[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 36. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés a holnapi napon szavaz a veszélyhelyzet végéről, ezzel párhuzamosan a rendkívüli jogrend megszüntetéséről. A koronavírus-törvényről történő szavazáshoz képest nem telt el még csak 90 nap sem. Tanulságos időszakon vagyunk túl. Ennek a tanulságos időszaknak a lezárása lehetőséget teremt nekünk három fontos dologra: egyrészt a köszönetnyilvánításra; másrészt arra, hogy megnézzük, mit sikerült végrehajtani; harmadrészt pedig arra, hogy azt is megnézzük, mindezt milyen támadások közepette tehettük. Engedjék meg, hogy itt és most a kormány köszönetét és nagyrabecsülését fejezzük ki minden magyar embernek, akiknek fegyelmezettsége nélkül nem lehetett volna sikeres a védekezés első szakasza. A korlátozó intézkedéseink szigorúak voltak, és azok komoly változásokat okoztak az emberek mindennapi életében. Mivel azonban ezeket a korlátozó intézkedéseket időben meghoztuk, és mivel ezeket az intézkedéseket az emberek betartották, sikerült megakadályoznunk azt, hogy a járvány a tömeges fertőzés szakaszába lépjen; sikerült kontroll alatt tartani a járvány terjedését és viszonylag alacsonyan tartani a fertőzöttek számát is. Elmondhatjuk tehát, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarország a járvány első hullámával szembeni egészségügyi védekezésből jelesre vizsgázott. Engedjék meg, hogy itt és most kifejezzük köszönetünket az egészségügyi dolgozóknak, az orvosoknak, a nővéreknek és ápolóknak, akik mindvégig a frontvonalban harcoltak. Köszönettel tartozunk a tanároknak, akik a teljesen megváltozott és teljesen új körülmények közepette is felvértezték gyermekeinket a szükséges tudással. Köszönettel tartozunk a közszolgáltatásokat működtetők számára, hiszen az ország megőrizte a működőképességét a rendkívüli helyzet során is. És köszönettel tartozunk a rendőröknek és a tűzoltóknak, akik mindvégig vigyáztak a biztonságunkra, megvédtek minket, és megvédték a határainkat is, amelyeket az elmúlt hónapok során is folyamatosan nyomás alatt tartottak az illegális bevándorlók és az embercsempészek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Ugyanakkor, tisztelt képviselőtársaim, a válság megmutatta, hogy miben kell előrelépnie és mit kell másként csinálnia a jövőben Európának. Például stratégiai kérdésekben, stratégiai ágazatokban nem lehetünk kiszolgáltatottak egy külső szereplőnek. Az Európai Unió külpolitikájának jelentős része abból áll, hogy folyamatosan bírálat alatt tartja Kínát. Ehhez képest az elmúlt hónapokban azt láttuk, hogy minden európai uniós tagország, szinte kivétel nélkül, vérre menő küzdelmet folytatott egymással Kínában a védekezéshez szükséges életek megmentéséhez elengedhetetlen eszközök beszerzése érdekében. Láttuk azt is, ahogy G7-es vagy G20-as országokban milyen komoly tragédiák történtek annak okán, hogy nem volt elég eszköz az egészségügyi védekezéshez. Mi itt is időben léptünk, működött a légihíd és működik is Kína és Magyarország között. Több mint 150 millió maszkot, 70 millió védőruhát és körülbelül 10 ezer lélegeztetőgépet szereztünk be úgy, hogy közben felépítettük az itthoni gyártási kapacitásokat is. Hiszen ne felejtsük el, hogy nagy a vita továbbra is a vírus jövője kapcsán, még a tudósok sem tudtak semmifajta konszenzusra jutni. Az Egészségügyi Világszervezethez napi szinten több mint 100 ezer új eset regisztrálása történik meg világszinten, és senki nem tud semmi biztosat egy esetleges második hullámról sem. Mindez viszont azt a kötelezettséget rója ránk, hogy csak akkor lehet felelősséggel folytatni és végigvinni a korábbi korlátozásokat lazító vagy azokat teljesen megszüntető intézkedéseket, ha közben az egészségügyi kapacitásainkat is készen tartjuk arra, hogy egy esetleges második hullám, egy esetleges legrosszabb forgatókönyv idején is felkészültek tudunk lenni. A kormány ezt a munkát is elvégezte. [[13.10]] Azonban, tisztelt képviselőtársaim, a világjárvány nemcsak egészségügyi, hanem gazdasági kérdés is. A járvány az emberek életét és egészségét is veszélybe sodorta, de veszélybe sodorta az emberek munkahelyeit is. Ezeket is meg kell védeni, meg kell menteni, és legalább annyi újat kell létrehozni, mint amennyit a válság elvisz. És természetesen ilyenkor nagy vita van arról, hogy az államnak milyen gazdaságpolitikai eszközöket kell bevetnie, és ilyenkor jönnek elő természetesen a spekulánsok is, akik látják, hogy nemzetgazdaságok nehéz helyzetbe kerülnek; látják a szabad prédává váló nemzetgazdaságokat; látják a nehéz helyzetbe kerülő embereket, és ők bizony könnyű áldozatok a spekulánsok számára. És ilyenkor jönnek a jobbnál jobb, önzetlenebbnél önzetlenebb javaslatok az eladósításra és a kiszolgáltatottság megteremtésére. Mi azonban ezt, tisztelt képviselőtársaim, nem engedjük, nem is engedtük, és a jövőben sem fogjuk spekulánsok kezére adni az országot. Megvédjük magunkat, megvédjük a magyar embereket, megvédjük a magyar gazdaságot, és megvédjük azokat az eredményeket, amelyeket közösen értünk el tíz esztendő alatt, amelyek nyomán a tavalyi év végén a magyar gazdaság növekedett a leggyorsabban Európában, és amelynek nyomán Közép-Európában a magyar lett a legvonzóbb beruházási célpont. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben a világgazdaságból sorra érkeznek a negatív hírek gyárak bezárásáról, elbocsátásokról, csődhelyzetekről , addig Magyarországon 806 vállalat úgy döntött, hogy kormányzati segítséggel összesen 377 milliárd forintnyi beruházást fog végrehajtani az elkövetkezendő hónapokban. Az ország minden megyéjében, Nemesvámostól Napkorig, Zalaegerszegtől Berentén át egészen Fajszig több mint 30 iparágban bővítenek kapacitásokat, építenek új gyárakat, telepítenek új gyártósorokat, vezetnek be új technológiákat azért, hogy a magyar gazdaság a világjárvány után még versenyképesebb legyen, mint volt a világjárvány előtt, annak érdekében, hogy az új világgazdasági versenyben a lehető legjobb startpozícióból kiindulva vehessünk részt. Ez a 806 magyar vállalat 143 618 munkahelyet véd meg. Ezek azok a vállalatok, amelyekről az elmúlt hetekben itt a parlamentben azt hallhattuk, hogy csókosok, meg hogy tisztességtelen szándékból pályáznak állami támogatásra. Én azt gondolom, hogy ezzel ellentétben a köszönetünket és a nagyrabecsülésünket kell itt kifejezni, hiszen velük és nekik köszönhetően mondhatjuk el azt, hogy a magyar gazdaság, Magyarország a nehéz helyzetet újra a saját javára fogja fordítani. És megyünk előre: a mai napon újabb pályázatot írtunk ki 25 milliárd forintos keretösszeggel azon magyar vállalatok számára, amelyek kormányzati segítséggel a határon túli területeken szeretnének beruházásokat végrehajtani. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt 90 napban elképesztő támadásokkal kellett szembenéznünk itthon és külföldön egyaránt. A támadókat egyáltalán nem érdekelte, hogy emberéleteket kellett menteni. Kizárólag a kormány gyengítése, a védekezés gyengítése és a politikai haszonszerzés járt a fejükben. Szemenszedett hazugságok, fake news, sunyi nácizás, hamis videó volt itt minden az elmúlt időszakban. Emlékezhetünk arra, amikor azt mondták, hogy mi a rendkívüli jogrendet örökre életbe akarjuk léptetni. Nem telt el 90 nap azóta, hogy a koronavírus-törvényről itt szavaztunk az Országgyűlésben, holnap szavazhatunk annak visszavonásáról is. Azt állították, nem ülésezik a parlament. Minden héten itt voltunk, üléseztünk, dolgoztunk. Nem átallottak rátámadni a magyarokra a határon túlon sem. Mi azonban büszkék vagyunk arra, hogy igenis több mint egymillió eszközzel segítettük a határon túli magyarok védekezését a világjárvánnyal szemben. Ha most kéne dönteni, pontosan ugyanígy döntenénk. Tisztelt Képviselőtársaim! Persze tudjuk, hogy az ellenzék dolga a kritizálás és a kormány támadása. Azonban van legalábbis kellene hogy legyen egy határ, például hogy emberéletekkel nem szórakoznak; hogy a mentőkkel nem szórakoznak; hogy a mentők iránti bizalmat nem ássák alá, és nem hazudnak mentősnek valakit, aki soha nem is volt az. Ezt a határvonalat azonban sikerült átlépni, ráadásul a járvány idején, amikor emberek életéért kell, illetve kellett küzdeni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha naivak lennénk, most nyilván bocsánatkérést várnánk. De nem vagyunk azok, ezért bízzuk rá ezt a kérdést a választókra! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A védekezés első, egészségügyi szakasza sikerrel lezárult. Köszönjük, Magyarország. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselőcsoportoknak öt perc áll rendelkezésükre a miniszter úr által elmondottak megválaszolására. Először a DK képviselőjének, Arató Gergelynek adom meg a szót.
Tisztelt Ház! Azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk itt a parlamentben, hogy hálával tartozunk azoknak, akik a járvány elleni védekezés legnagyobb terheit viselték: az egészségügyi dolgozóknak, orvosoknak, nővéreknek, az őket támogató egészségügyi személyzetnek, a szociális intézmények, idősotthonok lakóinak, vagy éppen a pedagógusoknak, akik nagyon nehéz körülmények között, nagyon kevés kormánytámogatással működésben tartották az oktatást, rengeteg munkával, és hozzáteszem, a szülők nagyon sok segítségével.Én azt javaslom, tisztelt miniszter úr, hogy akkor ne legyenek gyávák. Legyenek elég bátrak ahhoz, hogy fogadják el azokat az ellenzéki módosító indítványokat, amelyek a szép szavak mellett jelentős béremelést is adnak az ebben a szférában dolgozó embereknek. Fogadják el az egészségügyi dolgozók béremelését; fogadják el azt, hogy a szociális szféra dolgozói is kapják meg a járványügyi védekezést elismerő támogatást; fogadják el azt, hogy végre kezdjük rendbe rakni a szociális dolgozók és a pedagógusok régóta elmaradt béreit! Ami a beszerzéseket illeti, már nem ennyire szép a kép, mert egyik oldalról az mindenképpen teljesítmény és eredmény, hogy ha nem is a járványhelyzet elejére, de legalább a végére sikerült nagy mennyiségű eszközt beszerezni. De ez nem mentesíti a kormányt az alól, hogy elszámoljon ezekkel az összegekkel; nem mentesíti az alól a kormányt, hogy választ adjon arra, hogy hogyan kerülhettek ebbe a beszerzésbe az adott célra alkalmatlan lélegeztetőgépek, egészségügyi intézményben nem használható maszkok, vagy éppen olyan tesztek, amelyekről az orvosi egyetemek azt mondták ki, hogy nem megbízhatóak. Erre válaszolni kell, és nem lehet csak egy-egy általánossággal elütni ezt a dolgot, hanem konkrétan válaszolnia kell a kormánynak ezekre a kérdésekre, és el kell számolnia azzal a hatalmas összeggel, amit erre költöttek. [[13.20]] Ami a gazdasági részt illeti, arról miniszter úr pontosan számolt be. Önök a nagyvállalatokat támogatják. Önök azt a néhány száz nagyvállalkozót, oligarchát és külföldi multit támogatják, akikről az egész gazdaságpolitikájuk szól. Nekik nyújtanak most is támogatást, és nem azoknak a magyar embereknek, akik elvesztették a munkájukat, nem azoknak a kisvállalkozásoknak, akik az életükért küzdenek. Erről szól az önök gazdaságpolitikája. Arról szól, hogy hogyan tudják feljebb tolni a barátaikat és rokonaikat, valamint ismerőseiket a leggazdagabb száz magyar listáján. Ez az önök gazdasági prioritása, s nem a munkahelyek és nem azok az emberek, akik nehéz helyzetbe kerültek. Ami a külpolitikai vonatkozásokat illeti, külügyminiszter úr itt is előadta azt a nagy ívű beszédet, hogy mi a helyzet a tőkésekkel, a spekulánsokkal meg a hitelekkel, sőt a magyar kormány a nemzeti konzultációba is belefantáziált egy Soros-terv 2-t, amit az Európai Unió állítólag végrehajt. Majd mit olvasunk, mit látunk? Azt, hogy önök tartják a markukat ezért a pénzért. Azt látjuk, hogy nem a Türk Tanács és nem Putyin elnök akiknek szerelmes leveleket ír a miniszterelnök nyújt támogatást Magyarországnak, hanem bizony az Európai Unió, 8 milliárd euró, azaz 3000 milliárd forintnyi vissza nem térítendő támogatást, amelynek a forrása az a közös uniós felvétel, amiről korábban azt mondták, hogy ez elfogadhatatlan és elképzelhetetlen. Közben a miniszterelnök május 22-én csöndben fölhatalmazta a pénzügyminisztert, hogy adja ki az ezzel kapcsolatos támogató nyilatkozatot. Én azt javaslom, hogy térjünk vissza a realitások talajára. Magyarország szövetségesei nem keleten találhatók, hanem az Európai Unióban, tőlünk nyugatra és körülöttünk. Magyarországnak az az érdeke, hogy velük legyen jó viszonyban, Magyarországnak az az érdeke, hogy az Európai Unión belül legyen sikeres, és nem az, hogy az Európai Unióból kikacsintgasson és gyengítse az európai együttműködést. Végül, mi a helyzet a felhatalmazási törvénnyel? Egyrészt válaszoljon arra, miniszter úr, hogy 90 nap után a kormány tényleg visszavonjae ezt a felhatalmazást. Nem a parlament, mert az a törvény, amit önök benyújtottak, csak rizsa, az egy kamu törvény, már ez a része, az arról szól, hogy a parlament szeretettel felkéri a kormányt, hogy szíveskedjék visszavonni a veszélyhelyzetet. Ráadásul emellett önök benyújtottak egy másik törvényjavaslatot is, és amit az egyik kézzel visszavesznek, ugyanazt a teljhatalmat a másik kézzel visszaadják a kormánynak. De arra válaszoljanak: ha most ezt 90 nap után meg lehet tenni, és itt az Országgyűlésben lehet erről dönteni, akkor miért nem fogadták el önök a határidőhöz kötött felhatalmazást? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
A Jobbik nevében Brenner Koloman fog szólni. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! A néppárti Jobbik nevében szeretném kifejezni köszönetünket [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] , még ha Eric Cartman KDNP-s képviselő úr ezen nagyon sokat nevet is, tehát a néppárti Jobbik nevében szeretném kifejezni tiszteletemet minden olyan magyar polgárnak, aki fegyelmezettségével, családjának feláldozásával a frontvonalon teljesített hazánknak ebben a nagyon nehéz időszakában. Azt is ki kell emelnünk, hogy ezért is tartjuk méltatlannak azt, ami az egészségügyi dolgozók 500 ezres jutalmával, olyan kiemelt helyzetben lévő kollégáknak a jutalmával történik, amit az utóbbi napokban figyelemmel követhetünk. Hiszen lássuk be, hogy ugyanakkor kezdettől fogva átfogó béremelést javasolt a Jobbik is ez ügyben, de ez is egy nagyon szemmel látható gesztus volna a fideszes kormány részéről az egészségügyben dolgozóknak. S még egyszer mondom, méltatlannak tartjuk azt, miniszter úr, ami kialakult ebben a helyzetben, hogy nem nettó, hanem bruttó, aztán utána igényelni kell, a gyógyszerészeknek nem jár, mert ők csak tejfölárusok, és így tovább. Ez egy nagyon-nagyon méltatlan folyamat. Itt is szeretném tisztelettel kérni, hogy ezzel az 500 ezer forinttal, ami jár az egészségügyben kiváló munkát végző dolgozóknak, ne kufárkodjunk a jövőben. Ugyanez vonatkozik az oktatás területén dolgozókra, valamint a szülőkre és a tanulókra is, hiszen lássuk be, hogy különböző becslések és elemzések szerint a tanulók egyharmada vagy egyötöde nem tudott megfelelő szinten részt venni a digitális oktatásban. Én azt gondolom, hogy a nyári szünetet nem azzal kellene töltenünk, hogy a NAT bevezetésének a bürokráciáját szabadítjuk rá a tanárokra, hanem azzal kellene foglalkoznunk, hogy végre érdemben elemezzük ki a digitális oktatás tapasztalatait. S miután ezt megtettük, lehet majd ezeknek az elemzéseknek az eredményeit beépíteni az oktatási rendszer átfogó modernizálásába. Ez lenne most, ebben a helyzetben, amikor az élet rákényszerített minket arra, hogy mind a szülők, mind a tanulók, mind az oktatók kiemelt módon kezeljék ezt a helyzetet, még akkor is, ha az önök központosító oktatáspolitikájának és humánpolitikájának hála már vasalódeszkán sem lehet tornaórát tartani. Szégyen és gyalázat, amit aztán a KLIK megfelelő tankerület-vezetője tett ez ügyben. Hiába mondott le utána, tisztelt miniszter úr, ez csak azt mutatja, hogy az önök humánpolitikája és az egész országra rátelepülő szellemisége mit mutat. A Fidesz értékválasztásai ezek a tankerületi vezetők, akik így bánnak azokkal a pedagógusokkal, akiknek a szakmai irányítása lenne a feladatuk, nem pedig az, hogy megróják őket egy ilyen nagyon nehéz időszakban. A következő kérdés, amire ki szeretnék térni, az Európai Unió támogatása. Nemsokára európai uniós csúcs lesz, és 500 milliárd eurónyi, nem visszatérítendő támogatás jön az Európai Uniótól. Tisztelt Ház, nem Türkmenisztántól, nem Kazahsztántól kapjuk ezt a pénzt, hanem az Európai Uniótól. S azt kell hogy mondjam, hogy ennek az elosztásában és a következő hétéves költségvetés meghatározásában hazánknak szövetségesekre lenne szüksége. Azt gondolom, hogy a jelenlegi magyar kormány szénája nem áll jól ez ügyben, és nem ok nélkül. Azt gondolom, hogy a jogállamisági kritériumok nem üres ballasztok, és szeretném leszögezni, hogy már a 2018-as választást is az EBESZ szabadnak, de nem fairnek tartotta a torz médiahelyzet miatt, és ez azóta egyre rosszabbodott. A néppárti Jobbik politikusaival szemben [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] több mint 250 jogerős ítélet van, hogy hazudnak a fideszes médiumok. Ezen tessék nevetni, Cartman úr! Azt gondolom, ezek olyan jelek, amelyekre minden olyan magyar polgár, aki érdekelt a törvényes rend fenntartásában, reagál. Mi a törvényes rend pártján állva azt gondoljuk, hogy minden európai országra kiterjedő, azonos kritériumrendszer szerinti jogállamisági vizsgálatra van szükség, és majd annak az eredménye mutatja meg, hogy a mai Magyarországon mi a helyzet ez ügyben. Mi soha nem javasoltunk olyat, hogy az európai uniós forrásokat ehhez kössék, mert ez a magyar polgárok pénze a Jobbik véleménye szerint. S ugyanez vonatkozik a határon túli magyarok gazdasági támogatására is. Mi soha nem állítottunk olyat, hogy ez a gazdasági támogatás nem jogos, ugyanakkor a konzultációs ívük helyett, a helyett a több száz millió konzultációs ív helyett, amiket most postáznak, inkább maszkot csináljanak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most a KDNP részéről Vejkey Imre képviselő úrnak adom meg a szót.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük napirend előtti felszólalását, amelyben foglalt tényekkel és helyzetértékeléssel, továbbá az abból levont következtetéseivel mi, kereszténydemokraták egyetértünk. Sőt, nemcsak egyetértünk, hanem kifejezetten támogatjuk is az ez irányban megvalósított kormányzati politikát. Úgy látjuk, hogy a következő másfél évben a korábbinál is szorosabb összefüggés lesz a gazdaság állapota és a kormányzati teljesítmény között, ezért különösen fontos a jövő évre is átnyúló pandémiás gazdaságvédelmi akcióterv a járványügyi készültség fenntartásával. Fontos, hogy a magyar gazdaság stabil maradjon úgy, hogy a hangsúly a családok védelmén, a gazdaság újraindításán, továbbá az ország biztonságán legyen. Ehhez eurómilliárdos nagyságrendben újabb forrásokat allokálnia kell a magyar gazdaságnak. Nemcsak itthon, de külföldön is erre a megoldás az MFF. De vannak olyan európai uniós országok, különösen déli tagállamok, amelyek a pandémiás időszak alatt annyira túlköltekeztek, no nem a beruházásokkal, hanem a közvetlen kifizetésekkel, hogy a Bizottság 2021. január 1-jétől megnyíló kerete az úgynevezett MFF a koronavírus-járvány okozta gazdasági válság leküzdése szempontjából már túl késői megoldást jelentene számukra, mert még csak 2020 júniusát írjuk, és a büdzséjük szinte kiürült. Az újabb tagállami hitelfelvétel több tíz milliárdos euró nagyságrendben pedig az eladósodottságuk okán már csak kamatozással lenne lehetséges, és nem prompt, hanem talán csak valamikor a téli időszakra történő folyósítással. [[13.30]] A déli államok ezen problémáikat felvetették a Bizottság előtt, amely erre válaszul a 2020. május 27-ei javaslatában azt a választ adta, hogy létre kell hozni az úgynevezett Next Generation EU helyreállítási csomagot, amelynek javasolt kerete 750 milliárd euró, amelyből a tagállamok 500 milliárd eurót vissza nem térítendő támogatás, 250 milliárdot pedig hitel formájában kapnának, illetve állna rendelkezésre. A kérdés csak az, hogy miképpen változtatja meg az Európai Uniót az, hogy most nem külön-külön a tagállamok vesznek fel hiteleket saját fedezetre, saját tagállami visszafizetésre, hanem maga az Unió vesz fel hitelt közös felelősségvállalással, közös visszafizetésre. Tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt miniszter úr, ilyen még nem volt. Miniszter Úr! Ezen fortélyos bizottsági javaslat közben a Brüsszel-Strasbourg-Soros-féle triumvirátus, a nyugati liberális média és a hasonszőrű NGO-k kettős mércét alkalmazva újabb rágalomhadjáratot indítottak hazánkkal szemben, pedig jó lenne, ha végre már bocsánatot kérnének Magyarországtól számtalan fake newsuk okán. De még most sem most sem! mea culpáznak. Hiába jelentette be a magyar kormány, hogy 2020. június 20-ára a különleges felhatalmazásnak és a veszélyhelyzetnek is vége szakad, ez nem hatotta meg a rágalmazóinkat. A globalista politikai lobbi tovább nyomul ellenünk, még süllyedő hajójuk közepette is erre fókuszálnak, nem a túlélésre, ezzel nagy hibát követve el. Miniszter Úr! A koronavírus-járvány időszakához képest most újra jelentős növekedés tapasztalható a migránsok számában. A pandémia idején bebizonyosodott, hogy ha van politikai akarat, akkor a határ igenis lezárható, bebizonyosodott az is, ha van politikai akarat, akkor az Európai Unió külső határai megvédhetők, az illegális migráció pedig megfékezhető. Most azt látjuk, hogy Nyugat-Európában erre újra nincs politikai akarat, ez pedig azt jelenti, hogy nekünk, magyaroknak az illegális migrációval hosszú távon számolnunk kell. Ezeknek az embereknek a célja nem az, hogy hazánkban menekültstátuszt kapjanak, hanem az, hogy rajtunk keresztül eljussanak Nyugat-Európába. Nincs szó valódi politikai menedékkérelmi hullámról, hiszen Görögországban és Szerbiában sem üldöznek egyetlen bevándorlót sem. Mi ez, ha nem nyílt támadás velünk szemben, velünk, magyarokkal szemben, de egyben az őshonos európai népekkel és nemzetekkel szemben? Mi ez, ha nem nyílt támadás az Európa gyökerét képező keresztény civilizációval szemben? Miniszter Úr! Mi a saját kultúránk szabályai [[Az elnök csenget.]] és értékei szerint akarunk élni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP frakcióvezetőjének, Keresztes László Lóránt képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Fontos, hogy egy ilyen héten is köszönettel kezdjük a vitát, és a frakció nevében én is szeretném megköszönni mindenkinek a munkáját, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának a megőrzéséért dolgozott, és én magam is szeretném ismételten megköszönni a magyar embereknek, hogy a különböző korlátozó intézkedéseket és az egyéb körülményeket kellő fegyelmezettséggel kezelték; ez nyilván rendkívül fontos volt, és fontos lesz a következő időszakban is. Nyilván bízunk abban, hogy ha lesz is második hullám, akkor azzal könnyebben megbirkózunk, de bízunk benne, hogy azt el lehet kerülni, ugyanakkor nagyon-nagyon fontos, hogy valóban jól értsük, és jól reagáljuk le a vírushelyzet által kialakult gazdasági válságot ebben már nyilván lényegesen több vitánk lesz.Nekem nagyon sok kérdésem van a miniszter úrhoz, igyekszem ezeket feltenni, és remélem, hogy lesz lehetősége válaszolni. Azzal kezdeném, amiben talán egyetértünk. Olvashattuk sajnos, hogy az ukrán külügyminiszter egy egész gyalázatos kijelentést tett: kifejezték azt a szándékukat amiben bíztunk, hogy nem így fog történni , hogy nem kívánják megváltoztatni a gyalázatos oktatási törvényt, és én örültem, hogy olvashattuk Szijjártó miniszter úrnak a nyilatkozatát, Facebook-bejegyzését, miszerint a kormány a NATO-Ukrajna-találkozókat továbbra is határozottan blokkolni, vétózni fogja. Ezzel kapcsolatban azt szeretném elmondani, hogy ezzel mi tökéletesen egyetértünk, mi azt gondoljuk, hogy minden eszközt fel kell használni a határon túl élő magyarok jogainak érvényesítése érdekében. Sokkal örömtelibb volt Matovič miniszterelnök úrnak a kijelentése, a trianoni megemlékezés kapcsán egy egészen új hangot ütött meg. Bízunk abban, hogy ez a jövőben is így marad, és jobb viszony alakul ki. A kérdésem az a miniszter úrhoz, hogy hogyan érzi, ezt a helyzetet, ezt a javuló helyzetet ki lehete használni a Beneš-dekrétumok, illetve a kettős állampolgárság ügyének az előmozdítására, hogy ebben érdemi lépést lehessen elérni. És akkor most jöjjenek azok a kérdések, amelyekben viszont már valószínűleg nagyon komoly vitáink lesznek egymással. Említette a miniszter úr, hogy értékelni kell azt az új, kialakuló világgazdasági helyzetet, amelyet tapasztalunk. Hát, én úgy látom, hogy ezt a kormány semmilyen módon nem tudja értékelni, sőt ellentétes irányba tesz lépéseket, mint arra szükség lenne. Egyértelmű, hogy a kiszolgáltatottságot kell csökkenteni, és egy olyan gazdaságpolitikát kell kialakítani, amely a lehető legnagyobb mértékben az önellátásért dolgozik, az önellátásra készíti fel az országot; ezzel ellentétesek azok az intézkedések, néhány intézkedés, amelyet önök meghoztak. Vejkey képviselő úr hogyha jól idézem a globalista lobbit említette. Hát, a globalista lobbi egész sikeresen mozgatja a kormány kezét, és hoz bizonyos döntéseket például a Budapest-Belgrád vasútvonal kapcsán. Az elmúlt hetekben nem volt lehetőségem itt napirend előtt kérdezni a miniszter urat. Az lenne a kérdésem sok-sok vád és állítás megfogalmazódott, és remélem, hogy a sumákolás vádját nagyon határozottan fogják tudni cáfolni , hogy, ugye, nem oly rég az Országgyűlés elfogadott egy törvényt, amely alapján a miniszter úrnak van lehetősége, hogy ha adatkéréssel fordulok a Budapest-Belgrád vasútvonal szerződései, megalapozó dokumentumai kapcsán, ezt indokolja, mérlegelje, és hogyha úgy ítéli meg, akkor a szükséges dokumentumokat kiadja. Hogyha azt nézzük, hogy az önök költségvetésitörvény-javaslata a gazdaságvédelem költségvetése címet viseli, akkor beszélnünk kéne konkrétan a számokról. Ugye, nem oly rég beharangoztak egy munkahelyteremtési programot, amelyet olyan paraméterekkel ismertettek, hogy 80 milliárd forint ráfordításával 70 ezer új munkahelyet lehet teremteni. Most látjuk, hogy az idei évben 80 milliárd forintot, a jövő évben pedig több mint 120 milliárd forintot költenek el a Budapest-Belgrád-projektre, ami az önök számítása alapján 175 ezer új munkahely megteremtésére elég. Önök tehát úgy döntöttek, hogy 175 ezer új munkahely megteremtése helyett a Budapest-Belgrád vasútvonal megvalósítását, annak a felújításának a megvalósítását erőltetik át, és ehhez képest semmiféle alátámasztó dokumentumot nem hallhattunk a költségvetési vitában. Tájékoztatom a miniszter urat, hogy itt a vitában Banai államtitkár urat is megkérdeztem arról, hogy pontosan milyen alátámasztások, milyen megtérülési garanciák vannak, a gazdaságfejlesztéssel kapcsolatban milyen megtérülési garanciák vannak a hatalmas, összesen ezermilliárdos projekt mögött, amelyre most, az idei évben és a jövő évben is 200 milliárd forintot költenek el, ami 175 ezer új munkahely megteremtésére elég. Kérem, tegye világossá, miniszter úr, ha én most adatkéréssel fogok önhöz fordulni, kiadjáke a megfelelő dokumentumokat. Érzike annak a fontosságát, hogy egy ilyen gazdasági válság kibontakozásakor világosan bemutassák a magyar embereknek, hogy ha egy ekkora összeget, 200 milliárdot költenek el erre két év alatt, az pontosan hány új munkahelyet fog teremteni, és kérem, indokolja meg, miniszter úr, hogy mi alapján történtek meg ezek a titkosítások. Még egy dolgot szeretnék megemlíteni, ami rendkívül fontos: önök az űrhajózásról beszélnek, hogy öt éven belül magyar űrhajóst kívánnak az űrbe juttatni, a másik oldalról viszont 34 vasúti mellékvonalat gyakorlatilag halálra ítéltek. Tájékoztatom, miniszter úr, hogy én próbáltam Schanda államtitkár úrtól megkérdezni, hogy az ideiglenes járványügyi menetrend meddig tart, és biztos nem jól fogalmaztam, vagy az államtitkár úr nem tudta értelmezni a kérdést, de nem tudta ezt megválaszolni. Talán a kormány nevében a miniszter úr meg tudja magyarázni azt, hogy miért pont most vezetnek be járványügyi menetrendet, és hogy lehet olyan képtelenségekre alapozni, hogy az a pótlóbusz biztonságosabb [[Az elnök csenget.]] és mikor ér véget az úgynevezett járványügyi menetrend a 34 vasúti mellékvonal kapcsán. Köszönöm szépen.
Természetesen nem kívánom minősíteni a képviselő hölgyek és urak hozzászólásának a tartalmát, csak felhívom a figyelmüket, hogy a miniszter úrnak mindössze öt perc áll a rendelkezésére a válaszadásra, tehát valószínűleg önmagában az is fel fogja emészteni az idejét, hogyha önnek minden kérdésére válaszol, és még sokan vannak, például Tóth Bertalan. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Tény és való, hogy Közép-Kelet-Európában Nyugat-Európához képest, hála istennek, kevésbé robbant be a vírus, és ezért valóban köszönet mindenkinek, aki részt vett a védekezésben, köszönet elsősorban a magyar embereknek, hogy betartották a korlátozó intézkedéseket, köszönet az orvosoknak, az ápolóknak, köszönet a szociális ágazatban dolgozóknak, a rendvédelmi szerveknél dolgozóknak és azoknak is, aki az élelmünkről gondoskodtak, akik a szolgáltatások nyújtásáról gondoskodtak és annak a sok-sok önkéntesnek is, akik részt vettek a védekezésben. De, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy van egy komoly adóssága a kormányzatnak, ez pedig a szociális ágazatban dolgozókkal kapcsolatos, hiszen azt javasoltuk, hogy az egészségügyben és a szociális ágazatban dolgozók 500 ezer forintos egyszeri juttatásban részesüljenek a munkájukért. [[13.40]] Ebből egyet megfogadott a kormányzat, és az egészségügyi dolgozóknak bár nem tudjuk, milyen körülmények között; bízunk benne, hogy mindenkihez eljut megadja az egyszeri 500 ezer forintot, de a szociális ágazatban dolgozóknak nem, holott ők is ugyanúgy kivették a részüket a védekezésből, ők is ugyanúgy ki voltak téve a veszélynek, sokszor védőfelszerelés nélkül végezték a munkájukat. Az is tény, tisztelt képviselőtársaim, hogy pár hónappal ezelőtt, amikor a felhatalmazási törvényről szavazott a parlament, mi kértünk egyetlenegy gesztust. Kértünk egy határidőt, ha jól emlékszem, június 30-ai határidőt ugye, június 15e van , de ezt a gesztust önök nem adták meg, nem tették meg, és lám, ezt a gesztust ha megteszik, akkor nemcsak a törvényről tudtunk volna egyhangúlag szavazni, hanem annak visszavonásáról is. Mindenki vonja le ennek a tanulságait! És az is tény, hogy a Magyar Szocialista Párt képviselői is kivették a részüket a védekezésből, hiszen pár nappal a veszélyhelyzet kihirdetése után egymillió forintot ajánlottunk fel a fizetésünkből, amelyből védőfelszerelést vásároltunk, ezt követően négymillió forint értékben 12 tonna tartós élelmiszert vásároltunk és juttattuk el a rászorulóknak, és nagyon sok képviselőtársunk végzett önkéntes munkát idősellátásban, más, önkormányzati feladatellátásban. [[Dr. Rétvári Bence: Lajos, például! Moraj a kormánypártok soraiból. Az elnök csönget.]] De nézzük meg a kormány munkáját, nézzük meg az egészségügyet! Önök emberek tízezreinek az életét és egészségét sodorták veszélybe, amikor szinte megszüntették az alap- és szakellátást, amikor drasztikus, brutális módon, indokolatlanul kiürítették a kórházi ágyak több mint felét, illetve teszt nélkül küldtek vissza idős embereket az idősotthonokba a kórházakból. De az oktatás területén, aki hozzá tudott férni a digitális oktatáshoz, ott értem, hogy ők nem estek ki az iskolákból, viszont egyes felmérések szerint a gyermekek egyharmada, mivel sem eszközük, sem internetük nem volt, nem tudott részt venni az oktatásban. A nyugdíjasoknak, látjuk az inflációs adatokat, egy ígéretet adtak, hogy majd kapnak egy 53. heti nyugdíjat, de a mindennapi életüket nem segítették. Az önkormányzatokat pedig kifejezetten sanyargatják; míg a bankoknak visszaadják majd az elvont pénzt, addig az önkormányzatoktól továbbiakat is elvonnak. A gazdasággal kapcsolatban az is tény, hogy önök késlekedve hozták meg az intézkedéseket, közel 400 ezer ember veszítette el az állását, és a holnapi nap folyamán, itt a felhatalmazási törvény örve alatt szinte nullára redukálják a munkavállalói jogokat, teljes mértékben kiszolgáltatják őket a munkaadóknak. Az összes szakszervezeti szövetség és testület egyhangúlag áll ki az ellen, hogy ezt a törvényt holnap megszavazzák, úgyhogy még van egy napjuk ezen elgondolkodni. Tisztelt Miniszter Úr! Ön azt mondja, hogy 806 cégnek mondjunk köszönetet 143 ezer munkahely megmentéséért, de azt ne várja el tőlünk, hogy Mészáros Lőrincnek is megköszönjük, hogy 850 embert kirúgott egyik napról a másikra, majd önök ezt a tettét 18 milliárd forinttal jutalmazták! Mit szól ez a 806 cég ahhoz, hogy Mészáros Lőrinccel ilyen kegyesen bántak? Itt szóba kerültek az európai uniós pénzek, 2500 milliárd forintról beszélünk. Mi azt javasoljuk, hogy ebből a lakhatási válság kezelésére épüljenek bérlakások. Azt javasoljuk, hogy végre álljanak neki az épületfelújítási, épületszigetelési programnak. Rengeteg haszna van, ott van 1,2 millió Kádár-kocka vidéken, és ott van 1,4 millió társasházi lakás, amelyet fel lehetne újítani, erre most nem is saját pénzt, hanem az európai uniós forrásokat is fel lehetne használni, és nagyon-nagyon komoly, társadalmilag hasznos és gazdaságilag is hasznos tevékenységet lehet végezni. Köszönöm szépen.
Most Tordai Bencének adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Nem igazán értem, hogy miért Szijjártó Péter tartja ezt a tájékoztatót, miért nem méltóztatik Orbán Viktor bejönni, hiszen amit elmondott, az nem a külügyminiszter feladatkörébe tartozott, hanem a miniszterelnöknek a feladatkörébe. Megszoktuk már azt, de attól még nem fogadjuk el, hogy Orbán Viktor nem tiszteli meg a magyar Országgyűlést és nem tiszteli meg a magyar embereket azzal, hogy személyesen számol be a járvány elleni védekezés legfontosabb mozzanatairól, különösen, amikor állítólag egy korszakhatárhoz érkeztünk. Úgyhogy engedjék meg, hogy elsősorban azzal foglalkozzak, ami Szijjártó Péter kompetenciája, illetve amiről beszélnie kellett volna, de amiről érthető módon nem beszélt. Először is, miniszter úr, egy kis szerénységet talán érdemes volna tanúsítani. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiból.]] Értem, hogy megpróbálnak felépíteni egy brandet. A Kína-Magyarország-légihíd jól hangzik ugyan, de ha összehasonlítjuk azzal a légihíddal, amit Berlin ellátására építettek, hát, akkor eléggé nevetséges az önök teljesítménye. A berlini légihíd idején hárompercenként szállt le egy repülő, megrakva különböző, életfontosságú rakománnyal, Magyarországon pedig naponta a legsűrűbb időszakban, naponta három repülő szállt le. Úgyhogy talán ezt a légihíd nevű túlzást engedje el, mert kezd komikussá válni! Arról nem beszélve, hogy sok tízszeresen, sok százszorosan biztosítják már túl magukat a különböző védőeszközök tekintetében. Nem tudunk másra gondolni, mint hogy valamely Fidesz-közeli potentátnak nagyon masszív, busás hasznot hajt ez a biznisz, különben nem folytatnák már akkor is, amikor semmi szükség sincs rá. De beszéljünk egy kicsit arról, amiről be kellett volna itt számolnia az Országgyűlésnek, hogy hová utazik Orbán Viktor az ön szervezésében. Ugye, Belaruszt látogatta meg, Fehéroroszországot, Európa utolsó diktatúráját. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiból. Balla György közbeszól.]] Tulajdonképpen érthető, hiszen azt mondta Belarusz diktátora, aki egyébként egy büszke diktátor erre még visszatérek , hogy Magyarország mindenki másnál jobban megért bennünket, Orbán Viktor pedig ezt a bókot azzal viszonozta, hogy a két nép és a két ország sokkal közelebb van egymáshoz, mint azt gondolni szoktuk. Hát, mi is ettől tartunk, hogy legalábbis Orbán Viktor fejében, illetve az általa vágyott jövőben sokkal közelebb áll Magyarország Európa utolsó diktatúrájához, mint az Európai Unió tagállamaihoz. És látjuk, hogy azt is értik, hogy hogyan lehet barátkozni, mivel lehet kedveskedni másoknak. És én zöldbaloldaliként egyébként [[Felzúdulás, derültség a kormánypártok soraiból.]] támogatom a nemzetközi fejlesztéseket, bizony, tehát, ha mondjuk, a harmadik világban építenének a harmadik világban építenének, mondjuk, gyermekkórházat, és arra költenének... [[Balla György közbeszól.]] Ne óbégasson be, fideszes képviselőtársam! Köszönöm. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Vegyél vissza!]] Szóval, ha gyermekkórházakat építenek Afrikában, azt én nagy örömmel támogatom. De amikor azt olvasom, hogy Orbán Viktor 165 millió forintot csoportosít át arra, hogy a Mogiljevben található Uszpenszkij Szűz Mária és Szent Sztaniszláv-székesegyház rekonstrukcióját elvégezzék magyar pénzből, hát, akkor szerintem ez nem találkozik sem a jóérzésű és felelős politikusok döntéseivel, sem a magyar emberek elvárásaival. De menjünk tovább! Tényleg egy olyan országba látogat, és ott építgeti a barátságot, ahol az ország vezetője azt mondja büszkén, hogy ő inkább diktátor, mint hogy meleg lenne. Ugye, ez azt jelenti, hogy ő büszkén diktátor, de közben egyébként az állami politika rangjára emeli a homofóbiát, amire itt is van tendencia. És hát nézzük meg, hogy mit tanulnak egymástól! Például azt, hogy katonai parádékat rendezzenek a járvány idején, vagy azt, hogy nálunk az augusztus 20-ai tűzijátékra több pénzt költsenek el, mint a Lánchíd felújítására. Ugye, utóbbira 6 milliárdot szán a kormány, az augusztus 20-ai ünneplésre, a tűzijátékra meg 6,5 milliárdot. Ez szerintem azért jól mutatja az értékrendet, meg azt, hogy miben hisznek, amikor a népszerűséget hajhásszák. Ha lenne egy ajánlatom, amit megfogadna külügyminiszter úr, az az volna, hogy inkább Spanyolországba látogasson, ahol éppen mától lehet igényelni az alapjövedelmet. Ez egy kicsit fontosabb fejlemény, mint a minszki katonai parádé. Spanyolországban bevezettek egy közel 500 eurós alapjövedelmet, ami majdnem 2,5 millió embernek nyújt azonnali anyagi támogatást, Magyarországon több mint ötmillió ember van, akinek a havi jövedelme nem éri el a százezer forintot, és ezért mondja azt a Párbeszéd, hogy vezessük be itt is az alapjövedelmet, ez hétmillió embernek jelente anyagi előrelépést. Benne van a költségvetésben ennek a lehetősége. Érdemes lenne a spanyoloktól tanulni, nem pedig Európa utolsó diktátorától. Köszönöm szépen.
Felhívom kormánypárti képviselőtársaim figyelmét arra, hogy önöket semmi sem mentesíti az alól, hogy méltósággal tűrjék a megpróbáltatásokat. [[Z. Kárpát Dániel: Ez aztán elegáns ülésvezetés!]] Ha szabad kérnem, a jövőben így tegyenek! Kocsis Máté következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Majdnem visszamondtam a napirend előtti felszólalási igényemet, annyira megdöbbentett Tordai képviselő úr néhány mondata: mi az, hogy Fehéroroszország az utolsó európai diktatúra?! Hát, én eddig azt hittem, hogy azok mi vagyunk, képviselő úr. [[Derültség.]] Hónapok óta azt szajkózzák, hogy az, ahol önök élnek, az egy diktatúra. Ehhez képest, amilyen megdöbbentő, legalább olyan megnyugtató, hogy már ön sem tudja, hogy mit beszél. Kérdés, hogy nem fogjáke ezért megfeddni. De, miniszter úr, csak hogy ott folytassam, ahol abbahagyta, nyilván idő hiányában nem volt módja arra, hogy kifejtse, viszont az alkalom tökéletes arra, hogy megemlékezzünk róla, hogy ugyanez a baloldal volt az, amelyik még a négyötödös szavazásnál azt sem támogatta, hogy meghosszabbíthassuk a veszélyhelyzetet. [[13.50]] Ha már feltették a kérdést, Tóth képviselőtársam is és Arató képviselőtársam is, akik szintén végigülték ezeket az egyeztetéseket, magam képviseltem a kormánypárti frakciót ezeken, úgyhogy tisztán emlékszem rá, ott is elmondtuk önöknek, hogy az akkori járványügyi szakemberek által megfogalmazott tudás szerint nem mondható meg, hogy 60, 90, 120 vagy 150 napig tarthat a járvány, vagy érdemes ezt a helyzetet elrendelni. Azt mondtuk, hogy amint nem lesz indokolt, és amint a járványhelyzetnek vége van, eltöröljük ez így is történt , minden más esetben olyan kockázatot vállalt volna az ország, olyan egészségügyi kockázatot, amely ellentétes esetben vagy egy rosszabbul sikerült járványhelyzet esetén felelősért kiáltott volna. Ez volt a helyes és felelős magatartás. De hogy folytassam a miniszter úr által megkezdetteket, kivonták a baloldali önkormányzatok magukat a szolidaritás fogalma alól. 34 milliárd forinttal kellett az önkormányzati szektornak hozzájárulnia egy 2400 milliárd forintos járványkezelő alaphoz, amelynek egyébként ez mindösszesen alig 1,5 százaléka, kevesebb, mint amit a multik és a pénzügyi szektor tett be hozzájárulásként, és természetesen jóval kevesebb, mint amit a kormány a saját büdzséjéből csoportosított át. Arról is érdemes megemlékezni, hogy kivonták magukat a védekezésből. Arató képviselő úr, önnek felhívom a figyelmét azokra az idézetekre, amelyeknek, kötve hiszem, hogy mindegyike nyelvbotlás lett volna. Például ön azt mondta, hogy „sajnos az alacsony halálozás számában sem állunk olyan rosszul”, Vágó párttársa azt mondta, hogy „kevesebb teszt, kevesebb nyugdíjas, ügyes megoldás”. Önöknél lehet, hogy ez az ügyesség fokmérője, nálunk éppen az emberek egészségének a megőrzése volt az. Szabó Timea odáig merészkedett, hogy „az egész világon Magyarországon halnak meg a legeslegtöbben”, Hadházy Ákos pedig polgári engedetlenségre szólította föl a magyarokat. Hazudtak a kórházakról, a védőfelszerelésekről, de még jutott idejük a határon túli magyarok gyalázásra is. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Úgy van!]] Mindemellett megtámadták a családokat, az álláskeresők támogatásait, az érettségit, és megalázták és meggyalázták azokat, akik a védekezésben részt vettek, különös tekintettel Müller Cecíliára, akit még hitében is gyaláztak a saját propagandasajtójukban. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Szégyen!]] Ideillik, ebbe a sorba illik az a baloldali kamuvideó, amelynek a rendezője, a producere most éppen távol tartózkodik, de gyönyörűen koronázza meg ezt a folyamatot, és semmilyen meglepetés nincs abban, hogy a következmények ezúttal is elmaradnak. Éppen ezért, miniszter úr, én eggyel tovább mennék, ne adjuk ezt ilyen könnyen, kérjenek csak szépen bocsánatot a baloldali képviselők azért, amit tettek az egész járványhelyzet alatt, és amit azóta is tettek. Ideidézve még azt is, hogy amikor módjuk volt rá… [[Tordai Bence a fejét ingatva közbeszól.]] Ne hümmögjön, Tordai képviselő úr, mert ön volt a leghangosabb, amikor az érettségi eltörlésén munkálkodtak, és megpróbálták a magyar oktatási rendszert is romokba dönteni! Tehát mindaz a tevékenység, ami önökhöz kötődik, mindaz a tevékenység, ami a parlamenti baloldalhoz kötődik a járványhelyzet kapcsán, az egy dolgot mutatott meg, hogy a bajban sem lehet a magyar baloldalra számítani. Még egy dolgot szeretnék önöknek elmondani, ha már az ellenzékkel folytatott egyezkedésekről szót ejtettek képviselőtársaim. Ragaszkodtak hozzá, és be is került a koronavírus elleni törvénybe a szükségesség és arányosság kérdése. Kérdés az, hogy ahol önök kormányoznak, például a VII. kerületben, mennyire volt szükséges és arányos a járványhelyzet mögé bújva Czeglédy Csabával egy 40 millió forintos szerződést kötni, vagy mondjuk, Komáromi Zoltánnal mennyire volt indokolt szerződést kötni, mennyire volt szükséges és arányos, és mennyire illeszkedett a védekezésbe, vagy mondjuk, Óbudán megemelni az albérleti díjakat, mennyire volt szükséges, arányos és összeegyeztethető a járvány elleni védekezéssel. Éppen ezért önöknek tényleg nincs más választásuk, mint az, hogy bocsánatot kérjenek [[Zaj a kormánypártok soraiban. Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ha pedig a választókra bízzuk, akkor a Szocialista Párt lassan leküzdi magát szövetségese, a Párbeszéd támogatottsági szintjére is. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A válaszok végére értünk, és viszonválaszra megadom a szót miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, akkor maradnék a tényeknél. Először is, önök azt híresztelték a koronavírus-törvény megszavazása után, hogy mi örökre fenn fogjuk tartani a rendkívüli jogrendet, majd 120 napos határidőt javasoltak. Mi kevesebb, mint 90 napon belül beterjesztettük azt a törvényt, és szavazhatunk róla, amely alapján vissza lehet vonni a rendkívüli jogrendet egy.Kettő: amikor a szocialisták az 53. heti nyugdíjról, vagyis a 13. havi nyugdíj visszaépítéséről beszélnek, és azt kritizálják, akkor jusson eszünkbe az, hogy ők voltak azok, akik elvonták, elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat. Amikor Arató Gergely képviselőtársam azt mondja, hogy csak nagy multinacionális cégeknek adunk támogatást, akkor egész egyszerűen hazudik, és súlyos támadást indít [[Zaj.]] súlyos támadást indít a kis magyar cégek ellen: Orha Művek, Nyíregyháza, 30 fő; Indupro, Páty, 48 fő; Gémtech, Napkor, 71 fő; Motor-Classic Zrt., Tatabánya 76 fő; Pata József Gépipari Kft., Fajsz, 107 fő, és még hosszasan sorolhatnám. Ha ez nem elég, tisztelt képviselőtársam, ön most súlyosan megrágalmazta Kóka Jánost, egykori minisztertársát, akinek cége az 1. számú pályázatot nyújtotta be, az 1. sorszámút nyújtotta be erre a pályázati lehetőségre, ön súlyos támadást indított Leisztinger Tamással szemben is, aki szintén komoly állami támogatásokat kapott ahhoz, hogy beruházásokat hajtson végre. [[Zaj a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar külpolitikának valóban az a célja, hogy barátokat gyűjtsön, szövetségeket, együttműködő partnereket gyűjtsön a világ minden pontján. Nyilván Gyurcsány Ferenc is így volt ezzel, amikor a saját villájába invitálta az Oroszországi Föderáció elnökét, Vlagyimir Putyint, emlékezzünk rá mindannyian. És, tisztelt képviselő úr, amikor ön arról beszél, hogy milyen nagy probléma, hogy Belaruszba látogat a miniszterelnök, tudja, hogy ki látogatott idén még Belaruszba rajta kívül? Mike Pompeo, az Amerikai Egyesült Államok külügyminisztere, valamint Lettország miniszterelnöke, még egy európai uniós tagország. Ráadásul Belarusz tagja az Európai Unió Keleti Partnerség politikájának, egy szervezet, egy európai uniós program tagja. Tehát lehet, hogy önök szerint ellenségeket kellene gyűjteni, lehet, hogy önök szerint fel kéne adni a keleti nyitás politikáját, és lehet, hogy… [[Tordai Bence közbeszól.]] A berlini légihíddal nem akarunk versenyezni, nem is akartunk, tehát nem volt ilyen ambíciónk, és azt gondolom, hogy ne frusztráljuk magunkat olyan dolgokkal, amire nincsen ambíciónk egyáltalán. De a lényeg az, hogy ha nem folytattunk volna olyan külpolitikát kiegyensúlyozottan, mint folytattunk, akkor lehet, hogy a védekezéshez, az egészségügyi védekezéshez szükséges eszközök nem érkeztek volna meg időben és kellő számban Magyarországra. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor arról beszélünk, hogy a határon túli magyarokat meg kell védeni, nem pontosan értem a néppárti Jobbik felszólalóját, hogy miért védi ilyen hevesen azt az álláspontot, mely szerint soha nem támadták a határon túli gazdaságfejlesztési programokat. Csak nem valamifajta háborgó lelkiismeretről beszélünk itt?! 2016 óta 2016 óta! 55 149 határon túli magyar gazdálkodót, kis- és közepes vállalkozást támogattunk. A határon túli magyarok lakta területeken 236 milliárd forintnyi beruházás jött létre annak érdekében, hogy a határon túli magyar nemzeti közösségek megerősödjenek, hidat jelentsenek az anyaország és a lakóhelyükként szolgáló ország között, hogy meg tudjanak maradni ott helyben, és ott helyben még erősödni is tudjanak. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem nagyon hallottunk pozitív és támogató hangokat ebben a kérdésben, ellentétben az LMP frakcióvezetőjével, aki támogatja a kormánynak azt az elkötelezettségét, hogy a kárpátaljai magyarok oktatáshoz fűződő jogait megvédjük. Tisztelt frakcióvezető úr, arról tudom biztosítani önt, a pártját, az egész magyar Országgyűlést és minden magyar embert, hogy minden határon túl élő magyar jogainak a megvédése tekintetében elmegyünk a végsőkig, ameddig elmehetünk a diplomáciai csatornákon természetesen, így a NATO-Ukrajna magas, miniszteri szintű találkozók és bizottsági ülések sem jöhetnek létre mindaddig, amíg a kárpátaljai magyarok vissza nem kapják azokat a jogokat, amelyek az anyanyelvi oktatáshoz fűződnek. És igen, a Szlovák Köztársaság miniszterelnökének látogatása is komoly reményekkel kecsegtet. Mi a szomszédos országokkal mindig olyan politikát folytattunk, hogy építsünk közös sikertörténeteket, amely közös sikertörténetek kellő alapot biztosítanak ahhoz, hogy mégoly nehéz kérdéseket is, amelyeket volt szíves itt megemlíteni, úgy tudjunk megnyitni, hogy a megállapodásnak és a lezárásnak legalább a reménye legyen ott. Tisztelt Képviselőtársaim! A tények tehát önmagukért beszélnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] önök diktatúraépítéssel riogattak, 120 napot követeltek, kevesebb mint 90 napot kaptak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! Most a képviselőcsoportok által előre bejelentett napirend előtti hozzászólásokra térünk át. Elsőként a Párbeszéd képviselőjének, Burány Sándornak adom meg a szót. Parancsoljon! [[14.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Az elmúlt napokban olyan hihetetlen mennyiségű információ zúdult ránk, hogy magam is kénytelen vagyok jegyzetekből beszélni.Először is itt vannak a vidéki nyaralók. Képviselőtársaim bizonyára nem tudják, mi a dolguk, ha netán újra elmennek ezekbe a nyaralókba, mit kell tenni a téliesített nyaralók tavaszi, nyári megnyitása idején. Nos, szerencsére ezt a tudást megkaptuk az operatív törzstől. Most, ha bárki elmegy a nyaralójába, akkor az egyik első dolog, amivel kezdenie kell, ha hiszik, ha nem, az a víztelenítés utáni feltöltés. Meg kell gondosan nézni ezt követően, hogy vane szivárgás, urambocsá’, csőtörés, és el ne felejtsék a vízkőtelenítést. Ez nagyon-nagyon fontos, higgyék el nekem. Ezt követően pedig két-háromperces vízfolyatásra van szükség, de nagyon ügyeljenek arra, hogy az így kifolyt vizet lehetőleg csak locsolásra használják, főzésre, ivásra semmiképpen. Oké, ezzel megvolnánk, na, de mi a helyzet akkor, ha nem víztelenítették ősszel a nyaralókat? A válasz erre is készen áll, az operatív törzs egyből vágta, hogy mi a teendő: ha feltöltve maradt a rendszer, akkor a vizet, bizony, meg kell melegíteni. A víz cseréje is nagyon fontos, a víz cseréjét követően újból fel kell melegíteni a vizet, és újbóli folyatásra van szükség. Amikor a vízzel végeztünk, nehogy azt higgyük, hogy nyugodtan hátradőlhetünk, mert itt van a por. Bizony, a por. Erre az operatív törzs nedves tisztítást ajánl, ami egy nagyon fontos információ, és azt is hozzáteszi, hogy ne felejtsük el közben az ablakokat kitárni. De nagyon vigyázzunk közben, nehogy kereszthuzatot csináljunk, mert az bizony a port felkavarja, és az még károkat okozhat. És így tovább, és így tovább; különböző életvezetési tanácsokból megtudtuk, hogy mindazoknak, akiknek van nyaralója, mi a dolguk, ha újra elmennek hosszú hónapok után. Volt egy pici hiányérzetem, hogy a szállodákról az operatív törzs miért nem beszélt, hogy az újranyitás után mi a teendőjük, de aztán rájöttem, hogy ennek egészen egyszerű oka van: tekintettel arra, hogy a szállodák többsége Fidesz-közeli tulajdonban van, igazán nincs szükségük az operatív törzs életvezetési tanácsaira, igazából ezt baráti, családi körben egymás között is megbeszélhetik, tudjuk, kinél. Nos, miután ezekkel a fontos információkkal beteltünk, lenne egy fontos szakmai kérdés. Ez a fontos szakmai kérdés pedig így hangzik, csak erre az operatív törzs nem válaszolt még a ma délelőtti ülésen sem: mi az oka annak, hogy a 65 év felettiek és a 65 év alattiak együtt, kéz a kézben mehetnek uszodákba, együtt, kéz a kézben mehetnek étterembe, együtt mehetnek barkácsboltokba, de nem mehetnek együtt, mondjuk, férj és feleség, ha egyik 65 évnél idősebb, a másik pedig fiatalabb, élelmiszerboltba vagy patikába. Az operatív törzs elárulhatta volna igazán, hogy mi az a tudományos kutatásra alapozott sejtés, tudományos sejtés, netán hipotézis, urambocsá’ bizonyosság, ami kérlelhetetlenül kimutathatja, hogy ezek a fránya, átkozott koronavírusok miért tesznek különbséget, miért hagyják őket közömbösen a különböző éttermekben még feldolgozás előtt álló nyers élelmiszerek, és miért rohanják meg azonnal a hentesboltokat, miért rohanják meg azonnal az élelmiszerboltokat, miért rohanják meg azonnal, mondjuk, a sarki fűszeres boltjait. Most ezekre a kérdésekre nem kaptunk választ, pedig itt van egy fontos különbségtétel, és ne mondják, hogy nem fontos a 65 éven felüliek védelme. Én magam is önkéntesként dolgozván vittem 65 éven felüli honfitársamnak élelmiszert, hogy ne kelljen neki boltba mennie. Ha a 65 év felettiek védelme fontos, akkor ez miért nem fontos az éttermekben, vagy miért csak az élelmiszerboltokban és a patikákban fontos? Erre kellene egy megnyugtató választ adni a számos, nyaralókra vonatkozó fontos és nélkülözhetetlen információ mellett, de erre vonatkozó elemzéseket nem láttunk. Azt sejtetni engedték, hogy a szerdai kormányülés majd foglalkozik vele. De mégis, államtitkár urak, valaki önök közül elmondhatná, hogy milyen tudományos kutatás alapján fognak dönteni? Várom válaszukat.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnek egyértelművé tenni, hogy az operatív törzs munkáját az emberi élet védelme határozza meg. Azt is engedje meg, hogy a rendkívül cinikus és ironikus felvetéseire ne reagáljak, mert egész egyszerűen méltatlan. Az operatív törzs munkáját az a tény határozza meg és az jellemzi, hogy a járvány Magyarországon lecsillapodott. Belgiumban százezer főre vetítve 84-en haltak meg, az Egyesült Királyságban 63-an. Bezzeg Spanyolországban, ahova önök szerint el kellene nekünk menni, 59-en, Magyarországon pedig 6-an. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: A szlovákoknál 10-en!]] Ez az a szám, amely az operatív törzs tevékenységét meghatározza. Miközben önök sértegetik őket személyes támadásokkal, hazugságokkal, lejárató videókkal, ők az elmúlt hónapokban az országot védték. Méltatlan, amit csinálnak. De ez még egy ok arra, hogy egyértelmű és hangos köszönetet mondjunk nekik. Köszönjük. Amit még szeretnék önnek elmondani, mert ne gondolják, hogy nem fogjuk felhozni itt, a tisztelt Házban, az az, hogy a múlt héten eljutottunk oda, hogy mindenki jobban járna akkor, ha a baloldali pártokat rá lehetne kötni egy hazugságvizsgáló készülékre. [[Dr. Gyüre Csaba: Óh, hát még, ha titeket!]] Akkor nem fordulnának elő olyan esetek, mint a múlt heti. Pár nappal ezelőtt egy baloldali képviselő közzétett egy hatásvadász videót, amelyben egy mentőstisztnek mondott asszony kijelentette, hogy az általa ápolt tíz betegből kilenc meghalt. Tragikus állítás, de amennyire tragikus, épp annyira hazug is volt. Egy kamuvideót készítettek. A nő először azt állította, hogy mentőstiszt, de kiderült, hogy az Országos Mentőszolgálatnál nincs ilyen munkatárs, nem is volt. Majd megneveztek egy magán mentőszolgálatot. Kiderült, hogy ott sem dolgozott. Azt is állította, hogy Regensburgban végzett, de arra már nem emlékszik, hogy mi az iskola neve. Nem emlékszik rá. Az a helyzet, hogy utoljára valamelyik Columbo-epizódban láttunk hazugságvárat ilyen gyorsan összeomlani, és ebben az esetben már arra sincs szükség, hogy a nyomozó az ajtóból visszaforduljon, és még egyet kérdezzen, mert mindent tudunk, és minden hazugsággal lebuktak. A videót egy idő után eltüntették, azzal magyarázva az egészet, hogy az Országos Mentőszolgálat érzékeny. Érzékeny az Országos Mentőszolgálat. A videót jegyző Korózs Lajos arra a kérdésre, hogy miért a mentőszolgálat elé álltak, annyit mondott, hogy ő nem is operatőr, ő nem operatőr, és egyébként nem nyomozgattak, így mondta, nem nyomozgattak az állítólagos mentőstiszt után. Ez egy vicc [[Tordai Bence: Kérdés! Mi a válasz a kérdésre?]] , önök madárnak néznek mindenkit. Azért hozom ezt ide, mert ez a kamuvideó tökéletesen bemutatja a baloldali pártok elmúlt hónapokban mutatott politikáját, rengeteg ilyen eset volt, azért hozom ide. Volt képviselő, aki azt állította a német köztelevíziónak, hogy az orvosok nem kapnak védőfelszerelést, úgyhogy az érintett egészségügyi intézmény vezetőjének kellett cáfolnia. Egy dezertált jobbikos képviselő látogatói védőfelszereléssel hergelte a közvéleményt, úgy, hogy ő is nagyon jól tudhatta, hogy az orvosok nem ilyet hordanak. A Gyurcsány-párt sem cifrázta túl, egy videóban pőrén és egyszerűen azt állította, hogy nincs lélegeztetőgép. És hogy miért az önöknek adott válaszban hozom fel ezeket? Azért, mert az önök pártja is élen járt az álhírkampányban. Itt, az Országgyűlésben is hivatkoztak a kamuvideóban szereplő állítólagos mentőtisztre, sőt a Népjóléti bizottságban is megtették. De ez nem minden. Önök hazudtak a halálozási adatokkal kapcsolatban is. Azt állították itt, ahol most ülnek, hogy Magyarországon a legrosszabbak a halálozási adatok az egész világon. [[Tordai Bence közbeszól.]] Az már csak hab az álhírek tortáján, hogy azt is mondták, hogy nincs napirenden az ápolói béremelés, mindezt úgy, hogy idén 500 ezer forintos pluszpénzt kapnak az ápolók, és 2022-vel bezárólag 2018-hoz képest 72, azaz 72 százalékos béremelést kapnak. Szóval, úgy látszik, hogy a baloldalnak semmi sem drága, ha a hatalmi érdekekről van szó, akkor a valóságot simán beáldozzák, a morális határokat pedig gond nélkül átlépik. A magyarok ebből majd levonják a megfelelő tanulságot. Ha pedig legközelebb felszólalnak önök, azt gondolom, akkor járunk el helyesen, ha az egészből gyököt vonunk, de igazából akkor járunk el helyesen, ha az egészet eleve hamisnak tekintjük. Nem tudom egyébként, hogy a baloldali pártok szeretnéneke egy kabalafigurát a nagy baloldali összefogáshoz, de ha igen, szerintem van helyes választás: nyugodtan mintázhatják Pinokkióról. Ez az én javaslatom. Az operatív törzs mindenkori lépéseit [[Dr. Vadai Ágnes tapsol.]] pedig az emberi élet és az idősek védelme határozza meg. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.10]]
Tordai Bence képviselő úrnak felhívom a figyelmét, hogy ha úgy érzi, hogy képviselőtársa nem interpretálja az ön frakciójának a véleményét kellőképpen, akkor legközelebb önmaga kérjen szót, és akkor önnek adom meg a szót, addig pedig legyen szíves csöndben végighallgatni a többieket. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon nehéz úgy parlamenti vitát folytatni, hogy ha öt perc áll rendelkezésre, és meg sem próbál, meg sem kísérel egyetlenegy kérdésre válaszolni. [[Dömötör Csaba: Hazugságokra nem!]] Nagyon nehéz. [[Burány Sándor: Így, így!]] Nagyon nehéz. Értem én, hogy nagyon kevés a házszabály szerint nagyon kevés idő áll rendelkezésre, de ön most az iménti válaszában bebizonyította, hogy egyáltalán nem ez a szándékuk, nem kívánnak érdemi vitát folytatni. Egy előre megírt, nem tudom, propagandaszöveget kíván [[Moraj a Fidesz soraiból.]] a rendelkezésre álló öt perc alatt elmondani. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Nem a mi számunkra kell elsősorban válaszolni, hanem a magyar emberek számára, akik még követik az Országgyűlés ülését.No, de átkanyarodva arra a rendkívül fontos kérdéskörre, amiről szeretnék beszélni napirend előtti felszólalásomban, ez arról szól, amiről egyébként a napirend előtti vita is részben szólt, és Szijjártó miniszter úr és egyébként a szavak szintjén nagyon sok kormánypárti szereplő, kormányzati szereplő, akár miniszter elismeri, hogy ebben a helyzetben értelmezni kell ezt a helyzetet, és nem mehetünk úgy tovább, ahogy a járvány előtti időszakban. Tehát egy alapvető szemléletváltásra van szükség a gazdaságpolitikában. Az elmúlt időszakban… [[Dr. Orbán Balázs: Azon az oldalon!]] Igen, igen, ezen az oldalon is, nyilván, tisztelt államtitkár úr. De én azt gondolom, hogy ha megnézzük, hogy önök mit terjesztettek az Országgyűlés elé a költségvetésben, megnézzük a költségvetés számait, akkor láthatjuk, hogy önök nemcsak ezzel a helyzettel nem néztek szembe, nemcsak ezzel a tapasztalattal nem törődnek, amit most láthatunk itt a világgazdasági válság kibontakozásakor, de az elmúlt tíz év rendszerproblémáit sem kívánják elfogadni, és nem próbálják meg, hogy ezeket valamilyen módon kezeljék. Ennek nagyon súlyos következményei lesznek. Ha megnézzük a költségvetés számait, a vitában az is kiderül egyébként, hogy néha önök sem tudják, mi van a számok mögött, és nem tudom, talán Tállai államtitkár úr fog nekem válaszolni, én arra szeretném őt megkérni, hogy ha egyetlenegy kérdésre válaszol, akkor az az a kérdés legyen, hogy ha önök idén 80 milliárdot, jövőre pedig 123 milliárd forintot elköltenek a Budapest-Belgrád vasútvonali projektre, ez pontosan hány munkahelyet fog teremteni Magyarországon. Azt tudjuk, hogy ebből az összegből különböző számításaik szerint 175 ezer új munkahelyet lehetne teremteni. Pontosan mi lesz emögött a megtérülés? No, de ha megnézzük, és így az elmúlt hét tapasztalatait, az elmúlt heti vita tapasztalatait alapul vesszük, akkor vannak olyan rendszerproblémák, amelyeket önök sem tudnak tagadni, legalábbis a vitában kiderült, hogy nem tagadják, és elfogadják, hogy ezek létező, nagyon komoly kihívások. Ha megnézzük a költségvetés számait, illetve azok mögé nézünk, akkor láthatjuk, hogy rövid távon az önök által beterjesztett költségvetésnek milyen hatásai lesznek. Rövid táv alatt, mondjuk, érthetünk öt évet is. Nézzük néhány rendszerproblémának és alapvetően a vidék szempontjainak megfelelően, hogy milyen hatása lesz annak, ha önök ezt a politikát folytatják, tehát milyen irányba megyünk, milyen jövőképet szánnak Magyarországnak és elsősorban a magyar vidéknek, ha megnézzük a költségvetés számait. Teljesen világos, hogy a jelenleginél is nagyobbak lesznek a bérkülönbségek. Jelenleg négy, az európai uniós csatlakozás óta folyamatosan négy régiónk van az Unió húsz legszegényebb térsége között. Ilyen politikával esély sem lesz arra, hogy ezen a helyzeten változtassunk. Sajnos kimondhatjuk azt, hogy az eddigi tendenciák alapján a vidéki nagyvárosaink népessége tovább fog csökkenni, így a számokat alapul véve körülbelül az önök politikájának megfelelően arra számíthatunk, hogy sajnos 5 százalékkal fognak csökkenni a vidéki nagyvárosok lakosságszám tekintetében. Teljesen világos, hogy el fognak maradni beruházások, hiszen az önök különleges gazdasági övezetek kialakítására vonatkozó javaslatai ellenérdekeltté teszik vagy legalábbis nem teszik érdekeltté az önkormányzatokat, hogy befektessenek, és ilyen jellegű befektetésösztönző tevékenységet folytassanak. Sajnos, az önök vidékromboló politikája miatt újabb falvak fognak elnéptelenedni egyrészt a kényszerű elvándorlás és a rossz demográfiai mutatók miatt, a továbbiakban pedig az egyre rosszabb infrastrukturális körülmények és a legfontosabb közszolgáltatásokhoz való hozzáférés egyre nehezebb helyzete miatt. Jól látható, hogy az önök politikája alapján csődbe fognak jutni a vízszolgáltató cégek. Én örültem egyébként, hogy Szijjártó miniszter úr a napirend előtti felszólalásában külön megköszönte azoknak a munkáját, akik a közszolgáltatások fenntartásáért dolgoztak, de itt az a helyzet, hogy persze, meg kell köszönni ezt az áldozatos munkát, de nemcsak megköszönni kéne, hanem rendezni kéne a béreket ezekben az ágazatokban, és meg kell teremteni, hogy egyáltalán fenn lehessen tartani ezeket a közszolgáltatásokat. A helyzet az és ez egyébként az elmúlt vitában kiderült, kormánypárti képviselők, Banai államtitkár úr sem tudta cáfolni , hogy nincs megoldás a vízügyi ágazat helyzetére. Tehát jó eséllyel önök csődbe fogják vinni a vízszolgáltató cégeket, és nem tudom, akkor mi lesz a megoldás, hogy talán a katasztrófavédelemre fogják rábízni az ivóvízellátást is. Az biztos, hogy a jelenlegi hatalmas nagy problémakupacon túl újabb százmilliárdokat kell majd olyan javításokra, olyan karbantartásokra költeni, amelyek megspórolhatók lennének a megfelelő karbantartással, amelyeket önök elmulasztanak megtenni, amihez nem biztosítják a forrást. Jól láthatóan a jelenlegi 65 ezer helyett már körülbelül 100 ezer kilométernyi csőhálózat várja majd az azonnali felújítást. A jövő évben sajnos elkövetkezik a helyi, helyközi közösségi közlekedés piacnyitása. Önök erre készültek fel. Ezért valószínűsíthetően csökkenni fog a közösségi közlekedés ellátása, ez ismét óriási csapás lesz a vidéknek. Önök kivonulnak a helyi közösségi közlekedés finanszírozásából. Ennek is beláthatatlan társadalmi, gazdasági és környezeti hatásai lesznek. Arra kérem államtitkár urat, hogy arra a kérdésre válaszoljon, ha ezt megtenné nekem, hogy 200 milliárd forintból önök hány munkahelyet fognak teremteni a Budapest-Belgrád vasútvonal projektje áterőltetésével. Köszönöm a türelmet, elnök úr.
Tállai András államtitkár úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Látva, hogy nem volt elég a 30 órás vita a költségvetésről, a napirend előtti felszólalásokban is folytassuk. Azt gondolom, a vita közöttünk alapvetően onnan indul, hogy teljesen más az értékrendünk, ezáltal a gondolkodásunk a jelenről, nem beszélve a múltról, az elmúlt tíz évről, például gazdaságpolitikai szempontból, és különösen más, ami a jövőt illeti. Az ön felszólalása bírálja a költségvetésnek azon részét, amely forrásokat biztosít jelentősebb beruházásokra. Ezek közül kiemeli a Budapest-Belgrád vasútvonalra költött forrásokat. Nyilvánvalóan tudja, hogy ennek a beruházásnak az előkészítése hosszú-hosszú évek óta folyik, és azt is tudnia kell, hogy ez a beruházás megteremti azt, hogy Magyarország, Budapest legyen lényegében Közép-Európa, kicsit merészebben gondolkodva egész Európa logisztikai központja, logisztikai bázisa. Most ön kiszámolja, hogy mennyi támogatást adunk egy munkahely teremtésére, és azt visszaosztja, és azt kérdezi, hogy ezt a pénzt is miért nem erre fordítjuk. Azért nem erre fordítjuk, mert a munkahelyteremtésre, függetlenül attól, hogy mennyi forrást fordítunk a Budapest-Belgrád vasútvonal megépítésére, az egy jövőt szolgáló fejlesztés és beruházás és koncepció alapján készült, a munkahely védelmét szolgáló és munkahelyet teremtő források pedig a jelen, elsősorban a koronavírus-járvány okozta gazdasági nehézségek, munkahelyek elvesztését szolgálják. A kettő nincsen összefüggésben. A költségvetésnek mivel olyan állapotban van a költségvetés, és nem olyanban, mint 2008-ban volt a válság idején, a költségvetés erős annyi forrása lesz, amennyi forrást kell biztosítani a munkahelyek megvédésére és a munkahelyek teremtésére. Senkinek nem lehet az a gondja, nehézsége, problémája az országban, amikor teljes egészében gazdasági szempontból is újraindul az élet, amikor a megrendelések újra a márciusi százalékon, a márciusi volumenen lesznek, senkinek nem lehet az a problémája, hogy Magyarországon nem jut neki munka, hogy nem tud elhelyezkedni. Ahogy a miniszterelnök úr is mondta, annyi munkahelyet fogunk létrehozni, mint amennyit a koronavírus elvett tőlünk, vagy attól többet, és ebben különbözik a mi gondolkodásunk. Azt gondolom, a koronavírus-járványból, lehet, hogy önöknek ez hihetetlen, az országnak, a magyar gazdaságnak, a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak, a magyar családoknak erősebben kell kijönni, mint ami társadalmi és gazdasági problémát okozott a koronavírus. Magyarul, egy olyan támogatási rendszert dolgozott ki a kormány az ITM vezetésével, vezérletével, amelynek az a célja és az a lényege, hogy olyan forrásokat biztosítsunk, amelyek a vállalkozásokat megerősítik. Ilyen kiemelkedő forrás biztosítása például az is, amit a KKM biztosít, amit az Európai Unió engedélyezett, hogy 800 ezer euróig 50 százalékos támogatási intenzitással a vállalkozások beruházási támogatást kaphatnak. [[14.20]] Elhangzott ma a külgazdasági és külügyminiszter úrtól, hogy erre a pályázatra például több mint 800 cég jelentkezett már, és 170 milliárd forint támogatást tudott adni a kormány, és közel 400 milliárd forintnyi beruházás valósul meg. Ez a gondolkodásbeli különbség. Önök keresik a számokat, keresik, hogy ezt miért, azt miért, miért kell a jövőt fejleszteni. Miért kell vasútvonalat építeni Belgrádig? Azt hiszem, azt gondolom, hogy a költségvetés makroszámai is teljesen helyükön vannak, és azt tükrözik, amit a magyar gazdaság a jövő évben képes lesz az ilyen támogatásokkal, a kormányzat segítségével teljesíteni. Ami pedig a víziközmű-cégeket illeti: nem fogja a kormány cserben hagyni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem fogja megengedni azt, hogy a szolgáltatásaikat ezek a cégek ne tudják teljesíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Vadai Ágnes következik.
Tisztelt Ház! Egy országot foglalkoztat most már az a kérdés, hogy ha már szinte úgy működik minden, mint régen ha kinyitottak a fürdők, ha lehet menni étterembe, ha most már kezet is lehet fogni , akkor mégis miért van szükség a vásárlási sávok fenntartására?Mi értelme van annak, ha a 65 év felettiek és alattiak egyébként sok helyen találkozhatnak, de az élelmiszerboltokban, a drogériákban és a gyógyszertárakban nem? Tudom én, hogy az efféle politikai rendszereknek, mint az önöké, nem túl nagy erőssége a tájékoztatás különösen a pontos tájékoztatás, láttuk ezt a járvány ideje alatt , de azt gondolom, hogy lassan ideje lenne erről őszintén beszélni. Vegyék hát a bátorságot és álljanak ki, és ne arról beszéljenek, hogy majd jön egy albizottság, ami majd összeül, egy másik himi-humi bizottságnak javaslatot tesz, azt majd javaslatot tesz az operatív törzsnek, az meg majd nem tudom én, kinek, és akkor majd egyszer csak eldöntik, hogy mikor szűnik meg az idősáv! Legyenek szívesek, álljanak ki, és mondják meg a magyar polgároknak, hogy egyébként mikor lesz vége a vásárlási korlátozásnak! A felszólalásom címét, amely arról szól, hogy jó lenne úgy vásárolni, mint régen, azonban mégsem ez a nagyon fontos téma ihlette, hanem van egy másik szempont, amely alapján is azt gondolom, hogy jobb lenne úgy vásárolni, mint régen. Tíz éve hallgatjuk a végtelen kormányzati sikerpropagandát arról, hogy a családbarát, nemzeti keresztény kormány hogyan győzte le a migránsbőrbe bújt sorosista gyíkemberek liberális háttérhatalmát. Közben persze egy dologgal nem nagyon szeretnek foglalkozni, és bátorságuk sincs igazán hozzá, ez pedig a tények és a statisztikák. Ezért engedjék meg, hogy én mondjak egypár statisztikát, és hadd legyen a viszonyítási alap a 2008. év, hogy milyen volt akkor vásárolni, és milyen most, és talán majd megértik a felszólalásom folyamán, hogy miért a 2008. évet választottam; de azért annyit megsúgok önöknek, hogy Gyurcsány. 2008 második felében egy liter benzin például átlagban 238 forintba került, ma az önök adóemelése következtében az alacsony világpiaci árak mellett is 344 forint. Egy kiló sertéscomb 1090 forint volt, ma 1610. Egy kiló kenyér 245 forint, ma 363. Egy kiló krumpli 2008-ban 108 forint volt, ma 317 forintba kerül. És mielőtt belekötnének, szeretném jelezni, hogy a Központi Statisztikai Hivatal kimutatásait, hivatalos kimutatásait vetettem össze. És akkor nézzük a forint-euró árfolyamot, ami ha 300 fölé megy, akkor a kormány megbukott, és új választásra van szükség mondta ezt Navracsics Tibor 2009-ben. 2008-ban a jegybank szerint az euró középárfolyama 252 forint volt, ma már annak is örülni kell, ha 350 közelében jár ez az árfolyam, mert nem olyan régen még 370 forint is volt egy euró. A tényekből tehát látszik, hogy az önök kormányzása alatt a pénzünk elértéktelenedett, és minden, de minden sokkal többe kerül, a benzintől az élelmiszereken át a gyógyszerekig. Persze lehet, hogy a Louis Vuitton táska olcsóbb, erről önök tudnak nyilatkozni, mi nem annyira. És akkor hadd mondjak még két számot! [[Németh Szilárd István: Kétmilliós fizetése van a parlamentben.]] 2008-ban a minimálnyugdíj 28 500 forint volt. És tudják, most mennyi? Pontosan 28 500 forint. 2008-ban a családi pótlék egy gyermek után 12 200 forint volt. Tudják, ma, 12 év elteltével mennyi ez? Pontosan ugyanennyi. És azért ennyi, mert Gyurcsány Ferenc kormányzása idején megemelték, önök viszont semmit nem emeltek rajta. [[Németh Szilárd István: Van még egy perced!]] Érdeklődni szeretnék: ez lenne a családbarát nemzeti kormányzás? Ezt tudják?! Önök cserben hagyták az embereket, a családokat, az időseket, és egész egyszerűen nem hajlandók szembenézni tíz év kormányzás után ezekkel a tényekkel. Hogyan létezik az, hogy lényegében korlátlan hatalom birtokában, uniós eurómilliárdokban fürödve önök ilyen gyengén teljesítettek az elmúlt tíz évben a szociális területen is? Persze, azt tudjuk, hogy önök szeretnek hazudni. Azt is tudjuk, hogy önök nagyon jók lejáratásban, mocskolódásban, karaktergyilkosságban. Ezeket mind tudjuk. Csak kormányozni kellene! Mert amikor az a nagyjából ma már több mint 400 ezer magyar állampolgár, aki munkanélkülivé vált, és nem kap egyetlen fillért vagy támogatást sem, egyre dühösebb lesz, és azt kérdezi, hogy miért nem kapnak, akkor nehéz lesz visszamutogatni Mohácsra, és nehéz lesz azt mondani, hogy Gyurcsány, mert mindenki tudja, hogy Orbán. Én javasoltam önöknek már bocsánatkérést. Javasoltam tízparancsolatot. Most azt szeretném önöknek javasolni, hogy foglalkozzanak már mások családjaival is, ne csak a sajátjukkal. És kezeljék végre a válságot, mert ha nem, a válság fogja magukat kezelni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az MSZP és a Párbeszéd padsoraiban.]]
Dömötör Csabának adom meg a szót ismét.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Az egyértelmű a felszólalásából is, hogy önök a válságnak drukkolnak, egyúttal azt érdekes próbálkozásnak tartom, hogy a Gyurcsány-korszakot próbálják meg összehasonlítani a mostanival, mégpedig pozitív értelemben.Hitvitát én önnel nem szeretnék folytatni, úgyhogy inkább nézzük meg, hogy mennyivel költ többet ez a kormány azokra a területekre többek között, amit említett. Kezdjük, mondjuk, a szociális területtel! Itt a növekmény, ha a 2020-as költségvetésből indulok ki, akkor 139 százalékos, tehát több mint dupla annyit költünk önökhöz képest. Most is ezek a tények, tisztelt képviselő asszony. [[Dr. Vadai Ágnes: Ezt már a múlt héten hallottam!]] Kőbe vannak vésve ezek a tények.
Képviselő asszony, legyen szíves csöndben hallgatni az államtitkár urat! [[Dr. Vadai Ágnes: Nem hallom, elnök úr…]] Nem hallja? Azért, mert sokat beszél; azért nem hallja. Parancsoljon! [[Dr. Vadai Ágnes: Nem eléggé! Moraj a DK padsoraiban.]] És hangosan, ráadásul. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
Szóval, több mint kétszer annyit költünk arra a területre, amit ön említett. Ha a nyugellátásokról beszélünk, akkor 42 százalékos a növekedés, és az egészségügynél olyan területről van szó, amit gyakran felhoznak 77 százalékos a növekedés. Ezek a tények. Azt természetesen baloldali hagyománynak tekintem, hogy ezt megpróbálják elvitatni, de ettől még ezek a tények. Ami a másik kérdést illeti: az LMP frakcióvezetője már nem lehet jelen, de szeretném neki is elmondani, hogy hazugságokra nem szeretnénk reagálni. A hazugságokra nem reagálni szeretnénk, hanem elutasítjuk őket. És ami a nyugdíjasok idősávját illeti: abban az egyben egyetérthetünk, hogy érdemes folyamatosan vizsgálni azt, hogy az egyes járványellenes intézkedéseknek milyen a támogatottsága. Azt hozzátenném, hogy az eddig meghozott intézkedések mindegyike egy irányba mutatott, az pedig az emberélet védelme. És ezek az intézkedések eddig beváltották a hozzájuk fűzött reményeket, mert Magyarország a legjobban védekező országok között van. És az, hogy ön már azt követeli, hogy gyorsan térjünk vissza, mielőbb térjünk vissza a régi kerékvágásba, az mégiscsak azt bizonyítja, hogy sikerült elkerülni azt a helyzetet, ami Spanyolországban és Olaszországban kialakult. De mivel a vírus még jelen van, ezért csak óvatosan és szigorú menetrend szerint térhetünk vissza a megszokott életünkhöz. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy más országokban sokkal intenzívebben van jelen a vírus, és fennáll a veszélye annak, hogy második hullámban is visszatér. Önnek is szeretném elmondani, hogy a vásárlási idősáv az idősek védelmét szolgálja, mert ön is nagyon jól tudja, hogy ők a leginkább kiszolgáltatott korosztály, nemcsak Magyarországon, hanem a járvány által sújtott valamennyi országban. Az idősáv meglétéről leghamarabb szerdán hozhat döntést a kormány, de mielőtt ezt megteszi, mindenképpen egyeztet az operatív törzzsel. Abban valószínűleg egyetértés van közöttünk, hogy mielőbb jó lenne visszatérni a régi kerékvágásba, de ettől még az emberéletet védeni kell. Szeretném felhívni a figyelmét arra talán elkerülte a figyelmét , hogy ez a kérdés szerepel a nemzeti konzultációs kérdőíven, rögtön az első kérdésben. Ez egy nem hagyományos kérdés abból a szempontból, hogy több válaszlehetőséget is meg lehet jelölni; tehát azt keressük, abban szeretnénk tisztán látni, hogy melyek a leginkább támogatott intézkedések. Ön erre egyébként megkérdezheti joggal, hogy miért nem a szakembereket kérdezzük ezekben az ügyekben. Azt a kormány már megtette. Tudjuk, hogy a szakemberek mit javasolnak, de éppen ők mondják azt, hogy azok a leginkább hatékony intézkedések a járvány elleni küzdelemben, amelyeknek magas a társadalmi támogatottságuk. És mivel most nyertünk egy kis időt a járvány elleni küzdelemben, most érdemes erről konzultálni. Arra is kíváncsiak vagyunk, hogy mekkora a támogatottsága a kijárási korlátozásnak, a határzárnak, a digitális oktatásnak vagy éppen a rendezvények korlátozásának. [[14.30]] Ami a többi kérdést illeti a konzultációs íven, szerepel rajta a védőfelszerelések ügye, a közös teherviselés [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , tehát a multik és a bankok járuljanake hozzá a védekezés költségeihez. Azt látjuk, hogy önök szerint az önkormányzatoknak nem kell hozzájárulniuk, mi ezt vitatjuk. De az is szerepel a kérdőíven, hogy támogatjáke a magyarok, hogy ingyenes legyen az internet a járvány idején az iskolás gyermeket nevelő családoknak. Ezek nem nyers ideológiai, nem nyers politikai témák, hanem olyan ügyek, amelyek az emberek mindennapjait érintik. Ezért önöket is biztatom arra, hogy szakítsanak az eddigi blokkoló hagyományukkal, és most ne akadályozzák a konzultációt, hanem vegyenek benne részt. Ne arra fordítsák az energiáikat, hogy azért kampányolnak, hogy Magyarország kapjon kevesebb uniós pénzt a következő években, hanem foglaljanak állást ezekben a kérdésekben! Ne tépkedjék a kérdőívet, hanem ragadjanak tollat! De ha nem teszik, igazából első lépésként már azzal is beérjük, ha nem készítenek kamuvideókat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Vadai Ágnes: Én milyen kamuvideót készítettem?! Dömötör Csaba: Hogy nincs lélegeztetőgép! Az volt benne! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Harangozó Tamás következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Két aktuális témával szeretnék foglalkozni, az önkormányzatokkal egymással összefüggésben, és az újjáépítés, a fejlesztés, munkahelyteremtés kérdésével. Aktuális, hiszen a Ház most tárgyalja a jövő évi költségvetést, és aktuális, hiszen ma vált nyilvánossá, hogy az Európai Unió nem elvon forrásokat, mint ahogy a kormány az önkormányzatoktól jelen helyzetben, hanem mintegy 3000 milliárd forintnyi, vissza nem térítendő támogatás fog jövőre hazánkba érkezni, és közel 2500 milliárd forintnyi hitelt is rendelkezésére bocsát Magyarországnak. A miniszterelnök az elmúlt napokban személyesen is azt állította, hogy több pénz fog jutni az önkormányzatoknak. Ez természetesen így egymagában kijelentve nemcsak hogy csúsztatás, hanem effektíve valótlanságot állít. Feszélyezi ez a kérdés önöket is, talán az önök választóit is zavarja nem csoda, ők is ezeken a településeken laknak. De a tény az, tisztelt képviselőtársaim, hogy míg állami támogatásként többet kap jövőre az önkormányzati szféra, a különböző elvonásokkal nettó vesztese lesz a jövő évi költségvetésnek, mégpedig a gépjárműadó teljes összegének elvonása által, ami az idei 50 milliárdról 95 milliárdra emelődik jövőre, a szolidaritási hozzájárulás brutális megemelésével, ami a 43 milliárd forintot 160 milliárdra, azaz a négyszeresére emeli. A különleges gazdasági övezetek is az érintett települési önkormányzatoktól fognak forrást elvenni, a kieső parkolásidíj-bevételeket is ebbe a sorba hozhatjuk. S ne felejtsük el, tisztelt képviselőtársaim, pártállástól függetlenül az önkormányzatok döntő többsége tisztességgel helytállt a védekezésben, és saját erőforrásaival az egészségügyi védekezésben, és akár annak gazdasági hatásaiban is saját költségvetéseiből kiállt a polgárai mellett, akár maszkokat osztott, akár segítséget nyújtott a munkanélkülieknek, akár a helyi gazdaságban, a helyi kis cégeknek segített. Ezeket a forrásokat önök nem visszaadják vagy segítenek az önkormányzatoknak, hanem további megszorításokat hajtanak végre. De lehetne ezt máshogy is, képviselőtársaim. Orbán Viktor miniszterelnök a védekezés során számtalanszor elmondta, hogy Ausztriára példaként, mintaként tekint, talán még a „laboratórium” szó is elhagyta valaki száját, hogy nézzük meg, ott mit csinálnak, és ha jól működik, akkor vegyük át. Miért lett ennek vége, képviselőtársaim? Kurz kancellár, aki szintén egy jobbközép kormány kancellárja [[Dr. Rétvári Bence fölnevet.]] , 1 milliárd euró, azaz 300-350 milliárd forintnyi azonnali támogatást ad, pártállástól függetlenül, minden bajba jutott önkormányzatnak Ausztriában. Lehetne ezt így is kezelni, tisztelt képviselőtársaim. De azt gondoljuk, hogy nemcsak a pillanatnyi összegekről kell beszélni, hanem arról is, hogy az újjáépítésbe hogyan lehetne a helyi közösségeket, az önkormányzatokat bevonni, hiszen rengeteg tudás, tapasztalat és információ ott van jelen. Ezért mi abban hiszünk, hogy a helyi erőforrásokra és partnerségre építő területi fejlődéshez érdemes pénzt és paripát is adni. Két olyan programot ajánlunk a kormány figyelmébe, ami a most megnyíló uniós forrásokkal nemcsak álom, hanem valóság is lehetne, ha önök ezzel egyetértenek. Az első a lakásállomány energiaszigetelése, racionalizálása, ami 40 százalékkal csökkenthetné az igénybe vett energiát. Önök is tudják, ezzel ennyivel csökkenthetné az importkitettségünket, ennyivel csökkenthetné egyébként a károsanyag-kibocsátást, a légszennyezettséget, és nagyon jó hatással lenne az egészségre, nyilván az érintett állampolgárok anyagi helyzetére is. Ezért azt javasoljuk, hogy ’21-ben és ’22-ben 500-500 milliárd forintos programot indítsanak, méghozzá úgy, hogy az önkormányzatokat ebbe tevőlegesen is belevonják, vissza nem térítendő támogatással és kedvezményes hitellel, a támogatást a családi házak, panelházak, téglaépületek és egyéb lakóépületek szigetelésére, nyílászárócseréjére, fűtés- és energiatermelő rendszereinek modernizációjára, napenergiával való ellátására lehetne költeni, ebben az önkormányzatok nagyon sokat segíthetnek. A másik ilyen téma pedig egy szintén óriási állami építési program, méghozzá a bérlakásépítési program. Pontosan tudják, hogy a fiataloknak esélyük nincsen pályát kezdeni, pontosan tudják, hogy most már akár három generáció él egy-egy lakásban, ebben előre kéne lépni. Mi azt javasoljuk, hogy a most megnyíló 3000 milliárdból 1000 milliárd forint értékben 40 ezer új, 60 négyzetméter körüli lakást építsen az állam. Nem javaslunk mást, tisztelt képviselőtársaim, mint hogy hazai cégek hazai termékekkel, hazai munkahelyeket teremtve segítsék az itt élő embereket és a munkahelyek újraindulását. Reméljük, hogy megfogadják. Köszönöm a figyelmüket.
Kontrát Károly államtitkár úré a szó. [[Kontrát Károly hangosítás nélkül kezdi meg felszólalását. Közbeszólás: Nem halljuk! Nincs hang!]] Próbáljuk meg még egyszer, és ha nem jó, akkor egy kézi mikrofont kérnék az államtitkár úrnak. [[Kézi mikrofont helyeznek Kontrát Károly elé.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország ma erős, büszke európai ország, egy olyan ország, amely képes megvédeni a polgárait. Az elmúlt tíz év következetes kormányzásának köszönhetően tudtuk megvédeni a magyar embereket, tudtunk eredményesen fellépni a koronavírus-járvány ellen. Az első csatát a vírussal szemben megnyertük, a járványt megfékeztük. Ehhez az önkormányzatok eltérő módon járultak hozzá. A baloldali önkormányzatoktól sok segítséget nem kaptunk, a szükséges együttműködés is sok helyen elmaradt. Ma a baloldali vezetésű önkormányzatok gyakran csak kifogásokat keresnek, hogy miért nem tudtak cselekedni, miért nem tudtak kiállni a munkavállalóik, dolgozóik, az emberek mellett, miért nem tudtak egyetlen beruházást sem megvalósítani, például miért nem tudják a Lánchíd felújítását elkezdeni. El lehet mondani, hogy a baloldal építeni nem tud, a baloldal csak rombolni tud. Várjuk a Lánchíd felújításának elkezdését, tisztelt képviselőtársaim. A jövő évi költségvetéssel kapcsolatban szeretném elmondani, hogy ön is súlyos valótlanságokat állított a mostani napirend előtti hozzászólásában. Korábban mások is olyanokat mondtak, hogy az önkormányzatok kivéreztetése, elsorvasztása történik, az önkormányzatokat a kormányzat ahelyett, hogy támogatná, megszorítja. Nézzük, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt Országgyűlés a konkrét számokat, azokat a számokat, amelyeket a kormány a 2021-es költségvetésitörvény-javaslatban a tisztelt Ház elé terjesztett, és az elmúlt héten módunk volt 30 órás időkeretben annak megvitatására! Illetve kezdjük azzal, hogy az önkormányzati rendszerben közel 1300 milliárd forintos adósságkonszolidációra került sor, majd 2013-tól a finanszírozási rendszer jelentős átalakulása valósult meg, feladatfinanszírozásra tértünk át a korábbi finanszírozási rendszer helyett. A helyi önkormányzatok központi költségvetési támogatási rendszere a 2021. évben is az önkormányzati feladatellátáshoz igazodó, és azt tudjuk mondani, hogy ez a beterjesztett költségvetésitörvény-javaslat biztosítja azokat a szükséges forrásokat, amelyek az önkormányzatok 2021-es sikeres feladatellátásához biztosítottak. A konkrét számok: a helyi önkormányzatok 2021-ben mintegy 3000 milliárd forinttal gazdálkodhatnak, amelyhez a központi költségvetés 857,8 milliárd forintot biztosít. A 2020-as évi 739 milliárd forintos kiadási főösszeghez képest ez 16 százalékos, konkrétan 118 milliárd forintos emelkedést jelent. Tehát 16 százalékkal kapnak többet az önkormányzatok 2021-ben, tisztelt képviselő úr, mint amennyit kaptak 2020-ban. Azt gondolom, ez a szám is önmagáért beszél. A költségvetés fókuszában a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása, a járványügyi készültség fenntartása áll, de a gazdasági nehézségek ellenére az önkormányzati kötelező feladatok finanszírozására szükséges forrásokat a javaslat biztosítja az egyes önkormányzatoknak, amelyek a saját helyi pozíciók miatt további segítségre szorulnak. A benyújtott törvényjavaslat alapján a kormányzat egy 200 milliárd forintos hitelkeretet biztosít. [[14.40]] Tehát, tisztelt képviselő úr, megvannak azok a biztonsági rendszerek, azok a biztonsági források, amelyek az eredményes és sikeres gazdálkodáshoz szükségesek. Megvannak azok a célok is, amelyeket kiemelten javasolunk támogatni az önkormányzatok részére: ezek többek között a családok támogatását, a foglalkoztatás további növelését, egyúttal az életszínvonal emelkedését szolgáló intézkedések, azon belül is kiemelt figyelmet fordítva a szülők munkába állásának segítésére. A kormány kiemelten kezeli az intézményi gyermekétkeztetést és a szünidei étkeztetés biztosítására szolgáló feladatokat. E célokra továbbra is jelentős források állnak rendelkezésre, illetve továbbra is biztosítottak az önkormányzati konyhák fejlesztését szolgáló források. A fenti általános elvek mellett az önkormányzati finanszírozás tekintetében a jövő évi célkitűzések: a kiszámíthatóság, a stabilitás megtartása, a működési hiány nélküli gazdálkodás fiskális feltételeinek megerősítése. Ami pedig az újjáépítést illeti, tisztelt képviselőtársam, ön említette, hogy nagyon sok önkormányzat kifogásolja ezt a költségvetést az újjáépítéssel kapcsolatban. Hadd ajánljam figyelmébe Bóka István, Balatonfüred polgármesterének éppen az elmúlt hétvégén tett nyilatkozatát, amelyben a polgármester úr azt mondta, hogy például a Balaton térsége kiemelt fejlesztési forrásokat kapott az elmúlt években, több száz milliárdos nagyságrendű fejlesztési forráshoz jutott a Balaton és a térsége, így a balatoni önkormányzatok olyan pozícióban vannak, hogy a rájuk háruló feladatokat, a 2021-es költségvetésben megfogalmazott pozícióra is tekintettel, sikeresen és eredményesen tudják megvalósítani a 2021. évben. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Jobbik frakcióvezetőjének, Jakab Péternek adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Hamarosan szavazni fogunk a felhatalmazási törvényről ismét, úgyhogy itt az idő összegezni. Összegezzünk! Képviselőtársak, sikerült mindent elintézni az elmúlt három hónapban? Mindent megszereztek, amit akartak?Nézzük! A kaszinókat sikerült átjátszani a Garancsi nevű haverjukhoz évi tízmilliárdos profittal ez akkor pipa. A Balatont sikerült átjátszani Mészáros Lőrincnek ez is pipa. A Budapest-Belgrád vasútvonalat sikerült jól megdrágítani 700-ról 1700 milliárd forintra, de hogy miért, azt nem tudjuk meg, mert ugye, tíz évre titkosították ez is pipa. És végül azért Orbán Viktor kedves vejének is, Tiborcz Istvánnak is jutott néhány milliárd forint. Tehát ha jól érzékelem, azért a családi bizniszt annyira nem vetette vissza a vírus, ugye, képviselőtársak? Hát persze hogy nem, hiszen önöknek pontosan azért kellett a korlátlan hatalom, hogy korlátlanul gazdagodhassanak a járvány alatt is. Elárulják esetleg, hogy mennyivel nőtt a családi vagyon három hónap alatt? Csak azért, mert tudják, itt most nagyon sok honfitársunk elveszítette a megélhetését, félmillió magyarnak nincs állása, akinek van, annak is csökkent a fizetése. És ebben a helyzetben kifejezetten irritáló, amikor, mondjuk, Magyarország miniszterelnöke ahelyett, hogy egy kicsit visszavenné magát, tovább harácsol a rokonain meg a haverjain keresztül, meg egyébként rendőröket küld a kormánykritikus facebookozókra, meg állami erővel koboz el magáncégeket, vagy éppen elveszi az önkormányzatok vagyonát, mert ennyi az önök rendkívüli hatalmának az eredménye, meg félezer halott, több ezer hazazavart beteg, kirúgott kórházigazgatók, félmillió munkanélküli, becsődölt cégek. Mindez három hónap alatt! És még ezek után nekünk kéne bocsánatot kérni önöktől azért, mert nem voltunk hajlandóak korlátlan időre megszavazni önöknek ezt az elmebajt? Képviselőtársak, tudják, kiknek kell itt bocsánatot kérni? Azoknak, akik a korlátlan hatalommal elnyerték a korlátlan felelősséget is önöknek. Önöknek kell itt és most elnézést kérni azoktól a dolgozóktól, akiknek nem védték meg az állását, azoktól a betegektől, akiket hazazavartak a kórházakból, azoktól a gyászolóktól, akik ezért veszítették el szeretteiket, az ápolóktól, akik védőfelszerelés nélkül is állták a sarat, és még sorolhatnám. Képviselőtársak! A cseh miniszterelnök, na, ő képes volt kiállni a nyilvánosság elé, és bocsánatot kérni a sajátjaitól. Az önök miniszterelnöke erre képes lesz? Vagy ilyen erkölcsi magasságokat ne is pedzegessek, ugye? Képviselőtársak! A rendkívüli hatalmat olyan sok mindenre fel lehetett volna használni, hogy ennek a népnek egy kicsit jobb legyen! Fel lehetett volna használni arra, hogy végre megmutassák, milyen az igazi nemzeti összefogás, ami azt jelenti, hogy nem csak a dolgozók viselik ennek az országnak a terheit, de azok a milliárdosok is, akik önöknek köszönhetően lettek piszok gazdagok. Önök egy tollvonással elvették az önkormányzatok pénzét. Na, pont ugyanilyen gyorsan meg lehetett volna adóztatni Mészáros Lőrincéket, hogy legyen pénz megmenteni azokat a munkahelyeket, amelyeket százezrével veszítettek el az elmúlt három hónap alatt. Most meg azt mondják az állás nélkül maradtaknak, hogy tessék elmenni közmunkásnak meg katonának?! Képviselőtársak! Egy ország jövőjét nem lehet közmunkásokra meg katonákra építeni, és nem is szükséges. Van ebben az országban 2000 milliárd forint, szabadon felhasználható uniós forrás, ebből a pénzből simán be lehetne rúgni ennek a gazdaságnak a motorját. Önök meg mit csinálnak? Kirúgják a melóst, aztán elvárják, hogy három hónapon belül találjon magának állást. Hát, nem fog menni! A rendkívüli hatalmat fel lehetett volna használni arra is, hogy megnöveljék az álláskeresési járadék idejét és összegét. És ez nem segély, hanem a befizetett adóért járó jogos szolgáltatás, hogy a bajbajutott ne vizet gereblyézzen, hanem legyen lehetősége állást keresni és állást találni. De urambocsá’, a rendkívüli hatalommal elintézhették volna azt is, hogy az egészségügyi dolgozóknak a bére rendezve legyen, hogy ne forduljon elő az a szégyen, hogy valaki a járvány alatt ápolóként kevesebbet keres, mint a járvány előtt. Olyan sok mindenre felhasználhatták volna a rendkívüli hatalmat, de önök nem tettek mást, mint loptak, romboltak, fenyegetőztek, na meg persze, sorosoztak még ilyenkor is. És ezek után tényleg nekünk kéne bocsánatot kérni?! Viccesek nagyon. Tudják, kiktől kell nekünk maximum bocsánatot kérni? Azoktól a választóktól, akik csalódottak, hogy még mindig nem tudtuk az önök aljas rendszerét a történelem szemétdombjára küldeni. Igen, ebből a szempontból mi adósai vagyunk a magyar nemzetnek, és ezt az adósságot mi, jobbikosok törleszteni is fogjuk, mert addig nem nyugszunk, amíg az önök aljas rendszerét le nem váltjuk. A Fidesz politikai pályája egy rendszerváltással kezdődött, és ígérem, hogy egy másikkal fog véget érni. Most végezetül engedjék meg, hogy átadjam a távol lévő miniszterelnök úrnak egy szerencsi facebookozónak az üzenetét, akit egy májusi hajnalon ezért a mondatért vitt el a magyar rendőrség az otthonából: „Kegyetlen zsarnok vagy, de jegyezd meg, a diktátorok mind elbuktak eddig!” Adják át! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Orbán Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Onnan szeretném én is kezdeni, ahol ön elkezdte, hogy a héten szavazni fogunk a felhatalmazási törvényről. Vegyük végig, hogy a felhatalmazási törvénnyel kapcsolatban ön miket állított! Egyrészt beszélt arról, hogy a felhatalmazási törvény semmi mást nem szolgál, csak a miniszterelnök megkoronázását. Beszélt arról, hogy a felhatalmazási törvény tulajdonképpen egy államcsíny. Beszélt arról, hogy ez egy élethosszig tartó felhatalmazás. Beszélt arról, hogy dél-amerikai katonai diktatúrában vagyunk. Ez csak egy egyperces Google-keresés eredményeként kijött gyűjtés arról [[Jakab Péter: Mit keres a kórházban katona?]] , hogy az elmúlt hónapokban ön mit mondott, milyen hazugságokat állított azzal a felhatalmazási törvénnyel kapcsolatban, amellyel kapcsolatban ön is megerősítette, hogy az Országgyűlés fog most itt a héten szavazni a visszavonásáról. Mi ez, ha nem ellentmondás? Ráadásul egy olyan ellentmondás, hogy önt hamarabb utolérték, mint a sánta kutyát ezzel kapcsolatban. Teljesen egyértelműen hazugságot állított, csak azzal foglalkozott, hogy minél blikkfangosabb jelzőkkel támassza alá ezt a hazugságát [[Dr. Rétvári Bence: Úgy van!]] de teljesen egyértelműen nem mondott igazat. A koronavírus elleni védekezésről szóló törvény ugyanis az élet és az egészség védelmét szolgálta [[Jakab Péter: Meg a vagyonotok védelmét!]] , illetőleg a munkahelyek megvédését és új munkahelyek teremtését. És hogy miről szólt a koronavírus elleni védekezésről szóló törvény, amit ön nem támogatott, engedje meg, hogy egypár számot mondjak ezzel kapcsolatban! Az aktív fertőzöttek száma Magyarországon június 15-én 1028, már 2485-en gyógyultak meg. Sajnálatos módon 563 személyt vesztettünk el. Az elvégzett tesztek száma 235 ezer. A járvány mérséklődik, május 4-én csökkenésnek indult az aktív fertőzöttek száma, ez azóta is kitart, és az azóta meghozott enyhítések sem fokozták a fertőzöttek számát. Ha megnézzük a 100 ezer főre vetített elhunytakat, minden élet sok, de Belgiumban 84, az Egyesült Királyságban 63, de hogy a szomszédos országokat is idehozzam, Ausztriában 7-8 elhunytról beszéltünk, miközben Magyarország esetében 6 elhunytról beszélhetünk. Ha ezeket a számokat megnézi, akkor teljesen egyértelmű, hogy a felhatalmazási törvény, a koronavírus elleni védekezésről szóló törvény szükségszerű volt, fontos volt a járvány elleni védekezéshez, és kifejezetten hozzájárult ahhoz, hogy a járvány elleni védekezés első szakaszát eredményesen zárjuk. [[14.50]] De hogy ne csigázzam tovább a kedélyeket, a járvány elleni védekezésnek lesz második, harmadik szakasza is, így önt ugyan a nyilvánosság és Magyarország hazugságon kapta, de ha nem is kér bocsánatot, akkor még lesz lehetősége javítani: meg kell szavazni az ezzel összefüggő törvénymódosításokat. Szavazzák meg például a kivezető törvénymódosítást, és azzal legalább annál egy picivel többet tesznek a járvány elleni védekezéshez, mint amit eddig hozzátettek, ami egy baromi nagy nem szavazat volt ennél azért még ellenzéki képviselőktől is többet várnak el a magyar emberek. A jövő évi költségvetésről is beszélt képviselő úr. Itt pár dolgot szintén szeretnék tisztába tenni. Egyrészt, a 2021. évi költségvetés teljesen egyértelmű a tekintetben, hogy minden terület több forrással gazdálkodhat, mint idén, miközben az éves hiány 3 százalék alatt marad; 4,8 százalékos gazdasági növekedéssel és újra csökkenő államadóssággal számolhatunk. Azon túl, hogy a gazdaságvédelmet és a járvány elleni védekezést prioritásként tekintjük, emellett a családok támogatása is kulcsfontosságú, 2295 milliárd forint áll erre rendelkezésre. 2115 milliárd áll rendelkezésre az egészségügyre, ez 918 milliárd forinttal magasabb, mint a 2010-es költségvetés. Az oktatási kiadások is jelentősen emelkednek. Visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, és a rendvédelmi, honvédelmi területen is jelentősek az erősítések. Tehát ami történik: adócsökkentés, járulékcsökkentés folytatódik, bértámogatási programot működtetünk, beruházásokat támogatunk; nem segélyt akarunk az embereknek adni, hanem munkát szeretnénk számukra biztosítani; a családok, a kiszolgáltatott helyzetben lévők és a nyugdíjasok bére, támogatása pedig emelkedik. Végezetül, ha megengedi, Lloyd George volt brit miniszterelnök szavai jutottak eszembe: „Vannak politikusok, akiket azzal kellene büntetni, hogy beszédeik színvonalán éljenek.” Ha ez így lenne, akkor ön nagyon rosszul járna. Köszönöm szépen. [[Nunkovics Tibor: Te éhen halnál! Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]]
Soltész Miklós következik, a KDNP képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A veszélyhelyzet kihirdetése, március közepe óta kezdetekben az emberi életek megmentése, a járvány visszaszorítása, később pedig az idősek és krónikus betegek további védelme volt a legfontosabb feladat. Magyarország és a térség országai jól teljesítettek a védekezésben. Tragédia és szomorú minden elhunyt, nekik békességet, a hozzátartozóknak megnyugvást kívánunk, mégis, Dél, Nyugat- és Észak-Európához képest a közép-európai térség, így Magyarország is a védekezésben jól teljesített. Néhány számot hadd mondjak el: egymillió főre vetítve a halottak száma Franciaországban, Spanyolországban 418, illetve 592; Belgiumban 798; Hollandiában, Svédországban 333, illetve 374 volt; Magyarországon ez a szám 58. Ahhoz képest, hogy nem ülésezett a parlament és az Országgyűlés, Szabó Timea itt a Házban április 20-án azt hazudta: „Csak hogy világos legyen, az egész kerek nagyvilágon Magyarországon halnak meg a legtöbben a koronavírus-járványban.” Tisztelt Országgyűlés! A sikeres járványkezelésnek sok összetevője volt. Elsőként az egészségügyi ellátórendszer szervezettsége, az orvosok és ápolók, valamint az idősotthonokban kiváló dolgozóknak az áldozatos munkája; másodsorban a jól szervezett és lépésről lépésre átgondolt védekezés. Harmadsorban fontos volt az is, hogy a veszélyhelyzet alatt az emberek nagy többsége felelős és fegyelmezett volt; negyedszer pedig: a védőfelszerelések megszerzése, még akkor is, amikor nagy hiány volt a világban. Azonban a sikeres védekezést és annak folytatását sokan sok helyről támadták. Brüsszel nem tett semmit, járványügyi védekezése egyenlő a nullával. Eközben mi védekeztünk, és ők mit csináltak? Újra migrációval fenyegettek, kötelező betelepítési kvótáról tárgyaltak. A spekulánsok, Soros György forint elleni támadást indított, illetve örökkötvénnyel örökös eladósodást akar országunknak és országainknak. A hazai baloldal pedig, Gyurcsánytól a Jobbikig [[Z. Kárpát Dániel: Szánalmas!]] nem támogatta a veszélyhelyzet kihirdetését. Nyilatkozataik, tetteik őket minősítik. Donáth Anna a következőt mondta: „Amikor az első koronavírusos esetet regisztrálták Magyarországon, vagyis kiderült, hogy iráni diákok az elsők, az első reakciónk az volt, hogy ilyen nincs. Ilyen nincs, hogy ekkora szerencséje legyen Orbán Viktornak, hogy nem olasz diák vagy egy magyar állampolgár az első fertőzött. Arató Gergely még ezen is túlment a momentumos asszonyon: „Ebben a számban sem áll sajnos rosszul az ország.” mondta a halálozásokra. Korózs Lajos, Szabó Timea hazudozásáról, az egész álhírgyártásról már nem is beszélve. A nyugdíjasokat akarta rajtunk keresztül támadni Vágó István, Lamperth Mónika és a többiek is, ahelyett, hogy körülnéztek volna, és segítettek volna Karácsony Gergelynek, látva, hogy Budapesten mi történik az idősotthonokban. Tisztelt Országgyűlés! A baloldalnak az országot, a védekezésben részt vevőket lejárató kampánya nem ért véget, de ennél sokkal nagyobb baj, hogy a világjárvány sem, annak második hulláma visszatérhet, ezért szükséges a nemzeti konzultáció, melyben több fontos területről kérdezzük meg az embereket. Amennyiben visszatér a járvány, fontos, hogy a szakemberek küzdelmét a legnagyobb társadalmi egyetértés támogassa védőfelszerelések, eszközök, korlátozások, idősotthonok védelmében avagy az ingyenes parkolás tekintetében. Fontos az is, hogy megerősítsük a magyar vállalkozásokat: munkavédelem, hazai védőfelszerelések gyártásával, hazai termékek és szolgáltatások érdekében. És fontos a nemzeti konzultáció abban a tekintetben is, hogy választ és támogatást is kérünk arról, hogy Soros György ámokfutását mind az örökkötvény, mind a migráció tervei kapcsán határozottan elutasítsuk. Tisztelt Országgyűlés! Tudjuk, hogy a baloldali ellenzékre nem számíthatunk, nemzetben ők sohasem gondolkodtak. Ha egyáltalán baloldali konzultációt indítanának, akkor is csak egy kérdés foglalkoztatná őket, hogy mikor hazudjunk: reggel, éjjel, este vagy minden napszakban. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP-pártszövetség továbbra is az ország mellett van. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, annak köszönhetően, hogy a magyar emberek összefogtak, legyenek bár orvosok, egészségügyi dolgozók, rendvédelmi dolgozók, szociális dolgozók vagy civilek, Magyarország több országhoz képest is sikeresebben védekezett a koronavírus-járvánnyal szemben, és ez látható különböző adatsorokban. Így például ön is idézte azt, hogy egymillió lakosra vetítve az elhunytak száma milyen. Ez Magyarországon jobb, mint Törökországban, Finnországban, Romániában vagy Ausztriában. Magyarországon feleakkora az egymillió lakosra vetített elhunytak aránya, mint Dániában vagy Németországban; harmadakkora, mint Luxemburgban vagy Svájcban; hatodakkora, mint Írországban vagy Hollandiában; hetedakkora, mint Svédországban; tizedakkora, mint Olaszországban vagy Spanyolországban; és tizenötöd-akkora, mint Belgiumban. Köszönjük mindenkinek, aki a védekezésben részt vett, és valóban, ezt a nemzeti egységet megteremtette a koronavírussal szembeni védekezésben, hogy a maga részét kivette ebből a feladatból, ebből a kihívásból. És nyilvánvalóan ezért fontos a nemzeti konzultáció is, hogy az az egység, amely a koronavírussal szembeni védekezésben megteremtődött, a konzultáción keresztül a későbbi védekezési fázisokra is meglegyen az országban. Ha viszont nem az országokat nézem, hanem a fővárosok eredményeit, akkor pont fordított számsort láthatunk, hiszen ha azt nézzük, hogy a fővárosban a fertőzöttek aránya miként viszonyul az országos átlaghoz Magyarországon, ez Budapesten két és félszeres, tehát két és félszer akkora volt Budapesten a fertőzöttek aránya százezer lakosra vetítve, mint az országos átlag. Ennél rosszabb öt főváros esetében volt: Pozsony, Helsinki, Berlin, Moszkva és Brüsszel. És ennél szinte az összes többi város jobb eredményt mutatott, így jobb volt Budapestnél Koppenhága, Dublin, Washington, Párizs, Szófia, Oslo, Prága, Varsó, Madrid, Athén, Lisszabon, Riga, Stockholm, Vilnius, Ljubljana, Amszterdam, Bukarest, Zágráb, Bécs, Tallinn, Berlin, London és Róma teljesítménye is. Ebből látszódik tehát, hogy nem mindegy, hogy egy kormány és nem mindegy, hogy egy fővárosi vezetés hogyan áll a koronavírussal szembeni védekezés frontján. [[15.00]] Tisztelt Képviselő Úr! Az ellenzékre itt a parlamentben sem lehetett számítani, hiszen semmit sem támogattak, ami segítette volna a vírussal szembeni védekezést, de a parlamenten kívül sem. Ma senki sem tudná, ki az a Németh Athina, ha itt a parlament plenáris ülésén Szabó Timea rá nem hivatkozott volna. Senki sem tudná, ki ez a hölgy, ha a Korózs Lajos vezette bizottságban szintén Szabó Timea nem az ő példáján keresztül akarta volna bemutatni, hogy miért nem volt sikeres a magyar járvánnyal szembeni védekezés. És senki sem tudná, ki az a Németh Athina, ha Korózs Lajos a videóját nem készítette volna el róla, ott állva a magyar mentőszolgálat Markó utcai székháza előtt, és nem keltette volna azt a látszatot, hogy itt egy regisztrált egészségügyi dolgozóról van szó, aki valóban egészségügyi dolgozóként megfelelő szakképzettséggel valamelyik egészségügyi intézménynél dolgozik. Mint kiderült, a mentőszolgálatnál nem dolgozik, és nem is dolgozott. Sorra határolódtak el tőle a többi nem állami, hanem magán-mentőszolgálatok, hogy ott sem dolgozott, és kiderült, hogy semmifajta egészségügyi névjegyzékben nem szerepel, tehát sem szakdolgozóként, sem mentőtisztként nem dolgozik. De nemcsak az előbb említett politikusok, hiszen azért Tóth Bertalan is elsők között volt, aki tovább osztotta Korózs Lajosnak ezt a Facebook-posztját, de a Financial Timestól az Euronewsig mindenki tett azért, hogy Németh Athina nevét nemcsak Magyarországon, hanem világszerte is mindenki megismerje, és rá hivatkozzanak akkor, amikor a magyar koronavírus elleni védekezést támadni akarják. De emlékezhetünk arra is, amikor egy várpalotai ügyből kívántak országos hírt a Mancs segítségével generálni, amikor azt mondták, hogy ott is egy magát ellátni képtelen személyt kellett a várpalotai kórházból kihozni. Majd később a polgármester asszonynak kellett tisztázni a helyzetet, hogy a városi kórház egyébként mentességet kapott, tehát ilyen helyzet elő sem fordulhatott. És emlékezhetünk arra is, amikor az előbb említett politikusok és az előbb említett orgánumok orosházi esetet próbáltak szintén országos hírré vinni, és ez pár órán keresztül sikerült is, amikor azt mondták, hogy valakit a kórházból elbocsátottak, és a rá következő napon vagy napokban az otthonában elhunyt. De mint kiderült, a kórház felajánlotta, hogy az ápolási részlegén továbbra is maradhat a beteg, de a beteg tisztában lévén a saját állapotával, maga döntött úgy, hogy inkább hazamegy, és az utolsó napjait inkább otthon tölti, mint a kórház ápolási részlegén. Ebből is a kormány elleni igaztalan támadást akartak generálni. És emögött mindenhol [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ellenzéki politikusok vagy pedig hasonló nemzetközi kormányellenes orgánumok állnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Végül a Fidesz részéről Böröcz László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 2020. január 1-jén nyilván nem ilyen évet terveztünk, hiszen minden okunk megvolt a derűlátásra, rekordmértékben bővült a magyar gazdaság, soha nem dolgoztak még ennyien az országban, és persze problémák és megoldandó feladatok is akadtak még bőven, de ez minket inkább csak motivált.Azonban a 2020-as terveket a koronavírus-járvány felülírta nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon. Megváltoztak a prioritások az új veszély beköszöntével, és a legfontosabb az emberek életének megóvása volt a vírussal szemben. Most már kijelenthetjük, hogy Magyarország a járvány első szakaszát sikeresen leküzdötte, nem alakult ki tömeges fertőzési helyzet az országban. A sikeres védekezéshez azonban elengedhetetlen volt a rendkívüli jogrend bevezetése. A válsághelyzet kezelése azon múlott, hogy időben hozzuke meg a döntéseket, és hogy a kormány kellő gyorsasággal tude reagálni a helyzetre. Mit is jelentett ez? Nem kevesebbet kellett tenni, mint újraszervezni az ország életét. Nem kis erőfeszítések árán fel kellett készíteni az egészségügyi ellátórendszert a járvány esetleges tetőzésére, hogy mindenkinek legyen esélye a gyógyulásra. Ehhez elengedhetetlen volt, hogy a Külügyminisztérium fáradhatatlan erőfeszítései nyomán sikeresen beszerezzük a szükséges védőfelszereléseket. Az összefogással sikerült átállni minden nehézség ellenére a digitális oktatásra az iskolákban, és lebonyolítani az idei érettségit, amellyel biztosítani tudtuk a továbbtanulás lehetőségét a diákok számára. A közös összefogásnak egyik legszemléltetőbb példája, hogy a halasi járványkórház mindössze három hét alatt épült fel. Azt is láthattuk, hogy az operatív törzs mindennap ülésezett, és folyamatosan meghozta a szükséges intézkedéseket. Ezenkívül az egyik legfontosabb feladat az eddigi gazdasági eredmények megvédése, a károk minimalizálása és a gazdaság újbóli növekedési pályára állítása. Az emberek számára a két legfontosabb intézkedés ezek közül a hitelmoratórium bevezetése és a munkahelyek megvédése volt, mely alapján a munkavállalók béréből akár 100 ezer forintot is átvállalt a kormány. De felmerül a kérdés, hogy mit tett hozzá a baloldal a járványhelyzet kezeléséhez. Ha rövid választ kell adnom, akkor annyit mondanék, hogy semmit. Sőt, ha kicsit jobban megnézzük, hogy mit csináltak, akkor azt mondhatjuk, hogy akadályozták a védekezést, diktatúrát kiáltottak, és riogattak a piti politikai céljaik érdekében. Nem szavazták meg a különleges jogrendet biztosító törvényjavaslatot, ami a védekezés alapjául szolgált. Habzó szájjal kürtölték tele a sajtót, és gyakorlottan szaladtak külföldre, hogy a kormány diktatúrát épít. Azóta megtudtuk azt is, hogy Szilágyi György, a Népszava újdonsült filozófusa szerint a kormányfő, ha ideiglenesen is, de végleg magához ragadta a hatalmat. Folyamatosan kritizálták és próbálták gáncsolni a kormány intézkedéseit. Emlékszünk, amikor aláírást akartak gyűjteni az érettségi megtartása ellen, és próbáltak félelmet kelteni a szülőkben és a diákokban. Pitiáner húzás volt, tisztelt képviselőtársaim. Hamis hírekkel és kamuvideókkal próbálták lejáratni a kormányt és a kormányzó pártokat. Szabó Timea azt mondta itt a parlamentben, hogy az egész világon Magyarországon halnak meg a legtöbben a koronavírus-járványban, a DK-s Arató Gergely pedig odáig merészkedett, hogy azt mondja a halálozási adatokra, hogy sajnos ebben a számban sem áll rosszul az ország. Ezekből csak az látszik, hogy nem a vírus elleni védekezés volt a legfontosabb a baloldalnak, hanem valami egészen más. Folyamatosan azzal riogattak, hogy nincs elég védőfelszerelés. Amikor már látszott, hogy a saját szavazóik sem hiszik el ezt, akkor változtattak a kommunikációs paneleken. Először azt mondták, hogy van védőfelszerelés, de nem jó. Most pedig azt mondják, hogy van védőfelszerelés, de minek ennyi. A Korózs Lajos által bemutatott kamuvideóban szemrebbenés nélkül hazugsággal próbálták lejáratni a kormányt, és most, amikor lebuktak, a felelősséget sem vállalják érte. Bár őszintén szólva sok mindent megmagyaráz, hogy a baloldalnak ilyen szakpolitikusai vannak, mint Németh Athina. Az, hogy Korózs Lajos ezek után még mindig a Népjóléti bizottság elnöki székében ül, azért sok mindent elmond. A baloldal egy helyen bizonyíthatott volna, méghozzá a fővárosban, de itt alakult ki az egyetlen gócpont a Pesti úti, fővárosi fenntartásban lévő idősotthonban. Magyarország polgárai továbbra is számíthatnak a Fideszre és a kormányra. Köszönjük mindenkinek, aki részt vett a védekezés munkájában az egészségügyben, a rendészetben, a szociális ágazatban vagy a mindennapi élethez szükséges teendők biztosításában. Mindenkit arra biztatnék, hogy mondja el a véleményét, és töltse ki a nemzeti konzultációt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az első csatát megnyertük a koronavírussal szemben, a járványt megfékeztük. A második csata pedig a munkahelyek megvédése és megőrzése. Sajnos azt kell tapasztalnunk, hogy ahogy az első csatában, úgy a másodikban sem számíthatunk a baloldal segítségére és támogatására. A baloldal kihúzta magát a felelősség alól, nem láttuk sehol őket, ahol munkára került sor. Bezzeg az álhírgyártást és az akadályoztatást tökélyre fejlesztették mindeközben. De nem is kérünk természetesen abból a válságkezelésből, amit a baloldal képes nyújtani. A javaslataikból is látszik, hogy semmit nem tanultak múltbéli hibájukból, és az ország kiárusítását, a magyar családok megadóztatását, a megalázó segélyezésen alapuló politikájukat ott folytatnák, ahol 2010-ben abbahagyták. Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel szemben a magyar kormány Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi akciótervéről döntött. A középpontban pedig a munkahelyteremtés áll; bértámogatással, adócsökkentéssel, nullaszázalékos hitellel és hiteltörlesztési moratóriummal is mind-mind segítjük a járvány miatt bajba került vállalkozásokat. Már 1,2 millió magyar embernek sikerült valamilyen kormányzati segítséget nyújtani a gazdaságvédelmi akcióterv keretében. A munkahelyvédelmi bértámogatásra eddig 13 036 munkahely nyújtott be pályázatot 164 896 munkavállalója számára. A kutatás-fejlesztésben dolgozók számára eddig [[Zaj. Az elnök csenget.]] 947 vállalat igényelt támogatást 15 483 mérnök és informatikus számára. [[15.10]] A Diákhitel Pluszt május 1-jei bevezetése óta több mint 11 ezer hallgató kérvényezte, a munkahelyteremtő bértámogatási program keretében pedig eddig 8384 vállalat nyújtott be kérelmet, melynek keretében összesen 12 682 munkahely jöhet létre. A kkv-k modern üzleti és termelési kihívásokhoz való alkalmazkodását segítő fejlesztések támogatására eddig összesen mintegy 4000, egészen pontosan 3989 támogatási kérelem érkezett, a beruházási volumen meghaladja a 150 milliárd forintot, az intézkedésen keresztül megvédett munkahelyek száma pedig meghaladja a százezret. A beruházástámogató programra pedig eddig több mint 806 kérelem érkezett be, amelynek keretében összesen 376 milliárd forint értékű beruházást vállaltak a cégek. Az így megtartott munkahelyeknek a száma meghaladja a 140 ezret. Az állást keresők továbbképzéseken és átképzéseken vehetnek részt ezenfelül távoktatási formában, a képzések tandíjának pedig a 95 százalékát átvállalja az állam. Tisztelt Képviselő Úr! A baloldallal szemben, amely soha nem hallgatta meg az embereket, sőt bevallottan hazudott nekik, mi kikérjük az emberek véleményét a döntéseink során. Tisztelt Képviselő Úr! Éppen ezért ismét nemzeti konzultációt indítottunk, most a koronavírusról és a gazdaság újraindításának intézkedéseiről kérdezzük meg a magyar embereket. A mostani kérdőív kitöltésével az emberek olyan, Magyarország jövőjét alapvetően meghatározó kérdésekben nyilváníthatnak véleményt, mint a koronavírus elleni védekezés, a gazdaság újraindításával kapcsolatos intézkedések vagy Soros György legújabb, európai örökkötvényekről szóló terve. Két jelentős témában várunk megerősítést. Az egyik, hogy fel kell készülni a koronavírus-járvány második hullámára, és a konzultáció arról szól, hogy milyen eszközöknek kell majd akkor elsőbbséget adni. A másik téma a gazdaság újraindítása, és mivel Magyarországon nem segélyalapú, hanem munkaalapú társadalmat építünk, a munkahelyeket meg kell védeni; ennek eszközeiről is szól a konzultáció. Tisztelt Képviselő Úr! Az új nemzeti konzultáció válaszait augusztus 15-éig lehet majd visszaküldeni, és a célunk most is az, hogy egyetértési pontokat hozzunk létre a mindannyiunk életét érintő legfontosabb kérdésekben. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2020. június 16-ára. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők.Soron következik mai ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most az azonnali kérdések tárgyalásával kapcsolatban házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. Mielőtt megkezdjük a határozathozatalt, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját, most! [[Megtörténik. A jelenlévők száma: 167; távollévők száma: 32.]] Köszönöm. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a házszabálytól való eltérés tartalmát.
Tisztelt Ház! A Házbizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat a továbbiakban: házszabály 65. § (1) bekezdésében foglalt jogköre alapján az alábbiakat javasolja az Országgyűlésnek: az Országgyűlés az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, tömeges megbetegedést okozó humánjárvány megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében 2020. március 11-én kihirdetett veszélyhelyzet megszűnésének napját követően az Országgyűlés 2020. őszi rendes ülésszakának kezdetéig úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy az azonnali kérdések bejelentésére azon az ülésnapon, amelynek napirendjén vagy tervezett napirendjén az azonnali kérdések órája szerepel, = az ülés első hetében legkésőbb az ülésnap megnyitása előtt három órával, = az ülés második hetében legkésőbb az ülésnap megnyitása előtt két órával legyen lehetőség; a fenti határidőben a független képviselő is kérhesse, hogy az azonnali kérdések órájának keretében kérdést tehessen fel azzal, hogy az ülésnapra csak egy ilyen szándékot jelenthet be; az azonnali kérdések órájában a független képviselők ülésenként összesen egy kérdést tehessenek fel azzal, hogy a kérdéseik sorrendjét a bejelentés időpontját is figyelembe véve úgy kell megállapítani, hogy az azonnali kérdést bejelentő független képviselők közül mindig más képviselő kerüljön sorra, előnyben részesítve azt a képviselőt, akinek a veszélyhelyzet elrendelése óta még nem hangzott el azonnali kérdése; a független képviselő az azonnali kérdését akkor tehesse fel, ha valamennyi képviselőcsoportból egy felszólaló lehetőséget kapott azonnali kérdés elmondására; a HHSZ 126. § (2) bekezdését azzal kelljen alkalmazni, hogy az a)-c) pont szerinti esetekben el nem hangzott kérdést visszavontnak kell tekinteni, és az ülést vezető elnök a szót a soron következő, kérdést feltenni kívánó független képviselőnek adja meg.
Tisztelt Országgyűlés! A házszabálytól való eltérésre tett javaslatot H/11003. számon a honlapon megismerhetik.Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 166 igen szavazattal, 1 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett a házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. Tisztelt Képviselőtársaim! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most határozathozatallal folytatjuk a munkánkat. Soron következik az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló T/10854. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/10854. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a törvényjavaslatot 167 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Soron következik a vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló, Párizsban, 1993. január 13-án aláírt egyezmény Melléklete módosításának kihirdetéséről szóló T/10855. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a T/10855. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 166 igen szavazattal, egyhangúlag ezt a törvényjavaslatot is elfogadta. Tisztelt Ház! Most, 15 óra 19 perckor áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. Két perc technikai szünetet rendelek el, és kérek mindenkit, hogy gyorsan és csendben hagyja el az üléstermet, ha máshol van teendője. [[Rövid szünet.]] [[15.20]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, de megvárom a miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közügyek miatti távolléte kapcsán válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Megvárjuk a miniszter urat, köszönöm szépen.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Nunkovics Tibor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Nunkovics Tibor jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egy számot szeretnék mondani: 430 ezer. Ennyi most Magyarországon a munkanélküliek száma, azoké az embereké, akik szinte egyik napról a másikra váltak megélhetés nélkülivé, és nagyon nehéz anyagi helyzetbe kerültek ezáltal. Ez a szám egyébként az elmúlt évekhez képest duplázódott, no, nem mintha az elmúlt években azért csökkent volna a magyarországi munkanélküliek száma, mert olyan óriási gazdasági előrelépések történtek volna Magyarországon, hanem egész egyszerűen annyian hagyták el az országot, annyian vándoroltak külföldre, leginkább nyugat-európai országokba. De hogy mi az oka ennek a hirtelen növekedésnek? Hát, nyilván a járványhelyzet és az azt követő gazdasági nehézségek, amelyek viszont enyhíthetők lettek volna, ha azok az állítások, amelyeket önök mondtak hogy Magyarország jobban teljesít , helytállóak lettek volna. Sajnos azonban ezt nem látjuk, hiszen Magyarország tartalékokkal nem rendelkezett, különben sokkal jobban tudtuk volna kezelni ezt a helyzetet. Arról nem is beszélve, hogy önök nem is fogadták meg azokat a gazdaságélénkítő javaslatokat, amiket a Jobbik benyújtott, amelyekkel igenis lehetett volna enyhíteni a kialakult helyzeten. Tehát önök tulajdonképpen cserben hagyták a magyar munkavállalókat, de nemcsak ezért, hanem azért is, mert hamarosan betonba fogják vésni a rabszolgatörvényt, s még jobban kiszolgáltatják a magyar munkavállalókat, mégpedig leginkább a multiknak. Sajnos ez a helyzet, hiába mondja Szijjártó Péter, hogy mennyire támogatják a kis- és középvállalkozásokat a gazdasági válság idején. Egy-kettőt bizonyára fel lehet sorolni, de a többségüket mégiscsak cserben hagyták. Mi lesz ennek az eredménye? Az lesz az eredménye, hogy a nyugati országok a jobb kezelés miatt hamarabb fognak talpra állni, és még több magyar ember, még több magyar munkavállaló fogja elhagyni az országot. Úgyhogy kérdezem önöket, elfogadjáke a Jobbiknak azt a javaslatát, amellyel a magyarkvótát vezetnénk be a magyar munkahelyeken. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor ön a magyar dolgozókért szólal fel, valahogy elfelejti megemlíteni, hogy azokkal állt össze, azokkal kötöttek vér- és dacszövetséget, akik egyszer már a tönk szélére sodorták Magyarországot, akik megsarcolták, megadóztatták és eladósították a magyar családokat, és akiknek az idején csúcson volt a munkanélküliség. Tisztelt Képviselő Úr! Éppen ezért ember legyen a talpán az, aki megmondja ma, hogy mi is az a Jobbik. Annyi átalakuláson esett át ez a pártalakulat csak az elmúlt pár hónapban, hogy követni is kihívás, és ha jól látom, sem a volt frakciótagoknak, sem pedig a szavazóiknak ez nem sikerül. Bírálják a kormányzati intézkedéseket, de együtt menetelnek azokkal, akik tönkretették az országot. Szavakban a nép pártján állnak, de semmit nem tesznek a baj idején a magyar emberekért, nem szavazzák meg a veszélyhelyzet meghosszabbítását, kihúzzák magukat a felelősség alól és a munkából. Megmutatkozott tehát, hogy mire számíthatnak önöktől a magyar emberek: ugyanannyira, mint a többi baloldali párttól, azaz semennyire. De mit is várunk egy olyan párttól, tisztelt képviselő úr, amely nemhogy elvesztette a lelkét ha egyáltalán volt neki , de még a jelvényéből is kiradírozott mindent, ami érték, amit becsülni lehetett. A kereszt helyett hashtag; gratulálunk önöknek. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor felszólal a dolgozók érdekeiért, akkor el kellene gondolkodnia azon, hogy önök mit tesznek pozícióban; ugyanúgy megsarcolják ugyanis az embereket, mint ahogy a többi baloldali párt teszi ezt, gondoljunk csak Ózdra. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Most egy furcsa dolgot fogok mondani: én régebb óta vagyok jobboldali, mint Orbán Viktor, aki 2000-ben még a Liberális Internacionálé tagja volt, előtte meg a kommunista pártban mindenféle ifiszervezeteket vezetett. [[Zaj a kormánypári oldalon. Dr. Rétvári Bence: A Gyurcsánynak tapsolsz!]] A Gyurcsánynak, persze. Persze. [[Dr. Rétvári Bence: Vele indultatok a választásokon!]] Nyomjon gombot, képviselő úr, ha fel szeretne szólalni!De visszatérve a lényegre. A lényeg az, képviselő úr, hogy nem válaszolt a kérdésre, mert ezek szerint nem is látják azt a problémát, hogy Magyarországon azért szűnnek meg a magyarok munkahelyei, mert jönnek a keleti vendégmunkások, és elveszik azokat, mert olyan szerződéseket kötöttek velük a cégek, hogy nem küldhetik őket haza. Ezért ma Magyarországon egy létező, nagyon sajnálatos jelenség, hogy a magyar emberek nem azért veszítik el az állásukat, mert nem lenne munka, hanem azért, mert az ukránok és a különböző keleti országokból jött dolgozók előnyösebb helyzetben vannak. Arra várnék végre választ, hogy támogatjáke azt a javaslatot, hogy a magyar munkahelyeken magyar emberek dolgozzanak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Gyurcsány Ferenc emberéről nehéz elképzelni, hogy jobboldali lenne. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] De, tisztelt képviselő úr, felhozhat terveket, felhozhat javaslatokat, úgyis minden a tettekben mutatkozik meg. Pont az önök felelőtlen ózdi városvezetése mutatta meg, hogy mire képesek, mi az, amire számíthatnak önöktől a magyar emberek. [[15.30]] Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmet arra, hogy a magyar kormány már több mint 1,2 millió ember számára nyújtott kormányzati segítséget a gazdaságvédelmi akcióterv keretében, a munkahelyvédelmi bértámogatást eddig több mint 13 ezer vállalat igényelte, és 164 896 munkavállaló számára kérték ezt a támogatást, ahogyan a többi kormányzati támogatásra is jelentős igény van. Segítjük a magyar emberek munkahelyének a megvédését és az új munkahelyek létrejöttét. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Nunkovics Tibor közbeszól. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, az Országgyűlés alelnöke azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mi lesz a Színházművészeti Egyetemmel?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Hiller István: Igen.]] Öné a szó, alelnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Államtitkár Úr! A Színházművészeti Egyetem jövőjéről akarom kérdezni. A felháborodás elementáris, színészek, rendezők, dramaturgok, a színház- és filmművészet legjelesebbjei emelik fel a hangjukat itthon és külföldön az ellen a tervezet ellen, amelyet önök törvénymódosítás formájában benyújtottak. Először nézzük, hogy mi az, amit akarnak, aztán nézzük, hogy hogyan akarják megjegyzem: mind a két rész ellen tiltakoznak az érintettek. Május 26-án terjesztették be a törvényjavaslatot, amelynek az a lényege, hogy alapítványi fenntartásba helyezik felsőoktatási intézményként a Színház- és Filmművészeti Egyetemet. Ez azt jelenti, hogy igazából az egyetem vezetőjének, vezetésének, az oktatói kar kiválasztásának indirekt módon és nem utolsósorban az ingatlan vagyon kérdésében az alapítvány lesz a döntő. Nézzük, hogy ezt hogyan csinálták! A törvénymódosításról az egyetem vezetése a sajtóból értesült. November 29e óta nem nevezik ki az egyébként törvényesen megválasztott rektort, rektorjelöltet. Az egyetem minden tárgyalási ajánlatát elutasították. A beterjesztett ellenzéki módosító indítványokat lesöpörték. Az egyetem képviselője arra sem kapott lehetőséget és ez tényleg felháborító , hogy az Országgyűlés szakbizottságában elmondhassa a véleményét. Egyébként meg önöknek az a törvényben leírt véleményük, hogy hazai és nemzetközi szinten is elismert az egyetem mint tudásközpont, ezt kívánják erősíteni. Mit akarnak, államtitkár úr? Kérem, mondják el világosan [[Az elnök csenget.]] mi a céljuk az egyetemmel.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr, Miniszter Úr! Először is engedje meg, hogy nagy tisztelettel tájékoztassam, hogy az intézmény neve Színház- és Filmművészeti Egyetem, és ha már az egyetemek működéséről és működtetéséről van szó, akkor javaslom, hogy tekintsünk vissza arra, hogy hogyan is működött ez a baloldali kormányok idején. Ugyanis csúfosan megbukott a baloldali liberális oktatáspolitika Magyarországon, önök fizetőssé tették volna a felsőoktatást, ami azt jelenti, hogy ma minden egyetemi hallgatónak fizetnie kellene a tanulmányai után, számos fiatalt fosztottak volna meg a minőségi képzés lehetőségétől és a tehetségük kibontakoztatásától, ezt kizárólag csak a Fidesz-KDNP által kezdeményezett népszavazás tudta megakadályozni. Ezzel együtt ezt még lehet fokozni a baloldali kormányok PPP-konstrukciói kiszolgáltatottá tették az intézményeket. 2020-ig éppen ezért 19 darab PPP-konstrukciót kellett kiváltanunk mintegy 39 milliárd forint értékben. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt két évben összesen 40 százalékkal emelkedett a hallgatói normatíva, és lehetne még sorolni azokat az intézkedéseket, amelyeket a magyar felsőoktatás megerősödése érdekében hoztunk. Ennek a sorába illeszkedik bele a modellváltás is, hiszen egy ország felsőoktatási rendszere akkor lehet sikeres, ha folyamatosan tud alkalmazkodni a kor támasztotta kihívásokhoz. Már több felsőoktatási intézményben zajlik a modellváltásnak a folyamata, és hamarosan hozzájuk csatlakozhat ha az Országgyűlés ezt támogatja a Színház- és Filmművészeti Egyetem is. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy végezetül cáfoljam! Az Innovációs és Technológiai Minisztérium vezetői több alkalommal is egyeztettek a Színház- és Filmművészeti Egyetem vezetőivel a modellváltásról, tehát az ennek ellenkezőjét állító híresztelések a baloldali fake news gyártásnak [[Az elnök csenget.]] a termékei. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót, parancsoljon, alelnök úr!
Nagyon szépen köszönöm az államtitkár úrnak, hogy a rendelkezésére álló idő mintegy 9 százalékában válaszolt érdemben a kérdésemre, ebből mintegy 4 százalékot egyébként az egyetem helyes elnevezésének a közlése tett ki [[Derültség az ellenzék soraiban.]] nagyon köszönöm, hogy erről felvilágosított, tartok tőle, hogy előbb tudtam, mint ön. Ami viszont a lényeg, arra kérem szépen, hogy mondja el: az ingatlan kell, a pénz kell vagy a szellemiség? Meg akarjáke semmisíteni azt a tudásközpontot, amely a magyar színház- és filmművészet legendás fellegvára és színvonalas képzési helye mind a mai napig? Ha csak az épület kell, szóljanak! Ha csak az ingatlan kell, szóljanak! Ha a szellemiség kell, akkor ez valami egészen más: az önök által meghirdetett kultúrharc el fogják veszíteni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondoljuk, hogy már a felsőoktatási stratégiában is világosan megfogalmaztuk a célokat: modellváltásra van szükség ahhoz, hogy az egyetemek képesek legyenek a saját minőségelvárásaiknak, valamint a társadalmi, kulturális, a piaci és a tudásipari környezet elvárásainak megfelelő gyors, rugalmas és hatékony feladatellátásra. Ezt segíti egyébként az a rendszer, amely létrejön, az egyetemek jövőbeni működését, állami alapítású vagyonkezelő alapítvány fogja segíteni és támogatni. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy itt felhívjam a figyelmet arra, hogy az alapítványnak a feladata lesz a vagyonkezelés mellett az oktatás, a kutatás, a hallgatói és a tanári támogatási program működtetése, a rászorultsági alapú támogatásnak a biztosítása, valamint tehetséggondozó programok működtetésének az elősegítése is. Ráadásul az intézmény számára is egy jobb működési környezetet tesz lehetővé, hogy a munkavállalói például új státuszba kerülnek [[Az elnök csenget.]] új foglalkoztatási jogviszony jön létre, és az ehhez kapcsolódó magasabb bértömeget is tudjuk számukra biztosítani. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mikor törődik végre a kormány a parlagfű egymillió áldozatával?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Oláh Lajos bólint.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon közel egymillió ember szenved parlagfű-allergiától, és azt látjuk, hogy hiába van számtalan javaslat minden évben, a kormány gyakorlatilag semmit nem csinál. A civil szervezetek azzal a kéréssel fordultak a minisztériumhoz, a miniszterelnökhöz és a köztársasági elnökhöz is, hogy próbálják meg elérni, hogy legyen egy kormánybiztos, hisz a parlagfű számtalan olyan minisztériumot érint, ahol szükség lenne egy normális koordinációra, az agráriumtól az oktatáson keresztül nagyon sok olyan terület van, ahol egyszerre kellene lépni. Nincs érdemi forrás a védekezésre, ugyanakkor hatalmasak a nemzetgazdasági károk. Több tíz milliárd forintra becsülik az agráriumban bekövetkezett károkat, nem beszélünk arról, hogy mennyibe kerül a betegeknek a gyógyszerezése, mennyibe kerül az az orvosi háttér, amelyet arra kellene fordítani, hogy ezt a közel egymillió allergiás beteget megpróbáljuk valahogy kezelni. Nem tudom, tudjae, államtitkár úr, hogy Németországban megjelentek már olyan cikkek, amelyekben a turisztikai magazinok azt javasolják a német turistáknak, hogy parlagfűszezonban ne jöjjenek Magyarországra, mert elviselhetetlen ez a járványhelyzet. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Mindeközben a kormány saját vállalatainál nincs elegendő pénz arra, hogy a szükséges kaszálást megcsinálják, többször kérdésre kiderült az, hogy mondjuk, se a MÁV-nál, se az Autópálya Kezelőnél nincs annyi forrás, hogy elegendő számú kaszálást csináljanak meg. Önök többszöri kérésemre sem voltak hajlandóak felvenni a kapcsolatot a környező országokkal, hogy valami közös stratégia mentén próbáljunk küzdeni a parlagfű ellen, hisz hosszú távon csak akkor lehet sikeres egy parlagfű elleni stratégia, hogyha a környező országokkal közösen csináljuk. [[15.40]] Sőt, arra is lenne lehetőség közös fellépés esetén, hogy valamiféle közös EU-s forrás irányába lehessen elmozdulni. Tisztelt Államtitkár Úr! A civileknek az a javaslata, hogy végre legyen parcellaszintű felmérés, mert az a pollenszám, ami van Magyarországon, meg amit önök bevallanak fertőzött területként, ez a kettő nincs köszönőviszonyban egymással. Kérem, államtitkár úr, vegyék komolyan ezt a dolgot! Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország a régióban egyedülálló módon szigorú törvényi szabályozással igyekszik biztosítani, hogy a földtulajdonosok, földhasználók a területeken megakadályozzák már a parlagfű virágbimbójának kialakulását, a gyomnövény pollenszórását. Ezért szeretném megjegyezni, tisztelt képviselő úr, hogy jelentős részben mindig az agráriumra próbálják ráhúzni a parlagfűnek a kérdését, azért, ha végigmegyünk városokon, kisebb településeken vagy akár falvakban is, számtalan, sajnos olyan közterület, olyan útszél, olyan elhanyagolt terület van, ahol a parlagfű megjelenik, és ugyanúgy fertőz. Ezért szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy az agrárium önmagában, és ez egy kettős dolog, bizonyos növényvédelmi kérdésekkel tudja a parlagfű mentesítését, a parlagfűmentes területet biztosítani, de ugyanakkor ezeken a területeken pedig megjelenik. Ugyanakkor arra is fel szeretném hívni a figyelmét, amikor allergiás tünetekről beszél, az nem mind parlagfű. Hát, az első allergiás tünetek február végén, az első rügyfakadásnál, különböző fák virágainál már megjelennek, és nem szerencsés, amikor így egyértelműen a parlagfűre egymillió ember fertőzéseként utal. De azért szeretnék néhány konkrétumot mondani, hogy az elmúlt időszakban mi valósult meg a parlagfű-mentesítéssel kapcsolatban. Légi felderítések, hatósági rendszerbe illesztések, külterületek ellenőrzése, lakossági bejelentések kezelésének automatizálása, polleninformáció-szolgáltatás, közfoglalkoztatottak bevonása a parlagfű-mentesítésbe, prevenciós ismeretek átadása a gazdálkodók részére, parlagfű-mentesítés kérdéseinek és ön ezt a kérdést is feltette a Nemzeti alaptantervbe illesztése, tehát a fiatalokkal való megismertetése, és az információgyűjtés és -megosztás szintén ilyen fontos kérdés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Nem velem vitatkozik, amikor azt mondom, hogy mennyi parlagfű-allergiás van, ez egy közkeletű szám, ezt mondják a szakértők is. Azt szeretném önnek javasolni, hogy ne a légi felderítéssel foglalkozzanak, mert a légi felderítéssel önök gyakorlatilag nem tudnak kimutatni parlagfűvel szennyezett területet. Sokkal nagyobb a pollenkoncentráció, mint az a területnagyság, amit önök felderítettek. És igaza van, nemcsak az agrárium a hibás, de, tisztelt államtitkár úr, ma önök fizettetnek ki EU-s támogatásokat olyan területek után, amelyek parlagfűvel szennyezettek. És sorolni lehetne még a problémákat. Önök úgy rendelik ki a közmunkásokat, hogy előtte nem nézik meg, hogy parlagfű-allergiások-e. Számtalan olyan terület van, amihez hozzá kellene nyúlni. Államtitkár úr, egyet tegyenek meg: legyen végre egy kormánybiztos, aki ezt a területet felügyeli, végre az összes aspektusát kezeli! És még valami: adjanak rá valamennyi pénzt, amivel el lehet indulni, és meg lehet csinálni azt a parcellaszintű felmérést, amit a civilek kérnek önöktől már évek óta. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Itt az azonnali kérdések második szakaszában ön konkrét kérdéseket tesz fel. Meggyőződésem, hogy ma, amikor itt június 15e van, ma még parlagfűről nem nagyon tudunk beszélni. Miért van ez? És ez teljesen rajtunk kívül álló ok. Azért, mert az időjárás nem kedvezett neki. Most ezek a hetek, amikor ilyen magas a csapadékintenzitás, ez még mindig nem kedvez ennek a növénynek. Ezzel nem azt akarom mondani, hogy nem lesz parlagfű, biztos, hogy lesz, de ugyanakkor ezt a kérdést nemcsak kormányzati szinten, hanem a társadalom széles rétegeivel együtt lehet megoldani. Úgy, hogy mindenki esetleg megfogja azt a bizonyos szerszámot, netalántán azt a pár fő parlagfüvet kiirtja, netalántán elviszi a helyszínről, és nem szórja tovább a pollent. Az, hogy egyértelműen ön mindig az agráriumra próbálja ezt a kérdést ráhúzni, ezt engedje meg, hogy határozottan visszautasítsam, de ugyanakkor a felelősségünk mindannyiunknak megvan abban, hogy ezt a kérdést közösen kezeljük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Megvárom miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig még?” Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Megvárnám miniszter urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan tovább?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azok az emberek Magyarországon, akik gondoskodó munkát végeznek, elvárják jogosan a kormánytól azt, hogy főleg az előző hónapok megfeszített munkája után elismerjék az ő megfeszített munkájukat. Ezek az emberek sokszor olyan embereket ápoltak, akik Covid-fertőzöttek voltak, vagy fokozottan ki voltak téve a járványnak, és ráadásul rengeteg túlórájuk volt, pontosan ebből adódóan. Ezek a szociális dolgozók, akiket amúgy a miniszterelnök még a köszönő videójából is kihagyott, érthetetlen az, hogy miért nem kapják meg az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést, amit megkapnak az egészségügyi dolgozók. Körülbelül, és az EMMI is ezekkel a számokkal számol, ha megkapná minden szociális dolgozó, az körülbelül 45 milliárdnyi költséget jelentene csupán egyszer a költségvetésnek. Mindannyian tudjuk, hogy ez a magyar költségvetés egészét nézve nem egy jelentős összeg, tehát várnám a válaszát, hogy miért nem kapja meg az összes szociális dolgozó ezt az egyszeri bérkiegészítést.A második kérdésem pedig az, hogy 2004-ben, amikor még a Fidesz ellenzékben volt, akkor Mátrai Márta képviselőtársunk beadott egy határozati javaslatot, amiben az volt, hogy mindenki, aki hozzátartozóját otthon gondozza, kapja meg a minimálbért ezért a megfeszített munkáért; ha már önök családbarát kormány, akkor értelemszerűen a családoknak nagyon is megterhelő ez a munka. Nagyon helyesen a kormányzat a gyermekeknél megemelte az otthongondozási díjat, és a minimálbér szintjére emelte, de ez elmaradt azoknál, akik időseket gondoznak otthon. Ilyen például legtöbb esetben a demenciával élő idős rokonokat otthon gondozó családoknak a helyzete, akik a költségvetés szerint kevesebb mint 60 ezer forintot fognak kapni ezért a 0-24 órás munkáért, amit, biztos vagyok benne, hogy miniszter úr is nagyon megbecsül és elismer. Az lenne a kérdésem, hogy ők mikor fognak végre a minimálbérrel megegyező összeget kapni.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban igaz, hogy ahhoz, hogy Magyarország egy járványügyi veszélyhelyzetben helytálljon, sokak helytállására volt szükség, és ebbe elsősorban talán az egészségügyi dolgozók tartoznak bele, de valóban beletartoznak a szociális dolgozók, beletartoznak a rendőrök, beletartoznak a katonák, és beletartoznak mindazok, akik erejüket megfeszítve vettek részt akár az önkormányzatok részéről is a védekezésben. Ezért mindig nehéz meghúzni a határt, hiszen ha mindenkinek járna, és a kormány mindenkinek szívesen adna is további forrásokat, mindenkinek nagyon köszönjük is azt a munkát, amit annak érdekében kifejtett, hogy a védekezés eredményes legyen, de mégiscsak egy járványügyi veszélyhelyzetben az egészségügyi dolgozók azok, akik leginkább a baj középpontjában álltak és cselekedtek, ezért döntött úgy a kormány, hogy részükre 500 ezer forintos egyszeri juttatást biztosít. [[15.50]] Szeretném megnyugtatni önt azzal kapcsolatosan, hogy a szociális dolgozókra is gondolunk, hiszen annak ellenére, hogy ma igazából a gazdasági recesszió mértékéről van csak vita, annak ellenére, hogy az év elején még a legpesszimistább jóslatok is legalább 3,5-4 százalékos gazdasági növekedést jósoltak, és akárhogy is nézzük, ez a jövő évi költségvetésből több mint ezermilliárd forintos kiesést jelent, ennek ellenére is január 1-jétől fenntartjuk azt a korábbi vállalásunkat, hogy 14 százalékkal a szociális dolgozók bérét meg fogjuk emelni. Ami pedig az otthonápolási díjat érinti, szívesen vitatkoznék erről hosszabban is, csupán az a baj, hogy az otthon gondozott fiatalkorúak esetén is erre az emelésre azért került sor, mert a kormánypárti képviselők ezt megszavazták. Őszintén sajnálom, hogy önök ezt nem szavazták meg, majd miután mi megszavaztuk, az Alkotmánybíróságon is megtámadták, mert önök a szavazás helyett akkor az Országgyűlés szétverésével voltak elfoglalva. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Annyira becsüli meg az Orbán-kormány a szociális dolgozókat, hogy egy 15 százalékos emeléssel együtt a 75 százalékuk 200 ezer forint nettó alatt keres, tehát ez a tény. A másik tény emellett az, hogy az egészségügyi és szociális feladatokat egy ilyen esetben nagyon nehéz szétválasztani. Gondolom, hallottak már arról, hogy a járvány milyen szörnyű dolgokat okozott idősotthonokban, erről lehetett olvasni bizonyos közleményeket is. Ez értelemszerűen azt mutatja, hogy a szociális dolgozókra pluszterhelés jut, de nemcsak az idősotthonokban, olyan fogyatékosintézményekben, ahol nem tudtak ezek a dolgozók hazamenni, nem tudtak a saját gyermekeikkel találkozni, vagy akár a hajléktalanellátás területén. A másik pedig, örülök, hogy Rétvári államtitkár úr átadta a panelokat az otthongondozás kapcsán, csak az a helyzet, hogy aki 60 ezer forintot kap azért, hogy demenciával élő idős rokonát gondozza, annak nem fogja ez a politikai panelgyűjtemény elhozni azt, hogy kifizesse a rezsit. Önök kormányoznak, meg tudnák növelni az otthonápolási díjat, tegyék meg!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném hangsúlyozni, hogy képviselő úr nem méltányolja azt az igyekezetet, amit a kormány a gazdaság élénkítése érdekében és eközben a korábban vállalt béremelések fenntartása érdekében folytat, de mégiscsak egy olyan helyzetben, amikor nem látjuk, hogy a költségvetésnek milyen kieséseket kell még elszenvedni, szerintem az a béremelés, amit január 1-jétől a szociális szférában is meg fogunk valósítani, az legalábbis nem kritikák tárgya kellene hogy legyen. Az ellenzék abban a helyzetben van, hogy kevesellni mindent kevesellhet, de azért a nettó átlagkeresetekkel kapcsolatosan azt képviselő úr szíves figyelmébe ajánlom, hogy a 2010-es kormányváltáskor 130 ezer forint volt a nettó átlagbér, nem a szociális szférában, most pedig ön azt rója fel nekünk, hogy a béremelés után is 15 százaléka a szociális szférában dolgozóknak nettó 200 ezer alatt fog keresni. Ez jól mutatja azt is, hogy az elmúlt tíz évben olyan mértékű béremelkedés következett be még azoknál az ágazatoknál is, ahol, egyetértek, ma sem kellően magasak a fizetések, amire korábban egyetlenegy évtizedben sem volt példa a rendszerváltoztatás után. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Megvárjuk Orbán Viktort. Köszönjük szépen.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Megvárjuk miniszter urat. Köszönöm.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszter úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr jelen van, tehát, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Ön 2018 szeptemberében arra a kérdésemre, hogy mennyit csúszik még a Paks II.-beruházás, azt válaszolta, hogy nem a határidő, hanem a biztonság a legfontosabb. Ehhez képest pár hete a kormány döntése alapján az új paksi beruházás földmunkálatai az előtt megkezdődhettek, hogy a blokkokra a végleges engedélyt megkapták volna. Ez nem tűnik túl biztonságosnak.Milyen kockázatokkal járhat ez? Egyfelől gazdasági kockázatokkal, másfelől igenis műszaki kockázattal is. A gazdasági kockázat a következő: az engedélyezés után, ha az összes tervet átnézik, könnyen előfordulhat, hogy az elvégzett földmunka mégsem lesz teljesen megfelelő. Ha ez kiderül, akkor bizony korrigálni kell, ez pedig nem két fillér lesz, nagyban megnöveli a beruházás árát, az így is több mint 4000 milliárdra rúgó beruházás árát. A műszaki kockázat is ott van. Önök először a teljes alapozás elkezdését akarták a blokkok terveinek jóváhagyása előtt, de ezt még az Országos Atomenergia Hivatal is kockázatosnak tartotta, aztán utána előálltak egy új javaslattal, egy lightosabbal, itt már csak a gödrök kiásása, a talajszilárdítás és a résfal építése kezdődhet meg a végleges tervek előtt, de a végleges tervek előtt ez így szintén kockázatos, inkább egy Mekk mester-szerű barkácsolásnak tűnik. Tisztelt Miniszter Úr! Miért olyan sürgős elkezdeni az építkezést az új blokkokra kiadott létesítési engedély előtt? Mennyibe fog kerülni az adófizetőknek, ha mégsem lesz megfelelő a földmunka? Tisztelt miniszter úr, mégsem a biztonság a legfontosabb? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Süli János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, tisztelt elnök úr. Tisztelt parlamenti képviselő úr, a biztonság a legfontosabb most is. Amit mi jogszabály-módosítást beadtunk, és a brüsszeli Bizottság jóváhagyott, az arról szól, hogy amikor az épületre vonatkozó tervdokumentációt átadjuk a hatóságnak, akkor rá három hónapra van módunk beadni a földmunkák engedélyezési dokumentációját, s három hónap áll rendelkezésére a hatóságnak, hogy ezt a földmunkát, a vonatkozó engedélykérelmünket elbírálja. Ez azt jelenti, hogy hat hónapig tudja párhuzamosan vizsgálni, hogy a főépületre vonatkozó építési engedély, amely a blokk helyét és egyéb tulajdonságait tartalmazza, az megfelele a résfal-kialakítás szempontjából, illetve a talajkitermelés szempontjából. Tehát így, mivel a hatósági követelmények nem enyhültek, ez a nemzetközi gyakorlattal teljesen összhangban van. Például a finnek már úgy építik a telephelyen az alapozással összefüggő munkákat, hogy nekik telephelyengedélyük sincs, mert más az engedélyezési szisztéma, hanem csak a környezetvédelmi engedéllyel rendelkeznek. Mint hangsúlyoztam, a brüsszeli Bizottság ezt a jogszabály-módosítást jóváhagyta, és ennek megfelelően végezzük majd a munkát, és semmilyen hatósági jogosítvány nem sérül.Az egyébként csúsztatás, mert az alaplemez építését semmilyen formában nem akartuk a végleges engedélykérelem előtt elkezdeni, ezt a sajtó egyes forrásai vetették föl; az OAH ilyen értelemben nyilatkozatot nem tett, és ma sem tudja megerősíteni. Tehát mi magát a vízzáró résfalat, a talajkitermelést és a talajszilárdítást akarjuk az épület megkezdése előtt elvégezni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Ha tényleg minden szép és jó, és minden rendben van, akkor az Országos Atomenergia Hivatal miért nem vállalt garanciát arra, hogy az általa engedélyezett földmunkák biztosan jók lesznek? Illetve miért írták bele a jogszabályba, az elfogadott jogszabály-módosításba, hogy az ezzel járó anyagi és műszaki kockázat kifejezetten a Paks II. Zrt.-t terheli? Ezzel gyakorlatilag elhatárolódott ettől a dologtól. Tisztelt Miniszter Úr! Brüsszel csak a jogi eljárást hagyta jóvá, nem a műszakit, tehát ezt fölösleges összekeverni. Arra kérem a tisztelt miniszter urat, hogy ha arról már nem tudjuk meggyőzni önöket, hogy ez a beruházás túl drága, túl veszélyes, oroszfüggőséget okoz, akkor legyenek olyan kedvesek a legkörültekintőbben eljárni, és ne az üzleti és az orosz szempontokat szem előtt tartani ebben a beruházásban. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Amikor egy jogszabály-módosításhoz hozzájárul a brüsszeli Bizottság, akkor nem azt mondja, hogy jogilag, hanem annak a műszaki tartalmát is elbírálja, tehát nincs ilyen kettős mérce, hogy én támogatom a jogszabály-módosítást, de nem támogatom a műszaki végrehajtást. [[16.00]] Tehát itt megint egy olyan csúsztatás van, amit én is olvastam a sajtóban. Ez nem igaz. A brüsszeli Bizottság nekünk írásban válaszol, nem a sajtón keresztül üzenget. Mi erről írásbeli hozzájárulással bírunk, hogy hozzájárult a jogszabály-módosításhoz. A hatóság a felelősséget nem akarja senkire hárítani, ő majd elvégzi ezt a munkát. Az engedélyes pedig a Paks II. szervezete, mint minden atomerőmű-építésnél. Ha bármilyen olyan körülmény van, amire nem adhatjuk be az engedélykérelmet vagy nem felel meg, akkor nem tudjuk beadni, és nem hárítunk semmilyen felelősséget a hatóságra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Miért támadják a nemzeti konzultációt?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Bóka János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elnök úr.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A magyarok már több választáson és egy népszavazáson is egyértelműen kifejezték, hogy elutasítják a migránsok betelepítését Magyarországra. Az elmúlt években az Európai Bizottság szisztematikusan támadta minden olyan lépésünket, ami a közös európai határ megerősítésére, a határvédelem erősítésére irányult. Kötelezettségszegési eljárást indítottak ellenünk a jogi határzár és a tranzitzónák ügyében, és ma is három ilyen eljárás zajlik ellenünk a bevándorlás kapcsán.Alig indult útjára a nemzeti konzultáció, Brüsszel máris újabb támadást indított. Természetesen most is a migrációval kapcsolatos kérdést kifogásolják. A Bizottság cseh alelnöke, Věra Jourová, aki nagyjából egy hónappal ezelőtt már megfenyegette Magyarországot az uniós pénzek megvonásával, a múlt héten álhírnek nevezte, hogy a Bizottság igyekezne hazánkra erőltetni agresszív bevándorláspolitikáját akár az Alaptörvény megváltoztatása árán is. Ezzel szemben az igazság az, hogy amint hatályba lépett az Alaptörvény kiegészítése, amely szerint a biztonságos országból érkezők nem jogosultak menedékjogi kérelem benyújtására, az előző Bizottság azonnal megtámadta ezt a rendelkezést. Folyamatosan támadtak minket, miközben olyan civil szervezetekkel dolgoznak együtt, amelyek nemcsak támogatják, de egyenesen szervezik az illegális migrációt. A 2021-27-es pénzügyi ciklus esetében pedig az Európai Bizottság háromszorosára emelné ezeknek a bevándorláspárti szervezeteknek az uniós támogatását. Ócska trükk, hogy álhírnek nevezik, amikor valaki rámutat erre. Hiába is tagadják, nyilvánvaló, hogy még mindig nem mondtak le arról a tervükről, hogy akaratuk ellenére is a tagállamokra erőltessék a migránskvótát, és ebben szövetségeseik a hazai baloldali pártok is. Tisztelt Államtitkár Úr! Mire számíthatunk? Vállalja a kormány akár a konfliktust Brüsszellel, ha ez kell ahhoz, hogy megvédje a magyarokat a migrációtól? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bóka János államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A nemzeti konzultáció utolsó két kérdésével a magyar kormány a határvédelemmel és a bevándorlással összefüggésben kéri ki a magyar állampolgárok véleményét. Ezekről a kérdésekről az elmúlt napokban vita bontakozott ki Brüsszellel.A Bizottság cseh alelnöke szerint ugyanis ezek álhírek. A tények viszont makacs dolgok. A Bizottság már 2015-ben kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben a jogi határzár miatt. Ez ügyben 2018-ban keresetet nyújtott be az Európai Unió Bíróságához. A Bizottság elvárásainak teljesítése a visszatoloncolás lehetetlensége miatt azt eredményezné, hogy megindulna a migránsok folyamatos, korlátlan és visszafordíthatatlan beáramlása Magyarország területére. Ez ellentétes az Alaptörvény E) cikkével, amely szerint az Európai Unió döntései nem korlátozhatják Magyarország népességére vonatkozó elidegeníthetetlen rendelkezési jogát. Az Európai Bizottság 2018 júliusában kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben az Alaptörvény hetedik módosítása és a „Stop Soros” törvénycsomag miatt is. A Bizottság döntött arról, hogy ez ügyben is keresetet nyújt be az Európai Unió Bíróságához. Ekkori sajtóközleménye szerint az Alaptörvény ellentétes az uniós joggal. Ellentétes azért, mert úgy rendelkezik, hogy nem jogosult menedékjogra az a nem magyar állampolgár, aki Magyarország területére olyan országon keresztül érkezett, ahol üldöztetésnek vagy üldöztetés közvetlen veszélyének nem volt kitéve. A Bizottság 2015 óta átfogó és szisztematikus támadást folytat a határ védelmét és a migráció megállítását lehetővé tevő szabályaink ellen. Mint említettem, a tények makacs dolgok. Úgy tűnik, hogy a Bizottság még a tényeknél is makacsabb, de ígérhetem önöknek, hogy ha a magyar emberek érdeke ezt kívánja, és erre a magyar polgároktól erős felhatalmazást kap, a magyar kormány még a tényeknél makacsabb Bizottságnál is makacsabb lesz. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal mindig is támadta a nemzeti konzultációt, pedig ez egy fontos demokratikus eszköz, amire büszkék lehetünk. Nincs ebben semmi újdonság és nem is meglepő, hiszen ők nem kérdezték meg az embereket sem akkor, amikor elvették a 13. havi nyugdíját, sem akkor, amikor emelték a rezsit, sem amikor rászabadították az országra a devizahiteleket.Az is világos, hogy honnan fúj a szél. A Momentum pártcsaládjának nyilvánosan is elérhető tervéből kiderül, hogy kötelező betelepítési kvótát akarnak, nagyobb befolyást adnának a Soros-szervezeteknek, állampolgárságot és választójogot akarnak adni a bevándorlóknak, és fel akarják gyorsítani a migránsok betelepítését. Így van. Az pedig külön pikáns, hogy az a baloldal fake newsozik, amely már sokadszor bukik le azzal, hogy kamuvideóval akarja félrevezetni a közvéleményt. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldallal szemben mi fontosnak tartjuk, hogy az emberek elmondhassák véleményüket az őket érintő kérdésekben. Ezért arra biztatunk mindenkit, hogy töltse ki és küldje vissza a nemzeti konzultációt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya abból indul ki, amit hazánk Alaptörvénye is rögzít: csak a magyar emberek dönthetik el, kivel akarnak saját hazájukban együtt élni. Ezt a döntést helyettük senki más nem hozhatja meg. Magyarország Kormányának emellett alkotmányos kötelezettsége Magyarország határainak védelme. Ezzel egyúttal az Európai Unió külső határait is védjük. Magyarország Kormánya nem keresi a konfliktust senkivel, de Magyarország Alaptörvényének védelme minden körülmények között kötelessége. Ehhez kérünk erős felhatalmazást a magyar polgároktól, és ezért biztatunk arra mindenkit mi is, hogy töltse ki és küldje vissza a nemzeti konzultáció kérdőívét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért párolog el a családok jövője?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Z. Kárpát Dániel: Igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszter úrral én azokat a közös pontokat keresem, amelyekből kiindulva érdemben tudunk tárgyalni a magyar családok helyzetéről. Azt látjuk, hogy egy demográfiai tél közepette és a járványügyi veszélyhelyzetre tekintettel, amikor is túlzás nélkül több százezren veszítik és veszíthetik el a megélhetésüket, irreális terhek nehezednek a családokra. Bár nagyon sok mindenben máshogy gondolkodunk én állítom, hogy bérlakásprogram kellene a nehezebb helyzetben lévőknek, önök ezt elvetik; én állítom, hogy a gyermeknevelési cikkek áfatartalmát az uniós rekorder 27 százalékról le kellene vinni 5 százalékra, önök ezt elvetik; én állítom, hogy személyi jövedelemadót nem kellene fizetni 29 év alatti magyar munkavállalónak azért, hogy ezzel is az itthon maradást támogassuk, önök ezt elvetik , ugyanakkor próbáljunk fogni egy pontot, amelyet közösen hasonlóképpen látunk. Úgy gondolom, a családi adókedvezmény rendszere lehet az a fogódzó, amire talán minden jóérzésű, a magyar családokért aggódó képviselő azt mondja, hogy ez bár nem magyar találmány, nem egy nagyon új vívmány, de mindenképpen pozitív, mindenképpen pozitív előjelű változásokat hoz egy társadalom életébe, ily módon vitatni dőreség lenne. Éppen ezért állok értetlenül egy sajnálatos jelenség előtt. A bevezetés óta a családi adókedvezmény gyakorlatilag egy befagyasztott dolog. Minimális módosításai történtek az utóbbi években, de azt látjuk, hogy mindez nem inflációkövető. Az én költségvetésimódosító-javaslatom az, hogy a családi adókedvezmény összege minden évben növekedjen az infláció mértékével, ily módon el lehetne kerülni azt a csapdát, amibe a Fidesz-KDNP belelavírozta magát, miszerint az utóbbi évtizedben a családi adókedvezmények értékének felét-harmadát elvitte, elpárologtatta az infláció. Adódik tehát a kérdés, hogy hajlandóake változtatni ezen a negatív gyakorlaton, hiszen egyértelmű és közös érdek lenne, hogy pozitív irányba mozduljanak el nemcsak a családok fizetését érintő kérdések, de a mindennapi biztonságérzetüket érintők is. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr! [[16.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök annak, hogy képviselőtársunk talált a kormány döntései és intézkedései között olyat, ami szerinte is támogatásra érdemes. Ennek ellenére szeretném jelezni, hogy a 2010 végén, 2011. január 1-jétől ismételten bevezetett családi adókedvezmény rendszere folyamatosan egyre kedvezőbbé vált, különösen az egy- és kétgyermekes családok tekintetében. Lényegesen kedvezőbbé vált, mint ha csak az inflációt követte volna, hiszen [[Dr. Rétvári Bence: Megduplázódott!]] mind az egygyermekeseknél, mind a kétgyermekeseknél az adókedvezmény mértéke megduplázódott, és levonhatóvá vált egyébként a különböző járulékokból is. Ebből az következik, hogy ha az ő javaslatát korábban fogadtuk volna el, akkor lényegesen rosszabbul jártak volna a magyar családok, ezért én továbbra is azt javaslom, hogy növeljük, ha lehet, akkor évről évre. Most nem fogom ismételten elmondani, amit néhány perccel ezelőtt már volt szerencsém itt a Házban elmondani, hogy a jövő évi költségvetés és a gazdaság helyzete az egész világban és ezen belül Európában és Magyarországon is milyen bizonytalan, de amikor lehet, növeljük ezeket az összegeket. Mi ezt eddig is az inflációt meghaladó mértékben tettük, és erre készülünk ezután is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszter Úr! Ne tegyen úgy, mintha nem értené azt, amiről beszélek. Ön is nagyon jól tudja, hogy az előttünk fekvő költségvetési tervezetben egyetlen fillérrel nem növekszik ez az érintett kiadás, amelyet a családok pozitívumként könyvelhetnek el, az önök statisztikái szerint, persze lehet, hogy az inflációkövetés megvalósult. Miniszter úr, a helyzet az, hogy az önök statisztikája szerint a családtámogatások közé van beszámolva a cégeknek adott szochókedvezmény, a korkedvezményes nyugdíj hölgyek esetében 40 év munkaviszony után, tehát több száz milliárd forintot számolnak be ide, amelyet a világ egyetlen országa nem számít a családtámogatások közé. Tehát elhiszem én, hogy tudnak olyan statisztikát hamisítani, amely esetében ez igaz. Én viszont arra kérem önöket, hogy minden évben növekedjen ez a tétel, ne szabotálják el ezt a növekményt, mint ahogy ebben az évben megteszik, és ne tegyék ki a magyar családokat annak, hogy majd esetleg önök néha-néha kegyúri jelleggel emelnek ezen a tételen. Nincsen fontosabb a magyar demográfiai trendek megfordításánál, hiszen egy demográfiai tél közepén vagyunk. Szeretném önt figyelmeztetni, hogy azon öt évek egyike vár ránk, amikor a legeslegalacsonyabb a gyermekáldások száma Magyarország tekintetében. Ez egy tarthatatlan helyzet. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Én örülök a Jobbik elkötelezettségének ezen a területen, viszont javaslom, hogy új szövetségesek után kellene nézni. Gyurcsány Ferenc és a szocialisták nem jelentenek biztosítékot arra, hogy ezek a célok megvalósulhatnak, hiszen ne felejtsük el, hogy 2006-ban éppen az önök szövetségesei által vezetett kormány volt az, amely eltörölte az egy- és kétgyermekesek, valamint csökkentette és jövedelemkorláthoz kötötte a három- vagy többgyermekes családok adókedvezményét. Úgy gondolom, egyetérthetünk abban, hogy amíg polgári kormány van Magyarországon, addig a jelenlegi családtámogatási rendszer biztosított. Megígérem az ellenzéknek, a képviselő úrnak és az Országgyűlés egészének, hogy évről évre igyekszünk ezeket a kereteket bővíteni, ahogyan ezt tettük egyébként az elmúlt években is. Szerintem az a helyes, hogy azok a családok, akik munkát vállalnak, a gyermeknevelés költségeit a lehető legnagyobb mértékben az adójukból le tudják írni, de erre garancia csak akkor van, ha mi vagyunk kormányon. Ha önök a szövetségeseikkel kormányra jutnának, akkor megismétlődne az, ami 2006-ban egyszer már megtörtént. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mire számíthatnak a családok 2021-ben?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettes urat jogosította fel. [[Néhány képviselő távozni készül az ülésteremből.]] Megértésüket kérem, képviselő úr! Köszönöm. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom. Köszönöm szépen.
Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A jövő évi költségvetés fókuszában a járvány elleni védekezés által nehéz helyzetbe került magyar gazdaság újraindítása áll. Ez egy nagyon helyes és bölcs döntés, és visszatükröződik a költségvetés számaiban. A kormány célja, hogy a magyar gazdaság minél gyorsabban visszaállhasson a korábbi, az európai uniós szinten is kiemelkedő növekedési pályára. Ennek érdekében Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programját indította el a kormányzat. Ez a mi részünkről és a KDNP részéről is messzemenőkig támogatandó, és nyilván a jövő évi költségvetésben is ez tükröződik. A Gazdaságvédelmi Alapban 2555 milliárd forint áll rendelkezésre erre a célra. Emellett örömmel látjuk, hogy a magyar családok támogatására is a következő évben 2295 milliárd forint áll majd rendelkezésre. Ez egy jelentős összeg. A koronavírus-járvány okozta veszélyek közepette is hangsúlyosan jelenik meg a családok védelme, amely, azt hiszem, mindennek az alapja, és a legfontosabbak a magyar családok mindannyiunk számára. 2010-ben a Fidesz-KDNP kormánypolitikájának középpontjába a családokat állította nagyon helyesen. Számos intézkedést láthattunk az elmúlt időszakban, ez évben is, a családi adókedvezmény bővülése, növekedése, a gyed extra bevezetése, az ingyenes tankönyvellátás bevezetése, az ingyenes gyermekétkeztetés kibővítése, a CSOK bevezetése és a babaváró hitel elindítása, ami nagyon-nagyon sokat jelentett a gyermeket vállaló családok számára. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem arra vonatkozna, hogy konkrétan mire számíthatnak jövőre a magyar családok. A válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Alapvetően a magyar családok biztonságra számíthatnak a 2021-es évben is, mint azt jelenleg is és az elmúlt években is magukénak tudhatták. Biztonságra, hiszen ahhoz, hogy magyar családok jól éljenek vagy jobban éljenek, ahhoz három dolog szükséges alapvetően véleményem szerint; egyrészt hogy legyen munkahely, legyen munka, hogy a családot eltartók tudjanak dolgozni és ezáltal jövedelemhez jutni jövedelemhez! Nagyon fontos az, hogy ez a jövedelem milyen nagyságú, el tudjae tartani belőle a családját. És nem utolsósorban a kormány családpolitikája, azaz az állami támogatások, közvetlen és közvetett állami támogatások; a közvetlen támogatás, amit forintban vagy természetben kaphat meg egy család, illetve a közvetett támogatás pedig, amit adókedvezmény formájában vesz igénybe. Azt gondolom, az elmúlt tíz év kormányzása bizonyította azt, hogy a kormány családpolitikája helyes. Ennek nagyon komoly eredményei vannak. Nő a házasságkötések száma és a gyermekszületések száma is. Ha az elmúlt évekre visszatekintünk, munkahelyet teremtett a kormány mintegy 850 ezer foglalkoztatott számára, és biztosította, hogy az elmúlt kilenc évben éves átlagban 7 százalékkal nőttek az átlagkeresetek. A jövedelmekből adókedvezményt tud igénybe venni a gyermekes család, hiszen a kormány prioritása azoknak a családoknak a támogatása, akik gyermeket szeretnének. A gyermek nevelésének a költségei körül mozog a kormány családtámogatási programja, és ez 2021-ben is ugyanígy fog maradni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter-helyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát. Valóban így van, hiszen a gyermek a legnagyobb érték, a legnagyobb csoda mindannyiunk életében, a gyermekeket vállaló családokat támogatni szükségszerű, fontos kormányzati politika ez. A költségvetésben mindez visszatükröződik, nagyon helyesen. Ha már itt nagyon sok szám elhangzott a mai ülésnapon is, két számot hadd tegyek hozzá én is: 2010-ben a baloldali kormányoknak köszönhetően 960 milliárd forint állt rendelkezésre a családok támogatására, most ez a szám a jövő évi költségvetést látva 2295 milliárd forint. Tehát azt hiszem, ez is jól bemutatja azt, hogy kinek fontosak a magyar családok. Hadd köszönjem meg ezúton is, államtitkár úr, a Pénzügyminisztérium munkáját, hiszen egy válsághelyzet közepette, a koronavírus-járvány időszakában összeállítani egy költségvetést, amelyben hangsúlyosan szerepel a gazdaság védelme, a munkahelyek védelme és a családok védelme, az mindenképpen példaértékű. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném megerősíteni és számokkal alátámasztani, hogy a kormány 2010 óta két és félszeresére emelte a családok támogatását, amely arányait tekintve egész Európában a legmagasabb, hiszen a GDP 4,5 százaléka ez az összeg. Az ön által is elmondott főösszeg 2295 milliárd a 2021-es költségvetésben. [[16.20]] Ez 1360 milliárd forinttal több, mint amit akkor, 2010-ben fordított a kormány a családok támogatására. Ebből kiemelkedik a személyijövedelemadó-támogatás; ma már annak éves összege 352 milliárd forint. 2011 óta összesen 2900 milliárd forint maradt ezáltal a családoknál. Tisztelt Képviselő Úr! Meg tudom erősíteni, hogy a kormány erről a családpolitikai útról nem fog letérni. A 2021-es költségvetés ezt összegszerűen is csak még jobban alá fogja támasztani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga-Damm Andrea képviselő asszony, független képviselő, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Hogyan tovább, miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet van 2015 szeptembere óta, és azóta félévente hosszabbítják meg úgy, hogy semmiféle tömeges migrációs betörés régóta nem várható, és kevesebb az illegális határátlépő, mint 2015 előtt volt. A humánjárvány miatt veszélyhelyzet áll fenn, amelyet ugyan most megszüntetnek, de számtalan olyan intézkedést vezetnek be, amelyek az általános rendelkezésektől eltérnek, azaz úgy szüntetik meg a veszélyhelyzetet, hogy nem szüntetik meg. Félelmekre építik a magyar emberek életét, pedig ők nyugalmat és biztonságot érdemelnének. Az intézkedések következtében szinte megállt a gazdaság. Míg februárban 3,7 százalékos volt a munkanélküliségi ráta, addig 7 százalékra ugrott fel júniusra. 330 ezer aktív álláskereső van Magyarországon, mindez úgy, hogy sok külföldön dolgozott honfitársunkat visszavárják a járvány után, és ők visszamennek. Ugyan azt mondták önök, hogy közmunkások és katonák lehetnek, de ennyi katonára nincs szükség a létszámhiány miatt, ennyi közmunkás bérére pedig sem feladat, sem költségvetési forrás nincs. Míg a profi vállalatoknál tökéletesen tudtak két hét alatt járványügyi szempontból biztonságos munkahelyeket teremteni, addig a kormányzatnak az volt az intézkedése, hogy zárjon be minden. Körülbelül 1 milliárd forintból, a járvány alatt haveri támogatásokra kifizetett közpénz 0,5 százalékából minden egyes munkahelytípusra meg lehetett volna alkotni azokat a biztonsági rendszereket, amelyek járványügyi szempontból minden munkahelyet megmenthettek volna. Számtalan nemzetközi nagyvállalat hagyja abba a tevékenységét. Csak Veszprém megyében például Nemesvámoson az MTD, Veszprémben a Continental szűkít és leépít, komplett területek munkaerőt felszippantó vállalatai zárnak be. Kérdésem, miniszter úr: miniszterelnök úr azt ígérte, hogy ahány munkahely megszűnik, annyit fog teremteni. A 2021-es költségvetésben ennek nem látom a forrását. Kérem, válaszoljon, miként lesz ez. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Kérdése alapján azzal a remélem, alaptalan feltételezéssel kell élnem, hogy az ön hivatalos kapcsolatai a Jobbik-frakcióval megszakadtak, de mégis azokat a tájékoztató anyagokat, amiket a frakció használ, ön még mindig megkapja. Ehelyett javaslom, hogy azokat az elsősorban az Innovációs és Technológiai Minisztérium által nyilvánosságra is hozott számokat vegye figyelembe, amikor hasonló felvetésekkel él, amelyek pontosan bizonyítják azt, hogy a kormány eddigi döntései több mint 1 millió munkahely megvédéséhez járultak hozzá, és hogy minden olyan beruházást támogatunk [[Arató Gergely közbeszól.]] amely munkahelyeket teremt.Szeretném jelezni, hogy három hónapra számtalan gazdasági társaságnál a kieső bér 70 százalékát a magyar állam átvállalja, 164 896 embernek tudunk ezzel segíteni abban, hogy a munkahelyét megőrizze. A kutatás-fejlesztésben dolgozók bértámogatásával több mint 15 ezer embernek tudunk segíteni; a munkahelyteremtő bértámogatási program 70 ezer ember munkába állását segíti. [[Tordai Bence folyamatosan közbeszól.]] Emellett 150 ezer kisvállalkozónak adtunk június 30-áig mentességet a kata átalányadó-fizetési kötelezettség alól, és a munkáltatók járulékfizetési kötelezettségét pedig a járványhelyzet által kiemelten sújtott ágazatokban is elengedte a kormány, ami 210 ezer munkavállalót érint. Tehát azt tudom mondani, hogy természetesen a közmunkaprogramban is megemeltük a keretszámokat, de azt állítani, hogy ez lenne az egyetlen lehetőség, ez nem igaz. A munkahelyek jelentős részét sikerült megvédeni. Kétségkívül tudtuk, és a legelején személyesen is elmondtam, hogy a kérdés az, hogy hány százezerrel fog megnőni a munkanélküliek száma. Úgy tűnik, hogy ebben még mindig a legjobbak között leszünk, mert szerintem az adatok, amelyek persze folyamatosan és különböző statisztikáktól függően változnak, de inkább az egyhez vannak közel. Nekik is munkát fogunk teremteni, munkalehetőséget fog a kormány számukra biztosítani. Azt kérem, hogy az ezt szolgáló törvényjavaslatokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] most már, hogy a frakciófegyelemtől képviselő asszony megszabadult, legyen szíves támogatni. Köszönöm szépen. [[Derültség és taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak, parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! Rosszul gondolja, hogy nem a minisztérium adataiból és nem a Pénzügyminisztérium adataiból tájékozódom. Éppen azok az adatok mutatják számomra azt, hogy amit önök ígértek, azt nem fogják tudni teljesíteni. Nagyon szép számokat hallunk itt és most, de akkor tessék mondani, a 330 ezer állásnélküli vajon honnan van, ha 1 millió munkahelyet önök megmentettek? Valahogy ez sehogy nem jön össze.A számok minden egyes felszólalásukban vagy válaszadásukban mindig mások. Ha csak az elmúlt pár hétnek megnézzük a kormányzati válaszait, az derül ki, hogy két válasz adatai sem stimmelnek egymással. Szívesen megteszem önöknek, hogy kigyűjtöm. Én csak egyet tudok: belső fogyasztás nélkül a gazdaság nem tud újraindulni. Belső fogyasztáshoz bevétel kell az embereknek. És azt se felejtse el, miniszter úr, hogy ha az embereknek nincs tartaléka, akkor hiába állunk mi jobban, mint esetleg más országok, a tartalék nélküli ember elégedetlen ember lesz, és az elégedetlen ember nem lesz már szavazó. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra megadom a szót miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A belső fogyasztás fenntartása érdekében hoztuk azt az első, szerintem kulcsfontosságú intézkedést, amivel hitelmoratóriumot rendeltünk el. Körülbelül 3000 milliárd forintra vonatkozik a lehetőség, ami a hitelmoratórium esetén ezeknek a hiteltörlesztéseknek a felfüggesztését lehetővé teszi. Tehát érthetőbben és világosabban: 3000 milliárd forintot idén nem kell visszafizetni. Azt látjuk a számokból, hogy körülbelül kétharmada az embereknek élt ezzel, tehát csak ez az idei belső fogyasztásban 2000 milliárd forintot jelenthet. Látja képviselő asszony is, hogy a beruházásokat igyekszünk támogatni, hogyha azok munkahelyet teremtenek, és a fizetések egy részét is a magyar állam átvállalja német mintára ott, ahol erre szükség van. Tehát szerintem közös célunk az, hogy egy ilyen rendkívüli válsághelyzeten, aminek a gazdasági hatásai is rendkívül súlyosak, az ország minél gyorsabban legyen túl. Annyit szeretnék csak kérni, hogy miután most is az Országgyűlés előtt olyan jogszabályok vannak, amelyek azt szolgálják, hogy a gazdaság újraindítása sikeres legyen, ha ezeket a képviselő asszony támogatja, akkor azt köszönettel vesszük, és reméljük, hogy ősszel úgy tudjuk folytatni a vitát, és talán ez közös reményünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , hogy ön lesz kénytelen elismerni, hogy nekünk volt igazunk, és nem fordítva. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Varga-Damm Andrea: Bár úgy lenne…]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Bevételek nélkül? Hogyan?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Szabó Sándor jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt héten lezajlott a költségvetés vitája, és azt kell mondanom önöknek, hogy kormánypárti és ellenzéki oldalon lehet, hogy egy moziban ülünk, de hogy nem egy filmet nézünk, ami az önkormányzatokat illeti, az biztos.Önök folyamatosan azt mondják, hogy az önkormányzatok nem vették ki a részüket a védekezésből, mi pedig azt mondjuk, hogy ők voltak az elsők, akik egyébként a frontvonalon állókon segítettek, legyen szó az orvosokról vagy az ápolókról, hiszen önök még sehol se voltak akkor, amikor védőfelszereléseket biztosítottak az önkormányzatok a frontvonalban lévőknek. Önök azt mondják, hogy a mozgásterét növelik az önkormányzatoknak, mi pedig azt mondjuk, hogy tulajdonképpen az önkormányzatok pénzügyi kivéreztetése folytatódik. Olyan helyzetbe hozták a helyhatóságokat, hogy tulajdonképpen az önkormányzati alapellátások feladata is nehézséget okoz számukra. Önök azt mondják, hogy növelik a forrásait az önkormányzatoknak. Lehet, hogy ez számszerűen igaz, ugyanakkor pont két olyan bevételt vesznek el, majd’ 200 milliárd forint értékben, ami a gépjárműadó-bevétellel egyenlő, illetve a szolidaritási hozzájárulás részét képezi. Ha egyébként a teljes önkormányzati szektor összbevételét megnézzük, akkor is azt tapasztalhatjuk, hogy ez közel 3000 milliárd forint; ha az inflációs folyamatokat figyelembe vesszük, amit önök mondanak, illetve a jegybank, akkor azt is elmondhatjuk, hogy egyébként az önkormányzatok bevétele reálértéken 1,5 százalékkal csökkenni fog a jövőben. [[16.30]] Mondja meg, államtitkár úr: hogyan és miként tudnak gazdálkodni az önkormányzatok? Miért gondolja, hogy ha az önkormányzatokat büntetik, akkor nem a magyar háztartásokat fogják büntetni? Ellenzéki és kormánypárti szavazók laknak a településeken, a háztartásokban. Ha egyébként nem lesz elegendő pénzük az önkormányzatoknak a kötelező feladataikra, akkor bizony ezt a magyar háztartások fogják megsínyleni. Mondja meg őszintén, államtitkár úr: támogatjae a módosító javaslatunkat, ami arra vonatkozik, hogy teljes egészében visszaadják a gépjárműadót a településeknek? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen, hogy elismerte, hogy szám szerint növekszik az önkormányzatok támogatása. Összesen annyit mondott negatív dologként, hogy reálértékben másfél százalékkal csökken. Én ezzel vitatkoznék. [[Tordai Bence: Milyen alapon?]] Máshol is csökkennek a bevételek. Mondok önöknek néhány példát. Például a családoknál, azoknál a családoknál, ahol a koronavírus azt okozta például, hogy csökkentett munkaidőben dolgozik, vagy ne adj’ isten, esetleg megszűnt az állása, csökken a bevétele; vagy a vállalkozásoknál, ahol egyébként megszűntek a megrendelések [[Tordai Bence: 2021-ről beszélünk, államtitkár úr!]] , 50 vagy 40 százalék alá ment, és most épül vissza a megrendelés volumene; vagy, ne haragudjon, de csökken például az állami költségvetés bevétele jelentősen, lehet, hogy ezermilliárd forinttal is csökken. Ezermilliárd forinttal! És ön feláll, és azt mondja, hogy márpedig az önkormányzatok, az önkormányzatok. S valótlan számokat mond, mert 200 milliárd forintos elvonásról beszél, ami egyszerűen képtelenség. A gépjárműadó valóban 100 százalékban állami bevétel lesz, de annak eleve az a neve is, az elve is, hogy központosított adóbevétel. Most, miután hozzá kell járulni, úgy gondolom, az önkormányzatoknak is ahhoz a költséghez, amit a védekezés okoz az országnak, igen, az adóbevételük vagy az összbevételük körülbelül 1,2 százalékával hozzá fognak, hozzá kell hogy járuljanak a törvény értelmében. Ezt el kell hogy fogadja az önkormányzat. Szó sincs arról, hogy bármely önkormányzat is emiatt működésképtelenné válna. Ön szegedi, mondok önnek egy példát. Szegeden az elmúlt évben a helyiadó-bevétel 15 milliárd forint volt, a gépjárműadó-bevétel pedig 503 millió forint. 500 millió aránylik a 15 milliárdhoz, és akkor nem beszéltem az állami támogatásról és az egyéb bevételekről. Erre mondja ön azt, hogy működésképtelenné válik Szeged!? Ez nem igaz! Ez nem valós! Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnálattal hallom, államtitkár úr, hogy ezek szerint akkor a családokat sem támogatják már, a családoknak is kevesebb jut, ezt mondta; ha már ön azt mondja, hogy egyébként én pedig elismerem a kormánynak azt a szándékát, miszerint többet ad az önkormányzatoknak. Akkor nem jól figyelt, államtitkár úr. Én azt mondtam, hogy önök azt írták, hogy 122 milliárddal többet adnak, de csak egyébként a szolidaritási hozzájárulás, ami 161 milliárd, meg az önkormányzatok gépjárműadó-bevétele, ami 35 milliárd, az mindjárt 195 milliárd. Ön, gondolom, számszaki ember, ki tudja vonni a kettő közötti különbséget, akkor mindjárt látja, hogy 70 milliárd forint különbség van csak e között a két tétel között. Tehát lehet, hogy önök azt mondják, hogy egyik kézzel adnak, a másik kézzel meg lényegesen többet elvonnak az önkormányzatoktól. S ha egyébként ennyi bevételt adnak az önkormányzatoknak, akkor azt is mondja már el, államtitkár úr, hogy miért van az, hogy egyébként meg hitelkeretet biztosítanak az önkormányzatoknak. Akkor nem azért van ez, hogy pontosan elismerik azt, hogy az önkormányzatok forráshiányosak? Ráadásul éven túlit, hogy tovább adósodjanak az önkormányzatok? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úrnak javasolom, hogy olvassa el végig a költségvetést. Amikor a befizetendő szolidaritási hozzájárulás emelkedik, akkor a másik oldalon az állami támogatás mértéke is emelkedik 16 százalékkal, 118 milliárd forinttal. Egyszerűen bruttósítva lett a szolidaritási hozzájárulás és a támogatás. A támogatási oldalon meg lett emelve, és ugyanúgy meg lett emelve a szolidaritási oldalon. 700 település jár ezzel a módszerrel egyébként rosszabbul, ezek mind alacsonyabb iparűzésiadó-bevétellel rendelkező települések.A hitelkeret biztosítása pedig nem éven túli, az egy átmeneti működésihitel-keret lesz, amelynek az a lényege, hogy az az önkormányzat, amely átmenetileg a helyi adó, az iparűzési adó kiesése miatt mert csökken a cégek árbevétele nehéz helyzetbe kerül, és úgy gondolja, hogy ő ezt likvid pénzzel, kvázi állami hitellel át tudja hidalni, az igénybe veszi, aki ezt nem akarja, az nem fogja igénybe venni. A kormány ezzel csak segíteni akar és nem eladósítani , egy átmeneti likvid problémát megoldani, amit egyébként elismer, hogy a helyiadó-bevétel várhatóan nagyon sok önkormányzatnál alacsonyabb lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK-képviselőcsoport képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Egy hét munka 25.000 forintért?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány meghirdette idén az Erzsébet napközis táborokra vonatkozó pályázatát, amelyikre iskolák, közművelődési intézmények pályázhatnak. Szerintem az helyes, hogy van ilyen, az jó hír, hogy végre kiszabadulhatnak a gyerekek otthonról a karantén után, biztosan ez sok családnak lesz megkönnyebbülés, és sok gyereknek is kellemesek lesznek ezek a táborok. Az persze kérdés, hogy egy állami feladatot állami pénzből állami intézményeknél miért nem maga az állam lát el, miért szervezi ki ezt egy alapítványnak; erről majd talán később lesz módunk szót váltani. Azonban van egy rendkívül problémás pont, ez pedig az és ez a kiírásban is szerepel , hogy a pedagógusok azt jelzik, hogy azt az egyheti munkát, amit a táborok szervezésében, illetve ott a gyerekfelügyeletben, a gyerekfoglalkoztatásban végeznek, finoman szólva sem nagylelkű módon, 25 ezer forint hidegétkezési utalvánnyal honorálják. Ez nagy megdöbbenést keltett, és kérem, ne mondja azt, államtitkár úr, hogy önként vállalják ezt a pedagógusok, mert magam is tudok olyan tankerületet, a kelet-pesti tankerületet, ahol a tankerületi vezető kötelezővé tette az intézményeknek a pályázást, az intézményvezetők, iskolaigazgatók pedig természetesen kötelezően beosztják a pedagógusokat, mert egyébként nem lenne, aki ellátja ezt a feladatot. Szeretném tehát megkérdezni, hogy igaze ez az információ, és méltányosnak tartjae ön ezt az összeget. De ha már ilyen szépen összejöttünk, egy másik kérdést is szeretnék föltenni, ez pedig az, hogy valóse az a hír, amiről államtitkár úr nyilatkozott nem ön, hanem Maruzsa államtitkár úr , hogy az iskolaőrök úgy kerülhetnek az iskolába bilinccsel és gumibottal, hogy nincsen rendészeti végzettségük, hanem középfokú végzettség után néhány hetes tanfolyamon készítik fel őket. Igaze ez a hír? Valóse ez, államtitkár úr? Köszönöm. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Teljes paradigmaváltás, amit képviselő úr mondott, hiszen azt mondta, hogy az Erzsébet-program egy jó program, miközben az ellenzék, a Demokratikus Koalíció eddig mindig ellene szavazott azoknak a javaslatoknak, amiket itt a parlament elé terjesztettünk, és az Erzsébet-program támogatását kértük. Tehát kérjük, hogy akkor ezentúl ne a „nem” gomb megnyomásával jelezzék a támogatásukat, hanem az „igen” gomb megnyomásával. A másik: tisztelt képviselő úr, ez egy olyan program, amelyet nemhiába több nemzetközi elismeréssel is jutalmaztak, hiszen sok nehéz helyzetű család számára a nyári táborozásra a lehetőséget jelenti, nyilván idén a napközis táborokban. Arra törekszünk, hogy több mint százezer fiatal jusson el jelképes összegért, 100 forintos napi összegért Erzsébet-táborokba, és részesüljön többféle programban is. Tehát ez egy rendkívül fontos szociális segítség is a szünetben, és azt hiszem, hogy ezen a nyáron még inkább szükség van a szülőknek erre a segítségre, hiszen sokan a szabadságukat már a koronavírus-járvány alatt kivették, éppen ezért kevesebb időt tudnak a nyári időszakban szabadságként kivenni, és a gyermekükkel együtt lenni. Ugyanakkor arra is felhívnám a figyelmüket a tisztelt ellenzéki képviselő hölgyeknek és uraknak, hogy a mai napon is számtalanszor mondták, hogy az önkormányzatok számára ez nehezebb, az nehezebb, miközben itt egy olyan programról beszélünk, amelyet általában az önkormányzatok szoktak megszervezni, sőt, ha azt nézzük, önkormányzati feladat is a nyári gyermekfelügyelet, a nyári gyermektáborozás megszervezése, itt pedig sok milliárd forintból az állam átvállalja ezt a terhet minden esetben; ahogy ön is mondta, itt iskolák, közművelődési intézmények, művelődési házak pályázhattak. De ha az Erzsébet-program nem lenne, és ezeket a napközis táborokat az állam pénzéből az Erzsébet Alapítvány nem szervezné meg, akkor ez mind a helyi önkormányzatokra hárulna feladatként, és az ő költségeik lennének magasabbak. [[16.40]] Tehát kérem, hogy a mérleg serpenyőjének mindkét oldalát egyenlően nézze, és azt is ismerje el, hogy itt bizony az önkormányzatok válláról is levesz egy anyagi terhet az állam, mindamellett, hogy Európa legnagyobb léptékű szociális nyári üdültetési programját sőt, nemcsak nyári, hiszen év közbeni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] üdültetési programját is valósítja meg az állam. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Köszönöm szépen.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra Megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Elég szokatlan megoldás, hogy államtitkár úr egyik kérdésemre sem válaszolt, viszont ezzel szemben ő kérdezett minket a mi álláspontunkról. Akkor hadd mondjam először azt, hogy azért nem szavazzuk meg az önök javaslatait, mert az önök javaslatai arról szólnak, hogy ezt a közpénzt átláthatatlan módon költik el. Ha a pedagógusoknak esetleg nem 25 ezer forintot fizetnének, hanem egy tisztességes bért, akkor mondjuk, nem lenne 22 milliárd forint arra, hogy Mészáros úr újítson föl táborokat, hanem látnánk azt, hogy mire megy el ez a pénz.Államtitkár Úr! Ha jól számolok, akkor az ön heti fizetése nettóban 276 ezer forint. Tudom, hogy nehéz munka az államtitkári munka, én is végeztem, de talán nem tízszer nehezebb, mint gyerekekre felügyelni. Kérem, válaszoljon arra, hogy ön szerint méltányose az, hogy 25 ezer forintot kapnak havonta a pedagógusok ezért a munkáért. És kérem, válaszoljon arra, hogy hogyan képzelik azt, hogy középfokú végzettséggel, rendőri tapasztalat nélkül és pedagógiai tapasztalat nélkül néhány hetes tanfolyam után küldenek be embereket gumibottal és bilinccsel az iskolákba.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerencsére az elmúlt években egy jól bejáratott módja van annak, tisztelt képviselő úr, hogy kik azok a pedagógusok, akik ezekben a programokban részt vesznek, sőt az ottalvós táborokban más önkéntes segítők is részt vesznek ebben; és szerencsére nem a DK logikája szerint zajlik. Az önök idejében arra kellett törekedni, és az volt egy óriási kiállás a zánkai központ vezetőjétől, hogy nem engedte Gyurcsány Ferencnek piaci alapon hasznosítani és privatizálni a zánkai gyermektábort, hanem az még generációkon keresztül is a magyar fiatalok nyári szüneteit és közös élményeit fogja nonprofit és szociális alapon ellátni, tisztelt képviselő úr. Ez a különbség az önök hozzáállása és a mi hozzáállásunk között, és ez a tábor ilyen kondíciók mellett az elmúlt időszakban is jól működött, és most is jól működik. Az is jól látható, hogy önök támadják az iskolaőr intézményét, márpedig mi úgy gondoljuk, hogy azon 500 iskolában, ahol a legnagyobb veszélynek vannak kitéve a pedagógusok, ott igenis ezekre az emberekre szükség lesz, akik iskolaőrként belépnek, ők a rendőrség szervezeti rendszerén belül fognak működni. Ott lesznek egy külön résznek a tagjai, és így fognak az iskolákba bekerülni. A rendőrség fog gondoskodni a kiképzésükről, és a rendőrség fogja fizetni a bérüket, de nyilván a működésük az iskola működési rendjéhez, a nyári szünethez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a tanítási időszakhoz fog igazodni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hajlandóe a kormány azonnal emelni a nyugdíjakat az elszabaduló élelmiszerárak miatt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár úr, engedje meg, hogy egy személyes kérdéssel kezdjem: szokott ön piacra menni? Mert ha igen, akkor láthatja azt, hogy a zöldségek és a gyümölcsök ára a csillagos egekbe szökött. Az elmúlt időszakban a zöldségek és a gyümölcsök ára 19 százalékkal, a sertéshús ára 21 százalékkal emelkedett, miközben önök az év elején a nyugdíjakat 2,8 százalékkal emelték. Azt gondolom, hogy nem tévedek, ha kijelentem azt, hogy mára a nyugdíjasok Magyarországon rettentően elszegényedtek. Nagy átverés az inflációkövető nyugdíjemelés, mert a nyugdíjak növekedése rettentően elmaradt a bérek növekedése mögött. Ráadásul a kormány rendre alultervezi a nyugdíjak emelését, mert így év közben kamatmentesen tudja használni a nyugdíjasok pénzét. De átverés a nyugdíjprémium is, mert a nyugdíjprémium nem épül be a nyugdíjakba. És átverés az inflációszámítás is, mert figyelmen kívül hagyja a nyugdíjas fogyasztói kosarat. Azt kell látni, hogy a nyugdíjasokat nagyon súlyosan érinti, hogy miközben az élelmiszerárak drasztikusan emelkednek, az átlagos infláció mindössze 2,2 százalékkal nőtt, nyilván az üzemanyagárak bezuhanása miatt. A nyugdíjas fogyasztói kosárban az üzemanyagár minimális hányaddal szerepel, míg az élelmiszer képviseli a nagy hányadot. Ön szerint egy átlagnyugdíjas 140 ezer forintból egy hónapban hányszor tud friss zöldséget és gyümölcsöt vásárolni? Ugyanakkor a jövőre tervezett 13. havi nyugdíj egyhetes juttatása nem javít, nem oldja meg az idősek mai mindennapi problémáit. Mindezek miatt arra szeretnék választ kapni, hogy a kormány tervezie, hogy most segít a nyugdíjasoknak, amikor a járvány és az elszabaduló árak miatt bajba kerültek. Lesz nyugdíjemelés most, vagy nem? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az elmúlt években a kormány több olyan törvényjavaslatot is benyújtott ide, a parlament elé, amely az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentette.Ezeket a javaslatokat az ellenzék nem támogatta. Viszont akkor, amikor egy korábbi válság volt Magyarországon 2006 környékén, akkor viszont egy általános, 5 százalékos áfaemelést hajtott végre Magyarországon a baloldal. Tehát amikor kormányon voltak és válság volt, akkor emelték az általános forgalmi adót 5 százalékkal, amikor pedig mi 2010 óta alapvető élelmiszeráfa-csökkentési javaslatokat nyújtottunk be, azokat nem támogatták a baloldal részéről. Tehát kérem, tartson ez ügyben egy kis önvizsgálatot, hogy pontosan ki és mit tett a nyugdíjasok elszegényedésének megakadályozása érdekében, tekintettel arra is, hogy pont a baloldal volt az, aki elvette a 13. havi nyugdíjat, és a jobboldal az, amely a válság éveiben fokozatosan, négy év alatt visszaépíti a 13. havi nyugdíjat. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt mondta, hogy nő a szegénység a nyugdíjasok körében. Ezt az adatot pontosan honnan vette? ha lenne szíves elmondani. Hiszen az Eurostat adatai szerint a szegénység és a társadalmi kirekesztődés veszélyeztetettségével a legtágabb körben érintett nyugdíjasok aránya 19 százalékról 14,5 százalékra csökkent. A súlyos anyagi nélkülözésnek kitett nyugdíjasok aránya tehát 65 év felettiek aránya pontosabban, az idős emberek aránya 16,2-ről 6 százalékra csökkent az Eurostat kimutatásai szerint. Legyen kedves, mondja már el, hogy a saját állításait mire alapozta! Tisztelt Képviselő Asszony! Az elmúlt időszakban mi 38 százalékkal emeltük a nyugdíjakat. Ez 10,3 százalékos vásárlóérték-emelkedést hozott létre. Ez a 10,3 százalék az ön mondandójának a cáfolata. Ön azt a valótlanságot állította, hogy a kormány mindig alultervezi az inflációt, hogy a nyugdíjasok pénzét használja, ez valótlanság, tisztelt képviselő asszony, ön is tudja. Pont az ennek a 10,3 százaléknak az alapja, hogy voltak olyan évek, amikor alultervezett, volt, amikor fölültervezett volt az infláció ahhoz képest, ami megvalósult, és ha az infláció mértéke kisebb a tervezettnél, akkor a különbözet ott marad a nyugdíjasoknál. Azt senki sem veszi vissza, hanem az beépül a nyugdíjukba, és ennyivel emelkedik a nyugdíjak értéke. Innen folytatom majd az egy percben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Államtitkár úr, tudja, hogy ma 600 ezer nyugdíjas juttatása 100 ezer forint alatt van. Ha elmenne a piacra gondolom, nem jár ön a piacra , akkor azt is tudnia kellene, hogy ma a nyugdíjasok lassan még egy lecsót sem tudnak csinálni, mert két szál kolbász 1500 forintba kerül, a krumpli 400 forint, és nem számítom hozzá a paprikát meg a paradicsomot. És önnek azért azt is tudnia kellene, hogy ha az infláció így megszalad, és az élelmiszerárak a csillagos egekbe szállnak, és a nyugdíjemelés csak 2,8 százalék, akkor óriási a kettő közötti különbség. Ebben az évben semmiféle pluszdologra, pluszpénzre a nyugdíjasok nem számíthatnak, mert az átlagos infláció ebben a pillanatban 2,2 százalék. Ebben az évben a gazdasági növekedés biztos, hogy 3,5 százalék alatt lesz, tehát nem lesz nyugdíjprémium sem, és a 13. havi nyugdíjból, amit önök ennek neveznek, majd csak jövőre látnak egy hetet ebből. Tehát ebben az évben semmi, viszont az árak megemelkedtek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Egyébként a kettő között nagy a különbség. El kell menni az emberek közé, és meg kell nézni a valóságot.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nem tudtuk meg, hogy ön milyen számítások alapján mondja azt, hogy növekszik Magyarországon a 65 év felettiek körében a szegénység, tisztelt képviselő asszony. Azt biztosan tudjuk, hogy ha a baloldal lenne kormányon, akkor a rezsidíjak továbbemelkedtek volna, és nem csökkentek volna, ami nagyon sok idős ember számára jelentett volna nehézséget. Azt is biztosan tudjuk, hogy nyugdíjprémium kifizetésére valószínűleg nem került volna sor, hiszen sohasem tudott a baloldal olyan gazdasági emelkedést felmutatni a gazdaságpolitikájával, amely megalapozta volna azt, hogy nyugdíjprémiumra sor kerülhessen. És azt is tudnánk, hogy a nyugdíjkasszán tovább nőtt volna az a 357 milliárd forintos hiány, amivel mi ezt 2010-ben átvettük, de nyugdíjprémiumra, Erzsébet-utalványra, rezsiutalványra, tehát többletjuttatásokra 273,5 milliárd forintot fordítottunk az elmúlt időszakban. És még csak annyi, tisztelt képviselő asszony, hogy az ön előtt fekvő költségvetésitörvény-javaslatban 77 milliárd forint szerepel többletként a 13. havi nyugdíj egyheti összegének visszaépítésére, nyugdíjprémiumra pedig 53 milliárd forint. Ez az, amivel többet tervezünk többek között a jövő évi költségvetésben, szemben azzal, mint hogyha a baloldal kormányozna Magyarországon. Köszönöm szépen. [[16.50]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Tordai Bence: Igen.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Úgy tűnik, hogy a Fidesz-kormány semmit nem tanult a járványból, úgy tűnik, mintha azon dolgoznának, hogy ne legyen minden magyarnak ingyenes egészségügyi ellátása. Talán emlékeznek, tavaly decemberben egy fekete koporsót vittünk a Párbeszéd aktivistáival Áder János irodájához, hogy felhívjuk a figyelmet a tb-ellátás szigorításáról szóló törvényre, ami most, július 1-jén lépett volna hatályba, és azt eredményezte volna, hogy akár egymillió ember is kiesne a tb-ellátottak közül, az ingyenes egészségügyi ellátásra jogosultak közül. Most a költségvetést megalapozó törvényjavaslatukban ezt módosítanák, kitolnák fél évvel a határidejét ennek az embertelen törvénynek, de az érdemét nem írták át, tehát továbbra is azt mondják, hogy akinek nincs befizetve a tb-járuléka, az hiába fizeti be utólag, nem kap ingyenes ellátást, hanem egy akár többmilliós kórházi számlát is kiküldenek neki. A másik kérdés pedig az alapellátással nem lefedett állampolgárok köre. Ugye, folyamatosan háziorvoshiány van, jelenleg közel félezer háziorvos hiányzik a rendszerből. 2010-ben még 15-tel, 2015-ben 43-mal, 2019-ben már 117-tel csökkent a betöltött praxisok száma. Folyamatosan öregszik el a szakma, és még a Balog Zoltán-féle EMMI számítása, hogy 2025-re, már csak öt év múlva akár négy és fél millió magyar embernek nem lesz ellátása. A mostani félezer hiányzó háziorvos valahol 700-800 ezer közötti ember ellátását kéne hogy biztosítsa. A jövő évi költségvetésben viszont azokra a praxisközösségekre és csoportpraxisokra, amelyek megoldást jelenthetnének ebben a helyzetben a problémára, egy fillér sincs elkülönítve. Tehát az a szakmai és politikai konszenzussal övezett program, ami eddig biztosította volna, illetve sokak számára biztosította a háziorvosi ellátást, úgy tűnik, hogy a jövő évi költségvetésben egyáltalán nem szerepel. Államtitkár Úr! Mi a helyzet? Változtatnake ismét a tb-szigorításon, illetve lesze a csoportpraxisoknak és a praxisközösségeknek támogatása jövőre? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben úgy fogtunk hozzá a kormányzáshoz, hogy gondoltuk, nem tartható fenn az az állapot, hogy Magyarországon az egyik legkevesebb adófizető legyen, ha a hasonló közép-európai országokat nézi vagy az európai más hasonló országokat nézi. Több mint egymillióval sikerült az adózók számát Magyarországon növelni, pontosan azért, mert legálissá váltak a jövedelmek, fehéredett a gazdaság elektronikus pénztárgépek és mások nyomán, illetőleg 800 ezer új munkahely is teremtődött, ennek révén a közös teherviselésben ki-ki a maga részét sokkal inkább vállalja most, és ennek is köszönhető az az izmosodás, erősödés, ami a magyar gazdaságban is található. Ennek fontos része az is, hogy az egészségügyi rendszerben és a tb-kasszában is meglegyenek a befizetések, és mindenki, aki munkát vállal, kivéve nyilván a kedvezményezetti kör, hiszen arról elfelejtett említést tenni. Ezért ez a tb-törvény-módosítás egy nagyon széles kört tartalmaz, akiknek nem kell tb-járulékot fizetni, de mindenki másnak, aki elvileg munkaképes tehát alkalmas arra, hogy munkát végezzen, mert nem tanul, nem a gyerekkel van otthon, nem megváltozott munkaképességű, hanem képes arra, hogy valóban munkát végezzen , nekik ugyanúgy kell fizetni a tb-járulékot, mint mindenki másnak. Ez a társadalmi igazságosság, hogy a kockázatközösségből mindenki a maga körülbelül 7 ezer forintos részét vegye ki. Úgy gondoljuk, hogy hosszú távon így fenntartható egy egészségügyi rendszer. Ami a háziorvosokat illeti, az talán hosszabb kérdés, mint 30 másodperc, de röviden elmondanám, hogy két fogalmat egy kicsit kevert. A praxistámogatások révén már körülbelül 700 ezer ember alap háziorvosi egészségügyi ellátását tudtuk biztosítani azzal, hogy praxistámogatást és letelepedési pályázatot kínáltunk ez 20 millió forint vissza nem térítendő támogatást is jelenthet egy háziorvosnak , másrészről a fogorvosok számában is messze fölötte vagyunk a 200 ezer főnek, akinek a támogatását ezen fogorvosi praxispályázatok révén tudtuk biztosítani. A praxisközösségek kialakítása pedig ezeknél a pályázatoknál általában többéves pályázat volt, tisztelt képviselő úr, tehát, akik elnyerték idén vagy tavaly, ők több évre nyerték el a praxisközösséghez szükséges támogatást, ezeket folyamatosan hívják le, tehát ezek messze átnyúlnak az idei évbe, és messze átnyúlnak a jövő évbe is, azok a pályázati források, amelyeket akár uniós, akár hazai forrásból megnyertek a praxisközösségek. Köszönöm a türelmét.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Államtitkár Úr! Az a rossz hírem, hogy nemhogy egymillióval több, hanem sok százezerrel kevesebb adózó él Magyarországon, hiszen mindenki fizetett adót addig is, ha máshogy nem, az áfa formájában. Tehát a demográfiai veszteség, illetve a kivándorlók sok százezres tömege csökkentette az adófizetői kört. De most beszéljünk például arról a félmillió munkanélküliről, akik kétharmada nem jogosult álláskeresési járadékra, és magának kéne a nulla bevételéből befizetni a tb-járulékot. Érti, hogy ez nem fair, ők sem lennének jogosultak már most, július 1-jétől ingyenes egészségügyi ellátásra. Úgyhogy talán egy kicsit kapják össze magukat, és még egyet módosítsanak ezen a tb-szigorításon, talán vonják vissza az egészet. Arról pedig egy szót nem szólt, hogy akkor a 2021-es költségvetési tervezetben hol van a praxisközösségek és a csoportpraxisok támogatásának a sora. Sehol, semelyik mellékletben, semelyik indoklásban nincs ennek nyoma. Úgy tűnik, hogy önök az egyetlen sikeres programot az alapellátásban kivezetik. Igaz ez vagy sem? Egyenes választ adjon!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ez pont annyira igaz, mint az ön többi állítása, tehát semmi köze a valósághoz. Ahogy az előbb is elmondtam önnek, tisztelt képviselő úr, a praxisközösségek kialakítása nem normatív alapon, hanem pályázati alapon történt, eddig is pályázati keretből finanszíroztuk, és a továbbiakban is ezekből a pályázati keretekből tudjuk finanszírozni. [[Tordai Bence: Eddig szerepelt a költségvetésben, most nem szerepel!]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az önök pártja a munka nélküli jövedelem pártja. [[Tordai Bence: Az önök pártja az éhenhalás pártja!]] Önök azt mondták, hogy az emberek számára úgy is biztosítson jövedelmet Magyarország, hogy közben munkát nem kell végezni, és sok minden más javaslatuk is erre vonatkozik. Ezt a modellt kísérletként Finnországban bevezették, egy vagy két évig kipróbálták, és rájöttek még Finnországban is, hogy ez nem működik, ha az emberek munka nélkül kapnak jövedelmet, akkor nem akarnak utána dolgozni. Önök azt mondják, hogy az a munkavállalási kedvet növeli, Finnországban pont ennek az ellenkezőjére jutottak, ott, ahol ezt élesben bevezették, ezért is vezették ki, tisztelt képviselő úr. [[Nacsa Lőrinc: Bukó!]] Úgyhogy önök egy Finnországban már valóban elbukott javaslatot próbálnának Magyarországon bevezetni. Persze, önök minden más hasonló javaslatra is vevők, mi viszont egy munkaalapú országot építünk [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ahol az emberek, ha tisztességesen dolgoznak [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] , akkor arra számíthatnak, hogy jobban fognak tudni élni (Az elnök ismét csenget.), ha tisztességesen dolgoznak, akár, mint a szüleik, de ehhez…
Köszönöm szépen.
…munkára van szükség, munka nélküli jövedelemre nem lehet jövőt építeni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Boldog István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének, aki azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mit hoz a 2021. esztendei költségvetés az önkormányzatoknak?” címmel. [[Tordai Bence: „Mit lehet ellopni a jövő évi költségvetésből?” címmel!]] Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai államtitkár urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Boldog István képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A sajtóban, illetve a múlt héten lezajlott költségvetési vitában sokat hallottunk és halljuk a mai napig rendszeresen, hogy a kormány elvonja a forrásokat az önkormányzati rendszerből. Szeretném, ha ezt a kérdést tisztáznánk, mert felháborító, hogy a baloldal mindig próbál hangulatot kelteni, lázítani. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]] Mindannyian tudjuk, hogy a koronavírus okozta járványveszély még nem múlt el, még sokáig együtt kell vele élnünk, illetve annak gazdasági hatásait most is érezzük. A kormány számtalanszor elmondta, a járvány elleni védekezés költségeiből mindenkinek ki kell vennie a maga részét, ahogy az embereknek, a vállalatoknak, a pártoknak, úgy az önkormányzatoknak is. Azt gondolom, nem helyes, hogy az „együtt sírunk, együtt nevetünk” elve számos baloldali nagyváros polgármesterének nem elfogadható, vagy legalábbis azt gondolják, hogy nekik kivételt kellene képezniük. Számomra mint egykori kistelepülési polgármesternek, és egy nem túl gazdag választókerület országgyűlési képviselőjének az a felháborító, hogy az ország fővárosa nem mutat kellő szolidaritást a gyenge adóerő-képességű településekkel szemben. Az úgynevezett szolidaritási hozzájárulás lényege, hogy a gazdagabb önkormányzatok megsegítik a szegényebb településeket. Hadd jegyezzem meg, hogy a szolidaritás a baloldali önkormányzatoknál igen érdekesen működik, mert Erzsébetvárosban például csökkentették az ápolók bérét, Józsefvárosban pedig elvették az egészségügyi dolgozók, rendőrök és tűzoltók lakáshoz jutási lehetőségét. Szintén a Józsefvárosban a polgármester úr közbeszerzés nélkül kötött egymilliárdos szerződést a közétkeztetésre. [[17.00]] Úgy vélem, hogy a kormány a 2021-es költségvetéssel a gazdasági krízishelyzetet segítségnyújtással kezeli, gazdaságvédelmi akciótervet dolgoz ki, Budapest és a többi baloldali önkormányzat pedig megszorításokat vezet be. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, mit hoz a 2021. évi költségvetés az önkormányzatoknak. Köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném egy kis visszatekintéssel kezdeni a felszólalásomat, hiszen 2010-ben, amikor megtörtént a kormányváltás, és a Fidesz-KDNP vette át a kormányzást, akkor azzal találkozott, amit addig is persze tudtunk, hogy lényegében a magyar önkormányzati rendszer a működőképesség határán volt, egyes önkormányzati csoportok már nem is tudtak lényegében működni, a megyei önkormányzatok és több város önkormányzata működésképtelen volt. Hát, ide el kellett jutni, és a baloldali kétciklusos kormányzás vezetett ide. Most ugyanez a baloldal azt mondja, hogy elveszi a lehetőséget és pénzügyi megszorításokat végez a kormány. Elfeledkeztek arról, hogy ők az önkormányzati demokráciát úgy szüntették meg, hogy lényegében az önkormányzatoknak nem maradt döntési joguk, maradt a feladat, a forrást nem adták meg hozzá, és így hiába volt önkormányzatiság, hiába volt képviselő-testület, nem volt miről dönteni, legfeljebb csak arról, hogy mennyi hitelt veszünk fel, és azt melyik banktól tesszük. A Fidesz-kormány működőképessé tette az önkormányzatokat, és most is, tíz év elmúltával is működőképes a magyar önkormányzati rendszer. A magyar önkormányzati rendszer működőképes, benne a főváros is és benne a kerületek is, akik ilyen méltatlan döntéseket hoznak, mint amiket képviselő úr elmondott, hogy emberek fizetését csökkentik a kormányra mutogatva. Működőképes a fővárosi önkormányzati rendszer is és minden magyar önkormányzati rendszer. Igaz, a helyzet nehezebb, mert az önkormányzatoktól is elvárja a magyar társadalom és a kormány, hogy szolidárisak legyenek, járuljanak hozzá a vírus elleni védekezés költségeihez, és ezt nehezményezik a baloldali önkormányzatok. Egyáltalán mindent nehezményeznek, ami az önkormányzatokkal kapcsolatos bármilyen esetlegesen nehezebb lépés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Jól emlékszem arra a korszakra, amelyről ön beszélt: 2002 után polgármesterként megéltem azt az időszakot, amikor megpróbáltak mindent megtenni a baloldali kormány vezetői, hogy ellehetetlenítsék a szabad önkormányzatokat, elvették gyakorlatilag az iskolafenntartási jogokat azzal, hogy alulfinanszírozták az iskolákat. Bizony ezt megváltoztattuk 2010 után, és én ennek nagyon örülök. Az pedig, hogy Budapest százalékos arányban eddig kevesebb szolidaritási adót fizetett, mint mondjuk, az én térségem három települése, akik egyáltalán fizetnek ilyet, Szajol, Martfű és Kétpó kisközség, egyáltalán nem tesz engem jókedvűvé, sőt az ottaniak fel vannak rajta háborodva. Azt gondoljuk, hogy egy gazdagabb önkormányzat bizony tud segíteni a szegényebb önkormányzatoknak. Én örülök neki, ha az új költségvetés elegendő forrást biztosít az önkormányzatok működéséhez. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Boldog István képviselő úr. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. 2021-ben a költségvetésitörvény-javaslat módosít valóban az önkormányzatok finanszírozási rendszerén. Képviselő úr szívén viseli a kistelepülések sorsát, így önnek nagyon jó hír, hogy mintegy 700 települést érint pozitívan az, hogy a 22 ezer forintnál kisebb adóerő-képességű önkormányzatok finanszírozása javulni fog ebben az új rendszerben, és nem igaz az, amit a baloldaliak mondanak, hogy a szolidaritási hozzájárulás négyszeresére emelkedik, mert elfelejtik hozzátenni, hogy a másik oldalon az állami támogatás mértéke is növekszik. Egy bruttó elszámolási mód lesz bevezetve 2021-től, aminek egyébként az egyenlege az önkormányzatoknak lesz kedvező. Ha csak ezt a 700 önkormányzatot vesszük alapul, ezek mind kistelepülések és szegényebb sorsú települések, az ő javukra fog történni a 2021-es költségvetésben [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] az önkormányzati finanszírozási rendszer módosítása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Önöknél mindig az van a sor végén, aki dolgozik?” címmel. Miniszter úr a válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Elfogadjae a válaszadó személyét?
Elfogadom, köszönöm.
Öné a szó, Magyar Zoltán képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Úgy tűnik, hogy szerencsére, hála a Jóistennek, az aszályos időszak véget ért. Sajnos, elég későn, a korai vetéseknél ez már nem sokat segített, illetve most már a betakarítást is néhány esetben akár nehezítheti is, de még azért nagyon sokat tudott segíteni ez a csapadék.Nem úgy, mint ahogy a szárazság a költségvetésben viselkedik, ott ugyanis úgy látszik, hogy egyáltalán nem ér véget, legalábbis a 2021. évi költségvetési számokat nézve a magyar vidék, az agrárium számára ez a sok éve tartó aszály tovább tart. Gondolok itt például egy alapvető helyzetre, ami az öntözés körül kialakult, és ami ugyan a kommunikációban fontos a kormánynak, de a valóságban a valódi érdemi lépések mégis mindig elmaradnak. Öntözésfejlesztésre ugyanis a jövő évben összesen annyi pénzt irányoztak elő, ami jóindulattal egyetlenegy járásban oldaná meg, mondjuk, az öntözhetőség problémáját, miközben jól tudjuk, hogy van 174 járás. Ha most levonjuk azokat a járásokat, amelyek nem nevezhetőek agrárközpontúnak, akkor is marad jó néhány olyan járás, sok-sok tucat, ahol bizony megmarad ez a probléma. Az aszályos évek gyakoriságát figyelembe véve, mondhatjuk azt, hogy ez évről évre visszatérő gond lesz a gazdálkodóknak, és ezen semmilyen kártalanítási rendszer egy idő után nem fog tudni segíteni, egész egyszerűen nem fogja tudni tartani a léptéket. Tehát ezt a fajta megszorítást, hogy teljes mértékben kivonul a magyar állam az öntözhetőség bővítése tárgyköréből, végeredményben azok a gazdálkodók szenvedik el igazán, akik semmi mást nem szeretnének, mint biztonsággal termelni, és ehhez szükségük lenne megfelelő minőségű és mennyiségű öntözővízre a termőföldjeik szélén, amit önök megígértek, és ami jól láthatóan most már tizedik éve nem valósul meg. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Magyar Zoltán képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, abban valóban egyetértünk, hogy egy rendkívül száraz tavaszi időszaknak a végén vagyunk remélhetőleg, és ahogy a Medárd-napi természetes időjóslás alapján bekövetkezett, most elméletileg talán negyven napig csapadékossá vált az időjárás, amit az elmúlt hét példája is jelentősen bizonyított. Ez valóban az őszi kalászosoknak már csak egy-két területen, az őszi árpának kevésbé okozott pluszt, a középérésű búzák érése talán lelassult, tehát ott akkor olyan nagyobb baj nem történhet, és igazából a tavaszi kapásnövényeknek és a tavaszi vetésű növényeknek egy kicsit későn jövő, de kedvező csapadékmennyiség hullott le és hull le akár a mostani órákban is ezeken a területeken. Azt azért hozzá kell tenni, hogy rendkívül szórványos, tehát nem egy egyöntetű csapadékhullám érte az országot. A helyi jelentőségű akár 60-80 milliméterrel szemben van, ahol csak 56 milliméter esett, de ha összeadjuk az elmúlt hetekben esett csapadékmennyiséget, összességében erre most már azért különösebb panaszunk nem lehet. Amit ön felvetett, abban teljesen egyetértünk, hogy öntözésfejlesztésre, az öntözés fejlesztésére rendkívül komoly szükség van az országban. Ezzel kapcsolatban az öntözésről szóló törvény elfogadásra került, és várhatóan e hét végén vagy jövő héten pedig a végrehajtási utasítás is meglesz, amely egyértelműen már azt a szakmai gyakorlati útmutatót fogja adni a gazdálkodók számára, hogy hogyan tudnak fejlesztéshez jutni. Azok a források, amelyek a költségvetésben rendelkezésre állnak, jelentős részben továbbra is megvannak. Természetesen ezek véges számok, de úgy gondolom, hogy jelen pillanatban, ma is az öntözésfejlesztésről szóló pályázati rendszer nyitva van, és nem használták ki a gazdák ezt a lehetőséget. Tehát úgy gondolom, először befele kellene tekinteni, és utána kritizálni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Igen, valóban, a gazdák ezt nem merítették ki, és ez nagyon ritka, és mondhatjuk, hogy példátlan eset a hasonló lehetőségek közül. [[17.10]] És pont ezért van óriási felelőssége az államnak, elgondolkodni azon, hogy vajon a gazdálkodók miért nem érezték sajátjuknak ezt a pályázati lehetőséget. Hát azért, mert rendkívül bürokratikus volt, és azért, mert egész egyszerűen ezt a terhet nem lehet elvárni, hogy felvállalja egy átlag magyar gazdálkodó. Azok, akiknek kitalálták, mondjuk, a támogatási rendszert, a birtokpolitikát, azok mind olyan tehetős nagyvállalkozók, narancsbárók, akik megoldják gyakorlatilag önerőből ezt a problémát. Viszont a vidéki sokaság, a családi gazdálkodók ezrei ezt nem fogják tudni saját maguk lemenedzselni, ezért mondom, hogy állami feladat. Ezért lenne szükség a nemzeti öntözésfejlesztési program valódi tartalommal való feltöltésére, és erre bizony ez a tíz év bőven elegendő lehetett volna. Minden alföldi termőföld szélén ott kellene lenni csatornákban az öntözővíznek, hiszen erre a természeti adottságaink megvannak, és igenis, ebben az esetben a gazdálkodók tudnának élni a lehetőséggel. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Tisztelt Képviselő Úr! Azt ne vonja már kétségbe, hogy az elmúlt év őszén, karácsony előtt, ha jól emlékszem, akkor fogadtuk el az öntözésről szóló törvényt egy. Tehát visszafelé nézni most tíz évre, hogy miért nem volt, vissza lehet nézni nem tíz évre, hanem ahogy már többször elmondtam ebben a Házban a ’70-es évek közepére, amikor a legnagyobb alföldi öntözőrendszereknek a fejlesztése megtörtént. Sajnos, azóta ilyen horderejű fejlesztés nem történt. Most az ország gazdasági teljesítőképessége, a gazdaságnak a jó állapota tette lehetővé, hogy erre a nagyon fontos területre is fordítsunk figyelmet, és nem utolsósorban az az élelmiszer-biztonság, amit most a járványügyi helyzetben is olyan fontosnak tartunk, erősítette meg igazán azt a gondolatot, hogy igen, olyan hatékony öntözőrendszereket kell felállítani, amelyek aránylag olcsón, de a gazdákhoz el fogják juttatni az öntözővizet. Higgye el, képviselő úr, a legjobb szándékban vagyunk, és nemcsak szándékban, hanem akaratban is, hogy ez így legyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A Magyar Falu Program keretében milyen új pályázatokra számíthatnak a kistelepülések?” címmel. Földi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Magyarország Kormánya 2018-ban döntött arról, hogy elindítja a „Magyar falu” programot, amelyre az ötezer főnél kisebb települések pályázhatnak, mintegy 150 milliárd forint éves keretösszegben. Kiemelkedő intézkedés volt ennek a programnak az elindítása, hiszen azt az üzenetet is hordozza, hogy a falvakban élők ugyanolyan fontosak, mint a fővárosban, illetve a városokban élők. A baloldali kormányokra nem számíthatott a magyar vidék, a magyar falu. Megnőtt az elvándorlás, és drasztikusan csökkent a településeken élők száma. Tisztelt Miniszter Úr! Az első pályázati kiírások 2019. február végén jelentek meg, amelyben az egyházi, valamint az önkormányzatok által üzemeltetett közösségi terek felújítására és létrehozására lehetett pályázni. Ezt követően folyamatosan bővült a kedvezményezettek köre és a pályázati lehetőségek is, hiszen többek között lehetett már pályázni óvodai játszóterek felújítására, orvosi szolgálati lakás vásárlására, orvosi rendelők fejlesztésére és orvosi eszközök beszerzésére, valamint út, híd, járdaépítésre, illetve -felújításokra. A KDNP mindig is elkötelezett volt a vidéken élő emberek iránt, hiszen egyéni választókerületi képviselőként magam is képviselem a falvakban élő emberek érdekeit az Országgyűlésben. A koronavírus-járvány ellenére is töretlen népszerűségnek örvend a „Magyar falu” program, melynek egyes elemei iránt hatalmas az érdeklődés. Ezért is kérdezem tisztelt miniszter urat, hogyan értékeli a „Magyar falu” program eddigi eredményeit. Milyen további pályázati kiírások várhatók még a program keretén belül? Várom miniszter úr megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, Földi képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A „Magyar falu” program a járványhelyzet ellenére, azt mondhatjuk, hogy töretlen népszerűségnek örvend. A június 9-ei, legfrissebb adatok szerint eddig több mint 5700 kérelmet adtak be a kistelepülési önkormányzatok és a történelmi egyházak. A program keretében még hat pályázati kiírás zárult le, orvosi rendelők fejlesztésére, orvosi eszközök beszerzésére több mint ezer kérelem érkezett, 4 milliárd forint állt rendelkezésre. Út, híd, járdaépítés: több mint 2 ezer beérkezett pályázat volt, 10 milliárd forintot biztosított erre a kormány. Közösségi terek fejlesztése, közösségszervezők foglalkoztatása 5-5 milliárd forint keretösszegben, illetve az óvodai játszóudvarok és közterületi játszóterek fejlesztésének támogatására, valamint közterület karbantartását célzó eszközbeszerzésre június 19-ig lehet a kérelmeket most benyújtani. Orvosi szolgálati lakások kialakítására pedig a pályázatok folyamatosan benyújthatók. Ez a három program összesen 8 milliárd forintos keretösszeggel rendelkezik. Azt tudjuk mondani, hogy a ’19-es adatok rendkívül biztatóak, az ötezer fő alatti települések 97,4 százaléka pályázott a „Magyar falu” programban, amely pályázati kiírásra 5321 nyertes pályázatot hirdettünk. Ez azt jelenti, hogy egy település átlagosan két alprogramban nyert. 2020-ban is folytatódik és bővül a „Magyar falu” program, a 2020-as tervek szerint három fő pillére lesz idén a támogatásoknak: szolgáltatásfejlesztés, infrastrukturális és eszközfejlesztés, valamint identitástudat erősítése. A közeljövőben további pályázatok kiírása várható, illetve megjelent a „Magyar falu” program új elemeként a Falusi Civil Alap pályázata is, amely a kistelepüléseken élők életkörülményeinek folyamatos javítását segíti az idei évtől. Azt reméljük, hogy valóban ez a falusi életminőség javítását összességében nagymértékben fogja elősegíteni. Köszönöm még egyszer a kérdést.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm a válaszát, miniszter úr. Én olyan választókerületből jövök, ahol hét olyan település van, amely ötezer fő alatti, és ez a hét település nagy reményekkel fogott bele tavaly, illetve tavalyelőtt ebbe a pályázati rendszerbe, és csakugyan sok mindent meg tudtunk oldani az elmúlt egy-két évben ebből a programból. Ami problémát jelent, hogy ezekben a falvakban, kistelepüléseken nagyon sok a sáros út. Tehát esetleg nagyobb részt kellene talán fordítani a belterületi utak fejlesztésére ezeken a településeken, meg az orvosi rendelők fejlesztése terén is talán nagyobb keretet kellene biztosítani ezekre a településekre, mert bizony azokból a keretekből, amik erre vannak, nem mindenütt tudjuk az orvosi rendelőket felújítani. Én bízom benne, hogy a jövőben ez is változni fog, és továbbra is élvezhetjük ennek a programnak az előnyeit és gyümölcseit.
Köszönöm szépen, jegyző úr, képviselő úr. A viszonválasz megilleti Gulyás Gergely miniszter urat.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az orvosi rendelők fejlesztésével kapcsolatosan a pályázati lehetőség most is nyitva áll, tehát mindenkit biztatok, hogy éljen ezzel a lehetőséggel, vannak is még szabad és felhasználható források, és valóban mi is azt tapasztaljuk, hogy mind a belterületi utaknál, mind pedig a kisebb, három számjegyű vagy afölötti számjegyű utaknál nagyon komoly igény van az útfelújításra. Az elmúlt egy évben ezen a területen történt komoly előrelépés, de a tervünk az, hogy a következő egy-másfél évben többféle technikával, technológiával és módszerrel, de több száz kilométernyi, reméljük, hogy akár az ezer kilométert is meghaladó vidéki úthálózatot tudunk majd felújítani. Ez a program szerintem beváltotta a hozzá fűzött reményeket, azt mondhatjuk, hogy egyébként politikai hovatartozásra való tekintet nélkül a legkisebb falvak tudnak pályázni, pályáznak is, és nagyon nagy részük nyer, és ezek a fejlesztések a falvak mindennapi életében megtapasztalhatóak és a falvakon is láthatóak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Iskolai erőszak: prevenció helyett csak gumibot?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Igen. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó. [[17.20]]
Köszönöm szépen. Miniszter Úr! Klasszikussal szólva, önök hazudnak éjjel és hazudnak nappal, minden hullámhosszon. Az iskolaőrök bevetése mellett önök úgy érveltek, hogy nem maradt más eszköz az iskolai erőszak megakadályozása érdekében. Maruzsa államtitkár úr szerint: aki azt állítja, hogy a kormány az elmúlt tíz évben nem tett semmit, de most bezzeg gumibottal és bilinccsel akarja büntetni a fiatalokat, az lemaradt az elmúlt tíz év eseményeiről. Abból, amit államtitkár úr elmondott, arra lehet következtetni, hogy a kormány mindent megtett az iskolai erőszakkal kapcsolatos prevenció érdekében, de a szakemberek által javasolt módszerek sorra kudarcot vallottak. Azt sugallja nekünk az államtitkár, hogy a mi helyzetünk speciális, Magyarországon kivételes és nehéz folyamatok zajlanak, itt tehát nem működnek a prevenció kitaposott útjai. Ehhez képest június 10-én a PDSZ arról számolt be egy sajtótájékoztatón, hogy az államtitkár egy egyeztetésen elmondta, hogy a tavalyi évben az iskolai erőszakkal kapcsolatos prevencióra elhatárolt 23 millió forintos keretet idén 30 millió forintra növelik. Azt is elmondta, hogy azért nem határoztak meg magasabb összeget, mert nem volt rá nagyobb igény. A valóság tehát az, hogy önök hazudnak. Évi 30 millió a prevencióra annyi hogy mindenki számára érthető legyek , amennyit Mészáros Lőrinc körülbelül másfél óra alatt keres, vagy annyi, mint 43 forint diákonként évente. Nem a prevenció bukott meg tehát, mert az ugyanis nem is volt. Önök buktak meg ismét az igazmondó verseny selejtezőjében. Kérdezem tehát, meddig hazudnak még az iskolarendőrség ügyében. Tisztelt miniszter úr, várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Természetesen a választópolgárok döntenek arról, hogy egy pártnak az élete milyen hosszú, és bár a mostani előrejelzések szerint a Magyar Szocialista Párt élete a vége felé jár, de mégis ezt egy ambiciózus felszólalásnak tartom, hogy ön egy olyan idézettel kezdett, és ezt próbálja vádként megfogalmazni a kormánnyal szemben, amelyet az ’56-os forradalom során a rádióra használtak, miközben abban a pártban ül, amely jogutódja az ’56-os forradalmat vérbe fojtó kommunista pártnak, majd pedig akkor vált ismertté, amikor Gyurcsány Ferencnek a napszakokat sem sikerült egy MSZP-s frakcióülésen felsorolnia az őszödi beszéd során. Ezt követően történt, ami történt, mindannyian emlékszünk rá, de az biztos, hogy tovább éltette Gyurcsány Ferenc a hazugságot, amivel 2006-ban még egy választást sikerült megnyerni. Az tehát a tiszteletteljes kérésem, hogy ha képviselő asszony ebben a stílusban kíván kérdezni, akkor legalább ne a munkásmozgalom történetéből válasszon ehhez idézetet. Az a kérdés, amit érintett, egyébként egy fontos kérdés. Szerintem egyet kell hogy értsünk abban, hogy míg általában a magyar oktatásban a rend biztosítható, vélhetően sok területen a prevenciós eszközök is működnek, addig vannak olyan térségei és vannak olyan iskolái az országnak ezek lehetnek szakképző intézmények is és rendes iskolák is , ahol igenis sajnos iskolaőrre van szükség ahhoz, hogy a fegyelem és a rend biztosítható legyen. S nem csupán a gyermekek miatt, ez talán a ritkább eset, hanem a szülőknek az iskolában való rendszeres erőszakos megjelenése miatt. Attól, hogy valaki erről Budapesten nem vesz tudomást, ez az ország egyes térségeiben sajnos még valóság. Úgy gondolom, abban pedig egyet kellene értsünk, hogy a tanárok védelmét aki hivatását teljesíti egy olyan térségben, amely sokszorosan hátrányos térség az államnak biztosítania kell. Szép dolog a prevenció, tudjuk, hogy milyen ideológia mentén szokták ezt újra és újra hangoztatni, és bizonyos területeken még eredményes is lehet, de sajnos vannak olyan térségek, ahol iskolaőrre van szükség.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra adom meg a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Természetesen nem tudom elfogadni a válaszát, hiszen nem arról beszélt, amit kérdeztem. Csodae, hogy az iskolai erőszak egyre komolyabb problémává válik országszerte, amikor az oktatásirányítás nem kezeli ezt a problémát a helyén? Ahogy a vitában is elmondtuk, a prevenciónak kell lenni az első számú prioritásnak, minden másnak, így a rendészeti megoldásnak is ezt kellene kiegészítenie, miniszter úr. Önök nem készítettek elő egy tényleges prevenciós programot, hanem rögtön a rendészeti megoldás, a büntethetőségi korhatár leszállítása mellett döntöttek. Úgy tűnik, a szakmaiságnak esélyt sem adtak. Kérem, magyarázza el, hogy az iskolaőrök bevezetésére szánt összeg egy jelentős részéből miért ne lehetne valódi prevenciós programokat hirdetni. Miért nem lehet visszaengedni azokat a civil szervezeteket az iskolákba, amelyek kész módszertannal tudnák segíteni a prevenciót? Miért szeretik önök ennyire a gumibotot, miniszter úr?
Köszönöm, képviselő asszony. A viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tíz éve vagyunk kormányon, tehát nem lehet azt mondani, hogy az iskolaőrség bevezetésével kezdtük volna. Tudomásul kell venni, hogy vannak olyan térségek az országban, ahol ha egy gyerek egyest kap, akkor utána a szülő bemegy, és erőszakosan lép fel a tanárral szemben. Ezt különböző prevenciós megoldásokkal nem lehet megoldani. Ezt iskolaőrrel lehet megoldani, ha szükséges, kényszerítő eszközzel lehet megoldani. Egyébként pedig nem csupán a büntethetőségi korhatár leszállításáról van szó felhívom képviselő asszony figyelmét arra, hogy ez egyébként korábban történt meg, most csupán a tanárokkal szembeni bűncselekményeket soroljuk ebbe a körbe, de ez már korábban is megtörtént; és külföldön is megtörtént, éppen Tony Blair alatt az Egyesült Királyságban is megtörtént , de az is egy fontos eszköz, hogy aki a tanárral szemben erőszakos cselekményt követ el, abban az esetben egyéves időtartamra a családi pótléktól is el fog esni a család. Azt hiszem, ez helyes, indokolt és előremutató lépés. Egyetlenegy kritikát tudunk elfogadni, hogy ezt nem korábban tettük meg. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirendet lezárom, az azonnali kérdések órája befejeződött. Most soron következik az egyes törvényeknek az örökbefogadások elősegítésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10516. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az örökbefogadások elősegítésével összefüggő módosításáról szóló T/10516. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja az örökbefogadások előkészítésének hatékonyabbá tétele, az örökbe fogadni szándékozók adminisztrációs terheinek csökkentése, valamint az örökbefogadásban érintettek jogbiztonságának növelése. A kormány tehát meg kívánja teremteni a lehetőségét annak, hogy az örökbefogadást tervező személyek, valamint az örökbefogadásra váró gyermekek minél gyorsabban egymásra találhassanak. Ahhoz, hogy a szerető családban való nevelkedés lehetősége és ezáltal a minőségi élet feltételei minél több gyermek számára elérhetővé válhasson, elengedhetetlen az örökbefogadás jelenlegi szabályainak módosítása. Az elérendő cél nem más, mint a sikeres örökbefogadások számának növelése, valamint ennek elősegítése, mely minden esetben a gyermekek érdekeinek szem előtt tartásával történik. A törvényjavaslat az alábbi módosításokat vezetné be. A gyermekek örökbefogadását elősegítő intézkedések. A gyermek örökbe fogadhatóvá válása szempontjából lényeges változás, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama beszámít az örökbe fogadhatóvá nyilvánításhoz szükséges időtartamba. Ez lehetővé teszi, hogy a gyermek örökbefogadhatóságának feltételét a családból történő kiemelésétől kezdődően vizsgálja a gyámhatóság, ami elősegíti a törvényi feltételek teljesülése esetén a gyermek minél korábbi életkorban történő örökbefogadását. A szülői kapcsolattartás teljes hiánya esetén az örökbe fogadhatóvá nyilvánítás feltételeként előírt jelenlegi fél év időtartam három hónapra, rendszertelen kapcsolattartás esetén egy évről nyolc hónapra csökken. Az örökbe fogadhatóvá nyilvánítás hatálya két évről négy évre emelkedik. Az örökbe fogadni szándékozókat érintő változások. Az örökbe fogadni szándékozók szempontjából szigorúbb előírás, hogy a körülményeik tekintetében a valóságnak megfelelő információkat kell szolgáltatniuk. Az örökbe fogadni szándékozók számára könnyítést jelenthet, hogy az alkalmassági eljárás során jelenleg kötelezően elvégzendő örökbefogadói tanfolyam, melynek célja, hogy segítse az örökbefogadásra történő felkészülést, önkéntesen és ingyenesen igénybe vehetővé válik. [[17.30]] Az örökbe fogadni szándékozók számára segítséget nyújt az évente legalább tíz nap munkavégzés alóli mentesítés a gyermekkel történő ismerkedés érzékeny időszakában. A módosítás tágabb lehetőséget biztosít az idősebb örökbe fogadni szándékozóknak: ha az örökbe fogadható gyermek betöltötte a 3. életévét, ebben az esetben az örökbe fogadó szülő és a 3. életévét betöltött gyermek életkora között a legfeljebb 45 év helyett 50 év lehet a korkülönbség. Az örökbefogadást követő könnyítések: kérelemre kedvezményesen honosítható lesz az a kiskorú nem magyar állampolgár, akit magyar állampolgár fogadott örökbe, ugyanis az örökbe fogadott gyermek érdekét szolgálja, ha a Magyarországon elismert örökbefogadás által minél könnyebben a magyar állampolgárságú szüleivel azonos állampolgárságot tud szerezni. Álláspontom szerint a javaslat a gyermekek érdekeit szem előtt tartva szabályozza az átalakítás kapcsán érintett kérdéseket, így a megvalósuló, az örökbefogadást tervező személyek, valamint az örökbefogadásra váró gyermekek számára egyaránt előnyös változások kellő biztonsággal mehetnek végbe. Az említettek tükrében látjuk, hogy a kormány elkötelezett az iránt, hogy biztosítsa a jogszabályi lehetőségeket ahhoz, hogy a meghatározott feltételek fennállása esetén minél több gyermek észszerű határidőn belül szerető családban nevelkedhessen. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Fülöp Attila jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A Népjóléti bizottság, amely ki volt jelölve, nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Nem sokan voltunk itt az ülésteremben, amikor erről a törvényjavaslatról tárgyaltunk, de azt gondolom, hogy kormánypárti és ellenzéki képviselők megegyeztünk abban, hogy egy nagyon fontos módosítás volt a Ház előtt, többségében elmondtuk, hogy majdnem kivétel nélkül minden egyes pontját tudjuk támogatni. Egyetlenegy sarkalatos része volt, amelyet illetően akár a szakmai szervezetek, akár ellenzéki politikusok megjegyzéseket tettünk, és amelyről elég sokat beszélgettünk, ez a kötelező tanfolyam elvégzése, és ugyebár, módosítókat is benyújtottunk annak érdekében és ezt pozitívan értékelte a kormányzat, mivelhogy kikerült a tandíj a tanfolyam elvégzésével kapcsolatban , hogy most már ne kelljen pénzt fizetni az örökbe fogadó szülőknek a tanfolyamért. Ami viszont vitát váltott ki, az az volt, hogy kötelezőe ezt a tanfolyamot elvégezni, vagy sem. Ellenzéki képviselőtársaimmal és a szakmai szervezetekkel együtt elmondtuk, hogy mi ezt tartjuk a legfontosabbnak, hogy fontolja meg a kormány azt, hogy maradjon kötelező ebben a törvénymódosításban a tanfolyamnak az elvégzése. Ezt sajnos nem sikerült elérnünk, ennek ellenére a Magyar Szocialista Párt részéről támogatni fogjuk a törvényjavaslatot, mert mi is azt gondoljuk, hogy ettől függetlenül könnyíteni kell, mert nagyon fontos, hogy minden egyes gyermek családban tudjon felnőni. Persze a kritikákban én magam is elmondtam, hogy azért még mindig nagyon sok gyermeket emelnek ki a családból Magyarországon csak szegénységi okokra hivatkozva, amit amúgy a gyermekvédelmi törvény tilt. Minden eszközzel azon kell lennünk, hogy szegénységi okok miatt ne emeljenek ki Magyarországon gyermeket a családból, és persze annak a megszüntetésén is, hogy mondjuk, ez a probléma fennálljon egy családnál, hogy szegénységbe keveredik, és emiatt kelljen a saját gyermeket idézőjelben mondom elveszíteni. Úgyhogy az az egyetlenegy sarkalatos pontja volt ennek a törvénymódosításnak, a tanfolyamnak az elvégzése. Volt, aki személyes példáján keresztül mondta el, hogy miért is nagyon fontos ez, a szakmai szervezetek a végsőkig kiálltak amellett, hogy ez maradjon benne ezt sajnos nem sikerült elérnünk , de, mondom még egyszer, ettől függetlenül támogatjuk a törvénymódosítást. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is azt gondolom, hogy az elmúlt hetek parlamenti vitáiból kiemelkedik az, amikor erről beszéltünk itt, nemcsak azért, mert többnyire és a legtöbb kérdésben egyetértés volt a két oldal között, hanem mert én is úgy éreztem, hogy minden fél, aki a vitában hozzászólt akkor, egy fontos ügynek tartotta ezt, és egy olyan ügynek, amelyért fontos közösen tennünk. A mostani törvényjavaslat is beleilleszkedik abba a családbarát szemléletbe, amelyet 2010 óta próbálunk megjeleníteni a politikában, hogy a gyermekek a családban nevelkedhessenek. Erről szólt az elmúlt években a nevelőszülői hálózat megerősítése, erről szól az örökbefogadás könnyítése, és erről szól a mostani törvényjavaslat is. Szeretném megköszönni a Népjóléti bizottság és a Törvényalkotási bizottság tagjainak, hogy egyhangúlag támogatták azt a módosító javaslatunkat, amelyet Novák Katalin és Selmeczi Gabriella képviselő asszonyokkal nyújtottunk be, amely szerint a kormány át fogja vállalni a tanfolyam költségét, ezzel több tízezer forintot is ott hagyva az örökbe fogadó szülőknél. Ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy holnap majd az összegző módosító javaslatnál önök is támogassák a módosító javaslatunkat. Én azt gondolom, hogy a kormány egy nagyon konstruktív és előremutató javaslattal érkezett a Ház elé, szerintem a mi módosítónkkal az talán még jobb lett, és talán azt mutatják az egyhangú szavazatok a két említett bizottságban is, hogy mindenki hasonlóképpen gondolkozik erről, sőt a vitában is több alkalommal elhangzott a tanfolyam ingyenessé tétele. Köszönöm mindenkinek, aki ezt a módosító javaslatot támogatni tudta, és arra kérek mindenkit, hogy holnap a végszavazásnál is legyen ez egy egyhangú döntés, legyen erről egy olyan jelzés a gyermekek és a szülők felé is, hogy a magyar parlament az örökbefogadás egyszerűsítését és az örökbefogadás tényét is egységesen támogatja, ösztönzi és segíti. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Természetesen én is pozitív vagyok, hiszen meg fogom szavazni az ezzel kapcsolatos törvényjavaslatot és a módosító javaslatot is; teszem ezt azért, mert azt gondolom, hogy az első a gyermekek érdeke. Viszont továbbra is fenntartom azt, hogy nem tartom jónak, hogy eltörlik a tanfolyam kötelező jellegét, ezt bizottsági ülésen, a Népjóléti bizottság ülésén is elmondtam, és reménykedtem abban, hogy talán elültettem a gondolatot itt képviselőtársaim, mármint kormánypárti képviselőtársaim fejében de látom, hogy ez nem sikerült. Remélem, hogy ez nem azért van, mert ellenzéki képviselő nyújtotta be ezt a módosító javaslatot, viszont ha igen, akkor javaslom, hogy mivel ez most már holnap megszavazásra kerül, a jövőben kormánypárti képviselőtársaim tegyék meg ezt helyettem, tehát adják be ezt a javaslatot, mert hogyha nem, akkor majd én mindig be fogom adni egyszer majdcsak lesz ennek eredménye! Nagyon fontos ez a törvényjavaslat, rengeteg jó dolog van benne, hangsúlyozom, de higgyék el nekem, hogy a tanfolyam kötelező mivoltának az eltörlése nem jó. Nem jó azért, mert ha nem lesz kötelező, a szülők közül sajnos sokan nem fogják ezt választani; talán ha majd az örökbefogadási tanácsadók esetleg javasolják nekik, és talán ha megismertetik velük a tanfolyam tematikáját, akkor nagyobb eredményt lehet elérni, már úgy értem, hogy százalékban, hogy részt vegyenek a tanfolyamon, de nem vagyok biztos abban, hogy ezt mindenki meg fogja tenni. Pedig ahhoz, hogy sikeres legyen egy örökbefogadás, és az a gyerek valóban jól érezze magát a családban, és a szülő is jól érezze magát a családban, ahhoz az szükséges, hogy mentálisan felkészült legyen az örökbe fogadó szülő az örökbefogadás nehézségeire. Amikor a gyerek adott esetben, mondjuk, rácsapja az emberre az ajtót, vagy ha az ismerkedés során nem akar szóba állni vele, ezeket a szituációkat tudni kell kezelni, amihez ez a tanfolyam jó alapot ad az embernek; annál is inkább, mert ha a személyes tapasztalataimat veszem figyelembe, akkor nálunk is történt olyan, hogy például az örökbe fogadni kívánt gyermek egyik napról a másikra nem volt hajlandó velünk jönni az ismerkedés során, és így bizony elakadások történtek az örökbefogadás folyamatában, amiről nem mi tehettünk, természetesen nem is ő, hiszen még pici volt, de egyszerűen nehezen lehetett ezt kezelni. Ehhez kellett az a tanfolyam, amelyet elvégeztünk, és persze az örökbefogadási tanácsadók segítsége is, hogy ezt át tudjuk hidalni. Nem igazán értem, hogy ha ingyenessé teszik, akkor vajon miért mondják azt, hogy nem kötelező, miért teszik nem kötelezővé. Szerintem az örökbefogadás során a különféle vizsgálatok, például a pszichológiai vizsgálat és egyéb mind-mind hozzájárul ahhoz, hogy meg vannak szűrve azok, akik örökbe fogadhatnak, és én ezt nagyon helyesnek tartom; és azt is helyesnek tartanám, hogyha kötelező maradna a tanfolyam, mert szerintem sokan nem fogják ezt majd elvégezni azért, mert nem kötelező. [[17.40]] Örülök annak, hogy gyorsított eljárások lesznek majd jellemzőek, mert most is tudok olyan kislányokról például, akik 6 hónapja várnak egy határozatra egy gyámhivataltól, hiszen már örökbe adhatóak lennének, és ez alatt a 6 hónap alatt az ő életükből nagyon sok idő eltelt. Egy 2-3 éves gyerek életében 6 hónap nagyon-nagyon hosszú idő. Remélem, hogy ez a törvénymódosítás meghozza majd azt, hogy ez nem fog ilyen sokáig tartani, és ezek a gyerekek is minél előbb családba fognak majd kerülni. Egyébként még a tanfolyamra visszakanyarodva annyit szeretnék mondani, hogy talán lehet, hogy kételkedő képviselőtársaimnak jó lenne, ha egy ilyen tanfolyamot elvégeznének, vagy megismernék a tematikáját, a tartalmát, és akkor rájönnének arra, hogy ez valóban nagyon-nagyon fontos. Egyébként azért is örülök, hogy a Ház előtt van ez, és holnap lesz róla szavazás, mert öt éve van annak, hogy a kisfiunkat örökbe fogadtuk, ez pont egy ilyen jubileumi esemény nálunk, és éppen ezért szerintem ez egy igazán jó nap lesz, hogy végre nagyon sok minden javulni fog az örökbefogadás körül, és hogy ezeknek a javaslatoknak egy része az én javaslatom volt, amit az államtitkár úr felé megtettem, és ezért nagyon örülök annak, hogy ez is bekerült. De nem fogom feladni azt, hogy legyen kötelező a tanfolyam. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Hohn Krisztina képviselő asszony. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csatlakozni szeretnék ellenzéki képviselőtársaimhoz, akik kihangsúlyozták mind Bangóné Borbély Ildikó, mind pedig Hohn Krisztina , hogy mennyire fontos, hogy a kötelező tanfolyam maradjon kötelező. Önök ezt önkéntessé kívánják tenni, tudjuk, meg fogják finanszírozni, de azokat az érveket, amelyek itt elhangoztak, úgy gondolom, azért mindenképpen fontos lenne megfontolni, és kitartani amellett, hogy maradjon kötelező. Természetesen a Jobbik támogatni fogja ezt a javaslatot, ugyanis nagyon sok olyan módosítás van ebben az örökbefogadási eljárásban, amely előremutató, és a gyermekek érdekeit tartja szem előtt, ami számunkra rendkívül fontos, hogy minden gyermek családban nőjön fel, és ezért a támogatásunkról biztosítjuk önöket, viszont fontolják meg, hogy a tanfolyam maradjon továbbra is kötelező. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztő nevében Fülöp Attila államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Először is szeretném megköszönni mind az általános vita során, mind az azóta folytatott eszmecserét ebben a tárgyban. Szeretném megköszönni a valóban jó szándékú és javító megjegyzéseket a törvényjavaslatot illetően, és azt is, hogy az ellenzéki pártok is támogatásukról biztosítják a törvényt. Szerintem ez annak a jele, hogy ez egy jó törvényjavaslat, ami benyújtásra került a parlament elé. A legfontosabbat még egyszer szeretném kiemelni: valóban az volt ennek a törvénynek a célja, hogy egyszerűbb, gyorsabb legyen, és azok a szülők, akik örökbe fogadni szándékoznak gyermeket, kapjanak még támogatást, és kapjanak még lehetőséget a törvénymódosítás javaslatával. Azt a párbeszédet is szerettük volna minél magasabb szintre emelni, hogy lássuk, hogy mi zajlik a gyermekvédelemben. Ezeknek a gyermekeknek évente több mint ezer örökbefogadásról beszélünk, tavaly 1059-ről a kétharmada a gyermekvédelemből jött, olyan családokból, ahol előtte is már traumákon mentek keresztül, hiszen a vér szerinti családjukból ki lettek szakítva. Ezért egyetlenegy kristálytiszta és megkérdőjelezhetetlen célunk legyen: az, hogy minél hamarabb egy végső családhoz kerüljenek, akik az örökbe fogadó szülők képében jelentkeznek. Ezért ez egy természetes folytatása annak, amit a gyermekvédelemben akár a Nacsa képviselő úr által említett „Befogadlak” nevelőszülői kampánnyal indítottunk el, hogy ott is családközpontú gyermekvédelmet építsünk, és ha a gyermekvédelemből kijöhet valaki, akkor pedig minél hamarabb kerüljön családhoz ez az egyetlen célja ennek a törvénynek. Az ehhez nyújtott támogató szavazatokat ezúton is szeretném megköszönni. De a tanfolyamról is szeretnék két mondatot mondani, mert az elmúlt két hétben, azt gondolom, ez a súlyához képest túlzottan ki lett emelve ebből a javaslatból. A tanfolyamnál azért két dolog fontos: eddig fizetni kellett érte, és kötelező volt. A törvényben nem nevesítettünk olyan élethelyzeteket, amikor ez a tanfolyam nem biztos, hogy szükséges, de mondtunk ilyen élethelyzeteket. Én magam is jártam olyan nevelőszülőknél az elmúlt napokban is, akik például több éve nevelnek egy gyermeket, és utána ők örökbe fogadnak egy gyermeket; az országban nincs olyan, aki jobban ismerné azt a gyermeket, mint az a nevelőszülő. És azt gondoljuk, hogy azoknak, akik örökbe fogadnak, adjuk meg azt a felelősséget és azt a nagykorúságot, hogy el fogják dönteni, és egyébként azt gondolom, hogy nem jó összehasonlítani az eddigi gyakorlattal, mert eddig ezért a tanfolyamért fizetni kellett, most pedig nem kell fizetni. És annál jobban, ahogy Hohn Krisztina képviselő asszony megfogalmazta akinek ezúttal is gratulálok az ötéves jubileumhoz, ami ezek szerint hamarosan eljön, holnap , ön fogalmazta meg a legjobban, hogy egyébként miért nem feltétlenül szükséges kötelezővé tenni: azért, mert ez egy hosszú folyamat. Azért, mert ez az örökbefogadási tanácsadóval kezdődik, aki megfogja az örökbe fogadni szándékozó szülő kezét, és segíti; azért, mert van benne egy pszichikai, pszichológiai vizsgálat; azért, mert van benne egy egészségügyi vizsgálat; van benne egy környezettanulmány. És amikor mind-mind ezen túl vannak ezt a képviselő asszony nagyon jól tudja , utána következik az a kérdés, hogy a tanfolyamra szükség van vagy nincs szükség. Ezért csak annyit kérek mindenkitől, aki az elmúlt hetekben vagy napokban kritizálta ezt a törvényt, hogy tekintsük kellően nagykorúnak azt is, aki egy gyermek örökbefogadásáról dönt, és azt a szakembert is, aki évek meg évtizedek óta ebben a rendszerben dolgozik, hogy el tudja dönteni, hogy a pszichológiai, pszichikai segítségen túl szükség vane az adott embernek egy olyan tanfolyamra, amelyet a kormány az állam átvállalásával innentől kezdve ingyenesen el tud végezni. Köszönöm szépen még egyszer mindenkinek az ebben való támogatást. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fülöp Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor. Most pedig soron következik az Erzsébet-táborokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10521. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta az Erzsébet-táborokról szóló T/10521. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 9 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslattal a kormány az igen sikeres, országos jelentőségű táboroztatási program, az Erzsébet-táborok megvalósítását, valamint az e feladatokért 2016 óta felelős Erzsébet a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítvány hosszú távú működését kívánja biztosítani. Az Erzsébet-táborok programjain 2016-ban közel 90 ezren vettek részt, 2017-ben ez a szám már meghaladta a 100 ezret, 2018-ban több mint 126 ezerre emelkedett a résztvevők száma, 2019-pedig összesen mintegy 130 ezres összlétszámról beszélhettünk. Az alapítvány hosszú távú koncepció mentén szervezi a táborokat és a programokat, amelyek jellemzően a tulajdonában lévő zánkai és fonyódligeti táborhelyeken valósulnak meg. Az Erzsébet-táborok napközis és ottalvós táborai esetén egyaránt megjelenik a magyarság és honismeret, a sport, a tudományok és a kultúra, valamint a kereszténység témaköre a programok során. A gyermekek érdeklődési körüknek megfelelően válogathatnak ezek közül, így lehetőség nyílik a látókör szélesítésére, akár egy-egy tehetségígéret felismerésére is. Valamennyi Erzsébet-táborban biztosított a napi teljes ellátás is, és garantáltak a tartalmas, élménydús programok. Egy gyermek az Erzsébet-táborok nélkül nehezen juthatna hozzá egy helyen ennyi különféle programhoz és játékos aktivitáshoz, a táboroztatási program viszont mindent házhoz visz. A törvényjavaslat a teljesség igénye nélkül több ponton szabályozza a táborok szervezésével kapcsolatos jogi kérdéseket. [[17.50]] Az értelmező rendelkezéseken keresztül a tábor szervezésével és finanszírozásával kapcsolatos alapvető fogalmak egyértelműen rögzítésre kerülnek, melyek ezáltal a közfeladat pontos meghatározását s azon feladatok elképzelések szerint történő megvalósulását célozzák. Meghatározza az Erzsébet-táborok fogalmát és típusait: napközi, ottalvós, illetve családi táboroztatás, rögzíti a táborozás mint közfeladat ellátására hivatott szervezet közhasznú jogállását, valamint elősegíti a közfeladat magas színvonalon történő ellátását, továbbá a közpénzek hatékonyabb felhasználását. Meghatározza az állami költségvetési támogatás évi rendszerességgel történő biztosítását, mely a kiemelt közfeladat-ellátáshoz szükséges. Nevesíti a táborok szervezésével összefüggésben kezelhető személyes adatok körét, mely összhangban áll az irányadó adatvédelmi rendelkezésekkel. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat a közfeladat-ellátás hatékonyságának növelését célozza, továbbá láthatjuk, hogy a kormány kiemelt közfeladatként tekint a gyermekek testi, szellemi és lelki fejlődését biztosító Erzsébet-táborokra. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatásra érdemes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, s a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Vezérszónokunk a törvényjavaslat tárgyalása során elmondta, hogy támogatni fogjuk ezt a javaslatot, pedig vannak kételyeink azzal kapcsolatosan, hogy mi lesz, mondjuk, ezeknek az intézményeknek a későbbi sorsa. Mindenesetre azt mondjuk, hogy ha ezek a táborok valóban a magyarság, a honismeret, a sport, a tudomány értékeit kívánják közvetíteni a magyar fiatalok számára, akkor legyen, támogatni fogjuk. Azt is tudjuk, hogy Magyarországon a gyermekszegénység európai mércével nézvést is meglehetősen magas, és az a helyzet, hogy azok az alacsony szocioökonómiai státusszal rendelkező családokból kikerülő gyermekek, akiknek ez a tábor tartalmas nyári elfoglaltságot, kikapcsolódást és programot tudna szolgáltatni, bizony nagyrészt még mindig nem jutnak hozzá a táboroztatás lehetőségéhez. Jól hallottuk előbb is képviselőtársamtól azt a 130 ezres számot, éves szinten ennyi diák, ennyi gyermek veheti igénybe ezt a lehetőséget, ami véleményünk szerint nagyon kevés. Éppen ezért tisztelt kormánypárti képviselőtársaim figyelmébe ajánlanám azt a költségvetési módosító javaslatot, amely megduplázná az Erzsébet-táborokra fordítandó költségvetési összegeket. Alig több mint 4 milliárd forintról lenne szó. Nyilván ilyenkor majd jön a fölhorkanás a kormánypárti padsorokból, hogy micsoda demagóg ez a fölvetés részünkről, amikor merészelem hozzátenni azt, és párhuzamot vonni aközött, hogy Mészáros Lőrinc, aki több mint 800 munkását rúgta ki a hoteljeiből, mégiscsak kapott majdnem 18 milliárd forintnyi összeget arra, hogy a szállodáit fejlessze. Vagy megnevezhetném azt a tiszakécskei 31 esztendős exfocistát is, aki a karácsony előtt néhány nappal alapított cégére, ami egyébként élete első cége, máris 8 milliárd forintot nyert el, azért, hogy ő majd hoteleket tudjon létrehozni, azokat tudja fejleszteni. Ha erre volt egyszer majdnem 18 milliárd forint a nemzet mindentudó gázszerelőjének szállodaipari vállalkozásait fejlesztendő , valamint itt van ez a másik 8 milliárd forintos, eléggé gyanús és fölháborító tétel, ez összességében akkor rövid fejszámolás után több mint 25 milliárd forintot jelent. Mi annyit kérünk, hogy azt a 4 milliárd 400 millió forintot, amit a következő esztendőre betábláztak Erzsébet-táborokra, duplázzák meg. Azt hiszem, hogy nem kérünk semmi olyat, ami teljesíthetetlen lenne, nem kérünk semmi olyat, ami ennek a nemzetnek, a diákoknak, a fiataloknak, a gyerekeknek az érdekei ellen lenne. Nagyon szépen kérem, hogy támogassák legalább ezt a javaslatot Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Ugyanígy az örökbefogadásos törvény után tárgyaltuk az Erzsébet-táboros törvényt, és már akkora összhang nem alakult az ellenzéki és a kormánypárti képviselők között, mint az előző törvénynél. Megfogalmaztuk a kritikáinkat, és én is kitérnék arra, ha jól emlékszem, azt mondta képviselőtársam, hogy 2019-ben 130 ezer gyermek vehette igénybe az Erzsébet-táborok szolgáltatásait, csak azért azt valljuk be őszintén, hogy a 130 ezer gyermek közül nagyon sokan, több tízezer gyermek ki sem teszi a lakóhelyéről a lábát, mert ugyanúgy a településén az iskola vagy az óvoda végzi az Erzsébet-táboroztatást. Ezt én is tudom a saját lakókörnyezetemből Kabán élek , hogy Kabán az iskolában is zajlik Erzsébet-táboroztatás, hála a jó égnek, több tábort csinálnak éves szinten, de ezek a gyerekek ugyebár ki se teszik a lábukat az otthonukból, úgy vannak Erzsébet-táborban. Úgyhogy majd egyszer ezt írásbeli kérdésben tényleg fel is teszem, hogy ténylegesen hány tízezer gyermek az, aki mondjuk, a Balatonra eljut vagy máshova, az ország különböző területeire.Kritikaként fogalmaztuk azt meg, ugyebár, tudjuk nagyon jól, hogy a zánkai és a fonyódi tábornak átadott ingatlan forgalmi értéke 17,5 milliárd forint. Már jeleztük többször, hogy lehet, hogy piaci alapon nem lehetne most ennyiért eladni, de lényegében, amikor átadták ennek a Kárpát-medencei Gyermekekért Alapítványnak, végül is egy 17,5 milliárd forintos ingatlan került a tulajdonába, majd tudjuk, hogy állami pénzen, vagy akár Mészáros Lőrincnek állami pénzen felújítják, majd 15 év múlva, amikor lejár a határidő, lényegében azt csinálnak ezekkel az ingatlanokkal, amit akarnak. 15 év nem olyan borzasztó hosszú idő, és lényegében az állami tulajdonból előbb alapítványi tulajdonná, majd utána ki tudja, milyen tulajdonná válik, közben, mondom, ingyen kapnak meg nagyon-nagyon sok milliárdot. Ha jól tudom, a 2020-as költségvetésben 12,2 milliárd forint lett betervezve Erzsébet-táboroztatásra, igaz, a hétvégén megjelent, ha jól tudom, hogy megint 2 milliárd forinttal újabb költségvetési forrást adtak a nyári táboroztatásra. Lényegében több tíz milliárd forintot költünk rá, a felújításokra, majd táboroztatásokra, és ezek a nagyon komoly ingatlanok a végén meg 15 év múlva ki tudja, hogy hova sejtésünk van, hogy hova fognak kerülni. Akkor is elmondtuk, az egyik sarkalatos pontja volt a kritikánknak, ezt fel szeretném olvasni, mert ugyebár fideszes képviselőtársam is mondta, hogy hosszú szakaszban nevesítik az alapítvány által kezelhető adatok körét. Az indoklás szerint „A törvényi felhatalmazás biztosítja, hogy a közfeladat-ellátáshoz feltétlenül szükséges személyes adatok rendelkezésre álljanak és kezelhetők legyenek. Az irányadó adatvédelmi rendelkezésekre figyelemmel a Javaslat az adatkezelés elveinek megfelelően határozza meg a kezelt adatok körét. Az adatokat az Alapítvány és a táborszervező az egészségi állapottal összefüggő adatkörök kivételével a táborozást követő 5. év végéig, nem nyertes jelentkezések esetében a jelentkezés évének végéig kezeli, őrzi meg.” Ezt nem értettük, hogy miért kell ennek az alapítványnak öt éven keresztül kezelnie ezeket az adatokat. Tudom, leírják a törvényben, hogy az adatvédelmi szabályokkal minden rendben van, azért mégiscsak kérdéseket vet fel, hogy ezt miért kell. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy minél több gyermek tudjon szociális alapon Erzsébet-táborba eljutni Magyarországon, bár hozzáteszem, én is említettem, hogy az én gyerekeim is voltak, attól függetlenül, hogy kifizettük, természetesen csak azért, hogy a többiekkel együtt tudjanak lenni, mert nagyon fontosnak tartjuk, hogy ezek a táborok azért működjenek, és a gyerekek akár nyáron is élményeket gyűjthessenek. De a kritikáinkat elmondtuk, és ennek tudatában azért fenntartásaink vannak ezzel a törvénnyel kapcsolatban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő hozzászóló Boldog István képviselő úr, Fidesz. [[18.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Nagyon örülök neki, hogy az eddigi hozzászólók mind azt mondták, hogy támogatják az Erzsébet-táborok rendszerét. Ez egy fontos dolog. Azért emelkedtem szóra, mert pár nappal ezelőtt találkoztam egy Facebook-bejegyzéssel, ahol egy ellenzéki képviselő egészen mást írt, ő sajnálta a gyermekektől azt az élményt, amit egy Erzsébet-tábor jelent, sajnálta a szülőktől azt a lehetőséget, hogy vigyázzanak a gyermekükre jó körülmények között egy-egy ilyen táborban. Bízom benne, hogy ezt a baloldali képviselőt a Jobbik-frakció meg fogja győzni, ha más nem, frakciófegyelemmel, arról, hogy támogassa az Erzsébet-táborok programját, támogassa az Erzsébet-táborokat. Talán még a saját gyermekét vagy gyermekeit is el fogja majd küldeni egy ilyen táborba.Úgyhogy mindenkit arra kérek, hogy támogassuk közösen az Erzsébet-táborokat. Biztos vagyok benne, hogy ennél fontosabb dolog most a nyár közeledtével nincs, és jövő nyáron sem lesz természetesen, hiszen itt a jövő nyárról is van szó. Fontos, hogy a gyermekek jó körülmények között, biztonságban jó élményeket szerezhessenek, és közben a szüleik nyugodtan tudjanak a munkahelyükön dolgozni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP nem biztosította támogatásáról a javaslatot, de ezen most emelkedjünk felül, reméljük, hogy holnapig még meggondolják magukat.Én is egyetértek az előttem szólókkal abban, hogy a gyermekek számára rendkívül fontos a közösségi élmények szerzése, az iskolán kívüli programoknak egy olyan fajtája, ahol felszabadultan, mégis értelmes keretek között a szabadidő értelmes eltöltése történhet meg. Rendkívül fontosnak tartom, hogy ez megtörténjen. Azt a számot is szeretném kiemelni, mert Bóna képviselőtársam elmondta a tavalyi év adatát, de hogy összességében mennyi volt, azt nem mondta el, hogy eddig másfél millió magyar embernek jutott az a lehetőség, hogy ilyen körülmények között nyaralhasson, üdülhessen. Azt gondolom, ez egy magas szám, amelynek örülni kell. Kifejezetten szeretném kiemelni azt, hogy tavaly elindulhatott a határon túli táboroztatás is, szintén külön öröm, hogy az Erzsébet-táborok köre ezzel is bővült, és Hargitán lehet nyaralni a fiataloknak, akik eljutnak ebbe a táborba. Annak is örülök, hogy e törvényben is rögzítjük azt, hogy a szociális rászorultságot előnyben kell részesíteni a táboroztatás során. Azt gondolom, ebben abszolút egyetértünk, de ez le is van írva feketén-fehéren a törvényben, és ez helyes is. Az adatvédelmi szabályok, amelyeket Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony kérdezett vagy felvetett, egyértelműen mutatják, hogy megfelelnek a hatályos szabályozásoknak. Kötelező is egy ideig megőrizni, hiszen ha bármi kérdés felmerül visszamenőleg, vagy bármi olyan történik, ami miatt fontos, hogy kik voltak ott, milyen korosztály, fontos, hogy meglegyen ez az adat. Tisztelt képviselő asszony, természetesen a törvény garancia arra, hogy ez az adatvédelem a lehető legszigorúbb legyen. Azt gondolom, ez helyes is, ha itt az adatok biztonságban vannak. 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. június 15. hétfő 141/2. szám Országgyűlési Napló Ander képviselő úr támogatta is, meg nem is támogatta [[Ander Balázs: Én támogatom! Támogatjuk! Z. Kárpát Dániel: Elég egyértelműen elmondta!]] , de azért jó volt egyet… Én örülök annak, hogy megújulnak ezek a táborok, tisztelt képviselő úr. Örülök annak, hogy ezek a gyermekek évről évre szebb körülmények közé érkezhetnek a Balaton-partra. Ön a felújítást kritizálta, hogy az mennyibe kerül, illetve a pénzügyi kereteit. Én örülök, hogy a magyar gazdaság olyan erős, hogy tudtunk forrást biztosítani arra, hogy ezek a táborok megújuljanak folyamatosan, és egyre szebb körülmények közé érkezhessenek. Ma már Zánkán nem az az úttörőhangulat várja az odalátogató gyermekeket, mint amilyet egyébként az elmúlt 20-30 évben az odalátogató emberek tapasztalhattak. Örülök, hogy végre meg tudtuk haladni az átkos időszak építészetét ott és azt a hangulatot, és most már ennél modernebb és a XXI. század kihívásaihoz is alkalmazkodó táborhely láthatja majd vendégül a gyermekeket és a nyaralni vágyókat ebben az évben. Azt gondolom, közös érdekünk, hogy minél több gyermek jusson nyaraláshoz, hogy minél több gyermek értelmesen töltse el a szabadidejét a nyáron, közösségben, olyan tapasztalatokat, élményeket, barátságokat szerezve, ami a későbbi életük során is hasznos lesz nekik. Természetesen támogatjuk a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Amikor ellenzéki oldalról kritizálunk, azt kritizáljuk, hogy nem kapunk választ arra, hogy 15 év múlva ezekkel az ingatlanokkal komoly költségvetési források bevonásával mi fog történni. Most azt látjuk, hogy 15 évig, persze, az alapítvány tulajdonában van, persze Mészáros Lőrinc tulajdonában van, végzik ezeket a feladatokat, de hogy lényegében 15 év múlva mi fog történni, azt senki nem tudja, mert senkitől nem kapunk választ rá, hogy mi fog történni.Hadd védjem meg, bár nem tudom, melyik ellenzéki képviselőről beszélt, de biztos vagyok benne, hogy nem az Erzsébet-táborok ellen beszélt, nem a táboroztatás ellen, hanem pontosan az ellen, amit kritikaként megfogalmazunk, hogy súlyos közpénzmilliárdok mennek, és majd valami megtörténik, amit még nem látunk, csak mondom sejtéseink vannak az elmúlt évek tapasztalatai alapján. Nem hinném, hogy bárki azt mondaná, hogy nem támogatja. Amúgy a szociális üdültetést a szocialista kormányzat alatt kezdtük el, ugyanúgy, mint a szociálisan rászoruló gyerekeknél a gyermekétkeztetést. Ezt egy jó rendszernek tartjuk, mi is azt támogatjuk, hogy minél többen jussanak hozzá ehhez a szolgáltatáshoz. Senki nem vitatja, hogy a gyerekeknek jó, hanem inkább azt mondjuk el, hogy azért nem minden egyes táboroztatásnál az van, hogy XXI. századi körülményeket tapasztalunk, azért voltak olyan hírek, hogy az étkezéssel nem volt minden rendben, a körülmények nem voltak rendben. Én csak örülni tudok, ha fejlesztünk, a gyerekek minél jobb helyre tudnak nyáron kerülni az alatt az idő alatt, amíg a táborban részt vesznek, csak a kérdéseinket tettük fel, de nem igazán kapunk ezekre választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Csak nehogy már az maradjon a jegyzőkönyvben, amit Bangóné képviselő asszony mondott. [[Z. Kárpát Dániel: Az már benne van!]] Tehát szeretném visszautasítani, hogy Mészáros Lőrinc tulajdonában lenne az alapítvány, meg az… [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem ezt mondtam!]] Ezt tetszett mondani [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem, nem!]] lehet, hogy félreértette, de ezt tetszett mondani, hogy Mészáros Lőrinc tulajdonában van az alapítvány. Szó sincs ilyenről. Én el tudom mondani, hogy mi lesz 15 év múlva. 15 év múlva már nemcsak az ön gyerekei, hanem az unokái is ott fognak nyaralni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A jegyzőkönyvet megváltoztatni nem tudjuk. [[Nacsa Lőrinc: Igaz!]] A jegyzőkönyvben az van, amit beírtak. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni a fennmaradt időkeretekben. [[Jelzésre:]] Igen, Ander Balázs képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor, hogy a jegyzőkönyvekben nehogy csak az maradjon, amit előbb Nacsa képviselőtársunk itt elmondott, nevezetesen, hogy nem tudja, hogy most akkor én félszívvel ezt támogatom, nem támogatom. Támogatjuk, igen, ebben a frakcióban ülve, hogy az Erzsébet-táborok megújuljanak, és oda minél több magyar kisgyerek, diák, fiatal el tudjon menni. Igen, ezt támogatjuk.Azt nem támogatjuk, hogy önök ennyire kevéssé támogatják ezt a programot. Ezért kértem, hogy támogassák a költségvetési módosító javaslatunkat, ami mindösszesen 4 milliárd forinttal fordítana erre többet, tehát megduplázná azt, amit önök eredendően terveznek. Ehhez hoztam különféle hasonlatokat, és próbáltam aránypárt felállítani, hogy mire van ebben az országban pénz és mire nincs. Ha van a tiszakécskei focistára meg Mészáros szállodáira 25 milliárdnál is több, én azt mondom, mi azt mondjuk, hogy akkor legyen plusz 4 milliárdnyi forrás az Erzsébet-táborokra is. Így talán akkor teljesen tiszta a dolog. És támogassák a költségvetési módosítónkat. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Hajdu László képviselő úr, DK.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A vita első szakaszában én nem szóltam hozzá, mármint az általános vitában, de azt gondolom az elhangzottak alapján, hogy van pár szó mondanivalóm. Úgy tűnik, mintha ebben az országban az üdültetést az Erzsébet-táborokkal oldanánk meg, azonban az üdültetésnek rendkívül sok színes része működik, amelyhez nem adnak támogatást, mégis meg van oldva. Ennek a finanszírozói a szülők és az önkormányzatok és az erre a célra szakosodott alapítványok, azokról nem esik szó. Nem 130 ezer gyerek nyaral ott, hanem ennél sokkal-sokkal több. Tehát amiről mi most beszélünk, az egy kis szelete a gyermeküdültetésnek. Nagyon sok nyári üdültetés van, amelyről itt szó sem esik, pedig mennek folyamatosan. Hozzá kell tennem, hogy számos önkormányzat rendelkezik még a tanácsi rendszerből örökölt üdülőkkel, így a Balatonon is, a Börzsönyben is, különböző hegyvidékeken. Ők tehát szabályosan nyaraltatnak, és ez óriási segítséget ad a szülőknek. Nyáron, amikor a gyerekkel nem tud mit kezdeni a szülő, mert dolgozik, akkor van az a változat, hogy napközis rendszerben működik, az is egy önkormányzati megoldás, és teljes ellátással van a gyerek a napköziben. [[18.10]] A választókerületemben körülbelül 800-1200 gyerek üdült az elmúlt esztendőben, 2019-ben. Tehát beszéljünk erről is! És akkor vannak a szaktáborok, művészeti tábor, egyhetes, kéthetes, tíznapos, a testvérvárosi kapcsolatok révén vannak csereüdüléses kapcsolatok. Tehát itt úgy beszélünk erről az Erzsébet-utalványos megoldásról, mintha ez az üdültetés oldaná meg az országban a gyerekek dolgait. Egy pici szeletét igen, nem tudok számot, de becslésem szerint nem lehet több 10 százaléknál, még annyi sem. Arról még törvényt is alkotunk. A másik részéről: az önkormányzati költségvetésben benne van, fejezete van, támogatja az önkormányzat minden szinten, tehát mondhatom azt, hogy szinte minden városban van ilyen üdültetés. Ez a nagyobb tömeg. A művészeti táborok mellett vannak sporttáborok, annál vannak az alapítványok és egyesületi támogatások, és vannak azok a táborok, amelyek a környezetvédelemmel kapcsolatos szakmai táborok. Ott nem úgy vannak a gyerekek, hogy ki vannak csapva az üdülőbe, aztán majd ebédelünk, vacsorázunk és zajongunk, hanem szabályos foglalkozások vannak, kultúra rakódik hozzájuk, tudást hoznak haza, barátságokat kötnek. Az Erzsébet-tábort nem lebecsülve, és egyébként támogatni lehet, de akkor kiemeltünk egy szeletet, aki Erzsébet-táboros kategória, kap támogatást, a többi nagy tömeg pedig nem kap támogatást. Körülbelül erről vitatkozik most, úgy érzem, a parlament, e törvény kapcsán. Szeretném mondani mint korábban gyakorló polgármester, hogy minden egyes turnusban elmentem a gyerekekhez, igaz, nekünk Balatonon is van táborunk, nekünk Börzsönyben is van táborunk, Agárdon van táborunk, tehát mi áldoztunk a gyerekekre. Nem azt gondolom, ami itt elhangzott, hogy a gyerekeknek csak az Erzsébet-tábor variációban van megoldás ebben az országban, hanem nagyon sok helyen egész évben folyik a szervezés. Ha valami akadálya van a gyerektáboroztatásnak, az maga a Klebelsberg Kunó Intézményfenntartó, az a fő akadály. Ide pedagógusok kellenek, pedagógusok, akik a gyerekeket felügyelik. Azért pedig az önkormányzat fizet, az önkormányzat szervez, az önkormányzat tulajdonában van, de a pedagógus az állam tulajdonába került, tehát államosították őt. Az engedélye kell, hogy hozzájárul ahhoz, vagy nem járul hozzá, hogy a nyári pihenőjében egy hetet vagy két hetet a táborból vállal-e. És akkor jön az, hogy egyetemistákat, pedagógiai főiskolásokat vagy egyetemistákat próbálunk szervezgetni, hogy szakképzett emberek felügyeljék a gyerekeket, ha nem járulnak hozzá, ugyanis szerződést kell kötni a pedagógussal, hiszen ezért díjazás jár, nem Erzsébet-számlán érkező díjazás, hanem az önkormányzati kasszából érkező díjazás. Az nagyobb akadály, arról itt nem esik szó, hogy ezekben a táborokban, ezekben az Erzsébet-táborokban hogyan engedélyezi például a KLIK ezeket a pedagógusokat, akik ott felügyelnek arra a 130 ezer gyerekre. Az önkormányzati tábornál komoly akadályt jelent a szervezésben eleve, hogy az iskolában ki az, aki szervezheti, engedike az iskolában megszervezni, hogy a táborba elmehessenek, hiszen az önkormányzatok támogatást adnak. Nagyon kedvezményes üdültetésről beszélünk. Hozzá kell tennem, hogy persze ugyanaz az Erzsébet-utalványos megoldás is, amiről itt most törvényt fogunk alkotni, de ne felejtsük el, és maradjon a jegyzőkönyvben, hogy van még a magyar gyerekeknek ezen túlmenően és a többségének teljesen más szervezetek által biztosított nyári üdültetése. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak a jegyzőkönyv kedvéért én is még egy utolsó gondolatot mondanék. Tudom, hogy nem Mészáros Lőrinc tulajdonában van. Akkor csak freudi elszólás volt, mert láttuk, hogy Mészáros Lőrincnek az elmúlt tíz évben mi minden került a tulajdonába, mi mindenhez lett köze, és hogyan lett Magyarország első, majd második leggazdagabb embere, mikor hol van a ranglistán, köszönhetően az Orbán-kormánynak. Azért valljuk be őszintén, hogy nem a tehetsége akkora, hanem komoly kormányzati hátszél kellett ehhez. Amúgy meg az Erzsébet-táborokról, csak ha már ilyen freudi elszólásom volt: teljesen nem kerüli el a Mészáros-érát az Erzsébet-tábor, mert felújításokban és közétkeztetésben azért elég keményen ott van, hogyha megnézzük a meglévő adatokat. Úgyhogy lehet, hogy freudi elszólás volt, de mégsem, mert azért tudjuk nagyon jól, hogy tevékenyen részt vesz az Erzsébet-táborok körül is a Mészáros Lőrinc tulajdonában lévő céghálózat. Úgyhogy erre akartam kitérni, de lehet, hogy nem volt az, mert lehet, hogy 15 év múlva kiderül a jegyzőkönyv kedvéért , hogy mégiscsak nekem lesz igazam. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Jelzi államtitkár úr, hogy az előterjesztők nevében válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A sokat emlegetett jegyzőkönyvet én magam sem szeretném túl hosszan terhelni, és mint előterjesztő, az előterjesztés ténybeli állításaira való javaslatokra vagy észrevételekre szeretnék nagyon röviden reflektálni. A Jobbik-frakciónak a megnyugtatására vagy a jó perspektíva ügyében azt tudom mondani, hogy a 130 ezres szám tekintetében, ami itt többször elhangzott, a folyamatot érdemes nézni, hogy ez ’16-ban még százezer alatt volt, 90 ezer gyermek volt, és itt az általános vitában elhangzott, hogy ha megtörténnek a felújítások, akkor 180 ezer fő a tervezett létszám. Ez azt jelenti, hogy a felújítások után van mód, lehetőség és akarat arra, hogy még több gyermek vegyen részt egyébként azt örömmel hallottam, hogy a frakciók által is elismert vagy sikeres és népszerűnek hívott az Erzsébet-táborban. Az adatkezelésre vonatkozóan pedig annyit szeretnék hozzátenni, hogy a módosítások után most a végső törvénytervezetben az a szófordulat szerepel, hogy az adatkezelés biztonsága érdekében az adatkezelés időtartamának lejártát követően a kezelt adatokat haladéktalanul törölni kell a nyilvántartásból, tehát ez nyilvánvalóan az évek múlásával és az adatkezelés biztonsága érdekében tett intézkedések vonatkozásában megadja azt a biztonságot, hogy a további tárolás ebből a szempontból törvényi kötelezettség okán nem tud fennállni. Harmadsorban az eljárási szabályok, ami szóba került Hajdu képviselő úr által említve is, hogy pontosan a szervezéssel kapcsolatban milyen kérdések merültek fel: azért került egy felhatalmazó törvényi rendelkezés magába a törvénybe, hogy alacsonyabb szintű jogszabályban, kormányrendeletben azokat a technikai, eljárási szabályokat rögzíteni lehessen, amivel szerintünk még biztonságosabb és még jobban működő lehet az Erzsébet-táborok rendszere. Úgyhogy befejezésül, még egyszer én szeretném megköszönni a vitában tett érdemi hozzászólásokat, és a támogatást szeretném kérni ehhez a törvényjavaslathoz. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Fülöp Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a Bernben 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv szerinti szövegének 2009. évi és 2018. évi módosításai kihirdetéséről és a Bernben, 1980. május 9-én kelt, a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2006. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10515. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. [[18.20]] A vitában elsőként, tisztelt Országgyűlés, a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádámnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta a Bernben, 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény, a COTIF módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt jegyzőkönyv szerinti szövegének 2009. évi és 2018. évi módosításai kihirdetéséről és a Bernben, 1980. május 9-én kelt, Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2006. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló T/10515. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, nem és tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évtized során a kormány kiemelt célja volt a vasúti áruszállítási szolgáltatások minőségének javítása. Ennek is köszönhető többek között az a több mint 1300 milliárd forintnyi forrás, melyet ez idő alatt a vasúti fejlesztésre és modernizációs projektekre allokáltak. A kormány vasúti fejlesztésekbe fektetett forrásainak hála, mára a vasúti fuvarozás a közúti áruszállítás egy környezetbarát és praktikus alternatívájaként tud megjelenni. A vasút továbbá kiemelten fontos szerepet játszik a közlekedési ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésében és a közutak állapotának megóvásában is. Egyértelmű tehát, hogy a hazánkból akár távoli országokba szállítandó vagy onnan ideérkező áruk mozgatása szempontjából a vasúti fuvarozás egy minden szempontból előnyös megoldás. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetközi vasúti fuvarozási állami szervezetet, az OTIF-ot 1985. május 1-jén alapították meg a Bernben, 1980. május 9-én kelt egyezmény alapján, melyet Magyarországon már az 1986. évi 2. törvényerejű rendelet ki is hirdetett. Az OTIF célja a nemzetközi vasúti fuvarozás előmozdítása, fejlesztése és minden szempontból történő megkönnyítése. A Bernben, 1980. május 9-én kelt egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt vilniusi jegyzőkönyv 2006. július 1-jén lépett hatályba hazánkban, amelyet a 2006. évi LXXVII. törvény hirdetett ki. Ahhoz, hogy a vasúti fuvarozás gazdasági, környezeti hatásait és egyéb pozitív externáliáit igazán ki tudjuk használni, mindenekelőtt szükség van egy átfogó, korszerű nemzetközi fuvarozási egyezményre. A törvényjavaslat alapját képező egyezmény, a COTIF, ahogy korábban elmondtam, 1980-ban, tehát kerek 40 esztendővel ezelőtt született meg. A nemzetközi vasúti fuvarozási államközi szervezet ezt több ízben módosította azóta, valamint kibővítette. Így ezen egyezmény legfrissebb előttünk fekvő javaslata jól illeszkedik a modern kor kihívásaihoz, valamint az egyes tagállamok jogrendjéhez. Minderre való tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid Ádám képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztő nevében helyet foglaló Mosóczi államtitkár urat, hogy most vagy később kíván hozzászólni. [[Jelzésre:]] Később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Először megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a Törvényalkotási bizottságban támogattuk a javaslatot, illetve elmondtam azt még az általános vitában, hogy a szavazás során a szavazatunkkal támogatni fogjuk ezt a nemzetközi szerződésekkel összefüggésben lévő aktualizálást. Ugyanakkor, egy kicsit reagálva arra, amit Héjj Dávid képviselő úr mondott, illetve arra, ami itt az általános vitában elhangzott közöttünk államtitkár úrral, szóval mindenképpen reagálnom kell, és vissza kell utalnom arra, hogy az általános vitában Ander Balázs képviselőtársammal együtt megkérdeztük az államtitkár urat kihasználva, hogy a közlekedéspolitikáért felelős államtitkár ritkán, de most itt volt az Országgyűlésben , hogy igazake azok a hírek, hogy a kormány a vasúti mellékvonalakkal szemben egy támadásra készül. Akkor kategorikusan cáfolta államtitkár úr, hogy ilyen nem fog megtörténni. Mélységesen nagy csalódást okozott nekünk, én azt tudom mondani, talán képviselőtársam nevében is, ugyanis egy-két napnak kellett eltelnie ahhoz, hogy utána megjelenjen egy gyalázatos, úgynevezett járványügyi menetrend, ami gyakorlatilag 34 vasúti mellékvonalat halálra ítélt. Államtitkár úr, én óriási csalódásnak tartom, hogy ön az Országgyűlésben nem az igazságot fedte fel, sőt, mint később megtudtuk, ez a kormányzati intézkedés már folyamatban volt, tehát ön már pontosan tudta, hogy mi fog következni, és mégis ilyen módon félretájékoztatott minket. Kérem, válaszoljon államtitkár úr. Én próbálkoztam egyébként Schanda államtitkár úrtól is, meg több kormányzati szereplőtől is kérdezni, hogy mivel lehet egyáltalán indokolni ezt a gyalázatos döntést, ami egyébként egy az egyben a Gyurcsány- és a későbbi Bajnai-kormányzati intézkedéseknek felel meg. Ez gyakorlatilag egy támadás, egy kőkemény támadás a vasúthálózat ellen, a vasúti közlekedés ellen, a vasúti mellékvonalak ellen. Önök járványügyi menetrendet vezettek be, amivel gyakorlatilag 34 vasúti mellékvonalon lenullázták a forgalmat, vagy esetleg egy vonatpárt hagytak meg, akkor, amikor az élet minden területén most feloldják ezeket a különböző korlátozásokat. Azt csak nem mondja komolyan, államtitkár úr, hogy önök szerint a járványügyi helyzetben a pótlóbuszos közlekedés biztonságosabb lenne, mint a vasúti közlekedés? Ez egészen elképesztő, gondolom, semmiféle szakmai indoklást nem tud e mögé elmondani. Egyébként olyan példák vannak az önök gyalázatos intézkedései mögött, csak egyet említek, például a Villány-Mohács vasútvonal esetében, hogy az eredeti, a vasúti 25 perces menetidő helyett az utasoknak most 1 óra 2 percig kell buszokon ülni járványügyi menetrend, ez gyalázatos! Egyébként hozzáteszem, hogy ez még komolyabb kockázatot is jelent az utasokra nézve. Olyan indoklásokat is olvashattunk a kormány részéről, miszerint az itt felszabaduló járműállományt majd a fővonalakon fogják használni. Államtitkár úr, ezeket a Bz-motorkocsikat milyen fővonalon fogják használni? Kérem, magyarázza el, államtitkár úr, hogy milyen jellegű költségcsökkentést remélnek önök attól, hogy ezt a gyalázatos lépést megtették. Egyébként hosszan lehetne sorolni még a 2009-es országgyűlési vitákból a fideszes-KDNP-s képviselőknek a teljesen korrekt és jogos felszólalásait, a „gyalázatos”, „vasútromboló”, „vidékellenes”, és az is elhangzott, hogy „faluromboló politikával” kapcsolatban, amikor hasonló lépésekre szánta rá magát a Gyurcsány-kormány, aztán a Bajnai-kormány. Államtitkár Úr! Én arra kérem önt, hogy ne csak a zárszóban, hanem most próbáljon ezekre a kérdésekre választ adni. És van egy nagyon-nagyon világos kérdés, ezt Schanda államtitkár úr valamiért nem tudta értelmezni, amikor ezt világosan megkérdeztem tőle, hogy önök ideiglenes járványügyi menetrendet vezettek be. Miért most, és mikor lesz ennek vége? Tehát mikor fogják feloldani ezt a járványügyi menetrendet, és mikor adják vissza azokat a járatokat az érintett 34 vonalra, amiket most megszüntettek vagy felfüggesztettek ideiglenesen? És azt is mondja el, kérem szépen, tisztelt államtitkár úr, hogy mikor méltóztatik a kormány végre elfogadni egy olyan komplex közlekedési stratégiát, közlekedési koncepciót, amely túlmutat ezeken a szlogeneken, amiket képviselő úr is most elmondott, és valóban egy olyan rendszert alakít ki, hogy a közösségi közlekedés különböző ágazatait összehangolják egy egységes rendszerbe, és tényleg a vasút lehet az a gerincvonal, az a törzshálózat, amivel kapcsolatban az autóbusz ráhordó szerepet fog játszani. És mikor fognak végre érdemi vasútfejlesztési politikát végrehajtani? Mert azt látja, hogy 1000 milliárd forintot elköltenek a Budapest-Belgrád vasútvonalra, de a másik oldalról pedig nem marad pénz arra, hogy a rendkívül fontos vasúti mellékvonalakat megfelelő mértékben feljavítsák, és egy olyan menetrendet alakítsanak ki, ami alkalmassá tenné ezeket a mellékvonalakat arra, hogy ellássák minden szempontból az utazóközönséget. Tehát ki lehet mondani, hogy ez egy gyalázatos, vasútromboló, vidékellenes, faluromboló politika, és én mélységesen csalódtam, államtitkár úr, hogy ön egy világosan megfogalmazott sőt, nem is egy, hanem két képviselői kérdésre egyértelműen félrevezetett minket, és nagyon bízom benne, államtitkár úr, hogy végre nemcsak nekünk, hanem a magyar embereknek, az érintett vidéki térségek lakóinak választ ad arra, hogy miért hozták meg ezeket a gyalázatos döntéseket. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr, képviselő úr. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik. [[18.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor elsőként következzék egy találós kérdés. „A kormánynak alapvető tévedése, bűne, hogy liberális gazdaságfelfogásból adódóan a vasutat is csak egy vállalatként kezeli.” Ennek kapcsán, akitől ez az idézet van, hangsúlyozta, hogy: „A közösségi közlekedés közszolgáltatás, alapvetően nem gazdaságossági vállalati kérdés. Az állam nem kegyet gyakorol vidéki polgáraival, amikor működteti a postát, az iskolát és a vasutat, ez alapvető állami kötelezettség. A jelenlegi kormányt senki nem hatalmazta fel arra, hogy a vidéken élő emberek alapvető életfeltételeihez tartozó szárnyvonalakat mondvacsinált okokkal korlátozza, bezárja, tudatosan lepusztítsa.”Várom a megfejtést. Bizony, Fónagy államtitkár úr volt, még ellenzékben. Ugye, ugye, kérem szépen! Államtitkár úr, Keresztes képviselőtársam itt rámutatott arra, elmondta, hogy én magam is megkérdeztem május 20-án a vita során, hogy mi is a tervük ezekkel a vidéki mellékvonalakkal kapcsolatosan; akkor pattant ki ez a botrány, akkor jöttek azok a fölháborító hírek, hogy valóban itt majdnem háromtucatnyi szárnyvonalat készülnek ilyenformán kivégezni. Megnéztem direkt a jegyzőkönyvben, négyszer kérdeztem tulajdonképpen rá a felszólalásom során: mi igaz abból, hogy a járvány leple alatt ezeket a mellékvonalakat ki akarják csinálni; aztán konkrétan mondjon valami biztatót államtitkár úr; majd harmadjára is ráfordultam, idézvén azt, hogy a járatmegszüntetés, illetve a járatritkítás valódi megtakarítást most sem fog eredményezni, tehát a balliberális kormányzatok alatt sem eredményezett valódi megtakarítást, és most sem, tehát akkor illő lett volna erre valamit mondani; és negyedszerre szintén nagyon konkrétan megkérdeztem, hogy mi lesz a szárnyvonalakkal, mi lesz a hírekben szereplő mellékvonalakkal. Államtitkár úr, elmondhatom, itt van, kiírtam, ön akkor mit válaszolt. Azt mondta: a vasutat minden esetben támogatni kell, Magyarország Kormánya többször deklarálta, hogy a közösségi közlekedésben a vasúti közlekedés a gerinc, tehát nem tervez semmiféle bezárást, mellékvonal-bezárást. Akkor most hogy is vagyunk? Egész vidéki térségek rettegnek attól, hogy ez a borzalmas menetrend, amit tényleg nem tudni, hogy kik hogyan állítottak össze; valószínűleg jogos a kritika, hogy olyan emberek, akik jóformán életükben talán még nem utaztak vonaton, és szolgálati Audikból, innét-onnét okoskodnak csupán, szóval, ezek az emberek összeállítottak a magyar vidék számára egy olyan menetrendet, amit nyugodtan tekinthetünk egy tőrdöfésnek is a magyar vidék szívébe. Félnek az érintett településen élő emberek, hogy mi lesz így az ottani vasútvonalak további sorsa. Saját választókerületemből, ahonnét érkeztem, említhetném a Nagyatád-Somogyszob vonalat vagy éppen a Barcs-Gyékényes vonalat, ami szintén ott lebeg a semmiben, ott lebeg a kérdés ezeknek a településeknek a feje fölött mint Damoklesz kardja: hogyan tovább magyar vasút? Mi lesz a sorsuk, államtitkár úr? Önök a következő évi költségvetésben 183 milliárd forintot szánnak vasútfejlesztésre. Hadd húzzam már alá itt is azt az aránytalanságot, ami kiviláglik a számokból! A 183 milliárd forintból 51 milliárd forint megy a 7700 kilométernyi hazai vasútvonalra, és 132 milliárd forintnál is több egy alig 160 kilométeres hazai szakaszocskára; ugye, ez a Budapest-Belgrád vasútvonal hazai szakasza. Ha megnézzük a kilométerenkénti felújítási pénzeket, akkor azt lehet látni, hogy arra a 7700 kilométerre kilométerenként átlagosan majd 6 millió 600 ezer forint jut mint felújítási forrás, ezzel szemben csak jövőre, és nyilvánvalóan jövőre ez a történet nem fog véget érni, mert még éveken keresztül húzódni fog, és akkor valóban el fogja majd érni azt a prognosztizált ezermilliárd forintos összeget, amit mindenki elborzadva hall, hogy ennyit szánnak majd a Budapest-Belgrád vasútvonal hazai szakaszára, szóval, jövőre ez az összeg ott 132 milliárd forint lesz, kilométerként ez azt jelenti, hogy 825 millió forint. Ha összevetjük ezt a hazai vasútvonalak egyéb szakaszaival, akkor 125-szörös szorzót találhatunk. Nagyon szépek azok az elvek, amelyeket itt elmondtak közlekedéspolitikai szempontból, valóban a vasutat támogatni kell, támogatni kell a vasutat abban, hogy a nehéztehergépjármű-forgalmat, mondjuk, kötött pályára lehessen terelni, mert ez környezetkímélő, energiabarát, és lehetne sorolni az áldásait. De ez úgy nem fog működni, kedves kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök kinéznek egy 160 kilométeres vonalat, a másik 7700 kilométer meg szépen lerohad, mert oda meg nem jut elegendő forrás. Ez nem járja! Meg az sem járja, hogy olyan alibi menetrendeket, olyan alibi közlekedést állítanak össze, ami egyértelműen ahhoz fog majd vezetni, hogy néhány hónap múlva azt tudják mondani: miről óbégat itt az ellenzék, nem is használják a magyar polgárok ezeket a vonalakat! Persze hogy nem használják, ha olyan szerencsétlen menetrendet állítanak össze, ami megkeseríti az életüket; úgy szoktatják őket le ilyenformán is a vasútról, hogy azt tudják mondani, nincsen kellő módon kihasználva, nosza, akkor valóban megérett arra, hogy bezárják. Mi ezzel viszont nem tudunk azonosulni, ezt nem tudjuk elfogadni. Ezt a mentalitást, ezt a hozzáállást nyilván nem támogatjuk, magát a törvényjavaslatot viszont igen, mert hiszünk abban, hogy az ilyen nemzetközi egyezmények által is, de a magyar vasutat nekünk itt ellenzékből is támogatni kell. Államtitkár úr, Keresztes képviselőtársamhoz hasonlóan én is csak azt tudom kérni öntől, hogy próbáljon ezekre a fölvetésekre valamit válaszolni, és mondjon néhány megnyugtató mondatot akkor adott esetben a dél-somogyi emberek számára is, hogy igen, azok az érintett vonalak, amelyekről itt az előbb beszéltem, nem kerülnek leépítésre, megmaradnak, és vissza fogják állítani ott a normális közlekedést. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Csak azért kértem ismét szót, hogy megpróbáljam ismét meggyőzni államtitkár urat, hogy ne csak a végén egy zárszót mondjon, hanem próbáljon hozzászólni és próbálja megmagyarázni a megmagyarázhatatlant. S még egy kérdésem lenne. Az egyik, a legfontosabb kérdésem az, hogy mikor állítják vissza az úgynevezett ideiglenes járványügyi menetrend előtti menetrendet, és mikor lesz végre egy normális menetrend, mikor lesz végre egy normális közlekedési stratégia, mikor fognak egy ilyen jellegű stratégiai döntést meghozni, mert ez tíz éve késik. Egyébként valóban Fónagy államtitkár úrtól, egykori miniszter úrtól, az utolsó magyar közlekedési minisztertől rengeteg ilyen idézetet lehet hallani, és mélységesen sajnálom és gyalázatos dolognak tartom, hogy egyébként ő is egyetért ezzel a vasútromboló politikával, és ő is a nevét adta hozzá. Én azt gondolom, hogy ez gyakorlatilag az ő szakmai pályafutásának a semmibevétele vagy sárba tiprása. De én arra is kérem államtitkár urat, hogy arra a kérdésre is válaszoljon, hogy ennek a gyalázatos vasútromboló döntésnek vane bármi köze a buszos piacnyitáshoz. Jövő év januárjától a helyközi autóbuszos közlekedést meg kell nyitni, és rossz nyelvek szerint azért is hozták meg ezt a döntést, hogy ilyen módon hozzák helyzetbe az autóbuszos közlekedést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és a járműbeszerzések által megszerzett járműállományt, ami kihasználatlanul állt, megpróbálják helyzetbe hozni. De nagyon remélem, hogy ez nincs összefüggésben azzal. Köszönöm előre is a válaszait.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Mosóczi László államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Három héttel ezelőtt kezdődött meg a Bernben 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt jegyzőkönyv szerinti szövegének 2009. évi és 2018. évi módosításai kihirdetéséről és a Bernben 1980. május 9-én kelt Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény módosításáról Vilniusban elfogadott 1999. június 3-án kelt jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2006. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatra vonatkozó vita. A törvényjavaslat elsődleges célja a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Államközi Szervezet Bernben 2018. szeptember 25-26-án megtartott 13. közgyűlésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény és függelékei tekintetében elfogadott módosítások kihirdetése, egyúttal néhány kisebb, szükségessé vált szövegmódosítás átültetése a hazai jogrendbe is megtörténik. A módosítás fő célja, hogy az egyezmény függelékeivel kapcsolatban a közgyűlés által elfogadott módosítások hatálybalépése meghatározott időtartamra, 36 hónapra vonatkozzon. [[18.40]] Tisztelt Ház! A törvény elfogadásával a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény és függelékei aktualizált, naprakész terminológiákat tartalmaznak majd, és a módosítások hatékonyabbá teszik a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Államközi Szervezet működését. Hazánk a szervezet teljes jogú tagjaként a nemzetközi vasúti személyszállítás és árufuvarozás adminisztratív felügyelete és operatív irányítása során kötelező érvénnyel alkalmazza a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény előírásait. Érdekeltek vagyunk abban, hogy a Magyarország szempontjából is előnyös módosítások mielőbb hatályossá váljanak. A nemzetközi vasúti fuvarozási államközi szervezet arra törekszik, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítás és árufuvarozás könnyebbé, gördülékenyebbé és minél korszerűbbé válhasson. Ez a törekvés pedig Magyarország számára is közlekedéspolitikai alapelv. Örömömre szolgál és ezúton is megköszönöm, hogy a frakciók többsége egyetértett a törvényjavaslat tartalmával, ahogy ezt az általános vita alkalmával is már jelezték. Az összegző módosító javaslat csupán a törvényjavaslat jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosításaira irányult. Tisztelt Országgyűlés! Annak érdekében, hogy a nemzetközi vasúti fuvarozási államközi szervezet Bernben 2018. október 12-én megtartott közgyűlésén elfogadott határozatok hatálybalépése megtörténhessen, szükséges, hogy a jelenlegi tagállamok kétharmada elfogadja azokat. A módosítások minden tagállamban 12 hónappal ezt követően lépnek hatályba. A függelékek módosításai, amelyekről a közgyűlés határozott, minden tagországban 12 hónappal azt követően lépnek hatályba, ahogy a tagállamok fele elfogadja azokat. Magyar részről a törvény elfogadásával csatlakozhatunk Ausztria, Finnország, Luxemburg, Svájc és Németország mellé, amelyek már értesítették a letéteményest a módosítások elfogadásáról. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. És akkor engedjenek meg még néhány gondolatot a közösségi közlekedéssel kapcsolatban! A helyközi közösségi közlekedés megrendelője a magyar állam, képviseletében az Innovációs és Technológiai Minisztérium. Valóban, Magyarország közlekedéspolitikája deklarálja, hogy a vasúti személyszállítás a közösségi közlekedés gerince, és az autóbusz-hálózatnak ezt ki kell egészíteni. Természetesen nagyon sok olyan desztináció, nagyon sok olyan település van Magyarországon, amelynek nincs vasútja, ezeket ki kell szolgálni, illetve az autóbusznak szerepe van még olyan átlós összeköttetésekben, amit vasúttal csak nagyon bonyolultan, komplikáltan tehetnének meg. Az államnak a felelős gazda szerepében gazdálkodni kell a közösségi közlekedésre szánt eszközökkel. A koronavírus okozta járvány helyzetében lecsökkent a tömegközlekedési igény, így a vasúti mellékvonalakon is rendkívül kevés utas volt. Azokon a vonalakon, ahol az átlagos utasszám vonatonként nem érte el a kettőt, illetve ötöt, ott javasoltuk, hogy a vonat helyett közlekedjen ugyanabban a menetrendben vagy megközelítőleg olyan menetrendben hiszen a települések megközelítése vasúton, illetve közúton nem mindig egyformán lehetséges vonatpótló autóbusz, tekintettel arra, hogy a vonatpótló autóbusz költsége még egyharmada sincs az ott közlekedő vonaténak. Az igénybe vevő utasok alacsony száma hiszen az emberek fegyelmezettek voltak, és megfogadták, hogy maradjanak otthon lehetőség szerint pedig elegendő ekkora utasmennyiségnek az elszállítására. A kormány sohasem mondta azt, hogy a vasúti személyszállítást megszünteti ezeken a mellékvonalakon, hiszen legalább egy vonatpár mindenütt maradt a vonatpótló autóbuszok mellett. Természetesen a járványhelyzet megszűntével a gazdasági és a társadalmi élet normális kerékvágásba való visszaállásával párhuzamosan vizsgáljuk ezeknek a vonalaknak, ezeknek a menetrendeknek a helyzetét. Folyamatosan figyelemmel kísérjük mind a vonatpótló autóbuszokon, mind az ott közlekedő Volán-autóbuszokon, illetve a vonaton közlekedők létszámát, és ennek megfelelően, lépcsőzetesen fogjuk az eredeti menetrendet visszaállítani. Magyarországnak van vasútfejlesztési politikája, mely tartalmazza nemcsak a közösségi közlekedésben a vasút szerepét, hanem egyrészt az árufuvarozásban betöltött szerepünket, nemzetközi kapcsolatainkat, a határon túli magyarsággal tartott kapcsolatokat hiszen ez a kormány hozta létre a Budapest-Munkács, a Budapest-Eszék és még mondhatnám, melyik vasútvonalakat , tárgyalunk Szlovákiával a Drégelypalánk-Ipolyság-kapcsolat helyreállításáról, ami 1968-ban szűnt meg. Tehát Magyarország rendelkezik közösségi közlekedési politikával is, melynek egy része a képviselő úr által említett kötelező autóbuszos pályáztatás, mely európai uniós kötelezettségünk. A tavalyi 371 millió kilométer teljesítmény után idén a Volánbusztól már csak 360 millió kilométer teljesítményt rendelünk meg, és ez a vasútvonalak korszerűsítésével fokozatosan csökken. Hiszen rövidesen üzembe lép teljes kapacitással a Budapest-Hatvan vasútvonal, ahol jelentős korszerűsítést hajtottunk végre, így Hatvan mellett Gyöngyös, Eger, Miskolc, Sátoraljaújhely, illetve Nyíregyháza miskolci irányból kaphat sokkal minőségibb vasúti összeköttetést. Természetesen az itt közlekedő autóbuszok menetrendjét ehhez fogjuk igazítani, így meg lehet figyelni a vasúti közlekedés erősödésével párhuzamosan majd az autóbuszos teljesítmények alakulását. Tehát a vasútipiac-nyitásnak és a vasúti mellékvonalaknak semmi közük nincs egymáshoz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor.Soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10524. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény módosításáról szóló T/10524. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 1 nem szavazat és 9 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslattal elérni kívánt cél, hogy a Fogyasztóvédelmi Hatóság ellenőrzési kereteit megerősítsük, mégpedig a fogyasztók és a jogkövető vállalkozások érdekében. A javaslat értelmében a Fogyasztóvédelmi Hatóságnak a jelenleginél szélesebb körben meghatározott gazdálkodó szervezetekkel, mint például gazdasági társaságokkal, szövetkezetekkel, külföldi székhelyű vállalat magyarországi fióktelepével, egyéni céggel vagy egyéni vállalkozásokkal szemben is hatáskört biztosít az eljárás lefolytatására abban az esetben, ha az értékesítés végső címzettje a fogyasztó. A törvénytervezet értelmében a Fogyasztóvédelmi Hatóság megerősítését szolgáló intézkedésekhez kapcsolódóan a Fogyasztóvédelmi Hatóság a fogyasztói értékesítésre szánt termék esetében nemcsak a fogyasztóval közvetlenül szerződéses kapcsolatban lévő kiskereskedővel, eladóval szemben folytathatja le az ellenőrzést, hanem például nagykereskedőnél vagy raktár-üzemeltetőnél is végezhet ellenőrzést, és ha jogsértést tapasztal náluk, akkor velük szemben is eljárhat. Aláhúzandó, hogy csak olyan ellátási láncban ellenőrzi a gazdálkodó szervezeteket a fogyasztóvédelem, amelyeknek végső szereplője a fogyasztó. A benyújtott javaslat gyakorlati céljáról elmondható tehát, hogy az hatáskört biztosít a fogyasztóvédelem számára a gazdálkodó szervezetek ellenőrzése mellett arra is, hogy velük szemben hatósági eljárást is lefolytasson. Vagyis nagykereskedőkkel, raktárakkal, logisztikai szolgáltatókkal, gyártókkal szemben is eljárhat a Fogyasztóvédelmi Hatóság, feltéve, hogy azok az ellátási lánc szereplői, azaz közvetlen vagy közvetett hatással bírnak a fogyasztóknak értékesítésre szánt termékek előállítására, tárolására, forgalomba hozatalára vagy felhasználására. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő fogyasztóvédelmi javaslat számos lényeges pontot tartalmaz, mindemellett a Fogyasztóvédelmi Hatóság ellenőrzési lehetőségeit erősíti meg a fogyasztók és a tisztességes, jogkövető vállalkozások érdekében. A törvényjavaslat elfogadásával hatékonyabb védelemre számíthatnak a fogyasztók és a vállalkozások is, továbbá lehetőség nyílik rá, hogy gyorsabban kerüljenek megszüntetésre a tisztességtelen piaci gyakorlatok, hiszen célzottan ott tud intézkedni a fogyasztóvédelem, ahol a jogsértés felmerül. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid Ádám képviselő úr. Megkérdezem Cseresnyés Péter államtitkár urat, hogy most vagy később kíván szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tudom, hogy meglepő lesz ellenzéki térfélről, de azt hiszem, hogy az előttünk fekvő javaslat egy jól előkészített, jó irányba mutató folyamatábra végén vagy még inkább, reményeim szerint, közepén helyezkedik el. Egyetlen olyan pont van benne, ami miatt az egyszeri ellenzéki képviselő és frakciója a legjobb szándéka ellenére sem fogja tudni igen szavazatával támogatni ezt a csomagot, ez pedig jellemzően a magánlakásokba való belépés lehetősége, mégoly indokolt esetben is. Nyilvánvaló módon, ha félre tudnánk tenni az összes politikai vetületet, akkor elképzelhető, hogy sokkal könnyebb lenne ennek támogatása. Talán bocsássák meg nekem, hogy ezt nem tudom minden esetben megtenni, még akkor sem, ha a fogyasztóvédelem tekintetében elkötelezett képviselőként minden észszerű módosítási javaslatot támogatok. Tehát a nem szavazat részemről ugyanolyan kizárt, mint ahogy az előbb ismertetett okokból sajnálatos módon az igen is. Örömömet fejezem ki azon változtatások kapcsán, amelyek itt a fogyasztói lánc tekintetében és a végén található fogyasztó tekintetében azért a közvetítőkre sokkal szélesebb eszközrendszerrel tudnak lecsapni, mint eddig. Nyilvánvaló, hogy a csalások és a visszaélések legnagyobb tömegét nem feltétlenül az utolsó lépcsőfokoknál követik el, és nem biztos, hogy a fogyasztó akár közvetlenül kapcsolatba kerül azzal a csalási folyamattal, lehet, hogy csak kárvallottja lesz ennek, de nyilván a nagykereskedelmi intézmények, logisztikai központok esetében vagy akár a korábbi viták során felemlegetett átcsomagolási botrányok kapcsán számtalan olyan eset van, ahol fel kéne lépni. A jogalkotó gondossága ki kell hogy terjedjen ezekre a lehetőségekre, és idézőjelben, de fegyverzetet kell biztosítania a hatóság számára is. Ugyanakkor rejtélyes okokból az elmúlt 30 évben nem tudtunk talán fogyasztóvédelmi szempontból olyan gyorsan haladni, mint ahogy a modern informatikai és technikai vívmányok sokszor elrobogtak mellettünk. Ennek nyilván vannak gazdasági, társadalmi, szociológiai okai is, ne várjunk el lehetetlent, ne várjuk el azt, hogy minden frissen kifejlesztett technikai újítás esetén azonnal legyen eszközrendszerünk. Én, hozzáteszem, radikálisabb eszközöktől sem riadok vissza, tehát ha találunk egy olyan portált, amely minősített és már kiderített módon, mondjuk, egészségre ártalmas vagy gyermekekre ártalmas termékeket forgalmaz, én biztos, hogy megszavaznék egy olyan módosítást is, amely szó szerint lekapcsolja a virtuális világból ezt a közvetítőt, és adott esetben kiveszi a piacról. Tehát sokkal keményebb szankciórendszer is közel áll hozzám. Talán még emlékeznek azok, akik itt voltak 2010-14 között, hogy amikor a multi cégekre kivethető bírságmaximumról tárgyaltunk, akkor is jobbikos képviselők voltak azok, akik kapacitálták ennek növelését, és akkori képviselőtársam, Gaudi-Nagy Tamás módosítójának elfogadásán keresztül végül a Jobbik szándéka valósággá vált. Ebben az esetben sem riadnék vissza egy sokkal keményebb szankciórendszertől, viszont egy olyan országban, ahol sajnálatos módon Facebook-kommentek miatt valakire kihallgatás várhat, engedtessék meg nekem az óvatosság. Nem a hivatal embereivel szemben vagyok bizalmatlan, nem a hozzáértő szakemberekkel szemben, sőt ezúton is szeretném helyettes államtitkár asszonynak, kollégáinak kifejezni elismerésemet, hiszen itt vannak minden vitán, látszik közszerepléseik során is, hogy figyelemmel adóznak ennek a területnek, és igyekeznek folyamatosan ötletelni, újabb vívmányokat bevezetni erre az idézőjeles piacra. Tehát ha minden területen így működne Magyarország Kormánya és a mögötte lévő szakértői háló, mint ezen a területen, szerintem sokkal kevesebb vitánk lenne ebben a parlamentben. Azt hiszem, hogy ellenzéki képviselő részéről ennél nagyobb dicséret kevés adható egy parlamentben, de ezt el kell mondani, mert az igazságot nem lehet és nem szabad kerülgetni. Ugyanakkor azt látom, hogy egy nem kellőképpen körülbástyázott javaslattal ez a bizalmi vákuum, ami kialakult, ez bizony tovább mélyülhet. Magyarország egy olyan ország lett, ahol valódi politikai törzsi háborúk zajlanak, ahol a különböző politikai szekértáborok tagjai látható módon nem tudnak, nem képesek már megbízni egymásban. Tehát amikor bejön egy olyan javaslat, amelynek része magánlakásokba való behatolás bármilyen úton-módon, még egyszer mondom, az ellenzéki képviselő ezt nem támogathatja. A mögötte húzódó szándékokat igen. Bárcsak ilyen elszánt lett volna Magyarország Kormánya akkor, amikor a legeslegnagyobb fogyasztóvédelmi problémánkat kellett volna kezelni! Nyilvánvaló módon a devizahitelesek kálváriájára gondolok. Elképesztőnek tartom, hogy még mindig húzódik velünk ez a probléma, mindig elmondják kormánypárti képviselőtársak, hogy a csúnya szocialisták alatt szabadult el a pokol, és ebben van is igazság, nekem nincs okom ezt vitatni. Bár visszamehetnék 2001-ig, amikor is, ha emlékszünk, ki volt kormányon, arra is emlékezhetünk, hogy az egyoldalú szerződésmódosítások könnyebb lehetővé válása annak az időszaknak, akkori vezetőknek köszönhető. Arra is emlékezhetünk persze, hogy a balliberális nyolc év során elképesztően felszaporodott a devizahitel-állomány, és bár jöttek figyelmeztetések a világ minden pontjáról, ezeket a figyelmeztetéseket lényegében senki nem hallotta meg, elszabadult a pokol. Majd 2010 után jött a konszolidáció lehetősége, az az időszak, amikor a hitelkárosultak kálváriáját lehetett volna rendezni, és ezen legnagyobb fogyasztóvédelmi botrány kapcsán Magyarország Kormánya nemcsak hogy elvérzett, de letette a fegyvert, térdre borult a banki érdekek előtt, aztán miután felvételkori árfolyamon történő forintosítás helyett hagyta a piaci árfolyamot rázúdulni a magyar polgárokra, és ezzel szó szerinti ezermilliárdos kárt okozott a magyar ügyfeleknek, károsultaknak, kárvallottaknak, még nem átallott Magyarország Kormánya egy paktumot kötni a bankrendszer jeles képviselői mellett, a Bankszövetség mellett az EBRD-vel is, amely 2015-ös paktumban leírta most is fönn van egyébként angol nyelven valamelyik kormányzati honlapon és vállalta, hogy több terhet a bankokra egy forintnyit sem hajlandó rakni a károsultak helyzetének rendezése érdekében. Ez tehát a totális fegyverletétel, egy fogyasztóvédelmi katasztrófa, egy borzalom, nem lehet rá elég durva jelzőket találni, viszont azért, mert ezt a kapitulációt elkövette a kormányzat, nem szabad úgy eljárni az ellenzéknek sem, hogy minden további fogyasztóvédelmi javaslatát zsigerből és csípőből elutasítja. Éppen ezért az előttünk fekvő csomag kapcsán én szeretném maximális jó szándékomat kifejezni, és arra kapacitálni a kormányt, hogy ne csak a külföldön kitalált ötleteket vegye át, implementálja, fordítsa le, akár bővítse ki, hanem nyugodtan találjon ki olyan saját eszközrendszert, amiben mi, ellenzékiek tudjuk támogatni. A szankciórendszer bővítése nyilván ilyen. Nem akarok inkorrekt lenni. Látom a megkötött kezeket, és látom azt, hogy egy európai gazdasági térségben nem lehet nyakra-főre saját szankciórendszert kitalálni, bevezetni, hiszen aztán jönnek az idézőjeles európai nagytestvérek, és szólnak, hogy azért egységes piacon illene összehangolni ezeket az eszközöket, de ezen mozgástéren belül is elvárható szerintem a mindenkori kormánytól, hogy markánsan nemzeti érdekeket képviseljen. Ha csak egyetlen igen széles társadalmi csoportot emelünk ki, a gyermeket nevelőket, gyakorló édesapaként szeretném elmondani azt, hogy szerintem százszázalékos pozitív visszhangra találna az, ha legalább a gyermekeinket érintő árucikkek, szolgáltatások, különböző készítmények terén elérnénk a nem is százszázalékos, de a száz százalék felé közelítő biztonságot. Én látom, hogy Magyarország mennyivel több riasztást küld a nemzetközi központi rendszerbe, mint a korábbi években, és bátorítom ezt az utat, de arra is bátorítom Magyarország Kormányát, hogy ebben a kérdésben csapjon Brüsszelben az asztalra, igen, kapcsoljuk le a csaló visszaéléseket foganatosító webshopokat, vegyük ki a piacról ezeket a közvetítőket, szolgáltatókat, már akkor, ha a szándékosság és a csalárdság bebizonyosodik és bebizonyítható, de egy sokkal keményebb szankciórendszer tekintetében, higgyék el, lesznek partnereik. Ebben a kérdésben én minden jó szándékú magyar közszereplővel és szakemberrel szövetséget tudok és szövetséget is szeretnék kötni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném megköszönni először is önöknek a fogyasztóvédelemről szóló törvény módosításáról szóló javaslat vitája során mutatott érdeklődésüket és támogatásukat, és azt is szeretném megköszönni, hogy az általános vitában is elmondták a véleményüket, és hozzájárultak a törvénytervezet munkájához. Az elmúlt hónapokban a fogyasztóvédelem az első vonalban küzdött a veszélyhelyzetet kihasználó, esetleges megtévesztésekkel, trükközésekkel és nyerészkedőkkel szemben. [[19.00]] Éppen ezért szeretném megköszönni Z. Kárpát Dániel képviselő úr elismerő szavait azoknak a kollégáimnak a munkájával kapcsolatban, akik az elmúlt időszakban helytálltak, és nagyon-nagyon sokat tettek annak érdekében, hogy a kereskedelem és egyáltalán a fogyasztók helyzete jó legyen és tiszta legyen. A vírusválság egyértelműen rámutatott arra, hogy a jogsértések hatékony feltárásához elengedhetetlen a szélesebb körű fogyasztóvédelmi ellenőrzési lehetőség, lehetővé kell tenni, hogy a hatóság a végfogyasztóval közvetlen kapcsolatban álló kiskereskedőkön, üzleteken túl az értékesítési lánc tényleges jogsértést elkövető minden szereplőjével, így például a raktárral, nagykereskedéssel szemben is felléphessen, úgy, ahogy ez a hozzászólásokban elhangzott már. Az önök előtt lévő módosítás a Fogyasztóvédelmi Hatóság ellenőrzési kereteit erősíti meg a fogyasztók és a tisztességes vállalkozók érdekében. Az általános vita során a tisztelt Ház a törvényjavaslatot alaposan megvizsgálta, ahhoz módosító javaslat nem érkezett. A törvényjavaslat részletes vitáját a Gazdasági bizottság folytatta le. A bizottság a törvényjavaslat érdemi tartalmát nem érintő, nyelvhelyességi, kodifikációs és jogtechnikai módosításokat tett. A Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatot nem nyújtott be. Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezet általános vitájában is szóba került, hogy a javasolt szabályozás kivételes esetekben akár magánlakások ellenőrzésének lehetőségét is megnyitja. Kiemelném, erre például akkor lehet szükség, ha a magánlakásban található egy webáruház székhelye. A lehetőséget az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény jelenleg is biztosítja a hatóság részére, de a fogyasztóvédelmi törvénybe még szigorúbb garanciális szabályokat építettünk be. A jogszabály így többek között az ügyészség előzetes engedélyéhez köti az ilyen ellenőrzést. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A törvénymódosítás rendelkezéseit egyeztettük a legfőbb ügyésszel és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal is. Éppen ezért kell helyre tennem Z. Kárpát Dániel felszólalásában néhány gondolatot. Ugyanis próbálja riogatni az embereket, akik esetleg ebben a késő délutáni-kora esti időszakban ezt a vitát nézik, hogy milyen következményei lehetnek ennek a módosításnak. Én szeretném felhívni a figyelmét, hogy az elmúlt hónapokban vagy elmúlt években is akár, jobban visszatekintve a múltba, bármiféle riogatást keltettek, félelmet próbáltak kelteni, ez mindig bebizonyosodott, hogy nem volt igaz, sokszor, azt lehet mondani, hogy hazug módon próbálták ezt megtenni. Politikai törzsi háborúról beszélt az egyik gondolatában, az egyik mondatában. Én azt hiszem, hogy a saját pártjára gondolt, amikor törzsi politikai háborúról beszélt, mert a nyilvánosság előtt zajlik az a háború, amit önök egymás között a saját pártjukban, a saját frakciójukban vívnak. Úgyhogy kár idehozni olyan politikai megnyilvánulást és gondolatokat, ami ehhez a törvényhez nem tartozik szorosan. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Éppen ezért, tisztelt Ház, a fentiekben bemutatott módosításokkal mi hatékonyabb védelemre számítunk a fogyasztók tekintetében, hatékonyabb védelmet tudunk biztosítani a fogyasztók számára és a vállalkozások számára is, a hatóság gyorsabban meg tudja szüntetni a tisztességtelen piaci gyakorlatokat, hiszen célzottan ott tud intézkedni, ahol a jogsértés felmerül. Az önök előtt lévő törvényjavaslat mindenki érdekét szolgálva erősíti meg a Fogyasztóvédelmi Hatóságot. Éppen ezért kérem, hogy a törvényjavaslat változtatásait a még hatékonyabb fogyasztóvédelem érdekében majd a szavazáskor támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Jó estét kívánok mindenkinek! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra holnapi ülésünkön kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/10747. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Orbán államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Előttünk fekszik két törvényjavaslat, amelyet technikai okokból ugyan külön tárgyalunk, de tartalmilag nagyon szorosan összekapcsolódnak. Amelyikről most beszélnék, az a T/10747. számú törvényjavaslat a veszélyhelyzet megszüntetéséről. Azt gondolom, hogy a rendszerváltoztatást és minden pátosz nélkül mondom ezt követő időszak politikatörténeti meg parlamentarizmustörténeti szempontból egyik legfontosabb törvényjavaslatát tárgyaljuk, ugyanis olyan helyzet még nem fordult elő, hogy olyan kihívás érte volna a rendszerváltoztatást követően Magyarországot, amelyben az ország teljes területére az Alaptörvényben vagy korábban az alkotmányban biztosított felhatalmazás alapján különleges jogrendi állapotot kellett volna hirdetni. A koronavírus-járvány elleni védekezés ezt megkövetelte. Ugye, március 11-én az Alaptörvényben foglalt rendelkezéseknek megfelelően a kormány veszélyhelyzetet hirdetett, majd szintén az Alaptörvény rendelkezéseinek megfelelően kérte a veszélyhelyzetben hozott intézkedések 15 napon túli meghosszabbítását, amit meg is kapott a parlament többségétől, és ennek eredményeképpen mondhatjuk ma azt el, hogy a járvány elleni védekezés első szakaszát sikerrel lezártuk. Így azt a különleges jogrendi felhatalmazást, amit a kormány a parlamenttől kért, ezt vissza tudjuk adni. Azt hiszem, hogy az első szó a köszöneté. Köszönet illeti mindazokat, akik a koronavírus-járvány elleni védekezésből kivették a részüket, és hozzájárultak ahhoz a nemzeti egységhez, amely nélkül ilyen sikeresen nem tudtunk volna védekezni. Ideértek mindenkit, aki közvetlenül vett részt a védekezésben, egészségügyi dolgozók, szociális ágazat, rendvédelmi dolgozók, közigazgatásban dolgozók, és ideértek mindenkit, aki közvetett módon vett részt a védekezésben, ez gyakorlatilag minden magyar állampolgárt jelent, hiszen legalább mindenki egy otthonmaradás erejéig hozzájárult a járványgörbe ellaposításához, ezért is külön köszönet illet mindenkit. Illetőleg külön köszönet illeti az országgyűlési képviselőket, azokat az országgyűlési képviselőket, akik támogatták a koronavírus elleni védekezésről szóló törvényt, amely egy speciális jogi konstrukció volt. Enélkül a járvány elleni védekezést itt az élet, egészségvédelemre és a munkahelymegőrzésre és munkahelyteremtésre is gondolok ilyen sikeresen, legalábbis annak első szakaszát, nem tudtuk volna lezárni, azokat a döntéseket teljesen egyértelműen nem tudtuk volna meghozni, amelyek a járvány elleni védekezéshez szükségesek voltak. De most, hogy az egészségügyi ellátórendszert felkészítettük, a járványgörbe ellaposodik, a különleges jogrendi felhatalmazást a parlament vissza tudja venni. A kormány ezt támogatja, és ezt mutatja az is, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatot a kormány terjesztette be. Rövid törvényjavaslatról van szó, egyrészt egy felkérés a kormány részére, másrészt pedig maga a koronavírus elleni védekezésről szóló törvénynek a hatályvesztéséről rendelkezne. Az általános vitában és a bizottságok előtti vitában számos konstruktív és támogató hozzászólás is elhangzott, ezeket külön köszönöm. Számos kevésbé konstruktív javaslatot is hallottunk az ellenzéki oldalról. Én azért vagyok szomorú, mert abban reménykedtünk, hogy ez egy olyan ügy lesz, amelyben a nemzeti összefogásból az ellenzéki pártok is kiveszik a részüket legalább egy igen szavazat erejéig. Ez nem történt meg, de ha most nem nyitom ki a mindennapok politikai csatározását, akkor csak annyit szeretnék mondani, hogy én azt gondolom, minden hibát lehet korrigálni, és a hiba korrigálásának egyik legevidensebb módja lehetne, hogyha az előttünk fekvő és az ezt követően tárgyalandó törvényjavaslat egyhangú támogatással megy át a parlamenten. Én ebben bízom. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom, államtitkár úr, hogy 10 perc 20 másodperce van a vitában történő további hozzászólásra, illetve a zárszóra. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az időkeret megoszlása a következő: Fidesz 27 perc, KDNP 13 perc, Jobbik 9 perc, MSZP 9 perc, DK 7 perc, LMP 6 perc, Párbeszéd 5 perc, függetlenek 4 perc. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként normál szót kérő képviselők felszólalásait hallhatjuk. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője az első. Parancsoljon! [[19.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Látható, hogy a veszélyhelyzet megszűnéséről szóló javaslat vitája gyakorlatilag azóta tart, amióta ezt a veszélyhelyzetet elrendelte Magyarország Kormánya; tegyük hozzá: nem az elrendeléssel volt baj, azt teljesen jogosan tette. Aztán sajnos politikai termék lett a kérdéskörből, de talán az államtitkár úr is meg tudja erősíteni azt, hogy a 15 nap lejártával, az ideiglenes intézkedések lejártával, akkor, amikor ellenzék és kormány egyöntetűen nem fogadta el a törvényről szóló előterjesztést, akkor szerencsére nem állt elő a világvége, nem szakadt le az ég, tehát a fogantatása pillanatában kiderült, hogy a javaslat nem felel meg a kormányzati indoklásnak. Hiszen ha visszaemlékszik, államtitkár úr, akkor a tiszti főorvos asszony egymaga el tudta rendelni az iskolák zárva maradását, és a belügyminiszter úr is egy tollvonással el tudta intézni, hogy ne kelljen a határokat újranyitni, tehát minden olyan korábbi riogatásszerű felvetés, amelynek értelmében egy összellenzéki elfogadás, amely átadja a túlhatalmat, mennyire veszélyes lett volna, a fogantatás idejében nagyjából felsült, és kiderült, hogy szerencsére nem ez a helyzet. Azt is látjuk, hogy a veszélyhelyzet megszüntetését elrendelni abszolút indokolt és indokolt lehet, sokkal inkább félek azoktól a jelenségektől, amelyek e mögött húzódnak. Egyáltalán nem mindegy, hogy a felhatalmazási törvénnyel milyen jogköröket rendelt magához Magyarország Kormánya, és mit csinált a felhatalmazási törvény mögött, tehát a színpad és a díszlet mögött. Ugye, önök belekapaszkodtak egy-egy mantrába, miszerint egyes ellenzékiek azt állították, hogy nem fog ülésezni a parlament; hozzáteszem: az első napokban kormánypártiak is ezzel érveltek, hogy azért van szükség felhatalmazási törvényre, mert nincs garancia arra, hogy parlamenti működés lesz [[Nacsa Lőrinc nemet int.]] , de ez egy ilyen politikai adok-kapok részévé vált, ahol gyakorlatilag a homokozóban az idézőjeles sárga lapáttal kalapálta egymást kormány és ellenzék. Ami sokkal fontosabb, az az, hogy elhangzott még egy ígéret, amely jelesül arról szólt, hogy a felhatalmazási törvény árnyékában a parlament nem fog olyan témakörökkel foglalkozni, amelyek nem kapcsolódnak szorosan a járványügyi védekezéshez, magyarán: a mi munkánk arra szorítkozott volna, hogy a védekezésből kivegyük a részünket ahogy az államtitkár úr helyesen mondta, adott esetben ezt egy szavazattal is meg lehet tenni. Én nem akarom mások politikai tevékenységét minősíteni, az én közösségem esetében az, hogy egy koncentrált gyűjtés után védőeszközöket osztogattunk Budapesten és nagyvárosokban, úgy gondolom, legalább akkora szolgálatot tehetett az ott élők számára, de erről nyilván a történelem és az utókor fog dönteni, én nem akarom az önök tetteit e tekintetben minősíteni. Bárkire, aki segíteni próbált, jó szándékkal tekintek, és örülök, hogyha a hazáját akarta szolgálni. Volt olyan ellenzéki képviselő, Rig Lajos képviselőtársam, aki visszaült a mentőbe, és szerintem nagyon jól tette, hogy erre indult el, és más pártok képviselői is jelentkeztek önkéntes munkára, nyilván kormánypárti képviselőtársaink közül is sokan a terepen segítették a védekezést. Le a kalappal mindenki előtt, aki ezáltal segíteni tudott. Azt látom ugyanakkor, hogy a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló javaslat mögött is húzódnak olyan dolgok, amelyek a legnagyobb jóindulattal is tisztázásra várnak. Hogy mondjak egy példát: az első napokban a Jobbik bedobta a hiteltörlesztések felfüggesztésének az ötletét, aztán más pártok is megszólaltak ebben a kérdésben, és Magyarország Kormánya teljesen helyesen elrendelte a hiteltörlesztési moratóriumot. Hosszú szakmai vitákat fogunk folytatni arról, hogy a moratórium lejártával miért és mennyivel lesznek drágábbak ezek a törlesztések, mint lettek volna enélkül nem véletlen, hogy az érintettek nagyjából fele, aki megtehette, nem is választotta a moratórium lehetőségét, mert kiszámolta, és rájött, hogy ez összességében drágább lenne neki , de azért az intézmény jó mivoltát ne vitassuk el, maximum a kivitelezésébe csúszhatott e tekintetben hiba. Azt látjuk, hogy eddig papíron és elvileg az árveréseknek is állniuk kellett. Államtitkár úr, teljesen egyértelmű választ várok a tekintetben, hogy a járványügyi védekezés és a veszélyhelyzet megszüntetésével kapcsolatos csomagjukba, tehát az összes ezt érintő törvényjavaslatba miért tették bele azt, hogy az árverések idézőjeles órája újra ketyegésnek indult. Államtitkár úr, önök úgy gondolták, hogy a gazdasági válságon túl vagyunk? Úgy gondolják, hogy akik eddig nem tudták fizetni a törlesztenivalót, azoknál adott esetben, hogyha nem tudják a kötelezettséget teljesíteni, indulhatnak az árverések, aztán jöhetnek a kilakoltatások? Tehát tényleg úgy gondolták, hogy ezzel a mögöttünk hagyott két-három hónappal túl vagyunk a nehezén? Én elképesztőnek tartom azt, hogy egy társadalmi, szociális kataklizmahelyzet közepén előfordulhat az, hogy újra árverések pörögjenek majd, és ez az óra, államtitkár úr, most elkezd ketyegni látom, értetlen, de olvassák el a saját csomagjukat! Önök terjesztették a parlament elé, tehát nyilván nem nekem kell bizonygatni erről, hogy ezt a témakört felöleli, hanem önöknek kell tudniuk ezt alanyi jogon. És a helyzet az, hogy ha ezt így és ily módon beterjesztik a többi javaslattal együtt, akkor a hitelkárosultak és a lehetséges jövőbeni hitelkárosultak fölött az a bizonyos bárd elkezd lengeni. Úgy gondolom, hogy ebben az esetben félre kéne tenni minden politikai érvet. Önöknek el kéne ismerniük azt, hogy ez egy olyan rendkívüli helyzet, ahol a gazdasági válság örvényeinek az elején vagyunk, és ember nincs a földön, aki meg tudja jósolni, hogy ez mennyire súlyos helyzetet idéz elő. Nekünk ellenzéki oldalon pedig arra kellene koncentrálnunk, hogy ha van még valami minimális konszenzus ebben a magyar politikai pocsolyában, mondjuk az, hogy a hitelkárosultakat óvjuk meg a még nagyobb bajtól, akkor ehhez közösen mindenféle eszközt biztosítsunk. Én pont azt látom, hogy az önök javaslatai az ellenkező irányba mutatnak. Ahogy az előző napirendi pontnál elmondtam azt, hogy hogyan árulták el a hitelkárosultakat, most el kell mondanom azt, hogy a jövőbeni kilakoltatásokat készítik elő ezek a mostani javaslatok. Mert lehet, hogy az eddigi befagyott törlesztések még év végéig befagyásra kerülnek, de hogyha elkezdenek pörögni az árverések, ha a követeléskezelők felpörgetik ebbéli tevékenységüket, akkor a jövő évben, ahogy lejár a kilakoltatási moratórium, ne legyen igazam, de százával, ezrével kell végignéznünk azt, hogy honfitársainkat kiteszik a saját otthonukból. Én ehhez nem tudok, én ehhez nem adhatok segítő kezet. Viszont elvárom a kormánytól azt, hogy tisztázza, hogy a veszélyhelyzet megszüntetésével vagy annak kimondásával miért nem képes egy olyan csomagot letenni az asztalra, amely ezeket az embereket hosszú távon, akár többéves időtartamban megóvja. Értem én, hogy keresik a bankok, a pénzügyi intézetek kegyeit, látom ezt a járványügyi védekezési alap tekintetében is, ahol a pártok támogatásából 50 százalékot elvonnak állunk belébe! , az önkormányzatokat szerintem irreálisan kivéreztetik, de azt is látom, hogy nem ennyire kemények a multikkal és bankokkal. A multikra és a magyar cégekre is egy kiskereskedelmi típusú különadót vetnek ki, ugyanakkor a bankokra egy olyan 50 milliárdos nagyságrendű tételt, egy olyan 50 milliárdos különadót vetnek ki szeretném az államtitkár urat emlékeztetni, hogy egy évi 600-700 milliárdos profittömeget felhalmozó ágazatról beszélünk , amelyet öt év alatt az utolsó csontig leírhatnak az adójukból [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] , és még megtámogatják őket az MNB hitelkeretén keresztül 4 százalékos marzzsal ezermilliárdos nagyságrenddel. Államtitkár úr, ez nagyjából 40 milliárd forint! Tehát egy 55 milliárdos befizetés helyett 40 milliárdot kapnak ezek az intézmények. Hogy van ez? Hol van itt a közteherviselés? Ezzel párhuzamosan az előttünk fekvő csomagoknak, nemcsak ennek, hanem az összes, a válsághelyzetet feloldó csomagnak az okán előáll az a helyzet, hogy az önök paragrafusai alapján az eddig befagyott, árverésig vezető folyamatok újraindulnak, újra ketyegni kezd az óra, újra jön az árverés, és ha majd egyszer lejár a kilakoltatási moratórium, akkor tömegével dobják ki az embereket a saját otthonaikból. Mindez nemcsak elfogadhatatlan, de ha ehhez felhatalmazást adnánk, az a következő években a nyugodt alvásunkat biztos, hogy lehetetlenné tenné. Éppen ezért senki ezen a földön nem kérheti tőlünk azt, hogy a hitelkárosultak kálváriáját akár csak ilyen formában is elősegítsük. Mi inkább megoldani akarjuk az ő helyzetüket, ahogy tettük azt ma is, tegnap is, és ott leszünk a csatatéren egészen addig, amíg közülük akár csak egyvalaki is bajban lesz. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Harangozó Tamás képviselő úr, MSZP, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Nagy örömmel fogjuk megszavazni a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló törvényjavaslatot, már annak sportértéke miatt is, hiszen ez az a törvényjavaslat, amely gyakorlatilag szimbolikusan bemutatja a jelenlegi magyar politika kis abszurd helyzetét. Ez a törvényjavaslat ugyanis arról szól, hogy a kormány, azaz Orbán Viktor megkéri a parlamentet zárójelben megjegyzem, többségi frakciója Orbán Viktor , hogy kérje meg a kormányt, azaz Orbán Viktort, hogy a miniszterelnök szüntesse majd meg a veszélyhelyzetet, úgy hívják az embert, hogy Orbán Viktor. Erről szól ez a törvényjavaslat. [[19.20]] S hogy miért kell ebbe a játékba belemenni, ehhez természetesen vissza kell mennünk a veszélyhelyzet kihirdetésének, annak az időszaknak az elejére, hiszen az államtitkár úr nagyon pontosan elmondta, hogy az Alaptörvény értelmében a magyar kormány kihirdette a veszélyhelyzetet. Azt is némileg pontosan megfogalmazta, hogy a magyar Országgyűlés az Alaptörvény értelmében 15 napon belül feles többséggel az ott hozott rendeleteket 15 napon túlra is meghosszabbíthatja. De akkor miért volt ez az egész cirkusz? Azért volt, mert egyrészt a Covid-törvényben a jelenlegi Alaptörvénynél sokkal szélesebb körű felhatalmazást kért a kormány, másrészt mindezt időkorlát nélkül kérte. Akkor is elmondtuk, hogy a szélesebb körű felhatalmazás ellen egy ilyen helyzetben nincs kifogásunk. Annyit kért az egész ellenzék, hogy ennek legyen egy időkorlátja. Mi 90 napot mondtunk, és az a 90 nap most fog lejárni nemsokára. Ha ezt elfogadta volna a magyar kormány, akkor akár egyhangú döntést is hozhatott volna a magyar Országgyűlés, és pont ülnénk itt a parlamentben, és vitatnánk az annak megszüntetéséről szóló törvényjavaslatot. De a benyújtott Covid-törvényjavaslat indoklásába, államtitkár úr, ezt önök írták bele. Állandóan arról beszélnek, hogy a világsajtó micsoda összeesküvést sejtett itt, hogy nem lesz parlamenti ülés, meg az ellenzék is hisztizett. Államtitkár úr, annak a törvényjavaslatnak az indoklásába szó szerint önök írták bele, hogy azért nem lehet határidőt rakni a törvénybe, mert lehet, hogy a magyar Országgyűlés a vírusjárványhelyzet miatt nem fog tudni ülésezni. Ezt önök írták bele indoklásként. Ezek után ne csodálkozzanak rajta, hogyha viszonylag sokan úgy gondolták, hogy ez valóban bekövetkezhet. S miután akár hazai, akár nemzetközi nyomásra, s tegyük hozzá, a közvélemény-kutatások alapján is az önök számára világossá vált, hogy az önök szavazói jó részében is kétségeket kelt egy ilyen típusú felhatalmazási törvény, elindult ennek egy fideszes módra történő kommunikációja. Ennek a kommunikációnak az volt a lényege, hogy elbábozzák, hogy a magyar Országgyűlésnek önök visszaadnak valami döntési jogot. Ebben a törvényjavaslatban tájékoztató jelleggel fogunk dönteni holnap. Nagy örömmel meg fogjuk szavazni. De az Alaptörvény szövegét semmivel nem írják felül, ezzel a döntéssel sem. Az Alaptörvény pedig világosan kimondja, hogy a veszélyhelyzetet a kormány hirdeti ki, és a kormány, csakis a kormány szüntetheti meg. Gondolom, nagyon örül neki a kormány, ha ebben a magyar Országgyűlés egy szavazással lelkileg még meg is erősíti. De a lelkigyakorlatok meg a valódi jogi és politikai döntések között óriási nagy különbség van. Ezért azt gondolom, hogy ez kifejezetten káros volt, ismét csak az ország széthúzását erősítette, és egyértelműen a kormányzó pártok felelőssége, hogy ez így történt. Még egyszer, az első perctől kezdve azt mondtuk, hogy megszavazzuk az Alaptörvényen túl adott rendkívüli jogkörét ennek a kormánynak, semmi mást nem kérünk, mint hogy az európai politikai kultúrának megfelelően valamilyen határidőt ebbe tegyünk bele. S pont önök mondták, államtitkár úr, hogy nem lehet a 90 napot belerakni, mert mi lesz, ha a parlament nem fog tudni ülésezni 90 napon belül. Ezek után meg heteken keresztül arról beszéltek, hogy mit riogat itt mindenki, hogy nem fog ülésezni a parlament, lám, lám, ülésezik a parlament. Hát, találják már ki, hogy ha elindulnak valamerre valamilyen érvek vagy hazugságok mellett, akkor legalább próbáljanak meg ragaszkodni hozzá, és nem váltogatni az egyiket a másikkal! Összegezve, ennek a törvényjavaslatnak valóban lesz történelmi, jogtörténeti jelentősége, valószínűleg a maga módján a jogi karokon talán néhány év vagy évtized múlva biztos fogják mutogatni, hogy nézzétek már meg, ilyen is volt ebben az országban. De ezen túlmenően, még egyszer mondom, maximum politikai jelentősége van. Ha a politikai jelentőségét nézzük, akkor a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló törvényt én legalábbis úgy tudom, de lehet, hogy képviselőtársaim majd kijavítanak a holnapi napon nagyjából egyhangúlag fogja a parlament megszavazni. Azt, hogy a kormány megkéri a parlamentet, hogy a parlament kérje meg a kormányt, hogy a miniszterelnök majd valamikor szüntesse meg a veszélyhelyzetet ezt a remek törvényt támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy a veszélyhelyzet végéhez érünk, érdemes számot vetni, hogy mi is történt, és érdemes reagálni azokra az ellenzéki kritikákra, amiket itt felvetettek. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam kérdezte, hogy a rendkívüli jogrenddel élve a veszélyhelyzet alatt mit is csinált a kormány, s megpróbált valamilyen gyanús dolgokra utalni. De nézzük, hogy mit is csinált a kormány ez idő alatt! Megszervezte az egészségügyi védekezést, rekordidő alatt felépítette Európa legmodernebb mobil járványkórházát, rendbe állította a szakembereket, megszervezte az orvosok beosztását, a mentősök eljárásrendjét, a laboratóriumokat, elindította a különböző védőfelszerelések beszerzését, kiépítette a kórházakban az infrastruktúrákat, ahol kellett oxigén- és egyéb infrastruktúrákat , és nyilvánvalóan lezárta a határokat. Tehát mindent megtett a kormány annak érdekében, hogy a lehető legsikeresebben tudjuk kezelni a koronavírus-járványt. Most, az első fázis végéhez érve nyugodtan ki tudjuk mondani, hogy ezt az ország sikeresen kezelte, sikeresen vészelte át. Természetesen minden elvesztett élet fáj és gyászolunk értük, de azt látjuk, hogy ha körbenézünk szerte Nyugat-Európában, Észak- és Dél-Amerikában, Ázsiában vagy bármerre, hogy a koronavírus-járványt kifejezetten jól kezelte Magyarország. Amiről szocialista képviselőtársam beszélt: mi azt mondtuk, hogy lehet olyan járványhelyzet hiszen márciusban egyetlenegy szakember sem tudta még megmondani, hogy mikor lesz a tetőzés, meddig fog tartani a járvány, hogyan néz ki a járványgörbe, és milyen hatása lesz, mi lesz, ha belépünk a tömeges megbetegedések szakaszába , tehát akkor azt állítottuk, hogy eljöhet olyan alkalom, és eljöhetett volna olyan alkalom, hogyha a járványt rosszul kezeltük volna, amikor a magyar Országgyűlés nem tudott volna összeülni. Csak önök azt terjesztették, hogy a koronavírus-törvénnyel mi ki akarjuk iktatni a parlamentet. Tudja, képviselőtársam, ez egészen különböző felfogás. Mi azt mondtuk, hogy lehet olyan számú a megbetegedés, és a képviselők is lehetnek olyan számban érintettek, hogy nem határozatképes a magyar Országgyűlés, míg önök azt mondták, hogy a koronavírus-törvénnyel Orbán Viktor ki akarja iktatni a magyar parlamentet, miközben itt hétről hétre, napról napra sokszor éjszakába nyúlóan vitáztunk a különböző törvényjavaslatokról; azért, mert a kormány betartotta a szükségesség és arányosság elvét, amit egyébként önök kértek, hogy legyen benne a törvényben, és szerintem helyesen bele is került a törvénybe. Tehát a kormány betartotta a szükségesség és arányosság elvét. A másik dolog pedig, nem gondolom, hogy az lesz jogtörténeti vagy politikatörténeti dokumentum, amiről holnap fogunk szavazni, hanem az lesz politikatörténeti esemény vagy az lesz feljegyezve a történetírók által, hogy nem volt még egy olyan ország, ahol a válságkezelésből az ellenzék kivonta magát. De nemcsak, hogy kivonta magát, hanem hátráltatta is a védekezést. Hátráltatta álhírekkel, hiszen meghallgattuk itt Szabó Timeától, hogy Magyarországon van a legmagasabb halálozási arány a világban, és a kormány szakembereinek, a járványügyi védekezési szakembereknek állandóan az önök támadásaival kellett foglalkozni, hogy helyre tegyék azok igazságtartalmát. Harangozó képviselőtársam azt a szót használta, hogy ez a törvényjavaslat szimbolikus, hiszen megmutatja a kormány politikáját. Hát, ami szimbolikus, képviselő úr, azaz önök videója. A producer úr ma éppen csak be mert jönni ide a parlamentbe egy öt percre. Az a szimbolikus, az írja le a magyar baloldal állapotát, hogy önöknek semmi sem drága ahhoz, hogy támadják a járvány elleni védekezést, önöknek semmi sem drága ahhoz, hogy támadják a kormány tevékenységét. Önök az elmúlt három hónapban mindenféle hazugsággal megpróbálták hátráltatni a védekezést és Magyarországot lejáratni itthon és a magyar védekezést lejáratni külföldön. Arról szól ez a törvény, hogy önöknek megint nem volt igazuk. Én örülök, ha az MSZP ezt a törvényjavaslatot megszavazza. Azt nem gondolnám, hogy egyhangú lenne, mert a Jobbik az előbb mondta, hogy nem fogja megszavazni, vagy nem adja ehhez a szavazatát, úgyhogy nem lesz egyhangú. De én arra kérem önöket, hogy ne csak ezt szavazzák meg, valamint hogy ne tőlünk, hanem a saját választóiktól kérjenek bocsánatot, hogy nem vettek részt a járvány elleni védekezésben, sőt hamis videókkal, fake newsokkal próbálták azt nehezíteni. Mi csak erre kérjük önöket. Az Országgyűlés ezt holnap remélhetőleg meg fogja szavazni, a veszélyhelyzet véget ér, a járvány elleni készültség viszont fennmarad, mert a járvány visszatérhet, a járvány köztünk van, nem szűnt meg. Azt reméljük, hogy nem lesz második hullám, de fel kell készülni arra, hogy lesz. Én szeretnék köszönetet mondani mindenkinek, aki az első szakaszban mindent megtett a magyar emberek egészségének, biztonságának érdekében, kezdve az egészségügyi szakemberektől a szociális dolgozókon, a rendvédelmi dolgozókon, az árufuvarozókon, a tanárokon és a magyar kormány szakemberein keresztül azért, hogy a járvány elleni védekezés sikeres legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy helyes a köszönettel kezdeni ennek a törvényjavaslatnak a mai vitáját is, ezért én is ismételten megköszönöm mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának a megvédéséért dolgozott. És köszönet minden magyar embernek, hogy fegyelmezetten betartották az utasításokat, betartották a korlátozó intézkedéseket. Nyilván mindenkinek az életét alapvetően megnehezítette ez a helyzet, és óriási károkat okoz, ma még nem is tudjuk felmérni pontosan, hogy milyen jellegű károkat fog ez okozni. [[19.30]] Gyakorlatilag most bontakozik ki az a gazdasági válság, amelynek a pontos kifutását még, azt hiszem, senki nem tudja pontosan megbecsülni sem. Az teljesen világos, hogy maga a helyzet is példátlan volt, hogy ilyen szinten állította le gyakorlatilag vagy fékezte le nagyon erőteljesen a teljes világgazdaságot, és valóban, keresték a megoldást, minden kormány minden országban, nemcsak Európában, hanem globálisan egy óriási kihívás, és egyébként el kell mondani, hogy nagyon sok helyen még mennek befelé a fertőzések időszakába, tehát nyilván más-más világrészeken, más-más országokban másként jelentkezett ez a helyzet. Valóban speciális volt, és maga a vita is, ahogy megkezdődött ennek a felhatalmazásnak, vagy különleges jogrendnek nem tudom, nevezhetjük akárhogy törvénynek a vitája. Én magam, mondhatjuk, hogy minden pillanatában ott voltam, tehát a különböző frakciók közötti egyeztetéseken, a házbizottsági üléseken, ahol erről a helyzetről beszéltünk, és valóban nem tudta senki, hogy mi lesz ennek a kifutása. Akkor még, az elején úgy tűnt, hogy sikerül konszenzussal, egy megfelelő hangvétellel, az ügy, a probléma súlyának megfelelő hangvétellel elkezdenünk egy vitát. Én magam is bizakodó voltam, képviselőtársam is elmondta, hogy valamennyien elfogadtuk azt, hogy egy ilyen helyzetben különleges felhatalmazás kell, különleges jogrend kell, és nagyon úgy tűnt, egyébként még a kormányzati résztvevők részéről is, hogy lehet ebből egy olyan konszenzussal elfogadott törvényjavaslat, amely megadja a lehetőségét és az eszközeit, a jogi eszközeit is a védekezésnek. És eljött egy pillanat, amikor a kormány, én úgy érzem, politikailag hozott egy döntést, hogy márpedig ebben a helyzetben is a politikai hasznukat kívánnák erősíteni, és akkor meghozták azt a gyalázatos döntést, hogy az egyetlenegy igazi, fontos kérdést, az időkorlát beépítését meg fogják tagadni, és gyakorlatilag hazaárulónak kiáltották ki a teljes ellenzéket. Ha megnézzük ennek a törvényjavaslatnak az indoklását, önök különböző vonatkozásokban történelmi felelősségről beszélnek. Én azt gondolom, hogy valóban történelmi felelősség terheli azokat, akik egy ilyen járványügyi helyzetben nem a politikai konszenzusra, nem a pártpolitikai csatározások beszüntetésére törekszenek, hanem megpróbálnak még ebben a helyzetben is politikai tőkét kovácsolni, és önök ezt tették, tisztelt képviselőtársaim. Valóban, egyébként én is hallottam ellenzéki oldalról olyan megnyilvánulásokat, amik méltatlanok voltak és gyalázatosak, de az biztos, hogy a LMP-frakció részéről senki nem hallhatott diktatúrázást, mi konstruktívan álltunk hozzá ehhez a kérdéshez. Mi valóban az utolsó pillanatig a vita során és az országgyűlési szavazások során is arra törekedtünk, hogy ki tudjon alakulni egyfajta konszenzus itt a törvényjavaslattal kapcsolatban, és meg tudjuk mutatni a magyar társadalomnak azt, hogy amit elvár egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben, be lehessen fejezni, legalább fel lehessen függeszteni a párpolitikai csatározásokat, hogy ez megvalósuljon. Erre önök mondtak nemet, ez teljesen világos. Az, hogy ki miként vett részt, és milyen javaslatokat fogalmazott meg, vagy milyen álhíreket terjesztett, azért emlékezzünk vissza, tisztelt képviselőtársaim, nagyon fontos kormányzati szereplőtől, akár a miniszterelnök úrtól is, miniszter uraktól is milyen jellegű kijelentések hangzottak el, vagy éppen, amikor először az ellenzék elkezdte javasolni az oktatási intézmények bezárását, akkor mi volt miniszterelnök úr részéről a reakció. De egyébként el tudom mondani még ennek kapcsán, hogy ezzel egy időben az LMP volt az első, aki javasolta a bevásárlóközpontok és az egyéb közösségi terek bezárását, és mi mindig hangsúlyoztuk, hogy ebben a helyzetben, a járványügyi védekezés idején nincs az a szigorú intézkedés, amit a magyar emberek egészségének megőrzése érdekében ne támogatnánk. Mégis sikerült kormányzati oldalról olyan egészen gyalázatos és aljas kijelentéseket tenni, amelyeknek Nacsa képviselő úr az egyik vezérszónoka volt, hogy az ellenzék a vírus oldalára állt, és az ellenzék akadályozta a védekezést. Ne haragudjon, képviselő úr, ez egyszerűen gyalázatos, és méltatlan a magyar Országgyűléshez, hogy egy magát kereszténydemokratának nevező képviselő ilyen aljas hazugságokat és gyalázatos támadásokat fogalmazott meg az ellenzéki képviselők kapcsán! Tehát ilyen szempontból mondhatjuk, hogy sajnálatos módon, valóban politikatörténeti kuriózum volt ennek a jogszabálynak a vitája, a megszavazása és az azt követő kormányzati kommunikáció. Még egy dologról szeretnék röviden beszélni. Ha elolvassuk az indoklást, akkor egy példátlan együttműködésről szólnak, ugyanakkor, én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy megfeledkeztek, méltatlanul megfeledkeztek az önkormányzatokról. Láthattuk azt nagyon sok helyen, hogy az önkormányzatok ebben a bizonytalan helyzetben, amikor még senki nem igazán tudta felmérni ennek a hatását és kifutását, nagyon sok helyen elsőként kezdtek el intézkedni, és elsőként kezdtek gondoskodni a védőfelszerelések beszerzéséről és olyan intézkedések meghozataláról, amik lassíthatták a járvány elleni védekezést, illetve a nehéz helyzetbe került embereket, családokat segítették és támogatták. Ezzel szemben a kormány, és itt is beszélhetünk, én azt gondolom, a történelmi felelősségről, szinte kizárólag megszorító intézkedésekkel és elvonásokkal, teljesen indokolhatatlan elvonásokkal sújtotta az önkormányzatokat. Ez azért is gyalázatos, mert ne történjen meg, de óvakodnunk kell attól, hogy esetleg egy második hulláma is megjelenik a vírusnak, vagy ha nem is ennek a vírusnak, akkor akár bármikor egy hasonló jellegű világjárvány elérheti Magyarországot, és igen, szükség van az önkormányzatok védelmi képességeire, szükség van arra, hogy a védekezés első számú bástyáiként az önkormányzatoknak minden anyagi és jogi eszköze, tudása meglegyen ahhoz, hogy ezt a védekezést meg tudják csinálni. Sajnos, az önök által hozott intézkedések ezek ellen hatnak, úgyhogy én pedig arra kérem önöket, hogy ezeket gondolják át, és pontosan a magyar emberek biztonságának érdekében ezeket a megszorító intézkedéseket vonják vissza. Azt pedig el tudom mondani, hogy az LMP-frakciónak is szándéka megszavazni ezt a jogszabályt, én azt gondolom, azzal egyetérthetünk, hogy itt az ideje, hogy ezt visszavonjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , annak ellenére, hogy ez önmagában kizárólag csak egy politikai deklaráció.
Köszönöm szépen. Harangozó Tamás képviselő úr, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kormánypárti képviselőtársam felszólalására kívánok reagálni, hiszen picit személyesre is vette a dolgot, de úgy látom, hogy neki ez munkaköri kötelessége, lehet, hogy nagy élvezettel is csinálja, ezt nem zárom ki. Képviselőtársam arról beszélt, és azt kérdezte vagy azt állította, hogy az ellenzék nem vette ki a részét a védekezésből, sőt tovább is merészkedett. Nekem teljesen más érzésem és teljesen más emlékem van róla. Ellenzéki országgyűlési képviselőként, legalábbis a mi frakciónk az első percben a saját leadózott tiszteletdíjából, fizetéséből több mint 1 millió 200 ezer forintot fejenként adott össze, amelyből védőeszközöket, majd később tartós élelmiszert vásároltunk, és juttattuk el oda, ahol a legnagyobb szükség volt rá. Tudja, képviselőtársam, az én esetemben, Szekszárd és környékén, abban a választókerületben patikába, háziorvoshoz juttattuk el többek között most a rászoruló, idős embereket nem is idevéve , olyan patikákba és háziorvosokhoz, akik a kormánytól akkor még nem kaptak segítséget. És abba a méltatlan körülménybe, ahogy ők végezték a munkájukat, abba hadd ne menjek bele, de ezek után nekem azt mondani, hogy nem vettük ki a részünket a védekezésből! Nem vagyunk kormány, képviselőtársam, mi nem ülünk a döntések és a pénzek fölött, de a saját lehetőségeinkhez képest, azt gondolom, hogy a lehető legtöbbet megtettük. És igen, továbbra is hiszünk benne, hogy egyetlen kormánynak sem lehet felhatalmazást adni időkorlát nélkül Európában, és ha fordítva lenne, és mi lennénk kormányon, ön lenne a leghangosabb, aki tiltakozna egy ilyen javaslat ellen. Tehát én azt kérem önöktől nagy tisztelettel, még egyszer, hogy értem én a politikai szándékot meg a játszmát, de legalább azokban a dolgokban mondjanak igazat, amik teljesen objektíve számonkérhetők. Ezzel együtt, még egyszer mondom, a törvényjavaslatot a visszavonásról meg fogjuk szavazni. Ami pedig a videóügyet illeti, tisztelt képviselőtársam, abban a videóban Szeleczki Lilla szerepel, az ő édesanyját Kásler Miklós döntése alapján egyik napról a másikra hazaküldték hat alapbetegséggel. Hat napon keresztül szenvedett otthon, majd amikor már látták, hogy tarthatatlan a helyzet, visszavitték a kórházba, ahol meghalt. Azt a hat napot se önnek, se a családjának, senkinek nem kívánja senki, egy rossz politikai döntés miatt. Természetesen a cél nem volt más, mint hogy ezt bebizonyítsuk, bemutassuk, mert már ott tartottuk, hogy Kásler Miklós itt azt is letagadta, hogy volt kórházkiürítés. Már arról kezdett beszélni, hogy a betegek meg az orvosok tehetnek az egészről, miközben egyetlen fontos célunk van, és volt a videóval, még akkor is, ha probléma lett vele végül. [[Nacsa Lőrinc: Probléma lett?!]] Lett! Lett, igen. Semmi szándékosság nem volt benne. Az, hogy bemutassuk ezt a helyzetet, ami megtörtént [[Dr. Orbán Balázs: Nem kell mindent védeni!]] ezt Szeleczki Lillának mondjad, komám, ebben a stílusban! [[Az elnök csenget.]] , és az, hogy többet ilyen ne forduljon elő ebben az országban, ha legközelebb lesz második hullám, akkor eszükbe ne jusson ilyen döntést hozni, és ezt szeretnénk a jövőben is elérni. Köszönöm szépen.
Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Azt nem vonom kétségbe, hogy mindenki magánszemélyként én azt gondolom, a mi frakciónkban is, ahogy én ismerem ezt a helyzetet kivette a részét magánszemélyként bármilyen, akár olyan módon, mint amit ön mondott, de mint országgyűlési képviselő, amiben kivehették volna a részüket, amire én gondoltam a felszólalásomban, önök nemmel szavaztak a védekezéshez szükséges döntésekre, amivel a kormány meg tudta valósítani a védekezést, például ezt gondolom, a védekezéshez szükséges döntések meghozatalában, vagy abban, hogy önök nem vették ki a részüket, mert önök nemmel szavaztak. [[19.40]] Mit csináltak? A védekezésben részt vevő személyeket személyükben támadták, van, akiket még hitük miatt is megtámadtak, személyükben a védekezésben részt vevő szakembereket, önök telekürtölték a nemzetközi médiát különböző vádakkal, rágalmakkal, amelyek nem voltak igazak, önök álhíreket terjesztettek a közösségi médiában és a saját médiájukban, hamis videókat készítettek. Értem, hogy az csak úgy lett, képviselő úr, van, amiről egyszerűbb nem beszélni, csak nem ilyeneket mondani, hogy az csak úgy problémás lett a végére, és az csak lett, és nyilvánvalóan azt is letagadja, hogy önök bármiféle problémáról tudtak. Én erre mondom azt, hogy nem vették ki a védekezésből a részüket, mert meg kellett volna szavazni a védekezéshez szükséges törvényt, nem kellett volna álhíreket terjeszteni, nem kellett volna a nemzetközi médiát telekürtölni rágalmakkal, nem kellett volna a járványban részt vevő szakembereket személyükben és hitükben támadni. Én ezekre mondom, hogy mint országgyűlési képviselő ezekben vehetett volna részt. Az, hogy magánszemélyként ki mit csinált, az nagyon rendben van, ha valaki segített, bevásárolt időseknek, adományozott fontos célokra, egyébként biztatta saját felületein az embereket arra, hogy maradjanak otthon, de országgyűlési képviselőként ezekben lett volna a baloldalnak felelőssége. Ezekben sajnos nem vizsgázott jól a baloldal. Értem, hogy megszavazzák holnap, szerintem jó döntés, hogy megszavazzák holnap ezt a törvényjavaslatot, csak három hónappal ezelőtt kellett volna előre gondolkodni, és nem hamis videókat készíteni. Köszönöm szépen. [[Boldog István tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Orbán államtitkár urat mint előterjesztőt kérdezem, kíváne reflektálni. [[Dr. Orbán Balázs: Igen.]] Öné a szó. Az időkeretet tudja, de ha nem tudja, megmondom. [[Dr. Orbán Balázs: Igen, tisztában vagyok vele. Nem fogok addig beszélni. Köszönöm szépen.]] Jó, majd szólok, de parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Alapvetően nem, vagy csak nagyon röviden szerettem volna beszélni, de egyrészt nagyon örülök, hogy Harangozó képviselő úr végre megvárja a választ. Többször vitatkoztunk, több körben a koronavírus elleni védekezéssel kapcsolatos felhatalmazásról, de ez az első alkalom, amikor ön megvárja a kormánypárti és az államtitkári választ. Ennek nagyon örülök. Másrészt viszont, amellett, hogy szeretném kifejezni minden halálesettel összefüggésben a magyar kormány részvétét, azt felháborítónak tartom, hogy azért itt mégiscsak arról van szó, hogy önök egy kamuvideót leforgattak, visszaéltek emberi érzelmekkel, emberi sorsokkal, ezekből kívántak politikai tőkét csinálni. Ezt követően pedig nem arról van szó, hogy bocsánatot kérnek az Országgyűlésben, ezért külön nem kell, rendben van, a politika nem ilyen műfaj, de hogy aztán minket személyünkben támad, ezt bocsánat, hogy ilyen kifejezéseket használok, visszafogom magam, elnök úr kikérjük magunknak. Tehát nagyon fordítva ül a lovon, frakcióvezető-helyettes úr. Ha már szót kaptam és az időkeretem még egy kicsit tart, bár tudom, hogy utána folytatjuk a beszélgetést, egypár szakmai jellegű dolgot szeretnék rendbe tenni. Azt értem, hogy az ellenzéki kármentő narratíva nagyjából arról szól, persze, ennek is több eleme van, amelyek egymásnak logikailag és jogi szabályozás értelmében is ellentmondanak, de van egy olyan narratíva, hogy minden intézkedést meg tudtunk volna hozni a koronavírus elleni törvényben biztosított felhatalmazás nélkül, a veszélyhelyzet által biztosított keretek között. Tisztelt képviselő hölgyek és urak, azt szeretném egyértelművé tenni, hogy ez nincs így, ez egészen egyszerűen nem igaz. Van egy saját számításunk, természetesen ez egy szubjektív számítás, nem olyan könnyű dolog ezt végiggondolni alkotmányossági szempontból, de azt hiszem, nem tévedünk a nagyságrendek tekintetében, ha azt mondjuk, hogy ha a katasztrófavédelmi törvény felhatalmazását használtuk volna és ez a törvény nem született volna meg, akkor az intézkedések háromnegyedét nem tudtuk volna meghozni. Ezek között olyan kulcsfontosságú intézkedések is lettek volna, mint a fizetési moratórium, a különböző gyermekgondozási, családtámogatási ellátások meghosszabbítása, közteherkedvezmények, ingyenes parkolás, okmányok érvényessége, polgári és büntetőeljárások meghosszabbítása. Ezt nem tudtuk volna gyorsan, késlekedés nélkül meghozni. Kétségtelen, ha itt üléseztünk volna, és ezek kapcsán is hetekig ülésezett volna a parlament rendes jogalkotás keretében, akkor az alatt meg tudtuk volna hozni, de az addig emberéletbe került volna. Tehát ezt a félreértést szeretném egyszer s mindenkorra utólag eloszlatni. A vírus elleni védekezéshez ez a fajta felhatalmazás kulcsfontosságú volt. A másik része a dolognak, pontosan erről beszélünk, hogy a katasztrófavédelmi törvényben benn lévő felhatalmazás nem volt elegendő. Erről nem a szocialisták tehetnek, nem a baloldal tehet, nem is a kormányoldal tehet róla, hanem a rendszerváltoztatást követően más tónusú különleges jogrendi állapot alakult ki. Ennek az volt a lényege, hogy biztosítsuk, hogy az állam, a katonaság és a rendvédelem ne tudja újra elfoglalni az országot, ahogy az egy diktatúrában szokás, hanem ahogy az egy alkotmányos demokráciában szokás, ezeket a különleges jogrendi állapotokat, meg a rendvédelmi, honvédelmi szerveket és a békeidőt egymástól válasszuk el. Ezért született így, ezért nézett ki így a szabályozás. De már korában is kiderült, az árvízhelyzetnél, a vörösiszap-katasztrófánál, hogy a katasztrófavédelmi törvényben biztosított felhatalmazás nem elegendő az ilyen helyzetek kezelésére. Ezt most csak azért mondom, hogy a jegyzőkönyvben szerepeljen, hogy ha lesz még ilyen különleges jogrendi állapotra okot adó körülmény, és a mostani hatályos jogi helyzet más, most nem a koronavírus-járványról beszélek, mert az kezelve van az átmeneti törvényben, hanem ha lesz, ne adj’ isten, más problémánk, akkor ez a kérdés újra elő fog jönni. Tehát arra szeretném kérni az ellenzéki képviselőket, hogy inkább abba tegyenek intellektuális erőt, hogy végiggondolják, milyen típusú változtatásokat kellene ezen a téren tenni, és gondolkodjunk közösen, mert ugyan a Velencei Bizottság azt mondja, hogy ahány ház, annyi szokás, tehát a különleges jogrendi helyzetekben minden állam másképpen jár el, de mégis jó lenne, ha előre tudnánk lépni. Az utolsó dolog, amit szintén nem értek, az is az ellenzéki narratíva része. Ha megnézik a törvényjavaslatot, ennek a törvényjavaslatnak két érdemi paragrafusa van. Az egyik valóban arról szól, hogy az Országgyűlés felkéri a kormányt, hogy szüntesse meg a kihirdetett veszélyhelyzetet. Ez kétségtelenül így van, és ez így helyes, mert az Alaptörvény alapján ezt így lehet tenni. Ez valóban egy deklarációnak tekinthető, de ez a deklaráció az alkotmányos szervek közötti párbeszéd része. Ha az elmúlt harminc évben itt voltak az magyar Országgyűlésben, és ismerik az ezzel kapcsolatos szakirodalmat, akkor pontosan tudják, hogy ez egy bevett jogintézmény. De aki azt mondja, hogy emiatt nem szavazza meg a törvényjavaslatot, az egy alapvető, fatális tévedést, vagy nem tudom én, politikai hibát követ el, ugyanis e törvény 2. §-ára is felhívnám a figyelmet. Tehát itt nemcsak deklarációról van szó, hanem arról, és ebben az Országgyűlés hatásköre egyértelmű, hogy hatályát veszti a koronavírus elleni védekezésről szóló 2020. évi XII. törvény. Ezt csak önök, akik itt, a teremben ülnek, tudják hatályon kívül helyezni. Tehát azt mondani, hogy ez egy politikai pamflet, ami előttünk van, és ezért megszavazzák vagy nem szavazzák meg, az ugyanaz a blöff kategóriája, mint amilyen blöfföt megpróbáltak önök a magyar embereknek előadni március második felében. Azt javaslom önöknek, hogy ezt ne tegyék, mert ugyanúgy fel fognak ezzel sülni, ahogyan felsültek ezzel kapcsolatban a koronavírus elleni védekezéssel összefüggésben. Ez a jogi konstrukció működőképes volt, ez a jogi konstrukció beváltotta a hozzáfűzött reményeket. Nehéz időszak előtt állunk, ezért azt szeretném kérni még egyszer nyomatékosan, hogy próbáljunk meg legalább most, legalább ezekkel a törvényjavaslatokkal összefüggésben leszállni pártpolitikai csatározásokról. A kormány ebben mindig partner lesz, a kormány az első pillanattól kezdve azt mondta, hogy a járvány elleni védekezéshez kifejezetten szükséges a nemzeti összefogás, szükséges az, hogy a pártpolitikai csatározásokat háttérbe szorítsuk, ebben végig partnerek voltunk, ebben partnerek leszünk a jövőben is. Éppen ezért mindenkinek szeretném megköszönni azt, aki a holnapi napon támogatja ezt a törvényjavaslatot. Legyen minél több ilyen ügy, és legyen a koronavírus elleni védekezéssel összefüggésben minél kevesebb pártpolitikai csatározás! Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és az egészségügyi készenlétről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10748. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Salacz László képviselő úr, a bizottság előadója következik. Megadom a szót, parancsoljon! [[19.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és az egészségügyi készenlétről szóló T/10748. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Embert próbáló hónapokat hagytunk a hátunk mögött. A koronavírus-járvány okozta társadalmi és gazdasági kihívások nemcsak a döntéshozók vállára róttak hatalmas terheket, hanem valamennyi állampolgártól is igen nagy türelmet és fegyelmezettséget igényeltek. Magyarország olyan szigorú intézkedéseket hozott meg időben, melyek eredményeként azon kevés országok közé tartozik, ahol a tömeges megbetegedések időszaka nem következett be, így mára sikerült a vírus terjedését kontroll alatt tartani. Nyugodt szívvel mondhatjuk, hogy a védekezés első szakaszán sikeresen túl vagyunk. A járványügyi készültséget viszont továbbra is fenn kell tartani. Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus terjedése elleni küzdelem eddig példátlan kihívás elé állította az egész világot, így hazánkat is, a hagyományos, megszokott eszközök alkalmatlannak bizonyultak a járvánnyal szembeni egészségügyi és gazdasági védekezés során. A kormány éppen ezért időben cselekedve 2020. március 11-én döntött az Alaptörvény 53. cikk (1) bekezdésével összhangban a veszélyhelyzet kihirdetéséről. Ám az alaptörvényi normaszöveg értelmében a kormány veszélyhelyzeti jogalkotása csupán 15 napig maradhatott volna hatályban. A vírus elleni küzdelem folytatása és az állampolgárok egészségének megóvása érdekében az Országgyűlés a koronavírus elleni védekezésről szóló 2020. évi XII. törvény elfogadásával egyúttal felhatalmazta a kormányt, hogy abban az esetben is megalkothassa és hatályban fenntarthassa a rendkívüli intézkedéseket tartalmazó rendeleteit, ha az Országgyűlés a humánjárvány terjedése miatt nem tud ülésezni. Most pedig a jogállamiság elveinek megfelelően az Országgyűlés, élve az említett törvényben biztosított jogával, visszavonja a kormánynak adott felhatalmazást. Mindemellett megjegyzendő, hogy hasonló körülmények közepette minden államnak jogában áll rendkívüli intézkedéseket hoznia honpolgárai védelme érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek ideigleneseknek, szükségesnek és arányosnak kell lenniük, valamint biztosítani kell rendszeres felülvizsgálatukat. A kormány által meghatározott intézkedések kivétel nélkül megfeleltek ezeknek a kritériumoknak. Hazánkban az Országgyűlés a rendkívüli intézkedésekkel kapcsolatos ellenőrzési hatáskörét maradéktalanul tudta gyakorolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen nem mehetünk el szó nélkül a jogbiztonság mint a jogállamiság egyik legfontosabb sarokköve mellett sem, ugyanis a jogbiztonság elve megkívánja, hogy a veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése ne történjen meg annak hiányában, hogy megfelelő átmeneti rendelkezések megalkotásra kerülnének. Az előttünk fekvő törvényjavaslat kiemelt célja, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által érintett tárgykörökben az Országgyűlés a jogbiztonság érvényesülése érdekében a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat, illetve jogi várományokat úgy szabályozza a veszélyhelyzet megszűnését követően, hogy a szabályozási átmenet a bizalomvédelem elvét szem előtt tartva világos, egyértelmű és kiszámítható legyen, valamint annak változatlansága törvényi garanciákkal kerüljön körülbástyázásra. Az elhangzottak értelmében például a javaslat továbbra is kilátásba helyezi, hogy az engedélyköteles tevékenységek engedély hiányában a bejelentést követően rövid időn belül gyakorolhatóvá válhassanak. Mindezek mellett az engedélyezés teljes kivezetésére nem kerül sor, hiszen számos ügytípusban a közérdek védelme kizárólag preventív eszközökkel védhető hatékonyan, így ahol indokolt, ott az engedélyezés megmarad. Ezzel kiküszöbölődik az, hogy a közösség számára potenciális kockázatot jelentő tevékenységek esetében az állam csak utólag tudjon fellépni. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország kiváló egészségügyi szakembereinek és a frontvonalban harcolók áldozatos munkájának, valamint az állampolgárok fegyelmezettségének köszönhetőn sikeresen túljutott a védekezés első szakaszán. Egyes átmeneti rendelkezések szabályozása viszont elengedhetetlen a jogbiztonság elvének érvényesülése érdekében. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Orbán Balázs államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Igen, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Ugye, ez a dolognak, az előző beszélgetésünknek a pandanja, a T/10748. számú törvényjavaslat, amely a veszélyhelyzet megszüntetésével összefüggésben az átmeneti szabályokról szól. A különleges jogrenddel összefüggésben hozott rendeletek, ahogy ez elhangzott, a veszélyhelyzet megszűnésének időpontjában, azon a napon hatályukat vesztik. A jogbiztonság követelménye miatt szükséges, hogy az Országgyűlés rendelkezzen arról, hogy az itt meghozott szabályoknak mi lesz a sorsa, melyeket kíván fenntartani állandó jelleggel, melyeket kíván fenntartani ideiglenes jelleggel, melyeket kíván módosított formában megtartani, és melyeket kíván a veszélyhelyzet megszűnésével elengedni.A törvényjavaslatot az általános vitában és a bizottsági tárgyalások során a másik törvényjavaslattal együtt, azt hiszem, elég részletesen átbeszéltük. Számos intézkedés törvényi szintre emelését tartalmazza. Csak párat kiemelnék, ami kulcsfontosságú vagy a társadalom, vagy a gazdaság újraindítása szempontjából. Az egyik a gazdaságvédelmi, gazdaságélénkítő intézkedések megerősítése törvényi szinten, a fizetési moratórium december végéig történő fenntartása, adó- és járulékkedvezmények hónap végéig történő biztosítása, a külföldi befektetések Európai Unióban elfogadott módjának kontrollja, a szociális, családtámogatási intézkedések meghosszabbításának megerősítése, az egészségügyi ellátás igénybevételét könnyítő feltételek, például telemedicina vagy a gyógyszerkiadás rugalmasabbá tétele, a közneveléssel, felsőoktatással kapcsolatos ügyek, lejáró okmányok érvényessége és egyes eljárásoknak, polgári, büntető- és egyéb eljárásoknak az átmeneti helyzettel kapcsolatos rendezése. Amire én is felhívnám a figyelmet, az a járványügyi készültség. Mi egy olyan konstrukcióban gondolkodunk, hogy ha a koronavírus-járvány elleni védekezés második és harmadik szakaszába kell lépnünk, tehát a hullám visszatér hozzánk, akkor ne kelljen különleges jogrendi felhatalmazást kérnünk, hanem a járványügyi készültség szabályaival meg tudjuk hozni azokat az intézkedéseket, amelyek az élet és az egészség védelmével összefüggésben szükségesek. Itt is egy, a vitát orientáló olyan számítást szeretnék önökkel megosztani, amit szintén a kollégáim végeztek. Azt az illúziót vagy narratívát szeretném eloszlatni, hogy ez a járványügyi készültség bármilyen módon olyan erős intézkedési jogosultságokat adna a kormánynak, mint a különleges jogrendi felhatalmazás. Ez egész egyszerűen nem igaz. A mi számításaink szerint nagyjából a veszélyhelyzet alatt megszületett kormányrendeletek egyharmadát tudnánk meghozni a majdani járványügyi készültség helyzetében. Ezek alapvetően mondom még egyszer nem a gazdaság működésével kapcsolatos intézkedések, ahol talán, azt tudom mondani, hogy a legtöbb vita volt, hanem az élet- és egészségvédelemmel kapcsolatos intézkedések döntő többségében, ahol még a nagyon impulzív és intenzív pártpolitikai csatározások tekintetében is, még ezek mellett is talán nagyobb egyetértés mutatkozott. Szeretném megköszönni a bizottsági vitában és az általános vitában elhangzott konstruktív álláspontokat. A politikai csatározás részét a törvényjavaslat kapcsán, azt hiszem, a kormányoldal és az ellenzéki oldal megvívta. Ezekre a szabályokra szükség van. Ezek a szabályok próbálnak egy méltányos, mindenki számára jól áttekinthető és követhető kivezetési rendszert alkalmazni. [[20.00]] Pár kulcsfontosságú, stratégiai szempontból is jelentős rendelkezés az, amely ezt követően velünk marad. Szerintünk közpolitikai szempontból mindegyik támogatható. Szeretném kérni még egyszer itt is, jelen esetben is minden megválasztott parlamenti képviselő támogatását. Elnézést szeretnék kérni, mert át kell adnom a kormányképviseletet György István államtitkár úrnak, de azt tudom ígérni önöknek, hogy követni fogom a vita későbbi szakaszát, és ha szükség van rám, akkor erre reagálni fogok. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Orbán Balázs távozik az ülésről. Dr. György István elfoglalja az államtitkári széket.]]
Köszönöm szépen. Tíz perce maradt az előterjesztőnek. Köszönöm szépen, államtitkár úr.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Ismertetem az időkeret megoszlását: Fidesz 27 perc, KDNP 13 perc, Jobbik 9 perc, MSZP 9 perc, DK 7 perc, LMP 6 perc, Párbeszéd 5 perc, függetlenek 4 perc. Képviselői felszólalások következnek. A normál szót kérő képviselők sorában Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője az első. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslatban természetesen számos támogatható pont van. Ezek jellemzően azok, amelyeket a kormány a veszélyhelyzet kihirdetése utáni időszakban vagy olyan javaslatként tett meg, amelyeket mi magunk is javasoltunk, vagy olyan javaslatként, olyan intézkedésként lépett meg, amit egyébként támogattunk a meghozatalakor is, nyilvánosan is. Természetesen ezeknek a továbbvitelét vagy időzített kivezetését lehet támogatni.Az egy jó kérdés, amit itt az előző vita végén államtitkár úr kicsit más stílusban, azt gondolom, előremutató stílusban mondott, hogy talán el kellene azon gondolkozni, hogy az Alaptörvény különleges jogrendi rendelkezései nem szorulnake felülvizsgálatra, vagy éppen az, hogy ez a jelenleg a parlament előtt lévő törvényjavaslat mennyire van átgondolva, vagy mennyire nincs ebben a tekintetben. Vagy éppen az, hogy az egészségügyi válsághelyzetet miért nem lehetett három hónappal ezelőtt behozni a parlamentbe, és akkor megszavazni, hiszen most azt állítják, hogy ez a következő időszakra elegendő lesz. Mindezzel együtt én azt gondolom, mi azt gondoljuk, hogy a katasztrófavédelmi törvénybe az Alaptörvény általános felhatalmazó rendelkezését bemásolni, és azt mondani, hogy akkor a jövőben innentől kezdve rendeleti felhatalmazással a kormány bármilyen törvénytől eltérhet, nem elegáns, és egyébként nem is jó megoldás. Még egyszer emlékeztetnék mindenkit, hogy még rendkívüli állapotban, azaz háború esetén is a honvédelmi törvény a kormány rendkívüli eszközeit tételesen felsorolja. Ha sikerült benyújtani egy százvalahány oldalas törvényjavaslatot, az elmúlt időszakban több ilyen is volt, akkor egy picit lehet, hogy megerőltethették volna magukat, és tételesen kidolgozhatták volna. De még ez is lehetne vita tárgya. Egy nem lehet vita tárgya, amit a vezérszónoki felszólalásomban is elmondtam. Ez pedig a rabszolgatörvény 2.0 vagy 3.0 attól függ, melyik rendeletet vesszük akár jogszabálynak is törvényi erőre emelése, és a magyar munkavállalók teljes kizsigereléséről szóló javaslat, amely a munkaidőkeret bevezetését és miniszteri egyéni döntéshez kötését jelenti. Ez az a javaslat, emlékeztetem kormánypárti képviselőtársaimat is, amelynél egyébként szintén rendkívüli módon a hat magyarországi szakszervezeti konföderáció együtt jegyzi az ezt elítélő nyílt levelet, illetve minden képviselőhöz fordult, a kormánypártiakhoz, gondolom, elsősorban, hogy amíg ez a javaslat részét képezi, addig ezt a törvényjavaslatot legyen kedves, magyar képviselő ne szavazza meg, és ne dobja oda koncként a honfitársait a munkaadóknak, főleg a külföldi munkaadóknak. Ezt a javaslatot nem vették ki a törvényjavaslat szövegéből. Nyújtottunk be módosító javaslatot, önöknek is lehetősége lett volna rá. Ezért természetesen baloldali pártként, amíg a szakszervezetnek ilyen kérése van, azt gondolom, hogy megszavazni ezt a törvényt nem lehet. Igaziból mondhatnám azt, hogy valami jóérzésükre vagy belátásukra vagy a saját választópolgáraik iránt érzett bárminemű felelősségre apellálva azt kérjem, hogy esetleg holnapig tüntessék el ezt a néhány sort a törvényből, és akkor egész máshogy lehetne hozzáállni. De nem akarok illúziókat kergetni, szóval, amíg ez a törvényjavaslat részét képezi, addig ezt mi megszavazni nem tudjuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én is már csak röviden fogok hozzászólni ehhez a vitához, mert azt gondolom, hogy elég sok időt töltöttünk ennek a részletes megvitatásával itt az elmúlt héten.Ugyanakkor, államtitkár úr, engedje meg, hogy egy kérdést megfogalmazzak. Itt némi jogértelmezési vitát folytattunk az iménti törvényjavaslatnál arról, hogy ez mennyire politikai deklaráció, és mennyire nem. Annak a bizonyos T/10747. törvényjavaslatnak az a címe, hogy a veszélyhelyzet megszüntetéséről. Azt pedig tudjuk, hogy a veszélyhelyzetet a kormány hirdeti ki, és a kormány tudja megszüntetni. Abban az imént tárgyalt törvényjavaslatban még dátumot sem látunk, hogy mikor kéri az Országgyűlés a kormányt, hogy szüntesse meg. Államtitkár úr, esetleg tude pontos dátumot? Június 20-át rebesgette még, azt hiszem, igazságügy-miniszter asszony, ennek kapcsán, hogy a veszélyhelyzet megszüntetéséről a kormány akkor fog dönteni. Vane már pontos időpont? Szerintem ezt nagyon sokan szeretnék tudni az országban, hogy mikor dönt a kormány, és akkor az legyen teljesen világos, hogy az iménti törvényjavaslattal igazából az Országgyűlés nem tesz mást, mint hogy felkéri a kormányt, hogy egy általa megjelölt, megfelelőnek tartott időpontban vonja vissza a veszélyhelyzetet. Erre utalt képviselőtársam is, azt gondolom, ebben a vitában. Szintén elmondta képviselőtársam, hogy nagyon sok támogatható és támogatandó elem van, de valóban vannak olyan kifogások, egyrészt a legfontosabb probléma ezzel az a munkavállalókat teljes mértékben kiszolgáltató, gyalázatos javaslatrész, amely miatt ez a törvényjavaslat nem támogatható, és rengeteg más olyan eleme van, amely minimum megkérdőjelezhető. Ezekről nagyon részletes vitát folytattunk. Ugyanakkor én arra szeretnék ismét visszautalni, hogy ez a helyzet valóban különleges. Tehát ilyen jellegű kihívással még nem találkoztunk, és nem tudjuk pontosan meghatározni, hogy milyen mély és milyen kifutású lesz ez a gazdasági válság. Valóban óriási felelősség van most alapvetően a kormányon, de mindannyiunkon, hogy milyen módon használjuk föl az elérhető erőforrásokat, hogy fölkészítsük az országot ezekre a hatásokra, és figyelembe vegyük azokat az alapvető változásokat, amelyek egy más szemléletű gazdaságpolitikát igényelnének. Ezzel kapcsolatban azt mondhatjuk, hogy a kormány számtalan olyan intézkedést hozott, amely, mondhatjuk, hogy károsnak nevezhető, és károsnak is kell nevezni. Itt most valóban nem akarom fölsorolni azokat a megszorító intézkedéseket, amelyek konkrétan munkahelyekbe fognak kerülni, tehát az önkormányzatokat érintő megszorító intézkedéseket, de hogy a kormány körülbelül 15 milliárd forintot ismereteim szerint 15 milliárd forintot von el az egyetemektől , arra semmiféle józan magyarázat nincsen. Konkrétan rengeteg embert fognak elbocsátani ezek miatt az intézkedések miatt, és ha megnézzük, hogy ezeket a forrásokat olyan projektekbe csoportosították, mint a Budapest-Belgrád vasútvonal, akkor azt gondolom, hogy ez semmiképpen nem indokolható. De egyébként olyan más intézkedéseket is említhetünk, amiről itt most az imént egy hosszabb vitát folytattunk: 34 vasúti mellékvonalnak gyakorlatilag halálra ítélése, ami szintén nem indokolható. Tehát összességében azt tudom mondani, hogy sajnos az a fajta szemléletváltás nem jelenik meg a kormány gondolkodásában, és ez alapvetően a legjobban a költségvetésből, a jövő évi költségvetésből olvasható ki, amire szükség lenne, hogy felkészítsük az országot erre a helyzetre, és valóban egy önellátó és egy ilyen válságnak sokkal jobban ellenállni képes gazdaságot lehessen kialakítani. A törvényjavaslat kapcsán pedig azt tudom mondani, hogy annak ellenére, hogy sok fontos és támogatható intézkedést tartalmaz, ezek miatt az intézkedések miatt és elsősorban a munkavállalók jogainak a korlátozására vonatkozó javaslatok miatt ezt nem fogjuk tudni támogatni a holnapi szavazás alkalmával. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy nyilvánvalóan sokat vitatkoztunk erről a két törvényről, az általános vitában ez még egy közös, együttes általános vita volt. Az előbb a veszélyhelyzet megszűnéséről és a koronavírus-törvény visszavonásáról beszélgettünk, most pedig a járványügyi készültségről és azokról az átmeneti rendelkezésekről, amelyek szükségesek, hogy hatályban maradjanak a veszélyhelyzet vége után is.Azt gondolom, hogy ha jól értettem ellenzéki képviselőtársaimat, akkor a hatályban maradó intézkedések közül a legtöbbet azért tudják támogatni, és ez is azt jelzi, hogy a kormány időben és jó intézkedéseket hozott meg azzal a felhatalmazással élve, amit az Országgyűlés neki adott. Hiszen ott a gyorsaság volt a legfontosabb szempont, hogy jó döntéseket és gyorsan, időben tudjunk meghozni. Az elmúlt hetekben számtalanszor hallhatták önök is azokat az összehasonlításokat, hogy egyes európai országok mikor hozták meg akár a határok lezárását, akár a veszélyhelyzet kihirdetését, akár az iskolák digitális üzemmódba való átállítását, akár más intézkedéseket. [[20.10]] Ezekből az adatsorokból mindig azt szűrhettük le, hogy a magyar kormány időben, sokszor jóval az európai átlag előtt hozta meg ezeket az intézkedéseket. Részben ennek is köszönhető, hogy sikerült ellaposítani a járványgörbét, és túl vagyunk az első szakaszon. Ugyanakkor a Népjóléti bizottságban is hosszasabban beszéltünk, vitatkoztunk a járványügyi készültségről. Azt gondolom, hogy a mostani helyzetben, amikor egyes országokban még növekszik a fertőzöttek száma, illetve a halottak száma, nagyon sok járványügyi szakember azt mondja, hogy ez a vírus velünk marad, hogy ősszel-télen készülnünk kell egy második hullámra, ami nem tudjuk, hogy enyhébb vagy erősebb lesze, mint az első, nem tudjuk, hogy mikor köszönt ránk, nagyon sok a bizonytalansági tényező, mint ahogy márciusban is sok volt a bizonytalansági tényező, hiszen egy ismeretlen ellenséggel állunk szemben, azt gondolom, hogy egy ilyen bizonytalan tényezőkkel terhelt időszakban nagyon fontos, hogy legyen egy járványügyi készültség, az operatív törzs folyamatosan működjön, folyamatosan monitorozzák a helyzetet, legyenek olyan adatsorok, legyenek olyan információk, amik alapján láthattuk, hogy a veszélyeztetett helyek elsősorban a zárt közösségek, idősotthonok, kórházak, folyamatosan tudja nézni az operatív törzs, és ennek megfelelően döntéseket hozni, illetve nézzük azt, hogy a többi országban hogyan alakul a járványgörbe. Emiatt azt gondolom, hogy a járványügyi készültség egy észszerű és nagyon fontos dolog, a következő időszakban ezzel együtt kell hogy éljünk. Amíg nincsen vakcina, és amíg nincsen meg a társadalom átoltottsága, addig mindenképpen fenn kell tartani ezt a járványügyi készültséget. Azt reméljük nyilvánvalóan a legjobbat reméljük, és a legrosszabbra készülünk , hogy ekkora teherrel, mint ami az elmúlt időszakban volt, nem kell már szembenéznünk, de ezt semmi sem garantálja. Azt gondolom, hogy a járványügyi készültség indokolt, éppen ezért mi is arra kérünk mindenkit, hogy a járványügyi készültség bevezetését és a veszélyhelyzet alatt meghozott intézkedések átmeneti hatályát hosszabbítsa meg holnap az Országgyűlés. Mi így fogunk tenni. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne még valaki felszólalni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem György István államtitkár urat, kíváne reflektálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgy és Urak! Tisztelt Ház! Elhangzott egy kérdés képviselő úr részéről, hogy mikor kíván a felhatalmazás alapján a kormány dönteni a különleges jogrendi veszélyhelyzet megszüntetéséről. Ez természetesen többek között azon is múlik, hogy az Országgyűlés holnap megszavazzae ezt a törvényt. Amennyiben minden valószínűség szerint ez meg fog történni sajnálom, hogy az ellenzéki képviselők, bár számos elemében támogatnák, de bizonyos okokból kijelentették, hogy nem fogják támogatni a törvényjavaslatot , a döntést az én legjobb tudomásom szerint még a héten a kormány meg fogja hozni. Szeretnék végül nem visszaélve az idejükkel mindenkinek köszönetet mondani, aki ebben a veszélyhelyzetben helytállt, egészségügyi dolgozóknak, járványügyi szakembereknek, a szociális területen dolgozó kollégáknak, mindenkinek, különösen elsősorban azoknak, akik a frontvonalban dolgoztak, mentősöknek, kórházi dolgozóknak, ápolóknak, orvosoknak és természetesen minden civilnek is, aki kötelességének érezte, hogy ebben a helyzetben segítséget nyújtson a rászorulóknak. Köszönöm a képviselőknek is az eddigi támogatást, és arra kérem a tisztelt Ház minden képviselőjét, hogy még aludjanak a döntésükre, és holnap támogassák a törvényt, szavazzák meg azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10527. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Salacz László képviselő úr, a bizottság előadója következik. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta a különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló T/10527. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 3 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja Magyarország kiemelt gazdasági jelentőséggel bíró térségei fejlődésének előmozdítása, munkahelyek megőrzése és új munkahelyek létesítése, mégpedig olyan elkülönített területek létrehozásával, melyek kedvező körülményeket teremtenek a gazdasági tevékenységek folytatására. Vészterhes időket él át a világ, benne hazánk is. Ezekben az emberpróbáló hónapokban, melyek nemcsak a döntéshozók, hanem az állampolgárok vállára is hatalmas terheket rónak, a kormány kiemelt célkitűzése a 2010 óta eddig elért gazdasági eredmények megvédése mellett a munkahelyek védelme és új munkahelyek teremtése, mely a törvényjavaslat fő céljai között is olvasható. A törvényjavaslat által lehetőség nyílik különleges gazdasági övezetek létrehozására, melyek nagymértékben hozzájárulnak a már általam is említett munkahelyteremtő és -megtartó célokhoz. A javaslat továbbá elősegíti a nemzetgazdasági szempontból jelentős beruházások gyors megvalósítását speciális szabályozási környezet kialakításával, valamint biztosítja a gazdasági térség vonzóvá tételét, fejlesztését, az infrastrukturális feltételek megteremtését. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat hozzájárul a gazdasági térségek fejlesztéséhez, infrastrukturális körülményeik jobbá tételéhez, mely által ezen gazdasági területek vonzóak lehetnek több száz vagy akár több ezer munkahelyet létesítő hazai és külföldi befektető számára egyaránt. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, az előttünk lévő törvényjavaslat előremutató célokat szolgál. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, György István államtitkár urat, kíváne most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az asztalon lévő, a különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájára 2020. május 20-án került sor, amelyet a Gazdasági bizottság 2020. V. hó 27-én tartott részletes vitája követett. 2020. június 11-én a Törvényalkotási bizottság folytatta a kijelölt bizottság által megkezdett munkát, tárgyalása során pedig egy módosító javaslatot fogadott el, amely zömében kodifikációs, nyelvtani, illetve technikai pontosításokat tartalmaz, egy beépítésre került érdemi módosítás mellett, amelynek célja, hogy a politikai viták elkerülése végett egyértelművé tegye és pontosítsa az előterjesztő szándékát, hogy a főváros, valamint a megyei jogú városok területén különleges gazdasági övezet ne legyen kijelölhető. Amennyiben az Országgyűlés megszavazza a törvényjavaslatot, olyan törvény kerül elfogadásra, amely összhangban van az utóbbi évek nagyberuházásainak és kapacitásbővítéseinek dinamizmusával, hiszen lehetőséget teremt az ország növekedési ütemének megőrzésére, a tőkevonzó képesség javítására, a beruházási kedv 2011 óta tapasztalt növekvő tendenciájának hatékony támogatására. A nemzetgazdasági beruházások összértéke a baloldali kormányzás idején, 2002 és 2010 között mintegy 39 425 milliárd forint összeget tett ki, míg a 2011 és 2019 közötti időszakban 56 369,7 milliárd forint értéket mutat, és folyamatosan emelkedő tendenciát is egyben. A fejlődés fenntartása, támogatása és folyamatossága kétségtelenül egész Magyarország érdeke, függetlenül attól, hogy ki melyik szekértáborba tartozik. E növekedés jegyében, valamint annak további serkentése céljából alakította ki a kormány foglalkoztatáspolitikájának alaptézisét is: aki dolgozni akar, az dolgozhasson Magyarországon hangzott el e Ház falain belül is számtalanszor. [[20.20]] Nem fér hozzá kétség, hogy a tisztelt képviselők előtt lévő javaslat ezt a célt szolgálja leginkább. Ezen túlmenően ugyanakkor a javaslat elfogadása esetén hatástanulmány, gazdasági elemzés megléte mellett lehetőséget teremt a már említett nagyberuházások hatásainak területi szintű enyhítésére, hiszen a különleges gazdasági övezet kialakítása esetén az érintettséggel bíró megyei önkormányzathoz befolyó adóbevétel tekintetében a megyei önkormányzatnak lehetősége nyílik, hogy rendelet alapján a már említett többletforrásokat célzottan tudja felhasználni, a területen fekvő, különösen a beruházással érintett településeken megvalósuló fejlesztések és működés támogatására. Régi adósságot törlesztene a javaslat elfogadásával a jogrendszer, hiszen a jövőben az 5 milliárd forintot meghaladó beruházásokból származó adók a települések eddigi kizárólagos részesedése helyett a környéket helyezik előtérbe, így segítve egyéb kistelepülések részesedését, növelve a helyi közösségek mozgásterét. Korábban már elhangzott, de nem lehet elégszer ismételni, hogy a törvénymódosítás nem érinti a helyi és központi adók arányának megszokott rendszerét, az állam nem von el adóbevételt az önkormányzatoktól. Fontos továbbá kiemelnem, hogy a javaslat értelmében szigorú, meghatározott feltételeknek kell fennállniuk ahhoz, hogy egy terület különleges gazdasági övezet legyen. Automatizmusról tehát semmiképpen sem beszélhetünk. A jövőben a kormány rendelet segítségével olyan újabb beruházások és bővítések helyszínét nyilváníthatja különleges gazdasági övezetté, amelyek egyben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősülnek. Garanciális szabályként érvényesül, hogy a beruházás legalább 5 milliárd forint teljes költségigényű legyen, a megye területének jelentős részére kiható gazdasági jelentőséggel bírjon, és munkahelyek tömeges elvesztésének elkerülését vagy új munkahelyek létesítését szolgálja. Az elmondottak értelmében tehát a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy transzparens és szigorú keretrendszer szabályai szerint olyan különleges gazdasági övezetek jöjjenek létre, amelyek hatékonyan képesek szolgálni a magyar nemzetgazdaság, valamint a magyar emberek érdekeit, lehetővé teszik a nagyberuházásokból származó adóbevételek hatékonyabb elosztását, valamint a hazai kistérségek igazságosabb fejlesztését, növelve ezzel a népességmegtartó erőt, illetve támogatva az itt élők környezetének folyamatos fejlesztését. Tisztelt Ház! Hazánk az utóbbi években kimagasló eredményeket tudott felmutatni Magyarország építésében és gyarapításában. Ahogy azt már említettem, az előttünk lévő javaslat az országépítés további munkálatait segíti, kiemelt helyen kezelve a helyi közösségek támogatását, amely mellett a kormány teljességgel elkötelezett. E szándék jegyében kérem a tisztelt Országgyűlést a benyújtott törvényjavaslat támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Közlöm az időkereteket: Fidesz 27 perc, KDNP 13, Jobbik 9 perc, MSZP 9, DK 7 perc, LMP 6, Párbeszéd 5 perc, függetlenek 4 perc. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Most pedig képviselői felszólalások következnek egymást követően. Elsőként az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. E javaslat kapcsán, azt gondolom, nem lesz különösebben nagy egyetértés az egymással szemben helyet foglaló frakciók között. Az, hogy mennyire valós ez a javaslat, mennyire valós az, amiről államtitkár úr beszélt, azt Süli János miniszter úr bizonyította be ország-világ számára. Süli János miniszter úr majdnem egy időben ennek a törvényjavaslatnak az általános vitájával egy interjúkérdésre elmondta, hogy valójában miről szól ez a törvényjavaslat, amikor arról kérdezték, hogy a Paks II. kapcsán lesze ilyen döntés, lesze különleges gazdasági övezet Paks. Elmondta a miniszter úr, hogy nincs rá szükség, mert politikailag rendben volt a döntéshozatal; kormánypárti városvezetésről van szó.Tehát ez semmi másról nem szól, mint hogy kézi vezérléssel lehessen átvenni azokat a beruházásokat, amelyek önöknek szimpatikusak ilyen szempontból. Egyébként a paksi példa olyan szempontból is jó, hogy államtitkár úr is beszélt arról illetve még Orbán államtitkár úr az általános vitában , hogy azért is fontos ez a javaslat, hogy a területi különbségeket megpróbálja orvosolni, hogy igazságosabbá tegye ilyen módon az adókhoz való hozzáférést. De hát Paks példája, tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy ha egy példát kéne mondanunk az országban, ahol igazán nagy aránytalanságok vannak, az éppen Paks példája, hiszen egy kisvárosban az ország egyik legnagyobb, legjelentősebb beruházása, sőt Paks II., az ország messze legnagyobb beruházása képződik meg. Azt pedig tudjuk, hogy Tolna megye rendkívül nehéz helyzetű, szegény térség. Ha most végiggondoljuk Tamási problémáit, gyakorlatilag ugyanarról a választókerületről van szó, ahol az alapvető infrastruktúrához sem lehet hozzájutni, akkor itt indokolt volna, hogy ebből részesedjen akár Tolna megye. Hozzáteszem, hogy Paks II. gazdasági teljesítménye az egész dél-dunántúli régió adatait, a GDP adatait is torzítja felfelé. Ebből is látszik tehát, hogy teljesen hiteltelen ez az érvelés. No de a probléma az, hogy igazából még ezt a célt sem fogják tudni elérni. Ha még annyira jóhiszeműek vagyunk, hogy önöknek valóban az a céljuk ezzel a törvényjavaslattal, hogy ezeket a fontos beruházásokat támogassák és segítsék, akkor azt sem fogják tudni elérni. Teljesen logikus, hogy ha van egy település, és egy település fölkészül arra, hogy egy beruházást fogadjon, egy ingatlant fölhasznál erre a célra, azt közművesíti, utakat épít, az infrastruktúrát megteremti, akkor azzal befektet. És ehhez képest jön egy kormányzati döntés, majd egy kormányhatározat, hogy azt elveszi, kiemeli, és odaadja minden szempontból a jogokat a mindenhol fideszes többségű megyei önkormányzatnak. Ez egyrészt alkotmányellenes is, másrészt pedig ellenérdekeltté teszi a településeket abban, hogy ilyen beruházásokat létrehozzanak, és hogy egyáltalán ilyen beruházásokhoz ilyen területeket, ilyen iparosított területeket hozzanak, mondjuk, létre. Ez teljesen elfogadhatatlan. A jegyzőkönyv kedvéért szeretnék reagálni arra is, amit államtitkár úr az imént mondott, hogy nincs eltolódás az adók tekintetében a központ és a helyi adók kapcsán. Valóban, csakhogy a helyi települési önkormányzattól elveszi a helyi adót, és odaadja a megyei önkormányzatnak. Ilyen szempontból igenis van mozgás, és van átcsoportosítás. És valóban volt egy fontos módosító javaslat. Az általános vitában rá is kérdeztem Orbán Balázs államtitkár úrra, ugye, nem szerepelt konkrétan a törvényjavaslatban, hogy a megyei jogú városokra vonatkozike vagy sem. Ez támogatható, és támogattuk is a Törvényalkotási bizottságban azt a módosítót, hogy legalább a megyei jogú városok területén ne történjen ilyen, és Budapest környékén. Ugyanakkor ez azért még mindig nem oldja meg ezt a problémát, ugyanis gondoljunk bele, hogy van egy agglomeráció, van egy megyei jogú város körül kialakult agglomeráció, és mondjuk, közvetlenül a megyei jogú város közigazgatási határa mellett egy kistelepülésen létrejön egy beruházás, ez nem független az adott megyei jogú várostól. Tehát mind az infrastruktúra, a közművek kialakítása, az olyan szolgáltatások, mint a közösségi közlekedés biztosítása, az is a feladata a nagyvárosnak. Mert nyilván egy nagyvárosban rengeteg az ingázó forgalom mind a diákok, mind a munkavállalók tekintetében, és az egész térség közösségi közlekedését az adott városnak kell tudni megoldani. Ilyen szempontból mégiscsak hátrányt szenvedhetnek a megyei jogú városok, és olyan módon történik meg a döntéshozatal egy ilyen beruházás kapcsán, ami a megyei önkormányzatoknak lesz a hatásköre, és a megyei önkormányzatok megválasztásánál a megyei jogú városok polgárai nem is szavazhatnak. Tehát ilyen szempontból sem állja meg a helyét ez a javaslat. De összességében azért nem fogjuk tudni támogatni, mert ez ellentétes a gazdasági érdekekkel. Nem akarom hosszan szaporítani a szót, de azért muszáj reagálnom államtitkár úr szavaira, hogy valóban a szavak szintjén mindig elmondják, hogy mennyire fontos a gazdaság fejlesztése, a munkahelyteremtés, és ahogy itt is elmondta indoklásában az államtitkár úr, egy ilyen kormánydöntést gazdasági számítással, hatástanulmánnyal kell alátámasztani. Én nagyon sokszor föltettem már, Nacsa képviselő úr, azt a kérdést, hogy ha az idei évben és a jövő évben nézzük, 200 milliárd forintot elköltenek a Budapest-Belgrád vasútvonalra. Na, ott hol vannak a hatástanulmányok, hol vannak a gazdasági számítások? Ha valóban az a feladatunk, hogy munkahelyeket teremtsünk, ebből a 200 milliárd forintból az önök számításai szerint 175 ezer új munkahelyet lehetne megteremteni. Miért költik el erre a teljesen megmagyarázhatatlan projektre? Ez teszi hiteltelenné önöknek azon hozzászólásait és javaslatait, amelyek gazdaságfejlesztésről szólnak. Nos tehát, összességében azt tudom mondani, hogy ez a javaslat nem fogja azt a célt szolgálni, ami egyébként rendkívül fontos lenne, hogy a gazdaságot fejlesszük és segítsük a beruházásokat, ez ellenérdekeltté teszi a helyi önkormányzatokat, arról nem is beszélve, hogy meggyőződésem szerint ez az egész törvényjavaslat ebben a formában alkotmányellenes. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik, parancsoljon! [[20.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vitában már részletesen kifejtettük az aggályainkat ezen törvényjavaslat kapcsán. Az elmúlt időszakban, de különösen október 13-a óta önök hadjáratot indítottak az önkormányzatok ellen, ez is ennek az egyik ékes bizonyítéka. Azonban az előbb volt pár olyan mondat, amire szeretnék reagálni. Egyébként Keresztes képviselő úr is már utalt ezekre, hogy önök nem vonnak el forrásokat az önkormányzatoktól. Hát mi az, ha nem forráselvonás, amikor a helyben termelt adóbevételt átadják a teljesen kormánypárti megyei közgyűléseknek, megyei önkormányzatoknak, hogy majd aztán ők eldönthetik, hogy melyik jó településnek fogják azokat a fejlesztéseket elvégezni?! Valóban elő fog állni egy olyan érdekellentét itt az önkormányzatok között, amely majd a későbbiekben súlyos problémákat fog okozni. Még egy fontos dologra szeretnék reagálni: ön említette, hogy eddig, a mostani módosító indítvány beadásáig is benne volt az, hogy a megyei jogú városokra nem fog vonatkozni. Végül is beismerték, hogy az eredetiben ez nem volt benne, tehát bele kellett tenni. Úgyhogy nagyon jó, hogy itt mi az ellenzéki padsorokból ezt folyamatosan elmondtuk, hogy nincsen benne a jogszabályban, önök most ezt módosító indítványként tették bele. Tehát én azt gondolom, hogy ez is már egy fél siker, de attól függetlenül ez az egész törvényjavaslat a teljes önkormányzati rendszer ellen van, ennek támogatását természetesen a Jobbik frakciója nem tudja megtenni, és bízunk benne, hogy az idő előrehaladtával ez minket fog igazolni, mert az önkormányzatokat önök hitelfelvételbe akarják kényszeríteni azzal, hogy a saját bevételeiket, az iparűzésiadó-bevételeiket megvonják, és a megyei önkormányzathoz átcsoportosítják. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ha visszanézik, tisztelt képviselőtársaim, képviselő asszony és frakcióvezető úr a jegyzőkönyvet az általános vitáról, a különleges gazdasági övezetekről, akkor ott látni fogják, hogy mind Orbán Balázs államtitkár úr, mind pedig jómagam elmondtuk, hogy nem vonatkozik Budapestre és a megyeszékhelyekre. Önök nem hittek nekünk akkor [[Potocskáné Kőrösi Anita felnevet.]] , de elmondtuk, hogy benne van, és azt kérték, hogy pontosítsuk. Nem beláttuk, hogy benne van, nem, hanem már akkor is elmondtuk, az általános vita megkezdésekor, államtitkár úr az expozéjában, én pedig a vezérszónoki felszólalásomban, hogy erre nem vonatkozik, és mivel önök azt kérték, hogy ezt még jobban tisztázzuk, emeljük ki a törvényjavaslatban, ezért került bele ez a módosító. Innen látszik, hogy az államtitkár úr is és talán én is szavahihető emberek vagyunk, amit elmondtunk, az úgy is van: nem vonatkozik. Mivel önök ezt kritizálták talán a legjobban ebben a törvényjavaslatban, a megyei jogú városok és Budapest szerepét, azt most abszolút nem értem, hogy Keresztes frakcióvezető úr most azt mondja, hogy jó, hogy kivettük belőle vagy tisztáztuk, de mégis jó, hogy nem részesülnek belőle, ha mellettük van egy beruházás, akkor hogy… Képviselő Úr! Ha jelenleg egy megyei jogú város mellett, a határában, egy másik település közigazgatási területén van egy beruházás, ott milyen módon részesül bármilyen adóbevételből a megyei jogú város? Semmilyen módon. Ha van egy település, ami a megyei jogú város mellett található, sem a közösségi közlekedésben, sem útfejlesztésben, sem bármilyen másféle tekintetben nem részesül a megyei jogú város az ottani adóbevételből. Itt arról volna szó, hogy önök a baloldalon azt hangsúlyozzák, hogy az igazságosság egy fontos érték és ebben egyetértünk , de most, amikor van egy törvényjavaslat, ami azt célozza, hogy ez az elosztási rendszer egy kicsit igazságosabb legyen. Hiszen önök is az elmúlt években országjárásuk során, kampányok során, vidéki útjaik során biztos, hogy láttak olyan települést, tapasztaltak olyan helyzetet, amikor egy kistelepülésen van egy üzem, ami sok embert foglalkoztat több embert foglalkoztat, mint az adott település lakossága, s a környező többi településről is számos ember jár oda dolgozni nap mint nap , ugyanakkor azok a települések, ahonnan rengeteg ember dolgozik és teremt értéket abban az üzemben, gyárban, telephelyen, azok a települések semmilyen módon nem részesülnek az üzem áldásos tevékenységéből. Hiszen a két település közötti utat ebből a pénzből nem javítják meg, hiszen a településhez megy az a pénz, hiszen egyébként a közösségi közlekedést ebből nem fejlesztik, és semmilyen módon azok a települések, amelyeken élő emberek érdemben hozzájárulnak a beruházáshoz és a működéshez, ők nem tudnak ebben részesülni. Pontosan igazságosabbá teszi ez a rendszer, a most bevezetendő rendszer ezeknek a településeknek a problémáját. Én azt is megértem, hogy Keresztes frakcióvezető úr mindegyik vitát, a kulturális örökségvédelemről, a fogyasztóvédelemről és a költségvetésről szóló vitát is egy Budapest-Belgrád vasútvonal vitájává szeretné tenni, én ezt megértem, képviselő úrnak ez a politikai mantrája, szíve joga, hogy ez legyen, de ez nem erről szól. Ez egy teljesen más törvényjavaslat, amely arról szól, hogy igazságosabb és arányosabb elosztás legyen ilyen szempontból. Ez az új speciális szabályozási környezet lehetővé teszi, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt fontosságú megye jelentős részére kiható gazdasági jelentőségű, legalább 5 milliárd forint teljes költségigényű beruházások helyszínét és annak környezetét is különleges gazdasági övezetté nyilvánítsa. Azt gondolom, hogy amikor egy nagyberuházás egy megye jelentős részére hatással van, akkor az az igazságos és ha önök is az igazságosság pártján szeretnének állni, akkor ezért kell támogatni ezt a törvényt , hogy ahova kihat ez a beruházás, ott részesüljenek az ott lakók a kihatás vonzáskörzetében is, ne csak az epicentrumban, hanem a vonzáskörzetben is részesüljenek ennek a pozitív hatásaival. Tehát arányosabb és igazságosabb elosztás fog megvalósulni a mostani rendszerben. Az az érv nem állja meg a helyét, hogy a megyei jogú városok nem választanak megyei közgyűlési elnököt és képviselőket. Mármint ez megállja a helyét, de az nem, hogy mivel megyei jogú városokat nem érint a kiemelt gazdasági övezet, ezért pont olyan emberek fognak dönteni a kiemelt gazdasági övezeteknél keletkező adóbevételekről, akiket az ott élők a helyszínen megválasztottak. Hiszen az összes kistelepülésen élő ember szavazott a megyei listákra, a megyei közgyűlés elnökére, az általuk megválasztott megyei testület közösen fog dönteni arról, hogy milyen elosztási forma vagy arány legyen, hogy mindenki az érdemeinek is megfelelően, ahol kevesebb fejlesztés jutott az elmúlt években, és nagyobb fejlesztésekre van szükség, és ahol egyébként sokkal több adóbevétel van, mert az az üzem oda van bejegyezve, de a környező településeknek nem jutott, akkor lehessen fejleszteni ott is. Ez egy arányosabb és igazságosabb rendszerről szól. Azt gondolom, hogy aki ezzel ellentéteset állít, az nem mond igazat. Az önök problémája az volt, hogy nem volt egyértelmű Budapest és a megyei jogú városok szerepe. Mi akkor is elmondtuk, hogy nincs benne, de most még tisztáztuk is egy külön módosító javaslattal. Innentől kezdve én úgy érzem, hogy az önök kritikájának jelentős része elől elhárult az akadály, tehát akár még támogathatnák is, vagy legalább egy tartózkodó szavazattal segíthetnék a törvényjavaslat előmenetelét, hiszen az igazságosság és arányosság elve azt kívánja, hogy az ezen a településen élő emberek és ezek a települések is egy beruházásból tudjanak oly módon részesülni, hogy számukra is kedvezőbb életszínvonalat, jobb infrastruktúrát, jobb utakat, jobb közlekedést teremtsen. Azt gondolom, hogy aki ésszel be tudja azt látni, hogy miért jön létre arányosabb és igazságosabb rendszer, az tudja ezt a törvényjavaslatot támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Keresztes frakcióvezető úr, 25 másodpercben!
Köszönöm, elnök úr. Azt, hogy mennyire az igazságosság a cél, már az imént említett Paks példája mutatja, hogy ott lehetett volna különleges gazdasági övezetet létrehozni. Azt valóban elmondtam, hogy pozitív az, hogy egyértelműbbé teszik a törvényszövegben, hogy megyei jogú várost nem érint, ugyanakkor téved képviselőtársam, hogy ez nem lehet hátrányos. A megyei jogú város megyei szintű funkciókat lát el, nagyon sokszor sajnos úgy, hogy csak a helyben lévők által befizetett helyi adóra alapozva. És még ilyen szempontból egy megyei jogú város a mellette lévő kis önkormányzattal meg tud egyezni, hogy a kis önkormányzat a helyiadó-bevételéből részt vesz ezeknek a nagy megyei funkcióknak, akár, mondjuk, a közösségi közlekedésnek a fenntartásában, ez a javaslat ellentétes vele. Hasonló probléma lehet, mondjuk, egy közös út kiépítése. Tehát ilyen szempontból ez hátrányosan érintheti a megyei jogú városokat akkor is, ha közvetlenül nem azok közigazgatási területén valósul meg. Köszönöm.
Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nacsa képviselőtársamnak egy félmondatára szeretnék reagálni az arányosság és az igazságosság jegyében. Volt itt egy nagyon jó intézkedés 1988-tól egészen 2013-ig, amikor is a települési önkormányzatok a településen élő állandó lakosok személyi jövedelemadójának egy részét visszajuttatták az önkormányzatokhoz. Ha jól értem, akkor pontosan erről van szó, hogy ha valaki ingázik egy másik településre, akkor részesüljön az a település is olyan bevételben, amelyről egyébként ő ingázik. Volt erre egy intézkedés, 2013-ban ez kivezetésre került. Ezen kéne elgondolkodni, meg talán ezzel lehetne az önkormányzatokat még jobban arra ösztökélni, hogy legyenek ott is beruházások. Úgyhogy van ennek más módja. Ez a különleges gazdasági övezet egyértelműen egy politikai hadjárat az önkormányzatok, különösen az ellenzéki önkormányzatok ellen.
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, DK! [[20.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A különleges gazdasági övezetről szóló törvény előző, általános vitájában nem vettem részt, de most egy olyan bejelentést tett kiegészítésként, ami szerint nem érinti a fővárost, mert eredetileg nagyon úgy nézett ki, hogy erőteljesen Budapestre irányulunk. Közben gondolkodtam, hogyan lehet az, hogy Budapesttel kapcsolatban egy ilyen gesztus történik: igen, mert fog jönni az illetményről szóló törvény itt rövidesen, talán a második vagy harmadik törvény még a mai estén. Már korábban ezt az illetményről szóló törvényt egyszer itt tárgyaltuk. [[Nacsa Lőrinc: Illeték!]] Illetékről, bocsánat! Köszönöm szépen, Nacsa képviselő úr, illetékről. És az illetékről szóló törvényben Budapest sorsa már el volt intézve korábban, hiszen mezőgazdasági művelés alól kivonni földet bármilyen fejlesztésre nem lehetett, mert olyan súlyos a büntetőilleték, 80 százalékot vagy mennyit szavazott meg a parlament a törvény módosításával. Tehát lényegében Budapest blokádolva van, tehát az M0-son belüli, mezőgazdasági szempontból haszontalan földterületeket, de egyébként még a mezőgazdasági művelési övezetben lévőket sem lehet értékesíteni, és nem lehet a művelés alól kivonni, mert olyan illetéket kell utánuk fizetni. Ezt itt nemrégen fogadta el a parlament. Visszatérve ehhez a javaslathoz, azt gondolom, hogy több igazságos megoldás is elképzelhető lenne. 30 éves ebben az évben az önkormányzatiság, 30 évvel ezelőtt alakultak meg a szabadon választott önkormányzatok, és éppen a 30. évfordulón egy ilyen törvénynek a bevezetése a szubjektív döntési lehetőségeket hozza vissza. Ez ismerős dolog, az én koromban ismerős: a tanácsi időszakban volt ez. Ez egy tanácsi rendszeri megoldás, ahol a megye majd dönt, hogy melyik falu kap, melyik falu meg nem kap pénzt, körülbelül ez fog megtörténni. Az előbb Nacsa képviselő úr is hivatkozott arra, hogy az egyik falu jól jár, a másik falu rosszul jár. Azt a kérdést szintén itt az elmúlt tíz évben rendezték el, itt a képviselő asszony az előbb kimondta ezt a szót, amikor a személyi jövedelemadó helyben maradó részének a teljes körű elvonását szavazták meg törvényben, és sok év óta nem marad helyben a személyi jövedelemadó. Az egy igazságos rendszer volt: aki az iparban, kereskedelemben, bárhol bejáró dolgozó volt, akár lehetett az napi ingázó, annak az állandó lakhelye kapta a személyi jövedelemadót; ez egy igazságos, arányos terítés volt. Ennek a megvonása a települések elleni első igazi ütés volt, úgy gondolom, amit itt az elmúlt tíz évben megtettek. Ez nagyon súlyos volt. Ha megnézzük a költségvetést, amelyet most tárgyalunk a kormány előterjesztésében, akkor két igazi nagy tétel van: az egyik a személyi jövedelemadó, a másik az áfa, ami hatalmas bevétele az államnak. Ebből az a pár százalék, ami ott maradhatott, az életben maradást jelentette a településnek, mert az emberek egy része bejárt dolgozni, és azok pénzt hoztak azáltal a településnek, és abból a pénzből volt igazi, valódi bevétel; ezt a bevételt vették el a kistelepülésektől. Akik bejárnak Budapestre dolgozni, azok igazán mindent itt fizetnek a fővárosban, és nem a településükön. Tehát azt gondolom, amikor egy ilyen igazságosnak mondott, különleges gazdasági övezetről akarunk egy törvényt megalkotni, akkor ebben csak igazságtalanság van. Igazságtalanság van akkor is, ha azt nézem, hogy a közigazgatásilag érintett önkormányzatnak, amelynél majd megvalósul egy ilyen 5 milliárd fölötti beruházás, joga van a területén adót kivetni, adót szedni a mai alkotmányos értelmezés szerint. Joga van, ha övé a terület és ő adta el, tehát azzal gazdálkodhat, és annak a hasznaiból javakat szed, és az infrastruktúra kiépítésére is kötelezettsége van ennek megfelelően. Azt nem lehet tudni, hogy most két vízmű épüle, tehát az úgynevezett különleges gazdasági övezetben majd külön szennyvíztisztító működike, vagy azt a kistelepülést, ahol megvalósul a beruházás, kényszerítik akarattal, hogy az ő szennyvíztisztítóján, az ő vízművén, az ő infrastruktúráján működjön ez a nagyberuházás. Vagy párhuzamosan két infrastruktúra épül ki: az egyik a megye irányítása alatt, és persze semmi köze a helyi településnek hozzá, a másik pedig az ott lévő településé, és akkor kívülről nézik a településiek, hogy csodavízmű, csoda-szennyvíztisztító, az övékére meg nincsen pénz. Tehát egy olyan igazságtalan valamit akarnak most létrehozni, és nincs kétségem, hogy ez meg fog születni, ami, azt gondolom, településfejlesztés, környezetvédelem, településgazdálkodás szempontjából abszolúte nonszensz; ez, amit most itt tárgyalunk, és amit törvényben meg fogunk hozni. Ezért ezt nem lehet támogatni, és ez nem jóindulat kérdése, hanem nem támogatható egy ilyen nonszensz ötlet. Köszönöm.
Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Két dologra nem reagáltam még, de először is: Hajdu képviselőtársam, minden tisztelettel, de az illetékekről szóló törvény nem arról fog szólni, amit ön most itt előadott, hanem arról fog szólni, de majd ott mint előterjesztő el fogom mondani, hogy a testvérek közötti öröklés és ajándékozás illetékmentes legyen, és ne terhelje a 18 százalékos adó, illeték. Erről szól az illetékekről szóló törvénymódosítás, semmi Budapesthez nincs köze. Bárhol éljen egy testvérpár, arra vonatkozik, semmi Budapest-sajátossága nincsen.Az elején ön azt mondta, hogy gesztus nem gesztus. Mi alapvetően ezt mondtuk, hogy ez Budapestet és a megyei jogú városokat nem érinti, ezt mondtuk az általános vitában. Ha olyan jó lett volna az az szja-rendszer, amire a képviselő asszony is utalt, akkor hogyan lehet, hogy 2012-2013-ra 1300 milliárd forint volt az önkormányzatok adóssága összesen, amit a kormánynak át kellett vállalnia? Ez a mai napra kétszázhuszon-valahány milliárd forintra ment csak fel, tehát töredéke annak, ami akkor volt, tehát eladósodtak. És ezért nem igaz az, amit Keresztes frakcióvezető úr állított, hogy ez a rendszer arra jó, hogy eladósítsa az önkormányzatokat. Hát, pont nekünk nem célunk eladósítani az önkormányzatokat! Mi voltunk azok, akik minden önkormányzat adósságát átvállaltuk és kifizettük, mi voltunk azok, akik meg akartuk szabadítani ettől a béklyótól az önkormányzatokat, amit egyébként 2010 előtt a csökkenő forrásokkal és a növekvő feladatokkal a Gyurcsány-Bajnai-kormány rájuk terhelt. Pont nem szeretnénk, ha visszaszednék az önkormányzatok azokat az adósságokat, amelyeket egyszer már óriási munkával sikerült leküzdeni; 1300 milliárdnál is nagyobb összegről beszélünk. Természetes, hogy ezek után mi nem támogathatunk egy olyan intézkedést, ami eladósítja az önkormányzatokat, pont nem erről van szó. Ha ez lenne a cél, akkor miért vállaltuk volna át, akkor miért nem hagytuk volna fuldokolni az önkormányzatokat az adósságban? Sokkal olcsóbb lett volna, tisztelt képviselő úr. Az a cél, hogy ne termeljék vissza az önkormányzatok ezt az adósságot. Egyszer már ezt az óriási, hihetetlen nagy összeget átvállaltuk, és azt szeretnénk, ha ezen a szinten maradna, ahova most visszatermelődött, és nem működésre vennék fel folyamatosan az adósságot, ahogy a Gyurcsány-érában kellett, hanem nagyberuházások önrészeként maximum, ami munkahelyeket teremt, ami adóbevételt hoz, és ami egyébként az ott élők lakókörnyezetének a fejlesztését szolgálja ez a célunk. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Dr. Keresztes László Lóránt: 3 percet adjon át a KDNP! 3 percet kérek a KDNP-től! Nacsa Lőrinc: LMP kis frakció, kis idő! Dr. Keresztes László Lóránt: Lesz még nagyobb is!]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem György államtitkár urat, kíváne reflektálni a vitában elhangzottakra. [[Dr. György István jelzésére:]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elhangzott kritikákat értem, az ellenzéknek végül is az a dolga, hogy ilyenkor elmondja szokás szerint azokat a mondatokat, amelyeket itt elmondtak. Nyilván lehet mondani, hogy sokféle nézőpont létezik, és sokféle igazság is létezhet. Azt gondolom, az önkormányzatok finanszírozásáról lehet értelmes vitákat folytatni, de ezt nem feltétlenül tekintem annak, ha megengedik nekem ezt a megjegyzést, és pont azért, amit Nacsa Lőrinc most ellőtt, amit itt felírtam magamnak: ennek a parlamentnek a falai között jelentős számban vagy többen, hadd fogalmazzak így, ülnek olyan képviselők, akiknek a szavazóik által akkor támogatott kormánya 1300 milliárd forint adósságba sodorta az önkormányzatokat. [[20.50]] A kormánynak ilyen célja természetesen nincsen, ezek riogatások, és minden valóságalapot nélkülöznek. Ahogy azt Nacsa Lőrinc elmondta, éppen a jelenlegi kormány volt az, amelyik azt az 1300 milliárd forint adósságot átvállalta, éppen azért, hogy az önkormányzatok levegőhöz jussanak. Azt gondolom, még egyszer mondom, persze lehet vitát folytatni arról, hogy ez mennyire igazságtalan, mennyire igazságos, nyilván a nézőpontjaink különbözők. Mi mindenképpen azt mondjuk, hogy ez az arányosabb és igazságosabb elosztás irányába egy lépés; valóban, egy lépés. Önök talán nyilvánvaló indokok alapján nem hozzák fel azt az érvet, amely 1990 óta létezik, és természetesen ennek is van ezerféle magyarázata, hogy Budapest esetében nem kifogásolják azt, hogy az iparűzésiadó-bevétel a kerületekben képződik, és a nagyobbik részét Budapest főváros kapja meg. Tehát éppen Budapest a példája annak, hogy hogyan kell szolidaritási alapon egy területnek az adóbevételét elosztani és felhasználni. Ez a különleges gazdasági övezet valóban egy lépés. És hogy milyen lépések fogják majd követni, ezt majd a jövőben fogjuk megtapasztalni. Ha vannak akár miniszterek is… minden tiszteletem Süli János miniszter úré, de azt gondolom, hogy ő ebben a kérdésben nem a kormány álláspontját mondta el, hanem a sajátját, amiben még lehet, hogy igaza is lesz, de egyáltalán nem biztos. Tehát én azt gondolom, hogy ezek a különleges gazdasági övezetek abból a szempontból mindenképpen igazságosak, hiszen éppen frakcióvezető úr vetette fel az előbb Paks esetében, hogy mennyire indokolt lenne ennek a megteremtése. Tehát ezek szerint önök is úgy gondolják, hogy ennek azért van valamilyen alapja, legfeljebb az kifogásolható, hogy ez miért nem Magyarország szintjén, az összes megyében, ennek a modellezésével sok helyen valósul meg, vagy akár egy teljesen más finanszírozási modell miért nincs itt a parlament asztalán, ami még akár lehet is. Ez egy lépés. Én azt gondolom, hogy egy térségnek mindenképpen igazságosabb adóbevétel-elosztást fog eredményezni. És nyilván ez egy monitoring is, ennek a tapasztalatait nyilván a kormány le fogja szűrni, és ennek megfelelően fog majd további döntéseket hozni ebben a kérdésben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények Csongrád megye névváltoztatásával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/10755. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztőt, György István államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Dr. György István: Igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány által benyújtott, egyes törvények Csongrád megye névváltoztatásával összefüggő módosításáról szóló T/10755. számú törvényjavaslat elsődleges célja a Lázár János és Kovács Zoltán fideszes képviselők által 2017. szeptember 4. napján benyújtott H/17226. számú előterjesztéssel kapcsolatos szükséges törvénymódosítások meghozatala.A H/17226. számú határozati javaslat a Magyar Köztársaság megyéiről és a megyék nevéről és székhelyéről szóló 67/1990. országgyűlési határozat javasolt módosítását foglalta magában. A módosítás értelmében 2020. június 4-étől Csongrád megyét Csongrád-Csanád megyének nevezhetjük. A nevek, helységnevek történelmi üzenetük, jelentőségük, szerepük szempontjából fontosak, ezért 2020-ban, a nemzeti összetartozás évében különös jelentőséggel bír a határozati javaslat hatálybalépése és az ezzel kapcsolatos jelen törvényjavaslat megszavazása. A mai Csongrád megye területe kerekítve 4263 négyzetkilométer, három egykori történelmi vármegyei területrészből áll. A XI. században a Szent István által alapított Csongrád vármegye és Csanád vármegye a XIII. században szerveződött Torontál vármegye területének kisebb részén terült el, Csongrád megye mai határai között. Csanád vármegye területe jelenleg nagyobbrészt Magyarországhoz, kisebbrészt Romániához tartozik. A trianoni békeszerződés a torontáli vármegyét feloszlatta Magyarország, Románia és az új délszláv állam között. A vármegye 1918-as 10 016 négyzetkilométeres területéből Romániáé lett 2497 négyzetkilométer, a Szerb-Horvát-Szlovén Királyságé 7261 négyzetkilométer, és az így megmaradt töredékmegye csupán 258 négyzetkilométernyi területnagyságú lett, amelyet nem csatoltak el a trianoni békeszerződés következtében. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A kommunizmus idején, 1950-ben felszámolták a hagyományos magyar önkormányzatiságot, annak történelmi szerveit, köztük a vármegyerendszert, helyette tanácsrendszert vezettek be, ezzel is elvéve az emberektől az identitásukat. Ennek eredményeképp a korábbi 25 megye, 14 törvényhatósági jogú város helyébe 19 megye és Budapest került, így az ország közigazgatási területe a 19 megyéből és a fővárosból áll. Megszüntette ez a megyerendezés Csanád vármegyét, amelynek egyik része Békés, másik része Csongrád megyékbe lett betagolva. A makói, a központi és a nagylaki járások, utóbbiaknak csak egy része Csongrád megyéhez kerültek, Torontál egykori része, a mezőkovácsházi járás és a battonyai járás pedig Békésnek jutott. Mindezekre tekintettel elegendő csupán a ma aktuális megyei felosztást megnézni, amelyből megállapítható az, hogy a régi Csanád vármegye területe ma Csongrád megyén belül a makói járás területét jelenti. Ezen makói járásnak a kis területét képezi az a kiszsombori járás, amely a korábbi Torontál vármegye területéhez tartozott. A területi adatok egyértelmű választ adnak arra a kérdésre, miért Csongrád-Csanád és miért nem Csongrád-Csanád-Torontál lett az új elnevezés. Ahogyan azt Szabó Sándor, az MSZP képviselője is elmondta az általános vita során, a csaknem 10 ezer négyzetkilométeres Torontál egykori vármegye területének csupán kis része, 2 százaléka került 1950-ben Csongrád megyéhez. Így ez a megállapítás is alátámasztja az előbb elmondottakat. Csongrád megye történelmében az 1920-as trianoni békeszerződés brutális pusztítást, a magyarság megcsonkítását jelentette. 1990 óta több megye esetében is döntött az Országgyűlés a történelmi nevek visszavezetéséről, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Győr-Moson-Sopron megye például. Csongrád és Csanád esetében erre az elmúlt harminc évben nem került sor. Ugyanakkor most, a Trianon 100. évfordulóján hatályba lépett határozati javaslattal és a jelen törvényjavaslattal méltó alkalom nyílik arra, hogy lerójuk tiszteletünket a történelmi Csongrád és Csanád vármegyék és általában a történelmi Magyarország, a magyar nemzet egysége és annak közös, egymástól való elválaszthatatlanságát megalapozó történelmi öröksége iránt. A fentieken túl az átnevezés kezdeményezésének pozitív hatása, hogy azokon a településeken, ahol még van csanádi identitás, erősítse a közösségekben, az ott lakókban az összetartozás érzését. A H/17226. számú határozati javaslat és a jelen törvényjavaslat egy szimbolikus üzenet a csanádi identitású lakosok számára, akik az elmúlt évszázadban úgy érezhették, hogy egy csonka ország csonka társadalmában élnek, ebben kell hogy éljenek, nemzeti identitásukat nem tudták megfelelően megélni. A fentiekre tekintettel tisztelettel kérem a tisztelt Országgyűlést a benyújtott törvényjavaslat támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, György István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt… illetve már megkérdezték, bocsánat. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. [[21.00]] Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Az időkeretek a kijelzőn követhetők, láthatók. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnos, az általános vita során nem tudtam felszólalni, ezért most szeretném nagyon röviden elmondani, hogy örülünk ennek a javaslatnak, és természetesen támogatni fogjuk. 2017-ben az akkori határozati javaslatot is támogatta már az LMP országgyűlési frakciója, és mi úgy gondoljuk, hogy most, ebben az évben ez valóban egy szimbolikus és egy jól időzített, méltó módon időzített törvényjavaslat, amely ilyen módon is emléket tud állítani a történelmi Magyarország egységének. Egy kicsit sajnálom, hogy ez a javaslat már gyakorlatilag hatályba lépett ugye, ez egy néhány hetet késett , én úgy gondolom, hogy jobb lett volna, praktikusabb lett volna néhány héttel előbb behozni ezt a törvényjavaslatot is; de jobb később, mint soha, ezt holnap mindenképpen meg fogjuk szavazni. Mindenképpen átérzem ezt a kérdést, én, ugye, Baranya megyében élek, és Baranya megyét is érintette a trianoni gyalázat, a Baranya-háromszöget elveszítettük, az a mai Horvátország területén van, és az akkori megyerendezés érintette Baranyát és a szomszédos megyét is: a Szigetvári járást Somogy vármegyétől, Somogy megyétől átcsatolták Baranyához Baranya nagyon kis területű megye lett. Én azt gondolom, hogy ez ilyen módon is érthető számunkra, tehát én is egy ilyen határ menti, a trianoni gyalázat által érintett megyében élek. Úgyhogy én köszönöm szépen az előterjesztőknek, köszönöm szépen Lázár Jánoséknak, akik még annak idején, 2017-ben ezt a javaslatot behozták. Nagyon remélem, hogy ezt konszenzussal fogja tudni az Országgyűlés megszavazni, mert tényleg, a törvényjavaslat kapcsán még olyan problémák sem merülhetnek fel, hogy ez anyagi nehézséget okozna az érintetteknek, mert nem, tehát nem kell új igazolványt csinálni, ilyen probléma sem áll fenn. Én azt gondolom, hogy ez egy méltó lépés, és ismét egy példa arra, hogy örömmel fogunk tudni közösen, illetve talán konszenzussal megszavazni egy javaslatot mi így fogunk tenni. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt, megmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában, a megszólalásban elhangzottakra. [[Dr. György István: Köszönöm szépen, nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Kósa Lajos, Novák Katalin fideszes képviselők, valamint Nacsa Lőrinc, KDNP, képviselők által benyújtott előterjesztés T/10724. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem, az előterjesztők nevében Nacsa Lőrinc kíváne szólni. [[Nacsa Lőrinc jelzésére:]] Jelzi, hogy majd a végén, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről Banai Péter Benő államtitkár úr kíváne szólni. [[Banai Péter Benő bólint.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Csak meg akarom erősíteni azt, hogy a javaslatot mint a családokat erősítő javaslatot a kormányzat támogatja. Javaslom, hogy a tisztelt Országgyűlés is tegyen majd így. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség, figyelem, nézem a kijelzőt, vane, aki hozzá akar szólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom, és megkérdezem, hogy a kormány nevében kíváne most szólni. [[Banai Péter Benő nemet int.]] Nem kíván mert Banai államtitkár úrnak is van lehetősége szólni, csak azért olvasom. Akkor megadom a szót az előterjesztők nevében Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném megköszönni mindenkinek, aki az általános vitában is részt vett, és elmondta az álláspontját. Egy igen komoly szemléletbeli, családpolitikai vita bontakozott itt ki a szocialista és a DK-frakcióval. Én azt gondolom, hogy a 2010-ben bekövetkezett családbarát fordulat eredményeképpen sorozatosan jelenthettük be és hozhattuk meg azokat az intézkedéseket, amelyek a magyar családoknak, a gyermeket nevelő családoknak könnyebbséget jelentenek, és amelyek a jövő évi költségvetésben, amelyet éppen most tárgyalunk, már 2295 milliárd forintra emelik a családokra költött keretösszeget ez 2010-ben 960 milliárd forint volt, tehát nem érte el az 1000 milliárdot. Ebbe a sorba illeszkedik bele, hogy 2010-ben az első döntéseink között volt, hogy a Fidesz-KDNP-kormány ígéretéhez híven illetékmentessé tettük az egyenes ági öröklést, illetve ajándékozást, amit aztán további hasonló lépések követtek. Ebben a sorozatban elértünk az utolsó állomáshoz, és megtisztelő, hogy Kósa Lajossal és Novák Katalinnal együtt nyújthattam be ezt a törvényjavaslatot, amely a testvérek felé is ingyenessé teszi az öröklést, illetve az ajándékozást. Mi azt gondoljuk, hogy az ilyen családi kapcsolatokban az államnak semmi keresnivalója nincsen. Korábban, a Gyurcsány, Bajnai-kormányok idején a KDNP akkor az MDF-fel közösen küzdött azért, hogy a haláladót töröljék el. Azt gondolom, hogy fontos családpolitikai eszköz ez is, hiszen egy gyászban az államnak semmilyen sápolnivalója nincsen véleményünk szerint, nem helyes, hogyha a gyászoló családnak a gyászát ilyen módon zavarjuk meg illetékekkel, és ezzel a lépéssel elismerjük és kifejezzük a családi összetartást, a szeretetet, valamint tisztelgünk az elhunyt családtag végakarata előtt is, aki élete munkáját, élete során megtermelt vagyonát testvérére szeretné hagyni. Szerintünk nem helyes, és nem is erkölcsös, hogyha az állam örökösödési illetéket szed. Ezzel ezek között a családpolitikai intézkedések között az utolsó döntést is, amely az örökösödési illetéket illeti, meg tudjuk hozni. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazáson támogassák ezt az indítványt, és tegyünk még egy lépést közösen a magyar családok támogatásáért és segítéséért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10735. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy a törvényjavaslat tárgyalása során a Költségvetési bizottság jár el a Törvényalkotási bizottság jogkörében. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Boldog István képviselő úrnak, a bizottság előadójának, legfeljebb 8 perces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Költségvetési bizottság a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljárva 2020. június 11-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény módosításáról szóló T/10735. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 8 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. A benyújtott törvényjavaslat célja: a Covid-19-fertőzés miatt kihirdetett veszélyhelyzet idején a kormány összesen három olyan kormányrendeletet alkotott, amelyek az ez évi költségvetést érintik. A koronavírus ellen vívott küzdelem első szakasza szerencsére sikeresen lezárult, a járványügyi helyzet egyre javul, ezért indokolttá vált a veszélyhelyzet júniusi megszüntetése; így az előbb említett három rendelet hatályát fogja veszíteni, ezért vált indokolttá az idei költségvetés módosítása, hiszen a cél, hogy ezek átvezetésre kerüljenek. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító indítvány számos pontosítást, valamint kodifikációs és nyelvhelyességi módosítást tartalmaz, ugyanakkor a legfontosabb pontja, hogy a járvány elleni védekezésből Budapest főváros önkormányzata is igazságosan kivegye a részét. A javaslat szerint emelkedik a szolidaritásihozzájárulás-fizetési kötelezettsége, amit a járvány elleni védekezésre szükséges fordítani. A Fővárosi Önkormányzat fizetési kötelezettsége az emelkedés ellenére 15 százalékkal alacsonyabb mértékű a többi települési önkormányzat fizetési kötelezettségéhez képest. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy az összegző módosító javaslattal együtt egy olyan törvényjavaslat került a tisztelt Ház asztalára, amely biztosítja a 2020. évi költségvetés stabilitását, fenntarthatóságát, és segíteni fogja Magyarország mihamarabbi újraindítását. Épp ezért tartom fontosnak, és kérem önöket, támogassák szavazatukkal a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[21.10]]
Köszönöm szépen, Boldog István képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, hétperces időkeretben. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Költségvetési bizottságban számtalanszor megfogalmaztuk már azon kisebbségi véleményünket, amely az önkormányzatok megvédése mellett szól. A most beterjesztett költségvetési módosító törvényjavaslat, amely előttünk fekszik, a 2020. évit módosítja oly módon, hogy a szolidaritási hozzájárulást Budapestre gyakorlatilag még jobban kiterjeszti. Önök azt mondták, és én ezt tolmácsolom itt, a tisztelt Házban is, hogy ez mindenképpen a járvány elleni védekezéshez szükséges lépés, ami igazságos, és hogy s ezt ma már többször hallottuk az önkormányzatokkal kapcsolatos vérlázító intézkedések kapcsán még igazságosabbá tegyék a rendszert, az eddigi 85 százalék helyett most már Budapest is 100 százalékban vegye ki részét a szolidaritási hozzájárulás tekintetében. Magának a szolidaritási hozzájárulásnak az intézményét kifogásoljuk mi a Költségvetési bizottság ellenzéki képviselőiként. Úgy gondoljuk, ez egy olyan lépés, amely nem a települési önkormányzatokat szolgálja, ezért a 2021-es költségvetés kapcsán erre módosító indítványt is nyújtottunk be, pontosan azért, mert azt gondoljuk, hogy helyben tudják a legjobban, hogy a helyben termelt adóforintokat mire kell elkölteni; ha ez a járvány elleni védekezést szolgálja, akkor arra. Azt azért itt zárójelben megjegyezném, hogy önök az önkormányzatokhoz csak feladatokat rendeltek, forrást a járvány elleni védekezéshez nem biztosítottak, azt nekik a saját bevételeikből kellett megoldani úgy, hogy közben más adóbevételek is elvonásra kerültek; nézzük itt akár csak a gépjárműadót, vagy nézzük az idegenforgalmi adó beszedésének a megszüntetését 2020-ra. Még egy zárógondolatot szeretnék elmondani. Azt látszik az önök intézkedéseiből, hogy gyámság alá helyezik az önkormányzatokat. Ez az önök célja, akárcsak a korábbi törvényjavaslat vitája kapcsán a különleges gazdasági övezeteknél a megyei önkormányzat. Itt pedig felmerült egy újabb elem, a pénzügyi gondnok intézménye. Kíváncsian várjuk, ez a 2020. évi költségvetési módosítás már ennek az előszele. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Banai Péter Benő: Majd a végén.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Költségvetési bizottság előadója nincs itt. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti és a kijelzőn látható időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vitát igen részletesen lefolytattuk, ezért e kései órán már nem kívánom megismételni az ott elhangzott gondolatokat. Egyetértek képviselő asszonnyal, aki az önkormányzatok kapcsán a kormány intézkedései tekintetében az ellenzék véleményét elmondta. Ezzel az LMP-frakció nevében én is tökéletesen egyetértek. Mi úgy gondoljuk, hogy súlyos károkat okoztak az elmúlt időszakban az önkormányzatoknak, ugyanis a járványügyi védekezésnek az önkormányzatok az első számú bástyái voltak. Ez azért is felelőtlen dolog, mert ne adja isten, hogy jöjjön egy második hulláma ennek a járványnak, de akár még egy más jellegű járvány is elérheti Magyarországot. Az önkormányzatoknak kell rendelkezniük azokkal az eszközökkel, azokkal a forrásokkal, amelyekkel ezt a funkciót be tudják tölteni, tehát meg tudják védeni a polgáraikat. Láthattuk a védekezés első időszakában, hogy nagyon sok önkormányzatnak magának kellett biztosítani a védőfelszereléseket, ehhez nem kaptak lehetőséget. Ha ilyen helyzet alakul ki, akkor a későbbiekben is nagyon fontos szerepük lesz még. Eleve igazságos, józan, racionális döntésről beszélni akkor, amikor a Gazdaságvédelmi Alapból 80 milliárd forintot átcsoportosítanak a Budapest-Belgrád vasútvonal projektjére, azt gondolom, hogy nem lehet. Önmagában ez az egy intézkedés az, ami virtuálissá teszi a kormány költségvetését, az idei évi költségvetés módosítását, de a jövő évi költségvetést is. Nacsa képviselő úr szemrehányóan megjegyezte, hogy nekem mindenről ez jut eszembe. Én azt gondolom, hogy ha az idei évben 80 milliárd forintot, a jövő évben pedig 123 milliárd forintot elköltenek erre a projektre, az önmagában megmagyarázhatatlan, és mély meggyőződésünk szerint ez ellentétes a magyar nemzeti érdekekkel. Államtitkár úr sem tudott semmilyen megalapozó dokumentumot letenni, hogy mik az elvárások, mik a mérőszámok a projekt kapcsán, és hogy konkrétan mennyi munkahelyet fog ez teremteni. Egy ekkora összegből az önök számításai szerint 175 ezer munkahelyet lehetne megteremteni. Ehhez képest két év alatt elköltenek 200 milliárd forintot, és ezt semmilyen módon nem igazolják. Ugyanakkor egy kérdésem is lenne államtitkár úrhoz. Bódis államtitkár úrral már több körben vitáztam az egyetemeket érintő elvonások kapcsán. Ő akkor először egy 23 milliárdos összeget említett, aztán azt, hogy ezt sikerült lefaragni 15 milliárdra. De azt mondta Bódis államtitkár úr, hogy ő továbbra is küzd annak érdekében, hogy az egyetemeket minél kevesebb elvonás érintse. Ezért Banai államtitkár urat kérdezem, hogy mik a kilátások, hogy milyen módon és milyen mértékben fogják érinteni ezek az elvonások az egyetemeket. S még egy kérdésem lenne a közműcégek kapcsán. Látjuk a jövő évi költségvetést, látjuk sajnos az idei évi költségvetést is, és tudjuk, hogy nem kaptak haladékot az érintettek a közműadó megfizetése kapcsán sem. De azt tudjuk, hogy borzalmasan nehéz helyzetben vannak a közműszolgáltató cégek. Vane arra szándéka a kormánynak, hogy megmenti őket a csődhelyzettől, és a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás biztosítása érdekében azonnali segítséget nyújt a közműszolgáltató cégeknek, hogy a további működésük biztosítható legyen? Köszönöm szépen előre is, ha ezekre a kérdésekre választ kapok. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár úr már ismeri az én véleményemet és a frakciónk véleményét, mégis most a részletes vitában is szeretném ennek pár részletét előhozni, természetesen az időkeretemen belül. Azt gondolom, hogy amit előttem Keresztes képviselő úr megemlített, azt el lehetne mondani a hulladékgazdálkodó cégekre is, nevezetesen, hogy a szemétbe, a hulladékába fullad bele a város, merthogy ez a kukaholdingnak becézett intézmény a lakosság által befizetett pénzeket egyszerűen nem adja tovább a szolgáltatónak. Ma már az év hatodik hónapját írjuk, és tudomásom szerint bár még nincs friss infóm, mert lehet, hogy ma már utaltak eddig a fővárosnak még egy fillért sem utaltak, pedig itt sok milliárd forintról van szó, amit még nem utaltak át. Hogy lehetséges az egy ilyen költségvetési szisztémában, hogy a kormánynak egy hivatala nem utalja át a beszedett pénzt, hanem magánál tartja? Nem tudjuk, hogy mit csinál vele, de magánál tartja. Sok milliárdról van szó. A főváros felé most 10 milliárd forint körüli fizetési kötelezettsége van, ezért csődhelyzetben van a Fővárosi Közterület-fenntartó Vállalat. De a többi közműre is igaz az, ami elhangzott. A központosításnak az a hátránya, hogy azt a felelősséget is átveszi a központosító, hogy működési zavarok fognak föllépni. A másik, amit mondani szeretnék, hogy szintén a központosítás eredményeként kell szolidaritási hozzájárulást bevezetni. Már negyedik vagy ötödik éve fizetjük a szolidaritási hozzájárulást, és az lépcsőzetesen mindig megy fölfelé. Az én választókerületemben a 2020-as megközelíti a 600 milliót. Arról volt szó, hogy az önkormányzatokat nem terheli ez a 2021-es költségvetésben, sőt 16,6 százalékkal többet ad az önkormányzatoknak. Igen, de amennyit visszaszed, azután mínusz 2 vagy 3 százaléknál vannak, és akkor az inflációt még nem is vettem figyelembe. Tehát gyakorlatilag nem adott, hanem elvett. A szolidaritási hozzájárulásnál az a csel van ebben a költségvetésben, s államtitkár úr, ezt ön is tudja, hogy amíg az adóerő-képesség alapján szedték ezt a díjat, adót vagy mindegy, hogy minek nevezzük mivel ez az adócsökkentés kormánya, akkor ezt adományként adjuk és nem adóként , ezt az adományt azért kell adnunk, hogy a Klebelsberg Kunó Intézményfenntartó el tudja tartani azokat az iskolákat, amiket elvettek az önkormányzatoktól. [[21.20]] Merthogy kiderült, államosítani tudunk, az önkormányzatoktól kártalanítás nélkül elvenni az iskolavagyonokat, azokat tudjuk, de a működtetésről megfeledkeztünk, hogy hogyan működik ez, és most ezt fizetjük. Végül nemcsak hogy elvették, hanem még fizetünk is, hogy működni tudjon. Az adóerő-képességbe csak 178 önkormányzat tartozott bele eddig, de most ez a költségvetés leviszi 22 ezer forint/főre. Ez azt jelenti, hogy körülbelül 600 önkormányzat, az én számításaim szerint, vagy 500 lesz a jövőben adóerő-képességben kiemelt. Tehát amikor a 160 milliárd forintról beszélünk, hogy a szolidaritási adó a jövő évi költségvetésben 160 milliárd lesz, azt már nem ez a 178 önkormányzat fizeti csak, hanem még további 350 vagy 300. Erről nem adnak tájékoztatást, hogy mennyi az, mert nem ismerhetjük a számokat, mert nem volt zárszámadás, zárszámadás nélkül tárgyalunk költségvetést. Akkor látnánk, hogy mennyi önkormányzat, a 3173 önkormányzatból hányan váltak ilyen adózóvá, akik ilyen adományokat fizetnek a magyar államnak. A másik nagyon súlyos probléma, úgy gondolom, hogy miközben azt mondjuk, minden újságban ezt olvasom, hogy százhuszon-valahány milliárddal, 122 milliárddal többet kaptak az önkormányzatok, 16,6 százalékkal, akkor valójában ez egy kommunikációs pénz, mert igazság szerint kevesebbet. És ha azt mondjuk, hogy van, aki háromszor meg négyszer annyit fizet, az azért van, hogy négyszer annyit fizetünk majd szolidaritási hozzájárulást, mert nem tudjuk, hogy mennyi önkormányzat az, amennyire kiszélesítette a 22 ezer forint/fő adóerő-képességi mutató. Az eddig följebb volt 10 ezerrel, sőt, azt hiszem, 35 ezer volt, ha jól emlékszem, az egy főre eső, most viszont sokkal több önkormányzat fog beleesni, és így nem tudjuk az átlagunkat. Nekünk, az én választókerületemben, Újpest esetében körülbelül a jövő esztendő az, hogy a 2021-es költségvetés 1,8 milliárd befizetésbe kerül, a XV. kerületi önkormányzatnak 1,2 milliárdba. Lényegében mind a két kerület, beleértve a fővárost is és a főváros majdnem minden kerületét, az állami normatívánál többet fizet be az államnak, mint amennyit ad az állam úgynevezett feladatfinanszírozásként az intézmények fönntartására. Ez a költségvetés bennünket be akar csapni. Annyit mi is értünk a költségvetéshez, hogy településeket nem lehet ilyen módon kiszedni. Értjük, hogy 800 milliárddal nőtt az államadósság, hogy óriási államadóssági nyomás alatt van a költségvetés, de az, hogy mindent az önkormányzatok fizessenek meg, ez hihetetlen, ezt nem lehet támogatni így. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Boldog István képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm, elnök úr. Szeretném megjegyezni, hogy én vagyok a Törvényalkotási bizottság előadója. Az előbb azt tetszett mondani, hogy nincs jelen előadó, de én voltam. Nem azért jelentkeztem most, fideszes képviselőként szeretnék hozzászólni. Köszönöm, elnök úr.Először is Hajdu Lászlónak szeretném mondani, hogy ne haragudjon meg, ön sokat volt az önkormányzati világban a Gyurcsány, Bajnai-kormány alatt is, gondolom, és akkor is látta a dolgokat. Azért az 1300 milliárd forint adósság, amit akkor összegyűjtöttek az önkormányzatok, az nem volt semmi! Én egy kistelepülés polgármestere voltam, és kistelepülési polgármesterként megtapasztaltam azt, hogy mit jelent az, ha nem finanszírozzák le az önkormányzatokat. Az oktatásra 40 százalékot kaptunk, például, és egyebekre. Én azt gondolom, az, hogy a szolidaritási adót bevezettük, és ezzel megpróbáljuk azokat a kisebb önkormányzatokat segíteni, akiknél egyébként nincs komoly ipar, ami olyan nagy adót fizessen, ez egy jó dolog. Az egy másik kérdés, és ezzel már Potocskánéra is reagálnék, hogy az én három önkormányzatom, amelyik szolidaritási adót fizet Martfű, Szajol és Kétpó , bizony, ha tudta volna, hogy Budapest sokkal kevesebbet fizet arányosan, százalékarányosan, akkor biztos nagyon föl lettek volna háborodva, mert nem teljesen igazságos, hogy egy 600 fős település fizet iksz százalékot, egy Budapest főváros meg kisebb százalékot. Miért? Én azt gondolom, hogy ez nem igazságos. Az az igazságos, ha mindenki ugyanannyit fizet a kasszába, arányosan igazságos ez a dolog. Sajnálom, hogy Keresztes képviselőtársam kiment, de most már csak elmondom, állandóan a Budapest-Belgrád vasúttal jön, és azzal, hogy mennyi munkahelyet lehetett volna teremteni abból a pénzből. Ne haragudjon meg, de az alatt az időszak alatt, azok alatt az évek alatt, amíg ez a vasút épül, addig több ezer embernek fog ez ott munkát biztosítani, több ezer ember megélhetését fogja biztosítani, nem beszélve a gazdasági hasznáról ennek a vasútnak és egyébként az építkezésnek is. Úgyhogy ezt át kellene hogy gondolja, azt gondolom. Úgyhogy azt kérem képviselőtársaimtól, hogy támogassák a javaslatot, továbbra is azt tudom javasolni, hiszen ez a javaslat az összes önkormányzat és a magyar költségvetés javát szolgálja. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Boldog István képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház előtt lévő 2020. évi központi költségvetés módosításáról szóló javaslat azt a célt szolgálja, hogy az év során, amennyiben szükséges, úgy a járvány elleni védekezéshez a szükséges források rendelkezésre álljanak, ezenkívül pedig az egyik legfontosabb feladatot, a gazdaság védelmét 2020 egészében tudjuk a költségvetési eszközökkel szolgálni. Ennek érdekében tehát, amennyiben az Országgyűlés elfogadja az indítványt, tovább él a Járvány Elleni Védekezés Alapja, tovább él a Gazdaságvédelmi Alap, ráadásul úgy, hogy forrásait a kormány döntése megemelheti, és amennyiben az Európai Uniótól pluszforrásokat kapunk, úgy azok fogadására egy külön alap szolgál majd, külön alap szolgál a bevételek elszámolására, az európai uniós járvány elleni védekezések támogatási alapja. A három alap továbbélésén túl az indítvány szól arról is, hogy a vállalkozások hiteleihez megemelkedett állami kezességvállalási keret álljon rendelkezésre. Én azt gondolom, hogy a most elhangzott vitában az intézkedések nagy részét nem érte kritika, ezért köszönetemet mondom el a tisztelt parlamenti képviselőknek. Ami a vitás részeket illeti, most is szóba került az, hogy az önkormányzatoknak hozzá kelle járulni a védekezés költségeihez vagy sem. Ismét szeretném hangsúlyozni, hogy a járvány elleni védekezés költségeinek döntő részét nemcsak nominálisan, hanem a központi költségvetés kiadásainak és bevételeinek százalékában, összehasonlítva például az önkormányzati alrendszer kiadásainak és bevételeinek százalékával, legnagyobb részt a központi költségvetés állja. Ismétlem, nemcsak nominálisan, hanem mindenféle összehasonlításban a terhek nagy részét a központi költségvetés viseli. Én azt gondolom, ez így van rendjén, viszont a jelenlegi védekezésben mindenkinek célszerű a védekezésben részt venni anyagilag is, ezért tett javaslatot arra a kormány, hogy a gépjárműadó idei bevétele a járvány elleni védekezést szolgálja. Szintén, ahogyan Boldog István képviselő úr mondta, az indítvány végső formájában arról is szól, hogy Budapest főváros az általa fizetendő szolidaritási hozzájárulás többletét szintén a járvány elleni védekezés szolgálatába állítsa. Itt pontosítani szeretném azt, hogy az önök előtt lévő javaslat a szolidaritási hozzájárulás tekintetében nem a más önkormányzatokra vonatkozó, úgymond 100 százalékos befizetési kötelezettségről szól, hanem továbbra is megmaradna a kedvezmény a főváros tekintetében, az idei évben csak a képlet szerint fizetendő tételnek a 85 százalékát kellene befizetni. Én tudom, hogy a „csak” szót sokan megkérdőjelezik, hiszen az eddig ismerthez képest többet kell befizetni, de arra a tisztelt Országgyűlést emlékeztetném, hogy összesen 745 önkormányzat van, amelyiknek a pénzügyi pozícióját akár az állami támogatások oldaláról, akár a szolidaritási hozzájárulás rendszerében a költségvetés valamilyen beszámítással érinti. [[21.30]] A 745 önkormányzat által fizetendő részt vagy a központi költségvetési támogatások csökkentését meghatározó részt egy képlet szabályozza. A 745 önkormányzat közül egyetlenegy önkormányzat van, amelynek nem a képlet szerint kell teljesíteni, és az Budapest főváros, akinek az egyébként teljesítendő hozzájárulásának csak a 85 százalékát kell befizetnie, és az idei évben ez a többlet szolidaritási hozzájárulás kizárólag a járvány elleni védekezést szolgálja. Azt gondolom, mindnyájan tudjuk, hogy a járvány elleni védekezés, ha valahol, akkor Budapesten kifejezetten fontos, hiszen a megbetegedések aránya természetszerűleg a népsűrűség, egyéb ismert adatok miatt itt a legnagyobb. Azt is elmondanám, hogy ez a szolidaritási hozzájárulás, illetve a költségvetési támogatásoknál az adóerő-képesség figyelembevétele 2013 és ’17 óta működik. Semmilyen köze nincs ennek a rendszernek a 2019-es önkormányzati választásokhoz. Ezt azért mondom el, mert a vitában, akár itt, a plenáris ülésen, akár bizottsági üléseken ez a vád, ha úgy tetszik, elhangzott. Én nem gondolom, hogy a kormány gyámság alá szeretné helyezni az önkormányzatokat. A kormány partneri viszonyt kér az önkormányzatoktól. Senki nem örül annak, ha az előzetesen kalkulált bevétele nem realizálódik, senki nem örül annak, ha többletkiadást kell teljesíteni. Azt kérem mindenkitől, hogy értse meg, a mostani helyzet mind az egészségügyi védekezés, mind a gazdaság újraindítása érdekében mindenkitől erőfeszítéseket igényel. Ami a további észrevételeket illeti, Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr az egyetemek finanszírozását vetette fel. A frakcióvezető úrnak is azt tudom elmondani, hogy a járvány elleni védekezés, illetve a gazdaságvédelem érdekében a kormányzat átcsoportosított az irányítása alá tartozó szervezetek forrásai között az ismert védekezési, egészségügyi és gazdaságvédelmi célokra. Ennek a részeként az egyetemek dologi és intézmény beruházási kiadásaiból is átcsoportosítást hajtott végre gazdaságvédelmi, beruházási célokra. Hangsúlyozni szeretném, hogy a személyi jellegű kiadásokat ez nem érintette. Ez lényeges, hiszen senkinek a munkahelye vagy a fizetése nem került veszélybe, ugyanakkor a kormánynak lehetősége van arra, hogy adott beruházásokra, akár egyetemi beruházásokra munkahelymegtartó, munkahelyteremtő beruházásokra átcsoportosítást hajtson végre, tehát az egyetemek normál működését, a normál feladatellátást az idei évben az intézkedések nem érintették. Kétségtelenül az egyetemektől is takarékossági intézkedéseket kértünk. De amennyiben ismétlem munkahelyteremtő, munkahelybővítő beruházásokat hajt végre egyetem, úgy nyilvános kormányhatározattal a kormány forrásokat csoportosíthat át. Az önök előtt lévő indítvány ugyan nem érinti a víziközmű-cégeket vagy a hulladékgazdálkodást, mégis frakcióvezető úr is és Hajdu László képviselő úr is rákérdezett, ezért hadd mondjam el, hogy ami a víziközmű-cégeket illeti, látni kell, hogy a cégek jelentős része döntően önkormányzati tulajdonban van. Azt gondolom, hogy a beruházásoknál is az önkormányzatok alapvető feladata, hogy forrásokat biztosítsanak. Természetesen tudom azt, hogy a járvány elleni védekezés, illetve a mostani gazdasági helyzet az önkormányzatokat is új anyagi szituációba hozza. Tehát ez is hozzájárulhat ahhoz, hogy az önkormányzatoknak is át kell strukturálniuk a forrásaikat, mégis rendszerszintűen nem kerülhetjük meg a tulajdonosok felelősségét. Ez az egyik dolog, amit frakcióvezető úr felvetésére hangsúlyozni szeretnék. A második dolog az, hogy a víziközmű-cégek számos támogatási forrásból, említhetném az európai uniós KEHOP programot, a beruházásaikhoz kaptak forrást. Azzal számolunk, hogy a 2021-27 közötti időszak európai uniós forrásainak egy részét például tipikusan a víziközmű-cégek beruházásaira is fel lehetne használni. Ami a hulladékgazdálkodási rendszert illeti, első helyen azt szeretném elmondani, hogy a rezsicsökkentést követően a lakosoknak egy alacsony árat kell fizetni a szemétszállításért. A központi irányítás alatt lévő hulladékgazdálkodó céget a kiadásai tekintetében nem tudja teljes egészében a lakosságtól származó bevétele finanszírozni, így a központi költségvetés kiegészítést ad ehhez a tevékenységhez. Tehát amikor hulladékgazdálkodási feladatról beszélünk, akkor, ismétlem, azt szeretném rögzíteni, hogy rezsicsökkentett árak vannak, és a hulladékgazdálkodás működéséhez a központi költségvetés támogatást ad. Az NHKV nevű állami tulajdonú szervezet a hulladékszolgáltatókkal kapcsolatban van, mindenütt szerződéses viszony van, az állami szerv természetesen a szerződéses kötelezettségei szerint fog eljárni és fogja a szolgáltatóknak a támogatásokat kifizetni. A lényeges az, hogy a csökkentett árakon a hulladékelvitel biztosított volt, és bízom abban, hogy ez a jövőben is így lesz. Mindezeket figyelembe véve, azt gondolom, hogy az önök előtt álló törvényjavaslat alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a gazdasági folyamatok negatív hatásait tompítsuk, alapvető fontosságú annak érdekében, hogy minél több munkahelyet őrizzünk meg és minél több munkahelyet teremtsünk. Ha e tekintetben sikeresek tudunk lenni, akkor, bízom abban, hogy 2021-től a gazdasági növekedéssel a központi költségvetés és a helyi önkormányzatok pozíciói is javulni tudnak. Mindezek alapján javaslom a kormány által benyújtott és a Törvényalkotási bizottság által módosítani javasolt indítványt támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak „A mi városunk, Pécs 17.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, egy rendkívül fontos problémáról szeretnék beszélni és egy szomorú fejleményről városom, Pécs kapcsán, illetve ez a problémarendszer érinti Baranya megyét is.Pontosan tudjuk, hogy Baranya és Pécs városa az elmúlt évtizedek vesztese volt minden szempontból. Tehát egy folyamatos gazdasági leépülés, gazdasági hanyatlás volt jellemző. Ezt bármely kormányzati ciklus esetében el tudjuk mondani, hasonlóképpen a városvezetés színét tekintve is. Akár baloldali-liberális, akár jobboldali városvezetése volt Pécsnek, ez a leszakadás folytatódott. Tehát mondhatjuk, hogy Pécs város és Baranya megye egy gazdasági válságban van hosszú-hosszú ideje, és ilyen körülmények között, ilyen helyzetben érték azok a brutális kormányzati megszorítások, amelyekről egyébként az imént is vitát folytattunk. A kormányzati gazdaságvédelmi intézkedések alapjait alapvetően nem tudjuk elfogadni, tekintettel arra, hogy a Gazdaságvédelmi Alapból egy hatalmas összeget, idén 83 milliárd forintot átcsoportosítottak a semmilyen módon alá nem támasztott Budapest-Belgrád vasútvonal projektre. Ezért mindenképpen meg lehet és meg is kell indokolni azokat a megszorításokat, amelyek alapvetően érintik és súlyos helyzetbe hozzák az önkormányzatokat. Nézzük ezeket a tételeket Pécsett! Az imént is vitát folytattunk arról, hogy az egyetemi szférát, most már nemcsak az önkormányzatokat, hanem az egyetemeket is elérték a megszorító intézkedések, és ezek közül sajnos kiemelkedik a Pécsi Tudományegyetem, amelytől közel kétmilliárd forintot kíván a kormány elvonni. Nyilvánvaló, hogy ez óriási csapást jelent az egyetemnek közvetlenül, de ez meg fog látszani Pécs városán, sőt az egész megyének nagyon komoly gazdasági károkat fog okozni. Teljesen világos, hogy ezt az elvonást, ezt a brutális megszorítást a Pécsi Tudományegyetem nem tudja kigazdálkodni, ezért sajnos komoly létszámleépítésekre és egyéb más intézkedésekre lehet számítani. Teljesen világos az is, hogy ebben a formában az egyetem nem is tud így majd továbbmenni. Tehát ennek nemcsak az idei évre, hanem a következő hosszú-hosszú évekre, következő időszakra kihatóan lesz negatív hatása. Államtitkár úr azt bizonygatta az iménti vitában, hogy létszámleépítések nem lesznek, de teljesen világos, hogy ha konkrét egyetemi beruházások maradnak el, akkor új munkahelyek megteremtése fog lehetetlen helyzetbe kerülni. Tehát a negatív gazdasági hatások mindenképpen érvényesülni fognak. Az pedig teljesen indokolhatatlan és megalapozatlan, hogy egyetemtől elvonnak pénzt beruházási céllal. Azt gondolom, hogy egy egyetem, főleg egy ilyen, rendkívül fontos regionális szerepkört betöltő egyetem, mint a Pécsi Tudományegyetem pontosan el tudja dönteni, hogy szükség vane beruházásra vagy nincs, ezért rendkívül károsak ezek az intézkedések. [[21.40]] A gépjárműadó-elvonás Pécset közel félmilliárdos tétellel érinti, és teljesen világos, hogy ezt az amúgy is eladósodott, több mint 20 milliárdos adósságot cipelő város semmilyen módon nem fogja tudni kigazdálkodni. De ez a probléma elmondható az egész megyére vonatkoztathatóan. Pontosan tudjuk a különböző érdekvédelmi szövetségektől, hogy a kistelepülések kétharmada nem fogja tudni ezt kigazdálkodni. Felmerült a vízi közművek helyzete. Csak Pécs városában 15 éves távlatban 20 milliárd forint hiányzik az alapvető rekonstrukciós és pótlási munkák elvégzéséből. Teljesen világos, hogy ilyen jellegű pályázati lehetőségek nincsenek, ahol ezt pótolni lehetne. Az is tragikusan fogja érinteni a várost, hogy a kormány a helyi közösségi közlekedés finanszírozásából kivonul, és ezt is rábízza a városra, hogy oldja meg. Teljesen világos, hogy ez milyen hatást fog generálni, alapvetően le fog csökkenni a járatgyakorisága ennek a környezetszennyező, balesetnövelő hatásaival. Rossz belegondolni, hogy ennek milyen hatásai lesznek. Ez teljesen elfogadhatatlan döntés. Szintén szakmailag megalapozatlan, indokolhatatlan döntéssel a kormány két Baranya megyei vasúti mellékvonalat halálra ítélt, a Komló-Godisa, illetve a Villány-Mohács vasútvonalat. Ezek szintén olyan döntések, amelyek alapvetően fogják az amúgy is nehéz helyzetben lévő térséget érinteni, és mindenképpen rossz hatást gyakorolnak, ami rendkívül szomorú. Úgy gondolom, hogy ez nem pártpolitikai kérdés, minden Baranya megyében, illetve Pécsen élő és dolgozó országgyűlési képviselőnek kötelessége fellépni ezen döntések ellen. Levélben kerestem meg valamennyi képviselőt, és örömömre szolgál, hogy néhány nap leforgása alatt az összes, a megyében élő és dolgozó ellenzéki képviselő jelezte, hogy hajlandóak közösen fellépni ezen kérdések kapcsán. Ugyanakkor a kormánypárti képviselők még csak válaszra sem méltattak. Tehát Hoppál Péter, Bánki Erik, Hargitai János és Nagy Csaba képviselő urak nem érzik fontosnak, hogy kiálljanak választókerületük lakosságáért, kiálljanak a megyéjükért, és hogy felhívják a kormány figyelmét arra, hogy ezeket a súlyos megszorító intézkedéseket nem fogja tudni sem Pécs városa, sem a pécsi egyetem, sem Baranya megye kigazdálkodni, és ennek beláthatatlan következményei lesznek. Ez egészen elszomorító, hogy ők ismét a pártpolitikai lojalitást tekintették alapvetőnek, nem álltak ki az emberekért, és elfelejtették azt, hogy ők nem Orbán Viktortól, nem a Fidesztől vagy a KDNP-től, hanem az ott élő, a Pécsett és Baranyában élő emberektől kapták a mandátumukat. Ezzel együtt is mi magunk ellenzéki képviselőkként mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy ezeket a gyalázatos megszorító intézkedéseket a kormány vonja vissza. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr, frakcióvezető úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László, a DK képviselője: „Pazarló kormány, kifosztott önkormányzatok” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azért gondoltam, hogy napirend után szót kérek, mert a költségvetés újra napirenden van, de az izgalom hihetetlen nagy az önkormányzatoknál. A választókerületemben két önkormányzat is van. Levelet kaptunk hárman vagyunk itt parlamenti képviselők, Zsigmond úr a kormánypártból, Varju László és én pedig az ellenzéki oldalról a két önkormányzattól, hogy próbáljunk segíteni, hiszen nagyon súlyos számokról van szó, amelyekről az előzőekben ugyan vitáztunk, de egy más megközelítésben szeretném most bemutatni, ahogy az önkormányzati helyi képviselők is látják ezt.Azt gondolom, a hozzászólásom három pontra szorítkozna. Az egyik pont mindenekelőtt az, hogy ez a költségvetés azt jelenti számukra, hogy ugrás a sötétbe. Tehát lényegében nem lehet tudni azt, és szerintem az előterjesztő sincs tisztában azzal, hogy a 2019-es év nincs lezárva, a 2020-as év meg van kezdve, terhelve egy járvánnyal, és már a 2021-es költségvetésről alkotunk törvényt úgy, hogy egyáltalán nem is tudjuk pontosan, hogy mennyi pénzünk van. Ez a zavar végigmegy az önkormányzati rendszeren is, hiszen szoros köldökzsinóron működik a magyar önkormányzatiság az Államkincstárral. A Kincstár bekérte, a napokban volt a határideje, le kellett adni az önkormányzatoknak ugyan sokszor elhangzik ebben a Házban, hogy nem segített az ellenzék, vagy nem segítettek az önkormányzatok , az önkormányzatok, a két önkormányzat 600 millió forinttal járult hozzá, az arányt most nem írtam ki magamnak, hogy milyen arányban, a vírus elleni küzdelemhez, tehát a járvány megelőzéséhez különböző eszközök vásárlásával és minden olyannal, aminek során fizetni kellett. Például, akik elvesztették a munkájukat, azoknak azonnali segélyezést kellett adni, számlával kellett igazolni. Ez összesen 600 millió forint. Nem szabadna, hogy olyan elhangozzék, hogy az önkormányzatok nem segítettek, vagy azok a képviselők, akik onnan, abból a kerületből, választókerületből érkeztek. A második, az előző vita erről szólt, az én álláspontom az, hogy ez a kifosztásnak a költségvetése is egyben, mert azon címszó alatt, amilyen módon elvesznek önkormányzatoktól pénzeket, ez nagyon súlyos. A 122 milliárdos támogatással szemben, amit a magyar önkormányzatiság kap ebben a költségvetésben, ha csak a szolidaritási adót és a gépjárműadót veszem, és nem veszem a többit, mert itt körülbelül nyolc tétel az, ami elvonásra kerül, azok kisebbek, de nagyon fontosak, ez azt jelenti, hogy amennyivel emelkedett a költségvetésben a támogatás, ugyanannyit abban a pillanatban vissza is vontak. Tehát tulajdonképpen ez a mi kifosztásunk. A harmadik, amit szeretnék mindenképpen megemlíteni, hogy ez egy kicsit olyan, mint a Madame de Pompadour által mondott „utánunk az özönvíz”. Ez az özönvíz költségvetéseként is tekinthető, hiszen a mi költségvetésünk, amely országos szinten 856 vagy 855 milliárd, nem több, mint mondjuk, a Belügyminisztérium költségvetése, a Honvédelmi Minisztérium költségvetése, de itt 3173 önkormányzatnak kell megélnie, kell a költségvetését elkészíteni, kell a településen a szolgáltatást biztosítani, kellene a vállalt feladatokat és a kötelező feladatokat végrehajtani, tehát ez a költségvetés ténylegesen nem mer szembenézni a feladatokkal. A frakcióvezetőnk, Gyurcsány Ferenc, akit sokat idéznek ebben a teremben, azt mondta, hogy ez a gyávaság és a gyengeség költségvetése; úgy gondolom, hogy igazolva van a mai napi vita alapján is, és ezért is kértem szót. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „Alszunk még párat, és arra ébredünk, hogy az önkormányzatok fele tönkrement!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Az a helyzet, hogy soha nem gondoltam volna, hogy egy ilyen késő esti órán egyet fogok érteni Banai államtitkár úrral. Mit is mondott ezelőtt egy pár perccel? A kormány nem kívánja gyámság alá venni az önkormányzatokat, és maximálisan igazat kell adjak neki, tudniillik az előttünk fekvő 2021-es költségvetésnél tényként kezelhetjük, hogy az önkormányzatokat érintő rész nem más, mint egy bunkósbot a kormány kezében, mégpedig az önkormányzatokkal szembeni leszámoláshoz való fontos eszköz. Hogy miről is beszélünk? Rengeteg példát tudnék felhozni ezzel kapcsolatosan. Engedjék meg, hogy két rövid példát mondjak! Az egyik a helyi iparűzési adóból származó bevételek. Tudjuk most már nagyon jól, hogy 2021-től az önkormányzatok nem használhatják fel ezt az iparűzésiadó-bevételt arra, amire akarják, többek között nem fizethetik az önkormányzati dolgozók bérét, vagy beszélhetünk nyugodtan arról, hogy elvették annak a lehetőségét is, hogy az ingatlanokon elhelyezett reklámhordozókra az adott önkormányzat adót vessen ki. De természetesen látjuk azt is, hogy a kormány érzi, hogy ez így nem lesz jó, hogy a bevétel nélkül egyenes és rövid út fog vezetni az önkormányzatok számára a csőd felé, és ezért megpróbálják megkönnyíteni az önkormányzati hitelfelvétel lehetőségét. Hozzá kell hogy tegyem, hogy azt a lehetőséget, amit 2010-ben, 2011-ben amúgy megszüntettek az önkormányzatok számára… most a települések jelenleg csak kormányzati engedéllyel vehettek fel eddig hitelt. Jövőre erre már nem lesz szükség. Egymilliárd forint összegben bármelyik önkormányzat bátran verheti magát adósságba, és kerülhet akár adósságspirálba is. Érdekes azért az orbáni taktika, hiszen meghagyta azt a lehetőséget, mondhatnám azt is, azt a politikai fegyvert, hogy a miniszter döntheti el, és tilthatja meg vagy engedélyezheti bármely önkormányzat számára a hitelszerződés megkötését, és ez így nem más, mint ahogy az előbb is mondtam, ez egy nagyon erős politikai fegyver, amely még inkább kiszolgáltathatja, és politikai alapon akár hátrányos helyzetbe is hozhatja az ellenzéki önkormányzatokat. [[21.50]] Hozzá kell tegyem, hogy azért óvatosan kezelendő ez a kormánypárti települések vezetői számára is, hiszen ezzel nagyon könnyen adósságspirálba kerülhetnek különben ezek az önkormányzatok. És mit is mondott a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége pontosan egy májusi felmérése alapján az önkormányzatok helyzetével kapcsolatban? Az önkormányzatok helyzete siralmas. A városok és falvak mindösszesen 14 százaléka képes működni fél éven túl hitelfelvétel nélkül, ugyanakkor majdnem 19 százalékuknak nincs egyetlen fillér tartaléka sem. A települések majdnem kétharmadának okoz megoldhatatlan pénzügyi gondokat a gépjárműadó elvétele is. És amiről hallgat a kormány, az az, hogy az ország 3200 önkormányzatából 2300 más adóbevétellel pedig egyáltalán nem is rendelkezik. Általában ezeken a településeken amúgy nincs már működő vállalkozás sem, amely például iparűzési adót tudna fizetni, de nincsen turizmusipar sem, így hozzá kell tegyem, hogy kellemes a hasznosban, hogy azt kell mondani, hogy nem érinti őket az idegenforgalmi adó befizetésének kivezetése sem. És nagyjából 900 településről beszélünk, ahol ugyan van iparűzési adó, de ezeken a településeken viszont a gazdasági visszaesés nagy valószínűség szerint akkora, hogy olyan csökkenő bevétellel számolnak ezek az önkormányzatok, amely a működési költségvetésükön akár 70 százalékos lyukat is üthet. Ráadásul az az intézkedés, hogy december 20-áig ezentúl nem kell feltölteni az előleg és a tényleges céges teljesítmény közötti adókülönbözetet, már ebben az évben is súlyos működési és likviditási gondokat okozhat nagyon sok önkormányzat esetében is. És mondjuk ki: hazugság, nem több mint gyenge propaganda, hogy a 2021-es költségvetés több támogatást adna az önkormányzatoknak. Ez annyira nem igaz, hogy ennek pont az ellenkezője történik majd meg. A 2021-es költségvetésben ugyanis egyáltalán nincsen többletforrás elkülönítve az önkormányzatok működtetésére, csupán az eddigi források átrendezését végzi az Orbán-kormány, ez pedig nem más ebben a formában, mint csúnya szemfényvesztés. És igen, alszunk még párat, és arra ébredünk, hogy a magyar települések fele csődben van, a másik fele pedig azért küzd kétségbeesetten, hogy ezt a csődközeli helyzetet elhárítsa valamilyen módon, mert a jövő évi költségvetés, ahogy ez elhangzott már a DK részéről, nem más, mint a gyávaság és a gyengeség költségvetése, egy gyáva és gyenge kormány öngyilkos akciója. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Hajdu László képviselő úr segítségét kérem: Z. Kárpát Dániel jelen van? Mert innen nem látom. [[Hajdu László: Nincs.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő rendkívüli ülésére 2020. június 16-án, holnapi nap kerül sor. Megköszönöm munkájukat, nyugodalmas jó éjszakát kívánok. Az ülést bezárom.