Dame i gospodo narodni poslanici, ako nešto želimo ozbiljno da uradimo u životu moramo prvo dobro da planiramo. Planiranje u poljoprivrednoj proizvodnji je veoma bitno. Znači, zajednička evropska poljoprivredna politika se uglavnom sastoji u tome da se pažljivo i brižljivo planira svaki zaokret u toj poljoprivrednoj politici sedam godina unapred. Dakle, svakih sedam godina oni blago koriguju svoju poljoprivrednu politiku. Naša poljoprivredna politika mora da bude zasnovana na uvećanju BDP, koji je negde oko pet milijardi evra u našoj zemlji, pod uslovom da godina rodi. Mi uvećanje moramo bazirati na stočarstvu, voćarstvu i povrtarstvu. Ali, takođe, da bi se uvećavala poljoprivredna proizvodnja moramo razviti prerađivačku industriju da bi iz nje mogli da ostvarimo, izvučemo novac za podsticaje u poljoprivrednoj proizvodnji koji se ne tiču samo poljoprivrednika, već potrošača i, pre svega, prerađivača da ima komponentnu cenu, odnosno da bude konkurentan na tržištu, da sirovinu obezbedi po jeftinoj ceni zato što se poljoprivredna proizvodnja subvencioniše. Hrvatska svoju poljoprivrednu proizvodnju u odnosu na BDP subvencioniše sa preko 30% i nema gotovo nikakav rezultat, jer su im planovi slabi. Naše subvencije, zahvaljujući velikom broju hektara na 3,2 miliona hektara, su negde oko 6% vrednosti BDP. Da bi se to uvećalo treba razvijati prerađivačku industriju, paralelno s njom, novac koji se ostvari, na takav način se nađe posao za oca na njivi, sina u preradi, snahu u preradi, ali se na takav način obezbedi i podsticaj za poljoprivrednu proizvodnju primarnu, biljnu, stočarstvo, voćarstvo i na takav način postajemo konkuretni na našem i njihovom tržištu.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Kolega Jančić, izvolite.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, u članu 3. Predloga zakona definisana su načela sa detaljnim obrazloženjima, kako bi se omogućilo lakše tumačenje zakona, pa samim tim i njegova primena. Podneo sam amandman zato što smatram da je obavezno potrebno definisati načelo efikasnosti, koje podrazumeva obezbeđivanje sveobuhvatnog razvoja Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje rada lokalnih samouprava. Punih 12 godina, u Vojvodini 16, prethodni režim nas je obaveštavao o brojnim strategijama, o tome kako planiraju i donose sjajna planska dokumenta koja će nas po njihovoj realizaciji dovesti u red visoko razvijenih zemalja, kako sve što planiraju čine to zbog i samo u interesu i njihovih građana. Nama u Novom Kneževcu svojim planskim dokumentima predstavili su opštinu bez nezaposlenih u kojoj će sačuvati radna mesta i privredne subjekte, u koju će dolaziti investitori, razvijaće se turizam, jednom rečju biće to raj na zemlji. Ništa od svojih planova nisu realizovali, njihovi planovi, najblaže rečeno bili su obične laži. Bio je to spisak želja istaknut samo u cilju bar da osvoje još jedan mandat, kako bi mogli da i dalje pustoše, pljačkaju i lično se bogate. U tom nesretnom vremenu po celu Srbiju u Novom Kneževcu bez posla je ostao svaki drugi radnik, dok su po sistemu pljačkaške privatizacije privredni subjekti najpre prodati u bescenje, a onda po pripremljenom scenariju, isisavanjem kapitala odvedeni u stečaj, odnosno propast. Nikada više mi iz SNS nećemo i ne smemo dozvoliti da nam se tako ružna prošlost vrati, ali je nećemo ni zaboraviti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Linta, izvolite.
Govoriću o problemu koji se odnosi na izbegla raseljena lica u procesu integracije u Srbiji. Naime, prema Zakonu o izbeglicama iz maja 2010. godine predviđeno je da sve izbegličke porodice koje su dobile pomoć od strane međunarodnih organizacija i Vlade Srbije mogu da te svoje stambene jedinice otkupe po povoljnim uslovima. U Zakonu o izbeglicama jasno kaže da će se definisati, odnosno odrediti tržišna cena i na tom mestu gde su sagrađene te stambene jedinice i da će biti popust 50% u odnosu na tu cenu. Prošlo je punih osam godina od donošenja tog zakona, veći deo izbegličkih porodica koji su rešili svoja stambena pitanja još uvek nisu dobili mogućnost, još uvek nisu otkupili te stambene jedinice. Hiljade izbegličkih porodica živi u neizvesnosti. Apelujem i tražim od Komesarijata za izbeglice kao nadležne državne institucije da konačno reši to pitanje, da ubrza pripremanje ugovora u otkupu, da najveće žrtve ratova na prostoru bivše Jugoslavije konačno znaju da žive u svom, a ne i dalje da žive na način koji nije dostojan čoveka u 21. veku. Takođe, imamo i dalje više desetina hiljada izbegličkih porodica koje su još uvek podstanari. Mnogi od njih su dali u prethodnom periodu 40, 50 hiljada plaćajući kiriju. Trenutno se realizuje regionalni standardni program koji se sprovodi u četiri države, u Hrvatskoj, BiH, Srbiji i Crnoj Gori. Nažalost, moram da konstatujem da se regionalni standardni program u Srbiji sprovodi veoma sporo, da su ljudi nezadovoljni, da imamo probleme oko same realizacije, da imamo primere loših radova, na primer oko izgradnje montažnih kuća, da imamo primere loše gradnje stanova. (Predsedavajući: Privodite kraju.) Apelujem takođe na Komesarijat za izbeglice kao državnu instituciju da se maksimalno posveti ovom problemu, da se ne dešavaju ti propusti, da se taj proces odvija brzo i kvalitetno ..
Zahvaljujem, kolega Linta. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Tarbuk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Poštovani ministre Đorđeviću sa saradnicima, uvaženi građani Srbije, želeo bih da predložim amandman u članu 3. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije i da dodam tačku 15. koja glasi – načelo efikasnosti koje podrazumeva obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost lokalnih samouprava. Cilj ovog zakona je uspostavljanje efikasnog, transparentno koordinisanog i realističkog sistema planiranja koji pokriva sve ključne aspekte socijalne, ekonomskog razvoja politike i regionalnog i prostornog razvoja, uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava Republike Srbije, uz uvažavanje principa efikasnosti i realnosti. Ovaj zakon bi stvorio sistem odgovornosti za rezultat u javnoj upravi koji je neophodan da bi se uprava postavila na efikasan i racionalan način. Upravo reforma javne uprave je najznačajniji zamajac celokupnog razvoja Srbije, pokretač evropskih integracija. Ona je servis građana koja mora biti sastavljena od profesionalaca i stručnih kadrova. Preciznim sistemom planiranja i odgovornosti, stalnim uvažavanjem načina efikasnosti uspostavićemo sistem koji će građanima dati više, a državu manje koštati. Zakonski predlog omogućava da planirani budžet Republike Srbije u najboljoj službi svih građana i privrede, zajedno sa profesionalizacijom javne uprave efikasni planski sistem da će najbolje rezultate, s toga je važno da ovaj predlog zakona sprovedemo, zacrtanu reformu državne uprave i lokalne samouprave, te moje kolege poslanike u danu za glasanje molim da podrže ovaj zakon i moj amandman. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Zeljug. Da li neko želi reč? Kolega Zeljug, izvolite.
Zahvaljujem. Razlog predlaganja mog amandman je da kroz zakon o planskom sistemu sagleda načelo efikasnosti koja obezbeđuje sveukupan razvoj Republike Srbije sa osvrtom na državnu upravu. Udruženim delovanjem više nivoa vlasti kroz zakon o planskom sistemu SNS želi da ubrza donošenje odluka važnih za realizaciju projekata od interesa za građane Srbije, kao i za sveukupan razvoja Republike Srbije. Aktivnosti i mere teže se realizuju ukoliko postoji neefikasna ili podeljena nadležnost više organa za njihovo sprovođenje. U slučaju Grada Beograda, kao najveće lokalne samouprave, za njegovo funkcionisanje važni su, kako izvorni, tako i povereni poslovi čijim preplitanjem se realizuju projekti, a ovim zakonom će biti omogućena njihova efikasnija primena. Po preuzimanju vlasti u Beogradu od onih koji su upropastili gradski budžet i gradska javna preduzeća doveli u dubiozu 2014. godine SNS preuzima odgovornost za vođenje grada, konsoliduje budžet, uvodi red u javna preduzeća i prelazi, prvo u pripreme a potom realizaciju projekata koje su građani godinama čekali. U periodu mandata SNS urađen je trg „Slavija“, ulica Vojvode Stepe, Autokomanda, Bulevar oslobođenja, Obilićev venac, Kosančićev venac, započet projekat „Beograd na vodi“, rekonstruiše se „Brankov most“ posle 40 godina, izgrađen je Pupinov most i započet je projekat „Beograd 20125“ koji predstavlja plan da se do 2025. godine celokupna teritorija Beograda pokrije kanalizacionom mrežom. Ovi i niz drugih projekata uverili su građane Beograda da vlast predvođena SNS radi u njihovom najboljem interesu, što su građani i rekli na izborima 4. marta. Za efikasniju realizaciju projekata za Grad Beograd važno je podržati predloženi zakon i predložene izmene. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Kolega Đokiću, izvolite.
Zahvaljujem. Donošenjem zakona o planskom sistemu Republike Srbije mi želimo da postignemo određene ciljeve, jer je osnovni cilj uređivanje funkcionisanja sistema upravljanja javnim politikama, u stvari stvaranje predvidljivog pravnog okruženja koje obezbeđuje smanjivanje neizvesnosti za uspešno poslovanje privrednih subjekata. Dakle, javne politike i propisi moraju biti dobro osmišljeni, formulisani da bismo imali i u praksi, a ne samo na papiru dobro uspostavljen, efikasan, transparentan koordinisani realistični sistem planiranja uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava i obezbeđenje održivog rasta i razvoja Republike Srbije uključujući i efikasno sprovođenje procesa pristupanja EU. Mi iz SNS želimo da se usvajanjem zakona o planskom sistemu stvore uslovi da se u potpunosti uredi sistem planiranja na nivou Republike Srbije, vodeći računa pri tome o efikasnosti planskog sistema. Šta to u stvari znači? To znači da jedan od najznačajnijih ciljeva koji ovim zakonom i uređenjem sistema planiranja želimo postići je vođenje računa da koristi javnih politika opravdavaju troškove koje prouzrokuju, a da se potencijalni negativni efekti svedu na najmanju moguću meru. Uostalom, to je u skladu sa već prepoznatljivom domaćinskim odnosom prema državi koji je uspostavio Aleksandar Vučić, a koji mi iz SNS sledimo. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? Kolega Cokiću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre, kolege poslanici, načelo efikasnosti od izuzetnog je značaja za Republiku Srbiju, za jedinice lokalne samouprave, a od posebnog značaja je za opštinu Smederevska Palanka, gde su sada održani izbori gde je SNS osvojila dvotrećinsku većinu čime su sam stvoreni brojni preduslovi za rešavanje brojnih problema koji datiraju iz prošlosti. Ono što želim da kažem i da skrenem pažnju jeste da se Smederevska Palanka nalazi na samo 80 kilometara od Beograda. Nije tako blizu auto-puta ni Koridoru 10, ni Koridoru 11 i samim tim nije ni tako atraktivna za investitore kao što su to opštine koje se nalaze duž auto-puta. Zbog toga da bi se privukli investitori, što je jedno od najbitnijih pitanja i na čemu radi predsednik Vučić najviše i idu nam neke okolnosti sada na ruku koje treba iskoristiti, treba obnoviti makar regionalne puteve u opštini Smederevska Palanka da oni budu na nivou kako izgledaju regionalni putevi na teritoriji opštine Topola koje je Vlada izgradila, a pre svega ne bi samo govorio, a da to bude bez predloga, predlažem da se brzo rehabilituje, dovede na najviši nivo regionalnog puta, put od Velike Plane – Smederevske Palanke do Malog Požarevca, preko Mladenovca, ili deonica Smederevska Palanka – Mladenovac gde postoji prostor da se mogu dovoditi investitori posle rešavanja normalno imovinsko-pravnih pitanja i da se upošljava stanovništvo jer to je ono što je najneophodnije u ovom trenutku. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine Arsiću, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj moj amandman ima za cilj da naglasi potrebu za modernizacijom u kontekstu sveukupnog razvoja Srbije. On je potpuno komplementaran sa ciljevima koje ovaj zakon treba da postigne u pogledu sistema planiranja Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinica lokalne samouprave. I prilikom obrazlaganja prethodnih amandmana navodio neke pozitivne primere nekih lokalnih samouprava na primer gradske opštine Vrača, a u vezi sa planiranjem budžeta za tekuću godinu, kako smo rekli, uvažavajući interese ostalih učesnika planskog sistema, ali i uvažavajući interese i inicijative i potrebe i prioritete lokalne samouprave i građana. Govorio sam o benefitima koje su proistekle iz takvog planiranja budžeta, govorio sam o direktnom učešću građana u planiranju budžeta. Naveo sam i to da smo u saradnji sa Gradom Beogradom na pragu da trajno rešimo akutan problem sa nedostatkom mesta u vrtićima. Tako što je Opština Vračar ustupila deo svoje zgrade od 700 kvadrata. Na taj način dobićemo novi vrtić na Vračaru sa oko 300 mesta za decu i rešićemo problem sa listom čekanja. Ne mogu a da se ne setim kako su neki drugi pristupali tom problemu, recimo Đilas dok je bio gradonačelnik kada je pravio štetne ugovore, sećate se onog genijalnog poteza kada je za vrtić u Altini potpisan ugovor po kome grad mora da plaća 24 hiljade evra mesečno i dan danas. To je razlika između DS i SNS. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Radičeviću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene koleginice i kolege, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije gde predlažem da se doda tačka 15. koja glasi – Načelo efikasnosti koje podrazumeva obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije sa posebnim osvrtom na industrijalizaciju. Članom 3. se propisuje načelo upravljanja sistemom javnih politika kako na državnom nivou tako i na lokalnom nivou. Koliko je važno imati dobro planiranje pokazaću vam na primeru lokalne samouprave iz koje dolazim. Javno preduzeće vodovod i kanalizacija iz Aleksinca je do 2012. godine bilo gubitaš, zarade su bile i minimalne i neredovne. Promenom rukovodstva, dobrim planiranjem i domaćinskim poslovanjem preduzeće je postalo rentabilno. Vodovod je snabdevao samo tri naselja u opštini Aleksinac, a danas zdravom pijaćom vodom snabdeva 21 naselje, a u još dva naselja se gradi sekundarna vodovodna mreža i u toku godine i ona će biti priključena na vodovodnu mrežu. Uz kreditnu podršku KfW banke investirano je milion i po evra u zamenu azbestne mreže, a 2,9 miliona evra je vrednost investicije koja je krenula u toku ove godine, kojom se radi detaljna rekonstrukcija fabrike za preradu vode, čime se obezbeđuje da Aleksinac i u budućnosti ima čista i zdravu pijaću vodu. Treba napomenuti da preduzeće „Vodovod“ već tri godine samostalno servisira rate kredita, a kao nagradu za to je kao donaciju od KfW banke dobilo „kanal džet“ vozilo i hlornu stanicu od vrednosti 190 hiljada evra. Hlorna stanica je montirana na brani Bovan, a „kanal džet“ vozilo je u funkciji od pre dve godine. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Da li neko želi reč? Koleginice Čarapić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas govorimo o privrednom razvoju. Govorimo o privrednom razvoju zato što imamo uslova da govorimo o privrednom razvoju. Danas smo ostvarili privredni rast. U prvom kvartalu 2018. godine imamo rast bruto domaćeg proizvoda od 3,9%, a indikator privrednog rasta jeste upravo bruto domaći proizvod. Danas podjednako ulažemo u sve regione Republike Srbije. Znači, imamo ravnomeran regionalan razvoj. Danas ulažemo i otvaramo fabrike i u Kruševcu i u Nišu i u Vladičinom Hanu i u Vlasotincu i u Lebanu i u Leskovcu i u Valjevu, Aranđelovcu, Subotici, dakle, u svim gradovima na teritoriji Republike Srbije. Pred nama je danas Zakon o planskom sistemu. Zakon o planskom sistemu pružiće nam još bolje mogućnosti da postignemo još bolje rezultate u narednom periodu, zato što podrazumeva da svi učesnici, i jedinica lokalnih samouprava i autonomne pokrajine i privrednici i grupe građana analiziraju efekte kakve će imati ti planski dokumenti na privredu i građane pre nego što usvojimo bilo koji planski dokument. To znači da ćemo imati pravni okvir da postižemo još bolje rezultate u narednom periodu. Kada je u pitanju opština Kuršumlija, opština odakle ja dolazim, imamo još jedan dokaz da Vlada Republike Srbije radi na ravnomernom regionalnom razvoju. Mi imamo problem Kuršumlijske banje koji datira od 2006. godine. Kuršumlijska banja nam je zatvorena, ali Vlada Republike Srbije je prepoznala problem i pitanje je dana kada će početi rekonstrukcija hotela u Kuršumlijskoj banji. Ako se vodimo time da smo do 2006. godine imali 10 hiljada gostiju, to znači ne samo da ćemo zaposliti 150 radnika, neko bi rekao da je to malo, nije malo, imaćemo posetu u Kuršumlijskoj banji preko 10 hiljada turista. To znači da će… (Predsedavajući: Privodite kraju koleginice Čarapić.) Imam vreme kao ovlašćeni. Ako se vodimo time da smo imali preko 10 hiljada turista, to znači da će otvaranje hotela i lečilišta u Kuršumlijskoj banji pokrenuti čitavu privrednu aktivnost na teritoriji opštine Kuršumlija. Ugostitelji će moći da otvaraju ugostiteljske objekte, lokalni stanovnici će moći da pružaju usluge smeštaja, poljoprivredni proizvođači imaće kome da prodaju svoje proizvode. Dakle, cilj Vlade Republike Srbije je da gradi i da podiže privredu na zdravim osnovama, a to i postižemo onim što radimo. Dakle, imamo ravnomeran regionalni razvoj. Želim da iskoristim priliku i da se zahvalim Vladi Republike Srbije i resornom ministarstvu što je prepoznat problem Kuršumlijske banje, jer to za opštinu Kuršumliju mnogo znači. Ne samo da će sprečiti iseljavanje stanovništva koje je prisutno poslednjih 15-20 godina, nego će doprineti da nam se i ljudi koji su otišli vrate i da imaju uslova za život. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Koleginice Kostić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, drage kolege, obrazloženje moga amandmana na član 3. Zakona o planskom sistemu počela bih rečenicom kojom je premijerka u martu ove godine otvorila Sajam turizma u Beogradu. Citiram: „Svaki dinar uložen u turizam, nama vrati jedan evro“. Ovo je jedna od najunosnijih i najuspešnijih privrednih grana i zato se u nju ulaže sve više. U 2017. godini Srbiju je posetilo preko 1,5 miliona stranih turista, što je 17% više nego u 2016. godini. U lokalnim samoupravama u banjskim područjima investitori koji su zainteresovani da ulažu u izgradnju hotela mogu da računaju na podsticajna sredstva Ministarstva privrede, jer je Vlada Srbije usvojila uredbu koja podržava Ministarstvo privrede u tome. Investicije koje bi država podržala trebalo bi da doprinesu razvoju već postojećih banja, ali isto tako i utvrđivanju novih banjskih područja, jer u Srbiji postoji veliki broj neiskorišćenih izvora termalne i mineralne vode sa lekovitim svojstvima. Investitori mogu da računaju na podsticaje u visini od 50-70% opravdanih troškova, što zavisi od veličine firme, a čija je minimalna vrednost ulaganja dva miliona evra. Odraz razvijene privrede je razvijen sektor usluga, tj. tercijarni sektor, a mi danas podjednako ulažemo u sve sektore, u poljoprivredu, u industriju, kao i u turizam i u IT sektor. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Kolega Kovačeviću, izvolite.
Dame i gospodo, poštovani ministre, da bi sistem planiranja bio što efikasniji i da bi mogao da funkcioniše na svim nivoima države Republike Srbije, onda sistem planiranja mora da bude jasno definisan i procedura u procesu planiranja mora da bude jasna i transparentna svima koji učestvuju u tom procesu. Na članu 3. Zakona o planskom sistemu Republike Srbije predložio sam amandman i ovaj član se, u stvari, tiče načela koja treba da definišu upravljanje sistemom javnih politika. Predlažem tačku 15), načelo koje govori o efikasnosti. Da bi sistem planiranja bio efikasan, on mora da ima u sebi sadržanu percepciju. Percepcija budućih događaja je u stvari predviđanje gde želimo da idemo, ne samo tamo gde želimo da idemo, nego i predviđanje trenutnog okruženja u koje treba da stignemo. Kada danas govorimo o javnim politikama u oblasti ekonomije, onda je percepcija tih dešavanja strašno teška. Ako pogledate globalna ekonomska kretanja, ako sagledate sve probleme sa kojima se suočava svet danas u oblasti ekonomije, onda možete da shvatite koliko je teško predvideti kakav će biti odnos valuta u narednom vremenskom periodu. Odnos valuta je bitan za javni dug Republike Srbije. Danas imate potpuno otvorene carinske ratove, imate potpuno otvorene fiskalne politike koje se menjaju iz dana u dan i sve to treba da bude planski osnov, temelj za javne politike u oblasti ekonomije. Zato je planiranje i zato je ovaj amandman koji se tiče efikasnosti ključan za još bolje funkcionisanje sistema planskog Republike Srbije. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Koleginice Malušić, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima iz Ministarstva, dame i gospodo poslanici, podnela sam amandman na član 3. Predloga zakona kojem dodajem tačku 10) čiji je cilj smanjenje socijalnih razlika. Naime, treba reći da se Vlada Republike Srbije u protekle tri godine zaista potrudila da od Republike Srbije napravi dobro mesto za investiranje. Čak je i Svetska banka koja se bavi upoređivanjem ekonomija konstatovala da smo 2012. godine bili na 186. mestu Duing biznis liste, a danas smo na 43. mestu, što znači da smo izuzetno dobro mesto za investiranje. Ono što je vrlo važno i treba istaći je da treba da postoji jako dobra interakcija između jedinica lokalne samouprave, grada i Republike, jer uglavnom su problemi na lokalu. Kada već pričamo o lokalu, dolazim sa velike opštine Voždovac i moram da napomenem da posle deset godina pregovora, dogovora jedino je gospodin Vučić, današnji predsednik Republike, a tadašnji premijer, uspeo da dovede veliku kompaniju „Ikea“ u Beograd, tačnije na Voždovac. Dolaskom ove kompanije Beograd je, kao i Voždovac, dobio fantastičnu infrastrukturu u vrednosti od deset miliona evra. Takođe, uređeno je više od dva kilometra saobraćajnica, tri kružna toka, skoro dva kilometra nove javne rasvete, potpuno novo korito reke, postrojenje za preradu otpadnih voda, više od pet hiljada metara vodovodne i kanalizacione mreže, a ono što je najvažnije – zaposlilo se 400 ljudi. Takođe, vođenjem odgovorne planske politike Vlade, naravno na čelu sa SNS, biće otvorena i nova industrijska zona kod Bubanj potoka. Opština Voždovac pokrenula je inicijativu da se uz autoput Beograd-Niš i buduće obilaznice kod Bubanj potoka formira velika poslovno industrijska zona na 40 hektara. Poslovni kompleks je logičan nastavak ekonomske zone koja se formirala kod Ikea-e otvaranjem proizvodnih pogona, skladišta, kargocentara, magacinskih prostora stvoriće se uslovi da se otvore nova radna mesta. Ovako radi odgovorna vlast. Ovo je socijalno odgovorna politika koja dovodi do smanjenja siromaštva i do smanjenja socijalnih razlika. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Pešić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući.
Samo trenutak koleginice, ja se izvinjavam, po Poslovniku narodni poslanik Milorad Mirčić.
Reklamiram član 106. Poslovnika koji kaže, u prvom svom stavu, da može da se raspravlja samo o onome što je na dnevnom redu. Nemamo mi, srpski radikali, ništa protiv da se odstupi od nekih načela Poslovnika, jer smo mi ti koji smo odmah upozorili da treba menjati ovaj Poslovnik. Vi kao predsedavajući, bez obzira koliko ste tolerantni, morate da vodite računa da ipak ne ode diskusija u nekom drugom pravcu, u pravcu hvalospeva ili nečeg dugog što nema veze sa ovim zakonom. Mi smo vas odmah upozorili da je negativnost ovog Poslovnika koji ste nasledili od petooktobarskih revolucionara, itekako moguća pogubna za nas koji radimo u ovom parlamentu. Vi ste nasledili jedan akt, dokument koji reguliše rad ovog parlamenta od onih koji su buldožerom ušli u ovaj parlament, zapalili ovo zdanje i koji su ljudima stavljali pištolje u usta da bi ostvarili svoje demokratske principe. To su isti oni koji su 13 hiljada ljudi uhapsili samo za jednu noć. To su isti oni koji sada dele i šire moralna načela njihova i njihovih istomišljenika tako što pojedince koje su uputili u zatvor još u vreme „Sablje“ ne mogu sad očima da vide, a pogotovo ne mogu one koje su molili, kumili Haški tribunal da ih odvedu i da ih nikada ne vrate, a sada ne mogu da se pomire sa činjenicom da su ti pojedinci pobedili, porazili Haški tribunal i oni po Poslovniku, ovom Poslovniku, imaju pravo da iznose svakakve brljotine. O jednom morate da se distancirate, to bi bilo dobro, da se ovaj Poslovnik promeni. Nemamo mi ništa protiv, mi smo upravo za to načelo da svako u sklopu raspoloživog vremena priča o čemu on misli da treba da priča, da li će to biti dobro ili loše, to će građani da odluče na izborima.
Zahvaljujem kolega Mirčiću. Smatram da su sve kolege koje su do sada bile u temi dnevnog reda, to je njihov način kako će da govore o amandmanima i da daju primere o određenim rezultatima koji treba da daju doprinos da se ovaj zakon prihvati. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni? Ne želite. Reč ima koleginica Olivera Pešić.
Poštovani gospodine Arsiću, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, država i jedinica lokalne samouprave moraju da imaju jasan plan i strategiju razvoja. Svedoci smo kako se u gradovima i opštinama iz kojih dolazimo novac svih građana ulagao ad hok kako je ko hteo, kako je kome odgovaralo u određenom trenutku, kako se novac svih građana ulagao u projekte koji nisu bili planirani razvojnim dokumentima, u projekte tih gradova koji su bili unapred osuđeni na propast, a novac svih građana bačen u bunar. Usvojeni su planovi strategije za koje nije postojala realna osnova da će ikada biti ostvareni i bez ikakve konsultacije privrede i civilnog sektora. Iskreno, ne znam šta je gore, da li to što su usvojeni planovi bez ikakve realne osnove da budu ostvareni ili što nisu usvojeni nikakvi planovi, planska dokumenta, kakav je slučaj bio u mnogim gradovima i na taj način se došlo do blokade razvoja gradova, jer kada nemate planska dokumenta vi imate nelegalnu gradnju ili uopšte nemate nikakvu gradnju. Ovim zakonom se to menja, jer zakon definiše uključivanje zainteresovanih strana u proces donošenja planskih dokumenata. Dakle, postoji obaveza uključivanja i privrede i civilnog sektora, a vršiće se i revizija planskih dokumenata, naravno, ako se za to ukaže potreba, što do sada nije bila praksa. Na ovaj način, doprineće se ubrzanom razvoju Srbije, a svakako će se ostvariti socijalna ravnopravnost. Moj amandman upravo ide u tom pravcu, u pravcu sveobuhvatnog razvoja Republike Srbije.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Petrović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, na član 3. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije, podnela sam amandman kojim se dodaje tačka 10) i koja glasi – načelo efikasnosti koje podrazumeva obezbeđivanja sveukupnog razvoja Republike Srbije s posebnim osvrtom na poresku odgovornost. Predloženim amandmanom dodatno se definišu načela upravljanja sistemom javnih politika. Integrisan sistem strateškog upravljanja javnim politikama predstavlja preduslov ujednačenog i bržeg socijalnog i ekonomskog rasta, te je s toga prevazilaženje problema u procesu strateškog planiranja i budžetiranja u realizaciji razvojnih prioriteta u Republici Srbiji, jedan imperativ. Razlozi za usvajanje zakona o planskom sistemu su što sistem planiranja u organima državne uprave nije detaljno urađen na nivou zakona. S toga je naglašena neophodnost uspostavljanja pravnog i institucionalnog okvira koji će omogućiti građanima i privredi okruženje u kojem će moći efikasno da ostvaruju svoja prava i da izvršavaju svoje obaveze. Strategijom regularne reforme i unapređenje sistema javnim politikama za period od 2016. do 2020. godine stvorene su pretpostavke za unapređenje sistema upravljanja javne politike čije će potpuno reformisanje biti sprovedeno primenom zakona o planskom sistemu u Republici Srbiji. Sve reformske mere o planskom sistemu o čemu smo dosta slušali od ostalih kolega, bitna su karika na putu sveukupnog razvoja Republike Srbije koji će se svakako pozitivno odraziti i na podizanje nivoa poreske odgovornosti svih na znatno viši nivo.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Pekarski, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. zakona o planskom sistemu koji se bavi načelima i predložio sam da se pored 14 načela doda i načelo efikasnosti. Ovo je jedan novi zakon koji se našao pred nama i od velikog je značaja za Republiku Srbiju. Ovo je zakon koji Republiku Srbiju vodi napred. Kako kaže predsednik Aleksandar Vučić – Srbija će svakim danom pravno, zakonski biti sve uređenija i uređenija zemlja i zato nikoga ne treba da čudi što se pred ovim parlamentom stalno nalaze zakoni, neki su novi, a neki dolaze na izmene i dopune. Citiraću ministra unutrašnjih poslova, dr Nebojšu Stefanovića potpredsednika Vlade, koji je rekao – menjaćemo zakon ako treba svakih mesec dana, menjaćemo ih i na nedelju dana, sve dok ti zakoni ne budu bili po meri naših građana. Svi ovi zakoni koji dolaze pred parlament, ne samo ovaj, imaju ulogu da našim građanima obezbede sva zakonom regulisana prava. Osim što treba građanima da regulišu prava i slobodu, imaju obavezu da regulišu prava i obaveze države svih državnih organa i institucija. To je jasna poruka svim našim građanima da će Srbija iz dana u dan od zakona do zakona biti uređenija i jača država i jasna poruka svima onima van Srbije, odnosno u Evropi i u svetu, da Srbija ima jaku i stabilnu Vladu, jakog predsednika koji zna i ozbiljno vodi ovu državu.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Pantović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman se odnosi na dodavanje načela efikasnosti planiranja, koji podrazumeva razvoj Srbije posebno u polju povećanja infrastrukturnih kapaciteta naše zemlje. Veliki infrastrukturni projekti Srbiju čini boljim mestom za ulaganje, povezuju sa zemljama regiona, Evrope i sveta. Trenutno je Srbija jedno veliko gradilište, gde se u svim delovima naše zemlje grade moderni putevi, pruge, rekonstruišu plovni putevi. Ono što bih posebno naglasio jeste izgradnja obilaznice oko Beograda i to je jedan od najvažnijih infrastrukturnih projekata trenutno u našoj zemlji. Trenutno se radi na izgradnji mosta kod Ostružnice gde je vrednost investicije 29,7 miliona evra, a takođe radi se i na delu od petlje Petlovog brda do Orlovače. Da bi se završila izgradnja obilaznog prstena oko Beograda potrebno je izgraditi preostali deo autoputa od Bubanj Potoka do Pančeva, uključujući kombinovano putničko-železnički most. Vrednost ove investicije je procenjena na 450 miliona evra. Izgradnjom obilaznice izmestiće se tranzitni saobraćaj iz centralnog dela grada, smanjiće se buka, zagađenje, to jest doći će do povećanja bezbednosti saobraćaja. Na ovaj način, ovako ozbiljnim javnim politikama, državna uprava postiže svoj cilj, kao i unapređenje života građana i obezbeđivanje ključnih javnih dobara. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Obradović, izvolite.
Hvala Poštovani ministre, predsedavajući, kolege poslnici, poštovani građani, amandmanima na član 3. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije, kojim se definišu načela upravljanja javnih politika, moje kolege iz SNS i ja predlažemo uvođenje načela efikasnosti, a sve u cilju sveopšteg razvoja Republike Srbije. Ovo smo čuli već nekoliko puta od mojih kolega, ali mi ćemo ponavljati i ponavljati ono što je dobro i u šta smo sigurni da možemo da sprovodimo i za šta smo sigurni da građani cene i da je na dobrobit države i građana. U ovih nekoliko godina, koliko SNS vrši vlast, pokazali smo šta je efikasnost u sprovođenju javnih politika. Zatekli smo u svakom pogledu osiromašenu i zaduženu zemlju, koju od dana kada je SNS sa Aleksandrom Vučićem na čelu, oporavio i stavljamo na zdrave noge. Ja ću na primeru aktivnosti gradonačelnika Miloša Vučevića i gradskih vlasti Novog Sada potvrditi da se vidi napredak i kako se manifestuje načelo efikasnosti i sasvim sam sigurna da moje kolege iz Novog Sada, bez obzira kojoj političkoj, odnosno poslaničkoj grupi pripadaju, mogu isto to potvrditi. Malo je vremena, svega dva minuta, da bih nabrojala sve ono što potvrđuje ovo načelo efikasnosti i dobro rukovođenje gradom i zato oni koji su nas vukli nazad su politička prošlost ove zemlje i zato SNS i Aleksandar Vučić idu nezadrživo napred i svakodnevno imamo primer, potvrdu silne želje povratka na staro. Žao mi je, bilo pa prošlo, nikada više. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Krliću, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću kratko još jednom potvrditi, bez obzira da li je Vlada u svom zakonu već predvidela svaku moguću saradnju sa Srbima u regionu, ali načelo efikasnosti razvoja Srbije uvek i u svakom trenutku mora razmišljati o celokupnoj srpskoj naciji, mora razmišljati o regionu i mora region biti prioritet razvoja koji, evo vidimo, zaista ide u potpuno dobrom pravcu. Podsetiću vas još jednom na našu blisku istoriju, kada smo ostali bez ogromnog broja preduzeća, jer nije bilo planskog i efikasnog razvoja među Srbima, pa su tako postale dve Trepče, postale kompanije koje su se raspale, a danas tamo gde Srbi ne žive u matici uglavnom su oni deo koji je ostao bez posla, bez hleba i bez tog stečenog prava na zapošljavanje i normalan život. Svaki zakon koji donosi ova Vlada, koji donosi ovaj parlament uvek treba da ima tu asocijaciju prema Srbima u regionu. Ja ću se uvek truditi da to napomenem, da se o tome razgovara i da to bude prioritet celokupnog delovanja dok god budem narodni poslanik u ovom parlamentu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, dopunom ovog člana, tačka 15) koju sam predložio, proširuje se lista načela upravljanja sistemom javnih politika. Naime, obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije i jeste primarni i strateški cilj ovog zakona. razvoj naše države se prvenstveno oslanja na ulaganje u stručno usavršavanje mladih ljudi i ulaganje u infrastrukturu. Vlada Republike Srbije je pokazala da se rukovodi upravo ovim principima, vodeći računa o ravnomernom regionalnom razvoju. Pored izgradnje i rekonstrukcije velikih kliničkih centara, veoma značajna ulaganja imamo i u zdravstvene ustanove u Beogradu. U obnovu GAK u Višegradskoj biće uloženo 7,5 miliona evra, u Pedijatrijsku bolnicu u Zemunu 3,5 miliona evra, u Institut za kardio-vaskularne bolesti „Dedinje“ 17 miliona, u Kliniku za neurohirurgiju 12 miliona, a u rekonstrukciju i opremanje Urgentnog centra u Beogradu 3,9 miliona evra. Pored toga, izgradiće se i Dom zdravlja u Borči, kao i brojne zdravstvene stanice, a biće i rekonstruisan Dom zdravlja u Obrenovcu. Takođe, među prioritetima u oblasti zdravstva su i obnova KBC „Dragiša Mišović“, GAK „Narodni Front“, Ortopedija na Banjici i Instituta za radiologiju i onkologiju. Planskim sistemom ulaganja u medicinske ustanove u našoj zemlji, kao i donošenje srednjeročnih i dugoročnih planova razvoja medicinskih centara, Vlada Republike Srbije pokazuje da stremi sveukupnom razvoju države i podizanju životnog standarda svih njenih građana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Rančiću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre gospodine Đorđeviću, poštovana gospodo iz Ministarstva, poštovane kolege i koleginice, na član 3. dodaje se tačka 15. koja glasi: „Načelo efikasnosti, koje podrazumeva obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije, s posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvenih uslova.“ Ovaj amandman, koji se odnosi na načelo upravljanja sistemom javnih politika, nadovezuje se već na postojeći amandman koji sam podneo na član 2. Načelo efikasnosti zdravstvenih ustanova definiše posebne državne programe u oblasti prevencije bolesti, ranog otkrivanja i efikasnog lečenja kroz definisanje mreže institucija u državnoj i privatnoj svojini, tehnologiji i medicinskog snabdevanja. U zdravstvenom sistemu Srbije već postoji zavidan nivo razvijenosti mreže institucija i obezbeđivanja stanovništva zdravstvenim radnicima, posebno u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Koncept izabranog lekara, primarna zdravstvena zaštita, elektronskog zdravstvenog kartona, vodičima dobre kliničke prakse i farmakoterapijskim protokolima načelo efikasnosti će samo biti potvrđeno. Takođe, uvođenjem elektronskog recepta, elektronskog uputa i drugih servisa baziranih na korišćenju savremenih tehnologija, poboljšaće zdravstvene uslove za lečenje naših pacijenata. Za efikasan rad i bolje zdravstvene uslove koji se pružaju u Srbiji neophodni su, pored lekara, i medicinske sestre i tehničari. Broj medicinskih sestara i tehničara iznosi 572, dok je u EU taj broj za jednu trećinu veći i iznosi 745 na 100 hiljada stanovnika. S obzirom da nemam više vremena, na kraju bih pozvao sve poslanike iz opozicije, a naročito lekare iz opozicije, ukoliko ih imaju u svojim redovima, da glasaju za ovaj amandman. Hvala na pažnji.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, moj amandman na zakon o planskom sistemu odnosi se na efikasnost, a u cilju unapređenja položaja posebno ranjivih grupa. Moram da istaknem da sva deca, nažalost, nemaju mogućnost da žive u svojim biološkim porodicama sa svojim biološkim roditeljima iz raznih i mnogih razloga. O njima, obavljajući svoju socijalnu zaštitnu funkciju, država se na adekvatan način brine. U okviru plana i programa deinstitucionalizacije moram da naglasim da je Ministarstvo rada preko nadležnih institucija za najveći broj ove dece omogućilo smeštaj u hraniteljskim porodicama a da bi se omogućila bezbednost, sigurnost, adekvatan podsticaj i naravno pravilan psihofizički razvoj dece bez roditeljskog staranja. Moram da naglasim da u Opštini Priboj postoji 20 edukovanih hraniteljskih porodica koji na najbolji način i u cilju zaštite najboljeg interesa ove dece vode brigu o 45 dece. To naravno nisu deca samo iz Priboja, to su deca sa područja mnogih opština od Subotice pa do Preševa. Poštovani građani Srbije, žuto preduzeće u vreme vršenja vlasti, sem toga što je otpustilo 400.000 radnika, sem toga što je dovelo zemlju do bankrotstva, ostavilo je, zamislite, 30.000 pravno nevidljivih lica. Trideset hiljada lica koji su postojali, a u stvari nisu postojali i nisu mogli da ostvare nijedno svoje pravo, nisu mogli da dokažu svoj identitet, nisu mogli da ostvare pravo na zdravstvenu zaštitu. (Predsedavajući: Privodite kraju koleginice Jevtović Vukojičić.) Odmah po dolasku na vlast, Srpska napredna stranka je donela propis, odnosno zakon o naknadnom upisu i 25.000 ovih lica, postali su već pravno vidljivi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću prijavite se ponovo. Samo trenutak. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, zarad javnosti građana koji prate ovu skupštinsku debatu želim reći da član 3. Zakona definiše upravljanje sistemom javnih politika. U članu 3. su definisana u 15 tačaka 15 načela tog upravljanja. Mojim amandmanom predlažem da se doda tačka 15), odnosno da se doda i petnaesto načelo i amandman glasi da se u članu 3. Predloga zakona dodaje tačka 15) koja glasi: “Načelo efikasnosti koje podrazumeva obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije sa posebnim osvrtom na razvoj prosvetnog sistema.“ Pošto sam amandmanom na član 2. gde se pojmovno definišu pojmovi koji se koriste u zakonu predložio efikasnost planiranja, logično je bilo zaokruživanje celine ne samo mojim amandmanom, nego i mojih kolega da se i u ovom članu 3. doda i petnaesto načelo, a to je načelo efikasnosti. Ono što treba reći da u skladu sa politikom Vlade Republike Srbije, koja je odgovorno usmerena na privredni, ekonomski, sveukupni društveni razvoj, jedan od krucijalnih bazičnih elemenata tog sveukupnog razvoja je razvoj prosvetnog sistema. Vlada je svoju posvećenost tome i u dosadašnjem skupštinskom sazivu i debati pokazala donošenjem seta reformskih zakona koji se odnose na prosvetni sistem. Ti zakoni koji su reformski unose mnoge novine, tek će u budućnosti pokazati svoje vrednosti i praktično će uvesti napredna rešenja u toku njegovog sprovođenja koji će uticati na dalji sveukupni razvoj prosvetnog sistema u Republici Srbiji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Kneževiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Kolega Torbica izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, cenjeni ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici članom 3. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije propisuju se načela upravljanja sistemom javnih politika u skladu sa kojim se pripremaju, usvajaju i sprovode planska dokumenta i vrši izveštavanje o njihovoj realizaciji. Sama načela su detaljno obrazložena kako bi omogućila lakše tumačenje odredaba zakona, pa samim tim i njihova efikasna primena. Amandmanom koji sam podneo predviđeno je da se u tom istom članu 3. Predloga zakona doda tačka 15) koja glasi: “Načelo efikasnosti koje podrazumeva obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost pravosuđa, s ciljem da se ovim amandmanom dodatno definišu načela upravljanja sistemom javnih politika. Reforma pravosudnog sistema Republike Srbije se zasniva na pet ključnih načela – nezavisnosti, nepristrasnosti i kvaliteta pravde, stručnosti, odgovornosti i efikasnosti. Navedenim načelima se obezbeđuje okvir za uspostavljanje razvoja i organizovanje pravosudnih institucija, u cilju stvaranja pravosudnog sistema koji može da u potpunosti zaštiti prava svih građana, uz stalno i radno unapređivanje i u konkretnoj primeni istih u svakoj fazi razvoja pravosuđa i primene prava. Pod načelom efikasnosti se podrazumeva pravosudni sistem u kom se delotvorno upravlja i racionalno koriste resursi po predmetima, postupa i sudi u razumnim rokovima, primenjuje zakonito propisan postupak, uz poštovanje ljudskih i manjinskih prava i sloboda, zagarantovanih kako domaćim, tako i međunarodnim propisima, što podrazumeva preduzimanje planiranih i definisanih aktivnosti u ključnim oblastima kao što su smanjenje broja starih predmeta, ujednačavanje sudske prakse, pojednostavljivanje administrativnih procedura u sudovima i tužilaštvima, upravljanje ljudskim resursima, ravnomerna raspodela predmeta među sudijama, informatizacija pravosudnog sistema i alternativno rešavanje sporova. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predloženim amandmanom želim da ukažem da je pored načela koji su predviđeni članom 3. predloga zakona važno napomenuti značaj efikasnog delovanja u rešavanju pitanja saobraćajnog povezivanja i izgradnji saobraćajne infrastrukture. Kako je predlogom zakona jedinice lokalne samouprave definisana kao učesnik u planskom sistemu, koji utvrđuje javne politike, želim da napomenem da je dolaskom na vlast SNS, kako na republičkom nivou, tako i rukovodstvo opštine Ub, sistemski i dugoročno planira svoj rad i odgovorno upravlja budžetom. Raspodela sredstava je apsolutno opravdana, nema kašnjenja u plaćanju, u izmirenju obaveza, kao ni kašnjenja u realizaciji projekata. Efikasan i ekonomičan pristup izrade i sprovođenja planskih dokumenata proizvode rezultate rada vidljive na terenu, počev od ulaganja u zdravstvo, opremanje savremenim sredstvima za rad, izgradnjom novih objekata. Zatim, obnova i izgradnja novih škola. Pre godinu i po dana samo u matičnu osnovnu školu u Ubu uloženo je preko 20 miliona dinara i tom prilikom je izgrađen i prvi lift u školski objekat. Pre dva meseca su završeni radovi u vezi sa grejanjem i elektroinstalacijama u vrednosti 17 miliona dinara. Plan je da se ove godine školski objekat u matičnoj školi u Ubu proširi za šest učionica, da se izgradi prvi zatvoreni bazen. Do kraja godine, realizuje se projekat izgradnje novog vrtića. Država je za ovu investiciju izdvojila dva miliona evra. Kao važan element u razvoju, prepoznata je izgradnja saobraćajnica. Pored korišćenja položaja opštine kroz koju prolazi auto-put, u Ubu se beleži izgradnja državnih i opštinskih puteva i ulica. Nedavno su započeti radovi na izgradnji saobraćajnica i na periferiji Uba i to je od izuzetnog značaja. Vrednost investicije je 105 miliona dinara, a od posebnog je značaja zato što će se sav teretni saobraćaj izmestiti u tu ulicu. Dakle, intenzivan rad, ulaganje u temelje razvijenog društva, sigurno će doprineti boljem životu građana Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, amandman koji sam podneo na 3. član Zakona o planskom sistemu Republike Srbije odnosi se na načelo efikasnosti i upravo sam kroz načelo efikasnosti hteo da definišem i pojačam ovaj zakon, a pre svega se odnosi na sve zakone koje smo usvojili i, pre svega, na ponašanje premijera Aleksandra Vučića od 2014. godine pa nadalje, a na današnji dan predsednika Republike Srbije, i upravo se on ponašao u skladu sa načelom efikasnoti i, što je još bitnije, efikasno i odgovorno i po budućnost i države i građana na najbolji mogući način. I bez odredbi ovog zakona Vlada i predsednik Republike se ponašaju efikasno i odgovorno, a upravo kroz ovaj zakon imaćemo jednu stavku i jedan razlog više da to radimo i da predvidimo i zakonskim odredbama. Primena načela efikasnosti najbolje pokazuje i način na koji je Vlada reagovala 2014. godine. U maju ćemo imati četiri godine od vanredne situacije, koja za sve u Srbiji, pa i za Vladu Republike Srbije, bila ogroman zadatak i ogroman ispit, ali i veliki ispit koji je Vlada Republike Srbije, zajedno sa svojim građanima upravo položila. Zašto ga je položila? Upravo zato što se ponašala u skladu sa načelima efikasnosti i sa načelima da se stvari rešavaju na najbolji mogući način, ali da to bude u realno najbržem mogućem vremenu, jer ako se ne odreaguje kvalitetno, pogotovo u uslovima vanredne situacije, sve to može biti mnogo, mnogo gore po državu i po same građane. Setimo se samo te vanredne situacije. Setimo se i 2012. godine kada smo državu nasledili skoro u vanrednoj situaciji i računajte, Vlada će se ponašati u skladu sa načelima efikasnosti i odgovornosti i ponašanja najboljeg po građane Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre sa saradnicima, Vlada Republike Srbije je pripremila Predlog zakona koji uređuje planski sistem u Republici Srbiji. Osnovni cilj koji se želi ostvariti je uspostavljanje efikasnog i transparentnog sistema planiranja, koji bi pokrivao sve ključne aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike u državi Srbiji. Uvodi se, takođe, i sistem odgovornosti za realizovane rezultate. Bilo je teško sagledati sve oblike epidemije koju je iza sebe ostavila DS nakon svoje pogubne vladavine, uništavajući sistemski svaki segment našeg društva i naše države. Kada smo već bili dotakli dno i kada je našoj državi pretio najgori scenario, SNS je preuzela odgovornost za vođenje države. Mudrom i pametnom politikom predsednika Aleksandra Vučića država Srbija postala je i ekonomski i politički lider u regionu. Država Srbija je fiskalno konsolidovana, stabilna država. Država Srbija je država sa velikim brojem investitora, velikim brojem projekata u oblasti infrastrukture i postala je zemlja sa ugledom i poštovanjem u svetu. Građani Srbije su to odlično razumeli i zato je njihova podrška SNS iz izbora u izbore sve veća. Zahvaljujem.
Po amandmanu, reč ima kolega Ševarlić.
Zahvaljujem. Danima slušam diskusije, koje kao profesor univerziteta delimično, ne u potpunosti, svakako, mogu oceniti pojavom nove resavske škole u 21. veku. To je stvar onih koji odlučuju i onih koji kreiraju ovakvu politiku rada parlamenta. Drugo što sam hteo da istaknem jesu činjenice. Nesporno je da je Srbija učinila napredak, ali taj napredak je učinila zahvaljujući, pre svega, oduzimanju plata zaposlenima u državnom sektoru, penzija penzionerima i subvencija poljoprivrednicima. Nesporna je činjenica da je samo u ovoj godini poljoprivrednicima zakinuto 5,3 milijarde po Zakonu o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, odnosno preko 15 milijardi ako se doslovno, semantički, kako bi to profesori književnosti rekli, primenjuje pojam podsticaji, jer po Zakonu o podsticajima, koji ste izmenili 2014. godine, umesto da sredstva koja se definišu kao minimalnih 5% po tom Zakonu za podsticaje u poljoprivredi, od 2014. godine pa nadalje definišu se kao budžet Ministarstva poljoprivrede, što podrazumeva i plate zaposlenih u poljoprivredi i sve druge troškove i aktivnosti Ministarstva poljoprivrede, koji nisu sporni, ali ne predstavljaju podsticaje. Takođe, ne mogu da prihvatim činjenicu da je jedna zemlja ekonomski lider, podvlačim ovo ekonomski, koja još uvek nije obezbedila povraćaj na nivo penzija iz 2014. godine. Najzad, koristim priliku i prisustvo gospodina ministra, koji je resorno zadužen za socijalna pitanja, imajući u vidu da je donet zakon koji podstiče rađanje u Srbiji i da će on važiti od 1. jula 2018. godine, ako sam dobro razumeo, po kom osnovu se može pravdati činjenica da deca koja su rođena posle 1. jula će imati određene privilegije, a deca koja su rođena u višedetnim porodicama pre 1. jula neće imati nikakva prava po tom zakonu, barem do onog perioda dok ne istekne onaj period za koji je propisano korišćenje tih subvencija? Navešću vam samo jedan primer. Maja Kovačević iz Kraljeva je majka jedanaestoro dece, najstarije ima 13 godina, najmlađe devet meseci. Ona ni za onu decu koja bi mogla da potpadnu jedan vremenski period pod odredbe tog zakona posle 1. jula neće imati pravo na korišćenje tih subvencija. Pa, molim vas, gospodine ministre, da razmislite o eventualnoj izmeni i dopuni tog zakona. Mislim da bi to bilo na dobrobit i da barem u najranijoj fazi detinjstva ne bismo trebali da pravimo diskriminaciju u odnosu na decu koja su rođena pre dana D i decu koja su rođena posle dana D. Hvala na pažnji.
Po Poslovniku, narodni poslanik Marko Atlagić.
Poštovani potpredsedniče, mislim da ste prekršili čl. 106. i 107, što niste opomenuli prethodnog govornika, jer je unizio dostojanstvo Narodne skupštine i svih 250 narodnih poslanika, pogotovo poslanika iz pozicije, tvrdeći da je resavska škola. Šokiran sam izjavom univerzitetskog profesora uvaženog kolege Ševarlića. On vrlo dobro zna ili bi trebalo da zna ili se pravi da ne zna da u nastavi od prvog razreda osnovne škole, učitelji pa nastavnici u osnovnoj školi i univerzitetski profesor, kao što je on, imaju svoje dnevne pripreme. Poštovani i uvaženi poslanici imaju svoje pripreme. To je odgovornost prema ovom visokom domu, odgovornost, gospodo narodni poslanici, iz pozicije prema državi našoj i odgovornost prema građanima. Prošlo je vreme, da izvinete, pod navodnicima, laprdanja u ovoj Narodnoj skupštini, već ozbiljnog pripremanja, ozbiljnog rada, odgovornosti prema visokom domu i prema građanima Srbije. Molim vas, mislim da ste prekršili ovaj član, što ga niste ukorili, ali ne tražim u danu za glasanje da se glasa.
U redu. Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić.
Hvala, gospodine predsedavajući. Slažem se sa kolegom Atlagićem. Ovo je zaista nešto na šta moramo da reagujemo, jer je potpuno neprihvatljivo da se ovde neko pojavi, kaže sluša danima nešto u stvari govori neistinu. Ništa ne sluša danima. Danima ga nema u ovoj sali, pa onda i ne čudi što mi čujemo ovde ocene da ta nekakva resavska škola, bilo je tu još mnogo šta i mnogo skandaloznije. Na primer, kako je rečeno, oduzimanje plata i penzija, nije oduzimanje nego čuvanje plata i penzija činjenica da ih danas ima i da su redovne i da su veće i da su veće za preko 80% onih koji ih primaju, a sačuvane upravo od štetočina koje su ih nekada bezdušno delile same sebi, što kroz dotacije od strane javnih preduzeća kojima su rukovodili, pa su davali upravo pripadnicima te poslaničke grupe kad su se pretvarali da su neka nevladina organizacija. Stotine hiljada, milione čak, od Kolubare, na primer, pa su davali upravo toj poslaničkoj grupi dok se pravila da je neka nevladina organizacija, preko ministarstava, stotine hiljada, godine za godinu, pa su finansirali lepo sami sebe, a danas kada od toga nema nešto im pa smeta. I našli su, zamislite, šta? Pitanje - šta je sa platama i penzijama? Dobra vest za celu Srbiju, pa i za njih je, sačuvane su pa ih danas ima. Nisu uspele te štetočine da ih pojedu poput skakavaca. Kada se pozivaju na neko profesorsko zvanje i neki autoritet te vrste, ima li vajnog profesora ovde da se sablazni, da se začudi nad činjenicom da deli poslaničku grupu sa onima koji su Vuka Karadžića, koji su Dositeja Obradovića nazivali antisrpskim ljudima, antisvetosavskim, antizavetnim ljudima? Gde je bio osećaj za zaštitu lepe reči, govora ili bilo čega kada se birala poslanička grupa, kada se društvo biralo? Na kraju, ako je problem u prepisivanju, sedite, dame i gospodo, vi neki u poslaničkim grupama sa ljudima koji su od A do Š sve što imaju da kažu i da predlože politički, a imaju vrlo malo šta, prepisali i pokrali od drugih, sa najgorim plagijatorima političkim sedite. Prvo se pozabavite svojim dvorištem, a onda se osvrnite na šta god hoćete, pa i na ono što ne znate, očigledno.
Reč ima ministar Đorđević.
Mene iznenađuje jedna druga stvar, a to je neznanje koje ste pokazali. Mislim, vi imate pravo da kažete šta god hoćete i možete da pričate neistine i time da pokazujete građanima Srbije da je jedna potpuno drugačija situacija od onoga u kojoj oni žive, da hoćete da kažete da Vlada Republike Srbije ne vodi računa o svojim građanima, a sve je upravo suprotno i sve ono što radimo upravo pokazuje rezultate i brigu Vlade Republike Srbije ka svojim građanima. Paušalne ocene da nešto možete da povećate ili da se bavimo time da bi se dodvoravali nekim kategorijama stanovništva ili populistički da pričamo o nekim stvarima, ja mislim da je iza nas i da je ta politika prošla. Znate, vi pričate o tome da imamo, naravno, imamo majke koje imaju, to nije jedina majka koja ima preko četvoro dece, ali onda bi morali da uzmemo i da vidimo do kog kriterijuma mi moramo da idemo unazad. Zašto samo ta majka? Imate majke koje su rađale i koje i danas imaju po 80 godina, koje imaju više dece. Da li i njima treba da dajemo? Pravite osnovnu grešku i ne čitate ono što Vlada Republike Srbije želi sa ovim. Alarmantno stanje je u državi Srbiji. Nedostatak dece u Srbiji dovešće do toga da sve ovo što mi radimo bude jednog dana uzaludno. Da ne bi bilo uzaludno, da ovo sve što radimo jednog dana ima neko da uživa i da ima jednu normalnu državu koja će funkcionisati i koja neće imati i dozvoljavati stvari koje su se dešavale do 2012. godine. Naša želja jeste da podstičemo rađanje, ne da pomažemo, ne da dajemo pomoć, već da podstičemo rađanje, da promenimo točak i da točak krene u plus i da se rađa što više dece u državi Srbiji. Način na koji država pomaže jeste jedan drugi segment, i to je Ministarstvo na čijem se čelu ja nalazim i gde svako ko ima pravo i ko nalazi da je socijalno ugrožen može da aplicira i da dobije pomoć države. Ne postoji osoba u ovoj državi koja nije dobila pomoć države, onoliko koliko ima. Ne zaboravite da mi trošimo novac građana Srbije, da smo i sa te strane odgovorni da ono što imamo rasporedimo na najpravičniji način. Da li bi voleli da imamo više? Da. Da li treba da se zadužujemo da bi davali više? Ne. Samo želimo ono što zaradimo rasporedimo na najbolji mogući način. Nismo mi zaboravili poljoprivrednike i vi to vrlo dobro znate. Čak ste i vi učestvovali na nekim projektima iste ove Vlade gde ste davali svoje znanje u tome da učestvujete u projektima i, naravno, bili plaćeni za to i tada vam nije to bio problem. Želimo da čujemo sve stručnjake bez obzira na to, i to je suštinska razlika od nekih ranijih vremena, kojoj partiji pripadaju. Vi trebate da date svoje znanje da bi unapredili upravo taj segment za koji se vi borite, i to vrlo dobro znate. Ne možemo da pričamo o tome da smo zaboravili poljoprivrednike. Kako su se ranije subvencionisali poljoprivrednici? Tako što smo gledali kako će neki tajkuni, neko drugi da profitira u svemu tome i da na taj način subvencionišemo. Ko je dobijao najmanje? Upravo oni kojima treba da se da, a to su poljoprivrednici. To poljoprivrednici znaju. Naravno, bilo bi mnogo zgodnije da im dajemo subvenciju na naftu. Bilo je priče ovde, mislim, prvog dana o tome, ali kako je završavala ta nafta? U rukama drugih, a ne poljoprivrednika. Poljoprivrednici su bili, ona velika većina, ogorčeni zato što je to išlo u pogrešne ruke. Da bi država došla do nekog pravila kako i na koji način njima da daje, da raspoređuje, a da isti ti poljoprivrednici znaju da je to raspoređeno na najbolji mogući način, upravo se radi zakonski, da ne može svako da ima svoju ideju kako i na koji način i da vidi kako je to bilo nekada ranije, koliko sam ja u svemu tome. Toga više nema. Zato je mnogo lakše vama danas da gledate to, ali je pitanje toga da li želite da budete iskreni i da pričate o tome. Ovde imamo jedan od zakona, a to jeste subvencija o tome, da nekim ljudima omogućimo, kada su u pitanju neki naftni derivati, da imaju neku pogodnost, da ne plaćaju duplo, da to ulažu u državu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne bih se osvrtao na univerzitetski rečnik o laprdanju, bez obzira na semantičko značenje i obrazloženje koje smo slušali o tom pojmu u ovom zdanju. Ono što jeste izvesno jeste da ima prepisivanja. To ću vam na sledećoj sednici dokazati kada budem uporedio stenografske beleške o diskusijama pojedinih poslanika. Do tada, ostavimo to otvorenim pitanjem. Drugo, gospodine ministre, vrlo sam pažljivo pročitao zakon koji je bio predmet razmatranja i vrlo pažljivo sam rekao da ne treba da bude dan D, ne treba da se vraćamo na starice od 80 godina. Hvala Bogu, ako su žive i imaju toliko godina, kao naše bake, majke i prabake. Rekao sam da taj dan D može da važi za one koji su rođeni pre toga, ali ne toliko, tri godine ili 10 godina, nego umanjeno za taj period na koji bi imali pravo subvencije da su rođeni tog dana D ili dan posle, a pogotovo kada se radi o višedetnim porodicama. Drugo, kada se radi o poljoprivredi, mislim da je i Odbor za poljoprivredu na poslednjoj sednici dao podršku mojoj inicijativi koju sam saopštio i ovde juče u Narodnoj skupštini i očekujem da će Vlada, Ministarstvo finansija i Ministarstvo poljoprivrede pokrenuti inicijativu da se izvrši izmena i dopuna, jer ne možete osporiti činjenicu da se Zakon o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju ne primenjuje ni jedne godine dosledno, od dana donošenja 2014. godine, odnosno 2013. godine. To možemo matematički da izvedemo i, ako treba, možemo da napravimo posebno javno slušanje na tu temu, pa da raspravljamo stručno. Bio bih presrećan da i vi učestvujete u toj raspravi, jer poljoprivreda nije samo privredna delatnost, već ona ima i socijalnu funkciju u svim zemljama, a pogotovo u EU. Setite se samo, pogledajte koliko se u EU izdvaja više za ruralni razvoj, nego što se izdvaja kod nas u odnosu na ukupna sredstva koja se izdvajaju kao podsticaji za poljoprivredu. Pre neki dan smo imali javno slušanje u maloj sali o funkcijama IPARD-a, a ja svoje znanje nikada ne uskraćujem bilo kome. U to mogu da se uvere svi oni koji prate moje aktivnosti i koji znaju koliko predavanja držim po selima u Srbiji, bez ikakvog plaćanja. Takođe, što se tiče opaski o poslaničkoj grupi i pripadnosti, nikome nisam spočitavao partijsku pripadnost. Imam mnogo zamerki na ponašanje poslanika iz opozicije, mada mi je sve teže da utvrdim ko je pozicija, a ko je opozicija. Najzad, gospodine potpredsedniče, ako dozvolite još jednu rečenicu. Ako mogu samo, kolega… Dakle, moje prisustvo u poslaničkoj grupi je nestranačko, to vi vrlo dobro znate, a ja bih voleo da nestranački poslanici iz vladajuće većine se izdvoje i da formiramo poslaničku grupu nestranačkih poslanika. Izvolite gospodo. Hvala lepo.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Razumem ja da čoveku ume da bude neprijatno kada ga neko podseti da je sam birao društvo i da je sam birao u kojoj će poslaničkoj grupi biti, pa onda malo pogledao o kojoj je to konkretno grupi reč, pa mu nije baš do kraja prijatno. To razumem. Nego, da ne ostavljamo mi ništa za neki naredni put, kako je rečeno, da se razjasni ili da se objasni. Ja kada kažem prepisivali, i prepisuju, plagiraju, i o tome je reč kada govore o nekim svojim nazovi, političkim idejama, govorili smo već o tome u ovoj sali, a evo sada pozivam i da se proveri. Naslov „Savez desnice vrednosti levice radi“, to je bila jedna od teza fenomenalnog nazovi političkog programa. Tada sam tvrdio da onaj koji je to ovde izgovorio, a reč je upravo o predsedniku poslaničke grupe kojoj pripadaju oni koji su se kritički osvrnuli na naš rad ovde, dakle, očigledno aludirali na SNS, našu poslaničku grupu, dakle, njegov predsednik poslaničke grupe je ovo proklamovao za neku svoju ideju. Proverite sami, dame i gospodo, odakle je to pročitao. Ja vam kažem da je reč o jednom tekstu iz novina od pre deset godina. Toliko o originalnosti, toliko o razumevanju i nekom novom kvalitativnom sadržaju, odnosno da se ne lažemo, flagrantnom prepisivanju. Da ne ostane ništa nedorečeno, kada se daju primeri iz života pa se pominje neko iz Kraljeva, da se bude pošten do kraja pa da se kaže - toj ženi pomogla je upravo ta vlast koju neko ne može da smisli. Kada je stan dobila i od koga? Čuo sam, to sam proverio u roku od nekoliko sekundi, pomogli su joj upravo ti koje politički ne volite, stan obezbedili. I to priznanje koje je dobila, pa od koga je dobila. Kada pričamo o merama koje se uvode, budite pošteni i recite, jel beše, za, gospodine ministre, drugo, treće i četvrto dete primenjivaće se od 1. januara i ako će biti usvojeno u nekim mesecima kasnije. Dakle, ako hoćemo da kritikujemo, možemo, više je nego dobrodošlo, ali da budemo elementarno korektni, to je obaveza svakoga. Još jednom da se reši među tim plagijatorima i ljudima koji su nekada zloupotrebljavali budžet ove zemlje sve što je sporno interno, pa tek onda da pričamo o nekom drugom. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vjerica Radeta.
Gospodin Orlić je u pravu kada je pominjao malopre da se neki poslanici tako s vremena na vreme pojave u ovoj sali i onda su najpametniji i onda imaju svašta da kažu, a pogotovo kada su još nestranački ili kada trče iz stranke u stranku. Juče sam, odnosno danas sam bila u prilici, verovatno ste i vi svi videli iz jednog medija sa jedne televizije poslanik, kako beše, toliko retko ovde dolazi da ne može čovek ni imena da mu se seti, ali nadimak mu je Vlah, Đorđe Vukadinović beše, to je taj što trči sa liste na listu samo da bi se dočepao poslaničkog mandata. Zamislite genijalnu izjavu koju je on dao na televiziji. On kaže da se navodno nešto desilo juče u ovoj sali. Svi znamo da smo imali raspravu o amandmanima, da se ništa nije desilo, što nije uobičajeno za parlamentarni život, za parlamentarni rad, ali kaže – on nije bio u sali, ne zna tačno šta se desilo, ali on osuđuje to što nije video, gde nije bio, i što ne zna da li se desilo. E, to je zaista vrhunac bezobrazluka i to je zloupotreba poslaničke funkcije. Koliko god mi mislimo da poslanik treba da ima apsolutnu širinu i mogućnost da se izjašnjava, da govori na koju god hoće temu, ali na takav način govoriti loše o Narodnoj skupštini je nešto što je apsolutno nedopustivo. To je posledica, ovog što je gospodin Orlić rekao, da neki samo svrate povremeno, tek da budu viđeni, i onda su oni najpametniji i onda oni znaju šta se dešava, umesto da dođu da sede i da rade. Problem je, recimo, što i ovaj koji je malopre govorio, gospodin, i taj Vlah ne znaju u čije ime da pričaju, jer ne znaju ni na čijoj listi ih je Skot uveo u Skupštinu, ni kome danas pripadaju. Hvala.
Po kom osnovu gospodine Rističeviću?
Po amandmanu.
U redu.
Dame i gospodo narodni poslanici, najmlađi Titov odbornik se ovde zdušno zalagao za poljoprivredu. Na listi preko na kojoj je došao u ovaj parlament stranke koja je 2006. godine vladala i vodila Vladu, sa te liste je došao u ovaj parlament. Te godine se izdvajalo 136 miliona evra za poljoprivredu na godišnjem nivou i on je ćutao. Danas kada se izdvaja 309 godišnje, on ima zamerke. Ćutao je i 2011. godine kada je Dušan Petrović vodio Ministarstvo poljoprivrede, kada se izdvajalo 185 miliona evra za poljoprivredu. Ćutao je. Danas kada se izdvaja 309, danas mu ne valja i ja sam tvrdio u prethodnom mom govoru da to treba da bude više, ali moramo da dignemo prerađivačku industriju, da uzmemo iz prerađivačke industrije i još više dignemo primernu poljoprivrednu proizvodnju sa težnjom na stočarstvo, voćarstvo i povrtarstvo. NJemu to nije bitno bilo. Propadale su zadruge. Propadale su zadruge jedna za drugom. NJemu to nije bilo bitno. NJemu je bilo bitno da napravi „Studiju o zadrugarstvu“ i da mu Dušan Petrović iz „Star Projekta“ prebaci 62 hiljade evra i kada je poslao taj zahtev posle 59 hiljada i nešto da mu se isplati još dve hiljade i nešto, taj zahtev je ispunio latinicom, a danas se zdušno zalaže za ćirilicu. Postoji poslanik koji je, kako to kažu lekari, podvojena ličnost. Znači, kada dobiješ pare od žutih onda je to dobro, iako je bilo manje izdvajanje subvencija za poljoprivredu, iako su zadruge propadale. Danas kada se zadruge dižu i kada se subvencije dižu, danas ti ne valja jer od ove vlasti ne možeš privatno da dobiješ novac. Hvala.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsedniče. Prvo, mislim da sam jedan od redovnijih poslanika sa ove strane sale. To možete da se uverite proverom evidencije prisustva na sednicama. Podsećam vas da sam jednom, na jednom glasanju bio četiri i po sata jedini prisutni predstavnik sa ove strane sale. Jedini prisutni predstavnik sa ove strane sale četiri i po sata. Da sam takođe i u mnogim drugim slučajevima bio jedan od malobrojnih poslanika i mislim da primedbe koje ste izrekli ne stoje. Drugo, kada se radi o sredstvima agrarnog budžeta, kako se popularno naziva, on se određuje u procentualnom iznosu od ukupnog budžeta shodno osnovama budžetskog sistema. Prema tome, upoređivanje apsolutnih cifri može da bude samo kada se one preračunaju na relativne pokazatelje, a relativni pokazatelji pokazuju da nijedne od ovih godina ni prethodni režima, a ni ovaj režim nisu ispunili zakonski minimum od 5%, izuzimajući 2004. godinu kada je za te namene izdvojena približno 5%, odnosno 4,98%. Najzad, kada se radi o „Studiji za zadrugarstvo“, ja nikada, to sam više puta ponovio, i to je notorna neistina, nisam primio honorar od 60 i kusur hiljada evra. Ako neko dokaže, ja sam spreman da mu poklonim toliko hiljada evra prodajući stan i da napustim parlament istog trenutka, pod uslovom da taj koji stalno to tvrdi iznosi kao neistinu, a zna vrlo dobro da je neistina. Istovremeno, da u roku od 15 dana ukoliko ne dokaže da napusti parlament i da mi plati oštetu od 10 hiljada evra. Ja mislim da je pošteno šest prema jedan. Zahvaljujem.
Pravo na repliku, narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, sada smo mogli čuti da je 136 miliona veće od 309 miliona. Kolega visinu agrarnog budžeta računa isključivo po podsticajima. U agrarni budžet spadaju troškovi Ministarstva poljoprivrede i to je blizu tih 5%, s tim što u njihovo vreme skupljeno je javnih prihoda ukupno 824 milijarde. Iz te iste države ova vlast prikupi 1.180 milijardi. Znači, ukoliko bismo skupljali novce koliko su oni skupljali, mi smo premašili 5% odavno. Ova vlast skupi 356 milijardi više nego što su oni skupljali. Sada je pitanje gde je odlazilo tih 356 milijardi dinara, odnosno tri milijarde evra godišnje, ko je sa kim delio, ko je taj novac uzimao, ko je propustio da ubere te prihode, ko je plaćao mesto na listi 640 hiljada dinara itd? Što se tiče 62 hiljade evra, vrlo ću to rado dokazati. Već sam pokazivao ovde papir gde je latinicom ispunjen zahtev da se doplati do 62 hiljade evra iz STAR projekta Studija o zadrugarstvu, koju je radio moj kolega. Dakle, u to vreme mu nije bilo bitno što su zadruge propadale, bilo je bitno da se Studija o zadrugarstvu, koja ne može da se pronađe, naplati 62 hiljade evra, a udruženje preko kojih je novac išao u njegove džepove se zove Udruženje agrarnih ekonomista itd. i ja ću vam tu hartiju pokazati u popodnevnom delu vrlo rado, ali mislim da kolega neće održati reč. Hvala.
Zahvaljujem. Pravo na repliku, ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Dve stvari, prvo bih hteo da se vratim na Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Biće vrlo brzo prilike ovde u parlamentu da pričamo o tom zakonu, to je prva stvar. Želeo bih samo da javnost upoznam sa pravim činjenicama. Pravo koje je stečeno nikome neće biti oduzeto, pravo koje naše majke imaju i koje steknu do 1. juna, njima će biti i nastavljeno. Upravo zato jedan od članova ovog zakona se menja u tom nekom smeru. Naravno, ovo je jedna od mera koja ide u jednom plusu, pokazujući to da je država u mogućnosti da subvencioniše, odnosno da podstiče rađanje u Srbiji i svakako neće biti ni prva ni poslednja. Biće sigurno novih mera, novih podsticaja koji će ići ka tome da podstičemo rađanje u Srbiji i svakako svaka sledeća očekujem da će biti još bolja od ove, kako god budemo mogli da predstavimo to, odnosno ako možemo da kažemo da je nešto bolje od nečega kada je u pitanju podsticaj. U svakom slučaju, mi moramo da idemo u korak sa vremenom i da gledamo šta od toga ima rezultata i da pratimo to, kako bi, ono što je nama najbitnije, imali sutra dovoljno dece. Kada je u pitanju finansiranje poljoprivrede, dve stvari su. Prvo, mi imamo, vi kažete i pozivate se na zakon, krovni zakon je Zakon o budžetu i Zakon o budžetskom sistemu, koji može da propiše i nekako drugačije i on upravo zato postoji, da bi država u tom trenutku, u skladu sa svojim mogućnostima, mogla da rasporedi budžet na neki način. Razlika, kao što je i poslanik Rističević rekao, jeste u tome, da ne govorimo o ciframa koje su bile, da li je bilo 136, 185 ili 309 miliona, suštinska razlika je kako se ono raspoređuje. Mislim da ministar Nedimović to radi na odličan način, jer je napravio jednu suštinsku razliku od onoga ranije kako je bilo, a to je da se novac troši transparentnije i da ide u prave ruke. Mislim da je poljoprivrednicima bitnije da dobiju na jedan transparentan način i da ono što je država za njih izdvojila to i dobiju, nego da bude drugačije raspoređeno. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Milojičiću.
Hvala uvaženi predsedavajući. Pošto se govori o poljoprivredi, nadovezaću se na tu izuzetno važnu temu. Nadam se da ministar koji je govorio pohvalno o reformama koje su sada na delu zna kako žive poljoprivrednici, da ministar, nadam se, zna da poljoprivrednici ne mogu da skrpe kraj sa krajem, da ministar zna da su poljoprivrednici do 2012. godine imali visinu subvencija od 12 hiljada dinara i da je nafta tada bila znatno jeftinija, da poljoprivrednici sada imaju subvenciju, koju im je SNS smanjila sa 12 hiljada dinara na dve hiljade dinara. Pri tom i za te dve hiljade dinara samo što im se ne traži krvna grupa. Nadam se da ministar zna koliko se kasni sa isplatom subvencija i za tih dve hiljade dinara i na osnovu poljoprivrednog zemljišta i na osnovu grla različitih vrsta stoke, a da ne govorim o ceni žita, ako kažem da je u vreme DS do 2012. godine kilogram žita bio 25 dinara, sada je kilogram žita 13 dinara, nafta je poskupela ne baš duplo, ali za 50%. Sada mi vi kažite kako poljoprivrednik može da skrpi kraj sa krajem? Nije dovoljno to što ste vi rekli, nije istinito i nadam se da možete da odete kod poljoprivrednika i da sa njima porazgovarate, a da to ne bude u izbornoj kampanji, kao što je ministar koga ste pomenuli, Nedimović, u Kosjeriću svakom domaćinstvu koje se bavi poljoprivredom obećao nov traktor. Kada su završeni izbori, naravno, niti je ministar više posetio Kosjerić, niti je neko dobio litar nafte, a kamoli traktor. Mislim da je poljoprivreda izuzetno važna tema. Imali smo velike gubitke u prethodnoj godini zbog suše. Mi i dalje se bavimo poljoprivredom gledajući u nebo i moleći boga kakav će da nam bude budžet. Nemamo agrarni budžet koji je predviđen u narednih pet godina šta će Srbija raditi, kojim kulturama će se posvetiti u sektoru poljoprivrede i to je izuzetno loše. Izuzetno je loše i to što ste 1200 mladih, obrazovanih, stručnih poljoprivrednika, otpustili samo zato što ih je angažovala DS, od 2009. do 2012. godine. Ti mladi i obrazovani stručni poljoprivrednici, njih 1200, su pomagali ljudima na selu. Nema vremena niti ima mogućnosti, čovek koji živi sam sa svojom suprugom, ima 70 godina, da odlazi svaki dan u grad po savet. Možda nema novca da plati nekog ko je završio poljoprivredni fakultet da ga posavetuje, tako da su ti poljoprivrednici, tj. ti asistenti, njih 1200 bili izuzetno korisni, ne za političku partiju bilo koju, već za građane Srbije. Mislim da treba da postoje određene teme kao što je ova, kao što je vojska, kao što je natalitet, kao što mi u Srbiji danas imamo hiljadu sela sa manje od hiljadu stanovnika, to su izuzetno važne teme oko kojih treba da se napravi konsenzus. Mislim da je svima problem zato što nam se hiljadu sela gasi, bez obzira na političku, versku ili nacionalnu pripadnost i mislim da na jedan zaista kvalitetan i odgovoran način treba da razgovaramo o tim temama, a da naravno postoje teme oko kojih nikada nećemo moći da se saglasimo i oko kojih treba da postoji političko nadgornjavanje. Hvala.
Pravo na repliku, ministar Đorđević. Izvolite.
Kolega poslaniče, vrlo dobro znam kako i na koji način vi baratate sa ekonomijom, pokazali ste to dok ste bili i na čelu opštine koje ste bili i znamo, i vi i ja smo vodili polemiku oko toga, kako i na koji način ste gazdovali finansijama, pa znamo šta ste ostavili. Ovde pričate neke stvari za koje niste u pravu. Prvo, tvrdite i pričate o gospodinu Nedimoviću koji nije ovde. Ministar Nedimović je non-stop na terenu, to ja znam, pošto je moj kolega i vrlo dobro znam da je vrlo posvećen svom poslu, da vodi računa o tome i šta radi i gde radi i šta obećava. Kosjerić je posetio, a verujem da će sigurno posetiti ponovo, jer nije samo Kosjerić Srbija, on ide po celoj Srbiji i njemu su, naravno, svi bitni. Sada su prošli izbori i on je na terenu i nalazi se svakodnevno u razgovoru sa poljoprivrednicima, upravo gledajući kako i na koji način da im pomogne. Znate, zdrava logika ne govori ono što ste vi sada izrekli da je tačno. S jedne strane, govorite o tome da je cena žita bila jedna, sad je niža i hoćete da kažete da mi možemo da utičemo na to kakva je berzanska cena i kakva je otkupna cena. Ako mislite da država Srbija može da radi na način ekonomski kako vi zamišljate, da kada je berzanska cena niža mi dajemo veću cenu i da idemo u minus, mislim da se grdno varate. Pričate o nafti, malo pre sam rekao, vi vrlo dobro znate kakve su bile mahinacije kada je u pitanju nafta. Davali ste naftu kao subvenciju, kao jeftiniju, ali ta nafta nije išla u ruke poljoprivrednicima, išla je nekim drugim ljudima, kao i što ste rekli da je nadoknada za zemljište bila veća. Da, ali kome je išla? To je bila velika razlika. Kada uzmete sve to zbirno, što ste vi pričali, to je iznosilo 130 do 180 miliona evra, a evo kažete danas, iznosi 309. Danas ne dajemo tako, kao što vi kažete, bajne subvencije, a poljoprivrednici dobijaju bezmalo duplo više para za subvencije nego što su dobijali u vaše vreme. Rekao sam, osnovna razlika je ta što se sada to deli na transparentan način i mnogo pravednije, a mislim da je to mnogo bolje, čak i ne pričam o tome da se deli duplo više. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Milojičić. Izvolite.
Hvala. Ministre Đorđeviću, ja sam ovde govorio o izuzetno teškoj situaciji u kojoj se nalaze poljoprivrednici. Svakog, ako ne svakog dana, svakog drugog dana sam u različitim krajevima Srbije, ne postoji poljoprivrednik koji kaže da je stanje u poljoprivredi dobro. Ti koji su radili na netransparentan način, kako vi kažete, a siguran sam da to nije istina, zašto ih niste uhapsili kada ste šest godina na vlasti? To što ste vi sada odgovorili, ja sam rekao činjenice i podatke da je do 2012. godine subvencija za poljoprivredu bila 12 hiljada dinara, vi ste je smanjili na dve hiljade dinara. Da je cena žita bila 25 dinara, da je sada 13 dinara. Naravno da ne može niko da utiče na berzansku cenu žita, ali može da se pomogne poljoprivrednicima na drugi način. Da je cena nafte sada za skoro 40% skuplja nego što je bila tada. Da poljoprivredni proizvođači koji se bave otkupom mleka ili proizvodnjom mleka, prosipaju mleko. Vi ste meni rekli – pa vi nemate kose. Dobro, u redu, a da li će poljoprivrednicima biti bolje od toga? Naravno da neće. Ne želim da odgovaram na neki politički način o ovoj izuzetno važnoj temi. Da, istina je da je ministar Nedimović bio u Kosjeriću i obećao svakoj porodici traktor. Ja bih bio srećan da je to ispunio, jer bi ti poljoprivrednici u Kosjeriću živeli bolje. Nije ovde tema samo Kosjerić, već je tema čitava Srbija. Rekao sam da Srbija, ovo je šesti ministar poljoprivrede za poslednjih šest godina, nema plan, petogodišnji agrarni plan šta će da radi u domenu poljoprivrede. Koliko smo imali problema prethodne godine samo zbog suše. Daj Bože da se to nikada ne ponovi. Da, bio sam predsednik opštine kada smo imali katastrofalne poplave, kada je osam hiljada hektara poljoprivrednih oranica uništeno i dalje nisu urađeni kanali, nije popravljeno 12 crpnih stanica. To je sistemsko rešenje. Nije sistemsko rešenje šta ćete vi da date poljoprivrednicima danas ili sutra. Hvala.
Pravo na repliku, ministar Đorđević. Izvolite.
Gospodine Mirčiću, loše mere ne daju odmah rezultate nego daju sa vremenom. Loše mere koje ste vi sprovodili naravno daju sada rezultate, i naravno da mi ne bežimo od toga da poljoprivrednici loše žive i ne bežimo od toga da mi želimo njima da pomognemo i da želimo da njihov položaj unapredimo. To radi Vlada Republike Srbije. Pričate o prosipanju mleka. Ja nisam to video da se dešava sada, ali se sećam da su se u vaše vreme prasići hranili sa tim mlekom. Sad, možda je bilo kvalitetnije meso, ali ja ne verujem da je to bila mera koja je bila dobra za to. To što kažete da je subvencija bila jedna, a sada druga. Govorite o tome da imamo manje poljoprivrednika, a imamo nominalno veće subvencije za dva i po puta. Tu nešto nije u redu. Ili vi ne govorite istinu ili ja. Mislim da je ova polemika bolja kada ovde bude bio ministar poljoprivrede, a ja ću samo da vam kažem da narod treba da zna. U vaše vreme je bilo, a evro je i danas evro, 136 miliona evra, danas je 309 miliona evra. Danas se zna i možete vrlo lepo da pogledate i na sajtu, kome i kako su raspoređena ta sredstva. To je ono što narod treba da zna i što građani treba da znaju, a poljoprivrednici treba da znaju da će država Srbija da brine o njima i da će sigurno sve ono što radi Vlada Republike Srbije u narednim godinama unaprediti našu poljoprivredu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milorad Mirčić, Zoran Krasić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Radeta, izvolite.
Podneli smo amandman i na ovaj član sa namerom da vam pomognemo da malo uredite ovaj predlog zakona, zato što nakon skoro tri dana rasprave, definitivno možemo da tvrdimo da ni predlagaču, ni učesnicima u raspravi nije do kraja jasno, zapravo nije jasno šta je to javna politika. Naravno, ono što jeste politika i što jeste javni posao u politici, u političkom životu nije tema ovog zakona. Vi ste ovde, to smo vam već skrenuli pažnju, očigledno lošim prevodom napravili jednu tako nakaradnu kombinaciju. Mi smo predložili umesto javnih politika, da stoji strategija razvoja. To je nešto što je uobičajeno, a vi kažete ministre, odnosno Vlada da ne možete to prihvatiti zato što je dokument javne politike širi pojam od pojma strategije razvoja. Ali, vi i dalje niste objasnili ni šta je ovaj dokument javne politike i onda je nemoguće da možete upoređivati da li je to širi pojam ili uži od ovoga koji smo mi predložili. Dakle, ovaj amandman je čisto, rekla bih, jezičko uređivanje, formalno uređivanje zakona. Suštinski ništa ne menja, ali nemojte vi da predlažete, a ovi donose zakone koji će kasnije biti nerazumljivi u primeni zakona, jer ovo je zaista jedan apstraktan pojam. Ono što je tema ovog zakona, teško da može da se uobliči baš u ovaj termin koji ste vi ovde predložili i koji kroz ceo zakon predlažete. Jel nemamo više vremena Arsiću?
Nemate više, zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Bulatoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi gospodine ministre, poštovane kolege narodni poslanici, podnosim amandman na Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije i predlažem da se u članu 4. doda stav 3. koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na vladavinu prava. Govoreći o sveukupnom razvoju Republike Srbije, danas je potpuno drugačija priča u odnosu na neka ranija vremena i slobodno mogu reći da je i Vranje kao sedište juga, odnosno Pčinjskog upravnog okruga, da ima drugačiji tretman. Grad Vranje u kontinuitetu realizuje politiku planiranja i realizaciju kapitalnih investicija. U saradnji sa evropskim progresom realizovan je plan kapitalnih investicija za period od 2018. do 2022. godine, koji je usvojen od strane Skupštine grada u decembru prošle godine. Pomenuti plan je javni strateški dokument kojim se određuju glavne smernice investicionog razvoja grada za sledećih pet godina u odnosu na potrebe lokalne zajednice, kao i dostupna finansijska sredstva. Ovim dokumentom se stvaraju uslovi za racionalnije trošenje novca iz budžeta i efikasnije korišćenje spoljašnjih izvora finansiranja za kapitalne projekte. Plan kapitalnih investicija predstavlja jedan od osnovnih mehanizama efikasnog upravljanja kapitalnim investicijama grada Vranja sa posebnim osvrtom na planiranje, jer su planiranje i realizacija kapitalnih investicija determinante održivog razvoja lokalne zajednice. Samo bih pomenuo neke od projekata koji se trenutno realizuju, pre svega završetak hirurškog bloka, izgradnja Regionalnog centra za vanredne situacije, izgradnja novog vrtića, nastavak infrastrukturnog opremanja slobodne zone, izgradnja Fabrike za tretman otpadnih voda, proširenje deponije „Meteris“ i izgradnja Regionalnog reciklažnog centra, nastavak rekonstrukcije i opremanje vaspitno obrazovnih ustanova, rekonstrukcija gradskog stadiona, izgradnja turističkih i sportsko-rekreativnih objekata u Vranjskoj banji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Manojlović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Manojloviću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvaženi gospodine ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, u članu 4. Predloga zakona dodaje se stav 3, a ovim amandmanom se definiše svrha planskih dokumenata u pogledu snaženja privrednih resursa. Moram da napomenem da smo u jednom sistemu, izuzetno lošem, proveli više od jedne decenije i da je takav planski sistem, uopšte ako je nekakav plan, a tad je postojao, doveo Srbiju u jednu toliko lošu situaciju da danas ne možemo da kažemo da je to bilo bezazleno i da smo se, eto, samo probudili iz nekakve vrste košmara, već smo se zaista od 2012. godine trudili svim silama da u ekonomskom i privrednom smislu Srbiju podignemo iz duboke kome. Nakon dobrih planova na zdravim osnovama konsolidovan je i ovaj sistem naš i na putu samo zaista dobrog napretka. Ovde su mnogi prigovarali donošenju ovakvog zakona, a zaista treba da se pohvali, jer od 2012. godine, zahvaljujući energičnosti i predsednika Srbije gospodina Aleksandra Vučića, Srbija se pokrenula, pokrenule su se lokalne samouprave, svi nivoi državne su na jedan mnogo dinamičniji način počele da realizuju svoje ciljeve, ali ovo je dobar deo gde upravo ovaj amandman ukazuje na svrhu planova, a to je da oni budu kontrolisani, da upravo ti planovi budu merljivi svim onim što ovaj predlog zakona predviđa, najznačajniji segment je da će biti mereni kroz zadovoljstvo građana Srbije, a to je ono što su u toku ove rasprave i moje kolege iz SNS i ja mnogo puta pomenuli. Hvala puno.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? Koleginice Vlahović, izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, naša zemlja iza sebe ima sistemsku reformu javnih finansija koja se ogleda u smanjenju deficita budžeta do nivoa sadašnjeg suficita. Smanjenje javnog duga, već sam istakla da Svetska banka predviđa smanjenje javnog duga, i to 2018. godine 56%, 2019. godine 54% i 2020. godine 52% BDP-a. I sve to uz privredni rast koji se očekuje da će 2018. godine iznositi 3%, 2019. godine 3,5% i 2020. godine 4%. Uvaženi ministre, kao član Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih finansija, želim da pohvalim ovaj set ekonomskih zakona zato što su zakoni dobro odmereni, zakoni koji će doneti dobar ekonomski efekat i koji uređuju sistemske promene i jasno definišu ulogu ekonomskih institucija, zakoni koji su fiskalno neutralni i koji neće ni na koji način opteretiti poreski ni građane, a ni privredu Srbije. Zakoni su veoma dobri i ja ću u danu za glasanje podržati iste. Želim sa ponosom na kraju da istaknem da pored najnovijih izveštaja Svetske banke, pozitivnih, naravno, MMF-a, imamo i najnoviji izveštaj Evropske komisije koja je dala pozitivni izveštaj kada su u pitanju ekonomske reforme. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Koleginice Todorović, izvolite.
Poštovani ministre Đorđeviću sa saradnicima, uvažene koleginice i kolege, živim u gradu Nišu, na području najveće gradske opštine – Medijana, koja je ujedno i jedna od najvećih opština u Republici Srbiji. Gradska opština Medijana, s obzirom na priznanja i pohvale koje dobija u poslednje vreme, krupnim koracima ide napred. Gradska opština Medijana po brizi za pronatalitetnu politiku i porodice sa troje i više dece, po oceni Pokreta za decu „Tri plus“, peta je od 169 gradova i opština u Srbiji kao jedina gradska opština, odnosno opština koja nije jedinica lokalne samouprave. Priznanje Pokreta za decu „Tri plus“ dobili su i grad Loznica – Zlatna kolevka, Opština Nova Varoš – Srebrna kolevka, Opština Kuršumlija – Bronzana kolevka, Opština Čajetina – Ponosna kolevka. Ovu nagradu Gradska opština Medijana dobila je zahvaljujući tome što svakom prvorođenom detetu u nedelji na teritoriji opštine daruje 10.000 dinara, a svakom trećerođenom detetu u porodici 120.000 dinara, kao i zbog finansiranja vantelesne oplodnje svake godine za 20 parova sa po 200.000 dinara, a razmišlja se o pomoći i za četvrto dete od 240.000 dinara. Sve akcije koje je imala Gradska opština Medijana, a tiču se pronatalitetne politike, sprovodi, naravno, i država Srbija i Vlada i mi se poklapamo sa tim konkretnim merama koje su već u strategiji moje gradske opštine. Mi već jesmo opština za primer na jugu Srbije za podsticaj rađanja i zaustavljanja bele kuge, ali želimo apsolutno liderstvo na tom planu. Pored brige za najmlađe, Gradska opština Medijana se trudi da usluge svojim građanima pruža efikasno i profesionalno. Rezultat takvog rada je drugo mesto na kojem se opština Medijana našla u Srbiji po broju registrovanih stambenih zajednica. Građani Gradske opštine Medijana pokazali su izuzetnu savesnost i predanost u borbi protiv sive ekonomije… (Predsedavajući: Privedete kraju, koleginice Todorović.) … pa prema podacima Pošte Srbije od 13. marta ove godine Medijana se našla na drugom mestu…
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Kolega Joviću, izvolite.
Dame i gospodo, razvijen i stabilan sistem zdravstvene zaštite je jedan od najvažnijih elemenata uređenog društva koji stvara osećaj sigurnosti kod građana. Upravo amandman koji sam podneo na član 4, a koji se bavi pojmom i vrstama planskih dokumenata, ima za cilj da podvuče značaj planiranja u sistemu javnog zdravlja, odnosno u sistemu razvoja zdravstvene zaštite. Kada govorimo o javnom zdravlju i kada govorimo o zdravstvenom sistemu naravno da pre svega u fokus planiranja moramo staviti nekoliko elemenata. Prvi element su kadrovi, drugi element je prostor, treći je oprema, četvrti – potrošni materijal i, naravno peto, možda i veoma važno jeste standard zaposlenih u sistemu zdravstvene zaštite. Dakle, očekujem da će u planskim dokumentima koje ćemo donositi u narednom periodu upravo svi ovi elementi koje sam pomenuo biti u fokusu planiranja i da više nikada ne dozvolimo da sistem zdravstvene zaštite u Srbiji bude u onako haotičnom stanju u kakvom smo ga zatekli pre nekoliko godina. Napori koje ulaže ova Vlada i prethodne dve vlade su zaista ugasili dobrim delom požar u sistemu javnog zdravlja, ali sada očekujem da ćemo planskim dokumentima obezbediti stabilan sistem u budućnosti i njegov dalji razvoj, a na dobrobit, naravno, građana Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Kolega Jokiću, izvolite.
Gospodo poslanici, za sprovođenje javne politike i za planiranje na lokalu potrebno je zadati zadatak lokalnim samoupravama da popišu svu svoju imovinu. Ovde vidim mnogo ljudi koji su bili ili jesu gradonačelnici i predsednici opština. Odgovorno tvrdim da preko 50 lokalnih samouprava ne zna sa kojom imovinom raspolaže. Da bi se ta imovina popisala, da bi ta imovina bila u funkciji, da bi stvarala prihod, to se mora pod hitno uraditi u narednom periodu. Da bi se to uradilo, nije dovoljno doneti propis, pravilnik i zakon, potrebno je da Ministarstvo za lokalnu samoupravu vrši stalni nadzor dok se taj posao ne uradi, ili ako se ne uradi da se propišu određene sankcije, a te sankcije mogu biti ukidanje ili smanjenje transfernih sredstava. Sve je to dovoljan razlog da se poveća standard građana po lokalnim samoupravama, to s druge strane treba da doprinese da se smanji porez na imovinu građanima i da mi ovde konstatujemo da se porez na imovinu građana u godinama koje dolaze više ne može povećavati. Ministarstvo građevine je uložilo sredstva, angažovani su ljudi, popisuje se imovina i ovde odgovorno tvrdim da najviše 60, 70% njih plaćaju porez na imovinu, 30, 40% njih ne plaća. Kad bi taj porez bio manji, procenat onih koji plaćaju bio bi veći i onda bi i iznos u budžetu lokalnih samouprava bio mnogo veći. I onda bi naravno i standard građana na lokalnom nivou bio mnogo veći. To je nešto o čemu treba voditi računa kad pričamo o sprovođenju javne politike na nivou lokala i planiranju. (Predsedavajući: Privodite kraju kolega Jokiću.) To mora ministre biti zadatak za Ministarstvo za lokalnu samoupravu.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik... Kolega Rističeviću, po amandmanu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, po amandmanu, svakako ste po ovom amandmanu gledali način na koji sam bio izazvan i prozvan da ne govorim istinu. Dakle, od mene su traženi dokazi. Ovde je STAR projekat namenjen za razvoj stočarstva na Staroj Planini kaže – Društvo agrarnih ekonomista, doktor, moj kolega koji sedi tamo, Miladin Ševarlić, 60.000 odobreno, isplaćeno 57.661 euro. Napominjem da je projekat trebalo da bude za razvoj stočarstva na Staroj Planini u blizini Pirota. Nakon toga je dobio još iznos, dobio je iznos konsultant (ne razume se) 4.518 evra. Saberite da li je to 62.000, kao što sam i tvrdio, da ili ne. Ovde je takođe izveštaj Ministarstva da su taj novac isplaćen. Onda idemo dalje. Ovde je kontrola u kojoj je sam učestvovao i u kome je potpisao da je dobio taj novac. Nismo pronašli nikog iz Društva agrarnih ekonomista od ovih inženjera koji je dobio neki dinar, znači od isplaćenih 62.000 evra. Ovde imamo i fakture, naravno, sve sa njegovim potpisima, evo ga ovde. Evo faktura 1 – 24.000 evra, isplaćeno 27.10.2011, na vlasti je bio ministar Dušan Petrović, ako se slažete. Onda ide 10.decembra 2010. godine je druga faktura, ne znam da li ide po redosledu, 18.000. Faktura sledeća 24.000. dakle, na sve to je zatražio još 2.900 da isplati određenog Iranca Kaveku Sarmastu, pa je tražio još 1.050 evra za neke svoje troškove, pa je još tražio 2.100 evra, malo mu bilo 62.000 evra. Dakle, ja ne očekujem da kolega ispuni svoje obećanje i da da ostavku, ali ko god želi ovde može da prekontroliše ove papire, da ih uporedi u Ministarstvu sa originalima. Dakle, STAR projekat, ali nije jedini koji je dobio taj novac, ja to priznajem, još su dobijali Kiš i ta ekipa razna žuta, nije jedini koji je dobio novac, ali ga je dobio na kontu udruženja Društva agrarnih ekonomista i još nije pronađen drugi agrarni ekonomista koji je taj novac dobio. Svugde su njegovi potpisi, a između ostalog rekao sam da su neki zahtevi pisani na latinici. Evo vam dokaz, kamera to može da uhvati. Dakle, njegov zahtev za isplatu sredstava je pisan latinicom, a on je veliki borac za zaštitu ćirilice. Hvala.
Daću vam reč gospodine Ševarliću, samo da sam na vašem mestu ja se ne bih javljao. Izvolite.
Hvala lepo. Dakle imali ste priliku da čujete izbegavanje iznošenja činjenica. Uvek sve projekte potpisuje rukovodilac projekta. Prema tome, ja nikad nisam rekao da Društvo agrarnih ekonomista nije dobilo određeni iznos i nije to jedini projekat koji je Društvo agrarnih ekonomista realizovalo, ali gospodin Rističević je tvrdio da sam ja primio 60 hiljada za projekte. To je apsolutna neistina. Ja ću vam za iduću sednicu pripremiti detaljne podatke koliko sam od tih para ja primio lično, a mogu vam reći da ovaj drugi iznos koji je naveden, ako se ne varam četiri hiljade i nešto evra, to je honorar koji sam dobio za učešće po pozivu vašeg predsednika države, tadašnjeg, za učešće u radu ekspertske grupe za izradu Strategije razvoja 2014. godine do 2020. godine. To je dakle isplaćeno od strane vašeg režima. Veći iznos od toga od tih četiri hiljada, nikada pre toga nisam primio. Posle toga primio sam veći iznos takođe od vašeg režima, mislim, šest hiljada i nešto evra, za studiju poljoprivrednog zemljišta u Republici Srbiji u kojoj sam na strani 48 i 49 pokazao kako se država odnosi prema agrarnoj struci, jer od blizu šest hiljade hektara, državnog zemljišta o njemu samo govorim, koji se daje bez naknade na korišćenje, 22% se daje zatvorima, a 0,5% za tri poljoprivredna fakulteta u Srbiji. Sada možete da vidite u kakvim uslovima rade studenti, magistri i doktori nauka na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu, zatim u Novom Sadu i Čačku. Govorim samo o državnim fakultetima. Hvala lepo.
Pravo na repliku, narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gledaoci, sad ste se uverili ko govori istinu i ko zaobilazi istinu. Dakle, tvrdnja je, jesam dobio, ali nisam toliko dobio. Dakle, uz tvrdnju da je dobio nešto i od ovog režima, to je samo dokaz da ne mrzimo političke protivnike. U vreme kada je on dobio pare iz STAR projekta, ja nisam mogao ni da priđem tom projektu. Projekat se zove, kao što sam rekao, Strategija razvoja zemljoradničkog zadrugarstva u Republici Srbiji. To je bio i konflikt interesa, zato što je on bio član više zadruga u to vreme. Dakle, pisao je strategiju razvoja zadrugarstva a jedna po jedna je zadruga padala. Sve su redom propadale i sada mi ponovo dižemo zadruge, zadruge koje više ne mogu da dobiju oni imovinu koju su oni upropastili. Evo, strategije o 24 hiljade evra, dakle to je bilo 40% tog iznosa, evo i potpisa gospodina Ševarlića. Dakle, on je fakturisao tih 24 hiljade i ja pozivam Društvo agrarnih ekonomista da mi se javi još jedan agrarni ekonomista koji je nešto dobio od ovog novca, a ako je dobio svaka čast. Evo, druga faktura. Trideset posto, 18 hiljada evra od 10. decembra 2010. godine, isto potpis uvaženog gospodina. Evo, treće fakture koja je glasila, isto, Strategija razvoja zemljoradničko zadrugarstvo u Republici Srbiji, čudna neka strategija, 15 hiljada eura, ili 20% i na kraju, malo mu je bilo, pa se traži i faktura broj četiri, na osnovu i tako dalje, tražimo još 80.039 dinara koliko je on mislio da je razlika, tražio 10. decembra 2010. godine. Na kraju, latinicom, traži da isplatimo tzv. iranskog eksperta za zadrugarstvo, mora da je hteo da gaji pistaće, dakle, tražio je i da tom gospodinu, dotičnom isplatimo dve hiljade i 900 evra, 1050 za put i posebno opet njemu 2100 evra. Evo, ako ja lažem, kamera sigurno ne laže, dakle, apsolutno je tačno da za vreme vlasti bivšeg režima umesto razvoja stočarstva 12,5 miliona evra iz STAR projekta, a to je bio kredit kod Svetske banke, doduše veoma povoljan, sedam posto kamate, nije razvijano stočarstvo na Staroj Planini, nego su razvijani čudni konsultanti. Hvala vam.
Reč ima ministar Zoran Đorđević.
Meni samo jedna stvar nije jasna. Slušao sam pomno i kolegu poslanika, a i prethodnog poslanika iz DS. Jedni tvrde da je razvijena strategija razvoja poljoprivrede i za to dobijane pare, čak i mi kao Vlada smo davali, a onda smo čuli od DS da ne postoji, a pošto pripadaju opozicionom bloku, ja samo hoću da pitam jer mi imamo strategiju ili nemamo strategiju?
Nastavljamo dalje po amandmanima. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? (Ne.) Nemate pravo na repliku, gospodine Ševarliću. Samo malo da vidim da li imate vremena gospodine Ševarliću po amandmanu. Imate celih 12 sekundi. Evo vam 12 sekundi, izvolite. Zatražite ponovo reč.
Gospodine ministre, strategija jeste urađena. Ovde sedi, tadašnja ministarka poljoprivrede, narodna poslanica i vrlo dobro zna da je ta strategija rađena, doduše urađena je u periodu pre njenog stupanja na dužnost, kada je ministar bio kolega prof. dr Dragan Glamočić. Da li je to dovoljno? Ali nisu urađeni, koliko ja znam, nacionalni programi razvoja poljoprivrede i zadruga. Što se tiče strategije, dozvolite mi još da …… [[Isključen mikrofon.]]
Dobili ste i 20 sekundi preko, skoro minut. Pravo na repliku ima ministar Đorđević.
Mogu ja da vam pružim dva minuta? Poslaniče Ševarliću, evo da budem kolegijalan i vas da prozovem, molim vas samo sledeći put kada je tu poslanik iz DS, da ih upoznate, pošto očigledno nisu bili na sednici parlamenta kada se pričalo o strategijama, da ih upoznate da je Vlada donela strategije i da radi strategije za poljoprivredu.
Zahvaljujem. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini za upražnjeno poslaničko mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručena vam je odluka RIK o dodeli mandata narodnog poslanika radi popuna upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, uručen vam je izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnom poslaniku sa predlogom da Narodna skupština shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Zoranu Despotoviću, izabranom sa izborne liste dr Vojislav Šešelj – SRS. Na osnovu odluke RIK i izveštaja i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Zoranu Despotoviću. Čestitam narodnom poslaniku na izboru i molim da se pripremi za polaganje zakletve. Poštovani narodni poslaniče, molim vas da saglasno članu 17. Zakona o narodnoj skupštini, pristupite polaganju zakletve. (Predsedavajući čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) „ZAKLINJEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLJATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLJEM ZNANJU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI“ Molim narodnog poslanika da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi da vam poželim uspešan zajednički rad u tekućem mandatnom periodu. Nastavljamo rad po dnevnom redu sednice. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujući adekvatnom odnosu po pitanju razvoja, ulaganja i podsticanja, dame i gospodo, mi danas zaista imamo realne i održive rezultate o kojima mi govorimo i tokom današnje rasprave i tokom jučerašnjeg dana, a činjenica je da je rast u Srbiji obezbeđen, gde je taj rast ušančen, da je on utvrđen, da je on siguran, da nije zasnovan kao nekada na labavim, često imaginarnim kategorijama koje su omogućavale da se uruši, i to toliko da ode u težak minus. Danas je rast u našoj zemlji zasnovan na investicijama, i taj rast je zasnovan na izvozu. Zbog toga je on stabilno pozitivan. Kada je reč o podsticajima i programima koje naša država pokreće u smislu podrške, više puta smo se suočili sa tvrdnjom koja je potpuno neistinita, tvrdnjom da se podstiču i pomažu samo nosioci stranog kapitala u Republici Srbiji i davali primere koji potvrđuju potpuno drugačiju praksu, da su kada je reč o proizvođačima iz naše zemlje, vlasnicima našeg kapitala, pomognuti kroz ove programe i proizvođači poput „Sanateksa“ iz Sjenice, poput „Neli“ iz Loznice, „Emiliostekera“ iz Prijepolja, firme iz Svrljiga, Krupnja, Rume, Sremske Mitrovice, beogradskih firmi koje posluju izvan Beograda, odnosno drugim opštinama, proizvođači poput „Zlatiborca“, „Bekamenta“, „Čips veja“, itd. Zahvaljujući dobrim prilikama, mi danas imamo više za nekoliko hiljada osnovanih novih preduzetničkih radnji i prirodnih društava na godišnjem nivou nego 2012. godine, a bezmalo 20.000 na godišnjem nivou manje zatvorenih, odnosno ugašenih. Samo ta razlika dovoljno govori na temu stabilnih prilika i dovoljno govori na temu da li Srbija danas zaista može da radi, privređuje i najzad, živi u odnosu na mračno vreme koje smo definitivno ostavili iza nas. Hvala.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite, koleginice Tomašević Damnjanović.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, u članu 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije, propisano je da su planski dokumenti akti kojima učesniku u planskom sistemu postavlja ciljeve, utvrđuje prioritete javnih politika, odnosno planira mere i aktivnosti za njihovo dostizanje u okvirima svojih nadležnosti i u vezi sa svojim funkcionisanjem. Podnela sam amandman kojem se u članu 4. dodaje stav 3. koji glasi: „Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje pravosudnih institucija“. Proces razvoja u Republici Srbiji prisutan je u svim sferama našeg društva, jer težimo da živimo moderno i normalno i u pristojnoj državi, a to možemo da ostvarimo samo radom i trudom. Zato država Srbija na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i ova Vlada čine mnogo kada su u pitanju reforme svih sfera društva, pa i sfera pravosuđa, kako bi dobili pravosudni sistem u kome su pravosudne institucije oslobođene svakog nedozvoljenog uticaja i kako bi omogućili građanima jednak pristup pravdi. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Izvolite, kolega Joloviću.
Uvaženi ministre, kada govorimo o definisanju svrhe planskih dokumenata, treba naglasiti da su to akti koji u planskom sistemu postavljaju ciljeve, utvrđuju prioritete javnih politika, odnosno planiraju mere i aktivnosti za njihovo dostizanje, a u okvirima svojih nadležnosti i u vezi sa svojim funkcionisanjem. Planska dokumenta sadrže viziju, odnosno ciljeve razvoja Republike Srbije i regiona, kao i smernice za njihovo ostvarenje. Razlog podnošenja ovog amandmana jeste da se poseban akcenat stavi na bolji pristup ekonomskim resursima, a prilikom izrade planskih dokumenata, obavezno se sprovodi analiza razvojnih potencijala Republike Srbije, međunarodnih ekonomskih i društvenih trendova i mogućnosti Republike Srbije da u odnosu na razvojne potencijale iskoristi šanse u tim trendovima, a ovim amandmanom preciznije se definiše svrha planskih dokumenata. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Mitroviću, izvolite.
Poštovani gospodine Arsiću, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam na predlog 4. člana podneo amandman kojim se kaže da planskim dokumentima ostvaruje se sveobuhvatni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na stabilnost kursa dinara. Amandmanom se definiše svrha planskih dokumenata. Ovim zakonom uređuje se planski sistem Republike Srbije, odnosno upravljanje sistemom javnih politika. Kao posledica neuređenog sistema upravljanja javnim politikama došlo je do izrade i usvajanja velikog broja dokumenata javnih politika na republičkom i lokalnom nivou, od čega su mnoga dokumenta nepovezana, često neusklađena sa različitim standardom kvaliteta i nivoa razređenosti. Iz navedenih razloga bitno je usvajanje zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Da je dobar plan osnova za ostvarivanje rezultata u bilo kojoj oblasti dokaz za to je plan povećanja fizičkog obima proizvodnje u kompaniji „Jumko“ iz Vranja. Ova kompanija je otvorila svoj pogon u Bujanovcu, gde trenutno radi 65 radnika. U pripremi je adaptacija proizvodnog prostora i instaliranje mašina gde bi se uposlilo još 65 radnika, što ukupno iznosi 130 novih radnih mesta. Za Bujanovac je izuzetno velika i značajna stvar da se posle punih 18 godina otvori fabrika i uposle ljudi sa teritorije naše opštine. Izuzetna zahvalnost generalnom direktoru i menadžmentu „Jumka“, Ministarstvu privrede, a posebna zahvalnost predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, koji je 2014. godine, prilikom obilaska „Jumka“ vreme štrajka radnika, jedini verovao da ova fabrika ima perspektivu, što sam na kraju i pokazalo ispravnim. Ja molim kolege poslanike da u danu za glasanje podrže Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Dragišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Janošević, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Kada pričamo o Zakonu o planskom sistemu Republike Srbije i kada navodimo značaje efikasnosti planiranja, smatram da Vlada Republike Srbije i do sada efikasno realizovala svoje planove. Možete da birate temu, da li ćemo razgovarati o privredi, bezbednosti, zdravstvu, obrazovanju, recite mi samo da li ćemo paralelno voditi neku diskusiju o hronološkom sledu događaja koji se desio u prošlosti ili samo voditi računa o najbitnijoj temi, ono što je danas u toku i kako je današnje zatečeno stanje? Svedok sam napora koje ministar Knežević ulaže po pitanju razvoja mikromalih i srednjih preduzeća i ono koliko je napora uloženo da kompanija „Eseks“ južnokorejska kompanija dođe u grad Zrenjanin. Svedok sam i toga kako radimo po pitanju bezbednosti. Hrabri me projekat „Rad policije u zajednici“, što predstavlja angažovanje i partnerstvo policije sa lokalnim akterima, odnosno odgovornost prema javnosti. Kada pomenete poljoprivredu, izražavam zadovoljstvo jer će seljani sigurno biti zadovoljniji i, naravno, zdravstvo koje doživelo apsolutno preporod. S toga podnosim ovaj amandman u cilju razvoja planskih dokumenata. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Veljkoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege, polazeći od činjenice da su izbeglice i interno raseljena lica najugroženija kategorija u Republici Srbiji, Republika Srbija od 1991. godine do danas ulaže velike napore i sredstva kako bi uz pomoć međunarodne zajednice obezbedila prihvat, privremeni smeštaj i pomoć u ishrani najugroženijim licima, koja ne mogu samostalno da obezbede sredstva za život. Takođe, obezbeđena je odgovarajuća zdravstvena zaštita u istom obimu i sadržaju i pod istim uslovima kao i druga osigurana lica. Izbeglice i raseljena lica u Republici Srbiji su u pogledu prava na rad u velikoj meri izjednačeni sa građanima Republike Srbije. U tom smislu oni se mogu prijaviti kao nezaposlena lica u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, pristupiti svim programima aktivne politike zapošljavanja, pristupiti zapošljavanju, konkurisati za slobodna radna mesta, a postoje sve mere afirmativne akcije usmerene na dokvalifikaciju i prekvalifikaciju nezaposlenih u skladu sa potrebama tržišta rada. U pogledu obrazovanja ova osetljiva društvena grupa ima jednako pravo na obrazovanje, uz ostvarivanje prava u oblasti učeničkog i studentskog standarda primenom blažeg kriterijuma, a sve u skladu sa zakonom o učeničkom i studentskom standardu i odlukama Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Isto tako, ovoj kategoriji lica pripada deo prava iz oblasti socijalne zaštite kao što su smeštaj u ustanove socijalne zaštite i hraniteljske porodice, usluge stručnog socijalnog rada, jednokratna materijalna pomoć i pravo na smeštaj u objekte za socijalno stanovanje u zaštićenim uslovima, u skladu sa odlukama jedinica lokalne samouprave o proširenim pravima. Rešavanje svih nagomilanih problema u različitim sferama života zasnovano je na principima poštovanju ljudskih prava, uvažavanja ljudskog dostojanstva svakog pojedinca, dostupnosti prava i usluga na jednakim osnovama za sve, aktivnom učešću izbeglica i interno raseljenih lica u pronalaženju najboljih rešenja. Sve ove kompleksne aktivnosti realizuju se upravo planskim dokumentima koji se tretiraju ovim zakonima, među kojima se ističe Nacionalna strategija za rešavanje pitanja izbeglica i interno raseljenih lica za period od 2015. do 2020. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Kompirović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, drage kolege poslanici, u članu 4. podnosim amandman na stav 3. koji glasi: „Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje pravosuđa.“ Veoma je bitno za razvoj naše zemlje efikasno funkcionisanje pravosudnog sistema i uopšte rad na unapređenju pravosudnih institucija. Srbija je u tom cilju donela Nacionalnu strategiju reforme pravosuđa za period od 2013. do 2018. godine, kojom je usledila fazu unapređenja odnosno preciznog definisanja usvojenog pravnog okvira, profesionalno jačanje formiranih institucija Visokog saveta sudstva, Državnog veća tužioca, Pravosudne akademije, kao i povezivanje procesa reforme pravosuđa sa procesom evrointegracija. Početkom rada Pravosudne akademije uspostavljen je pravni okvir savremenog obrazovanja sudija, tužioca i ostalih lica zaposlenih u pravosuđa. Počele su sa radom dve regionalne kancelarije – Odeljenje Pravosudne akademije u Kragujevcu i Novom Sadu, koji rade i organizuju obuke za nosioce pravosudnih funkcija. Usavršavanjem i jačanjem stručnosti nosilaca pravosudnih funkcija i zaposlenih u pravosuđu postiže se efekat koji svi želimo da postignemo, a to je poverenje građana u pravosudni sistem i jednak pristup pravdi. Radimo i gradimo naše društvo i sve to u cilju da bi našu zemlju doveli na bolji standard, da bi otklonili štetu koju nam je nanela DSS i štetu ovih kolega opozicije kojima je danas teško da sede i rade u skupštinskim klupama, iako su građani dali njima glas, dokaz je da se oni na rad nisu ni naučili. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Petkoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, predložio sam amandman na član 4. gde se dodaje stav 3. Predloga zakona o planskom sistemu. Procesom digitalizacije, koja je osnovni preduslov za ekonomski rast u modernim vremenima, menja se sve. To je velika prilika za Srbiju i vodi ka istorijskim promenama u poslovnom svetu. Složićemo se da aktivan angažman u procesu digitalizacije i ekonomije može pozitivno doprineti borbi protiv nezaposlenosti. Naime, osim što IT industrija predstavlja jednog od najvećeg poslodavaca, jer u proseku za svako novo radno mesto generiše novih pet radnih mesta u drugim sferama industrije, poput industrije bankarstva, trgovine, auto-industrije, obrazovanja. S druge strane, imamo pozitivna iskustva u smislu efekata digitalizacije na rast BDP, koja predstavlja jednu od najbržih rastućih ekonomija u svetu. Od ostalih pozitivnih efekata tu su, pre svega, inovativnost i povećanje efikasnosti poslovanja, te je razvoj potpuno novih industrija baziran na digitalnim tehnologijama. Uvažavajući značajan potencijal digitalizacije u kontekstu ekonomskog rasta, treba raditi na definisanju digitalnih strategija i politika, kako bi se uspostavio adekvatan okvir neophodan za izgradnju potrebne infrastrukture, koja predstavlja osnov za nove poslovne modele. Pre svega, bazirana je na elektronskom poslovanju, ali i okvir koji će regulisati i zaštititi konkurenciju, ohrabriti primenu digitalnih tehnologija i ne samo u javnom, nego i u poslovnom sektoru. Osim toga, Vlada Republike Srbije ima važnu ulogu u kreiranju obrazovne politike, te osigurava adekvatnu edukaciju i prekvalifikaciju zaposlenih kako bi se olakšao njihov prelazak na nova digitalna zanimanja. Takođe, teško je očekivati značajne efekte digitalizacije bez obezbeđenja poverenja građana i poslovnih subjekata u onlajn transakciji, što podrazumeva postojanje adekvatnog regulatornog okvira u vezi sa zaštitom njihove privatnosti i sigurnosti. Kada je reč o prednostima koje digitalizacija tržišta donosi malim ekonomijama, među najznačajnijim su očekivane uštede.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stav 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Turk, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 4. zakona o planskom sistemu koji za cilj ima definisanje svrhe planskih dokumenata. Dokumentima se naravno postavljaju ciljevi u radu i zadaju prioriteti, planiraju se mere i aktivnosti kako bi se ulagalo u sve naše krajeve i postizalo ravnomerno razvijanje svih naših krajeva. Realistični planovi su zapravo i pokazatelji i odraz odgovornog i ozbiljnog odnosa države prema razvoju svih, a naročito nerazvijenih krajeva u Republici Srbiji. Promišljenom, domaćinskom planiranju uz analizu prilikom donošenja odluka i postavljanje jasnih ciljeva, je zapravo ključ kao i raspodela raspoloživih sredstava koje imamo u budžetu. Cilj je naravno da obezbedimo održiv rast i razvoj i da sve vreme pratimo i insistiramo na odgovornosti tokom ovog procesa planiranja i realizacije ciljeva. Planovi se odnose i na obnovu i na izgradnju postojeće infrastrukture kako bismo obezbedili povezivanje u regionu kao preduslov za stvaranje povoljnog privrednog ambijenta i privlačenje investitora. Mi moramo da hvatamo korak sa svetom, sa modernim tehnologijama, moramo biti konkurenti u ovom takmičarskom okruženju i u trci za investitore. Svaki segment u reformama koje su sprovođene u proteklom periodu je zapravo bio korak ka modernizaciji ka oporavku i ka stvaranju uslova za kvalitetniji život svih naših građana u Republici Srbiji. Građani su svaki put nedvosmisleno rekli da jedino politika SNS moguća i realna i svaki put dali podršku upravo SNS i Aleksandru Vučiću. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Kolega Laketiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege poslanici, upravo ovaj zakon o planiranju možemo reći da predstavlja osnov i temelj za razvoj, ne samo lokalnih samouprava, već i države u celini. Zašto to kažem? Zato što je adekvatno planiranje razvoja u stvari preduslov za napredak lokalnih samouprava. Sa napretkom lokalnih samouprava, dakle de fakto se dešava i razvoj države u celosti. Međutim, pored mog ovog apostrofiranja značaja planiranja naglasio bih i ono na šta smo se suočili svojevremeno 2012. godine sa preuzimanjem vlasti. Naišli smo na praktično, rasulo, anarhiju i bahatost neviđenih razmera u većini lokalnih samouprava. Samo ću pomenuti šta smo zatekli u opštini Prokuplje, a u svetlu planiranja kadrova. Dakle, pre svega ono što je zatečeno jeste višak zaposlenih na neodređeno radno vreme i to 300, oko 320 ljudi je bilo u tom trenutku zaposleno na određeno vreme u lokalnoj samoupravi. Lokalna samouprava, dakle opština Prokuplje zajedno sa direktnim budžetskim korisnicima zapošljavala je oko 1000 ljudi. To je jedan apsurd, zato što je lokalna samouprava izdvajala oko 80% transfera samo za plate zaposlenih. Došli smo u situaciju kada smo zatekli takvo stanje, da praktično lokalna samouprava nije imala dovoljan broj stolica da sednu ti ljudi. Znači, jedan veliki broj ljudi je stajao, neki nisu ni dolazili. Jednostavno, moramo da shvatimo, pre svega, govorim o opoziciji da je planiranje suštinska stvar i da je sve ovo o čemu pričam o anarhiji, bezvlašću, rasulu, prošlost u ovoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginica Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom predlažem da se u članu 4. Predloga zakona doda stav 3. koji glasi – Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na unapređenje medicinskih ustanova. Ovim se dodatno definiše svrha planskih dokumenata. Tržište u Srbiji, pa i pomoravskom okrugu je promenljivo. Uslovi poslovanja četo zavise od odnosa snaga, do nosioca odluka, tako da se u perspektivi neki vanbudžetski poslovi mogu smanjiti. To ne znači da ne treba nastaviti borbu za tržište, učestvovati u donošenju odluka i propisa, angažovati se na unapređenju kvaliteta rada, kako bi očekivane promene tržišnih uslova što lakše savladali. Naime, sa promenom tržišnih uslova, mreža instituta i Zavoda za javno zdravlje se suočava sa problemom, pre svega u delu obezbeđivanja vanbudžetskih sredstava u ukupnom prihodu sa nelojalnom privatnom konkurencijom, obezbeđivanjem sredstava za realizaciju nekih od posebnih ciljeva, a koja je moguća kroz lizing kreditiranja, čime bi se pod uslovom transparentnosti, javni sektor izjednačio sa privatnim, pre svega u delu obnove infrastrukture, opreme, itd. Loš kvalitet testova i reagenasa za rad u laboratorijama Zavoda, koji se nakon sprovedene procedure javnih nabavki dostavljaju zavodima, nepoštovanje roka isporuke, prestanak ugovorne saradnje Ministarstva životne sredine sa mobilnim ekotoksikološkim jedinicama republike Srbije, Gradski zavod za javno zdravlje Beograd, Zavodi za javno zdravlje, u slučaju akcidentalnih situacija. Shodno napred navedenom, molim Vladu republike Srbije da mreže instituta i Zavoda za javno zdravlje Srbije omogući ravnopravno učešće na tržištu, kroz dozvolu ostvarivanja istih prava, realizacije posebnih ciljeva.
Zahvaljujem. Na član 20. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Lukiću, izvolite.
Zahvaljujem kolega Arsiću. Uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, načelo efikasnosti planiranja bi podrazumevalo usklađivanje odnosa između zamišljenog rezultata i ulaganja, sa ciljem da se dati rezultat postigne sa što manjim ulaganjem, kao i da se datim ulaganjem postigne što veći rezultat. Ako imamo određen turistički objekat, da bi imali što veći broj gostiju, odnosno što veći prihod, potrebno je na najbolji način iskoristiti potencijal tog objekta. Kao primer uzimam Centar dečijih letovališta Mitrovac, koje je smešteno na istoimenoj visoravni planine Tare, na nadmorskoj visini od 1082 metara. Ukoliko bi ovo predvorje Raja, kako je Mitrovac nazvao naš proslavljeni glumac LJuba Tadić, predstavili na što optimalniji način i ako bi maksimalno iskoristili kapacitete i potencijale odmarališta tako što bi ga predstavili celokupnoj javnosti i učinili dostupnijim, tako što bi ga odgovarajućim putevima što bolje povezali sa aerodromom Ponikve, ostalim delovima planine Tare, Bajinom Baštom i Užicem, kao i pravilno iskorišćavanje sadržaja koji postoje, a vrlo su dobro organizovani, kao i onih koji bi trebalo da se pojave u budućnosti, kao što su panoramska gondola i visoček u Zaovinama, kao i akva park na pogodnoj lokaciji. Došli bi smo do toga da bi odmaralište bilo popunjeno tokom cele godine, da bi mogao da se omogući prijem dece iz drugih država, koja bi uživala u lepotama najlepšeg kraja u Srbiji. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Koleginice, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, predloženi Zakon o planskom sistemu Republike Srbije obuhvata sve aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike u jedinicama lokalne samouprave, autonomne pokrajine i Republike Srbije. Donošenjem ovog zakona, planski sistem koji je imao manjkavosti u vidu neefikasnosti, postaće mnogo efikasniji, transparentniji i uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava mnogo jeftiniji. Planskim dokumentima postavljaju se ciljevi, utvrđuju prioriteti, odnosno planiraju se mere za njihovo dostizanje. Obrazovanje kao bitan segment svih društvenih aktivnosti predstavlja suštinski osnov celog društva. Sistemskim planiranjem školskog sistema i prilagođavanjem potrebama privrede stvaramo preduslove za brži razvoj naše države, a samim tim i podižemo životni standard naših građana. Navešću primer iz sredine iz koje ja dolazim, iz opštine Stara Pazova, koja ima dugogodišnju tradiciju preduzetništva i gde su mnoge kompanije izgradile svoja nova postrojenja i otvorile nova radna mesta, te se ukazala potreba da se u srednjem strukovnom obrazovanju otvaraju i školuju novi profili kako bi odgovorili potrebama tržišta rada. Ubrzani razvoj Srbije nameće školskom sistemu da bude efikasniji, kvalitetniji, dobro isplaniran, a u cilju sveukupnog razvoja Srbije. Upravo iz navedenih razloga podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona, gde se dodaje stav 3. koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na razvoj školskog sistema. Ulaganje u obrazovanje i razvoj školskog sistema su najisplativije investicije za razvoj i budućnost svakog društva, pa mi zato na kraju dozvolite da izrazim samo reči pohvale za napore Vlade Republike Srbije koje čini na reformama obrazovnog sistema. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Kolega Bojanić, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Kao i svi moji amandmani, i amandman na član 4. koji definiše pojam i vrste planskih dokumenata, gde stoji da su vrste planskih dokumenata dokumenti razvojnog planiranja, dokumenti javnih politika i ostali planski dokumenti, amandman se odnosi na održivi razvoj. Znači, u mom predlogu amandmana planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje održivog razvoja. Zašto predlažem ovo? Predlažem da nam se ne desi, kao što je jedan od malopređašnjih govornika svojevremeno, iz njemu znanih razloga, sprovodio kampanju po Republici Srbiji i donosio deklaraciju u gradovima i opštinama gde se težište daje na zabranu uzgoja i prometa GMO-a. Koliko ja znam u državi Srbiji još uvek važi zakon i zakonom su definisane upravo te stvari i lepo piše u tom zakonu da je još uvek u Srbiji zabranjen i uzgoj i promet GMO proizvoda. Takođe, ovde bih pomenuo i ono što se pričalo svih ovih dana, kako ne ulažemo u razvoj, pre svega se misli na domaće investitore. Pomenuću ovde Fond za razvoj. Oni koji ne znaju imaju lepo Fond za razvoj RS na sajtu, da pročitaju da tu postoji više načina na koje mi pomažemo, pre svega start-ap kreditima, odnosno ova Vlada i država Srbija, nove proizvodne kapacitete, nove preduzetnike, a za one stare investicionim kreditima koji su do 120 miliona dinara sa grejs periodom i sa 30% besplatnih sredstava. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? Kolega Milojeviću, izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, cenjeni ministri u Vladi Republike Srbije, dame i gospodo poslanici, u članu 4. Predloga zakona predlažem da se doda stav 3. koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje privatnog sektora. Ovim amandmanom unapređenje privatnog sektora se utvrđuje i definiše kao jedan od principa na kojima će se zasnivati planska dokumenta, jer upravo razvoj privatnog sektora dovodi do daljeg razvoja svih oblasti društvenog života i rast standarda naših sugrađana. Raznim vrstama pomoći Vlade Republike Srbije i lokalne samouprave samo u 2017. godini broj zaposlenih u Aranđelovcu uvećan je za 200 lica i to su jasni rezultati politike i privrednog rasta. Više od 20 miliona evra za četiri godine Aranđelovac je dobio kroz razne projekte i subvencije od Vlade Republike Srbije. Toliko novca naša opština nije dobila zbirno decenijama unazad. Takođe, veliki deo subvencija države otišao je za podsticanje zapošljavanja i razvoj privatnog sektora, kako velikih kompanija sa stotinama radnika, tako i malih i srednjih preduzeća. Kroz sve navedeno, u svom obraćanju želeo sam da istaknem važnost saradnje lokalnih i državnih organa, važnost unutrašnje saradnje i lokalne vlasti i privrednika, uključivanje što većeg broja odgovornih ljudi u rešavanje pitanja od društvenog značaja. Samo tako i na taj način možemo i u budućnosti postizati sve bolje rezultate. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? Kolega Milojičiću, imate 19 sekundi.
Žao mi je što imam samo 19 sekundi, pa ne mogu da odgovorim prethodnom govorniku šta je sve SNS upropastila u Aranđelovcu. Ako postoji sinonim, pored Kraljeva, za bahatu nestručnu vlast, lokalnu vlast SNS, to je upravo vlast u Aranđelovcu. Pogledajte koliko su potpisa građani… [[Isključen mikrofon.]]
Mogu da kažem, kolega Milojičiću, da ste, i pored toga što imate 19 sekundi, jedan od poslanika koji je postavio rekord u Skupštini da toliko neistina kaže za tako kratko vreme. Ja vam čestitam na tome. Prvo, to nema nikakve veze sa amandmanom koleginice Katarine Rakić. Ja sam vas pustio. (Radoslav Milojičić: Povreda Poslovnika.) Sad hoćete povredu Poslovnika? Izvolite.
Hvala. Gospodine Arsiću, reklamiram član 108. Objasnite mi ko ste vi u ovoj situaciji da procenjujete da li je poslanik, bilo koji, rekao istinu ili neistinu? Kako vi možete da tvrdite da su ove činjenice koje sam ja izneo o rukovodstvu SNS i u Kraljevu i u Aranđelovcu i u Subotici netačne? Da li ste vi možda istražni sudija?
Kolega, odgovoriću vam odmah. Nisam ja ni istražni sudija, ni tužilac, niti sam tu sveznajući i svemogući. Sudija svima nama su građani. Rekli su šta misle i o kolegi Milojeviću i o SNS u Aranđelovcu. Rekli su šta misle šta misle o vama. I, molim vas da više ne ulazite u Skupštinu da biste ovde započinjali raspravu i svađu sa poslanicima. Vi reč niste rekli o amandmanu. Nemam ništa protiv, nastavite vi samo tako, ali zapitajte se… (Radoslav Milojičić: Nemojte vi da tumačite da li je nešto istina ili nije.) Kolega Milojičiću, bolje što sam vam to rekao nego da sam vam izrekao opomenu za sve stvari koje ste rekli. (Radoslav Milojičić: Svaki put mi izričite po pet. Tražim da se Skupština izjasni.) Skupština će da se izjasni o povredi Poslovnika na član 108. Sada, prvo pravo na repliku, kolega Milojević.
Zahvaljujem. Čuli smo, kao što ste i rekli, dosta neistina koje je izneo prethodni govornik. Ja ovo sve što sam pričao, vezano i za amandman i za saradnju lokalne samouprave sa Vladom Republike Srbije je dokazano. Mi smo samo kroz put Krćevac-Kruševica u dužini od 21 kilometar dobili od Vlade Republike Srbije preko 11,5 miliona evra. Prethodni dan ministar Stefanović je napomenuo i odnos države i prema privatnicima oko subvencija. Na primer, kompanija „Bekament“ je takođe za zapošljavanje svojih radnika dobila subvencije od Vlade Republike Srbije, gde smo izjednačili odnos stranih investitora i domaćih. Veliki niz projekata koje smo mi konkurisali kao lokalna samouprava su prošli na konkursima. Možda i nije tačan broj od 20 miliona evra, možda je čak i više, kada budemo sabrali projekte koje ćemo raditi u 2018. godini. Prethodni govornik je svoje rezultate, i njegova stranka je pokazala svoje rezultate na prethodnim izborima koji su se održavali pre mesec dana i uspela je osvoji, cela kompletna koalicija svega 2,25%, dok je SNS osvojila dvotrećinsku vlast. Eto, i to su pokazatelji koliko su građani opštine Aranđelovac zahvalni Vladi Republike Srbije i pokazali su na ovim sadašnjim izborima. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala lepo. Jeste, tako to izgleda, dame i gospodo, kada se negde održavaju unutarstranački izbori. Konkretno, ovde se misli na žuto preduzeće. Pošto ne mogu da se dogovore nakon one serije ostavki ko će tamo šta da bude, a grabe se za pozicije po sistemu – dajte ovo naše jedno veliko ništa pa da vidimo šta ćemo sa njim, onda ovako koriste po simboličnih 15-ak sekundi da budu što glasniji i što bučniji. I naravno, ne mogu a da ne pominju Srpsku naprednu stranku. Potpuno ste u pravu. Dakle, reč je o tragičnom izgovoru i kad neko ovde dođe i pomene kolege koje danas govore o našim amandmanima, i kolegu Milojevića koji je govorio o svom gradu, i kolegu Krivokapića koji je govorio o pomoći nerazvijenim opštinama, jer je to čist izgovor, čist izgovor da bi neko možda zaboravio, mada je to naravno nemoguće, da kad pričamo o nerazvijenim opštinama, onaj koji je sebi dao za pravo da bude strašno glasan, koji se sada otima i rukama i nogama da bude novi šerif žutog preduzeća, on je najzaslužniji što je Smederevska Palanka zadužena za, pazite sada, četiri milijarde dinara. Dakle, to je takva devastacija sopstvene sredine, to je takvo iživljavanje nad ljudima koji su ti poverili da se staraš o njihovim domovima i njihovim životima, da za to goreg primera u Srbiji danas nema. Čovek koji je, tu je u pravu kolega Rističević, već pokazao da je jedini raskošni talenat koji poseduje – talenat za trošenje, čovek koji je za jednu noć, dame i gospodo, popio čitav tenk, dakle, one silne stotine boca „hajnekena“, kad se sve preračuna u dolare ispada otprilike onoliko koliko su oni prodavali jedan tenk za vreme kada je tadašnji direktor žutog preduzeća, sada neki čovek u ostavci, krčmio sve što mu je bilo povereno na staranje samo u sistemu odbrane ove zemlje. Koliko je ko dobro ili loše uradio, kažu građani. I u tom Aranđelovcu koji ste pominjali, i u Subotici koju ste pominjali, i u Smederevskoj Palanci. U Smederevskoj Palanci kažu – 67%. Dakle, ne apsolutna nego dvotrećinska većina smatra da Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka čine sve da im bude bolje. A kako se kotiraju ovi koji su samoglasni s vremena na vreme, neka provere. Ovih 2,5% je bilo u Beogradu. Da li u Srbiji mogu da dobiju igde i jedan glas više nego u Beogradu, nisam siguran. Hvala lepo.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić. Da li neko želi reč? Kolega Babiću, izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, cenjeni gospodine ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, u članu 4. Predloga zakona dodaje se stav 3, koji glasi: „Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na razvoj medicinskih centara“. Ovim amandmanom se definiše svrha planskih dokumenata. Planski dokumenti i Strategija razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije je stručni i politički dokument, na osnovu koga se usmerava razvoj zdravstvenog sistema, u skladu sa ukupnim razvojem društva. Ovaj dokument definiše osnovne ciljeve i pravce razvoja zdravstvene zaštite i rezultat je ekspertski vođenog konsultativnog procesa. Plan predstavlja instrument za razvoj sistema zdravstvene zaštite i promena koje treba da obeleže naredni period, u smislu unapređivanja i uspostavljanja ravnoteže između efikasnosti i efektivnosti i kvaliteta i bezbednosti zdravstvene zaštite na svim nivoima sistema, uvažavajući okolnosti vezane za društvena kretanja, demografske promene, nivo obrazovanih i kulturoloških dostignuća stanovništva, kao i njegovog zdravstvenog stanja. Vrlo važan demografski, a ujedno i pokazatelj socijalno-ekonomskih uslova i funkcionisanja zdravstvene službe jedne zemlje jeste smrtnost dece do navršene prve godine života. U Republici Srbiji mortalitet odojčadi smanjen je sa 11,6 na 6,1% na hiljadu stanovnika živorođene dece, što je još uvek iznad vrednosti koje se beleže u EU, gde je ona na nivou od 4,6%. Na zdravstveno stanje stanovništva uticale su starenje populacije i negativna socijalno-ekonomska kretanja, sa linijom pada koja se zadržala sve do 2012. godine. Zdravstveni potencijal nacije se istrošio, ali uz sve teškoće koje sa sobom nosi tranzicija države i društva, ne može se očekivati brzo zaustavljanje negativnih pokazatelja zdravlja i njihovo željeno poboljšanje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Da li neko želi reč? Koleginice Jovanović, izvolite.
Poštovani predsedavajući, ministre Đorđeviću sa saradnicima, kolege poslanici, građani Srbije, ovim amandmanom želim da u okviru planskih dokumenata bude prepoznat privredni rast i razvoj, kao trenutno jedno od najznačajnijih pitanja za našu državu. Neophodno je da sistemski zakon, po kome bi se usklađivala politika, bude u okviru zacrtanih ekonomskih ciljeva koji uključuju fiskalnu konsolidaciju, stabilan kurs, kao i privredni rast. Reformski zakoni su pravi zamajac naše privrede koji će omogućiti da sve manjkavosti sistema rešimo i uredimo na najefikasniji način. Uspešna državna uprava i lokalna samouprava temelj su dobro uređene države. Nije dovoljno samo uspešno sprovoditi republičku politiku. Pun efekat se postiže samo kada svi nivoi vlasti rade u istom interesu na efikasan i koegzistentan način. Primer jedne uspešne lokalne samouprave jeste upravo opština sa koje ja dolazim, a to je opština Rakovica. Ona zbog višegodišnje zapuštenosti mora da uhvati korak sa nekim razvijenijim gradskim opštinama. Velikim radovima na infrastrukturi, kolovoznoj, kanalizacionoj, ali i vodovodnoj mreži, opštinska vlast na pravi način odgovara na zahteve svojih građana koji žele pristojne i dostojanstvene uslove za život. Brojnim programima za građane svih uzrasta moja opština stavlja sve svoje resurse na uslugu građanima. Želela bih da istaknem da su se nedavnom modernizacijom dela pruge, kao i prilagođavanjem postojećeg perona stekli uslovi da od nedavno BG voz saobraća iz Resnika. Znamo koliko je BG voz značajan za gradski saobraćaj. U pitanju je najbrži vid prevoza koji povezuje različite delove grada. Obnova ove deonice predstavlja prvu ozbiljnu rekonstrukciju pruge u poslednjih 30 godina. (Predsedavajući: Privodite kraju.) Čitava investicija vredi oko 24 miliona evra i govori koliko je republičkoj, gradskoj, opštinskoj vlasti važan svaki građanin u bilo kom delu grada. U okviru ove investicije urađen je… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Kolega Savkiću, da li želite reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, predložio sam amandman u članu 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije i dodaje se stav 3. koji glasi: „Planskim dokumentima ostvaruje se sveobuhvatan razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost pravosudnih institucija“. Član 4. ovog predloga zakona jasno su definisani pojam i vrste planskih dokumenata, te su podeljeni u tri kategorije – dokumenti razvojnih planiranja, dokumenti javnih politika i ostali planski dokumenti. Utvrđenim okvirom, vrsta planskih dokumenata, ostvaruje se sveobuhvatan razvoj Republike Srbije u cilju uspostavljanja efikasnog planskog sistema i stimulativnog okvira na svim nivoima vlasti, uključujući i pravosudne organe. Tim stručnjaka Ministarstva pravde radi na pripremi predloga u cilju unapređenja informatičkog sistema u sudovima, poboljšanju razmene informacija i efikasnosti rada. Time se doprinosi ujednačavanju sudske prakse koja se ostvaruje kroz saradnju sa drugim sudskim institucijama. Tako bi se načelo efikasnosti dodatno potvrdilo i obavezalo službe koje se bave donošenjem planskih dokumenata u pravosudnim organima na povećanje sveukupne efikasnosti. Sve ove mere predstavljaju deo uspešne reforme koju sprovodi predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije, a koje su građani na nedavno održanim lokalnim izborima prepoznali i podržali. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šormaz. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Drecun. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Koleginice Grubor, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, da zdravstvena ustanova može uspešno da posluje i ostvaruje izuzetne rezultate, a da je državna, govori primer Specijalne bolnice za rehabilitaciju u Banji Koviljači. U prelepom ambijentu, okruženom umirujućom prirodom, prirodno lečilište sa tradicijom od 160 godina jedinstveni je spoj tradicije i modernih tehnologija. Savremeni rehabilitacioni tretman se sprovodi u kombinaciji prirodnih lekovitih činioca sumporne vode i blata, a pod nadzorom izuzetno stručnog i ljubaznog osoblja. Ova ustanova godišnje primi 17 hiljada pacijenata iz zemlje i inostranstva i ostvari godišnji prihod od oko pet miliona evra. Potpisan je Sporazum o saradnji i sa Republikom Srpskom i sa Tuzlanskim kantonom. Kao simbol ovog prirodnog lečilišta, nekadašnji dvorac Kur salon je tek nedavno predat na korišćenje specijalnoj bolnici, a sada je u fazi rekonstrukcije i vraćanje sjaja ovoj velelepnoj građevini. Obnovljeno je i kupatilo Kralja Petra I Karađorđevića prošle godine. U specijalnoj bolnici se vrši i primena autolognog seruma u lečenju bolnih stanja kod artroze zglobova, diskusahernije, radikulopatija, povreda tetiva. Kao lider u postavljanju novih standarda u konkurentnosti turističkog tržišta jugoistočne Evrope kroz organizacionu i operativnu izvrsnost, kontinuirane inovacije i investicije, raznovrsnost sadržaja i usluge najvišeg kvaliteta u oblasti medicinskog i velnes turizma specijalna bolnica je na Sedmoj biznis konferenciji u oktobru prošle godine dobila nagradu turistički oskar „Zlatno turističko srce Mediterana jugoistočne Evrope“. Snaga vodopada je u mnoštvu kapljica koje rade zajedno maksima je ove ustanove. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Kolega Jokiću, nemate pravo ni po jednom osnovu. (Mihailo Jokić: Po amandmanu.) Nema više vremena vaša poslanička grupa. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Đukanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Milekić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Željko Sušec. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Kolega Bogatinoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, podneo sam i ovaj amandman, kao i prethodna tri amandmana, na Zakon o planiranju Republike Srbije kako bih poboljšao sam tekst zakona. Grad Leskovac zahvaljujući dobrom planiranju postaje centar juga Srbije u sveukupnom ekonomskom, privrednom, sociološkom, pa i kulturološkom razvoju. Kultura je zauzela značajno mesto na listi prioriteta i ulažu se veliki napori da ponuda kulturnih dešavanja bude bogata, kako bi se zadovoljili različiti ukusi i predstavili vrhunskim sadržaji i umetnici. Internacionalni festival filmske režije „LIFFE”, Leskovački dani muzike, Balkanska smotra mladih strip autora, Samit fotografa bivše Jugoslavije i druge manifestacije okupljaju veliki broj istaknutih umetnika iz Srbije i inostranstva. Širokoj javnosti naš grad uspešno je predstavljen kroz Projekat „Zlatno doba Leskovca“ u okviru koga je realizovana istoimena izložba, objavljena monografija i snimljen dokumentarni film. Poslastica za ljubitelje slikarstva bile su izložbe grafike Pabla Pikasa i Salvadora Dalija, dok su ljubitelji klasične muzike mogli da uživaju u nastupima vrhunskih umetnika, poput Stefana Milenkovića, Vladimira Miloševića i drugih. Pored obogaćivanja kulturne ponude grada, uložena su i velika sredstva u rekonstrukciju gotovo svih ustanova kulture, Narodnog pozorišta, Istorijskog arhiva, Biblioteke i domova kulture. Grad Leskovac nije zanemario ni versko nasleđe. Istinsko blago pravoslavlja Jašinski manastiri, stari je 500 godina, skriveni na obroncima Babičke gore, nakon više decenija propadanja doživeli su veliku obnovu i dobili novi liht. Za rekonstrukciju manastirskog kompleksa izdvojeno je 14 miliona dinara. U naselju Dubočica u Leskovcu izgrađen je Hram Svetog Save… (Predsedavajući: Privedite kraju.) … investicija vredna 19 miliona dinara. Dok je u uređenje fasade parohijskog doma ulože 1,8 miliona dinara.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? Koleginice Kovačević, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, poštovani građani, dobre vesti koje smo dobili od MMF, a koje se odnose na smanjenje makroekonomske neravnoteže i ubrzanje ekonomskog rasta. Oni su istakli da su rezultati impresivni i da su prevazišli sva očekivanja. Srbija je danas na mnogo čvršćim osnovama nego pre nekoliko godina, da je makroekonomska situacija stabilna, privreda raste, a stopa inflacije je niska i stabilna. Prema izveštaju Svetskog ekonomskog foruma, Globalni indeks konkurentnosti 2017/2018. Srbija je napredovala za 12 pozicija i nalazi se na 78 mestu od 138 zemalja. Poboljšanja su registrovana kod osam od 11 indikatora, a najveći je pomak u makroekonomskom okruženju za 31 mesto. Ova dostignuća su nam omogućila da danas novac ulažemo u infrastrukturu, u dalji razvoj i stvaranje uslova za rešavanje višedecenijskih problema. Po mišljenju stručnjaka mi smo ove rezultate postigli brže nego što je očekivano, naravno radili smo i više i brže jer svima nama je stalo da se ekonomija što pre dovede do onog stepena razvijenosti koji dotiče i svakodnevni život građana. U tom smislu, ove godine će biti i značajnijeg povećanja penzija. Zahvalni smo penzionerima na doprinosu koji su dali oporavku zemlje, a posebno smo im zahvalni što su nama mladima pokazali kako se voli i poštuje Srbija i šta znači biti odgovoran član društva i biti odgovoran prema zajednici. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? Koleginice Žarić Kovačević izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, i ovim amandmanom želim da ukažem na važnost donošenja ovakvog zakona. Amandmani su tu da bismo nešto promenili u predlogu ili da bismo prosto ukazali na neke stvari iz prakse u konkretnoj oblasti. Sa jedne strane smo imali neefikasno i nerealno planiranje od strane organa državne uprave, planiranje koje nije u skladu sa budžetom, neodgovarajuće mehanizme za usklađivanje planskih dokumenata, neefikasno objavljivanje planskih dokumenata, lošu koordinaciju organa državne uprave. Sve to dovodi do neefikasnog i netransparentnog upravljanja politikama. Sa druge strane, proces upravljanja javnim politikama u tesnoj je vezi sa zakonodavnim procesom jer propisi predstavljaju instrument za sprovođenje javnih politika. Donošenje ovog zakona će imati uticaj i na povećanje transparentnosti zakonodavnog postupka. Ali, ono što je najvažnije jesu efekti koje će primena zakona imati na građane. Očekuju se efekti u vidu efikasnijeg i delotvornijeg sprovođenja ekonomskih i socijalnih politika koje će doprineti poboljšanju kvaliteta javnih usluga, životnog standarda i zadovoljenju potreba građana. Jako je važno i povećanje transparentnosti upravljanja javnim politikama i zakonodavnog procesa, što će olakšati građanima korišćenje javnih usluga. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Koleginice Barišić, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, podnela sam amandman na član 4. ovog zakona jer smatram da planskim dokumentima kojima se ostvaruje sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na razvoj zdravstvenog sistema dodatno bi definisali svrhu planskih dokumenata. Pokazali smo u prethodnom periodu da je neophodna dobra saradnja kako lokalnih samouprava, tako i Vlade Republike Srbije i naravno predsednika Republike. Da smo na dobrom putu pokazuju i stalna ulaganja stranih investitora u našu državu, čime se na taj način kroz oporavak privrede oporavlja i zdravstveni sistem. Ovom prilikom bih želela da se pohvalim da danas u gradu, u staroj srpskoj prestonici, Kruševcu, odakle dolazim, investitori koji su već ulagali, znači „Henkel“ Srbija otvara novi pogon, novu fabriku „Somat“ i da je naša premijerka sa čelnicima lokalne samouprave danas. Mogu da kažem da su građani Kruševca zadovoljni, kako radom ove Vlade, tako i radom našeg predsednika Republike, koji odgovornim, domaćinskim poslovanjem i odgovornim vođenjem ove države uspeva da nas vrati i da nas predstavlja u svetu. Na taj način država Srbija je sada cenjena, a ne kao što je bila u vreme vladavina dosmanlijskog režima, koji je opustošio ne samo našu Srbiju, nego i sve naše građane. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Davidovac, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici, poštovani građani Srbije, Predlogom zakona o planskom sistemu u cilju standardizacije vrsta planskih dokumenata propisano je tri vrste planskih dokumenata, i to dokumenti razvojnog planiranja, gde spadaju plan razvoj, investicioni plan i prostorni plan i planovi razvoja jedinica lokalne samouprave, zatim, imamo dokumenta javnih politika, koja obuhvataju strategije, programe, koncept politike i akcioni plan, i imamo ostala planska dokumenta, kao što su program Vlade, ekspoze, akcioni plan za sprovođenje programa Vlade, godišnji plan rada Vlade i nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina EU. Predlog zakona uređuje hijerarhiju planskih dokumenata na republičkom, pokrajinskom i lokalnom nivou, propisuje se međusobna usklađenost javnih politika i usklađenost planskih dokumenata po formi, sadržaju i terminologiji. Takođe, sprovodi se usklađenost planskih dokumenata sa preuzetim međunarodnim obavezama, kao i usklađenost propisa sa usvojenim planskim dokumentima. Usvajanjem ovog Predloga ovog zakona stvoriće se jedinstven sistem planiranja na nacionalnom, pokrajinskom i lokalnom nivou zasnovan na usklađenosti hijerarhijski nižih sa hijerarhijski višim planskim dokumentima, ali potrebna veza između planova razvoja jedinica lokalnih samouprava sa pokrajinskim, odnosno sa dokumentima razvojnog planiranja na nivou Republike Srbije, kojima su utvrđeni dugoročni i prioritetni ciljevi razvoja Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, planska dokumenta su ključni dokument koji postavlja ciljeve utvrđene za privlačenje domaćih i stranih investitora, a sve to u cilju privrednog razvoja Srbije i podizanja životnog standarda građana. Juče sam u izlaganju pomenula da je Srbija učesnik u Projektu „Jedan pojas – jedan put“, a upravo takvo usmeravanje politika daje Srbiji mogućnost da očekuje nove investicije i unapređenje privredne saradnje sa Kinom. Investitori iz Kine su izrazili interesovanje za oko 60 državnih firmi u Srbiji. Dobro upravljanje sistemom javnih politika obuhvata planiranje, formulisanje i usvajanje javnih dokumenata, zatim sprovođenje, praćenje i njihovo vrednovanje. Pošto govorimo o planskim dokumentima istakla bih Plan strategije razvoja opštine Grocka, iz koje dolazim, koji je obuhvatio niz projekata razvoja opštine, koja je u proteklih par godina uz podršku naše Vlade doživela ubrzani rast i razvoj, jer je činjenica da je Grocka zaista do pre nekoliko godina bila jedna od najzapuštenijih beogradskih opština i nije postojao ni jedan privredni segment na kojem nije potrebno ulaganje uz pažljivo planiranje. Sada je većina projekata koji su navedeni u Strategiji održivog razvoja opštine implementirano i nalaze se na nekom stepenu realizacije. Ključni projekti vezani su za razvoj infrastrukture, urbanističkog uređenja, sanacionih planova kojima se stabilizuju zone klizišta, izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže, revitalizaciju poljoprivrednih kapaciteta za preradu voća i povrća, uređenje priobalja i da ne nabrajam više, jer sam želela da pokažem kako se uz veliki trud i rad i dugoročno planiranje može ostvariti razvoj i napredak koji vodi u finansijsku stabilnost, zbog čega su građani Grocke na gradskim izborima dali svoje poverenje SNS. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Jovanović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre Đorđeviću sa saradnicima, kolege narodni poslanici, do sada smo čuli mnogo prednosti koje ovaj zakon donosi, ali nismo se osvrnuli da je poseban problem do sada bio kod korisnika budžetskih sredstava što su prvo planirali, a tek onda su vodili računa o resursima, što je potpuno bilo obrnuto nekoj zdravoj logici. To je nasleđeno iz prethodnog perioda i zato je ova Vlada, između ostalog, i donela Predlog zakona koji treba da stavi stvari na svoje mesto, odnosno da se igra po jasnim pravilima igre. Podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona, gde se dodaje stav 3, koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na rast ekonomskih indikatora. Ovo je upravo iz razloga zato što javni dug Srbije pada velikom brzinom od 74,7 BDP je pao 2015. godine, ispod 63,6 na kraju 2017. godine, a sada je ispod 60%. Agencija Fič je podigla kreditni rejting sa B minus na BB iz dva razloga. Jedno je uspeh vladinih mera štednje, a drugo je nedavna apresijacija dinara. Sa padom duga smanjuje se rizik finansijske krize i nastavlja se stabilni privredni rast investicija, a to utiče na smanjenje nezaposlenosti i bolje standarda naših građana. Srbija je dobila pohvale za rešavanje budžetskog deficita, obuzdavanje inflacije i poboljšavanje uslova na tržištu rada. Ekonomske reforme nastavljaju da daju rezultate, posebno u oblasti makroekonomske stabilnosti naše zemlje. Zato smatram da uvrštavanje ovog amandmana stavlja akcenata na bitan pojam, a to su ekonomski indikatori rasta naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Atlagiću, izvolite.
Poštovani potpredsedniče, gospodine ministre sa saradnicima, gospodo narodni poslanici, planiranje podrazumeva i planiranje u vaspitanju i obrazovanju, a u prvom redu planiranje razvoja moralnih osobina učenika je prvorazredni zadatak nastavnika. Da je doktor Đorđe Vukadinović kao učenik imao razvijen pravilan odnos prema istini ne bi negirao ono što svi građani Republike Srbije vide, a vide da se vreme zadnjih 20 godina u našoj zemlji može meriti po SNS i njenom predsedniku. Prvi period tog razvoja je period pre dolaska SNS na vlast, a to je vreme Vlade bivšeg režima, u kome je zemlja bila ekonomski, infrastrukturno, industrijski devastirana, vreme kada je zemlja bila demonizovana, sa prevelikom zaduženošću, sa pljačkaškom privatizacijom i sa prevelikom nezaposlenošću. Drugi period, dolaskom SNS i Aleksandra Vučića 2014. godine na vlast, a to je vreme ubrzane modernizacije i izgradnje naše zemlje, vreme u kome se gradi i radi, vreme sa smanjenom nezaposlenošću, sa smanjenom zaduženošću zemlje, vreme sa izgradnjom cesta i autoputeva, škola i domova zdravlja. Zato je ovaj amandman veoma važan za razvoj ljudskih osobina, u prvom redu ljubavi prema istini, kako ne bi razni analitički šarlatani, kao što je Đorđe Vukadinović zvani Vlah, koji nema taj osećaj, negirali ono što svi građani Republike Srbije vide.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne moramo puno da brinemo ako pažljivo i strpljivo u napred planiramo. Ekonomska moć jedne zemlje se uskoro neće meriti količinom zlata i dijamanata koje ta zemlja ima, već količinom hrane i pijaće vode koje ta zemlja proizvodi ili može da proizvede, planirala je da proizvede u narednom periodu. Na 3.200.000 hektara, koliko se trenutno obrađuje, i na zemljištu koje se trenutno ne obrađuje, na 800.000 hektara pašnjaka Srbija mora da isplanira pažljivo svoju poljoprivrednu proizvodnju i da se reši poljoprivredne politike koju je vodila stranka bivšeg režima i koja je isključivo bila naklonjena velikim poljoprivrednim gazdinstvima. Čak i EU u svom zaokretu od 2013. do 2020. kaže da neće više samo da podržavaju velike, da će u većoj meri da podržavaju mala poljoprivredna gazdinstva i da je to prespektiva u novom zapošljavanju i ta aktivnost sa kojom se ja slažem se zove – nećemo da podržavamo milionere, nego milione. Tako i mi u buduće treba da podržavamo ne samo velika poljoprivredna gazdinstva, nego već moramo da podržavamo mala poljoprivredna gazdinstva, koja kroz specijalizaciju mogu da budu ekonomski efikasna, jer na jednom hektaru staklenika i plastenika mogu da naprave značajnu poljoprivrednu proizvodnju. Takođe, na jednom hektaru modernog zasada voća koje košta prilikom podizanja oko 20.000 do 30.000 evra, svake godine jedno poljoprivredno gazdinstvo može da obezbedi prihod za sebe i svoju porodicu od 30.000 evra po hektaru. Ukoliko preradu voća i povrća lociramo što bliže mestu proizvodnje, naći ćemo posle hleba i za oca na njivi i za sina u preradi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Kolega Jančiću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, cenjeni gospodine ministre, planska dokumenta doneta na realnim osnovama međusobno usklađena, zasnovana na sprovođenju javnih politika sa tačnom procenom finansijskih sredstava za njihovu realizaciju u integrisanom planskom sistemu Republike Srbije doprineće razvoju Republike Srbije i unaprediće rad lokalnih samouprava. Unaprediti rad lokalnih samouprava uopšte nije lak zadatak, posebno kada odgovornost nad njima preuzmete od lokalnih lidera prethodnog režima kojima su one bile plen prigrabljen zarad ličnog bogaćenja. Rezultati njihove šesnaestogodišnje vladavine u Novom Kneževcu su više nego poražavajući.Planska dokumenta koja su donosili, bila su formalnog karaktera, bez prateće dokumentacije, bez finansijske podrške i obezbeđenih sredstava. Za nepunih dve godine rukovodstvo Opštine Novi Kneževac, podržano od Vlade Vojvodine i Vlade Republike Srbije izradilo je i uskladilo projektno-tehničke dokumentacije za realizaciju planova opštine Novi Kneževac, koji se sada donose u interesu i u dogovoru sa građanima opštine. Novi Kneževac, Čoka i Kanjiža danas u velika gradilišta. Ono što je bitno reći, ulaže se u seoskim mesnim zajednicama koje su sve do 2016. godine bile zaboravljene sredine, gde su lideri prethodnog režima zalazili samo tokom izbornih kampanja. Zakon o planskom sistemu Republike Srbije uvodi pravila ponašanja za sve učesnike, uvodi jedinstveni informacioni sistem za praćenje da li se planska dokumentacija realizuje, što jeste i najvažnije. Na kraju, pozviam sve poslanike da u Danu za glasanje podrže ovaj zakonski predlog, kao i svaki drugi zakon koji za cilj ima sveukupni razvoj naše zemlje a kojem ga, za razliku od bivših predsednika, vodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? Kolega Linta, izvolite.
Govoriću o problemu sa kojim se suočava preko 100 porodica u Beogradu, od kojih su 57 izbegličke porodice proterane sa područja današnje Hrvatske, Federacije BiH i Kosova i Metohije, jer im se onemogućava pravo otkupa stanova u kojima žive više od 20, a neke porodice i više od 25 godina, pod povoljnim uslovima. Navedene porodice žive na više lokacija na području grada Beograda. Najviše ih ima u ul. Pere Todorovića br. 1 i br. 2, u Kraljevačkoj ulici, ali nešto stanova ima i na drugim lokacijama, kao što je u ul. Braće Grim, ul. Stevana Musića itd. Šta je ključni problem tih porodica? Te su porodice tokom nesretnog rata devedesetih godina na prostoru bivše Jugoslavije sklopile sa tadašnjim diplomatsko-stambenim preduzećem Ugovor o zakupu i u prethodnom periodu prethodnih više od 20 ili više od 25 godina su platile više desetina hiljada evra za kiriju u tim stanovima. Takođe, uložili su značajna sredstva za održavanje same zgrade, instalacija, uređaja, gromobrana. Takođe, uložili su značajna sredstva za same stanove koji se nalaze u veoma trošnom stanju. Ponavljam, njihov osnovni zahtev i apel državi jeste da im se omogući pravo otkupa po povoljnim uslovima, da se uzme u obzir činjenica da su platili već desetine hiljada evra za zakup i održavanje same zgrade i stanova. U prethodnom periodu Direkcija za imovinu Republike Srbije je navodno dala pravo otkupa, međutim to su bili veoma nepovoljni uslovi jer su te porodice bile izjednačene sa svim drugim porodicama. (Predsedavajući: Privodite kraju.) Mislimo da je to bila nepravda prema tim porodicama i apelujem na Vladu Republike Srbije, na premijerku Anu Brnabić da sednemo, da razgovaramo, da nađemo rešenje i da za tih, preko 100 porodica od kojih su ponavljam … [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Poštovani ministre Đorđeviću sa svim saradnicima, uvaženi građani Srbije, planskim dokumentima, učesnik u planskom sistemu postavljanja ciljeva i prioriteta javne politike, sa pretpostavkom da jedan od najvažnijih ciljeva kreiranja javne politike povećava efikasnost različitih nivoa, ne bi li doprineli razvoju zemlje, našao sam za shodno da u predlog zakona dodam odredbu kojom bi lokalna samouprava kao verovatno najvažniji nivo državne uprave dobila adekvatno mesto u zakonskom predlogu. Reformski brižljivo sačinjen planskim dokumentima može se uspostaviti sistem koji prepoznaje direktnu povezanost lokalne samouprave sa celokupnom državnom strukturom i koji utvrđuje principe odgovornosti i transparentnosti na lokalnom nivou, koji direktno utiču na razvoj celokupne države. Šta dobijamo usvajanjem ovakvog predloga zakona? Pravimo još jedan korak u transformaciji države u servis građana, postiže se veća efikasnost rada državnih službenika, što dovodi do jeftinije države i njenog aparata. Građani Srbije zaslužuju javnu upravu sa službenicima koji su ljubazniji, stručniji, efikasniji, sposobniji da bez problema implementiraju nove zakone. Ako zakonodavac nije prepoznao lokalnu samoupravu u ovom članu zakona, očigledan je njen uticaj na funkcionisanje države, državne uprave i države uopšte. Zato svoje kolege poslanike molim da u danu za glasanje podrže i ovaj zakon i moj amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Zeljug. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Na član 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije predao sam amandman koji ima za cilj sagledavanje efekata planskih dokumenata sa osvrtom na državnom upravu. Na nizak nivo realizacije planova značajno utiče nepostojanje efikasnog sistema za prioritizaciju u radu organa državne uprave, osim u meri u kojoj to omogućava Akcioni plan za sprovođenje mera Vlade Republike Srbije. Planskim dokumentom se postavljaju ciljevi, utvrđuju prioriteti javnih politika, odnosno planiraju mere i aktivnosti za njihovo sprovođenje u okviru svojih nadležnosti, a od strane učesnika u planskom sistemu. Srpska napredna stranka od momenta kada je preuzela vođenje Beograda odgovornom politikom i planiranjem razvoja metropole uz korelaciju sa ostalim nivoima vlasti, prvenstveno Vladom Republike Srbije, ali i uz uvažavanje zahteva i potreba svojih gradskih opština, počela je da realizuje program za razvoj sistema saobraćaja i izgradnje mostova radi rasterećenja do skora jedinog tranzitnog mosta u Beogradu, a to je most Gazela. Ova gradska vlast SNS, predvođena gradonačelnikom Beograda Sinišom Malim i gradskim menadžerom Goranom Vesićem, uspešno je završila Pupinov most i povezala Zemun i Borču i na taj način rasteretila Pančevački most i centar grada. U pripremi je dokumentacija za izgradnju još jednog mosta na Dunavu kod Ade Huje dužine 3 km koji treba da spoji Pančevački i Slanački put. Gradi se most na Savi na Koridoru Južni Jadran između Surčina i Bariča, kao i trasa puta Obrenovac-Surčin-Novi Beograd. Završava se druga strana Ostružničkog mosta na obilaznici oko Beograda. Završena je druga traka na obilaznici Dobanovci-Ostružnica. (Predsedavajući: Privedite kraju.) Posle 70 godina, ova gradska vlast je na korak od realizacije dva kilometra dugog tunela ispod Terazija koji treba da poveže Savamalu i Dorćol i u planu je proširenje …
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Cokiću.
Hvala, predsedavajući. Gospodine ministre, planska dokumentacija važna je za funkcionisanje da bi se bilo šta radilo. Dolazim iz Smederevske Palanke. Moram da kažem da ono što je rađeno u nekom prethodnom periodu, u periodu do 2006, 2007. godine, i postoji kao planska dokumentacija, ali u svakom slučaju tu treba još mnogo uraditi. Smederevska Palanka zatečena je u vrlo teškoj situaciji, malopre je o tome govorio gospodin Orlić, četiri budžeta u ovom mandatu zaduženja i dva mandata dok je DOS bio u vreme od 2000. do 2004. godine. Vlada svakoga dana pomaže i teško bi opstala Smederevska Palanka da nije te pomoći. Ono što jeste bitno i o čemu sam i malopre govorio jeste dovođenje investicija, da li su one strane ili domaće, ali svakako upošljavanje ljudi na tom terenu, za to postoji planska dokumentacija, pogotovo, rekao sam, pored regionalnog puta Palanka-Mladenovac postoje određene radne zone i tu lako može dalje da se vodi procedura i da se dovode investitori. Nadam se da će Vlada to da prepozna i da, ono što je najvažnije za Smederevsku Palanku, uradi, dovede nekog od investitora i uposli ljude koji su neuposleni i sada rade u drugim mestima u okruženju.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, vrlo ću kratko, s obzirom da smo pri samom kraju rasprave o amandmanima na predloženi zakon. Želeo bih samo da podvučem da je cilj mojih amandmana bio da se naglasi potreba za modernizacijom u kontekstu sveukupnog ekonomskog razvoja Srbije. Mislim da su moji amandmani podržali ono što je intencija ovog zakona i da su potpuno komplementarni, rekao bih, sa ciljevima ovog zakona, o čemu sam u diskusijama već i govorio. Navodio sam pozitivne primere iz gradske opštine Vračar kao dobre primere jedne lokalne samouprave. Drago mi je što su moje kolege isticale pozitivne primere u svojim lokalnim samoupravama. Sve ovo ističem zato što je nama iz SNS važno, i to je naše strateško opredeljenje, da lokalna samouprava postane pravi servis građana. Opština mora postati pravi servis građana, odnosno u pravom smislu te reči, odnosno mesto na koje građanin dođe i ostvari svoje potrebe u najkraćem roku u skladu sa zakonom. To je, ponavljam, naše strateško opredeljenje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? Kolega Radičeviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene koleginice i kolege, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije kojim se dodaje stav 3. koji glasi: „Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na industrijalizaciju“. Članom 4. propisani su pojmovi i vrste planskih dokumenata. Cilj mog amandmana na član 4. Predloga zakona je da se dodatno definiše i da sam zakon bude precizniji. Imajući u vidu da planska dokumenta mogu biti razvojna, dokumenta javnih politika i ostala planska dokumenta, ja bih se osvrnuo na dokumenta razvojnog planiranja, a posebno na plan razvoja jedinice lokalne samouprave. Ovakvi planovi se donose na duži vremenski period i potrebno je da imaju kontinuitet. Naravno da su ovakvi planovi podložni promenama, ali samo na osnovu detaljnih analiza koje je potrebno sprovesti, a nikako na osnovu volja pojedinaca. Planovima razvoja jedinica lokalne samouprave potrebno je odrediti prioritetne ciljeve razvoja koji se žele postići. Po mom skromnom mišljenju, industrijalizacija je jedan od najbitnijih ciljeva koje treba da ima jedinica lokalne samouprave. Samo proizvodnjom i prodajom industrijskih proizvoda možemo postići stabilan ekonomski razvoj svih delova naše zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Da li neko želi reč? Koleginice Čarapić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas kada međunarodne agencije koje se bave ocenom kreditnog rejtinga kažu da smo kreditno sposobni, to znači da smo ostvarili fantastične rezultate, da imamo dobre fiskalne rezultate, da imamo cenovnu stabilnost, da smo smanjili spoljnu neravnotežu, da smo ojačali bankarski sektor i da imamo izuzetno povoljne izglede kako za privredni rast, tako i za privredni razvoj. Nekada je toliko bilo birokratije i administracije u javnom sektoru da su uzimani nepovoljni krediti po kamatnoj stopi od 8, 9, 10% na godišnjem nivou za isplatu zarada te birokratije i administracije i za servisiranje javnog duga. Danas i kada uzimamo kredite, uzimamo ih za razvojne ciljeve, to su razvojni krediti, izuzetno povoljni. Danas gradimo infrastrukturu. Evo, na primer, u drugoj polovini 2018. godine počeće izgradnja autoputa E80, to je autoput Niš-Priština, i u drugoj polovini 2018. godine, napominjem, počeće izgradnja prve deonice autoputa Niš-Pločnik, a vrednost projekta je 212 miliona evra. Ne samo da će to značiti nakon izgradnje privredni što se tiče smanjenja cena transportnih usluga, nego će značiti i kada je sama izgradnja autoputa u pitanju. Mnoge građevinske firme će biti uključene u izgradnju samog autoputa, to će zaposliti mnogo radnika. Zamisliste koliko radnika će biti angažovano na samoj izgradnji autoputa. To je odgovorna politika naše Vlade, ulaganje u svim delovima Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Čarapić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Koleginice Kostić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministri, kolege poslanici, građani Srbije, na član 4. zakona o planskom sistemu svojim amandmanom sam htela da ukažem da su uvećana ulaganja u razvoj Srbije neophodna u svim sferama društvenog života. Da se nije ulagalo u zadnjih par godina otkako je SNS preuzela odgovornost da vodi našu Srbiju u bolje sutra, danas mi naprednjaci ne bismo imali čime da se pohvalimo, a to činimo sa ponosom, jer ulažemo sopstvena sredstva. U lokalnoj samoupravi Sokobanja, ulaže se u izgradnju najveće i najmodernije letnje pozornice na Balkanu. Ovim putem se zahvaljujem Ministarstvu turizma koje je izdvojilo 65 miliona dinara za ovu investiciju i prepoznalo Sokobanju kao veoma perspektivnu turističku destinaciju Srbije. U ovu investiciju učestvuje i lokalna samouprava sa 55 miliona dinara. Sokobanja danas može da se pohvali i da ima najveći broj registrovanih objekata za pružanje usluge putem vaučera, i to čak 269, a sve to zahvaljujući politici Vlade Srbije koju vodimo. Turistička organizacija Sokobanja je dobitnik prestižne nagrade iz oblasti turizma, „Turistički cvet“ za 2017. godinu, što nam još jednom potvrđuje da u Sokobanji se turizam stavlja na prvo mesto. Slušajući svoje kolege mogu da primetim da se ulaže i druge banje u Srbiji, a sve u cilju unapređenja banjskog turizma i podizanje životnog standarda građana Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo, u članu 4. definišemo planske dokumente koji definišu ovaj zakon. Planski dokumenti, odnosno vrste planskih dokumenata su pre svega razvojno planiranje, dokument javnih politika i ostali planski dokumenti. Kada pogledate te sve planske dokumente onda ona iz jasno služe rastu i razvoju srpske, kako ekonomije tako i srpskog društva. Sa javne politike u oblasti ekonomije neophodno je da se poštuju principi i pravila teorijska koja važe već stotinama godina, ali pored ekonomskim principa i pravila koja postoje neophodno je poštovati i uvažavati dobru ekonomsku praksu kako u Srbiji tako i u drugim zemljama. Srbija je imala tu nesreću da bude deo sistema preko 40 godina u kome niste imali ekonomske slobode, a kada nemate ekonomske slobode onda ne možete da imate ni relevantne i efikasne planove funkcionisanja. Godine 2015. kada smo donosili plan fiskalne konsolidacije, a fiskalna konsolidacija svakako jeste javna politika, temelji te fiskalne konsolidacije bazirani su i planovi na potpuno drugačijim pretpostavkama nego one koje danas imamo. Kada danas pogledate kako izgledaju makro-ekonomski parametri u Srbiji i drugi ekonomski parametri onda je rast i razvoj srpske ekonomije, a samim tim i srpskog društva osnova koja se bazira na tome. Ako imate stopu inflacije koja za prva tri meseca iznosi 1,4%, a stopa inflacije u EU 1,5% znači, stopa inflacije u Srbiji je ista kao u EU, onda je to dobra planska osnova za planiranje makro-ekonomske stabilnosti. Ako vam je deficit na nuli, odnosno ako imate suficit od 1,2% u 2017. godini i taj trend se nastavlja u prva tri meseca 2018. godine onda sam pravom možemo da kažemo da planovi koji se donose u oblasti ekonomije, predstavljaju rast i razvoj i nadu za budućnost Srbije.
Zahvaljujem, kolega Kovačeviću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojkovoić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da.)
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima iz ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona kojim se dodaje stav 3. čiji je cilj smanjenje socijalnih razlika. Naime, treba naglasiti da je planski sistem Republike Srbije na svim nivoima, na republičkom, gradskom i lokalnom do 2012. godine bio u katastrofi. Naime, zato nije ni bilo investicija. Od 2012. godine dolaskom SNS poslovni ambijent se menja i zato danas imamo 60 kompanija koje ulažu u Republiku Srbiji, zaposlili smo preko 170 hiljada ljudi, ali ono što je vrlo važno istaći, da je Vlada u pregovorima sa novih 30 kompanija gde bi trebalo da se u narednom periodu zaposli još 27 hiljada ljudi. Tako radi odgovorna vlast. Ono što bih istakla, ja dolazim iz opštine Voždovac i moram da napomenem da dobar primer prakse, svakog 1. septembra kada đaci polaze u školu, da se đacima poklanjaju rančevi i pernice. To je dobar primer prakse jer se pomaže roditeljima i ne samo to, 800 đaka koji su đaci generacije ili Vukovci svake godine dobijaju tablet računare i knjige, stručne knjige. Tako radi odgovorna vlast. Ono što bih još istakla jeste da je opština Voždovac u 2014. do 2018. godine donela preko 400 dokumenata, mišljenja i to sve za rad prosperiteta socijalne politike. Ja ću samo pročitati neke od njih da se vidi kako to radi dobra vlast na opštini Voždovac. Pre svega zaključak o podršci prijave projekta, modernizacija zdravstvene nege na Voždovcu. Zatim odluka o finansiranju potreba i interesa mladih na teritoriji gradske opštine Voždovac. Takođe, osnivanje humanitarnog fonda na opštini Voždovac, odluka o nagrađivanju učenika iz budžeta gradske opštine Voždovac, odluka o finansiranju aktivnosti iz oblasti obrazovanja i vaspitanja iz budžeta gradske opštine Voždovac i tako dalje. Ovako radi odgovorna lokalna vlast, republička vlast. Hvala na pažnji.
Zahvaljuje, koleginice Malušić. U skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine sada određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15,00 sati, raspravom u pojedinostima na amandman na član 4. koji je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. [[Posle pauze]] Poštovane dame i gospodo poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Koleginice Pešić izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Arsiću, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, i ovaj moj 4. amandman ide u pravcu da poveže afirmacija sveukupnog razvoja Republike Srbije sa ovim zakonom. Zakon definiše obavezu postojanja nekoliko vrsta planskih dokumenata kojima će se svakako ubrzati razvoj Republike Srbije, ali koji će i dovesti do ostvarivanja socijalne ravnopravnosti. Takođe, ovim zakonom se definiše uključivanje privrede i civilnog sektora u proces donošenja planskih dokumenata, ali i uvođenje jedinstvenog informacionog sistema, a sve to će dovesti do ubrzanog razvoja Republike Srbije, a samim tim i ostvarivanje socijalne ravnopravnosti. Ovo malo vremena što mi je ostaje iskoristiću da istaknem svoj grad iz kojeg dolazim, grad Leskovac kao primer dobre prakse a vezano za temu ovog zakona odnosno vezano za temu planskog sistema. Kada je SNS u Leskovcu preuzela odgovornost za rukovođenje gradom, samo jedna trećina teritorije grada je bila pokrivena planskim dokumentima. Danas grad Leskovac ima usvojena sva potrebna planska dokumenta i kao rezultat toga imamo ubrzanu gradnju. To je samo jedan od kriterijuma na osnovu koga je nacionalna alijansa za lokalni i ekonomski razvoj sertifikovala grad Leskovac kao jedan od gradova sa povoljnim poslovnim okruženjem. Moj amandman ide u tom pravcu, dakle u pravcu razvoja Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? Kolege Jevtić izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, drage kolege narodni poslanici, na Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije na član 4. predloženog zakonskog rešenja podnosim amandman u smislu dodavanja stava 3. koji precizira pojam i vrste planskih dokumenata i afirmiše ravnomerni razvoj Republike Srbije. Ravnomerni razvoj Republike Srbije je jedan, možda i najbitniji deo temelja na kome Vlada Republike Srbije planira da gradi dobro uređen, racionalno upravljiv, transparentan i nadasve efikasan sistem upravljanja u svim sferama društvenog života. Sama ideja ravnomernog razvoja čitave zemlje je sama po sebi teško realistična, ali svakako dobra vodilja u smislu izrade planskih dokumenata, sinhronizacije paralelnih planskih dokumenata uz poštovanje hijerarhije na svim nivoima državne uprave. Mislim, a to sam pomenuo kroz obrazloženje prethodnih amandmana da je glavni problem trenutnog neravnomernog razvoja nedovoljna usklađenost planskih dokumenata u hijerarhijskom smislu. Tu postoji problem u sinhronizaciji planova između malih i nedovoljno razvijenih lokalnih samouprava i viših nivoa državne uprave. Taj problem uglavnom lančano izaziva veliki niz problema koji se praktičnom smislu ogledaju u nedovoljnoj brzini i nedovoljnoj efikasnosti sistema upravljanja. Kada se tome dodaju i nedostaci instrumenata kojima se ostvaruju planski dokumenti, dolazimo do posledica, a glavna i najviše uočljiva posledica je neravnomeran razvoj čitave zemlje u svim sferama društvenog života. Upravo zbog toga rečenog, mislim da bi trebalo insistirati na svim poboljšanima definicijama i pojmovima predloženih zakonskih rešenja u smislu preciziranja i afirmacije ravnomernog razvoja što je i svrha predloženog amandmana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? Koleginice Petrović izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, na Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona kome se dodaje stav 3. i koji glasi – planskim dokumentima ostvaruju se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na poresku odgovornost. Cilj amandmana je dodatno definisanje svrhe planskih dokumenata. Dokumenti razvojnog planiranja su ključni za uspostavljanje konzistentnosti planskog sistema. Naime, Predlog zakona uređuje hijerarhiju planskih dokumenata na republičkom, pokrajinskom i lokalnim nivoima. Uvodi u sistem planiranja dokumenta razvojnog planiranja, standardizuje vrste planskih dokumenata. Načelom konzistentnosti i usklađenosti predviđenim Predlogom zakona propisuje se međusobna usklađenost javnih politika, usklađenost planskih dokumenata po formi, sadržaju i terminologiji. Postiže se takođe usklađenost hijerarhijski nižih planskih dokumenata sa hijerarhijskim višim planskim dokumentima, usklađenost planskih dokumenata sa preuzetim međunarodnim obavezama kao i usklađenost propisa sa usvojenim planskim dokumentima. Zakonom se dakle uspostavlja potrebna hijerarhija i veza između plana razvoja, kao krovnog razvojnog dokumenta na nivou Republike Srbije i ostalih hijerarhijskih nižih dokumenata razvojnog planiranja. Usklađenošću planskih dokumenata na hijerarhijskoj lestvici, pokazuje se ozbiljnost u nameri Vlade Republike Srbije, resornog ministarstva i nadležnih institucija sistema, da se adekvatnim i merljivim planskim sistemom regulišu sve oblasti funkcionisanja sistema koji svakako utiču na sveukupni razvoj Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite kolega Pekarski.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije i predložio da se doda stav 4. koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na upošljavanje kapaciteta. Ovim amandmanom definiše se svrha planskih dokumenata. Kroz diskusiju na ove amandmane ovih dana, obratili smo pažnju na predmet kojim se bavi ovaj zakon, diskutovali smo o izrazima i obratili smo pažnju i na načela. Meni je posebno interesantno bilo načelo koordinacije i saradnje i načelo odgovornosti. Ministar Đorđević nam je na jednom plastičnom primeru pokazao kako država sprovodeći javne politike, poštuje svoje interese i usklađuje ih istovremeno sa prioritetima i interesima lokalne jedinice. To je plastično pokazao na primeru grada Niša kada država iz jednog svog resursa, iz Ministarstva odbrane deo svojih kapaciteta prebacuje Ministarstvu obrazovanja, odnosno kada Vojska Republike Srbije daje deo kasarne „Filip Kljajić“ gradu Nišu za potrebe izgradnje univerziteta i tako država, u stvari stvarajući te nove kvalifikacije za budućnost, nije doprinela samo gradu Nišu i omladini grada Niša, nego doprinosi kadrovski i svojim strukturama. Zato u danu za glasanje mi ćemo podržati ovaj zakon i hvala svima na ovome.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Marković izvolite.
Ovaj amandman koji sam podnela na član 4. Zakona o planskom sistemu Republike Srbije, kao i prethodni, odnosi se na dodavanje termina – evrointegracije. Članom 4. definisani su pojmovi i vrste planskih dokumenata i to su dokumenti razvojnog planiranja, dokumenti javnih politika i ostali planski dokumenti. Srbija kao zemlja kandidat za članstvo u EU, u fazi usklađivanja svog zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU i mislim da u ovako važnom zakonu kojim se uređuje upravljanje sistemom javnih politika, kao i srednjoročno planiranje, neophodno je dodatno naglasiti značaj procesa evrointegracija na razvoj naše zemlje u svim oblastima. Naglasila bih značaj podrške koju dobijamo iz fondova EU u vidu bespovratnih sredstava, ali i to da je Srbija uspela da iskoristi 94 posto ovih sredstava ulažući u konkretne projekte, poput infrastrukturnih, bolnica, škola, podršci malim i srednjim preduzećima. Sve ovo direktno utiče na poboljšanje standarda naših građana. Takođe, smanjili smo nezaposlenost, između ostalog zahvaljujući stranim direktnim investicijama od kojih dve trećine potiču iz zemalja članica EU. Poslednji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije, obuhvatio je sve šta smo sve do sada uradili, odnosi se na unutrašnje reforme, ekonomske reforme, vladavinu prava, regionalnu saradnju. Konstatovano je da nema nazadovanja ni u jednoj oblasti što znači da uspešno rešavamo probleme koji su se godinama unazad, ako ne i decenijama nagomilali i nadam se da sam iznela dovoljno argumenata za prihvatanje amandmana koji sam predložila na član 4. predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Kolega Pantović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, predlogom zakona o planskom sistemu Republike Srbije uspostaviće se efikasan, transparentan, koordinisan i realističan sistem planiranja koji pokriva sve ključne aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike i regionalnog razvoja. Veoma je bitno da donošenje javnih politika bude zasnovano na realnim pokazateljima. Potrebno je pratiti da li su određene politike donele željene rezultate. Pošto se moj amandman odnosi na povećanje infrastrukturnih kapaciteta, sigurno na tom polju može jasno da se izmeri da li su planovi doveli do željenih rezultata. Širom Srbije se grade auto-putevi. Evo, na primer, na deonici Preljina-LJig, na Koridoru 11, vidimo najpozitivnije efekte. Izgradnjom ovog auto-puta smanjio se intenzitet saobraćaja na Ibarskoj magistrali i na taj način se povećala i bezbednost saobraćaja na tom području. Ovakvi rezultati se očekuju na svim onim delovima koji se trenutno grade – Niš-Dimitrovgrad, auto-put ka Preševu i rekonstrukciji postojećih lokalnih puteva. Ovako ozbiljnim planovima, kada su u pitanju infrastrukturni projekti postižu se rezultati na nekoliko polja, od atraktivnosti područja do toga da se olakšava život građana i do povećanja bezbednosti saobraćaja, gde dolazimo i do spašavanja ljudskih života. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Obradović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, kolege poslanici, amandmanima na član 4. Predloga zakona o planskom sistemu Republike Srbije kojim se definišu načela upravljanja javnih politika, moje kolege iz Srpske napredne stranke i ja bliže definišemo svrhu planskih dokumenata. Srpska napredna stranka sa Aleksandrom Vučićem na čelu je, preuzimajući vlast u našoj zemlji, zaustavila sveukupno propadanje Republike Srbije. Poseban aspekat napretka Republike Srbije je povećanje ugleda u svetu. Aleksandar Vučić, predsednik Republike Srbije, danas je svakako najpopularniji i najuvaženiji lider u regionu. Dolaskom SNS na vlast otvorili smo se i prema istoku i prema zapadu. Cela plejada svetskih državnih u poslednjih nekoliko godina došla je u našu zemlju, praćeni investitorima iz tih istih zemalja. U još većem broju zemalja, na najvišem nivou, ugošćen je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Danas je Srbija i srpsko rukovodstvo cenjena i u Moskvi i u Vašingtonu, i u Pekingu i u Briselu, na svim meridijanima. Srbija je postala pouzdan i cenjen partner. To je svakako rezultat izbalansirane i odgovorne politike. To je rezultat planiranja i političkog promišljanja. To je rezultat efikasnog rada. Sve to građani Srbije prepoznaju i svakodnevno ocenjuju, bilo na parlamentarnim, predsedničkim ili lokalnim izborima širom naše zemlje. E, da nam je samo još manje loših ocena koje dolaze iz redova političkih partija koje nezadovoljne uspehom ove Vlade šalju loš signal u svet. Međutim, sasvim sam sigurna da im je to zaludan posao i da je razboritost i argumentovanost vođenja politike Aleksandra Vučića dovoljna da sve to postavi na mesto koje im pripada. Zato je glas naroda, gospodo, neprikosnoven, zato smo dužni da nastavimo u istom, pobedničkom smeru, a to je – samo napred.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Koliko sam u pravu kada, što se tiče ovog zakona, insistiram na uvođenje Srba u regionu i zaista saradnju Srba sa regionom stavljam u prvi plan, najbolji odgovor je dala jučerašnja konferencija za štampu u Prištini, gospođe Natalije Apostolove, specijalnog predstavnika Evropske unije. Skoro 40 minuta gospođa Apostolova je govorila o velikom napretku tzv. države Kosovo ka Evropskoj uniji, usput najgore ocenjujući medijsko stanje u Srbiji. Ne bi to bilo tako strašno, to su stvari na koje smo mi navikli, međutim, mladi novinari, Srbi, koji su predstavnici RTK, edukovani u Prištini na različite načine, a bez te stalne saradnje i stalnog razvoja i brige o regionu, postavljali su pitanja tipa, otprilike, mogu i tačno citirati – kada će se Albanci vratiti na sever Kosova i zašto mirno ne žive u Zubin Potoku? To su pitanja koja su dolazila od strane srpskih novinara. I jeste tragedija da mi tako nešto pričamo. Kada govorimo o slobodi medija u Srbiji, prosto me obavezuje odbor koji predvodim, mogu reći da u ovom trenutku ima 2.034 registrovanih medijskih kuća, što je više za 250 nego 2016. godine, samo u 2017. godini. Mogu da vam iznosim podatke koliko je to novih radio-stanica, novih nezavisnih medija, novih portala. Međutim, upravo taj nedostatak saradnje, ta stalna briga i razvoj Srbije prema regionu donosi da podaci ne prate stvarno stanje sa terena. I ono što bih još dodao, a jako mi je važno, to su ove prazne klupe koje gledam ispred sebe… (Predsedavajući: Privodite kraju kolega Krliću.) … koje predstavljaju pravi potez na dijalog opozicije. Ja smatram da su konačno naše kolege shvatile da je njihovo kada otvore… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem kolega Krliću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, dopunom člana 4. stavom 3. koji sam predložio, dodatno se definiše svrha planskih dokumenata, kao akata kojim učesnici u planskom sistemu postavljaju ciljeve javnih politika. Vlada Republike Srbije, pored planskog zapošljavanja zdravstvenih radnika i dodeljivanja preko pet hiljada specijalizacija i subspecijalizacija, razvoj medicinskih centara naslonila na ulaganja u infrastrukturu i obnavljanje zdravstvenih ustanova. Jedan od strateških ciljeva u oblasti zdravstva i obnova Univerzitetske dečije klinike u Tiršovoj, kao i izgradnja nove bolnice „Tiršove dva“. Obezbeđena su sredstva za pravljenje studije izvodljivosti, što predstavlja prvi korak u pripremi izgradnje nove dečije bolnice. Za rekonstrukciju bolnice u Tiršovoj, kao i za nabavku najsavremenijih aparata, uloženo je sedam miliona evra, tako da će ova ustanova funkcionisati po svetskim standardima. Istovremeno, upućeno je na specijalizaciju iz oblasti pedijatrije i dečije hirurgije preko 100 mladih lekara, što je garancija budućnosti ove ustanove. Odgovornom i sistemskom kadrovskom politikom Vlade Srbije, izbegnuta je situacija u kojoj smo se našli pre započetih reformi da nam nedostaju stručni i obučeni lekari. Omogućavanjem redovnog i kvalitetnog stručnog usavršavanja i adekvatnih uslova za rad, koji uključuju i savremenu opremu, stvaraju se i uslovi za nove generacije lekara koji će doprineti razvoj zdravstva, a samim tim i celokupnom razvoju Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Da li neko želi reč? (Da)
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana gospodo iz ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, član 4. definiše pojam i vrstu planskih dokumenata. Moj amandman glasi: „U članu 4. Predloga zakona, dodaje se stav 3. koji glasi – Planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj republike Srbije, sa posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvenih uslova“. Planski dokument planira mere i aktivnosti za njihovo dostizanje. To je akt koji učesnik u planskom sistemu postavlja ciljeve, utvrđuje prioritete javnih politika. Od planskih dokumenata treba pomenuti dokumenta razvojnog planiranja i to deo koji se odnosi na investicioni plan, a za to je potrebno dobro planirati budžet Ministarstva zdravlja za 2018. godinu i on iznosi 17 milijardi 380 miliona 99 hiljada i uvećan je za pet milijardi i 785 miliona 431 hiljadu dinara u odnosu na 2017. godinu. Ja ću samo pomenuti neke projekte koji su planirani za 2018. godinu. U 2018. godini počela su tri velika projekta koja se finansiraju od strane EU i kojima upravlja delegacija Evropske komisije u Republici Srbiji - prvo, razvoj službe hitne medicinske pomoći u Srbiji 10 miliona evra, podrška Agenciji za akreditaciju zdravstvenih ustanova milion i 500 hiljada evra i podrška borbi protiv droge za implementaciju strategije za protiv droge milion i 500 hiljada evra. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Rančiću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtić Vukojičić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Jevtović Vukojičić, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, moj amandman i dalje se odnosi na zaštitu ranjivih grupa. Žutom preduzeću, koji je imao poverenu vlast do 2012. godine, nije bilo dovoljno samo to što je iza sebe ostavio 30 hiljada pravno nevidljivih lica upravo iz kategorije najranjivijih, nego su i decu ometenu u razvoju opljačkali za 157 miliona. Za razliku od njih, ova Vlada i Vlada SNS itekako na odgovoran način, vodi socijalnu politiku i socijalno-zaštitnu funkciju prema najugroženijim stanovnicima. To se uostalom vidi i na razvoju usluga socijalne zaštite u lokalnim zajednicama kako bi se život građana, onih koji su stari, onih koji imaju smetnje u razvoju, onih koji su žrtve porodičnog nasilja, a i deci, omogućio kvalitetan život i omogućio pristup tim uslugama. Da bi se ravnomerno razvijale usluge u lokalnoj zajednici, Vlada je iz republičkog budžeta opredelila namenska sredstva upravo za razvoj tih usluga u onim siromašnim opštinama. U opštini Priboj postoji pet usluga socijalne zaštite koje su pristupne i starima i deci sa smetnjama u razvoju i žrtvama porodičnog nasilja i mladima koji se osamostaljuju i izlaze iz sistema socijalne zaštite. Takođe, želim da pohvalim i odgovornu socijalnu politiku grada Beograda. U gradu Beogradu pravi se objekat za uslugu „Predah“ usluga koja će imati kapacitet za 40 dece, a koji u stvari predstavlja podršku onim roditeljima koji svakodnevno vode brigu o deci sa smetnjama u razvoju. Takođe, želim da istaknem da je ova Vlada prvi put iz budžeta opredelila sredstva za smeštaj starih u privatne domove. Ova Vlada vodi odgovornu i socijalnoekonomsku politiku i zato ćemo podržati zakone.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Torbica, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Cenjeni ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, osnovni razlog za donošenje ovog zakona jeste potreba da se uspostavi efikasan, transparentan, koordinisan i realističan sistem planiranja Republike Srbije, autonomnih pokrajina i jedinica lokalne samouprave koji pokriva sve ključne aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike i regionalnog i prostornog razvoja uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava obezbeđenjem održivog rasta i razvoja Republike Srbije uključujući i autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave. Amandmanom koji sam podneo predviđeno je da se u članu 4. Predloga zakona dodaje stav 3, koji glasi – planskim dokumentima ostvaruje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost pravosuđa, sa ciljem da se amandmanom definiše svrha planskih dokumenata. Kao što sam već rekao prilikom obrazlaganja prethodnog amandman, pod efikasnošću pravosuđa se podrazumeva postojanje takvog pravosudnog sistema u kom se delotvorno upravlja i racionalno koriste resursi, po predmetima postupa i sudi u razumnim rokovima, primenjuje zakonito propisan postupak uz poštovanje ljudskih i manjinskih prava i sloboda, zagarantovanih kako domaćim, tako i međunarodnim propisima. Ubeđen sam da bi kada govorimo o povećanju efikasnosti pravosuđa izuzetno doprinelo kada bi se planski u sve sudove u Srbiji uvelo tonsko snimanje suđenja,što bi u značajnoj meri ubrzalo sudski postupak, dovelo do značajnih ušteda, a strankama omogućilo da u mnogo kraćem roku okončaju započete postupke. Procena je da se od ukupnog trajanja sudskog postupka oko 60% vremena utroši na diktiranju u zapisnik, tako da nam samo ovaj podatak pokazuje koliko bi vremena, a naravno, i budžetskih sredstava moglo da se utroši ukoliko bi se u srpsko pravosuđe uvela praksa tonskog snimanja suđenja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Kolega Komlenski, izvolite.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi,uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, na član 4. sam podneo amandman koji je apsolutno u skladu sa amandmanima koje sam podneo i na prva tri člana ovog zakona. Naime, planski dokumenti kojima se definiše od člana 4. pojam i vrsta planskih dokumenata, je jako važan za socijalnu ravnopravnost budućeg razvoja Republike Srbije. To jeste osnovni razlog zbog kojeg sam i predložio da se doda stav 3. kojim bi praktično ova kategorija socijalne ravnopravnosti postala obavezujuća prilikom sačinjavanja planskih dokumenata. A, podsetiću da su planski dokumenti dokumenti razvojnog planiranja, dokumenti javnih politika i drugi planski dokumenti koji potpadaju pod ovu kategoriju. Između ostalog, najvažniji od svih ovih planskih dokumenata su investicioni planovi, a investicioni planovi su upravo onaj segment koji treba da dovede do socijalne ravnopravnosti kada je u pitanju i nivo Republike Srbije, ali i nivo lokalnih zajednica. Znate, osim neravnomernog razvoja koji treba da bude sprečen u budućem periodu sa ovakvim načinom planiranja, postoji neravnopravni razvoj i neadekvatan i nejednak i na nivou određenih lokalnih zajednica. Obrenovac je jedan od dobrih primera kako se u poslednjih, moram to reći, četiri, pet godina, zaista na jedan planski način ravnomerno usklađuje, prvo, razvijenost svih delova teritorije ove lokalne samouprave, ali i sa jednim budućim planom razvoja koji treba da dođe kao nadogradnja na sve kada svi delovi opštine Obrenovac budu dostigli određeni nivo infrastrukturnog razvoja. Ovo je jako bitno kako sa nivoa republičkog, zbog ostanka naših građana u onim krajevima gde budući investitori neće baš imati previše interesa i pored razvoja infrastrukture da otvaraju fabrike, a nama je jako važno da demografska slika Srbije mnogo bolje izgleda nego kako izgleda danas. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Koleginice Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predloženim amandmanom ističe se značaj saobraćaja kao važne oblasti neizostavne u donošenju planskih dokumenata. Obzirom na to da dobra saobraćajna infrastruktura doprinosi razvoju privrede, za dobro saobraćajno povezivanje i usaglašavanje svih vidova saobraćaja, kao i prožimanje kroz sve oblasti svakodnevnog života, apsolutno je neophodna dobra analiza, dobra prognoza i implementacija donetih rešenja u planove razvoja, investicione planove, programe razvoja i slično. Od donošenja planskih dokumenata zavisi i kvalitet života građana. Ozbiljnost ovog posla apsolutno prepoznaje predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije, pa otuda i ovde na dnevnom redu ovakav predlog zakona kao krovni dokument, predlog koji uključuje sve činioce koji će doprineti odgovornom vođenju posla, ocenjivanjem učinka kroz razne izveštaje i koji prepoznaje isključivo transparentan rad. Obzirom da dolaskom na vlast SNS saobraćaj biva prepoznat kao prioritet, kao osnov za nove investicije, samim tim i razvoj privrede, razvoj društva, podnetim amandmanom se još jednom ukazuje na važnost saobraćaja kao obaveznog elementa svakog planskog dokumenta i svakako, dobra infrastruktura, korišćenje benefita koje ova oblast nosi sa sobom stavljaju Srbiju u sve bolju poziciju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Kolega Parezanoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministri, drage kolege, hteo bih da ukažem na još jednu stvar koja, rekao bih, pokazuje koliko je planiranje u obrazovanju važno, a to je jedan paradoks koji smo imali do pre četiri, pet godina, odnosno situaciju koju smo imali. Veliki broj nezaposlenih sa jedne strane, a sa druge strane situaciju da poslodavci ne mogu lako da pronađu radnike ili, još jasnije rečeno, neusklađenost između tržišta rada i realnih potreba privrede ili još jasnije školovali smo učenike, školovali smo decu na taj način da posle završene škole ne mogu da pronađu posao. Mislim da smo u prethodne dve godine u oblasti obrazovanja doneli dosta zakonskih rešenja koji treba pre svega da u što većoj meri povežu obrazovanje i realnu privredu. Već sam govorio u nekom od prethodnih izlaganja, baš na primeru moga grada Čačka, koliko je to bilo izraženo. Posle 30 godina mi smo uspeli da obezbedimo jednu veliku investiciju za naš grad i u naredne dve godine nemačka kompanija „Forver“ će zaposliti preko 1.000 građana Moravičkog okruga. U narednih mesec dana očekujemo da predsednik Srbije položi kamen temeljac. Pored toga što smo obezbedili infrastrukturne uslove da investitor dođe, jedna od glavnih tema prilikom pregovora jeste bila tema obrazovanja i naša potreba da strane partnere ubedimo da imamo strukturu obrazovanja koja će moći da omogući razvoj njihove kompanije i da ćemo moći da obezbedimo dovoljno kvalifikovane radne snage. Na samom kraju, moram i da prokomentarišem ove prazne klupe sa moje desne strane. Već treći dan razgovaramo u raspravi o pojedinostima i očigledno da neki poslanici, pre svega mislim na poslanike bivšeg režima, imaju neka pametnija posla, nego da borave na svom radnom mestu u svoje radno vreme. Očigledno da neki ovaj posao shvataju kao hobi i dolaze ovde u slobodno vreme, kada imaju vremena, a u skladu sa tim kao njihovi izborni rezultati.
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo dalje, hteo bih da obavestim kolege poslanike da je vreme predviđeno članom 158. Poslovnika o radu Narodne skupštine, po kome svaki podnosilac amandmana ima pravo na diskusiju u trajanju do dva minuta, utrošeno. Ostaju samo vremena poslaničkim grupama i ovlašćenim predstavnicima koji to vreme još nisu potrošili za dalju diskusiju. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, LJiljana Mihajlović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? Ni jedan od podnosilaca amandmana nije tu. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Ružica Nikolić i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Sreto Perić i Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Narodni poslanici Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović podneli su amandman kojim predlažu izmene u čl. 13, 17, 19, 27. i 28. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Miljan Damjanović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Miroslava Stanković Đuričić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Nikola Savić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Belačić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marina Ristić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nemanja Šarović, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Miljan Damjanović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milorad Mirčić, LJiljana Mihajlović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Belačić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Miljan Damjanović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Belačić, Nataša Sp. Jovanović i Zoran Krasić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Dubravko Bojić, Vjerica Radeta i LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Miljan Damjanović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Božidar Delić i Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Petar Jojić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Momčilo Mandić i Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, LJiljana Mihajlović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana i član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vesna Nikolić Vukajlović i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sreto Perić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić,. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 425. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marina Ristić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nikola Savić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vjerica Radeta, Miroslava Stanković Đuričić i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vjerica Radeta, Filip Stojanović i Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Vjerica Radeta i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na Drugu tačku dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i Mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Momčilo Mandić i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Sreto Perić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Marina Ristić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Dubravko Bojić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Ružica Nikolić i LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Belačić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Petar Jojić i Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nataša Jovanović i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Sreto Perić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Dubravko Bojić i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Ružica Nikolić i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Sreto Perić i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Belačić i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Momčilo Mandić i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na Treću tačku dnevnog reda – Predlog zakona o dopunama Zakona o računovodstvu, u pojedinostima. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i Mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sreto Perić i LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Bauer, Predrag Jelenković i Jasmina Karanac. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Jelenković. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, naši amandmani su vezani pre svega bili za vremenski period, odnosno rok koji je dat predlogom, a to je da se umesto šest meseci, naš predlog je bio, da rok bude od osam meseci iz prostog razloga kako bi preduzeće i privredna društva koja imaju obavezu da angažuju nezavisne revizore i da ocenjuju njihov završni račun, prosto radeći na tržištu, damo malo više prostora kako bi se uskladili do kraja ove kalendarske godine. Država se, kao što znamo, trudi da zaštiti kupca od monopola time što stvara ambijent povećanjem konkurencije i na taj način bi se omogućilo da i oni koji imaju nameru da se pojave na ovom tržištu mogu stići u dogledno vreme da obezbede neophodnu dokumentaciju i povećaju ovo tržište, a samim tim i dobru priliku za otvaranje novih radnih mesta. Što se tiče dela koji je vezan za fizička lica, kako je stajalo, mi smo predložili da se posle reči „iza člana 3. ovog zakona“ tačka zamenjuje zapetom i dodaju reči „kao i fizičko lice koje je procesuirano u krivično-prekršajnom ili u postupku privrednog prestupa“. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Momčilo Mandić i Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici dr Ivan Bauer, dr Predrag Jelenković i Jasmina Karanac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Belačić i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandman, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O REVIZIJI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Ivan Bauer, dr Predrag Jelenković i Jasmina Karanac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Dubravko Bojić i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici dr Ivan Bauer, dr Predrag Jelenković i Jasmina Karanac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vjerica Radeta i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandman, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FAKTORINGU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Petar Jojić i Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici dr Ivan Bauer, dr Predrag Jelenković i Jasmina Karanac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Momčilo Mandić, Marina Ristić i LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandman, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O IGRAMA NA SREĆU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, saglasno članu 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio je kao nepotpune amandmane narodnih poslanika dr Muamera Zukorlića i prof dr. Jahje Fehratovića na članove 5, 6, 86, 94, 96. i 130. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić i zajedno Nemanja Šarović i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandman, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PORESKOM POSTUPKU I PORESKOJ ADMINISTRACIJI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milorad Mirčić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nataša Jovanović i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici LJiljana Mihajlović i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miljan Damjanović, Nemanja Šarović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović, Miljan Damjanović, Nemanja Šarović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Sreto Perić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Ružica Nikolić i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Dubravko Bojić i Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aelksandar Šešelj i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Momčilo Mandić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Sreto Perić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Filip Stojanović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Petar Jojić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Dubravko Bojić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Momčilo Mandić i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Vjerica Radeta i Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno LJiljana Mihajlović i Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Ružica Nikolić, Petar Jojić i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Nikola Savić, Vjerica Radeta i Petar Jojić i zajedno Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković.Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Tomislav LJubenović, Momčilo Mandić i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Ružica Nikolić, Petar Jojić i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Sreto Perić, Nemanja Šarović i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Milorad Mirčić i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Nataša Jovanović i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Milorad Mirčić i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Nemanja Šarović, Miljan Damjanović i Milorad Mirčić.Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Milorad Mirčić i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Tomislav LJubenović i Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Aleksandra Belačić, Marina Ristić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Nemanja Šarović i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Milorad Mirčić i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Vesna Nikolić Vukajlović i LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Vjerica Radeta i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Milorad Mirčić i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Tomislav LJubenović i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Sreto Perić i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Momčilo Mandić i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Marko Đurišić i zajedno Nemanja Šarović, Filip Stojanović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 62. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 67. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 70. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 71. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 72. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 73. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 74. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 75. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 77. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 79. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 80. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 81. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 81. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o amandmanu.
Prihvatam amandman.
Pošto je amandman prihvatio predstavnik predlagača, konstatujem da je amandman postao sastavni ceo Predloga zakona. Na član 82. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 83. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 84. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o amandmanu.
Takođe prihvatam amandman.
Pošto je amandman prihvatio predstavnik predlagača, konstatujem da je amandman postao sastavni ceo Predloga zakona. Na član 85. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 86. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 88. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 89. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 90. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 93. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 94. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 95. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 96. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 97. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DODATU VREDNOST Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović, Miljan Damjanović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sreto Perić i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Tomislav LJubenović i Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nikola Savić i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Belačić i Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na tačku 9. dnevnog reda - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Miljan Damjanović i Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nemanja Šarović i Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Filip Stojanović i Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vjerica Radeta i Tomislav LJubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Milorad Mirčić i Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Aleksandar Šešelj i Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Marko Đurišić i zajedno narodni poslanici Nataša Jovanović i Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama Zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banka Srbija a.d. Novi Sad, Banka intesa a.d. Beograd, NBG Banka Malta LTD, „AIK Banka” a.d. Niš i Unikredit banka Srbija a.d. Beograd, po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas” Novi Sad. Primili ste amandman koji je na Predlog zakona podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo o podnetom amandmanu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o ovom amandmanu. Reč ima ministar Đorđević.
Prihvatamo taj amandman.
Zahvaljujem. Iz razloga prihvatanja amandmana od strane predlagača, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres o podnetom amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak 19. april 2018. godine, sa početkom u 10.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Ovim bismo završili sa današnjim radom.