbolj nemogočih virov, pa zaradi tega še računskega sodišča nihče nič ne vpraša, ko preverja in ugotavlja, kako so se stvari, kako so se sredstva črpala.
Hvala. Še kdo? Ste že obrazložili gospod Veber. A v svojem imenu, oprostite. Ja, izvolite v svojem imenu. Dve minute.
No, želim obrazložiti glas seveda še v lastnem imenu. Torej ob vsem spoštovanju do razvoja podeželja in te proračunske postavke, za katero se trdi, da je dotakljiva, ampak dejstvo je, da v letu 2005 10 milijard tolarjev ne bo prišlo iz Evrope zato, ker nekdo ni nekaj naredil v tej državi. Po drugi strani pa bomo sprejemali na tej seji tudi zakon o izvrševanju proračuna, ki govori o tem, da se lahko opravijo tudi prerazporeditve, o katerih odloča vlada. In v kolikor bo sprejet ta amandma, vlada lahko še vedno kadarkoli prerazporedi teh 100 milijonov iz katere druge postavke, kjer ne bo realizacije. Realizacija pa na vseh proračunskih postavkah zagotovo ne bo 100%, ampak bodo odstopanja pri tem proračunu zagotovo takšne narave, da bo teh 100 milijonov možno zagotoviti kadarkoli, tudi za razvoj podeželja, ko bo nekdo na ministrstvu za kmetijstvu opravil tisto, kar je potrebno, da bo teh 10 milijard prišlo v Slovenijo. Če bo to v letu 2006, bo to toliko bolje, če ne bo to v letu 2007 itn. Ampak želim povedati, da obstaja mehanizem, da se kadarkoli lahko vlada odloči in prerazporedi sredstva in zagotovi ta denar takrat tej postavki na področju kmetijstva, v kolikor bo to potrebno. Tudi v svojem imenu želim izraziti podporo temu amandmaju.
Hvala. Gospod Pavliha. Gospod Lahovnik. Oprostite.
Želim obrazložiti, zakaj bom ta amandma podprl. Kraji, kot so Osilnica, so na nek način prometno odrezani od preostanka Slovenije. Vem, da mogoče nekateri poslanci koalicije menijo, da je lahko na nek način razvoj podeželja in dodatna turistična ponudba tudi adrenalinski šport vožnje po tistih cestah. Mogoče to misliti, ampak prebivalcem teh krajev se to ne zdi nič kaj prijetno niti zabavno. Želijo si živeti na tistih območjih, seveda pa je razvoj infrastrukture najboljši instrument zagotavljanja skladnega regionalnega razvoja. Zato spoštovane poslanke in poslanci koalicije, če mislite oziroma bom rekel tako, vsi ki danes mislimo resno z razvojem podeželja, s skladnim regionalnim razvojem, bomo ta amandma podprli, še posebej zato, ker je tudi vsebinsko logičen v tem smislu, dajanje tam, kjer so sredstva za te namene tako ali tako predvidena in razvoj podeželja pomeni tudi razvoj podeželske infrastrukture in daje tja, kjer je za te kraje najbolj koristno. To pa je dejansko prometna cestna infrastruktura na tem območju. Sam bom ta amandma podprl in na nek način je ta amandma tudi lakmusov papir, ali koalicija oziroma katere poslanke in poslanci koalicije menijo resno s skladnim regionalnim razvojem, kateri mislijo resno z razvojem podeželja in kdo drži tukaj "figo v žepu". Sam menim, da je skladen regionalni razvoj pomemben, razvoj podeželja ravno tako in zato bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Cvikl. V svojem imenu?
Seveda v svojem imenu, ker sem prej že govoril v imenu poslanske skupine. Ta amandma je tako korekten, da bolj korektnega amandmaja še ni bilo že dolgo tega napisanega v državnem zboru. Ima pa samo en problem. In to je v tem, da je ta načrt oziroma kot sestavni del načrta razvojnih programov je to bilo že predvideno, potem pa ste to kot vladajoča koalicija zaradi nam neznanih razlogov iz tega izločili in gospa je celo rekla: "Se bomo o tem pogovorili." Kdaj? Po letu 2010, leta 2008? Lahko se pogovarjate po letu 2010, ampak do leta 2010 ne boste mogli zmanjševati razlik v regionalnem razvoju in zato prežagati Slovenijo na dvoje, pisati zakone, pripravljati notri programske dokumente, če niste sposobni takšnega amandmaja podpreti, ne pomaga nič. Zato pravimo, klasični amandma, kjer se potrjuje, ali je državni zbor, ali smo poslanci in poslanke za skladnejši regionalni razvoj in to tudi izrazimo s politično voljo. Potem bodo pa birokrati in tehnokrati na ministrstvih in z Evropsko unijo uskladili tisto, kar je potrebno. Ko bo to potrjeno v državnem zboru, ga ni tehnokrata na Evropski uniji, ki bo to zavrnil, ga ni. Verjamem pa, da zaradi premajhne vloge državnega zbora bi lahko kakšen birokrat v slovenski vladi menil drugače in ta vas je celo mogoče prepričal, da je treba to ven vreči. Zato predlagam, podprite amandma, s podprtim amandmajem bomo zagotovili tem ljudem možnosti za nadaljnji razvoj in njihovo normalno vključenost v Slovenijo. Hvala.
Hvala. Gospod Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Vsem skupaj še enkrat lep pozdrav! Včasih smo rekli: brez vode ni življenja, brez ceste pa prav gotovo ni nobenega razvoja. V 20-letni terenski službi sem prehodil številne kraje in številne vasi, vendar najbolj učinkovit ukrep, ki potegne kakšno vas iz osame, iz pozabe, je ravno dobra komunikacija in pa dobra cesta. Kaj nam pomaga razvoj vsega kmetijstva, cel kup teorije, če pa kmetje svojih pridelkov ne morejo ponuditi tistim, ki so jim namenjeni oziroma če potrošnik ne pride do proizvajalca. Zato bom ta amandma z veseljem podprl in računam tudi na trezen razmislek in podporo tudi drugih poslancev, ker gre za zadevo, ki s politiko nima velike zveze, z normalnim življenje in zdravo pametjo pa pač. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Tanko, v imenu poslanske? Ne. V svojem imenu. Izvolite.
Hvala lepa. Zdaj opažam, da mnogi govorijo pri tem amandmaju o vsebini, ki je dejansko ne poznajo. Osilnica se jim zdi kot nek priročen pojem, ki ga sicer uporabljajo. Zelo malo ljudi je tukaj, ki ve, kakšno je dejansko stanje tam in kaj se na tem projektu tudi dejansko dogaja. Letos je prvič, da se je začelo resno izvajati sploh ta program, da se je naredil preboj ceste, kljub temu da ste imeli mnogo let v programu program zelene meje. In tudi letos je prvič, da je začel resno izvajati program zelen meje. Če kdo tega ne verjame, naj vzame kakšno lokalno glasilo, kolega Veber, vem, da ga dobiva, pa kakšna zahvala župana ali pa obvestilo župana svojim krajanom. Eden takšnih je župan Loškega Potoka, župan LDS-a, ki je javno napisal, da se je letos prvič pristopilo k izvajanju programa zelene meje tako, da jih je država celo presenetila in da so morali delati rebalans lokalnih programov. Dejstvo je, da je in da bo preboj te ceste narejen, da je zaveden notri v razvojne programe in ta program se bo po tej dinamiki odvijal. V primeru, da se bo pokazalo, da so potrebe večje, pa je ministrstvo tisto, ki bo v okviru razpoložljivih virov te stvari oziroma sredstva tudi lahko prerazporejalo, za 100 milijonov ali pa morda nekoliko več. In vse to, kar počnete pri teh projektih in tudi, recimo, pri projektu tiste razvojne osi na Koroškem, tretje razvojne osi, je čista demagogija. Ko ste imeli možnost, niste naredili nič, na tretji, pa ne dosti tudi o drugi razvojni osi in o prvi in tako naprej. In dejansko vam je začela vsebina uhajati in se ukvarja samo s populističnimi zadevami v zvezi demografije in podobnih stvari. Takrat je bila možnost mnogo večja, mnogo lažja. Sedaj, ko so dejansko tista sredstva, namenjena, pač mislim, da zadostujejo tudi za izvedbo tega programa.
Hvala. Gospod Ziherl.
Hvala za besedo. Sam bom glasoval proti iz enega preprostega razloga. Ker se mi zdi skrajno neresno, da bi s tako majhno količino denarja, torej 100 milijonov, reševali problem Osilnice. Mislim, da je treba, če se hočemo problema resno lotiti, je potrebno več denarja, nekajkrat več in je to samo nek demagoški pristop. 100 milijonov je pa hkrati tudi velikostni razred občinskega proračuna in je to bolj stvar župana kot pa državnega proračuna. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Uhanova, v svojem imenu? Ja, izvolite.
Jaz nisem govorila, da Osilnica ne potrebuje ceste, ampak da na napačni postavki jemljete. In nekateri, ki ste me učili, kako se bo razvijalo podeželje, že cel dan pa v bistvu jemljete kmetijstvu in razvoju podeželja, poleg generalštabu. Oprostite, ne morete jemati pri kmetijstvu in hkrati govoriti o razvoju podeželja. Glasovala bom proti temu amandmaju.
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Korigiral bi seveda župana iz tistega konca, ker namreč tam imam gobarski teren, pa malo poznam, in so že v lanskem letu nekaj počeli, tako da bi ga korigiral. Ni to samo letos, ampak že v letu 2004. Veliko ali malo, to je seveda zdaj stvar lastne presoje vsakega posameznika.
Hvala. Gospod Moge.
Predsednik, hvala za besedo. Mislim, da smo priča temu, da se za mejo oziroma ljudi, ki živijo ob njej, dovolj ne skrbi. Tako sem vsakodnevno priča, ko se Hrvaška policija lepo po Prekmurju vozi po našem ozemlju do svojega kraja. Huje pa je to, spoštovane kolegice in kolegi, kar se dogaja v tem primeru. Mislim, da je višek cinizma, da če človek opozori na to stvar za Osilnico, ki je postala romanje visokih državniških obiskov in kazanje politikov v tem kraju, če reče, da je to cinizem. Premalo poznajo te skrbi ljudi, ki živijo na tem kraju, in res ni za te krajane dovolj, da imajo, kolikor jaz poznam, nek kolovoz, ki mu pač pravimo cesta, po kateri avtobus ne more voziti in da so tako odrezani od svoje matice. Ali mislite spoštovane kolegice in kolegi, tisti, ki zagotavljate, da bi vsi državljani v tej republiki morali lepo živeti in da bi posebej tisti, ki so na izpostavljenih mestih, morali imeti malo več ugodnosti kot tisti, ki lahko gredo v službo z vlakom, z avtobusom, z avtomobilom, s kolesom ali kakorkoli hočete, da bi bili deležni več pozornosti? Če bi bil ta kraj in problemi na Hrvaškem, ali v Italiji, ali v Avstriji, ali v katerikoli drugi deželi, bi lepše za ta kraj skrbeli in bi lepše te stvari uredili, zato bom sam glasoval za tak amandma in vse podobne amandmaje, ki bodo poskušali tem ljudem, ki so na meji naše države in ki jih tarejo te skrbi za povezavo z matico, olajšati to. In minimalno je pri milijardi oziroma pri bilijonu 700 milijardah teh 100 milijonov, o katerih se sedaj tukaj prerekamo.
Hvala. Gospod Gulič.
Cenjene kolegice, kolegi, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom seveda ta amandma, tako kot sem vse v tem paketu, podprl. Razlog je ta, da se mi zdi, da gre vendarle za pomembno zadevo, to je urejanje vseh državnih cest. Ker ste mnogi uporabljali anekdote in izkušnja, naj vam še jaz povem. Letos nas je nekaj kolegov iz različnih strank prepotovalo meje Slovenije in skorajda povsod smo se lahko peljali, tukaj pa smo poskakovali, odskakovali in tudi rinili po tistih cestah in vsi preklinjali, ne glede na stankarsko pripadnost, preklinjali pa bolj ali manj uspešno, pač, glede na lastno sposobnost. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Germič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Mogoče je res veliko ljudi danes tukaj, ki mogoče manj poznajo te kraje. Sam sem jih obiskal že pred leti in moram reči, da po cesti, kjer sem se peljal, so takrat že potekala dela. In ko sem se srečal s temi ljudmi, so izkazovali veliko stopnjo zavednosti, da živijo v Sloveniji, in so imeli zelo močno željo, da te kraje povežemo z našimi kraji v notranjosti. In seveda skrb Slovenije bi morala biti še s posebno pozornostjo namenjena tem obrobnim krajem, obmejnim krajem. In ko gledamo vzorčne primere naše sosede, lahko vidimo njihovo popolnoma drugačno ravnanje. Zato bom podprl ta amandma, zato da podprem tam živeče ljudi, ki jih je mislim, da v občini manj kot 500. In tudi izraz tega glasovanja danes bo, kako lahko vidimo življenje teh, ki so zelo oddaljeni od srca, oddaljeni od oči. Seveda pa to ne pomeni, da za njih tukaj nimamo posluha. Sem za to, da podprem njihovo življenje v teh krajih, da podprem njihove želje po povezavi s središčem te Slovenije; bom ta amandma z veseljem podprl. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunska uporabnika 2511, Ministrstvo za okolje in prostor. V podprogramu Spodbujanje učinkovite rabe in obnovljivih virov energije imamo 3 amandmaje. Želi kdo besedo? Gospod Veber, izvolite.
Učinkovita raba energije je zagotovo ena od prednostnih usmeritev razvitega sveta, še posebej bi to moralo veljati za Sloveniji, tudi možnosti imamo za to, vendar ugotavljamo, da se sredstva v proračunu ali ohranjajo na enakem nivoju ali celo znižujejo pri nekaterih ukrepih, zato je amandma, ki ga predlagamo, po našem mnenju nujen, če se želimo vključiti v tiste programe, tudi mednarodne programe, za katere smo se pravzaprav obvezali, da bomo sodelovali pri njih. Pridobivanje in distribucija energetskih surovin in učinkovite rabe obnovljivih virov energije je izziv, ki je pravzaprav v vseh naših strateških dokumentih zapisan z veliko začetnico, z velikimi črkami. Tudi ne nazadnje smo pred kratkem sprejeli v parlamentu praktično soglasno resolucijo o varstvu okolja, kjer je zelo jasno zapisano, da bomo v Sloveniji uvajali okoljske tehnologije. To so tiste tehnologije, ki omogočajo gospodarstvu konkurenčnost, ki omogočajo prodor na tuje trge, seveda je pa za to potrebno nameniti v domači državi tudi določena sredstva in brez subvencij na tem področju pač enostavno ne bo šlo. Tako predlagamo da ta amandma podprete in omogočite resnično Sloveniji, da se razvija kot ena moderna, sodobna, učinkovito energetsko, bi rekel, primerna država. Hvala.
Hvala. Še kdo? Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Gospod Gantar, obrazložitev glasu v imenu poslanske? Izvolite.
Predsednik, jaz bom obrazložil stališče poslanske skupine LDS k vsem trem amandmajem, ki se nanašajo na isto točko, da se ne bi potem še oglasil. Seveda tudi LDS je potem dala dva amandmaja, kot vidite, skupaj s tem prvim predlagamo, da jih podprete. Gre dejansko za to, da so v proračunu zmanjšana sredstva za učinkovito rabo energije predvsem na področju obnovljivih virov. Obnovljivi viri so zelo pomembni, če zasledujemo določene okoljske in druge cilje, imajo pa visoko stopnjo ceno investicije. Povsod po svetu seveda to podpirajo preko določenih projektov in programov, ki pa so sedaj v Sloveniji skrčeni. Zato seveda predlagamo, da vendarle obnovimo to in seveda zagotovimo hitrejšo rabo obnovljivih virov, predvsem biomase v Sloveniji. Posebej si želimo tudi realizirati cilje, ki smo si jih zadeli s kiotskim protokolom. Zato še enkrat vas pozivam, na nek način, da podprete te amandmaje. Hvala.
Hvala. Gospa Pečanova, v imenu poslanske.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz bi rada v imenu poslanske skupine povedala, da bomo podprli vse tiste amandmaje, ki se nanašajo na povečanje sredstev za izboljšanje učinkovite rabe energije in tudi za rabo obnovljivih virov energije. Gre namreč za to, da je državni zbor lansko leto sprejel resolucijo o nacionalnem energetskem programu, v katerem se je država Slovenija zavezala, da bo vsako leto namenila za učinkovito rabo energije in povečanje obnovljivih virov energije 14 milijard tolarjev za obdobje od leta 2004 do 2010. Že v letu 2004 je bilo virov iz naslova takse za CO2 za onesnaževanje zraka, ki jih povzročajo toplogredni plini, je bil prihodek lansko leto - iz zaključnega računa proračuna 2004 se da to razbrati - 14 milijard in 100 milijonov tolarjev. In v lanskem letu je bilo za področje učinkovite rabe energije porabljenih 988 milijonov tolarjev. Se pravi, ena štirinajstina načrtovanih oziroma zaveze, ki jo je naša država sprejela tudi na osnovi ratifikacije kiotskega sporazuma na tem področju. Samo ena štirinajstina. Letos je bilo teh sredstev ravno tako malo načrtovanih, tudi v rebalansu proračuna za 2005 ni bilo povečanja, medtem ko so pa prilivi približno enaki kot lansko leto. Za 2006 načrtuje naša vlada samo 10 milijard tolarjev prihodka iz tega naslova, ko vendar ni nobenega razloga, da bi lahko pričakovali zmanjšanje prilivov iz onesnaževanja zraka s toplogrednimi plini. Medtem ko pa načrtuje v letu 2006 za ta namen, reci in piši, eno milijardo tolarjev. In naslednje leto isto. Menim, da je najmanj, kar je, moralna obveza naše države, da se drži ne samo tistega, kar je ratificirala, ampak predvsem tega, kar je sprejela kot pravnoveljavni dokument. Resolucija je zavezujoča in zaradi tega je navadna ignoranca - in tu ponavljam - vsake vlade in vsakega državnega zbora, ni važno kdo ima večino, da izpolnjuje svoje obveze, ki jih je sprejel. Ne verjamem, da je resolucijo podprla samo takratna koalicija. In zato bomo seveda glasovali za te amandmaje.
Hvala, gospa Pečanova. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 16, proti 38. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju številka 2, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Gospa Pečanova, izvolite, obrazložitev glasu.
V svojem imenu, seveda. Povedati moram, da je to povečanje pa tudi tisto povečanje, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov, smešno premajhno glede na to, kakšna je obveznost, ki jo je ta državni zbor - ni važno v kakšni sestavi, ponavljam - in tudi vlada Republike Slovenije, ki je predlagala resolucijo o nacionalnem energetskem programu, sprejel. Povečanje še vedno ne zagotavlja niti 1/14 obveznosti, ki smo jo sprejeli z resolucijo o nacionalnem energetskem programu, zato bom ta amandma podprla.
Hvala. Gospod Germič. V imenu poslanske? [[Ne.]]
Svojem. Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sam bom ta amandma podprl. Torej govori o tem, da se v Sloveniji naj subvencionira ukrepe za učinkovito rabo energije in nemalo tega smo obravnavali na odboru resolucijo o raziskovalno-razvojnem programu, kjer smo govorili, da so cilji postavljali na meje uresničljivosti. Danes smo že slišali, da govorimo tukaj o nacionalnem energetskem programu, ki ga v dejanskem stanju v konkretnih številkah teh predlogov proračuna ne uresničujemo. Seveda obe resoluciji imata skupni imenovalec v tem, ali bomo usposobili slovensko industrijo, da bo konkurenčna tudi na tem področju, da bo ustvarjala takšne proizvode z nizko energetsko izrabo, kajti trendi v svetu, predvsem pa v najrazvitejših predelih sveta, je dobil smer, da se delež energije v procentu družbenega produkta bistveno znižujejo. In sredstva, ki jih tukaj namenjamo za subvencije, za učinkovito rabo energije so, se strinjam, izredno majhna. Ampak z malimi koraki lahko doprinesemo k temu, kar ni bilo storjeno v okviru predloga s strani vlade. Zato predlagam, da ta amandma podpremo v celoti. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 35. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju - poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 37. [[Za je glasovalo 13 (Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Regulatorni okvir, splošna administracija in oblikovanje politike imamo en amandma, in sicer poslanske skupine LDS. Želi kdo besedo? Gospod Gantar, izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, člani vlade! Predvsem bi rad poudaril, da je svet za varstvo okolja institucija, ki združuje na ravni parlamenta tako stroko, politiko, javnost, nevladne organizacije in je neke vrste merodajni in strokovno dajalec mnenj v zvezi s stanjem okolja v Sloveniji. Njegova stališča, knjige in poročila so javno obravnavana, izdaja določene publikacije in ima v Sloveniji in v svetu, v Evropi, kjer so pogosti takšni sveti pri parlamentu, pomembno vlogo. Mislim, da je predsednik sveta še vedno predsednik sveta za varstvo okolja v Evropi. Se pravi, ima celo to funkcijo. Sredstva se mu zmanjšujejo. S tem se bo zmanjšala njegova strokovna, publicistična in druga dejavnost in to ni dobro. Predlagamo razmeroma majhna sredstva, mislim, da je to 5 milijonov. Prepričan sem, da ta majhna prerazporeditev ne bo pomenila dosti za tistega, kateremu se jemlje, bo pa pomenila usodno pomembno, priložnost za to, da bo svet za varstvo okolja lahko nadaljeval svoj delo tako, kot ga je do sedaj. Zato seveda vse skupaj pozivam in naprošam, da ta amandma podprejo. Hvala lepa.
Hvala gospodu Gantarju. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 36. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Izboljšanja stanja okolja imamo pet amandmajev. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 37. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 36. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 8, proti 37. [[Za je glasovalo 8]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prosim prisotne poslancev, da vendarle pritiskajo na gumb, vsaj kvorum, ker zagotovo jih je tukaj v dvorani več kot 46. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 42 poslank in poslancev. Ugotavljam, da glasovanje ni bilo uspešno. Ponovili bomo glasovanje, in sicer glasujemo še enkrat o četrtem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 43 poslank in poslancev. Glasovanje drugič ni bilo uspešno. Prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali ob 17.55 uri.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, nadaljujemo sejo in prosim, da zasedete svoja mesta. Glasujemo tretjič o četrtem amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 14, proti 40. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o petem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 16, proti 40. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Načrtovanje, varstvo in urejanje voda imamo en amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo besedo? Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 17, proti 41. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot imamo dva amandmaja. Želi kdo besedo? Gospod Gantar, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, člani in članice vlade, predstavniki vlade. Tu gre za amandma, ki pravzaprav povečuje zneske za posamezne parke, predvsem regionalne parke in Triglavski narodni park v Sloveniji, ki so navedeni, ne bom jih navajal. Pomembno je povedati to, da predlagamo, da se tem parkom, ki so tu navedeni, doda določen znesek in da se seveda ta znesek odvzame iz programov na področju, ki ga pokriva ministrstvo za kmetijstvo in prehrano, kar seveda predvsem pomeni to, da želimo vire, ki jih ima ministrstvo za kmetijstvo, ki se vedno hvali, da postaja čedalje bolj sonaravno usmerjeno in tako naprej, da ta sredstva damo torej v podeželje in ta območja skozi inštitucije teh parkov, kar bo seveda pomenilo bistveno boljšo in bistveno bolj smotrno rabo teh sredstev. Zato seveda vse vas pozivam, da ta amandma sprejmete in podprete.
Hvala. Še kdo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju poslanske skupine LDS. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 19, proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, prav tako skupine LDS. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 18, proti 40. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Prostorsko načrtovanje imamo en amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 19, proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Spodbujanje stanovanjske gradnje imamo en amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2523 - Agencija Republike Slovenije za okolje. V podprogramu Izboljšanje stanja okolja imamo en amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo besedo? Gospod Gantar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Seveda letos, če se bomo spomnili, je ta državni zbor zavrnil zakon o sanaciji s prašnimi delni v Zgornji Mežiški dolini, z obljubo ministra, da bo za to poskrbel v nacionalnem programu varstva okolja in v državnem proračunu. Ta obljuba je razvodenela. Razvodenela je tako v nacionalnem programu varstva okolja kot v proračunu in se je raztegnila na obdobje, ki je večji od pričakovanega in bi ga lahko skrajšali. Ta amandma popravlja to obljubo ministra in skrajšuje to obdobje, povečuje sredstva na teh postavkah v proračunu in omogoča, da se bo ta projekt začel in končal prej, kot je sedanji proračun načrtoval. Zato predlagamo, da ta amandma sprejmete. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo besedo? Gospod Petek, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pozdravljeni vsi prisotni v tej dvorani. Amandma Liberalne demokracije gre vsekakor pozdraviti, saj je ekološko naravnan in zagotavlja Mežiški dolini ekološko sanacijo. Toda še prej je treba pozdraviti pripravljenost vlade Republike Slovenije, ki je prvič v zgodovini samostojne Slovenije umestila reševanje ekološke problematike zgornje Mežiške doline tudi v državni proračun, kar je za nas, ki živimo v Mežiški dolini, seveda izjemno pomembno. Tako je bilo zmotno pisanje slovenskega tiska, takrat, ko smo v tej dvorani govorili o sanaciji Mežiške doline s prašnimi delci, ko so zapisali, da bo Mežiška dolina morala na sanacijo še počakati. Boljši bi bil naslov Zakaj je morala Mežiška dolina na sanacijo tako dolgo čakati. In sedaj smo končno pri tem, da se prične sanacija tega degradiranega območja. Sam sem pred dnevi šel pogledat za 10 let nazaj, kaj se je v teh letih dogajalo v državnih proračunih, in nisem odkril niti tolarja proračunskih sredstev, ki bi bil namenjen za tako ali drugačno ekološko sanacijo v Mežiški dolini. Že 1995 je bilo znano, da so v zemlji, da so v prsti v Mežiški dolini težke kovine: svinec, kadmij in cink. Dr. France Lobnik, ki je svetovna avtoriteta s področja pedologije, je takrat svetoval, da bi država na teh najbolj kritičnih mestih zamenjala zemljo. Do tega ni prišlo, čeprav smo v teh letih gradili avtoceste in smo marsikatero rodovitno zemlji zrinili na rob. Niti en tovornjak ni prišel v Mežiško dolino in niti tolarja državnega denarja ni bilo namenjeno v tem namene! Lahko gremo tudi dalje. Leta 1998 so mežiškim knapom povedali, da so vsa ta leta bili izpostavljeni obsevanju radona v rovih mežiškega rudnika. Dr. Marjan Bilban je na eni od javnih predstavitev rezultatov raziskav dejal, da takšnih kromosomskih aberacij, kot jih je odkril pri knapih, v dotakratni strokovni praksi še ni doživel. Knapi so umirali na Koroškem mladi. V državnem proračunu v teh 10 letih ni bilo niti tolarja, ki bi govoril v smislu nekakšne rente za te rudarje. Še več, knapom državno podjetje Rudnik Mežica že 12 let ni izplačalo manj izplačanih plač. Tega se je nabralo za okoli 130 milijonov tolarjev. To bodo verjetno knapi dobili poplačano v prihodnjem letu, ko bo prodano še zadnje premoženje mežiškega rudnika. Nekaj deset kmetov v zgornji Mežiški dolini ima zaradi svinčevega prahu in žveplovega dioksida povsem uničen gozd. Gozd pa vemo, da je banka teh kmetov. Sečnje v "dolini smrti" skorajda ni. In dolga leta so kmetje tožili državno podjetje Rudnik Mežica zaradi te škode in od vsega pravdanja so dobili le drobiž. V proračunih za pretekla leta nisem našel postavke, ki bi tem kmetom odmerila kakšno skromno rento. Dr. Prpičeva, zdravnica iz Zagreba, je pred kakšnimi 20-imi leti ugotovila škodljiv vpliv svinca, kadmija in cinka na zdravje ljudi v zgornji Mežiški dolini. V proračunih za pretekla leta nisem našel niti tolarja, ki bi bil namenjen za preventivo ali dodatno za kakšnega dodatnega zdravnika v Črni ali Mežici. Niti tolarja! Res pa je, da je v proračunu za leto 2006 ministrstvo za zdravje v okviru preventivnega programa zdravstvenega varstva v podprogramu Spremljanja vplivov okolja na zdravje ljudi namenilo več kot 260 milijonov tolarjev. Od teh 260 milijonov tolarjev bo del namenjen tudi za sistematsko spremljanje dogajanja obremenjenosti prebivalstva s svincem v Mežiški dolini. Namreč, zavedati se moramo, da tudi če bomo potegnili asfalt do Majevske lipe, tudi če bomo v asfalt obdali celotno pogorje Pece onesnažen s svincem bo v Mežiški dolini, še ostajala. Tu je metalurška predelava starih akumulatorskih baterij, ki jih v našo dolino vozijo iz vzhodnih držav Evrope in seveda tudi Slovenije. Kakšnih 25 tisoč ton na leto predelajo teh starih akumulatorskih baterij in onesnaženost v Mežiški dolini niso le prašni delci. Skratka, podpiram skrb in pozdravljam prizadevanja Liberalne demokracije, da bi se sedaj, ko je končno prišlo do spremembe na oblasti, lahko pričela tudi ekološka sanacija zgornje Mežiške doline. V prejšnjih letih prejšnje oblasti tega napora niso zmogle. Hvala.
Hvala. Želi še kdo besedo? Gospod Gantar.
Ne bom veliko časa, ker imamo pač neke časovne omejitve. Ampak vseeno bi rad povedal, da seveda ni res, da v preteklih desetih, petnajstih letih ni bilo nič narejena. To kolega poslanec in bivši novinar Miro Petek seveda dobro ve. Predvsem je treba reči to, da je bila zaprta proizvodnja, da so bile sanirane halde, da je bilo izvedeno vrsto ukrepov, tudi okoljska sanacija tovarne akumulatorjev. Če so sumi, da sedanje emisije iz akumulatorjev ne ustrezajo standardom, takoj inšpekcija bo pogledala, kaj je, in se bo ukrepalo. Preprosto, viri so bili, in to je kolega poslanec Petek slabo gledal, tako na ministrstvu za okolje in prostor kot seveda na ministrstvu za gospodarstvo, ki je bil glavni nosilec te dejavnosti. In številni obiski in delo tam gori se kaže tudi v izboljšavi okolja. 300 let in več rudarjenja in pridobivanja svinca v zgornji Mežiški dolini ne more biti v celoti odpravljeno in sanirano v 10-ih letih. Še dolgo se bo živelo predvsem v [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]], še dolgo bo potrebno biti zelo pozoren, še dolgo bo potrebno spremljati zdravstvene in druge učinke. Vendar pomen prašnih delcev je bil odkrit šele pred nedavnim, pred dvema, tremi leti in zato je seveda ta akcija bila potrebna zdaj. In potrebno jo je izpeljati čim hitreje. To seveda kolega ve, vendar je prav, da veste tudi vi. Dobro je, da je vlada šla v to iniciativo, vendar mislim, da bi lahko s tem amandmajem to naredili hitreje in učinkoviteje za prebivalke in prebivalce zgornje Mežiške doline.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju LDS. Glasovanje teče. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 37. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Načrtovanje, varstvo in urejanje voda imamo eden amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20 in proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Posebni programi v primerih nesreč imamo eden amandma, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20 in proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. V podprogramu Prejemki in pravice brezposelnih imamo dva amandmaja. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Gospod Germič. Obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Torej, namen našega amandmaja, ki se nanaša na vsebine transferi brezposelnih seveda, je po našem mnenju eden izmed zelo pomembnih amandmajev predvsem z vidika in skrbi, ko spremljamo podatke o naraščanju brezposelnosti, ki se ponovno večja. Če lahko samo ponazorim politiko na tem področju, vidimo, da je z rebalansom bilo odvzetih kar vrsta sredstev, da pa ministrstvo že ocenjuje, da v valorizaciji bo teh sredstev bistveno več potrebnih za to, da bomo lahko pokrili vse obveznosti za tiste, ki bodo izgubili svoja delovna mesta. Jaz bi tukaj opozoril na to, da smo ponovno soočeni z dejstvo, vsaj s področja, iz katerega prihajam, da je kar nekaj podjetij, kjer se grozi s povečanjem brezposelnostjo in seveda številke gredo kar v nekaj 100. Zato predlagamo, da se bi glede na to, da se v okviru realizacije že pričakuje povečanje za leto 2005, da se dodajo dodatna sredstva za to postavko, kajti pričakovanja so, da bo število brezposelnih naraščalo. In seveda s tem, ko smo že danes zavrnili amandmaje, ki so bili namenjeni predvsem tehnologiji, torej tehnološkemu razvoju prestrukturiranja podjetij, je ta amandma še toliko bolj pomemben. Seveda, zato bom ta amandma podrl.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 20, proti 40. (Za je glasovalo 20.)(Proti 40.) Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Potrata, izvolite obrazložitev glasu.
Majda Potrata! Hvala za besedo, gospod predsednik. Ta amandma je iz skupine amandmajev, ki jih Socialni demokrati vlagamo iz programa dela ministrstva z delo, družino in socialne zadeve. Tako pomoč brezposelnim, kot aktivna politika zaposlovanja, kot programi za izobraževanje so tisti, ki bi morali biti za preprečevanje brezposelnosti posebej podprti, posebej še, če govorimo o ciljih lizbonske strategije, ki hoče povečati zaposljivost, ki hoče - tudi naša vladna politika pravi tako - posameznika usposobiti za to, da bo konkurenčen na trgu dela. Zavedam se, da bodo nova delovna mesta z dodano vrednostjo, kot lahko rečemo, za nekatere skupine ljudi nedosegljiva in zdi se mi, da je treba za tiste s posebno občutljivostjo poskrbeti in zanje nameniti tudi posebna sredstva. Slišati je bilo mogoče, da se število brezposelnih ne bo povečevalo. Podatki govorijo drugače, brezposelnost raste, zaskrbljujoče je pa predvsem to, da raste v tistih skupinah prebivalstva, ki so težje zaposljive. Brezposelnost je prevelika v skupini prvih iskalcev zaposlitve, brezposelnost je prevelika med dolgotrajno brezposelnimi in prevelika je zlasti v skupini žensk. Kar poglejte, odkar se vodijo podatki ločeno po spolih, da je ta nadpovprečna. Vse to so razlogi, da smo Socialni demokrati ne samo na odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide vlagali amandmaje, da smo jih vlagali in da smo jih zagovarjali tudi na odboru za finance, ampak da jih vlagamo in zagovarjamo tudi zdaj. Hvala. Pa naj ne bo izgovor vedno, kje smo zajemali, saj smo že slišali poduk, da se da vir zajemanja sredstev, če je volja, tudi kako drugače najti. Hvala.
Hvala gospa mag. Majda Potrata. Gospod Capuder, izvolite.
Hvala lepa. Amandma bi bilo mogoče celo podpreti, saj povečuje sredstva za tiste, ki so te pomoči potrebni. Mislim, da ni želja nas, da bi se povečevala brezposelnost, ker povečanje sredstev za brezposelnost pomeni tudi povečevanje brezposelnosti. Ministrstvo ocenjuje, da bo denarnih nadomestil v letu 2006 za 1,2% manj kot v letu 2005. Potem ministrstvo ocenjuje, da bo denarnih pomoči v letu 2006 na nivoju leta 2005. Po drugi strani pa ministrstvo načrtuje, da bodo drugi transferi nezaposlenim zrasli. Jaz verjamem, da nihče od upravičencev, se pravi, od resničnih upravičencev ne bo ostal brez te pomoči in zato tega amandmaja ne bom podprl.
Hvala. Gospod Sok, v imenu poslanske?
Ja. Hvala lepa. Torej, v imenu poslanske bi rad povedal, da amandmaja ne bomo podprli in to, kar je bilo rečeno, ne drži. Kljub temu da je bilo v tem letu veliko stečajev podjetij, ki so se nekako v prejšnjem obdobju umetno vzdrževala in tako rekoč z državnimi pomočmi ostajala pri življenju, ugotavljam iz teh podatkov, ki so na voljo, da se zaposlenost v letu 2005 povečala, res ne veliko, vendar povečala se je za 0,7%. Torej, nikakor ne drži trditev, da se nezaposlenost povečuje, to ne drži, ta se zmanjšuje. In v tem trenutku se, kar se tiče ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, izvajajo štirje evropski programi, namenjeni nezaposlenim osebam. Torej, na tem področju potekajo številne aktivnosti in to, kar lahko slišimo s strani opozicije, enostavno ne drži. V tem trenutku tega amandmaja ni potrebno na takšen način sprejeti, kot ga predlagate, in zato ga v Novi Sloveniji ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Germič.
Hvala lepa za besedo. Torej, da ne bi ostalo nedorečeno, bi navedel konkretne številke. Torej, prejšnja vlada je na tej postavki namenjala 25,3 milijarde sredstev. Z rebalansom sredstev je nova vlada to postavko znižala na 24,3 milijarde. Zanimivo, ta vlada ocenjuje realizacijo proračuna za leto 2005 ponovno na 25,8, kar je 1,5 milijarde več, kot je ocenila z rebalansom. In kljub temu da imamo, recimo, na eni strani firmo Merinko, Vesno, Feroterm, govorimo o Preventu, ki napoveduje veliko odpuščanje, znižujemo v letu 2006 ponovno sredstva s 25,8 kakor ta vlada ocenjuje realizacijo, na sredstva na 24,3. Sedaj pa vi meni povejte, kje je tukaj zavajanje, glede na to, da je ta vlada ocenila potrebno realizacijo, ki je bistveno večja od številke v predlogu rebalansa proračuna. In napovedi posameznih podjetij govorijo o tem, da bo na tem segmentu potrebno dodatno zagotavljati sredstva. In seveda v tej smeri gre naš amandma oziroma ker je bil ta amandma že preglasovan, torej amandma številka 2, Socialnih demokratov, ki podpira to, da sredstev na tej postavki za leto 2006 ne bo premalo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rezman.
Hvala lepa. V poslanski skupini DeSUS zagotovo čutimo vso potrebno odgovornost za tiste, ki so delo bodisi izgubili bodisi za tiste, ki ga iščejo. Vendar govorijo številke tudi o tem, da tako kot je možno, da bodo delovna mesta izgubljena, je možno, da bodo nova tudi odpirana. In naša strategija ni v tem, da bomo pretirano velika sredstva vlagali v neposredno potrošnjo tistih, ki ne delajo, torej za direktne socialne pomoči, pač pa v tiste usmeritve, kjer se kreirajo nova delovna mesta. Torej gre za usmeritev sredstev. In mi bomo podpirali tiste amandmaje, ki govorijo o večji zaposljivosti, ki govorijo o novih delovnih mestih, in ne zgolj tiste, ki govorijo o direktnih socialnih pomočeh, ki jih mnogi, to ugotavljamo, tudi zlorabljajo, ker nekaterih mest ali pa del, ki se jim ponujajo, nočejo prevzemati.
Hvala. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. V Slovenski nacionalni stranki bomo ta amandma podprli. Podprli ga bomo predvsem zaradi tega, ker smo načelni in ker še vedno verjamemo v socialno državo. Rada pa bi ob tem poudarila, da me je zmotila pred menoj, pa bom imenovala poslanko, mnenje gospe Potrate, ko je govorila o tem, kjer je volja, tam je moč, in da če vir ni pravi, je možno najti drug vir. Veste, gospa Potrata, spomnite se, šlo je za 3 milijone slovenskih tolarjev za pomoč žrtvam nasilja, spolnega nasilja. In ker vir po vaši oceni ni bil pravi, amandmaja niste podprli. Toliko o načelnosti. V Slovenski nacionalni stranki pa bomo temu amandmaju dali podporo.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Povečanje zaposljivosti imamo štiri amandmaje. Želi kdo razpravljati? Jaz bi prosil, da razpravljate takrat, ko je čas za razpravo, ne ko je čas obrazložitve glasu, kajti v fazi obrazložitve glasu se minister ne more vključiti, ne more odgovarjati na vprašanje. Še enkrat vprašam, ali želi kdo razpravljati o teh štirih amandmajih. [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 38. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala prav tako poslanska skupina Socialnih demokratov. Gospa Potrata, izvolite.
Hvala. To je amandma, ki bi, sodeč po prejšnjih izjavah, moral dobiti polno podporo, saj gre za amandma, ki govori o aktivni politiki zaposlovanja in ki govori o kreiranju novih delovnih mest in povečanju prilagodljivosti podjetij. Ne glede na to, kakšna je vsebina tega amandmaja, si težko obetam, da bo amandma dobil podporo, zaradi tega, ker res zajemamo sredstva pri generalštabu slovenske vojske, kot smo rekli. Jaz vedno glasujem v skladu s tistim, kar je napisano in nimam težav s tem. Če ima kdo drug težave zaradi vira, sem poprej omenila, da bi se lahko sredstva dobila tudi drugje. Pomembno je, da se poslušamo. Vem pa, da je nekaterim nekatere stvari težko razumeti, ampak vendarle. Gre za ljudi, gre za aktivno politiko zaposlovanja, gre za kreiranje novih mest. Res je, da smo bili kdaj v preteklosti priča tudi temu, da je bila pomoč podjetjem za nova delovna mesta tudi zlorabljena, ampak mislim, da je pri določanju politike treba izhajati iz pozitivnih zgledov. Za tiste, kjer pa zlorabe nastajajo, pa najti načine, kako povrnejo tisto, kar je bilo slabo ali napačno porabljeno. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 19, proti 36. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu kreiranje novih delovnih mest in povečanje prilagodljivosti podjetij imamo tri amandmaje. Želi kdo razpravljati? Gospod Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Torej, danes smo že prešli področje gospodarstva, kjer je bilo predlaganih vrsto amandmajev, ki so govorili v luči Lizbonske strategije in Lizbonskih ciljev, med katerimi je eden prav gotovo ustvarjanje konkurenčnosti gospodarstva in drugi je ustvarjanje delovnih mest in po možnosti seveda zagotavljanje in kreiranje kvalitetnih delovnih mest. Mi smo s temi amandmaji, ki so šli predvsem v smer inovacij, novih tehnologij in prestrukturiranja podjetij, s temi amandmaji smo opravili in seveda nismo dodali dodatnih sredstev. Taka preobrazba podjetij, ki je za slovensko industrijo in gospodarstvo prav gotovo potrebna, se bo odražala tudi na kvalitetnih novih delovnih mestih in seveda na ohranjanju obstoječih delovnih mest. V okviru aktivne politike zaposlovanja eden izmed ukrepov govori o kreiranju novih delovnih mest in povečanje prilagodljivosti podjetij. Tukaj seveda lahko ugotavljamo, da ponovno na tej postavki vidimo zmanjševanje sredstev in ne razumem ministra, ki pristaja, glede na to, kaj se nam dogaja na trgu dela, da lahko predlaga takšne ukrepe, seveda pa postane to bolj jasno, ko spremljamo recimo tudi izjave, ki jih minister izjavi in tako je bilo izjavljeno tudi to, rad bi poudaril, da ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve ne ustvarja delovnih mest. Seveda s tem bi se generalno se lahko v izhodišču strinjali, ampak v okviru aktivne politike zaposlovanja pa je prav eden izmed ukrepov namenjen kreiranju delovnih mest in seveda za to filozofijo nam je potem tudi jasno, da se postavke na teh segmentih znižujejo. Žal opažamo, da seveda se vsi ukrepi na aktivni politiki generalno zmanjšujejo. Posledica je mogoče tudi to, da še danes nimamo direktorja na direktoratu za trg dela in na trgu dela in seveda tukaj lahko samo spremljamo, da je politika na tem področju seveda neučinkovita. Aktivna politika zaposlovanja kaže rezultat in da po desetih mesecih, primerjalno z lanskim letom, opazimo, da se nam je brezposelnost povečala. In če lahko govorimo samo o sezonski, žal pa lahko ugotavljamo iz informacij, iz medijev, da ne gre samo za sezonsko znižanje oziroma zaposlenosti, gre za povišanje brezposelnosti, ampak gre za nek trend, ki bo lahko v prihodnje prispeval k temu, da bo število brezposelnosti naraslo. Zato predlagamo, da podprete amandma, ki govori o tem, da se aktivnosti na področju kreiranja delovnih mest in za področje zaposlovanja težje zaposljivih povečajo. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej je treba poudariti, da letos beležimo povečanje zaposlenosti v Sloveniji. Tisto, glede brezposelnosti, registrirane, pa so seveda druge zgodbe. V času prejšnjega mandata je bil sprejet nek pravilnik, s pomočjo katerega se je 15 tisoč brezposelnih oseb spravilo na posebno evidenco, tako imenovano skrito, in skozi to se je manipuliralo glede brezposelnosti. Za nas je vendarle evidentno in zelo pomembno tisto merjenje brezposelnosti, ki je nesporno, to pa je v skladu s kriteriji AE Low, torej mednarodne organizacije za delo in v skladu s tem ugotavljamo tudi zmanjševanje brezposelnosti. Ampak mislim, da je dobro, da se usmerimo v nastajanje delovnih mest, pri izgubljanju pa poskrbimo za brezposelne, da čimprej pridejo do zaposlitve. Izkušnje s tem financiranjem novih delovnih mest ali pa ohranjanjem, so nekatere zelo trpke. Državni zbor v enem izmed prejšnjim mandatov, mislim da v prvem ali drugem, je zagotovil 12 milijard tolarjev za to. Veste kaj se je zgodilo. Nič. Ni se ohranilo nič delovnih mest. Najbolj učinkovit ukrep je na področju gospodarstva in financ, tako da bodo investitorji investirali v delovna mesta na pravi način, država pa v najboljši meri pomaga takrat, ko usposobi brezposelne, jih pripravi na to in pomaga zagotoviti te potrebne izkušnje ali znanja. Glede direktorata, vam moram povedati, da sem ga prevzel za krajši čas, do namestitve novega in tako davkoplačevalcem privarčujem vsak mesec milijon tolarjev. Sem pa sam nekoč delal na trgu dela in sem v zvezi s tem tudi ekspert. Tako da, glede tega se ni treba bati. Sredstva, ki pa so na razpolago, pa po naših mnenjih zadostujejo tudi s pomočjo evropskih sredstev, ki jih sedaj intenzivneje črpamo.
Hvala gospodu ministru. Prehajamo [[...]]Gospod Rezman, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom nekaj teh amandmajev podprl. Ampak bližajo se tudi amandmaji, ki govorijo recimo o varstveno delovnem centru Polž in samo zgolj zavoljo tega bi rad nekaj o politični tehnologiji pri glasovanju rekel. Obžalujem, da nekateri izrabljajo razprave in pa obrazložitve glasov zgolj za to, da bi se pojavili, da bi bili opazni. Govorim namreč sedaj o tem, da me močno skrbi, da bodo tisti, ki so nastopali, ne bodo imeli podpore za svoje amandmaje iz svojih lastnih vrst. Opozarjam na to, da je prešteto, da je dokumentirano, da LDS-a niti 1/3 ni bilo takrat notri, ko so bili njihovi amandmaji na vrsti. In sedaj jih je manj kot polovica. In jaz lepo prosim, ja, pogrešam jih, ker so njihovi glasovi potrebni za tisto, kar se deklarira. Premalo je samo nastopati in napovedovati kaj bomo počeli, potem zmanjkati.
Hvala. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Oprostite, obrazložitev glasu. Izvolite, gospod Lahovnik.
Hvala lepa. V svojem imenu. Spoštovane poslanke, poslanci. Podprl bom vse amandmaje, ki povečujejo sredstva za aktivno politiko zaposlovanja. Razlog za to je naslednji. Če pogledamo podatke konec meseca oktobra vidimo,d se je brezposelnost v primerjavi z istim obdobjem lani povečala za 1,8%, to je 2000 dodatnih brezposelnih. Vidimo, da se brezposelnost ponovno približuje številki 95.000 in jo bo konec leta celo verjetno presegla. Vidimo, da se je zgodilo prvič po 10 letih od leta 1995 dalje, da se je znotraj istega leta brezposelnost od januarja do oktobra meseca povečala, prvič po 10 letih. Vidimo, da se najbolj povečuje delež delež med brezposelnimi ženskami, med starejšo populacijo. Povečuje se delež brezposelnih med težje zaposljivo populacijo. Če to upoštevamo, nas lahko zelo preseneti, da se sredstva za aktivno politiko zaposlovanja zmanjšujejo. Dejstvo je, da lahko to popravimo samo na ta način, da se vložijo in podprejo amandmaji, ki sredstva za aktivno politiko zaposlovanja povečujejo in na ta način poskušamo povečati delež zaposlenega prebivalstva in zmanjševati brezposelnost. Ekonomisti vemo, da je brezposelnost problematična predvsem s tega vidika, ker gre za večno izgubljeni BDP, ker gre tudi za socialne in druge stroške, ki so s tem povezani. Zato bom seveda omenjeni amandma podprl in na ta način seveda poskušal pomagati tudi ministru, ki očitno izgublja vajeti v svojem resorju. Hvala.
Hvala. Izvolite, gospod Gantar.
Bom obrazložil glas in bom tudi podprl vse amandmaje. Mislim, da gredo v pravo smer. Mislim, da korigirajo zgrešeno politiko vlade, ki se kaže tudi v proračunu. Seveda si želim,da bi bili amandmaji sprejeti in podpiram gospoda Rezmana, pri tem mu želim, da najprej, če bo poslušal, da najprej pridobi za svoje amandmaje in za tiste, ki jih podpira tiste, ki so v koaliciji, ne pa tiste, ki so v opoziciji. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Mikolič.
Hvala lepa. Jaz amandmajev ne bom podprl. Eden od razlogov je, da se brezposelnost ne povečuje. Minister je malo prej to jasno povedal. Drug, še bolj bistveni razlog zakaj amandmaje ne bom podprl, je zato, ker sem zelo vesel, da končno ministrstvo za delo na tem področju aktivne politike zaposlovanja dela red. Tu pa je v preteklosti bilo največ nepravilnosti in mahinacije. Denar se je delil, izplen pa ni bil nikakršen. Se pravi, ogromno denarja se je razdelilo, končni efekt razdeljenega denarja pa se lahko danes vprašamo kam je šel, kdo je s tem denarjem obogatil oziroma po katerih kanalih se je prelival. Zato jaz teh amandmajev ne bom podprl, ker smatram, da je na teh postavkah dovolj denarja za realizacijo plana, kot si ga je ministrstvo zadalo. Hvala.
Hvala. Gospod Pajk.
Hvala. Jaz bi želel, da bi se tisti, ki so se najbolj zavzemali za te amandmaje, morali zavzemati že prej, ker to je le dolgi proces, da človek pride na cesto, to ponavadi ni v desetih dneh ali pa v štirinajstih dneh, stvari tečejo dalj časa. Tak primer smo na zadnje videli v Sevniški Jutranjki, ker so izpuhtele državne pomoči neznano kam, pravzaprav vemo kam, na drugi strani so pa nezaposleni. Treba se je že prej truditi, gospodje, zdaj, ko se toliko zavzemate za te amandmaje, prej se je potrebno truditi, da do tega sploh ne pride. Hvala.
Hvala. Gospod Rezman.
Tisti, ki mislijo, da nam ni treba vsem skrbeti za vse amandmaje, so najbrž izpustili kakšen razred v političnem kultiviranju. Ni enega amandmaja, o katerem ne bi bilo treba komu od nas razmišljati, niti enega takšnega amandmaja ni, tudi o tistih, ki jih ni, moramo razmišljati. In naj spomnim opozicijo, da niti en sam amandma ne more biti sprejet, če ga nekateri iz pozicije ne podpremo.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala lepa. Ne bom podprl tega amandmaja, kot je tudi že kolega Mikolič iz naše poslanske skupine povedal, je pa nekaj v teh naših debatah resnično hudo narobe. Včeraj ob vetu o zakonu o dohodnini, smo tukaj poslušali s strani opozicije, kako moramo maksimalno omogočiti študentsko delo, ga neobdavčiti, pomagati čim več študentov zaposliti, danes poslušamo drugo zgodbo, kako se povečuje število nezaposlenih, kot da to ne bi bili dve kontradiktorni zadevi, popolnoma kontradiktorni. In resnično, če vas ni tukaj, da naj potem mi glasujemo za takšne in podobne amandmaje, je nesmiselno pričakovati. In tudi amandmaje, ki ste jih vložili, enkrat zahtevate več za tehnološki razvoj, drugič manj, enkrat zahtevate več za južno mejo, drugič manj, enkrat več sredstev za škode po naravi, drugič manj, popolna konfuznost, to so dejansko samo amandmaji, napisani zaradi kvantitete, o kvaliteti tega dela očitno niste razmišljali. Na takšen način se je težko resno lotiti proračunske debate. Ne bom podprl tega amandmaja. Hvala lepa.
Gospod Cvikl.
Predsednik, sicer ste danes zelo toleranten, ampak to, kar se je sedaj dogajalo, je pa preseglo vse meje. Gospod spoštovani poslanec Sok ni govorili niti o tem amandmaju niti o tej točki dnevnega reda, ampak je zmešal dve seji državnega zbora oziroma dve točki državnega zbora, pa še pred kakšnim mesecem, ko smo prvič obravnavali zakon o dohodnini, ni verjetno podrobno poslušal obrazložitev, zakaj je potrebno študentom zagotoviti delo. Tako, da predlagam, predsednik, če v skladu s poslovnikom lahko seveda gospoda Soka opozorite in zagotovite, da bo pač vsakdo skušal govoriti o vsebini tega amandmaja, potem se bom še sam prijavil za obrazložitev glasu pri tem amandmaju. Hvala.
In kako boste glasovali gospod Cvikl?
Postopkovno je bilo predsednik, postopkovno.
To ni bil proceduralni predlog, med glasovanjem oziroma proceduralni predlog vemo, na kakšne vsebine se lahko nanaša.
Moj proceduralni predlog je bil, gospod predsednik [[...]]
Hvala lepa gospod Cvikl.
Moj proceduralni predlog je bil, da opozorite gospoda Soka, da ni govoril o zadevi in da se na ta način [[...]]
Gospod Cvikl, te možnosti ni v poslovniku. Prosim, da zaključite. Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Moge.
Hvala lepa. Jaz bom seveda ta amandma podprl. Hkrati bi pa rekel, da kdor hoče vzgajati, mora biti vzgojen in, če bi opozicija odšla ven, bi lahko parlament razpustili, ker vas ni dovolj, da bi zagotavljali večino. Hvala.
Hvala. Gospod Cvikl, imeli ste že obrazložitev glasu, prosim. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospa Potrata.
Hvala. Amandma bom seveda podprla. Če bi držala teza, da je študentsko delo glavni krivec za brezposelnost, potem vas naj, spoštovani, opozorim, da smo vsi dobili Slovenijo v številkah 2005. Če seštejem študente dodiplomskega študija na višješolskih, strokovnih in visokošolskih strokovnih programih in univerzah, univerzitetnih programih, jih je 85 tisoč 962 bilo v letu 2004, brezposelnih v istem letu 90 tisoč 728, torej še vedno bi ostalo nekaj tisoč brezposelnih, za katere bi bilo treba poskrbeti. Mislim pa, da so nekatere obrazložitve šle v smer, ki bi jo človek skoraj tako lahko razumel kot to, da so brezposelni sami krivi, da so ostali brezposelni, ker se niso znali pravočasno zaposliti v firmah, ki so perspektivne. Tak pogled na stvari je seveda možen, je pa vprašanje, če je sprejemljiv. Zame kot Socialdemokratko ni. Hvala.
Gospod Cvikl, dam vam besedo, karkoli želite, ali proceduralni predlog ali obrazložitev glasu, samo prosim, da se držite tega, za kar se odločite. Prosim. Izvolite, gospod Cvikl.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Sedaj bom v skladu s poslovnikom obrazložil glas, prej sem pa v skladu s poslovnikom govoril o uporabi poslovnika 69. člena, kar mi je dovoljeno. Moj glas gre za ta amandma in to zato, ker vlada Republike Slovenije s proračunom za leto 2006 in 2007 ne zagotavlja ustreznih sredstev za namene, za katere bo potrebno v letu 2006 in 2007 dati ustrezni obseg sredstev. To dokazujejo tudi podatki, ki smo jih seveda predložili poslankam in poslancem v obrazložitvi tega amandmaja, pa verjetno tega niste prebrali. Nato smo opozarjali gospoda ministra tudi, ko smo ob rebalansu zmanjševali sredstva za te namene in zanimivo v realizaciji proračuna bo potrebno več sredstev, kot je minister načrtoval in enako velja za proračun, za predlog dopolnjenega predloga proračuna za leto 2006. Ocenjuje se, da sredstva, ki so namenjena in jih je za približno 10 odstotnih točk manj kot v letu 2005, ne bodo zadoščala. Ne bodo zadoščala preprosto zato, ker se v zadnjih nekaj mesecih pospešeno povečuje število nezaposlenih, ker vrsta podjetij napoveduje odpuščanje in ker imamo seveda že takšna odpuščanja. Zato smo predlagali amandmaje, da bi ljudi, ki izgubljajo delo zajeli in jih skušali z različnimi programi aktivne politike zaposlovanja vrniti nazaj na delo. To je naloga ministrstva za delo, družino in socialne zadeve in če si minister sam znotraj vlade in stranke in koalicije ni izboril dovolj sredstev, mu pomagajmo mi v državnem zboru s tem, da podprete naš amandma. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Ta amandma bom podprl in še katerega v tej smeri. Moram reči, da sem malo razočaran, ko se tukaj baranta s številkami in procenti. Vsak človek, ki ostane brez dela, je nezaposlen ali ne zaposljiv ima seveda svojo travmo in je v težavah. Zato je vsak tolar, ki gre za to, dobra naložba in zato ne razumem teh diskusij, ali 95 tisoč ali 90 tisoč brezposelnih, katastrofa je, da jih je seveda 90 tisoč brezposelnih. In ne razumem teh diskusij, ki gredo v tej smeri. Pa še malo za korekcijo, tisti, ki s temi številkami barantate. Največ brezposelnih čez noč je na cesti bilo leta 1992 in sicer 175 tisoč. In od tistega leta 1992 brezposelnost znižujemo in smo prišli do 95 tisoč. In še dolgo ne bomo prišli do 18 tisoč brezposelnih, kolikor jih je bilo v letu 1990. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 24, proti 39. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 24, proti 40. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu javni in razvojni programi socialnega varstva imamo štiri amandmaje. Odpiram razpravo. Želi kdo besedo? Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Slovenska nacionalna stranka je vložila amandma v podprogram področje socialnega varstva. Konkretno gre za pomoč v višini 3 milijone slovenskih tolarjev. Pomoč v okviru eksperimentalnih in razvojnih programov socialnega varstva ter sofinanciranje programov nevladnega sektorja. Konkretno gre za pomoč Združenju proti spolnemu zlorabljanju v Republiki Sloveniji, ki je pravzaprav edino tovrstno dejavno združenje, aktivno na področju psihosocialne pomoči in ostalih programov za pomoč žrtvam spolnega nasilja, predvsem otrokom. Naj omenim, dejala sem, da je združenje proti spolnemu zlorabljanju edino tovrstno specializirano združenje v Sloveniji. Združenje nudi tudi izobraževanje za strokovni kader, tudi za državne institucije, kakršni so centri za socialno delo. V zadnjem letu je moč zaznati v Sloveniji, tudi v svetu in EU porast med iskalci različnih pomoči na področju psihosocialnih pomoči. Glede na neugodno prakso na tem področju, saj dejansko zlorabljenim osebam uradne institucije, kakršni so centri za socialno delo, ponavadi ne namenjajo ustrezne pomoči, ali pa ta pomoč ni ustrezna. Zato se dejansko vedno več zlorabljenih oseb obrača po pomoč tudi na omenjeno združenje. Dovolite, da izpostavim še eno pomembno dejstvo. Da so žrtve spolnih zlorab in dolgotrajnega trpinčenja v otroštvu specifične žrtve, ki jih še posebej zadevajo problemi, kakršni so socialno vključenje, krepitev moči in razvijanje sposobnosti za vsakdanje življenje, v zvezi s katerimi pa družba še ni prepoznala, da izostanek pomoči in ustreznih programov za te žrtve predstavlja dejansko dolgoročno izjemno oškodovanost družbe za aktivnega in zdravega člana družbe. V Sloveniji žal ni uradnih analiz na tem področju, zato dovolite, da uporabim v tem primeru švedske raziskave, ki potrjujejo, da ima dejansko kar 57% preživelih žrtev težave pri delu, 56% žrtev ima ekonomske težave, 52% jih je na bolniški in 36% ima stanovanjske probleme. Dejansko te socialne posledice kažejo tudi na ekonomske učinke teh dejanj za družbo. Da ne bom naštevala vseh ostalih problemov, ki so povezani in so posledica žrtve spolnega nasilja nad otroki in ostalimi člani naše družbe. Verjamem, da boste vsi skupaj zmogli toliko zdrave pameti, modrosti, da boste podprli ta amandma. Še enkrat poudarjam, gre za zgolj 3 milijone slovenskih tolarjev za pomoč združenju, ki je edino tovrstno specifično, specializirano združenje na področju Republike Slovenije. In dovolite mi, da za konec uporabim besede, ki jih je pred kratkim izrekel in celo zapisal minister za delo, družino in socialne zadeve. Za popotnico eni knjigi, bom rekla, pomembni knjigi, ki je prav tako pomemben del na področju skupnega boja proti spolnemu nasilju v Republiki Sloveniji. Dejal je, da je to knjiga za pogumne in odgovorne ljudi. Jaz upam, da boste danes vsi skupaj tako pogumni in odgovorni, da boste podprli amandma, ki omogoča omenjenemu združenju preživetje. Gre zgolj za pokrivanje osnovnih sredstev za delovanje, kot so reševanja stanovanjskega problema, telefona, nenazadnje tudi računalniških storitev. Prosim vas, da podprete ta amandma, ker je dober za celotno slovensko družbo.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Po dolgem času sem doživel eno obrazložitev in en amandma, ki ima resen namen pomagati. In je tudi primerno obrazložen in tudi na primernem mestu jemlje denar za uresničitev tega. Zaradi tega bom z veseljem podprl ta amandma, po tem plazu amandmajev Liberalne demokracije in Socialne demokracije, ki se zgolj trudita, iščeta način, kako ukiniti slovensko državo, kako ukiniti varovanje meje, kako razorožiti slovensko vojsko. Hkrati pa so polni socialne demagogije in populizma. Glejte, zaradi tega mislim, da bo naša skupna naloga za prihodnji proračun, da v okviru ministrstva za zdravje najdemo način, da se razoroži te slabe namene teh dveh poslanskih skupin, da se razoroži njihov populizem in demagogijo in boj zoper slovensko državo. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo? Gospa Pečanova, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom ta amandma podprla, zaradi tega, ker tudi sama sodelujem, ne sicer v tej organizaciji, vendar zelo dobro vem, kako funkcionira, da funkcionira in da bo po vsej verjetnosti prevzela v upravljanje tudi naš dom za ženske, ki so žrtve nasilja. In zaradi tega, ker menim, da niti eden od amandmajev, o katerih smo do sedaj glasovali in da tudi nobeden od amandmajev, ki se nanašajo na izboljšanje razmer za življenje ljudi v Sloveniji, predvsem pa za to, da se jim bo pokazalo upanje na boljše življenje, pa ne po zaslugi nekaterih ljudi, ki se gredo dobesedno demagogijo v tem državnem zboru, da ne govorim o tem, da slikajo nekatere poslanske skupine v državnem zboru, kot da bi bile sovražnice države in ljudstva. Vendar je treba vedeti, da je to ljudstvo vendarle izvolilo skoraj polovico državnega zbora, ki šteje tako zelo zločinske člane, tako zelo zločinske poslanke in poslance. Mislim, da bi nekateri morali nekoliko omejiti predvsem svoje izrazoslovje in svoje izražanje prilagoditi načinu, ki je vreden poslanca. Prej je bilo govora o politični kulturi in sem se popolnoma strinjala s tem. Politične kulture med nekaterimi ljudmi prav gotovo v tem državnem zboru ni in nekateri posamezniki bi morali iti v šolo politične kulture. Hvala.
Hvala. Gospod Janc.
Hvala lepa. Tudi jaz menim, da je ta amandma pozitiven, da je tudi črpanje teh treh milijonov, iz istega resorja primerno in ga bom tudi sam podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Juri.
Hvala, predsednik. Jaz se pridružujem protestu kolegice Pečanove. Jaz bom sicer podprl amandma, bi pa kolegu Jerovšku, glede na to, da je predsednik odbora za zunanjo politiko vendarle rekel, da ni dostojen s temi razpravami, v funkciji, ki jo ima. Jaz bom ob priliki, dragi Jože, ko bomo imeli tuje goste, seveda tudi opozoril na obtožbe, ki prihajajo s strani predsednika odbora za zunanjo politiko na račun opozicije, češ da izvaja ali podpira genocid, češ da razorožuje slovensko državo in jo postavlja na pranger itn. Mislim, da s strani nekoga, ki je vsaj dolžan predstavljati državni zbor v tujini, ni spodobno, da razpravlja na tak način in se na tak nizek nivo spušča. Hvala.
Hvala. Gospod Rezman.
Rad bi samo povedal, da sem ta amandma podprl na matičnem delovnem telesu, da smo, ko smo predstavljali stališče poslanske skupine, napovedali, da ga bomo podprli. Napovedujem, da ga bova s kolegom Jelenom podprla tudi tedaj, predvsem zavoljo tega, ker s tako malo denarja lahko naredimo toliko dobrega, da mislim, da bi morali tudi drugi to podpreti.
Hvala. K repliki se je javil gospod Jerovšek. Oprostite, nisem prej videl.
Želel sem reči, da se mi zdi gospod Juri najbolj primeren za govorjenje o spodobnosti in morali in zaradi tega razumem njegove intence, hkrati pa vztrajam pri tem, da se napiše par sto amandmajev, ki jemljejo slovenski vojski, ki ukinjajo policijo na južni meji, varovanje južne meje, da je to napad na slovensko državo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Kumer.
Hvala za besedo. Moram reči, da sem tudi prizadet ob tem, o čemer je govoril Jerovšek. Ne predlagam, kolega Jerovšek, nobene zdravniške diagnoze, ampak bi vas povabil na teniško igrišče, da vas vpeljemo v skrivnosti prostorske koordinacije, psihične in fizične stabilnosti. Hvala lepa.
Jaz bi prosil, da prenehamo s polemiko. Držimo se točke dnevnega reda, prosim. Gospod Gulič.
Spoštovani in cenjeni! Zaradi vseh razlogov, ki jih je navedla kolegica Barbara, bom ta amandma podprl. Je pa nagravžna vsa ta politična flaterija, ki smo jo slišali in vse obtožbe, ki so letele na nas od začetka, se pravi od državnih sovražnikov, to sem slišal v prejšnjem sistemu, ko je bil enopartijski ali kako se je reklo, se pravi se vračamo z istim sistemom v isti jezik. Ampak, vseeno boljše demagogi kot pa demokoki.
Še enkrat prosim, nehajmo s polemiko, ki nima vsebine v dnevnem redu. Želi še kdo razpravljati? Gospod Germič.
Hvala lepa. Jaz bom podprl ta amandma, bi pa izrazil skrb. Glede na to, da je bilo že rečeno, kako učinkovito smo začeli črpati evropske sklade, bi opozoril, da sem tudi sam v poslanskem vprašanju, ki sem ga zastavil ministru za delo, družino in socialo, opozoril na zelo velike probleme in zgodbo v okviru razvojnih partnerstev Equal. In tako z lahkoto sprejeti, reči pravi vir, mi potrjuje to, da ta projekt ima vprašanje, kako ga bomo peljali naprej, samo opozarjam o tem, na kakšen način imamo odnos do tega projekta Equal, ki ima že kar neko zgodovino in ta zgodovina ni prijetna. Bom pa ta amandma podprl. Hvala lepa.
Hvala. Želi še [[...]]Izvolite, gospod Capuder.
V Novi Sloveniji bomo ta amandma podprli. Predvsem zaradi tega, ker se mi zdi, da je eden redkih, za katerega predlagatelj ve, kako je treba ta amandma napisati, da jemlje nekomu, ki bo ostajal na tem podprogramu. In mislim, da bi se dalo s temi majhnimi denarji narediti res veliko in se mi zdi, da je bila želja predlagateljice že na odboru prava in bomo tudi to podprli. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, predlagala ga je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Gospod Lahovnik, obrazložitev glasu.
Ja. Hvala lepa. Sam bom omenjeni amandma podprl, seveda sem pa po drugi strani na nek način zaskrbljen ali presenečen nad tem, da tega zneska vlada sama ni mogla zagotoviti in je metanje peska v oči, češ kako smo pa zdaj občutljivi in smo pripravljeni sprejeti tudi predloge opozicije. Ali veste, tri milijone tolarjev vlada z lahkoto zagotovi znotraj posameznih postavk in mislim, da je žalostno, da mora državni zbor Republike Slovenije na takšen način popravljati neko ignoranco vlade. Jaz bom seveda podprl ta amandma.
Hvala. Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Tudi sam bom podprl ta amandma, ki dejansko prinaša samo 3 milijone tolarjev za nevladno organizacijo. Pomembno pa je in sem zelo vesel, da bomo lahko, in upam, da ga bomo vsi skupaj podprli. Konec koncev, naš pravni sistem je tako nastavljen, da oškodovance kaznivih dejanj spolnega nasilja nad mlajšim od 14 let in tudi spolnim nasiljem nad polnoletnimi državljani niti en pravni sistem ne ščiti, ne brani, ne zagovarja oziroma se ti oškodovanci, ki so kakorkoli bili zlorabljeni v spolnem dejanju, znajdejo sami. Sodni sistem se ukvarja samo s storilci, na kakšen način bo spravil storilca pred sodišče oziroma kako v prevzgojo in podobno. Vsi pa zanemarjamo in pozabimo, da je otrok ali mlajša oseba, ki je bila spolno zlorabljena, deležna psihičnih in drugačnih pritiskov. In pomembno je, da nekdo v tej državi prične s takšnimi ali drugačnimi akcijami na to opozarjati. In prav gotovo ta denarna pomoč 3 milijonov tolarjev lahko nevladni organizaciji prinese kar veliko dodatno pomoč, da bo lahko na tistih mestih, kjer je to nujno potrebno, tudi tako ali drugače vplivala, da te bodoče žrtve ne bodo ostale same ali kakorkoli deležne nadaljnjih psihičnih pritiskov.
Hvala. Gospa Širca.
Hvala lepa. Ne bi želela, da bi tudi moj glas podpore temu amandmaju izpadel tako demagoško, kot vsi glasovi, ki so sedaj do 3 milijonov so postali tako rahločutni, ker gre "samo" za 3 milijone. Vesela bi bila, če bi besedam kolegice iz Slovenske nacionalne stranke, ko je ta amandma predlagala že na matičnem odboru, vlada prisluhnila. In vsej njeni zagati, ki jo je takrat imela, ko je črpala sredstva iz proračuna varuha človekovih pravic in jo na žalost nismo mogli podpreti. Saj tudi sedaj nam ni prav všeč, da je ta program tak, ampak izglasovali ga boste vi, izglasovali ga ne boste zaradi pomoči nasilju, ampak zaradi tega, ker gre zgolj za 3 milijone.
Gospa Potrata, izvolite.
Hvala. Podprla bom amandma, čeprav tudi ta vir črpa iz iste vreče, kot so drugi, ki sodijo v ranljivo skupino ljudi. Slovenija se je zavezala z mednarodnimi akti in pogodbami, da bo posebej skrbela za ranljive skupine ljudi. In vesela bom, če bo podprt naslednji amandma. Kaže namreč, da so nekateri amandmaji obsojeni na uspeh, nekateri amandmaji pa obsojeni na neuspeh. Ta, ki govori o treh milijonih, je seveda v koaliciji podprt. Ampak povem naj vam, da smo v Mariboru na dobrodelnem koncertu v enem večeru z vstopnicami zbrali en milijon in pol in da je nevladna organizacija zbrala sedem milijonov za mariborski materinski dom. Tako, da kar zadeva to, koliko se da sredstev iz državnega proračuna, kar je sedaj s tako velikim soglasjem podprto, je ena plat zgodbe. Še enkrat pa pravim, v osnutku nacionalnega programa socialnega varstva je napisano, da namerava država povečati število postelj v varnih hišah, materinskih domovih, se pravi v tistih, ki so namenjena ranljivim skupinam ljudi, pa tudi otrokom, torej tam zmanjšuje sredstva, ne daje dovolj sredstev in zato smo morali vložiti amandma, ki bi omogočil postopno naraščanje sredstev za dejavnost, o kateri govorim in upam, da boste tako razumevajoči, spoštovani poslanke in poslanci iz koalicije, tudi za naslednji amandma. Hvala.
Hvala. Gospod Moge.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Povedanega je bilo dovolj, da se ta amandma podpre. Sam sem se pa seveda čudil ob tem, da vlada ne podpira tega amandmaja, kakšen je socialni čut ministra oziroma vlade. Ta stvar kaže na to, da posli vodijo ministra, ne minister ministrstva, kot je rekel premier. Isto velja seveda tudi za premiera v drugi stvari, v tej stvari namreč, da je vlada podprla izmed množice samo en amandma, in to je amandma koalicije, kar kaže na podcenjevanje državnega zbora s strani vlade, kaže na podcenjevanje poslancev in kaže na to, da državnega zbora vlada, takšna kot je, ne potrebuje. Mislim, da je ta nepodpora tudi k temu imenovanju zrcalo vlade, ki zamahne z levo roko, ko karkoli pride iz naših klopi in seveda misli, da je sama sebi zadostna. Mislim, da je ta aroganca vlade, ne tista, ki je je bila prejšnja vlada deležna, ampak ima ta aroganca vlade eksponent pet, to pomeni aroganca na peto potenco. Drugače si tega ne znam razlagati, glede na to, kako je vlada skrbno proučila te amandmaje in kako je tudi pri takem amandmaju, kot je ta zapisala, da ga ne podpira.
Hvala. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Jaz sem že v sami razpravi pač povedala, da bom amandma podprla, kajti logično je, saj prihaja iz Slovenske nacionalne stranke. V tem trenutku bi se seveda vsem poslanskim kolegicam in kolegom rada zahvalila za tako veliko podporo, ki jo namenjate temu amandmaju, ki vsekakor pomeni pomoč, pomoč za življenje najmlajših in najbolj ranljivih predstavnikov naše družbe in vseh ostalih, ki so žrtve spolnih zlorab in nenazadnje tudi žrtve sistema. Dovolite, kolega Kangler mi je dal prej čudovito iztočnico, upam da bomo zmogli vsi tudi v nadaljevanju korak naprej. Veste, da pripravljamo novelo kazenskega zakonika, ki bo nedvomno tudi pripomogla k večji zaščiti žrtev spolnih zlorab, in upam in pričakujem vašo podporo tudi takrat. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 22 in proti 39. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Gospa Pečanova, izvolite.
Torej, tukaj bom jaz opozorila na eno zanimivo stvar. Vlada sama, jaz sicer ne vem, za kakšen namen, ampak je znižala sredstva za usposabljanje vojnega sestava slovenske vojske, tukaj ne govorim sedaj o premiku denarja v našem amandmaju, ampak v prejšnjem, ki ste ga gladko zavrnili. Za 110 milijonov tolarjev iz točno iste postavke, kot jo je gospa Žgajner Tavš oziroma Slovenska nacionalna stranka predlagala. Zanimivo, 110 milijonov tolarjev je bilo možno znižati, zaradi bog si ga vedi česa, po mojem sklepanju verjetno za kakšno dodatno administracijo v nekem reformnem ministrstvu. Za 50 milijonov tolarjev iz tega istega zmanjšanja, kar bi vsega skupaj pomenilo 110 milijonov tolarjev znižanja že od prej plus 50 milijonov 10% znižanje, ne, to pa ni za vas, je že taka tragedija, da to sploh ni možno, ker namreč materinski domovi, kot se kaže za vas niso pomembna stvar. Sedaj seveda predlagamo, da iz usposabljanja in obrambnega sistema premaknemo denar na materinske domove. Jaz mislim, da tudi vojska potrebuje materinske domove pa mislim, da bi bilo morda dobro, ne za vojake, pač pa za njihove žene in matere mladih vojakov, zaradi tega, ker so žrtve družinskega nasilja, bog si ga vedi, kaj vse se z njimi dogaja za štirimi zidovi in zato bom seveda glasovala za ta amandma, kakor sem tudi za prejšnjega. In za vaše sprenevedanje in moraliziranje pri prejšnjem amandmaju za ušivih 3 milijonov tolarjev mislim, da je to sramota vas vseh v koaliciji.
Hvala. Gospa Širca.
Hvala lepa. Tako ta amandma, kot ta, ki mu bo sledil, bom podprla. Tukaj se je odprla neka zelo nevarna diskusija, ko smo že obravnavali rebalans za leto 2005, in ko smo se soočali z možnostjo in bojim se, da tudi s posledicami te možnosti, da se sredstva za pomoč materinskim domovom, ki so zavetje žrtev nasilja, žensk žrtev nasilja, usmerjajo zgolj v pomoč tistim domovom, ki jih ustanavlja država in se ne usmerja v nevladni sektor. Na to so nas opozorile tudi sedaj, pred obravnavo proračuna za 2006 in 2007, nevladne organizacije in rotile, sem prepričana, da nisem samo jaz bila tista, ki sem prejemala to pošto, da vendarle naj se premakne tudi v to smer, da se prisluhne politiki, ki je vzpostavljena na tem področju in investira v premajhno število trenutnih domov, kajti število nasilja nad ženskami je na žalost vsak dan večje. Tukaj je možnost, da se popravita politika, ki vidim, da ji trenutno ministrstvo za delo ne sledi več. Hvala.
Hvala. Gospa Potrata.
Materinskim domovom in varnim hišam je treba zagotoviti dovolj trdne vire financiranja. Res, da smo, hvala bogu bi rekla, pri nas še ohranili nekaj razumevanja in dobrodelnosti in znamo izbrati donatorska sredstva. Vendar pa se mi zdi, da je treba iskati za žrtve nasilja take vire financiranja, da bodo zagotovili dovolj stabilno delovanje varnih hiš in materinskih domov, ne glede na to, kdo je njihov ustanovitelj. Žal smo prepogosto priča temu, da se posamičen materinski dom ali varna hiša še ustanovi, sredstva za delovanje take institucije na daljši rok pa žal manjkajo. V resnici bi bilo bolje, če bi nam bilo dano zmanjševati število postelj v materinskih domovih in varnih hišah in bi to kazalo, da se je zavest o nesprejemljivosti vsakršne oblike nasilja nad šibkejšim razvila do te mere, da smo postali drugačni tudi v svojih ravnanjih. Dokler se pa to ne bo zgodilo, bi bilo prav, da namenimo ustrezna finančna sredstva za delovanje teh institucij. Hvala.
Hvala. Gospod Lahovnik.
Hvala lepa. Tudi sam bi rad obrazložil svoj glas, zakaj bom podprl ta amandma. Vsi smo dobili številne apele, pozive, zakaj je potrebno ta sredstva zagotoviti. Gre za materinske domove, gre za socialno politiko v naši državi. Vsi tisti, ki se pogosto trkate na prsa s tem, kako vam gre za neke moralne vrednote, kako vem gre za družino, imate sedaj možnost, da te besede prelijete v dejanja. S tem amandmajem namreč zaščitimo najšibkejše v slovenskih družinah, v tistih slovenskih družinah, kjer prihaja do nasilja. Slovenija je socialna država. V Sloveniji si moramo prizadevati za to, da bo prijazna država, prijazna družba tudi za tiste najšibkejše v naši družbi, ki so podvrženi nasilju. Zato menim, da je potrebno takšen amandma podpreti in bom amandma, ki omogoča normalno delovanje materinskih domov, podprl.
Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 39. Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Gospa Pečanova.
Hvala lepa, gospod predsednik. Pomislite, tudi ta amandma bom podprla, in sicer zaradi tega, ker ima predviden zelo zanimiv in moram reči, da tudi zelo pameten vir za to, da bo pokril premik na še bolj koristno in mnogo bolj koristno potrebno, kot je nakup streliva za poučevanje naših vojakov v streljanju. Glede na to, da ima za leto 2006 in 2006 naše ministrstvo za obrambo namenjenih za raziskovalne in razvojne namene zelo zelo velik znesek, mislim, da bi lahko našlo v tem znesku vir zato, da bo lahko vojake učilo streljati tudi s simulatorji, ne pa da bo za to trošilo dragoceno strelivo. Namreč, po mojem mnenju za to, da se nekdo uči streljati, je skoraj milijarda tolarjev daleč previsok znesek in je znižanje za 50 milijonov tolarjev kvečjemu koristno, ker bo manj smradu, manj ropotanja in manj problemov za okolico, če bodo vojaki manj streljali. Istočasno pa bo več miru, več možnosti za razvoj, več upanja na lepšo prihodnost za celo vrsto mater z otroki, ki bodo našli zatočišče v vsaj enem materinskem domu, ki bo nastal iz teh 50 milijonov tolarjev. Hvala.
Gospa Širca.
Spoštovani kolegi, kolegice! Danes je dan človekovih pravic in iz številnih obravnav, ne samo varuha človekovih pravic v tem državnem zboru, ampak tudi iz evropskih poročil, je jasno, da je nasilje nad ženskami eden izmed večjih problemov slovenske družbe. Domovi za matere oziroma za tiste osebe, ki se umaknejo pred tovrstnim nasiljem, so prenapolnjeni. Vemo, da v njih lahko živijo samo leto dni in da se potem srečujejo z novimi problemi. Vemo, da nekako nimajo več prostora, v katerega bi se lahko te matere oziroma otroci, žrtve nasilja zatekali. In poznamo tovrstne probleme. Morebiti tudi zaradi današnjega dne, bi bilo korektno ali vsaj lepo tudi na simbolni ravni, če bi danes odločali drugače in ne samo pri tistem znesku, ki se dotika, bom rekla, manjše vsote v primerjavi s celotnim našim proračunom treh milijonov, ampak nekoliko večjega zneska, pokazali vaš odnos do družine.
Hvala. Gospod Petan.
Hvala za besedo. Torej, je bilo danes izrečenih veliko stvari, pa mislim, da bom tudi ob tej obrazložitvi glasu, zakaj ne bom podprl, povedal nekatere stvari, ki se vlečejo že cel dan. Namreč, potrebe so velike in jaz sem prepričan, je za takšne potrebe, ki jih tukaj sedaj obravnavamo, vedela že tudi prejšnja, pa še predprejšnja vlada. In jaz sem prepričan, da je imela sočutje do tega, ampak očitno nekako ni šlo. Sedaj pa sledeče. Od tam, od koder se jemlje. Jaz sem malo pregledal te amandmaje, na hitro, statistično obdelal in sem ugotovil, da je natanko 80 postavk, ki jemlje na postavki, bom rekel, Slovenska vojska, da ne bom šel bolj v detajle in pa policija. Natanko in samo na vojski se jemlje približno 30 milijard. Kaj hočem s tem povedati? Tisti predlagatelji, vem, da imate plemenite cilje, ampak vsaj to bi se bili dogovorili, da ne bi eno ministrstvo, pa en del družbe, ima poseben status v državi, da ga ne bi popolnoma sesuli. Jaz se prej nisem hotel vključiti, ko je bila diskusija vroča, ampak zdaj pa moram tudi te statistične podatke povedati, to ni več resno, vsaj razdelili bi bili, zgledalo bi bolj verodostojno. To ne more biti resen pristop, če je 80 postavk, ki jemlje iz teh dveh resorjev, večina, dve tretjini iz ministrstva za obrambo ali Slovenske vojske, če hočete. In v tem je ravno problem tega. Jaz ne bom rekel, da ste zavestno to naredili, ampak ne vem, kako je sploh mogoče, da je prišlo do tega, ker potem bi tisti resor popolnoma razsuli in ga ni več. Ni ga več. Jaz bom ostal pri tem, samo pri tem opozorilu in pri tem statističnem podatku, drugega ne bom. Ker sem prepričan, da imate plemenite cilje, ampak, žal, zadeva je pa malo že neresna. Zato jaz ne morem podpreti takšnih amandmajev. Hvala.
Hvala. Gospa Potrata.
Dva amandmaja, ki govorita o isti vsebini in se nanašata na isti znesek, sem že podprla in podprla bom tudi tretjega. Ni naključje, da se ti trije amandmaji tako prekrivajo in da ni predlagatelj nobenega od teh kakšna od koalicijskih strank, čeprav so vsi poslanci in poslanke dobili isto elektronsko pošto, kot smo jo dobili mi. Ampak gre preprosto za to, da je treba prisluhniti tistim, ki imajo smisel za ranljive družbene skupine. Izgovori za to, da bi sesuli, nič se ne bo sesulo, ker nič od tega ni bilo sprejeto. Koliko je to resen pristop pri zajemanju iz tega proračunskega vira, je pa zadeva taka. Indeksi rasti so v tem delu proračuna daleč najvišji. Ali gre v vseh primerih tudi za do kraja racionalno porabo sredstev, je drugo vprašanje, tretje vprašanje pa je, ali lahko 50 milijonov res sesuje državo in njeno obrambno sposobnost, pa obljube, ki smo jih Natu dali. Hvala.
Hvala. Gospod Lahovnik.
Hvala lepa. Sam bom seveda omenjeni amandma podprl. [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]Nobelov nagrajenec za ekonomijo je dejal, da se vsaka družba sooča z omejenimi proračunskimi omejitvami. To je ponazoril s tem, da slej ko prej tudi dejavniki, ki imajo v rokah politični izbor, odločajo med dvema skrajnima možnostma. Med maslom in topovi. Tukaj danes odločamo o tem, ali bomo zmanjšali 50 milijonov tolarjev na postavki nakup streliva in ga dali za materinske domove. Zelo lahka odločitev. Za 50 milijonov tolarjev zmanjšamo nakup streliva in povečamo zaščito tistih, ki so najšibkejši v naši družbi. Zelo preprosta odločitev, ki se jo da zelo enostavno utemeljiti, zato bom seveda omenjeni amandma tudi podrl.
Hvala. Gospod Moge.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl ta amandma, k tej debati, ki je daleč od amandmajev odšla, bi rekel naslednje. Poslanci mandata 92-94 so bili pred dilemo, ali bodo kupili za 100 milijard orožja, ampak je bilo to leta 1993, ko smo res še bili ogroženi, ali bodo od tega vzeli in dali 30 milijard oziroma 27 milijard točno, da se bo vložilo v napredek države. To se pravi v šolstvo, izgradnjo šol, v malice, ali se bo dalo v nakup učbenikov, računalniško opismenjevanje in tujih jezikov. In tisti so imeli toliko razuma in duha, da so to dojeli in so razdelili ta ogromni denar na 27 milijard za področje izobraževanja in ostalo za nakup streliva, ki ga lahko sedaj na odpad odpeljete, čez toliko časa. Mislim, da tista odločitev je bila takrat zelo, zelo pametna. Sicer so takrat pisali o meni, ki sem ta projekt pač vodil tu v državnem zboru, da če bo pa prišlo do vojne, da je potem pa prvi metek namenjen meni, ker sem uničil državno sposobnost Republike Slovenije na začetku. Govoriti sedaj s tako ljubeznijo, pa s tem o oboroževanju in na drugi strani odvzemati sredstva za mlade, zaposlitve potrebnim in materam se mi pa zdi čudna. Jasno je, da celega denarja in vseh amandmajev ne bi nihče podprl, ampak lahko bi malo prerazdeli ta proračun, malo tudi na kakšne druge segmente, ki so pomoči potrebni. Tako se mi pa zdi, da je opozicija v tem parlamentu za vlado gluha in slepa in tudi za poslance koalicije. Mislim, da bi lahko našli malo več strpnosti, skupnega razumevanja in podprli tak amandma, ki bi bil koristen za posamezno skupino.
Hvala. Gospod Cvikl.
Z vsem spoštovanjem do nekaterih poslancev, ki jih je strah, kaj se bo zgodilo s slovenskimi represivnimi organi, samo dve informaciji. Vlada gospoda Janše v letu 2006 dodaja k tema dvema represivnima organoma 26 milijard. Leta 2007 pa 36 milijard. Zato seveda govoriti o tem, da bo 50 milijonov sredstev zmanjšalo obrambno sposobnost ali načelo obrambno varnost Republike Slovenije, je ali nerazumevanje dejstev ali pa preprosto ignoranca, da si še Poročevalce na odprete in seštejete dve številki. 26 milijard dodaja gospod Janša represivnim organom v letu 2006. 36 milijard v letu 2007. Zato smo rekli v včerajšnji uvodni obrazložitvi, da je to slab proračun, ker daje največ represivnim organom. Lahko jaz govorim do konca! Hvala. To so dejstva. Vse drugo je demagogija. Ali zmorete toliko moči, da od tega 50 milijonov namesto za municijo, ki bo tako ali tako, upam, zastarela, namenite za materinske domove.
Hvala. Gospod Grims, izvolite, proceduralni predlog.
Gospod predsedujoči, prosim vas, da uporabite vsa sredstva, ki so vam po poslovniku na voljo, da spravite razpravo in obrazložitve glasov v razumne okvire. Prej je ta državni zbor izgubil eno uro časa, zaradi česar bodo verjetno stroški podaljšanja sej večji, kot pa je tista 3 milijonska vsota, o kateri se je razpravljalo tako vehementno, sedajle pa spet izgubljamo že podobno količino časa z razpravo o povečevanju na postavkah za povečevanje, katerih se je ta država s splošnim konsenzom in celo plebiscitarno zavezala ob sprejetju določenih mednarodnih obveznosti. Gre za področje varnosti in za področje sodelovanja v mednarodnih organizacijah. In zato bi prosil, da na to opozorite vse razpravljavce, in da uporabite res vse možnosti, da vendarle razumno opravimo tisto, za kar smo tudi tukaj. Hvala.
Dovolite. Ne, gospod Cvikl, sedajle imam jaz besedo. Institut obrazložitve glasu se je popolnoma izrodil, priznam. Če se strinjate, da dosledno spoštujem poslovnik, bom jemal besedo vsakomur, ki bo zašel pri obrazložitvi glasu v razpravo ali celo polemiko. Glede tega pa še eno zadevo, ker smo ravno pri tej točki, dovolite. In sicer, po časovnem razporedu bi danes morali začeti že 2 točko. Ker je obrazložitev glasu še enkrat več, kot razprave, bomo morali to točko zaključiti danes in je ne bomo mogli prenesti na ponedeljek, zato ne pričakovati, da bomo ob osmih končali. Proceduralno gospod Cvikl, izvolite.
Hvala lepa. Gospod predsednik, moj postopkovni predlog je naslednji. Mi s tem vašim predlogom nimamo problema, seveda bi pa prosil, da ga poslovniško izvedete. Če bo določena skupina poslancev temu nasprotovala, tega ne bomo mogli narediti, ker še zmeraj velja ta pokora v tem državnem zboru.
To ni proceduralni predlog, ampak je zloraba poslovnika. Gospod Rugelj, obrazložitev glasu.
Hvala. Bom pa razložil po novem sistemu. Jaz tega predloga ne bom podprl, ker zdaj je tako, bi rekel, da tukaj notri je kar veliko specialistov za specialno vojno. Če bi upoštevali vse te amandmaje, ki jih je opozicija pripravila, bi mi imeli danes v enem popoldnevu razoroženo našo vojsko. Upam, da gospod državni sekretar to dobro ve. Zato ne morem zdaj s tega stališča to podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 23, proti 39. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu, Socialno varstvo invalidov, imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. gospod Rezman.
Hvala lepa. Pred kakšno uro sem napovedal, da bomo o tem govorili in poprosil, da bi se vrste LDS-a popolnile, da bi lahko svoj amandma izglasovale. Kaj veliko uspeha, [[..]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]razprava je, če mi dovoliš, bom jaz razpravljal. Na matičnem delovnem telesu smo mi ta predlog podprli, podprli smo celo tistega, ki je bil zahtevnejši, podprli smo amandma Socialne demokracije, ki je terjal izgradnjo v enem letu. Danes podpiramo ta drugi amandma, ki je nekoliko milejši, ki torej omogoča gradnjo v dveh letih, pa vendarle omogoča izgraditev tega, kar v mariborskem Polžu potrebujejo. Zakaj mi glasujemo za to? Zato, ker je prvič to nekaj, kar potrebujejo invalidi, ki so v tem domu. Drugič, bi nam bilo žal, če to ne bi bilo izglasovano, ker meni osebno bi bilo žal, ker smo vložili kar precej napora, da smo se usklajevali tudi v koalicijskih vrstah, da bi zagotovili podporo. In tretjič mi bo žal zato, ker je minister Erjavec iz Združenih držav tudi poklical in dal soglasje, da se iz postavk, ki govore o njegovem resorju, sme to oddeliti, oddvojiti za izgradnjo varstveno-delovnega centra Polž. Da ne gre samo za besede, lahko potrdim tudi na nekem primeru, ki je empiričen. V Rušah v občini, ki ji načeljujem, smo zgradili varstveno enoto delovnega centra Polž. Takrat ni bilo vehementne podpore za to gradnjo s strani današnjih predlagateljev. Sedaj smo tik pred otvoritvijo druge tovrstne enote, ki je namenjena predvsem mladim. Za obe enoti smo denar zagotovili brez velikega sodelovanja države, ampak z lastnimi občinskimi sredstvi. Morebiti je sedaj pravi trenutek, da sodeluje tudi država s svojim proračunom, in pravi trenutek, da izglasujemo ta amandma, da bodo invalidi v Mariboru dobili podobne prostore na katere čakajo 10 let.
Hvala. Gospod Milan Petek.
Hvala, predsednik, za besedo. Do sedaj sem se vzdržal vseh razprav zaradi tega, ker sem pogledoval na monitor in ugotavljal, koliko je pravzaprav še časa na razpolago, čeprav me je marsikdaj jezik srbel, da bi se vključil v razpravo pri drugih področjih. Dal sem prioriteto temu amandmaju, ki sem ga sam pripravljal, za katerega v detajle vem, kaj pomeni, in o katerem sem se uspel pogovarjati z mnogimi od vas. Gre za zelo občutljivo področje, gre za varstvo invalidov, duševno oziroma sploh motenih oseb, pravzaprav za najbolj socialno ogroženo in občutljivo populacijo. In vsi vi ste na svoje "maile" dobivali pozive direktorice te inštitucije. Piše se Sabina Petek in nima ne z Mirom Petkom, ne z menoj nobenih sorodstvenih povezav, da ne bi bilo narobe razumljeno, ampak je ena izmed najprizadevnejših direktoric javnih zavodov, ki jih poznam. Ona je smatrala, da je vredno vložiti toliko napora, da nas vse skupaj prepriča, da je ta amandma potreben podpore. Ne gre za amandma LDS-a, gre za amandma, ki sem ga jaz vložil, ker ni bilo do takrat, ko je bilo to možno, pripravljenosti nobenega od vas v koaliciji, danes mislim, da je te pripravljenosti več. Ne gre za amandma LDS-a [[....]]
Prosim, samo gospod Petek ima besedo. Malo potrpljenja, no.
[[...]]ampak gre za amandma v korist tistih, ki pričakujejo, da jim ta amandma razreši strašno, strašno alarmantne pogoje, v katerih so. Če bi nekdo danes pogledal kakšen star ameriški film, v katerem so prikazovali, bom rekel, sirotišnice, približno takšni so danes pogoji tega zavoda. Delujejo v nemogočih pogojih, delujejo v premalih pogojih, delujejo v pogojih, ki niso dostojni življenja človeka, kaj šele take populacije, kot je motena invalidna in duševno motena oseba. Oseba, ki rabi največ pozornosti, največ pomoči, da lahko prekrmari to kruto življenje, v katerega je bila pahnjena. Gre za to, da je ta zavod [[....]]Predsednik smem prositi za intervencijo?
Še enkrat prosim, gospod Cvikl, da greste na svoje mesto, gospod Lahovnik prosim [[...]]Vsaj svojemu kolegu dovolite, da govori.
[[...]]1993. leta prinesel spremembo prvih 8 pacientov oziroma gojencev do danes 183 gojencev iz cele regije. Ne gre za mariborski zavod, gre za regionalni zavod, ki sega od Šentilja do Slovenske Bistrice, od Lenarta pa do Lovrenca na Pohorju, gre za zavod, v katerem je 37 gojencev iz lenarškega področja, gre za zavod, v katerem je 24 gojencev iz bistriškega področja, torej resnično za celo regijsko populacijo, ki potrebuje to skrb. Ta zavod danes deluje v najetih prostorih. Selil bi se, če bi sprejeli ta amandma, v prostore, ki so na lokaciji bivših vojašnic, torej javnega prostora, ki ga je ministrstvo dalo na razpolago. Moram povedati, da je v to vloženo 8 let prizadevanj, od tega 5 let, od kar se je intenzivno začela priprava, od tega leto dni, kar je bil torej s sestavo sedanje vlade potrjen investicijski program. Investicijski program torej je potrjen, ima vso dokumentacijo, da se lahko še letos, če bo seveda to dogovorjeno, začne delati oziroma vodijo postopki za investicijo. Investicijski program, v katerem piše, da se bo investicija začela delati v letu 2005 in je torej ta investicijski program potrdilo ministrstvo. Ta zavod z direktorico na čelu je storil vse, kar je bilo v njegovi moči, da je torej pregledal tudi vse možne in potencialne lokacije na tem širšem področju, pregledal vrtce, pregledal šole, pregledal dijaške domove. Minister to vse ve, žal ugotovil, da tisoč 600 kvadratnih metrov prostorov ni na razpolago nikjer v nobenem od teh zavodov in da je najboljša varianta, da se kot prizidek k obstoječemu delu na tej lokaciji in zaradi tega pravzaprav nobenih dilem okoli tega več ni. Gre za področje, ki mislim, da mu v zadnjem času vsaj v tem slovenskem prostoru tudi posvečamo vedno več pozornosti in ne vem, kako bi ravnali, če bi kdo od nas imel takšen položaj, da bi imel ali delal ali pa živel z družinskim članom, ki ga je doletela ta nesreča, morebiti bi takrat politika in družbe drugače gledale na to situacijo. Zato apeliram na vse vas ravno s primerom, ki je, bi rekel, simptomatičen, ki kaže, kako se lahko situacija spremeni. V Ameriki v 60-ih oziroma 70-ih letih ravno tako niso imeli pravzaprav nobenega posluha in nobenega odnosa do te populacije, pa se je zgodilo, da je v uglednem klanu Kennedy doživel eden izmed teh ljudi to usodo in je sam predsednik Kennedy podprl vsa ta vlaganja in se je pričel proces množičnega ustvarjanja drugačne klime v družbi. In ta politika, ki jo je poosebljal Kennedy, je sprejela in ugotovila, da so v tej družbi drugačni, potrebni podpore in ta širša ameriška družba je spoznala od takrat situacijo popolnoma drugače in humanitarnost je v Ameriki seveda pojem številka 1. Upam, da je to, kar sem povedal, ne zloraba tega mojega nastopa, ampak samo argumentacija, da bi to morala spoznati v Sloveniji tudi politika, da bi torej morali spoznati najprej mi in mi smo tisti, ki lahko vplivamo na okolje, da bi to situacijo spreminjali. Torej, lepo vas prosim, tisti poslanci, s katerimi sem se pogovarjal, upam da poznate, prebrali ste vsi na internetu, kaj vam je direktorica pisala, dajmo podporo nečemu, kar mislim, da usodno ne bo pretreslo ministrstva, od katerega smo več čas govorili in za katerega smo slišali, da je minister dal nekako soglasje, da bi se v to ministrstvo poseglo. Zahvaljujem se že v naprej. Hvala.
Hvala gospodu Milanu Petku. Gospod Peče.
Spoštovani prisotni! Vprašanje odnosa tega državnega zbora do vprašanja invalidov ali pa invalidnih oseb ni na zavidljivi ravni. Če se spomnite dogodkov, ko je državni zbor ustanavljal delovna telesa, ni hotel dati delovnega telesa oziroma ustanoviti delovnega telesa, ki bi imel v okviru svojih nalog izključno opredelitev del s področja invalidnih oseb. Tudi kar se tiče odnosa vlade Republike Slovenije do vprašanja invalidov, ni na zavidljivi ravni. Kot se vsi dobro spomnite, smo v samo preteklem mesecu oziroma bolje rečeno, ste samo v preteklem mesecu sprejeli nekaj dohodninskih oziroma davčnih zakonov, ki se bodo negativno odvijali v realnosti oziroma v življenju invalidnih oseb. Slovenska nacionalna stranka, pa bom v nadalje izpuščal ime politične stranke, je v tistem momentu skušala vpeljati elastičen pristop pri davščinah, da bi bila podjetja, ki zaposlujejo invalide, oproščena davka. Enako zadevo smo poskušali uveljaviti v okviru zakona od dobička pravnih oseb, kakor zakona o dohodnini. Dovolite pa, da za nadaljevanje izpostavim predvsem potrebo po sprejemu omenjenega oziroma sedaj pred nami predloženega amandmaja. Kot je govornik pred menoj povedal, gre v primeru Polža za regijski projekt. Gre za projekt, ki je mnogo širše zastavljen kot samo lokacija na eno mestno občino. Torej zagotavlja in izpolnjuje vse tiste osnovne norme, ki so potrebne za vključevanje ljudi z določenimi hibami v čim kvalitetnejše življenje, kolikor je pač to mogoče. Rad pa bi izpostavil še štiri po moji oceni zelo pomembne informacije. Vse je bolj ali manj izpostavil tudi govornik oziroma avtor omenjenega amandmaja, ampak ravno zaradi tega, ker ocenjujem, da so zelo pomembni vsi štirje elementi, jih bom ponovil. Prvič. Kakor je bilo rečeno, gre za regijski projekt, ki zavzema, če vzamemo regijo kot geografski pojem, dobršen del Slovenije. Torej pokriva omenjena inštitucija pospeševanje oziroma vključevanje invalidnih oseb oziroma približevanje njim čim ugodnejšega in kvalitetnejšega življenja. Drugič. Vse faze investicije so se obravnavale na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Vse faze so bile odobrene na tem ministrstvu. Tretjič. Sama zadeva poteka že osem let oziroma se je investicija pripravljala že osem let. V nadaljevanju je potrebno povedati, da kar se lokacije tiče, ki je bila nam prav tako predstavljana s strani predlagatelja amandmaja, je bila predlagana in potrjena tako s strani zavoda za prostorsko načrtovanje, torej tako vsebinsko kot lokacijsko je primerna za opravljanje te dejavnosti. In četrto, kar je po moji oceni seveda zelo pomembno v smislu odločanja, jaz iskreno upam, da se bo državni zbor odločil pozitivno do omenjenega amandmaja, je to, da je bil investicijski program potrjen tudi s strani ministra, torej s strani vlade Republike Slovenije. Ocenjujem, da bi bilo več kot modro oziroma da bi bilo potrebno, da državni zbor omenjeni amandma sprejme in s tem vsaj nekoliko skuša omiliti vse tiste napake, ki jih je v sedanjem mandatu storil v razmerju do vprašanja invalidov. Hvala.
Hvala. Gospod Moge. Smo še v razpravi. Želi še kdo besedo? Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju, ki ga predlaga poslanska skupina LDS. Izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Mislil sem, da dajete besedo tem, ki se javljajo oziroma jih štejete, naj še dvignejo roko. Sam bom ta amandma naše poslanske skupine podprl, ker poznam razmere in poznam tudi program Polža. Mislim, da je več kot potrebno, da v tem obdobju, ko nismo več tako revni, poskrbimo za dnevno varstvo za odrasle osebe z motnjo v duševnem in telesnem razvoju. V Mariboru je država oddala vojašnico z vsemi zemljišči Slave Klavore v najem, da se tam ustrezno uredijo prostori za potrebe šolstva oziroma druge dejavnosti. Tako se je na teh prostorih že zgradila srednja tekstilna šola, na teh prostorih, kjer je prej bila vojašnica, se je zgradila srednja živilska šola. Obe šoli imata z oddelki približno 3 tisoč učencev, toliko da si lahko nekako ustvarite to razmerje. Tokrat bomo pa odločali o tem, da se državni zbor odloči za 112 uporabnikov, s približno gradbeno površino 1600 kvadratnih metrov za ceno 450 milijonov. Torej govorimo o investiciji, težki 450 milijonov, in mislim, da je glede na druge investicije s področja šolstva, zdravstva, kjer številke dosegajo milijardne vrednosti, od 3 milijarde pa naprej, je to res minimalen znesek, na podlagi katerega bi lahko mi pridobili te prostore in tem starejšim osebam nekako omogočili dostojno preživetje v domu, kjer bi bilo zanje ustrezno poskrbljeno. Zato je več kot primerno, da ta amandma podpremo.
Hvala. Gospod Tanko? Ne. Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovani poslanski kolegi, kolegice! Sam bom podprl ta amandma iz različnih razlogov, tudi zasebnih. Mati narava je nam več ali manj vsem v državnem zboru bila naklonjena, da smo kolikor toliko zdravi, normalni in delovno sposobni. Mati narava pa vsem ni bila tako naklonjena kot nam. In če je minister za obrambo, ki ima vpogled v svoj resor, dal soglasje, da lahko teh 151 milijonov tolarjev prerazporedimo v državnem zboru na ta transfer, potem mislim, da to lahko danes tudi storimo in pokažemo, da v koaliciji imamo posluh za to. Kot sem rekel, tem ljudem, ki so kakorkoli prizadeti, normalnega življenja nikoli v življenju ne bodo spoznali. Je pa res, da jim to življenje, kakršnegakoli imajo, lahko s pogoji dela in kvaliteto dela omogočimo, da vsaj to dobijo, kar bi jim v normalni socialni državi pripadalo. Verjamete ali ne, verjetno je malokdo med vami, ki danes tu sedi, ki bi poznal te razmere tako, kot jih sam poznam. Sam sem imel priložnost imeti družinskega člana, sestro, ki je bila od rojstva, 30 let življenja priklenjena na invalidski voziček in prav gotovo bi bila vesela, če bi se njeni takšni ali drugačni pogoji v tistem času izboljšali, da bi bila deležna vsaj takšnih prostorov kot so ti, za katere danes prosijo nas v državnem zboru, kjer odločamo, želijo, da bi jim vsaj pomagali na ta način, da zagotovimo ta transfer finančnih sredstev iz ministrstva za obrambo na socialni program, kot ga imamo v predlogu. Amandma bom podprl.
Hvala. Gospod Janc.
Hvala lepa. Po vsem tem kar sem slišal od vlagateljev in razpravljavcev, ki to zgodbo dobro poznajo v svojem regijskem okolju, in seveda po tem, kar je zelo pomembno, da je to tudi usklajeno tam, kjer vzameš denar, tudi tam je soglasje dano. In če bi več takšnih amandmajev tako pripravili verjamem, da bi jih še več danes potrdili, gospe in gospodje. Zato se mi zdi, da je to usklajeno in ni nobenega razloga, da ne pomagamo tem težjim kategorijam naših državljanov, to so invalidi in na tak način prispevamo neko skupno podporo temu projektu, ki se mu reče objekt za naše invalide. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Brenčič.
Hvala lepa. Glede na to,da sem vsaj, če nič drugega, po obrobju poznavalec področja invalidskega varstva, me bega ob tej odločitvi, kako se odločiti. Povsem normalno je, da neko politiko na nekem področju, v tem primeru na področju invalidskega varstva, kreira in vodi resorno ministrstvo, ki je za to odgovorno. In kadar se ob sprejemanju proračuna resorni minister ne odziva na tako vprašanje, se je težko poslancu odločiti, kaj pa je res v vsebini predloženega amandmaja. Jaz vem, da smo v prejšnjem mandatu na področju varstva delovnih centrov napravili veliko, da se je zastavila mreža in se jih je še kar nekaj potegnilo v zaključno fazo v ta mandat. Kako je v to vpet ta center v Mariboru, jaz trenutno ne vem. Moral bi se na to ob takem amandmaju vključiti v razpravo minister. Zato bi bilo tudi manj zlorab poslovnika ob obrazložitvi glasov, kot jih je danes prisotno, in predvsem s strani ljudi, ki so svoj čas opravljali vlogo ministra. Odločil se bom po svoji vesti. Vem, da ni korektno, da se poslanci o neki vsebino odločamo, tudi dostikrat na račun populistično nametanih zadev. Mi, tako vlada kot državni zbor in do sedaj vse vlade so za področje invalidskega varstva naredili veliko in daleč od tega za tiste, ki poznajo tudi primerjalno druge dežele, je, da rečemo, da slabo skrbimo za invalide. Hvala.
Hvala gospodu Brenčiču. Žal se minister ne more odzvati v fazi obrazložitve glasu. Besedo ima za obrazložitev glasu gospod Peče.
V imenu poslanske skupine, ampak ne zaradi pripadajočega časa, ampak ker hočemo skrajšati to sejo. Vsi poslanci Slovenske nacionalne stranke bomo predlog amandmaja podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Capuder.
V Novi Sloveniji se strinjamo, da je takšen projekt potrebno podpirati. Samo glejte, 8 let smo vedeli, da je potrebno podpirati takšen projekt in prvo leto, ko je prišla naša opcija na oblast, pridete, gospodje, s tem amandmajem in zato se bomo v Novi Sloveniji odločali po svoji vesti, ali bomo ta amandma podprli ali ne. Hvala.
Hvala. Gospod Cvikl.
Amandma bom podprl zato, ker je, kar v imenu poslanske skupine bom govoril, hvala za čas, zato, ker je to primer, kako bi pravzaprav se moral proračun sprejemati. Najprej 250 amandmajev poslanci niso napisali kar tako, ampak v skladu z zakonom, v skladu s poslovnikom državnega zbora. To, kar je manjkalo, je manjkala obravnava na matičnem delovnem telesu, predvsem pa je manjkalo to, da bi vlada resno pogledala vsebino amandmajev. Kolegi poslanci v klubu, ki so napisali ta amandma, so se zelo potrudili, na dveh straneh je ta obrazložitev. Od vlade pa dve besedici. Ne podpira. Jaz mislim, da bo potrebno razmisliti, ali je to pravi način delanja in pripravljanja proračuna, mogoče bi bilo bolje, da bi razprava in sprejemanje amandmajev bilo bolj vsebinsko, ampak ne pa misliti, da ni prav tukaj in danes odločanje po lastni vesti. In tudi ni nič neobičajnega, da imamo ob tem proračunu približno 150 amandmajev in o proračunu za naslednje leto še 100 amandmajev. Leta 1998, 1999, 2000 je bilo po 400 amandmajev in več kot dva, trije so bili sprejeti. In zato je podprtje tega amandmaja pravzaprav odraz, ali so poslanci vendarle uspeli tudi v sodelovanju z izvršno oblastjo narediti tisto, kar bi morala izvršna oblast narediti, ko je amandma prejela v obravnavo. Naj spomnim tiste, ki so v ponedeljek približno 9 ur obravnavali, da v ponedeljek nismo imeli niti mnenja vlade, samo ustno je bilo povedano: "Ne podpiramo." Danes vsaj piše, ampak beseda je ista, "ne podpiramo". Dvomim, da je kdo od ponedeljka do včeraj, ko je vlada to sprejela, sploh prebral vsebino amandmaja. Zato bomo v poslanskem klubu amandma, ki je korekten, korektno pripravljen, ki daje za prave stvari, podprli. Rešuje 120 odraslih, potrebuje pa polovico manj denarja, kot jih bo porabilo 10 krat manj reformistov. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Mikolič.
Hvala lepa, predsednik. Proceduralno. Jaz prosim, ker ne razumem, prej ste dejali, da se boste striktno držali pravil, kdaj je obrazložitev glasu oziroma kdaj je proceduralni predlog in ne razumem, zakaj niste prekinili spoštovanega kolega Cvikla, ker mislim, da samo zadnja dva, trije stavki so bili, ne, da mislim, ampak sem prepričan, da samo zadnja dva ali trije stavki so bili v kontekstu obrazložitve glasu, zato bi prosil, da se tega res držimo.
Gospod Mikolič, niste me razumeli. Jaz sem samo povedal, da se je pač ta inštitut obrazložitve glasu izrodil. In da vsi razpravljate in izvajate polemiko v obrazložitvi glasu, nazadnje pa rečete, podprl bom ali pa ne bom podprl amandma. Če bi striktno to delal, potem se zavedajte da bi, ne vem če bi desetini vam dovolil besedo ali je ne bi prekinil. Zato žal pač nadaljujemo tako, kot je, in bomo pač nekoliko dlje sedeli, kar ni nič hudega. Gospa Uhanova, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom pa že na začetku povedala, da bom ta amandma podprla, ne glede na to, kdo ga je predlagal. Zdi se mi, da je prav, poleg tega pa smo dobili tudi nekako dovoljenje od obeh ministrov, ministra za socialo, družino in pa ministra za obrambo, da se bosta nekako zmenila in porazdelila ta denar in se mi zdi, da je prav, da ga podprem.
Hvala. Gospod Rezman.
Jaz še enkrat povem, da bom seveda ta amandma podprl iz petih razlogov. Prvič zato, ker ga sam osebno in iskreno podpiram. Drugič zato, ker ga podpira minister za obrambo. Tretjič zato, ker je amandma, ki ga je napisala direktorica in obrazložitev tako tehtna, da jo najbrž smemo in moramo verjeti. Četrtič zato, ker je cela vrsta tudi koalicijskih poslank in poslancev takšnih, ki bodo to podprli. In petič zato, ker na vse doslej povedano lahko trdim, da to, kar bom zadnje rekel, to pa upam in verjamem v to, ker tudi ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve to podpira.
Hvala. Glasujemo. Prekinjam. Ne, dvignil je roko takrat, ko sem šel proti displaju. Imate proceduralen predlog?
Ja.
Prosim.
Gospod predsednik, predlagam, da odredite 15 minut odmora za posvetovanje.
Nadaljujemo ob 20.25 uri, pet minut do pol devetih.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s sejo. Prosim, da zasedete svoja mesta. Predlagatelja prekinitve sprašujem, ali želi obrazložiti stališče? [[Ne.]] Glasujemo o amandmaju številka 1. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 47, proti 5. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanka skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 22, proti 37. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu, Socialno varstvo starih, imamo štiri amandmaje. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Socialno varstvo materialno ogroženih imamo en amandma. Odpiram razpravo. Razprave ni. Jo zaključujem in prehajamo na glasovanje o amandmaju, ki ga predlaga poslanska skupina LDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 18, proti 41. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2711, ministrstvo za zdravje. V podprogramu Investicijska vlaganja v bolnišnice imamo tri amandmaje. Odpiram razpravo. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala. Kolegice in kolegi. V Slovenski nacionalni stranki smo vložili že nič kolikokrat v preteklih petih letih, toliko se spomnim nazaj, prej me tako ali tako ni bilo, tudi tokrat amandma za Splošno bolnišnico Trbovlje. V današnjem uvodu nisem za nalašč uporabil beseda, da je bila že nič kolikokrat s strani vlad, ne vlade in državnih zborov "nategnjena". Sedaj bom obrazložil zakaj. V proračunu za leto 2002 so bila vključena sredstva za investicijska vlaganja v Splošno bolnico Trbovlje, projekt ima svojo številko, oznako in je bil narejen v višini 1,3 milijarde tolarjev. Z amandmajem pa je bilo v proračunu dodeljenih še 50 milijonov tolarjev za urgentno reševanje problematike kirurgije. V rebalansu proračuna za leto 2005 se je vir za investicijska vlaganja v bolnico Trbovlje spremenil. Prenesel se je iz proračunskih virov na druge vire v višini 972 milijonov, 345 milijonov pa je imelo še vedno vir v državnem proračunu. Po predlogih proračuna za leto 2006 in leto 2007 pa se je vir investicijskih vlaganj za potrebe bolnice Trbovlje spet spremenil. Potrebna sredstva za izgradnjo nove bolnišnice v višini 6,4 milijarde naj bi bila zagotovljena z javno zasebnim partnerstvom. Odlično. S tem bi se strinjali pravzaprav vsi - 50 tisoč prebivalcev statistične regije Zasavja. To bi bilo enkratno, problem rešen in danes bi bil jaz tukaj miren in tiho. A zgodba se konča s tem, da v Sloveniji še ni normativne ureditve javno zasebnega partnerstva, v Sloveniji še niso znane oblike partnerstva glede na način in delež sodelovanja, prav tako ni znano oziroma ni izdelan test izvedljivosti projekta z vidika uporabe partnerstva, ni izdelan sistem učinkovitega in nadzora nad zasebnim partnerjem pri izvajanju javnih storitev, niso izdelani standardi kakovosti storitev in samo en velik vprašaj ostane, kaj se bo zgodilo po sedmih, osmih, devetih, desetih letih kalvarije s splošno bolnico Trbovlje. Zato ta amandma, ne iz pohlepa, ne iz nagajanja, ne iz, ne vem, vsako leto je ista zgodba. Ampak po šestih letih, veste, vam preseda, vsem nam, Zasavčanom pa še najbolj. Zato sem prepričan, da morajo biti zagotovljene kvalitetne in dosegljive zdravstvene storitve v bolnišničnem zdravstvu v domačem kraju iz naslova javnih sredstev, tako kot je, dokler ne bo drugače. Vemo pa, če ni zakonske osnove, lahko stokrat govorimo o PTP-ju, "Public Private Partnership" javno zasebno partnerstvo itn. Še celo, kolikor se spomnim, je, seveda ni pristojen za to minister za finance, ampak je obljubil, da bodo storili vse, da bi bila ustrezna normativna zakonodaja sprejeta še letos. Torej imamo nič. Po sedmih letih že spet nič. Zato ta amandma in za 50 tisoč ljudi iz Zasavja zahtevam kot njihov poslanec, da je urejeno bolnišnično zdravstvo, ne tako, kot je, ampak normalno urejeno. Če ne bo zakonodaje, če ne bo financiranja javnega zasebnega partnerstva, potem je dolžna po zakonu za to poskrbeti država.
Hvala. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik! Me veseli, da je predstavnik vlade prišel. Torej lastnina države, bolnica, je atribut slehernega mesta. Tega ni treba posebej poudarjati. Vendar država se obnaša do teh bolnišnic, kot da jih ne potrebuje in jih niti ne vzdržuje. Jaz sam se pridružujem besedam gospoda Baroviča in ugotavljam tudi, da v sežanski bolnici ni nič bolje kot v trboveljski, novomeški, jeseniški, mariborski, celjski. Govorim o bolnicah, ki sploh niso dobile tistega, kar so potrebovale po letnem planu za investicijsko in tekoče vzdrževanje. Sežanska bolnica ni dobila niti tolarja, čeravno ji je ta vlada dolžna 70 milijonov tolarjev, ker so s svojim programom naredili presežek opravljenega dela, ker ni bila cena revalorizirana in dejansko tega denarja ne morejo od vlade dobiti. Glej ga zlomka, vlada je celo povečala obseg dovoljenega dela, čeprav vemo, da so pogoji v tej bolnici nemogoči. Streha pušča, instalacija je še iz italijanskih časov, to bolnico je odpiral še diktator Mussolini in dejstvo je, da v bistvu so tudi okna in vrata iz tistih časov, da ne govorim o kotlovnici, ki je takšna, da pušča na vseh krajih. Minister in državni sekretar tukaj prisotni so si ogledali stanje v bolnici. In ministra sem takrat vprašal: "Gospod doktor, bi vi želeli v taki bolnici delati?" Pa mi je zmigal z glavo, da ne. Torej, obljube so padale na obisku. Od teh obljub ni bilo storjeno nič. Sprašujem vas, spoštovani poslanci, ali boste dovolili, da se država tako malomarno obnaša do svoje lastnine. Ta bolnica, pa tudi mnoge razvijajo svoje programe. V Sežani smo razvili nov program speloterapije, dialize in dejansko imamo tudi program nege. Pa vendar država ne najde denarja za tisto nujno vzdrževanje, ki bi bilo po neki povsem normalni logiki nujno in tekoče. Predlagam vam, da v bistvu razmislite, ko govorimo o tem, kje bi dobili ta sredstva, kajti vojsko ne bo hudič vzel, če bo imela za to en top manj. Hvala lepa.
Hvala gospodu Prijatelju. Želi državni sekretar besedo, ali boste na koncu? Gospod Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Mi v poslanskem klubu LDS smo ponovno vložili amandma, ki bi namenil bolnišničnemu zdravstvu, predvsem pa investicijam v javne zdravstvene zavode tisti denar, ki ga je v proračunu na tej postavki že bilo mogoče videti. V uvodni obrazložitvi k temu proračunu je bilo rečeno, kakšen velik dvig je možno opaziti na področju zdravstva, hkrati pa ni bilo povedano, da smo z rebalansom proračuna za leto 2005 velik del sredstev za te postavke tudi odnesli. Veliko sredstev je bilo zmanjšanih ravno na tej postavki investicijska vlaganja v javne zdravstvene zavode, saj je bilo zmanjšanje sredstev za več kot 2 milijardi. Danes se že srečujemo s posameznimi amandmaji, glede na posamezne bolnišnice, kajti mi imamo zakon, ki govori, da do leta 2008 o vlaganjih v javne zdravstvene zavode. Sredstva se tukaj krčijo in opozorila, ki tukaj gredo, gredo seveda v tej smeri, da bo takšnih konkretnih posameznih amandmajev seveda z leti bistveno več, kajti vlaganja na tem področju zelo zaostajajo za potrebami. Če k temu dodamo še potrebno opremo, ki bi jo bilo mogoče investirati skozi ta sredstva, potem je seveda zgodba popolnoma jasna, da na tej točki sredstev bistveno primanjkuje. Mi želimo z amandmajem seveda vrniti to, kar je bilo že z rebalansom odvzeto, da se dinamika investicij tako v bolnišnice, v zidove kot v opremo seveda bistveno poveča in da bomo lahko to, kar je bilo že dogovorjeno in usklajeno v preteklih letih, tudi naredili. Želimo si, da bi za podporo k temu amandmaju seveda si želeli, da bodo projekti izgradenj posameznih javnih zavodov, med katerimi bi želeli, da bo v prioriteti tudi urejeno s pediatrično kliniko v Ljubljani in z vsemi ostalimi bolnišnicami širom po Sloveniji moč reči, da je vlaganj kljub temu, če bomo ta amandma sprejeli še vedno manj od tega, koliko vlaganj bi bilo potrebnih. Hvala lepa.
Hvala gospodu Germiču. Še predstavnik ministrstva za zdravje. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi kratko obrazložitev, zakaj vlada teh amandmajev ne podpira. V tej predstavitvi je šlo nekoliko za mešanje dveh sistemov, sistema, o katerem danes tu razpravljate, to je o proračunskem financiranju, in pa tistem drugem delu, od koder se financira program. Sredstva, ki so predvidena za investicije v bolnišnice pa tudi na primarno raven, kot ste lahko videli, se povečujejo, so višja in lahko zatrjujemo, da bomo projekte izpeljali v terminskih planih, kot smo napovedali. Če začnem pri zadnjemu poslancu, pri poslanski skupini. Vztrajamo in obljubljamo, da projekte, ki ste jih omenili, pediatrična klinika, onkološki institut, nevrološka klinika bodo izpeljani tako, kot je obljubljeno. Pediatrična klinika na začetku leta 2007, ostala dva v letu 2006 in še številni drugi, kajti gremo na povečano učinkovitost delovanja sektorja. Če navedem samo nekaj številk. V prvih 10-ih mesecih smo povečali preobremenitve na razpoložljivih virov na preko 14 milijard. Že evidentiranih odredb je nekaj čez 11 milijard, skratka, pomembno smo povečali. Preobremenitve so 2.25 krat višje, kot so bile v lanskem letu, torej za časa prejšnje vlade, preobremenitve za 1.7-krat večje. Sredstva, ki so, se za to tudi namenjajo. Želimo te projekte izpeljati. Samo namenjati sredstva in sredstva ne uporabljati, bi bilo tudi obremenjujoče za proračun. Glede opreme, ki je bila omenjena, tudi tu so pomembni premiki. Naj opomnim, dva linearna [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[..]]nuklearno magnetna resonanca, kompjuterska tomografija, številni rentgenološki aparati v nekaterih bolnišnicah, pa ne bom več o tem zadnjem delu. Kar se tiče vprašanja, ki je bilo namenjeno za Trboveljsko bolnišnico, naj poudarim, da se zaključuje projekt, kjer bo potrebno postaviti bolnišnico na novo. Torej ta predlog, ki ste ga poslanci predlagali, bi omogočal samo rekonstrukcijo, vendar to ni prava rešitev, kajti strokovnjaki menijo, da je potrebno postaviti bolnišnico na novo. Opravljen je projekt, ki ocenjuje, kakšen program naj bi ta bolnišnica v naslednjih desetih letih opravljala. Stremimo za tem, da bi v okviru sedanje zakonodaje lahko opravili in zgradili projekt, opremili in verjetno predali nekomu v upravljanje zgradbe oziroma če bi do tega prišlo leta 2008 samo z neke vrste leasingom, zgradbo in opremo. Predstavniki bolnišnice Trbovlje zelo tvorno sodelujejo pri tem projektu, sam predsedujem tej skupini in delo naj bi se končalo v naslednjem letu. Kar se tiče Sežane, težko sprejmemo, da je to nek pastorek ali da smo nanje pozabili. Iščemo in našli smo pomembne nove vsebine v letošnjem letu, ni res, da programa ne bi dobila, ampak toliko programa, kolikor ga je zmožna in sposobna opraviti, toliko programa smo tudi bolnišnici namenili. Če pa bi v celoti želeli projekt zaključiti, kamor sodijo verjetno tudi investicijske naložbe bo potrebno razmišljati o popolni vsebini bolnišnice v Sežani, torej poleg podaljšanega bolnišničnega zdravljenja verjetno še kakšne druge vsebine. Če sklenem, vlada predlaganih treh amandmajev ne podpira.
Hvala. Gospod Prijatelj, izvolite.
Spoštovani državni sekretar! Ko govorimo o tem, bodimo točni. Podali ste, da podpirate nove programe. Dializa je povsem nov program v sežanski bolnici, pa vendar ga je financirala v bistvu lokalna skupnost, da ne rečem podjetje, gradbeno podjetje. Kompletno je vse narejeno na leasing, razen tega, kar je vašega, je v bistvu izdana koncesija za opravljanje te dejavnosti. Programi. Seveda, vi ste povečali program v sežanski bolnici, vendar v obupno slabih pogojih, niste pa plačali dolga, ki ga imate iz preteklosti. Prej sem govoril, 70 milijonov ste dolžni bolnici, spoštovani sekretar, 70 milijonov iz tega povečanega dela v preteklosti, ki je bil opravljen in za nerevalorizirane cene iz preteklih let. In tukaj smo kar vsi gluhi. Seveda, vi boste zdaj to povečali z dovoljenim povečanim obsegom dela v obupnih slabih materialnih in ne vem kakšnih pogojih. To je nerazumljivo. Saj se ne more večji obseg dela delati, če pa ni pogojev. Ribič, če nima ribiške palice, pač ne more loviti ribe. Hvala lepa.
Hvala. Ja, izvolite, verjetno replika, izvolite.
Spoštovani gospod poslanec! Bom zelo kratek. Kar se tiče programa dialize, se je vodstvo bolnišnice Sežane zavezalo, da bo ta del investicij pokrilo samo. Kar se tiče pa programa in dolga, to ni dolg ministrstva za zdravje oziroma proračuna, ampak gredo sredstva iz obveznega zdravstvenega zavarovanja in naj vsa nekako pomirim, bolnišnica Sežana je vključena v konvergenčni program, kjer bomo strmeli za tem, da bomo del programa, ki je bil realiziran in je lahko pripeljal do določenih izgub, tudi v najkrajšem času sanirali.
Hvala. Besedo dajem še predstavniku ministrstva za obrambo.
Hvala lepa, gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci. Želel bi se dotakniti dejstva, da ta točka zoper zajema na področju sredstev za Slovensko vojsko, konkretno na področju usposabljanja vojne sestave Slovenske vojske. Poudaril bi rad, da je v letošnjem letu Slovenska vojska dosegla na področju pogodbene rezerve številko tisoč 500 pripadnikov. In gre v skladu s programi na tem področju. V primeru, če se sredstva, tako kot v tem konkretnem primeru, prelivajo drugam, to ne pomeni samo, da v naslednjem letu mi ne moremo nadaljevati z aktivnostmi in postopki popolnjevanja pogodbene rezerve naprej, ampak bomo celo te pogodbe, ki smo jih sedaj pred kratkim praktično s pogodbeniki podpisali, verjetno morali zavrniti in jih praktično odpovedati, kar mislim, da bi bilo za proces profesionalizacije Slovenske vojske zelo negativno. Tako da pri vseh postopkih, ki tečejo na področju ambicij, kaj naj se še vse Slovenski vojski vzame in obrambnemu sistemu, mislim, da bi vsaj od kakšnega od teh amandmajev se lahko odstopilo in ne izhajalo iz prevelikih pozicij, s katerimi bi praktično procese, ki so bili konsenzualno dogovorjeni tudi v tem državnem zboru, bilo možno izvajati tudi naprej. Hvala lepa.
Hvala gospodu Žnidaršiču, državnemu sekretarju na ministrstvu za obrambo. Gospod Cvikl.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Rad bi se predvsem zahvalil predstavniku vlade, ker to, kar je seveda gospod državni sekretar z ministrstva za zdravje govoril, je bila prva vsebinska diskusija in odgovori posameznih predstavnikov vlade. Ne morem pa mimo tega, da je vseeno potrebno paziti, da če je že vlada enkrat prevzela dolgove javnih zavodov, kako zagotoviti z ustrezno vsebinsko strukturo in z omejevanjem njihove porabe to, da ne bi še enkrat prišlo do povečevanja teh dolgov in prevzemanja v državni proračun oziroma slovenske javne finance. To smo lani oziroma letos naredili mimo slovenskih javnih financ, tako imenovanim neto konceptom, naredili smo zaradi seveda določenih obveznosti, ki so bile sprejete. Prav pa je, da se sedaj vendarle sredstva in poraba omejuje glede na dane možnosti in v tem smislu so amandmaji korektni in mi jih bomo podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Prijatelj.
Hvala spoštovani predsednik, samo dva stavka še. Torej še enkrat bi rad poudaril, da gre vendarle za lastnino države. Država ima v lasti to bolnico in dolžna jo je vzdrževati. In ne nazadnje, lahko popravite tudi napako iz preteklosti, če se spomnite, gospod državni sekretar, vas takrat ni bilo tam, za to zadevo pa veste, bolnici Sežana so bile odvzete posteljne kapacitete za zdravljenje pljučnih bolnikov in dodeljene Izoli in Šempetru, pa tam niti pulmologa niso imeli. In danes, danes, ko bi lahko v bistvu takrat s tistim denarjem marsikaj postorili, imamo tako stanje, kot ga imamo. Za to ste krivi tudi vi na ministrstvu. Oprostite, tako je. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 37. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Program varovanja in krepitve zdravja, zmanjševanja razlik v zdravju in razvojno raziskovalna dejavnost, imamo en amandma. Opiram razpravo. Gospod Germič.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Torej naš amandma se naslavlja na preventivne programe, torej na programe varovanja in krepitve zdravja, zmanjševanje razlik v zdravju in razvojno-raziskovalna dejavnost. Torej, tukaj gre predvsem za to, da bi bilo potrebno zagotavljati dodatna sredstva za podporo organiziranim družbenim strukturam, ki ravno na področju preventivnega zdravja opravljajo zelo velike dejavnosti. Samo ko ste, gospod predsednik, imeli tukaj sprejem za določene skupine, ki so govorile o določenih boleznih, ste videli, kako široko je to gibanje, ki je govorilo samo o eni specifični skupini. In ko smo lahko poslušali, kakšne so njihove aktivnosti, če omenjamo samo določene skupine, recimo, z boleznijo raka, smo lahko ugotovili, da bi s podporo njihovih dejavnosti lahko na preventivnem področju naredili izredno izredno veliko in da so te skupine, ki so zelo dobro organizirane, pravzaprav brez sleherne ali pa zelo minimalne pomoči, ki bi jim lahko omogočale bistveno boljše delo. In seveda njihovo bistveno boljše delo bi bilo treba stimulirati samo do tega, do te stopnje, kjer bi lahko normalno delovali, in prepričani smo, da bi takšen pristop rezultiral v bistveno manjši obolelosti, kar bi na drugi strani omogočalo velike prihranke. Seveda, v tej smeri smo predlagali ta amandma in prosim, kolegice in kolege, za podporo. Hvala lepa.
Hvala gospodu Germiču. Gospod Veber.
Hvala za besedo. Tudi Socialni demokrati podpiramo ta amandma in upamo, da bo s tem tudi velik prispevek k današnjim amandmajem, ki smo jih predlagali. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 39. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3911 ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. V podprogramu Znanstvenoraziskovalna dejavnost imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Gospod Veber.
Hvala za besedo. Imamo še 2 minuti časa za razpravo, tako da je prav, da poskušamo opozoriti, da si v Socialni demokraciji zavzemamo za to, da se resnično več vlaga v znanstveni in tehnološki razvoj. Gospodarsko najrazvitejše države, to sta Japonska in Amerika, vlagajo nekje okoli 3% BDP v ta namen. Tudi v Sloveniji mislimo, da moramo slediti temu trendu. Sicer sredstva, ki jih jemljemo jemljemo spet na ministrstvu za obrambo, in sicer na področju razvoj in raziskave. Glede na to, da tudi Amerika dela veliko na razvoju in raziskavah, bomo mogoče lahko katero od njihovih dognanj povzeli in ne bo potrebno toliko vlagati v vojaško tehnologijo oziroma razvoj in raziskave, pač pa več na področju ostalega gospodarstva. Zato mislimo, da je ta amandma resnično eden od tistih, ki se ga lahko sprejme. Kajti brez znanja, brez vlaganja v raziskave, v tehnološki razvoj si nikakor ne moremo predstavljati, da bo Slovenija prišla v krog najrazvitejših držav na način, da bo izpolnila tudi lizbonsko pogodbo, strategijo in tudi vsa ostala prizadevanja, za katera velikokrat slišimo, da so nujna, če želimo držati korak za razvitimi državami. Torej, namenimo sredstva za raziskave in razvoj namesto v vojaško dejavnost v gospodarsko dejavnost, in ta amandma to omogoča, in sicer v višini 500 milijonov, kar zagotovo je vsaj en lep korak za nadaljnji razvoj naše tehnologije. Hvala.
Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju, ki ga predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 13, proti 39. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, ki ga prav tako predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 13, proti 39. [[Za je glasovalo 13.]] )Proti 39.) Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. V podprogramu Informacijsko-komunikacijski sistem, imamo pet amandmajev. Odpiram razpravo.
Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na glasovanje o petih. K razpravi, kolega Moge. Izvolite, prosim.
V poslanski skupini smo ta amandma predlagali zato, ker hočemo izboljšati finančno stanje in s tem dejansko zagotoviti nadaljnje razvojne možnosti in nemoteno delovanje javnega zavoda Arnes. Znanstvenoraziskovalne, izobraževalne sfere morajo imeti zmogljiv dostop do interneta, predvsem pa do povezave mednarodne mreže akademskih omrežij. Z amandmajem zvišujemo predvidena sredstva v proračunu v letu 2006 za 13 milijonov in s tem vračamo višino sredstev na tisto, kot je predvidela prejšnja vlada v proračunu za leto 2005. Ta vlada ima veliko ambicijo, da bi imela elektronski naslov na www strežniku in da bi se seveda [[...]]
Čas poslanske skupine je potekel. S tem zaključujem razpravo k petim amandmajem. Prehajamo na odločanje o vseh petih amandmajih, logično vsakem posebej. Prehajamo torej na glasovanje k prvemu amandmaju. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 55 poslancev, za je glasovalo 16, proti 39. [[Za je glasovalo 16.]] )Proti 39.) Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 55 poslancev, za je glasovalo 17, proti 38. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno število 3, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Poslanec Moge, v imenu poslanske skupine? V vašem imenu. Izvolite, prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi. Tudi ta amandma je vložen z namenom, da gre za širši okvir projektov na področju pohitritve obstoječih internetnih priključkov na osnovnih in srednjih šolah. Vsi se zavedamo tega, da smo na dolgo in široko govorili, da hočemo na vsako študentsko posteljo seveda tudi priključek na internet. Mi ta sredstva z amandmajem zvišujemo za 30 milijonov slovenskih tolarjev in zdi se mi, da bi, če bi ta denar bil na voljo, lahko ta mrežo priključkov na internet, kjer je sedaj povezanih okoli 5 tisoč študentov, študentskih ležišč, povečali tako, da bi čez dve leti prišli na 10 tisoč, kar bi zadostovalo seveda za vso študentsko populacijo v Republiki Sloveniji. O vlogo dostopa do interneta študentski populaciji menda ni treba govoriti, kajti dosti storitev, ki so jih prej nudili učbeniki, dosti pedagoškega procesa, ki je bilo prej narejenega v predavalnici z zapiski, se sedaj seveda prevzame z interneta. In če bi pač ta amandma podprli, gre pa samo za dodatek 30 milijonov slovenskih tolarjev, bi dosegli to, da bi čez 2 leti imeli vsi študentje v študentskih domovih dostop do interneta, zato vas prosim, da to podprete.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem oziroma o amandmaju pod zaporedno številko 4, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 5, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 39. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo na odločanje in razpravo v podprogram Programi za pospeševanje tehnološkega razvoja gospodarstva, kjer imamo dva amandmaja. Razpravo bomo vodili o obeh amandmajih istočasno. Prvi amandma je od poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi amandma je od istega predlagatelja. Kdo želi razpravljati? Nihče. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Odločali bomo prvo o prvem amandmaju predlagatelja poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 5 istega predlagatelja, to je poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi prehajamo na razpravo o amandmajih v okviru podprograma Visokošolsko izobraževanje, kjer imamo prav tako dva amandmaja, prvi amandma je amandma poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi amandma od poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi razpravljati? Kolega Petan izvolite.
Hvala za besedo. Želel bi povedati, da bolj ko se bližamo koncu, bolj ugotavljam, da sem imel prav, da amandmajev, tistih, ki jih nisem podprl, da sem prav storil. Namreč, tu je zopet amandma, ki jemlje ministrstvo za obrambo 500 milijonov. Če bi prej bil verjel v tisto, kar so predlagatelji teh amandmajev govorili, da bi bilo dobro, da bi jih potrdili, potem bi bili zdaj na takšnem, da bi Slovenska vojska morala prodati vse valuke, vse pilatose, vse puhe, vse hamerje, edino M48 bi lahko obdržali, pa vse vojašnice bi lahko prodali, obdržali bi lahko edino Poček, kjer bi postavili šotorišče za slovensko vojsko, ker s takšnim denarjem se v bistvu ne da več delati. Pa tudi minister ne bi mogel telefonirati iz Amerike, ker ne bi imel več telefona, pa tudi v Ameriko verjetno ne bi mogel več potovati. Zato tudi sedaj tega amandmaja ne bom mogel podpreti, ker je zadeva resno popolnoma neresna. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Odločali bomo prvo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] S tem ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije. Kolega Moge, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Ta amandma smo vložili z ambicijo, da je potrebno več sredstev na podiplomskem študiju sploh sedaj, ko študentje študirajo še po starem sistemu in ne po "Bologni". To pomeni, pridejo do diplome, do takrat jim država vse financira, na podiplomskem, magistrskem in doktorskem študiju pa teh sredstev očitno zelo zmanjka in tudi ljudi s tem nazivom imamo za današnji čas premalo. Vse stranke smo nekako se dogovarjale, da bomo ali potem, ko bo uveden bolonjski sistem študija, drugo stopnjo študija poskušala država kriti s 60% stroškov, če ne celo, da bi v celoti pokrila ta sredstva. S tem amandmajem, če sprejmemo, bi pa tej generaciji, ki je med temi, ki bodo začeli po "Bologni" študirati, in med starimi, ki izvajajo stare študijske programe, seveda pomagali pri tegobah, ki bodo nastale, ko bodo šli v podiplomske študije, za katere pa vemo, da dandanes res niso poceni. Zato bi vas prosil, da ta amandma podprete.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih v okviru podprograma Podiplomsko izobraževanje. Tu imamo vložena dva amandmaja. Prvi je amandma poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi je amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi razpravljati? Nihče. S tem tudi zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o prvem amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dva, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije. Kolega Moge, izvolite.
V imenu poslanske skupine, ker ta amandma je pa zelo pomemben. Jaz mislim, da zaradi neodgovornega odnosa slovenske vlade bomo Mohorjeva družba v Celovcu, kot kaže, letos prisiljena prodati študentski dom Korotan na Dunaju in tako bomo ostali brez slovenskega študentskega doma sredi Dunaja, izgubila pa se bo tudi slovenska kulturna dejavnost, ki je do sedaj potekala v Korotanu. V domu že dolgo stanuje večino študentov iz Slovenije in ne koroški Slovenci, v lanskem šolskem letu je bilo njihovo razmerje 52 Slovencev in 10 teh, iz Koroške. Skupna nastavitev omogoča študentom vsakdanje sporazumevanje v maternem jeziku, kulturne dejavnosti in prireditve, pa stik s slovensko kulturo iz zamejstva, izseljenstva in matice. Ta hip na Dunaju študira okoli 200 študentov iz Slovenije, od katerih jih je četrtina v Korotanu, kot sem prej povedal. Verjetno bo v prihodnosti čedalje več študentov iz Slovenije del ali ves študij opravljalo v tujini. Dunaj bo slej ko prej ostal ena od prvih izbir tako zaradi geografske bližine in sorodnosti kulture kakor zaradi zgodovinske povezanosti. Nekaterih študijskih smeri, zlasti glasbenih, v katerih velja Dunaj za eno svetovnih prestolnic, slovenska univerza ne premore. Korotan je tudi eno od prizorišč promocije slovenske kulture v avstrijski prestolnici. Tako kot imajo Slovenci v Buenos Airesu naselje San Martin svoj dom, tako so imeli tudi Slovenci dolga leta pribežališče v Korotanu na Dunaju, zato vas prosim za podporo tega amandmaja. Ne gre toliko za pomoč Slovencev kot za simbol, ki ga predstavlja Korotan na Dunaju.
Hvala. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 v okviru podprograma Podiplomsko izobraževanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Prehajamo na podprogram Študijske pomoči. Tudi tu imamo vloženih štiri amandmaje. Prvi prihaja s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, drugi prav tako, tretji s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke in četrti s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram razpravo o vseh štirih amandmajih hkrati. Kdo želi razpravljati? [[Nihče.]] S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmajih. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za ja glasovalo 20, proti 39. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dve, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko tri, predlagatelj je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko štiri, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za šolstvo in šport. V okviru podprograma Osnovno šolstvo imamo vloženih 5 amandmaje. Odpiram razpravo o vseh petih amandmajih. Kolega Zagorac.
Hvala za besedo. Bom zelo kratek. Z amandmajem pod zaporedno številko 3 bi novi, krasni gabariti oziroma okostje nove osnovne šole v Jerenini dobilo tudi vsebino. Se pravi, s sprejetjem tega amandmaja bi otroci, katerim je bilo obljubljeno, da bodo lahko novo šolo obiskovali že septembra letošnjega leta, to dejansko lahko začeli obiskovati spomladi. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Odločali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 1, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. Ugotavljam, da amandma ni sprejet. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 2, predlagatelj je poslanska skupina socialnih demokratov. Poslanka Majda Potrata, izvolite.
Hvala. Želim obrazložiti amandma, ki je pred vami. Za 55 milijonov gre, ki bi jih bilo treba zagotoviti za gradnjo telovadnice pri osnovni šoli Franca Rozmana Staneta v Mariboru. Mestna občina Maribor je zagotovila potrebna sredstva, po tistem določenem deležu, ki ga naj bi država sofinancirala za gradnjo telovadnice pri osnovni šoli, bi bilo treba zagotoviti ta denar zato, da bi investicija bila lahko pravočasno končana. Ta sredstva niso zagotovljena niti v proračunu za leto 2006 niti v proračunu za leto 2007, kjer bi s strani države bilo potrebnih 18 milijonov. Prepričana sem, da boste naklonjeno podprli amandma, ki je v prid mladi generaciji. Hvala.
Hvala vam. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 3, predlagatelj je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 1. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko štiri, predlagatelj je poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko pet, predlagatelj je poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 37. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru proračunskega uporabnika ministrstvo za šolstvo in šport prehajamo na podprogram Splošno, srednje in poklicno šolstvo in amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi besedo? Kolega Zagorac.
Hvala za besedo. S sprejetjem tega dopolnila bi mi, ki smo še tukaj danes, lahko zagotovili normalen potek izobraževalnega procesa na srednji gostinski šoli v Mariboru. Danes ta šola ne izpolnjuje več nobenih pogojev, ne pogojev za potek izobraževalnega procesa, vprašljivi pa so tudi ostali, bom rekel, gradbeni pogoji, kajti šola, milo rečeno, je eno navadno razsulo. Vodna inštalacija in kanalizacija sta prepereli. Učni proces že dolgo ne poteka več v šolskih prostorih. Sam sem imel to možnost, pa tudi minister, da smo si ogledali, kje dejansko poteka pouk. Povedal bom, da poteka v enem prostoru, ki se mu reče zaklonišče, kjer je 10 stolov in se otroci oziroma dijaki menjujejo, izmenično v tem prostoru in se učijo. In zato vas naprošam, da tudi to dopolnilo Slovenske nacionalne stranke podprete, kajti gre za izobraževanje mladih ljudi. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o omenjenem amandmaju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 38. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Pomoč v osnovnem šolstvu in Pomoči v srednjem šolstvu. Dva podprograma, vložen imamo en amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Prehajamo na glasovanje. Kolega Moge.
Govoril bom v imenu poslanskega kluba. Ta tema je neizčrpni vir pri vsakih proračunih in pri obravnavanju določenih zakonov. Gre pa za to, da s tem amandmajem povečujemo sredstva za prehrano otrok in mladostnikov. Ta stvar je ta državni zbor že v preteklosti, davnega leta 1993, uvedel za socialno šibke in na podlagi tega dobi tople obroke približno 30% šolajoče se mladine. Bila je pa v prejšnjem mandatu stranka, ki sedaj vodi koalicijo, ki je vlagala zakon, na podlagi, katerega bi morali dati vsem topel obrok. Mi smo dajali takrat, država tega ne zmore, ampak da dajemo previdno, ta sredstva zvečujemo in omogočamo vedno širšemu spektru ljudi dostop do toplega obroka. Mislim, da je to dejanje, ki so ga v preteklosti, ko so se tolkli po prsih in kazali na nas z levim prstom, da smo slabi, da smo zanič, da ne skrbimo za ljudi, da bo sedaj prišla ura resnice. Kdor sedaj tega amandmaja ne bo podprl, prej je pa vložil zakon pa s tem zakonom prav pred slovensko javnostjo, kako zanič je bila prejšnja pozicija, tisti, oprostite, ima dvojno moralo, v filozofiji se jim pa reče "homo duplex". Prosim, če podprete ta amandma.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 35. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 35.]] Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma Pomoči v srednjem šolstvu, kjer imamo na razpolago en amandma predlagatelja poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje. Kolega Moge, izvolite.
Tudi tukaj bi imel besedo v imenu poslanske skupine in hvala lepa, da ste mi dovolili govoriti. Spoštovane kolegice in kolegi tudi tukaj si lahko postavimo zrcalo pred obraz. Mi smo takrat dejali in smo sprejeli tudi popravek zakonodaje za prevoze učencev, da damo tistim, ki so socialno ogroženi, kajti država več ne more, in smo postavili tudi kriterije. Avtorji - sedaj Demokratska stranke, takrat še Socialdemokratske - so pa vložili zakon vsem prevoze, popolnoma vsem. Mi pa sedaj vsaj prosimo, če ste prej bili za vse, da vsaj podprete mali delček, da se ta del, ki smo ga že mi prej zagotavljali vsaj za nianso zviša, omogoča otrokom boljše socialno stanje in omogoča tudi tem otrokom iz oddaljenih krajev bolj enostaven prihod do šolanja. V kolikor tudi tega ne boste podprli, kot prej, si bomo o tem, kar ste počeli v prejšnjem mandatu, pač ustvaril svoje mnenje. Ampak, ne igrajmo se, kolegice in kolegi, z obkladanji strankarskimi, resno vam pravim, poskusite ta amandma podpreti in s tem pač dati nek pristanek na to, da je treba tudi v tem mandatu, ko vi vodite vlado, tem otrokom povečati in zvečati standard.
Hvala. Besedo ima poslanec Sok. Obrazložitev glasu. Izvolite.
Hvala lepa. Čeprav je res že pozno in se nam tukaj izprašuje vest za nazaj, te pobude so zelo dobre, vendar še enkrat bi rad povedal, pri tem amandmaju ne moremo glasovati "za". Ponovno gre za to, da se poskuša zagotoviti neka sredstva v precejšnjem znesku, in to iz postavke Najemnine poslovnih prostorov. Ne morete iz najemnin za poslovne prostore vzeti denarja, ker potem lahko ljudi pošljete pod šotore. To so postavke, ki jih ne morete na takšen način enostavno zmanjšati. Enako je pri prejšnjem amandmaju. Že desetič danes ponavljamo, da ne moremo jemati sredstev iz programa razvoja podeželja, ker je ta program dogovorjen z EU. To je dogovorjen program in mi ga ne moremo, gospe in gospodje, spreminjati. V LDS-u tistih 12 let, ko ste tudi imeli pogajalske pozicije, ko ste se pogajali z EU, pa bi ja to morali vedeti, da so to dogovorjeni programi. In če mi zmanjšamo ta sredstva, se enostavno odpovedujemo finančnim sredstvom, ki nam jih nudi bruseljska blagajna. To enostavno pač ne gre, zato ne moremo tega amandmaja, pa tudi prejšnjega iz tega razloga nismo mogli podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Poslanec Moge prijavili ste se v svojem imenu, prosim, da tudi upoštevate, da smo v fazi obrazložitve glasu. Izvolite, prosim.
Bom takoj gotov. Kot vidimo, izgovor na izgovor dežuje. Če bi to stvar sprejeli, bomo potem v nadaljevanju prišli do uskladitvenega amandmaja. In če vlada ne more, ki je sedaj v vaših rokah in vi to podpirate, najti v uskladitvenem amandmaju tega denarja, potem pa tudi ne vem zakaj zaseda to svoje mesto. Če bi bila volja in če bi resnično mislili, ji ne bi to kot izgovor postavljali in sedaj lepo glasovali za ta amandma in bi si lahko pogledali iskreno v oči.
Hvala. Obrazložitev glasu, Ljubo Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Jaz sem prej skoraj stavil za to, da bo amandma, ki je govoril o šolski prehrani, sprejet. Sprejet na približno enak način, kot je tiho bil sprejet eden izmed amandmajev enega izmed predlagateljev za eno osnovno šolo, kajti zelo dobro se spomnim, koliko besed je bilo tukaj izrečenih v smislu podpore zagarantirani prehrani srednješolski mladini. Amandma, ki je bil predlagan s strani poslanskega kluba, seveda sledi ideji, ki je bila predstavljena že takrat, ko smo obravnavali zakon. Torej gre za postopno vključevanje vseh v oblikovanje šolske prehrane in za zagotavljanje nadomestil za prevoze. Zavračanje teh amandmajev danes seveda govori veliko o tem, kakšni so bili nameni takratnih predlagateljev zakona. S podporo tega amandmaja pa sledimo temu, da bi lahko bila dostopnost šolajoči mladini, ki živi širom po Slovenije, izven centrov - enaka. In seveda zato predlagamo ta amandma in si želimo, da bi ta postopnost bila grajena na tej. Bom ponovno zelo presenečen, če bo ta amandma, tako kot prejšnji, zavrnjen. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Glede na to, da ni bil podprt amandma, ki je poskušal zagotovi več sredstev za izgradnjo študentskih domov, je seveda nujno zagotoviti vsaj več sredstev za prevoze dijakov. To je ena od predvsem logičnih odločitev in seveda, mislim, da bi bilo res primerno, da se prevozi dijakov regresirajo v višjem nivoju in višjem obsegu, kot je to možno do sedaj. Glede samih najemnin poslovnih prostorov, pa seveda obstaja v Sloveniji rešitev, kajti obstajajo lokacije, kjer so najemnine bistveno cenejše, kot tam, kjer jih danes najemajo. Tako, naj se s tem tudi javna uprava nekoliko razdeli - iz centrov, razbremeni tudi parkirišča v največjih mestih. S tem bomo dosegli, mislim, da kar spet nek skladen regionalen razvoj, tako da ima ta amandma resnično zelo velik vpliv na širšem področju oziroma res lahko posežemo prav v vsak kraj v Sloveniji, da mu nekaj pripomoremo ali z regresiranjem ali pa s tem, da se najame nek poslovni prostor. Tudi v Osilnici, ko smo prej govorili o njej, je kar nekaj poslovnih prostorov na razpolago, tako da tudi najem bi bil ugoden in predlagam, da se ta amandma sprejme.
Hvala. Obrazložitev glasu. Kolega Tanko.
Hvala lepa. Zdaj, glede na to, da sem se v preteklem mandatu s to tematiko prehrane in pa prevozov relativno precej ukvarjal, moram reči, da sem zelo presenečen, da so tak amandma pripravili na teh dveh postavkah. Kar zadeva prevoz, je bila dejansko predlagana 60% splošna olajšava oziroma statusna olajšava, ki ste jo v takratni koaliciji gladko povozili - prvič. Drugič ste nekako na silo sprejeli neko modificirano zadevo, ki dejansko je izredno skromna. Teh 140 milijonov, kjer predlagate povečanje, ni v skladu z zakonom, ker zakon točno določa spodnjo mejo sofinanciranja, komu pripada in tako naprej. In takrat smo predlagali dejansko boljšo rešitev, ki bi bila rešitev za demografijo, ker bi omogočila vsem, ki prihajajo iz oddaljenih krajev, dostop do mesta pod bistveno boljšimi pogoji, kot je to, kar je po tem nastalo. In mislim, da uporaba instrumentov, amandmajev, takšnih, kot ste jih pripravili sedaj, služi zgolj v populacijske namene oziroma za popularnost, ne rešuje pa popolnoma nobene vsebine. Takrat, ko je bila priložnost, temu niste prisluhnili, nismo uspeli nič rešiti. Žalostno je, da imajo mestni prevoz rešen bistveno bolje, kar je približno 55% subvencija za vse dijake, med tem ko za ljudi, ki prihajajo s podeželja v mesta, in ker je karta tudi bistveno dražja, pa tega prejšnja koalicija ni zmogla.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 36. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za kulturo. V okviru podprograma Ohranjanje kulturne dediščine imamo vloženih šest amandmajev. Prehajamo na razpravo o vseh šestih amandmajih istočasno. Kdo želi besedo? Kolega Barovič.
Hvala. Kolegice in kolegi, na kratko. Ko veste, smo že pri obravnavi proračunskega porabnika ministrstva za zunanje zadeve potrdili, da je evropski letalski muzej potreben v evropskem okviru. Kasneje smo potrdili z 10 milijoni oziroma vsi skupaj amandma Slovenske nacionalne stranke kot prispevek ministrstvu za obrambo za izgradnjo tega evropskega letalskega muzeja, sedaj smo potrdili vse dvome, ki so bili izraženi tekom dneva, da je tudi ministrstvo za kulturo tisto, ki mu gre 10 milijonov za evropski letalski muzej in s tem zaključimo tako imenovano muzejsko mrežo na evropskem nivoju. V kolikor bomo uspešni, pomeni, da bi se lahko seveda ob dobrem delu iztržilo kar nekaj tudi evropskega denarja in seveda tudi pomen naše države, naše tehniške in druge kulture, pa gospodarskega in turističnega razvoja bo tako dokazan. Upam, da bomo to zgodbo tudi zaokrožili in potrdili, da smo ravnali prav. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima kolega Battelli.
Ja, hvala. Proti letalskemu muzeju nimam nič, ampak se mi zastavlja tu nekaj - kako bi rekel - v srce in um parajočih vprašanj. Najprej, v čem je ta zgodba, evropska, ni jasno. In kot drugo, v obrazložitvi piše, da gre za nadaljevanje projekta, za katerega naj bi bila sredstva zagotovljena že v proračunskem obdobju 2004-2005. Ampak vlada je pa v zvezi s pobudo o gradnji sprejela določene sklepe o podpori in se zavezala, da bo formirala skupino, katere sestavo bodo predlagale pristojna ministrstva in tako naprej. Sedaj tisto, kar me res dramatično - bi rekel - bega, je, ali bo gospod Jelinčič ali ne član te skupine. In še, pač mi ni jasno, kako bo ta konstrukcija potekala, glede na 10 milijonov pri enem ministrstvu, pa pri drugem, pa pri tretjem in tako dalje. Tako res ne vem, kako naj izrazim svoj glas tukaj okoli tega velikega projekta. Hvala.
Hvala. K besedi se je prijavila tudi vlada. Izvolite, predstavnica vlade.
Spoštovani. Vlada je že imenovala delovno skupino, katere naloga je bila, da pripravi preliminarno študijo izvedljivosti letalskega muzeja. Poročilo delovne skupine je bilo končano prejšnji mesec in predano vladi in vlada se je o tem izjasnila na ta način, da je sprejela poročilo. Če koga zanima, kaj v poročilu piše, lahko dobite te zadeve tudi na ministrstvu za kulturo oziroma na generalnem sekretariatu vlade. Skratka, čisto v eni besedi. Predlog delovne skupine je, da naj tisti, ki imajo interes za gradnjo tega muzeja, ustanovijo konzorcij, ki bo potem prevzel nadaljnje korake pri pripravi projekta.
Hvala. Kolega Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Zahvaljujem se predstavnici vlade za njen ekspoze. Dejstvo je, da je pravzaprav kompleten projekt - malo diham, ker sem pritekel notri - [[...]] [[Smeh.]] [[...]]elaborat je pripravljen v veliki meri. Pravzaprav večina je bila pripravljena že pred približno dvema letoma, vendar je takrat gospa Rihtarjeva vso zadevo založila, izgubila, pozabila oziroma vrgla v okrogli arhiv, to se pravi v koš. Sedaj, upam, zadeva se je začela premikati. Začela se je premikati pravzaprav zadnji trenutek, kajti v Evropski uniji oziroma v skupščini zahodnoevropske unije so predvsem Nemci in Francozi začeli "letati" okoli mene, da bi odstopil od tega, da bi bil ta muzej v Sloveniji in da bi ga zgradili oni. Tako moram reči, da sem izredno vesel za to, kar se je danes zgodilo, se zahvaljujem vsem kolegicam in kolegom za podporo, predvsem pa vladi. Mislim, da bomo na ta način, ko je izdala vlada sedaj v bistvu "žegen", dobili tudi celo vrsto letal. Lahko rečem, da so mi v zadnjem času Švedi ponudili dve reakcijski letali Faab Winggen in Draken, ki jih sedaj dajejo ven iz operativne uporabe, in bi obe letali lahko že imeli v Sloveniji - za "šenk", kakor se temu reče. Upam, da se bodo te zadeve izpeljale, da se bo ta muzej začel čim prej pripravljati in graditi. V bistvu bo šlo za izredno monumentalno stavbo, ki bo Slovenijo zapisala - lahko kar rečemo glede na projekte, kakšne imamo, tisti, ki smo v to vpleteni, v glavah - recimo, kar med zelo ozko število čudes na svetu. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem razpravo o vloženih amandmajih in prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 1, predlagatelj je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Kolega Moge, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Jaz bom ta amandma podprl. Moram pa reči, spoštovane kolegice in kolegi, da nam pozornost strašno pada. Jaz sem v zadnjih štirih amandmajih, ki sem jih obrazlagal, dal take obrazložitve, ko sploh niso spadale zraven amandmajev, pa razen enega poslanca iz Slovenske nacionalne stranke, pa ni kaj dosti reagiral.
Kolega Moge, verjamem, da vam to ne more biti v ponos, da ne veste, o katerem amandmaju govorite in prosim, da ne dajete krivdo na državni zbor za vašo zmoto. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 3, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 36. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 4, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18. (Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 5, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Poslanka Širca izvolite.
Hvala lepa. Kobilarna Lipica je prvovrsten kulturni spomenik državnega pomena. Danes sodi tudi pod ministrstvo za kmetijstvo, kar je glede na položaj in pomen Lipice nevzdržno. Sredstva, ki so namenjena za Lipico v okviru ministrstva za kmetijstvo, se bodo namenila ministrstvu za kulturo, to pa bo dolžno kobilarni v celoti zagotoviti ustrezno varstvo in jo obnoviti, turistično oživiti ter jo v svetu predstaviti kot enega od prepoznavnih znakov slovenske identitete. To piše pod številko 10 v koalicijski pogodbi. Koalicija bo zagotovila, da se položaj kobilarne Lipica dokončno uredi in jo v celoti umestila pod pristojno ministrstvo za kulturo. Ta amandma dela to. Vzpostavlja sicer ne celoten, ampak majhen delček denarja iz kmetijstva na kulturo. Govorim vam, pozicijske stranke, ker niste same naredile, je to naredila LDS.
Hvala. Kolega Sok, izvolite.
Hvala lepa. Jaz moram še 13. povedati danes tukaj, da ni mogoče črpati sredstev iz programa razvoja podeželja. Torej, vsi ti amandmaji, ki ste jih vložili, in to ponavljamo danes in tudi sekretar vam je to povedal: bolje bi bilo, če bi te amandmaje umaknili, kot pa, da o njih glasujemo. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Gantar, izvolite.
Jaz bom podprl ta amandma, spoštovani gospod podpredsednik in kolegice poslanke in poslanci, in bom 13. ponovim gospodu Soku, da ne razume programa razvoja podeželja in da ne razume logike financiranja in da naj ne jemlje razvoja podeželja [[...]]
Kolega Pavel Gantar, jaz vas ponovno opozarjam, da smo v fazi obrazložitve glasu, jaz prosim, če poslanci ne izkoriščajo tega. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o zadnjem amandmaju v okviru tega podprograma, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Kolegica Širca, vzemite si svoj čas.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine. Kulturni tolar je za leto 2006 programiran s 487-imi tisoči tolarjev pa še nekaj, višina bi morala biti 2 milijardi kot pravi zakon. Ministrstvo za kulturo te dni vehementno izdaja odloke o zaščiti stadiona, o zaščiti kolizeja, o zaščiti cukrarne in nalaga lastniku vzdrževanje. Za to nima denarja in ga tudi ne programira v proračunu. Ko se je morala vlada odločati, kakšno stališče bo imela v Evropski uniji do oprostitev za vlaganje v kulturne spomenike in v verske objekte, je vehementno rekla: ne. Ne podpiramo države članice Evropske unije, ki želijo imeti nižjo stopnjo pri obdavčevanju vlaganj v kulturne spomenike. Kulturni spomeniki se v Sloveniji tako počasi obnavljajo, ker so tako dragi, da nam kamenje pada po glavi, toliko bolj, ker se z odloki zaščiti in zavlačuje njihova obnova. Tukaj imate možnost, da poleg mednarodnega slovensko-evropskega letalskega muzeja, ki streže enim željam, strežete še željam Slovenk in Slovencem.
Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Kulturni programi posebnih skupin v Republiki Sloveniji, in na en amandma, predlagan s strani poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti. Ker nihče ne želi razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 40. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Knjižničarstvo in založništvo in amandma, katerega predlaga poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Gospa Širca, izvolite.
Zakon o tako imenovanem kulturnem tolarju se bo po predpostavkah vlade, kot ga je zastavila v proračunu za leto 2006 pa isto za leto 2007, izvajal nižje od 40% odstotkov. Kulturniške mreže, med njimi je tudi knjigarniška in založniška mreža, so ene izmed tistih mrež, ki lahko razvijajo in nudijo pluralnejši dostop do določenih vsebin tako na področju filma, založništva, na področju medijev in na področju mladinske kulture. Vsi so podhranjeni. Nismo vlagali vseh amandmajev, glede na to, da vemo, kakšna usoda bi jih doletela, ampak poudarili smo vsaj en segment knjigarništva oziroma tistega založniškega dela, ki ga ima vsaj pozicija tako znotraj svojih vrst zbora in drugih intelektualcev, ki pravijo, da se slovenski narod vendarle in slovenska država nekako vidi skozi njeno kulturniško poslanstvo, uslišan. Gre za 8 milijonov razpršitve in pomoči knjigarniškim mrežam, ki so, kot vemo, podhranjene oziroma ogrožene.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o enem amandmaju v okviru podprograma. Nagrade in socialne pravice na področju kulture. Amandma predlaga poslanski klub Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 41. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih v okviru podprograma Investicije na področju kulture. Prvi amandma predlaga poslanski klub Socialnih demokratov, in drugi amandma prav tako isti predlagatelj. Odpiram razpravo. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Gospa Majda Potrata, izvolite.
Hvala. Pridobila bi vas rada za podporo prvemu amandmaju, ki predvideva 203 milijone za gradnjo lutkovnega gledališča v Mariboru. Lutkovno gledališče v Mariboru je bila prioritetna investicija, predvidena v popularno poimenovanem zakonu o kulturnem tolarju že v prvi fazi in tudi v drugem kulturnem tolarju. Nizka realizacija programa iz teh dveh zakonov je zvezana pač s tem, da je v vsakokratnem proračunu treba zagotoviti sredstva in priložnost se ponuja, da zagotovimo sredstva za gradnjo lutkovnega gledališča v Mariboru. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 37. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju oziroma amandmaju pod zaporedno številko dve istih predlagateljev, poslanske skupine Socialnih demokratov. Gospa Majda Potrata, izvolite.
Hvala. Amandma za 70 milijonov je namenjen, če bo dobil podporo, gradnji knjižnice v Celju. Glede na to, da je bil v obravnavi na delovnem telesu vložen podoben amandma, v enaki višini, pričakujem, da bo tedanji vlagatelj podprl ta amandma in da bo v Celju lahko stekla gradnja knjižnice. Hvala.
Hvala vam. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Mi pa prehajamo na področje proračunskega uporabnika, Okrožno sodišče v Ljubljani, in sicer na podprogram, Administracija okrožnih sodišč, kjer imamo en amandma, predlagatelja poslanski klub Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 45. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na področje proračunskega uporabnika, Okrožno sodišče v Mariboru, podprogram, Administracija okrožnih sodišč. Imamo en amandma predlagatelja poslanski klub Liberalne demokracije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 44. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na področje proračunskega uporabnika, Upravna enota Pesnica, podprogram Administracija upravnih enot in en amandma predlagatelja poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 40. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 40.]] Končali smo s predlagani amandmaji k predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2006. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 14. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega proračuna za leto 2006 v celoti sprejet. Prehajamo na obravnavo načrta razvojnih programov dopolnjenega predloga proračuna. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Ker nihče več ne želi besede, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 15. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga državnega proračuna. Sprašujem predstavnika vlade in odbora za finance in monetarno politiko, [[...]] [[Je kakšna pripomba na vodenje?]] [[...]]ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov na podlagi sprejetih amandmajev usklajen ali neusklajen. Prosim, minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Glede na amandmaje, ki so bili sprejeti, ugotavljamo, da ni usklajenosti. Vlada bo pripravila uskladitveni amandma. Hvala lepa.
Hvala. Na podlagi predstavljenega stališča ministra za finance ugotavljam, da predlog državnega proračuna ni usklajen. Vlada naj do ponedeljka pripravi amandmaje za uskladitev sprememb državnega proračuna. Do amandmajev vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. V času seje odbora za finance in monetarno politiko [[...]]Jaz prosim poslanke in poslance, če lahko zasedejo svoja mesta, nismo še končali s sejo državnega zbora. Do amandmajev vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. O času seje odbora za finance in monetarno politiko boste obveščeni kasneje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali in upam tudi končali v ponedeljek. Lep pozdrav in srečno!