[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének első ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hiszékeny Dezső és Szűcs Lajos jegyző urak lesznek segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte a 2019. június 17e és 21e közötti időszakra. Levelének mellékletében megjelölte mindazokat az előterjesztéseket, amelyeknek megtárgyalását kezdeményezi a kormány az Országgyűlés rendkívüli ülésén. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Az önkormányzati választás tétje” címmel Gréczy Zsolt, a DK képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az európai parlamenti választás megmozdította az országot, elvette a Fidesztől a kétharmadot [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] és Budapesten és Budapesten kívül számos más nagyvárosban is olyan arányok és irányok alakultak ki [[Dr. Rétvári Bence: Arányok és irányok?]] , amelyek a Demokratikus Koalíció számára és mindenki számára, akik a kormányváltásban érdekeltek, igen pozitívak. Erre azért van szükség, hogy a szabadság rozsdás kapui előbb-utóbb újra megnyíljanak. Az Orbán-kormány ma kitaszított és pária az Európai Unióban. Törvényt vonat vissza, és titkos leveleket írogatnak amelyek persze kiszivárognak annak érdekében, hogy valahogyan mégiscsak visszakuncsorogják magukat az Európai Néppártba, és ne valahol az Európai Parlament jobb szélén, nácik és mindenféle gyanús, korrupciós külsejű figurák és pártok között kelljen leledzeni, hanem mégiscsak valahogyan az európai fősodorhoz kéne tartozni; ez is egyébként az európai parlamenti választás eredménye. Ugyanakkor azt is le kell szögeznünk, hogy nemcsak abban üzen nekünk az európai parlamenti választás, hogy önkormányzatok egész sorában a fővárosban és a kerületekben is olyan szavazati arányok alakultak ki, amelyek lehetőséget kínálnak arra, hogy ősszel nagyon sok helyet és pozíciót vegyünk el a Fidesztől, hanem Európa is üzent Magyarországnak azzal, hogy az Európa-párti erők kerültek túlnyomó többségbe az Európai Parlamentben, és mindazok, akikre Orbán Viktor még néhány nappal korábban is hősként emlékezett, és boldogan parádézott velük a karmelita kolostorban, azok most nagyjából pártjaikkal az Európai Parlament tíz százalékát képviselik. A Demokratikus Koalíció itt és most is szeretné leszögezni, hogy messzemenően támogatja az önkormányzati választásokra születő ellenzéki megállapodásokat, egyúttal azt is szeretném jelezni, hogy ez azért is örömteli és pozitív fordulat, mert még akár fél évvel ezelőtt is ki gondolta volna, hogy olyan szövetségek jönnek létre az ország különböző pontjain, amelyekben a DK, az MSZP, az LMP, a Momentum és a Jobbik is részt tud venni. [[Dr. Rétvári Bence: Hát ki gondolta volna? Ti tagadtátok, hogy ez sose lesz!]] Mi ezt rendkívül fontosnak tartjuk, mert nincs annál fontosabb ma Magyarországon, mint tovább gyengíteni az orbáni rezsimet, az orbáni diktatúrát, és ehhez az önkormányzati választás újabb lehetőséget fog nekünk biztosítani. Se szeri, se száma már az olyan városoknak, ahol ezek a megállapodások megszülettek, és nemcsak a polgármesterekről születnek ezek a megállapodások hozzáteszem, Budapesten is , hanem az egyéni körzetekre is kibomlik ez a fajta együttműködés. Ezért aztán a Demokratikus Koalíció azt is üdvözli, hogy az LMP úgy döntött a múlt pénteken, hogy részt vesz a budapesti együttműködésben. Nincs olyan, Orbánra elvesztegetett szavazat vagy esetleg nem a Fidesz oldalán hasznosuló szavazat, amit el lehetne vesztegetni. Minden szavazatot be kell gyűjteni annak érdekében, hogy az országban a változást mihamarabb elindíthassuk. Erre azért van szükség, hogy a szabadság rozsdás kapui újra megnyílhassanak. Azért is van szükség erre a fajta együttműködésre, mert ha az önkormányzatokban azon a bizonyos estén megszületik a változás, ott hirtelen és nagyon gyorsan lásd szombathelyi események [[Dr. Rétvári Bence: A migrációs bizottság Szombathelyen?]] országos méretű változást is lehet elérni. Hirtelen megoszlanak erőforrások, hirtelen megoszlik, hirtelen vissza lehet venni a párttájékoztatású helyi médiákat vagy médiumokat a Fidesztől [[Dr. Rétvári Bence: Olyanokat mond! Elképesztő! Berúgott? Szanyi Tiborral nyitotta a reggelt?]] és ezek is mind segíthetnék az ellenzéket abban, hogy közelebb vigyük az országot ahhoz, amire egyébként az ország többsége vár a szavazatok szerint, ez pedig a kormányváltás, vagyis hogy a szabadság rozsdás kapui újra megnyílhassanak. [[Dr. Rétvári Bence: Még egyszer mondd el ezt!]] [[13.10]] A Demokratikus Koalíció tehát támogatja ezeket az együttműködéseket, és abban bízunk, hogy ezek tovább fognak szélesedni. A DK megnövekedett felelősségével, amelyet az európai parlamenti választás ruházott rá, minden módon próbálja segíteni majd ezeket az együttműködéseket akár a fővárosról, akár a kerületekről van szó, akár megyeszékhelyekről vagy kisebb városokról. És erre azért van szükség, hogy a szabadság rozsdás kapui minél hamarabb megnyílhassanak. [[Dr. Rétvári Bence: Még egyszer belefér! Ötödszörre!]] És erre azért van szükség, mert ez a rendszer, amit önök fenntartanak, a Fidesz fenntart most éppen Jeszenszky Gézát idézem, tudják, az önök volt nagykövetét, aki azt mondja, hogy mindenki, aki ennek a rendszernek a fenntartásában részt vesz, bűnös [[Cseresnyés Péter: A fia is!]] és az az érdekes helyzet állt elő, hogy egyet is értek vele. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokban.]]
Parancsoljon, államtitkár úr! Dömötör Csaba államtitkár úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Azt matematikailag nehezen tudom értelmezni, hogy az európai választás eredménye miért jelenti azt, hogy a kormánypártok itt a Házban elvesztették a kétharmadot, úgyhogy erre nem is szeretnék reagálni. [[Dr. Rétvári Bence: Biztos prímszám!]] Most azt mi is látjuk, hogy az ellenzéki pártok ráfordultak az önkormányzati választásra, de ez sajnos ez alkalommal sem azt jelenti, hogy megalapozott, a valóságból kiinduló javaslatokat tennének, hanem valami egészen mást. Most is megkezdődött a szokásos baloldali casting, és ez azt jelenti, hogy az ellenzéki pártok egymást vagdalják, egymást fúrják a koncért, és mindezt egy verbális, szépészeti beavatkozással előválasztásnak hívják. Ebben a nagy baloldali marakodásban megint azt látjuk, hogy ahány nap, annyi árulás a saját soraik között, annyi tőrdöfés egymás hátába. Nézzük, mondjuk, a budapesti marakodós színpadot! Először azt állították, hogy a Momentum új jelöltje miatt állított a DK is jelöltet, aztán máshol Gyurcsány Ferenc azt mondta, hogy már hetek óta új jelöltben gondolkodtak. Máshol is kilóg az őszödi lóláb: ön volt az, aki azt állította pár napja, hogy az elnökség győzte meg a vonakodó Gyurcsány Ferencet arról, hogy vonják meg Karácsony Gergely támogatását, de Vágó István már arról beszélt, hogy Gyurcsány győzte meg az elnökséget. Talán kérjenek telefonos segítséget az elnöküktől, aki majd elmondja, hogy aktuálisan mi is az érvényes hazugság. Azt látjuk egyébként, hogy amikor kiderül egy aktuális hazugság, akkor hazudnak róla egy másikat. A prímszámok nagy szakértője így most már a hazugsághatványokból is írhatna egy szakdolgozatot. Zárójeles megjegyzésként azért hozzátenném, mintha tényleg Karácsony Gergely lenne az utolsó ember ebben az országban, akinek nem tűnt fel, hogy Gyurcsány Ferenc szavainak igazságmutatója gyakran mutat nulla értéket; ez mindenesetre komoly alkalmassági kérdéseket vet fel. Most is feltehetjük kérdésként, hogy jó, jó, de miért foglalkozunk mi ezzel, miért foglalkozunk mi ezzel a baloldali marakodással. Azért, mert amit most egymással tesznek önök, azt tennék az országgal is, azt tennék az önkormányzatokkal is, azt tennék Budapesttel is, ugyanúgy átvernék a magyarokat, mint ahogy egyébként már megtették olyan sokszor. Egyetlen példát hadd hozzak fel. Az MSZP és az SZDSZ pár évvel ezelőtt ugyanígy marakodott a négyes metró ügyében. Na, nem azon marakodtak, hogy ki végezze el jobban a munkát, hanem azon, hogy hogyan talicskázhatnának ki több pénzt, és ennek az ára az lett, hogy eltűnt a metrópénzek harmada. Ön valószínűleg sokat tud erről, tehát ha szeretné Budapestet támogatni, ha szeretne segíteni a Budapesten élőkön, akkor hozzák nyilvánosságra az eddig elhallgatott információkat. Más területeken is nagy volt az ára egyébként a baloldali kormányzásnak. Amikor a baloldalra volt bízva az önkormányzatok ügye, az nem jelentett mást, mint eladósodást, romló közbiztonságot, kivéreztetett egészségügyet és gyengülő közszolgáltatásokat. Nem szeretnénk, ha ez az időszak még egyszer visszajönne. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon jellemző volt a múlt héten az egyik hetilap címlapja, az virított rajta, hogy: „Új szereplők kellenek!” És ki volt a címlapon szereplő új arc? Gyurcsány Ferenc. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Az igen! Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Szóval, tizenhárom évvel a szemkilövetések, az őszödi beszéd és sok-sok évvel a súlyos megszorítások után a baloldal Gyurcsány Ferencet ajánlja a magyarok figyelmébe, és ez akkor is így van, ha Gyurcsány Ferenc néha családtagok, néha pedig volt újságíró képében jelentkezik. Van még itt valami, tisztelt képviselő úr, amire szeretnék reagálni. Gyurcsány Ferenc felesége láthatóan szépen berendezkedett Brüsszelben, rögtön aknamunkával kezdett, és jó baloldali hagyományok szerint azzal kezdte a tevékenységét, hogy bejelentette: megfúrja, ha a magyar kormánypártok fontos tisztségeket kapnak, magyar politikusok fontos tisztségeket kapnak Brüsszelben. Azt gondolom, ez botrányos, tisztelt képviselő úr. A kampányban pontosan erről beszéltünk, hogy mi olyanokat szeretnénk küldeni Brüsszelbe, akik Magyarországot képviselik ott, ezzel szemben önök a bürokráciát képviselik, és Magyarország ellen beszélnek; ez tarthatatlan. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Szégyen! Gréczy Zsolt közbeszól.]] Azt látjuk, hogy a választás semmilyen változást nem hozott ebben a tekintetben, önök még rátesznek egy lapáttal, ez a helyzet. Lelkük rajta, de jó, ha tudják, hogy ebben az országban a magyarellenes politikának sohasem volt többsége, és azt gondolom, nem is lesz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.20]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik részéről Z. Kárpát Dániel: „Milyen mértékű népességcserét hajt végre a kormány?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Vasárnap folyamán az egyik szarvasi úgynevezett munkásszállón két mongol állampolgárságú férfi vitatkozott össze, egyikük késsel támadt a „jó barátjára”, és kórházi kezelés lett az egyéninek éppen nem mondható akció vége. Rendszerszinten láthatjuk azt, hogy a kormányzat úgynevezett munkásszálló-építési projektjei mentén tömegesen importál idegen munkaerőt Magyarországra, már jóval nagyobb létszámban, mint százezer fő tekintetében. S azt is el kell mondjuk, hogy a történelem újra ismétli önmagát, hiszen amikor a debreceni úgynevezett menekültszállóból törtek ki bűnözők, és figyelmeztettük önöket jó pár évvel ezelőtt, hogy ebből egy nagy migrációs spirál és közveszélyügyi spirál fog kialakulni a bűnözés különböző formáinak terebélyesedésével, közölték velünk, hogy ilyen probléma nem létezik, migrációs probléma Magyarországon nincs. Ezt itt mondta el egy fideszes államtitkár nagyjából öt évvel ezelőtt. A helyzet az, hogy a történelem sajnálatos módon minket igazolt. Most pedig azt látjuk, hogy az említett békési kisvárosnál maradva elmondhatjuk, hogy a Vasipari Zrt. leépítésével 400 magyar ember veszítette el a munkahelyét, a Pannon Lúd Kft. mezőkovácsházi üzeméből szintén 400 főt rúgtak ki, ugyanakkor a szarvasi Gallicoop eközben indiaiakat, ukránokat, mongolokat hív, jellemzően alacsonyabb bérszínvonal mellett, mint ami a magyar szférában megszokott, s jellemzően ha túlmunkáról vagy túlmunkára kényszerítésről van szó, akkor bizony könnyebben kezelhetőnek tartott idegen állampolgárokat hoz ide. Azt is szeretném elmondani, hogy a kormányzat gazdaságvédelminek nevezett akcióterve nemhogy beavatkozna a magyar munkavállalók érdekében, hiszen egyértelmű, hogy nagy multicégek számára jó és előnyös, ami történik, hanem még nehezebb helyzetbe hozza a magyar munkaerőt azáltal, hogy a munkásszálló-építési programot már nemcsak önkormányzatok irányába nyitja ki, hanem a vállalkozói szféra, tehát a kormány stratégiai partnerei, a multicégek irányába is. Azon multicégekről beszélünk, amelyek a közteherviselésben nem vesznek részt Magyarországon. Ha most a költségvetési vita előtt megnézzük a költségvetés sorait, azt látjuk, hogy masszív ezermilliárdokat húz be ez a kormányzat a lakossági áfabefizetésekből, viszont a társaságiadó-oszlopban, ahol a multicégek adóbefizetéseinek kellene megjelenni, egy törpe parányt látunk, tulajdonképpen semmit. Nemhogy közteherviselés nincs tehát Magyarországon, hanem a multicégek egyoldalú kényeztetése folyik, ugyanúgy, ahogy az általam gazdaságpolitikailag és máshogy sem tisztelt Gyurcsány-Bajnai időszakban. S szeretném elmondani azt is, hogy a gazdaságvédelminek nevezett akcióterv csak kiterebélyesíti ezt a folyamatot, nem állít gátat a kényszerű kivándorlás elé, erősíti a munkaerőimportot, tehát ilyenformán egy lakosságcseréhez, egy népességcseréhez járul hozzá. Ha ukrán, török, indiai munkaerő tömeges importjáról beszélünk, érdemes megvizsgálni egy olyan országot, ahol ez a folyamat hamarabb kezdődött, és érdemes megvizsgálni, hogy hova tartott ez a folyamat, hiszen nekünk nem ott kell lennünk, ahol éppen az akció zajlik, hanem oda kell érnünk, ahova majd a támadás végén a labda érkezik. De Magyarország Kormánya megint le van maradva, mert azt láthatjuk, hogy ha Lengyelországot vesszük górcső alá, akkor öt év alatt a migránsok száma, ha úgy tetszik, a migráns munkások száma a nyolcszorosára növekedett, és a Financial Timesban is közölt vizsgálat szerint, ha a kivándorlókat leszámítják a valós lélekszámból, az ukránok ma már Lengyelország lakosságának 4, illetve 8 százalékát alkotják, valahol 4 és 8 százalék közötti értékről lehet beszélni tehát. Ehhez, hölgyeim és uraim, mindössze öt esztendő elegendő volt. A jelenlegi népesedési és reprodukciós folyamatok ismeretében a sajnálatos magyar fogyatkozás, a bődületesen gyors kivándorlás mellett egy ilyen tömeges munkaerőimportot keresztülvinni, ezt támogatni, összejátszani a multicégekkel gazdasági hazaárulásnak számít. S Magyarország Kormánya mit csinál? A Kecskeméten 1,4 milliárd forintból zajló felújítás tekintetében 300 vendégmunkás elhelyezését szolgálja ki. Szeretném itt hozzátenni, hogy Kecskeméten a repülőkórház nővérszállójában egy egész más történelmi korokból itt maradt intézményből 52 fő elszállásolását vállalták. Tiszaújvárosban 3 ezer, főként török vendégmunkás dolgozik 12 milliárdos állami támogatással. Újpesten cirill betűs feliratokkal ellátott munkásszállót avatnak a kórház helyén. Mi ez, ha nem minősített lakosságcsere, mi ez, ha nem a népességcseréhez való asszisztencia? Szeretném elmondani önöknek, hogy egyetlen választásuk lenne, a stratégiai partnereiket, a multicégeket nem kiszolgálni ezen áruló folyamatok által, hanem közteherviselés alá vonni őket, és végre azok legyenek az elsők, akikről ez az ország kellene hogy szóljon. A magyar dolgozók, a magyar adófizetők azok, akik a hátukon cipelik ezt az országot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a munkahelyeket illeti, szerintem ön is nagyon jól tudja, hogy a munkahelyek ügyében ellenkező tendenciáról beszélhetünk. Ez volt az a kormány, amelyik 12 százalékról 4 százalék alá csökkentette a munkanélküliséget, máshonnan megközelítve több mint 800 ezer új munkahely jött létre, túlnyomórészt a piaci szférában, tisztelt képviselő úr. Azzal kapcsolatban, hogy hogyan hat a bérből és fizetésből élőkre a jövő évi költségvetés, egy dolgot azért kifelejtett: 2 százalékponttal fog csökkenni a munkaadói adó. Ez azt jelenti, hogy nagyobb lesz a cégek, a magyar vállalatok mozgástere arra, hogy tovább növeljék a béreket. Nagyon remélem, az ön felszólalása nem azt jelenti, hogy nem támogatják ezt az adócsökkentést. Azt sajnálattal venném tudomásul, ha a gazdaságvédelmi akció egészét nem támogatnák, egyébként a baloldali pártokhoz hasonlóan. Ami a felszólalása többi részét illeti, megpróbál úgy tenni, mintha mi sem történt volna az elmúlt években. Szeretném önnek egyértelművé tenni, hogy ha valaki népességcserét akar Magyarországon, akkor az nem a kormány, hanem az ellenzék. Sajnos, az elmúlt hónapokban, években ebbe a sorba a Jobbik is beállt. Azért is furcsák a vádjai, mert nem tudjuk, hogy pontosan milyen megfontolásból, valószínűleg hatalmi megfontolásból, de önök is évekig rácsatlakoztak a baloldalra abban, hogy támadják a kormány bevándorláspolitikáját. Ezért nem támogatták a népszavazást, ezért nem szavazták meg az alaptörvény-módosítást, ezért nevezték kudarcnak a határzárat, s egyébként azokkal szövetkeztek és szövetkeznek a mai napig, mindenféle hátsó szobás tárgyalásokon, akik mindent megszavaztak röptében Brüsszelben is, ami kicsit is támogatja a migrációt. Ezek után a kormányt azzal vádolni, hogy támogatja a bevándorlást, több mint megmosolyogtató. Még a külföldi sajtónak, még a külföldi kritikusainknak is feltűnt, hogy a kormány, magyar kormány ellenzi a migrációt. Ami a külföldi munkavállalást illeti, az egy uniós alapjog. [[Dr. Lukács László György: Még a mongoloknak is.]] Ha jól tudom, önök most éppen nem akarnak kilépni az Európai Unióból, miközben a tagság ellen még ön is érvelt. Szeretném önnek is elmondani, hogy a külföldön tartózkodók aránya a térségben csak Csehország esetében alacsonyabb, mint Magyarországon, mindemellett egyre többen térnek haza, 2018-ban már több Magyarországon született ember tért haza, mint ahányan elvándoroltak. Az önök új szövetségesei azt üzenték a magyaroknak, hogy el lehet innen menni. Mi nem tartjuk feladatunknak, hogy megmondjuk a magyaroknak, hogy hol vállaljanak munkát, de az feladatunk, hogy egy jobb, egy erősödő ország várja a hazatérőket. Ebbe az irányba mutat az, hogy több a munkahely, erősödnek a családtámogatások, és csökkennek az adók is. Ami a Magyarországon dolgozó külföldieket illeti, itt keverik a szezont a fazonnal. Mivel ön korábban foglalkozott gazdasági kérdésekkel, ezért erős a gyanú, hogy tudatosan akarja félrevezetni a magyar nyilvánosságot. Az Unió más országaihoz hasonlóan Magyarországon is lehetséges a külföldiek munkavállalása, de ennek semmi köze a népvándorláshoz és a tömeges migrációhoz. Ezek az álláshelyek korlátozott számúak, legálisan betölthetők, tudjuk, hogy kik érkeznek, átmeneti időre, s ez egyáltalán nem jelenti azt, hogy állampolgárságot kapnának, és nem is maradhatnak itt véglegesen. Szóval, azt szeretném mondani önnek, tisztelt képviselő úr, hogy nincs itt semmiféle népességcsere, és amíg ez a kormány van hivatalban, addig nem is lesz. Lélekcserét viszont látunk, a Jobbik le akarja cserélni a lelkét. Egy nemzeti pártból csinálnak egy olyan pártot, amelynek ha lenne logója, akkor az lenne rajta, hogy „Gyurcsány light”. [[Z. Kárpát Dániel: Betegek vagytok!]] Egész egyszerűen nem tudunk már önöktől egyetlenegy olyan javaslatot, egyetlen olyan gondolatot sem idézni, ami egy picit is különbözne bármely DK-s felszólalástól. Szerintem egyébként a lélekcsere nem lehetséges, mert egy közösségnek vagy van lelke, vagy nincs. És ha elveszett, akkor nagyon nehéz lesz visszaszerezni. Önök most ettől szenvednek, tisztelt képviselő úr, de rossz utat választanak, ezért hagyják ott tömegek a Jobbikot. Ettől függetlenül sok erőt kívánok önöknek a megújuláshoz, és sok bölcsességet a megújuló frakcióvezetésnek. Nem Gyurcsány Ferenc mellett lenne szükség önökre, hanem a nemzeti oldalon. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]]
A következő napirend előtti felszólalást Korózs Lajos képviselő úr mondja el az MSZP részéről: „Aktuális ügyekről”. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A hétvége azzal telt az egészségügyi dolgozók számára, hogy Kásler Miklós úr és az egészségügyet irányító államtitkár egy nagyon veretes béremelési programot hirdetett meg. Ezt természetesen idézőjelbe tettem, ugyanis ezt követően látva, hallva az érdekképviseleti szervezeteket és azok megnyilatkozásait, abból kiderült, hogy közel sem olyan szép a leányzó fekvése. Azt mondták, hogy július 1-jétől 8 százalékos béremelésre kerül sor, aztán ha az emlékeink között kutakodunk, akkor kiderült, hogy ezt már 2016-ban és 2017-ben is megígérték, és semmi másról nincs szó, mint egy elmaradt béremelésről. Aztán az is kiderült, hogy a számok nyelvére ezt lefordítva elég sok zavar van a rendszerben, annál is inkább, mert egyes híresztelések szerint 15 milliárd forintot szánnak erre a bérnövelésre vagy -növekedésre, majd Gulyás miniszter úr pedig valami 35 milliárd forintról beszélt, de azt hiszem, erre majd vissza fogok térni. Közben az érdekképviseletek azt is elmondták, hogy ha ez a béremelés realizálódik július 1-jével, ez csak a minimálbérhez, illetve a szakmai bérminimumhoz lesz elegendő, hiszen nagyon sok egészségügyi szakdolgozó ezt a bért fogja tudni kapni. De a számok nyelvén ez azt is jelenti, hogy mintegy 15 százaléka az egészségügyi dolgozóknak még ezt a szintet sem üti meg a mai nap folyamán. Mivel lehetne igazából elismerést biztosítani ezeknek az egészségügyben dolgozó embereknek? Mindenekelőtt az előmenetel elismerésével, ezen túlmenően a szakmai gyakorlat elismerésével és a hűség elismerésével. Azt gondolom, egyik tétel sem állja meg a helyét, mert Magyarországon jelenleg sem a hűséget nem ismeri el a kormány, sem a szakmai gyakorlat és az előmenetel tekintetében nem biztosít semmiféle olyan pluszt, még erkölcsi elismerést sem az egészségügyi dolgozóknak, ami igazán megilletné őket. Nagyon sokan, úgy látom, összekeverik az alapbért a fizetéssel, a jövedelemmel. A bér és a jövedelem mind-mind külön statisztikai kategória és közgazdasági kategória. Amikor az alapbér 200 ezer forint, akkor átlagosan 340 ezer forintról csak azok beszélnek, akik torzítani akarnak ezen a helyzeten, csúsztatni akarnak, és azt mondják, hogy mindenféle jövedelmet, amit megszerzett egy dolgozó, egy kalapba beleteszik, és az összes ott foglalkoztatott létszámával elosztják, persze akkor egy ilyen átlagot fognak kapni. Csakhogy ebben nemcsak az ágy mellett dolgozó pályakezdő, hanem a több évtizede vezető orvos bére is benne van. Ez az egyik dolog. A másik: az látszik, és erre az érdekképviseletek is rávilágítottak, hogy azoknak a fizetése, bocsánat, jövedelme éri el a 340-350 ezer forintot, akik másfélszer annyit dolgoznak, mint amennyit normálisan lehetne dolgozni, hiszen túlmunkával, éjszakai pótlékkal, ünnepnapokon és hétvégeken dolgozva érik el ezt a jövedelmet. Itt ez a 8 százalékos emelés, amelyet beharangoztak, átlagos szinten 4 ezer forintos béremelést jelent, ahogy az érdekképviseletek említik, és erre is három évet kellett várni, hiszen az előbb említettem, hogy 2016-ban már megemlítették ezt a béremelést. Tehát innentől kezdve azt is gondolom, hogy ezek az emberek sokkal, de sokkal többet érdemelnek. A Szakdolgozói Kamara elnöke elmondta, hogy ma 35 százaléknyi munkaerő hiányzik az egészségügyi ellátórendszerből. Maga a miniszter elismerte egy régebbi sajtótájékoztatója keretében, hogy mintegy 24 ezer ember halt meg csupáncsak azért, mert nem kapott megfelelő ellátást az egészségügyben. Ma már szállóigévé vált az, hogy Magyarországon kórházi fertőzésben többen halnak meg, mint közúti balesetben. De nem jobb a helyzet az ápolók esetében sem, hiszen itt is vegyes érzelmekkel fogadták az ápolók mellett a védőnők is ezt a Horváth Ildikó által ismertetett szombati bejelentést. Az elnökük azt mondta, hogy örülünk annak, hogy végre a védőnők is ágazati bértábla alapján kaphatják a fizetésüket, melyet 2013 óta várunk, hangsúlyozom, 2013 óta. Innentől kezdve azt gondolom, hogy a 8 százalékos béremelés meglehetősen megmosolyognivaló. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Államtitkár úr, ne nekem válaszoljon, hanem a védőnőknek, a kórházi dolgozóknak, az orvosoknak! Köszönöm szépen, elnök úr.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Van annak némi bája, hogy az a képviselő, aki annak a kormányzatnak volt a része, amely minden egészségügyi dolgozótól, minden magyar ápolótól és minden magyar orvostól elvett egy tollvonással brüsszeli és IMF-kérésre egyhavi bért, az itt feláll a parlamentben, és a több éve zajló bérfejlesztési, béremelési programra azt mondja, hogy kevés, kevés, kevés.Tisztelt Képviselő Úr! Önök messzire mentek, csak rossz irányba, mert önök bért csökkentettek. Nem volt Magyarországon még egy olyan kormány, mint önök, akik ott ülnek most az ellenzékben, akik elvettek volna a magyar egészségügyi dolgozóktól. Mert arról mindig van vita, hogy többet vagy még többet kellene adni az egészségügyi dolgozóknak. Szerintem minden ember erről jó érzéssel beszél, és minél többet szeretne adni az egészségügyi dolgozóknak. De hogy valakik nemhogy nem adtak többet, hanem még ami ott volt a zsebükben, azt is kivették onnan tisztelt képviselő úr, ez volt az önök egészségügyi bérpolitikája, egyedül Magyarországon a rendszerváltás óta, az elmúlt 30 évben. Csak önök merészelték megtenni a magyar ápolókkal és orvosokkal azt [[Korózs Lajos: Nem igaz! Soltész Miklós: Szégyen! Zaj.]] , hogy a zsebükből kihúzták a fizetésüket, és csökkentették a bérüket. Ezzel szemben, tisztelt képviselő úr, ön beszél arról, hogy négy éve várták azt a 8 százalékot, csak ön elfelejtette mondani, hogy mi történt a megelőző három évben. 2016. szeptember 1-jétől a szakdolgozók fizetését 26,5 százalékkal emeltük [[Szabó Timea: Kilenc éve kormányoztok!]] , aztán 2017. november 1-jétől további 12 százalékkal emeltük, aztán ’18. január 1-jétől 8 százalékkal emeltük. Ezeket felejtette el az előbb mondani: a három év várakozás ezzel a 26,5 plusz 12 plusz 8 százalékkal telt. Majd idén július 1jétől, nem novembertől, hanem előre hozva, július 1-jétől további 8 százalékkal emelkedik az egészségügyi dolgozók bére és a szakdolgozók bére is. Korábban a szakdolgozók és az orvosok számára is először 2012-13-ban, amikor még az önök gazdaságpolitikájának a sajnálatos következményei benne voltak a magyar gazdaságban, de akkor is tudtunk egy 27 százalékos béremelést végrehajtani azért, mert a chipsadó bevételét, úgy, ahogy volt, egy az egyben egészségügyi béremelésre fordítottuk, és azóta is arra fordítjuk. Ott volt tehát egy ilyen 27 százalék. Ha összeadja ön az elmúlt éveket, 2016-17-18-19-et, akkor 65,5 százalékos béremelkedéssel számolhat, tisztelt képviselő úr. Ez azt jelenti, hogy az, akinek a jövedelme 2010-ben, az önök kormányzásának az utolsó évében 159 ezer forint volt, pályakezdő egészségügyi OKJ-s végzettségű ápolóként 159 506 forint, ő idén 334 093 forintot fog keresni. Az a szakorvos, aki az önök kormányzásának utolsó évében már egy hosszabb gyakorlattal egy kórházban 364 ezer forintot keres, ő idén már 853 ezer forintot fog keresni. [[Szabó Timea: Ez akkora hazugság!]] Valóban, ahogy ön is mondta, ez nemcsak az alapbér, hanem a további juttatásokkal együtt. Aki akkor 159, most 334. [[Szabó Timea: Ez KSH-adat?]] Kiabáljon, tisztelt képviselő asszony, aztán ellenőrizze a számokat! A védőnőket említette képviselő úr. Az a védőnő, aki 2010-ben, az önök kormányzásának utolsó évében 153 ezer forintot keresett, ő most 329 ezer forintot keres. [[Szabó Timea: A KSH is Soros?]] Ön is említette, hogy ebben az esztendőben is lesz július 1-jétől 8 százalékos szakdolgozói béremelés, de a következő esztendőben is lesz kétszer, január 1-jén egy 14 százalékos szakdolgozói béremelés fog következni, jövő év november 1-jétől pedig további 20 százalékos szakdolgozói béremelés, majd 2022. január 1jétől egy újabb 30 százalékos szakdolgozói béremelés. Mondom ezt annak a politikusnak, aki elvett, hangsúlyozom, elvett minden magyar egészségügyi dolgozótól egyhavi bért. [[Szabó Timea: Javaslom a bértáblát átnézni!]] Itt sorolom önnek ezeket az emeléseket, és ön ezeket kritizálja, tisztelt képviselő úr. Persze egyiknek a költségvetési alapját sem támogatta. Nem hinném, hogy a jövő évi költségvetésben a béremelésekre fordítandó keretnek, annak a 152 milliárd forintnak a szavazásánál önre vagy bármelyik ellenzéki képviselőre számíthatunk. Így 2022-ig a szakdolgozók bérében, amelyben sajnos önök nemcsak hogy lemaradtak, hanem még le is vettek abból a bérből, egy idén, jövőre, azután, egészen 2022-ig egy 72 százalékos emelésről beszélhetünk. Természetesen mindenki szívesen emelne nem 72, hanem 82 meg 172 és magasabb százalékokat. [[13.40]] Csak tudja, tisztelt képviselő úr, nem volt olyan kormány 2010 előtt, amelyik elő tudta volna állítani az országban ezeknek a béremeléseknek a fedezetét, hanem olyan volt, amelyik eladósította az országot, és mindemellett még bért is csökkentett. Mi csökkentettük is az államadósságot, és mindemellett még bért is tudnánk növelni. Ha valaki azt szeretné biztosan látni a jövőben, hogy Magyarországon az egészségügyi dolgozók bére nem csökken, hanem emelkedik, az a Fidesz-KDNP-t támogatja, és nem az ellenzéki pártokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mert az ön felszólalása, tisztelt képviselő úr, nem volt más, csak a hatalom utáni sóvárgás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Most Tordai Bence következik, a Párbeszéd részéről: „Aktuális ügyekről”. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Az elmúlt napokban hőségriadó volt Magyarországon, ami megviselte elsősorban az időseket, a gyerekeket, a betegeket, de mindannyiunk életét megnehezítette, különösen a nagyvárosokban.Budapesten hőségrekordok dőltek meg. 35 fok felé ment a hőmérséklet, és ez azt jelenti, hogy ilyenkor a házfalak akár 70 fokon izzanak, az önök által nagyra becsült térkő 50-60 fokos, és ehhez képest egyébként a fű körülbelül 20 fokkal hűvösebb, de láthatólag a Fidesznek nincs semmilyen elképzelése arra, hogy mit kell csinálni a klímaváltozás megállítására, és mit kell tenni a klímaalkalmazkodás érdekében. Pedig a XX. század elejéhez képest is már nyolc nappal meghosszabbodott a nyári időszak, ha a meleg napok számát nézzük. Több mint 1,5 fokkal melegebb van, és tovább fog nőni az átlagos hőmérséklet, újabb 1-2 fok 12 további durván meleg napot jelent. És a század végére, amikor 3-4 Celsius-fokkal lesz az ipari forradalom idejénél magasabban az átlaghőmérséklet, akkor a hőhullámos napok száma 37-tel nő. El fogunk pusztulni a hőségben! Önök persze ebből nem érzékelnek semmit, merthogy a jól klimatizált irodából beülnek a jól klimatizált gépkocsijukba, onnan pedig átülnek a jól klimatizált villába, de az emberek többsége nem így éli az életét. Az emberek többsége például Budapesten a metróval közlekedik, ahol ezen a hétvégén a 3-as metró vonalán a szerelvényekben 34,8 fok volt. Karácsony Gergely igen, nem restellte, lement a metróba, és megmérte [[Moraj, szórványos taps, üdvrivalgás, hangok kormányzó pártok padsoraiból, többek között: Ó! – Tordai Bence széttárja a karját.]] hogy mennyi a hőmérséklet abban a metróban, rendszeresen… [[Az elnök csenget. Szabó Timea a kormányzó pártok padsorai felé: Te is menj le! Már régen voltál!]] metróval közlekedik ugyanis, önökkel….
Kéretik a tetszésnyilvánítást mellőzni, kormánypárti képviselőtársaim!
Önökkel, a luxusjobboldallal ellentétben mi, tisztességes képviselők, igen, tömegközlekedéssel és kerékpárral is járunk rendszeresen, és érezzük, milyen az a hőség. És érzik ezt a nagyvárosok lakói, a tömegközlekedők, hogy 35 fok van, merthogy az önök orosz barátai kizárólag olyan metrókocsikat voltak képesek szállítani, amikben nincsen klímaberendezés. Hiába adtak az észtek 9 milliárddal olcsóbb ajánlatot klímás, teljesen új metrókocsikra, önöknek Putyint kell kiszolgálniuk, önök nem a budapestieket szolgálták, amikor például beszerezték ezeket a kiváló metrószerelvényeket. Tehát ugyanekkor a 2-es metró vonalán a kocsiban 28 fok volt, ami azért egy élhető szint, a 3-as metróban, amire önök százmilliárdokat költöttek, 35 fok.Tehát erről beszélünk, és ezért van az, hogy Budapest remélhetőleg következő főpolgármestere, Karácsony Gergely a programját is arra építette, hogy egy élő és élhető várost hozzon létre a budapestiek támogatásával. Ennek az egyik legfontosabb pontja az, hogy hozzuk létre Budapest új tüdejét, hozzunk létre egy új budapesti nagyerdőt, hozzunk létre egy zöldfolyosót, összekötve a Margitszigetet a Római-parttal, és általában is növeljük a zöldfelületek mennyiségét és minőségét. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Gyurcsányt győzd le!]] Hogy önök is értsék, lefordítom focipályára: ezer focipályányi új zöldfelületre van szüksége Budapestnek; körülbelül a város területének másfél százaléka lenne új erdő, új park, új zöldfelület. Ez az, amire szükségünk van. Ez az, amit meg lehet csinálni a következő évtizedekben, és ez az, ami valóban a budapestiek érdekét szolgálja, amit önök semmibe vesznek, hiszen Budapestnek most már nem egy főpolgármestere van elvesztette Tarlós István a főpolgármester-jellegét , Budapestnek csak egy fideszes helytartója van, aki az önök történelembe bevonulni szándékozó, gigantikus, de teljesen haszontalan fejlesztéseit valósítja meg. Ahhoz, hogy Budapest élő és élhető legyen, a közlekedést is radikálisan át kell gondolnunk. A várost fojtogató autódömpinget vissza kell szorítanunk, és minden budapesti érdekében egy mindenkire kiterjedő budapesti közlekedési támogatást kell bevezetni. Karácsony Gergely programja erre is javaslatot tesz. Míg most az autósokat az ingyenes parkolással évi 11,5 millió forinttal is támogatja akár az önkormányzat, mi mindenkit a közösségi közlekedésben és az egyéb mobilitási eszközhasználókat is támogatnánk. Ennek érdekében visszavágnánk az éves bérletek árát, és minél több embert terelnénk át a közösségi közlekedésbe, hogy a város élhető legyen, és ne egy autóparkolóvá változzon az egész. Ezt fogja tenni Budapest következő főpolgármestere, Karácsony Gergely. Nemet mondunk a lopakodó olimpia programjára, a LOP-ra; nemet mondunk a várba költözésre, a Liget-projektre. Helyette zöldfejlesztéseket, helyette ezt a BKV-támogatást, illetve a lakásválság megoldását garantáljuk Karácsony Gergely megválasztása esetén, a budapestiek érdekében. Köszönöm.
Ha valaki esetleg azt gondolná, hogy a köztársasági elnök úr már kihirdette az önkormányzati választások napját, akkor téved. Ebből a hozzászólásból ne vonja le a nem megfelelő következtetést!A kormány nevében kíváne valaki nyilatkozni? [[Tordai Bence és Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] Képviselő úr, örvendek, hogy egy önkormányzati kampánybeszédet sikerült elmondania a parlamenti napirend előtti felszólalás örvén. [[Moraj az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Ha megengedi, ennek ellenére a kormány részéről válaszolni fognak önöknek. Cseresnyés Péter államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igen, egy kampánybeszédet hallottunk öntől. Ha már egyszer nem figyelnek önökre egyéb fórumokon keresztül, úgy látszik, a parlamentet használják arra, hogy a bekövetkezendő őszi önkormányzati választáson egyelőre úgy néz ki, hogy egy elég komoly esélytelenséggel küzdő párttársukat próbálják támogatni ezzel. De egy másik dolog is eszembe jutott a felszólalása során. Úgy látszik, nyár van, és ellenzéki politikusok szobahőmérővel kezdenek el futkosni. Tavaly nyáron, ha jól emlékszem, megpróbálták bebizonyítani azt, hogy felforr a Duna vize, most pedig megpróbálják bebizonyítani [[Szabó Timea: Sikerült is…]] azt, hogy elviselhetetlen hőség van mindenhol, ahol önök ezt az elviselhetetlen hőséget be akarják bizonyítani. De hogy egyáltalán a 3-as metrón utazhatnak önök, vagy hogy Karácsony Gergely polgármester lemehetett a 3-as metróba hőmérőzni, az annak köszönhető, hogy 2010 után a kormány és a főváros komoly anyagi forrásokat teremtett annak érdekében elő, hogy ez a metró működhessen, ugyanis az önök szövetségesei annak idején, amikor rajtuk állt, Demszky Gábor idejében vagy éppen a szociálliberális kormányzat idejében egy fillért nem költöttek erre a metróra. [[Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Úgy van! Szégyen!]] Teljes mértékben leromlott az állapota, úgy, hogy az utóbbi időben már veszélyes volt a közlekedés. Éppen ezért kellett elhatározni azt, hogy nem kevés pénzzel megtámogatva a metró szakaszát, felújítsuk. Ez azt jelenti, például az önök szövetségeseinek a kormányzása idején… és azért kell hangsúlyozni az önök szövetségeseit folyamatosan, mert akkor, hogy ha ők vezetnék a várost és ők kormányoznák önökkel együtt, akkor valószínűleg ugyanaz az időszak és ugyanaz a fajta politizálás, gazdaságpolitika, várospolitika jönne vissza, ami annak idején volt, hiszen nem felejtettek önök szerintem semmit sem akkor, amikor ígérgetnek, az csak ígéret marad, hiszen az egyik vezetőjük, akit úgy hívnak, hogy Gyurcsány Ferenc [[Tordai Bence a DK padsorai felé mutatva: Ott ül!]] , folyamatosan azt mondta, hogy önök tudnak reggel, délben és este is hazudni, ha éppen az érdekük úgy kívánja. Tehát visszatérve arra, hogy mi történt a 2010 előtti időszakban, milyen örökséget hagytak például a fővárosra [[Szabó Timea: Kilenc éve kormányoztok…]] szeretném elmondani, hogy a BKV Zrt. 53 milliárd forint veszteséget halmozott fel, a főváros pedig 217 milliárd forint adósságot halmozott fel az önök idejében, az önök szövetségeseinek az idejében úgy, hogy érdemi közlekedési beruházás ebben az időben nem valósult meg. [[Tordai Bence: 35 fok volt a metróban!]] A 3-as metró szerelvényeinek és pályájának a felújítására, amelyre már akkor sort kellett volna keríteni, nem adtak pénzt, nem fordítottak rá sem elég politikai figyelmet, sem elég forrást. Most pedig mind a főváros, mind a kormány elkötelezett abban, hogy a budapestiek számára pontos, biztonságos és jól használható közösségi közlekedés álljon rendelkezésre. Éppen ezért az M3-as metró felújítása megtörtént, és megtörténik. [[Tordai Bence: 35 fok van benne!]] Éppen ezért született meg a döntés, hogy a 3-as metrót a pályaszerkezet, az alagutak és az állomások átfogó rekonstrukciójával, biztonságosabbá tétele mellett, a korábban ott üzemelő szerelvények felújításával korszerűsítik. A szerelvények felújítása számos olyan korszerű műszaki megoldás beépítését magába foglalja [[Tordai Bence: Nem korszerű…]] és foglalta, amelyek csökkentették a jármű hőtermelését, ráadásul [[Tordai Bence: 35 fok volt!]] a jövőben beüzemelik majd a korszerű fékenergia-visszatápláló rendszert is, ami még tovább csökkenti a járművekből távozó hő mennyiségét. Így várhatóan csökkenni fog az a hőterhelés, amit az utasok is éreznek. [[Tordai Bence: Micsoda szerencse!]] Sajnos, azt kell mondani, hogy a metrószerelvényeket oly mértékben kellett volna átalakítani egy klimatizált átszerelésre, ami már meghaladta volna a felújítás műszaki terjedelmét. [[Tordai Bence: Új szerelvényeket kellett volna venni!]] Ettől függetlenül természetesen a BKV Zrt. folyamatosan vizsgálja a műszaki lehetőségeket, amelyek alkalmasak lehetnek a metrószerelvényekhez illeszkedő utólagos klimatizálásra. Ennek során folyamatos egyeztetések folynak a szerelvények gyártójával a fennálló műszaki akadályokról, a megvalósítás műszaki feltételrendszeréről. A ma kifejlesztés alatt álló korszerű légkondicionáló berendezések tömege már lehetőséget adhat arra, hogy új műszaki megoldással ezek beszerelése megtörténjen. Ezeknek a vizsgálata folyik. [[Tordai Bence: Mikor? Szabó Timea: Kilenc év után?]] [[13.50]] Bár itt önök nagyon-nagyon jól szórakoznak, de szerintem jobb lenne, ha arról beszélnének, hogy miért nem történtek meg ezek a korszerűsítések és felújítások akkor, amikor az első problémák jelentkeztek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Következik Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP részéről: „A jövő felélésének költségvetése” címmel.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hát, ténylegesen egy ilyen választási kampányba csöppentünk itt az Országgyűlés mai ülésén. Én azt gondolom, hogy meg lehet jegyezni, hogy ne használják az Országgyűlés ülését önkormányzati kampányra az ellenzéki képviselők, de akkor úgy gondolom, hogy a megfeddés indokolt lenne a kormánypárti képviselők felé is. Azt tapasztaltuk az elmúlt egy évben, hogy nem csak választási kampányban vagy választási időszakban használják a kormány tagjai az Országgyűlés ülését kampánycélokra. De én egyébként a mai napon napirend előtt nem aktuálpolitikai vagy szakpolitikai kérdésről szeretnék beszélni, hanem a költségvetési vita kezdetéről. Ha már arról beszélünk, hogy ki mire használja az Országgyűlést, hát, ez az időszak a költségvetési vita időszaka, amikor kiderül, hogy a kormánynak mi a világképe, és a kormány valójában milyen politikát kíván végrehajtani vagy érvényesíteni egy ország esetében. Ugye, van egyrészt a propaganda, meg másrészt van a valóság, és azt önök nyomán megtanulhattuk, hogy nem azt kell nézni, amit mondanak, hanem azt, amit tesznek, és a költségvetés számaiból olvasható ki az, hogy mi az, amit a kormány tenni akar, vagy mi az, amit a kormány éppen elmulaszt megtenni. Összességében azt tudjuk mondani ránézve a költségvetés szerkezetére, a költségvetés filozófiájára és a költségvetés számaira , hogy ez a jövő felélésének a költségvetése. Látható a költségvetés fő számaiból, hogy a kormány továbbra sem kíván szembenézni azokkal a legfontosabb társadalmi, gazdasági és környezeti kérdésekkel, amik sújtanak minket, és amire egyébként egyes kérdések kapcsán ellenzéki képviselőtársaim is utaltak. Elmondhatjuk, hogy a költségvetés veszteségei közé tartozik a felsőoktatás, a szociális rendszer, a teljes vidék, a vesztesek közé tartoznak az önkormányzatok, és a közszolgáltatások fenntartása is a költségvetés vesztese. Én napirend előtti felszólalásomban kérdéseket szeretnék feltenni, problémákat szeretnék felvetni, de mondhatjuk, hogy ezek egyelőre költői kérdések, hiszen nem arra számítok, hogy majd a kormány illetékes tagja néhány percben válaszol; ezek nem néhány percben megválaszolható kérdések. Inkább azt szeretném jelezni, hogy melyek azok a kérdések, amelyek mindenképpen a vita tárgyát kell hogy képezzék a következő időszakban a költségvetési vita során. Azt mondjuk, hogy a jövő felélésének a költségvetését terjesztette be a kormány. Hát igen, Tordai Bence képviselőtársam környezeti kérdésekben a klímaváltozás hatásairól beszélt, és hogy mennyire képes erre reagálni, mondjuk, egy város vagy maga egy önkormányzat. Hát, láthatjuk azt, hogy már az országnak egy jelentős részében az éghajlatváltozás kapcsán válsághelyzetet, krízishelyzetet hirdetnek. A pápa is ennek a kérdésnek a fontosságára, ennek a küzdelemnek a fontosságára felhívja a figyelmet. Ezzel szemben a kormány továbbra is tagadja ezt a kérdést, és környezetvédelemre, konkrétan környezetvédelemre a múlt évinél is kevesebbet kíván költeni. Néhány számot említek. A jövő évi költségvetésben a tavalyihoz képest 482 milliárd helyett csak 385 milliárd forint szerepel a környezetvédelmi kérdések mellett, az államháztartás szintjén az önkormányzatoknak 247 milliárd helyett 140 milliárd. Miért gondolják a kormány tagjai, hogy mentesíthetjük magunkat ezen rendkívül súlyos kihívások kapcsán? De éppen Dömötör Csaba államtitkár úrnak a felszólalására is emlékezhetünk: ma a nemzetet érintő legfontosabb kihívás a kényszerelvándorlás kérdése. Tudjuk azt, hogy már több mint 600 ezren voltak kénytelenek megélhetési okokból elmenni az országból a kormány politikájának betudhatóan, és ami ijesztő, legalább ennyien vannak továbbra is, akik még itt élnek, de tervezik vagy egy lehetséges opciónak tartják a saját életük tekintetében, hogy elmenjenek ebből az országból. És sajnos a kormány politikájából és a költségvetésből is arra következtethetünk, hogy nem kívánnak szembenézni ezzel a problémával, nem kívánnak cselekedni. Dömötör Csaba államtitkár felszólalásából hallhattuk, hogy még tagadják is a problémát. Ugye, azt mondta államtitkár úr, hogy 2018-ban már többen tértek haza, mint ahányan elmentek [[Zsigó Róbert: Ez nem így van!]] , hát tudjuk, hogy mértékadó statisztikák szerint ez nem így van. Sokkal több azoknak a száma, aki elmegy a mai napon is, és a múlt évben Németországban sokkal több magyar gyerek született, mint bármikor korábban. Tehát az elvándorlás kérdése továbbra is aktuális, rendkívül aktuális probléma, amire önök nem akarnak választ adni. Még egy kérdést említek a vidék helyzete kapcsán. Azt többször elmondtuk már itt különböző viták során, hogy továbbra sem tudtak lépéseket tenni annak érdekében, hogy a leszakadó magyar régiókat felzárkóztassák. Jól ismerjük mindannyian, főleg vidéki képviselők a magyar falvak és a magyar vidék helyzetét. Ugye, önök különböző programokat elindítottak, a „Magyar falu” programot vagy a falusi CSOK kérdését, aminek nyilván vannak pozitív elemei. De ha megnézzük azt, hogy a vidék legfontosabb infrastruktúrája az önök kormányzása alatt egyre gyorsuló ütemben pusztul le, akkor mégis önök miért gondolják, hogy ezek az intézkedések majd hasznosak lehetnek vagy hatásosak lehetnek? A múlt heti interpellációmból kiderült, hogy önök az idei költségvetésben is néhány száz kilométer út, alsóbbrendű út felújítását tervezik, holott 16 ezer kilométer várja az azonnali beavatkozást, és ezzel szemben a költségvetésben önök idén több mint 60 milliárd forintot fognak elkölteni a semmilyen valós utazási vagy szállítási igény végrehajtására nem való Budapest-Belgrád vasútvonal felújítására. De elmondhatjuk, igen, és ezt említette Tordai képviselőtársam, hogy önök a városoknak nem adják meg azt a megfelelő állami forrást, ami alapján nemhogy a kötelező feladataik ellátását el tudják végezni, de hogy fel tudjanak készülni a XXI. század kihívásaira. És igen, az önök költségvetése a jövő felélésének a költségvetése, hiszen azáltal, hogy elmulasztják a cselekvést, azáltal a jövőben ezen rendkívül súlyos problémáknak a megoldását nemhogy megnehezítik, de szinte lehetetlenné teszik majd. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Tállai államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit megelőzve a költségvetési vitát, kis türelmet kérnék azért az LMP-től, hiszen szerdán indul a költségvetés vitája, reggel 8 órától 30 óra fog rendelkezésre állni a képviselőknek, hogy megvitassák valójában részleteiben is, hogy miről is szól a 2020-as költségvetés, amit Magyarország Kormánya nyújtott be az Országgyűlés elé.Ellentétben önnel, semmiképpen nem lehet a jövő felélése költségvetésének nevezni a benyújtott 2020-as költségvetést, hiszen 1 százalékos költségvetési hiánycéllal számol, ilyen alacsony még nem volt sosem a költségvetés hiánya, és ugyanakkor pedig az uniós adósságráta is mintegy 2,5 százalékkal fog csökkenni. De ha a számokat kezdjük összehasonlítani 2019-2020 között, akkor csak példaként mondom önnek, hogy a családok támogatására 224 milliárd forinttal többet, az oktatásra 48 milliárddal többet, az egészségügyre 184 milliárd forinttal többet, a nyugdíjakra 136 milliárd forinttal többet, az államháztartásban dolgozók bérére 238 milliárd forinttal többet, a védelmi és rendvédelmi kiadásokra pedig 174 milliárd forinttal többet fog a költségvetés tartalmazni 2020-ban, mint 2019-ben. Azt gondolom, ez a költségvetés az elmúlt két ciklus kormányzati munkájának az eredménye. Ez a költségvetés Magyarország biztonságának költségvetése, és a Magyarországon élő családok költségvetése, kiegészülve a vállalkozások számára ajánlott, biztosított gazdaságvédelmi akciótervvel. Nagyon fontos, hogy ez a költségvetés ideértve, hogy egyébként az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács is megalapozottnak minősíti nem egy év teljesítménye, hogy most a 2020-as költségvetés ilyen, hanem bizony 2010-től egy szigorú és egy felelős kormányzatnak a költségvetése és gazdaságpolitikájának az eredménye. Nagyon fontos kiemelni a családok támogatásának növekedését, hiszen Magyarország számára, a magyar kormány számára a gyermek az első, a gyermek, aki összetartja a családot. Nagyon fontos, hogy az eddigi családpolitikai intézkedések következtében a GDP-hez viszonyítottan az Európai Unióban Magyarországon a legnagyobb a családokra, a családok támogatására fordított összeg. [[14.00]] Nagyon fontos azt is megemlítenünk, hogy az infláció növekedése 2,8 százalék lesz, ami az európai gazdasági folyamatokba helyezhető. A makrogazdasági adatok, a gazdasági növekedés az, amely megalapozza Magyarország biztonságos költségvetését, hiszen ez bizonyítja, hogy az idei év első negyedévében 5,3 százalékkal növekedett a gazdaság, ami az európai uniós tagállamok rangsorában az első helyet foglalja el. Nagyon fontos, hogy nagyon sokat tett azért a kormány, hogy ez a gazdasági növekedés stabil és hosszú távon kiszámítható legyen. Fontos, hogy a költségvetési hiányt mindig szem előtt tartotta, hogy csökkenteni tudjuk, ugyanakkor az elmúlt években azzal együtt tudta megtenni, hogy az adót csökkentette, mind a társasági adót, mind néhány áfakulcsot és természetesen a személyi jövedelemadót is. Nagyon fontos még egyszer megemlíteni az adósságráta finanszírozását. A napokban indítottuk el a Magyar Állampapír Plusz kötvényt, ami igen sikeresnek bizonyult, 539 milliárd fogyott a lakosság körében egy hét alatt, ami azt bizonyítja, hogy a lakosság is bízik a magyar államban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] bízik az állami költségvetésben, bízik a magyar kormányban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A KDNP frakcióvezetőjeként Harrach Péter „Két választás között” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két választás között vagyunk, illő, hogy egy pillanatfelvételt készítsünk nemcsak a jelenről, de a közelmúltról és a közeljövőről is. Az európai parlamenti választás, illetve az önkormányzati választás van mögöttünk, illetve előttünk, a legfontosabb kérdés természetesen az, hogy melyik politikai erő mit képvisel, de előtte talán az eredményről és a technikáról néhány szót.Az európai parlamenti választás nagy meglepetést nem okozott, de bizonyos átrendeződést igen. A kormánypártok hozták a formájukat, erősödtek, ennek megvolt az oka, ugyanazt hirdettük, mint amit tettünk évek óta, a nemzeti érdekek képviseletét. Az ellenzék pártjai megküzdöttek egymással, három párt gyengült, kettő erősödött, és ha ezt megnézzük, hogy miért, akkor röviden azt tudjuk mondani, hogy a DK egy erős kampányt folytatott és hatékonyan szólított meg három réteget, egyrészt az MSZP-ből kiábrándultakat, másrészt az európai egyesült államok lázálmának képviselőit és sajnos egy nemzet- és egyházellenes réteget is, ezt jól mutatja az, hogy elnök úr mostanában ritkán bérmálkozik. A Momentum esetében más történt, hiszen az SZDSZ utódpártjaként már nem enervált értelmiségiek vezetik ezt a pártok, hanem fiatal emberek, akiknek sikerült fiatal támogatókat szerezni más pártoktól. Mindez persze politikai marketing és mozgósítás kérdése, vagyis technika kérdése, de nézzük, hogy mit képviselnek a pártok. Sajnos, előfordul néha az, amit az egyik pártnál láttunk, hogy az elnöke a tőle megszokott könnyedséggel szúrja hátba a szövetségeseit, de ez megint csak technika kérdése. Mit akarnak ezek a pártok? Látjuk, hogy két világ áll egymással szemben. Az egyik, ami Nyugat-Európában nagy támogatásnak örvend, ideológiailag, életforma szempontjából különbözik a mienktől, de látjuk, hogy földrajzilag is elkülönül a kettő. Nyugaton sajnos egy dekadens világ jelent meg, amely megtagadja a történelmi hagyományait, identitását, az emberi természet sajátságainak a követelményeit, és az önvédelmi reflexe is gyengül, az idegen kultúra pedig csak a jéghegy csúcsa. Az ellenzék itthon sajnos, ha személyeiben nem is mindig, de intézményeiben ezt a világot tartja magához közel esőnek. A kormánypártok továbbra is nemzeti értékeinket, a keresztény gyökerű kultúrát és a normalitást képviselik. Most egy másik választásra is készülünk, az önkormányzatira, ami egy kicsit közelebb áll az emberekhez, mint az európai választás, hiszen a mindennapjaikat befolyásolja. A kormánypártok ígérete nagyon egyszerű: folytatódnak a fejlesztések a városokban, falvakban, még a fővárosban is, ahol az elmúlt években bizony sikerült a Demszky-korszak kaotikus állapotát megváltoztatni és rendezett, élhető világot teremteni. Az ellenzéknél pozícióharcot látunk, alkalmatlan jelöltek küzdelmét. Van, akinek fogalma sincs a városvezetés szakmai követelményeiről, és van, aki kipróbálta ezt, de gyengén teljesített, ő rászorul arra a kampánybeszédre, amit az előbb hallottunk a párttársától. És ilyenkor mi marad? Az ideológiai és az érzelmi kártya, az Orbán-gyűlölet. Én bízom abban, hogy ahogy a többség az uniós választásokon a nemzeti érdek képviselete mellett szavazott, az önkormányzati választáson a szakszerű településvezetést támogatja, illetve rendezett és élhető településekre szavaz majd. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra ismét Rétvári Bencének adom meg a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Tegnap volt Nagy Imre és mártírtársai újratemetésének az érvfordulója, azt ünnepelhettük, hogy 30 éve szabadon élünk, a 30 éves rendszerváltást ünnepelhettük. De egy másodpercre gondoljunk bele, egy gondolatkísérlet erejéig, hogy ha nem lett volna rendszerváltás, ma valószínűleg hogy hívnák Magyarország miniszterelnökét. Valószínűleg Gyurcsány Ferencnek hívnák Magyarország miniszterelnökét akkor, ha nem lett volna 30 évvel ezelőtt rendszerváltás. És ha ránézünk az európai parlamenti választás utáni ellenzéki térfélre, akkor mit láthatunk? Az ellenzéki pártok azt mondják, hogy minél szélesebb körű összefogásra van szükség, minél több helyen, minél több mindenki vegyen részt az összefogásban, és ezt a Gyurcsány házaspár úgy értékeli, a saját szótárukban ennek az összefogásnak, a minél szélesebb körű összefogásnak az az értelmezése, hogy mindenki mi alattunk, a Gyurcsány házaspár alatt, az ő hatalomba visszakapaszkodásukat támogatva legyenek részei ennek az összefogásnak. Ők tehát azt a konklúziót vonták le az európai parlamenti választás után, hogy nekik kell mindenkit maguk alá gyűrni, és ebben bizonyos részeredményeket az elmúlt időszakban magukénak is tudhatnak újabb és újabb jelöltállításokkal, újabb és újabb káosz és zavar okozásával az ellenzéki oldalon. De ez a tervük nem más, mint hogy olyan állapotot idézzenek elő, ami akkor is bekövetkezett volna, ha nincs 30 évvel ezelőtt Magyarországon rendszerváltás. Azt jól láthatjuk az európai parlamenti választások eredményéből, a frakcióvezető úr is ebből indult ki, hogy ezzel az 52,5 százalékkal, azt hiszem, bármelyik európai politikai párt szívesen megbarátkozna, és szívesen akarna ekkora támogatottságot elérni. Egy nagyon stabil támogatottság rekordrészvétel mellett, rekordmértékű támogatás, hiszen olyan sok ember szavazott a Fideszre, és a KDNP-re, amelyre nem nagyon volt példa korábban, sőt mondhatjuk, hogy nem volt példa korábban. Az ellenzéki szavazók is egy egyértelmű üzenetet küldtek, leváltották az ellenzéki pártokat, leváltották azokat a listás képviselőket, akikre öt évvel ezelőtt szavaztak. Öt évvel ezelőttieket meg tíz évvel ezelőttieket váltottak le, és nem tudjuk, hogy öt év múlva pontosan kiket kire fognak leváltani és cserélni, de az egyértelmű, hogy ismételten megbukott az ellenzék az ellenzéki szavazók előtt, nem a kormánypártok előtt, nem a kormánypárti szavazók előtt, nem az országos arányokat nézve, hanem a saját szavazóik annyira elégedetlenek voltak az öt évvel ezelőtt kialakult garnitúrával, hogy teljes mértékben átvariálták az ellenzéken belüli erőviszonyokat. A DK-nak bő félmilliós szavazóbázisa mellé, ha odatesszük az MSZP most már pár százezresre zsugorodott szavazóbázisát, akkor azt láthatjuk, hogy a magyar baloldal eredménye az, hogy 30 év alatt mit ért el, az, hogy volt egy másfél milliós szavazótábor, amelyik mindig a magyar baloldalt támogatta szinte a választásokon Gyurcsány Ferencig. [[14.10]] Gyurcsány Ferencnek ezt sikerült 800 ezerre letornászni, majd most félmillióra letornászni. Tehát a stabil baloldali szavazótábor másfél milliós száma is alig valamivel félmillió fölé emelkedett. Ezek után inkább csak vágyvezérelt ellenzéki értelmezést láthatunk abban, amikor mindenképpen Gyurcsány Ferenc maga alá akarja gyűrni a teljes ellenzéket. De úgy látszik, az ellenzékben nála erősebb szereplő nincsen. Az utóbbi hetek történései, az önkormányzati választásokra való felkészülés pedig, úgy látjuk, hogy hétről hétre egyre inkább az általunk ellenzékinek, baloldalinak mondott, a baloldal által függetlennek, objektívnek mondott sajtónak is a teljes önleleplezése, hiszen előbb Puzsér Róbert, majd Kálmán Olga, most már Pikó András, a független, objektív, tárgyilagos sajtó emblematikus figurái hétről hétre csatlakoznak föl a baloldal jelöltjei közé; egyik-másikról még el is árulják, hogy nagyon régóta segíti a mi munkánkat mondják erről ellenzéki vezető politikusok. Ez egy önleleplezés. Egyrészt kifogytak politikusokból, úgy látszik, az ellenzéki pártok, másrészről pedig azzal, hogy ilyen gyors az átjárás a független, objektív, tárgyilagos újságírásból a baloldali pártpolitika által támogatott jelöltek sorába, ez azt mutatja, hogy ez a függetlenség és objektivitás természetesen csak a Soros-médiában volt valós jelző, valójában itt egy elkötelezett és a baloldalt támogatni akaró újságírócsoportról beszélhetünk, akiknek egy része, mivel megszűnt alatta a tévéműsor, vagy megszűnt a támogatottsága a saját csatornáján vagy korábbi műsoraiban, ezért a politikában próbál szerencsét. Érdekes nézni ezt a mozgássort, hogy a volt szocialista holdudvar a Simicska Lajos által kitartott egykori jobbikos, Hír TV-s hangulatból hogyan próbál a DK-hoz átlavírozni. Schmuck Andor beszállása után a roncsderbibe már csak Falus Ferencnek az újbóli feltűnése hiányzik, azt hiszem. Amit pedig ma napirend előtt hallhattunk Gréczy Zsolt képviselő úrtól, azt hiszem, jól jelzi az ellenzék hozzáállását: csak egyfajta megszerzés, hódítás, rablás volt, ami az ő szavaiból is kijön, hogy elrabolni a pozíciókat, elrabolni az erőforrásokat, és ebből építkezni politikailag. Remélem, ettől a magyar választókat megkíméli a Jóisten. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Utolsó napirend előtti felszólalóként Bánki Erik képviselő úr következik, a Fidesz részéről: „Aktuális ügyek” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés a családok mellett az adócsökkentés költségvetése is lesz, 2020-ra ugyanis több mint 500 milliárd forint adócsökkentést tervez a kormányzat a gazdaságvédelmi akcióterv mentén. 2010 óta a magyar kormány elkötelezett az adócsökkentés politikája mellett, ennek köszönhetően évről évre csökken az adóterhelés szintje. Míg Magyarországon az Európai Unióban a legnagyobb mértékben csökkent az elmúlt évben az adóterhelések aránya, ez nem minden európai uniós országot jellemez. 2016-ban évi 39,3 százalékról 2017-re már 38,4 százalékra csökkent a GDP-arányos adóterhelés mértéke, majd aztán évről évre, így 2020-ban tovább csökken. Ezzel az Európai Unióban a felső középrétegbe tud kerülni Magyarország az adóterhelés szempontjából. Ez még tehát mindig nem elég, de az az út, amit a magyar kormány ezen a téren jár, az dicséretes és támogatandó. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]] A jövő évi költségvetés és a gazdaságvédelmi akcióterv ütésállóbbá teszi a magyar gazdaságot makroszinten, ugyanakkor megerősíti a magyar családok helyzetét, megvédi a magyar gazdaság szereplőit, és az adócsökkentések, illetve az adók és strukturális intézkedések révén jelentősen javítja a magyar vállalkozások versenyképességét. A következő három év alatt 167,5 milliárd forintot fordítunk majd a vállalkozások technológiai fejlesztésére, piacra jutásának támogatására, melyből több mint 90 milliárd forint vissza nem térítendő támogatásként a hazai kis- és középvállalkozásoknál marad. A kutatás-fejlesztésre és az innovációra az idei 130 milliárd forint helyett jövőre 32 milliárd forinttal többet, azaz 162 milliárd forintot különít el a költségvetés. A 2020. évi költségvetés fontos eleme a magyar gazdaság védelmének megerősítése azon támogatások révén, amelyeket a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások, azaz a kkv-szektor kaphat. Azon ígéretes vállalkozásokat szeretné elsősorban támogatni a kormány, amelyek az elmúlt évek során legalább 20 százalékkal tudták növelni árbevételüket, illetve 50 százalékkal tudták növelni az exporttermelésüket. Ezeket a cégeket a magyar gazdaság köznyelvében már magyar multiknak nevezi. A gazdaságvédelmi akcióterv részeként a kormány javaslatára egyébként európai uniós szinten is egyedülálló módon hat évre megkötött megállapodás keretében, amit a kormány, a munkaadók, és a munkavállalók érdekvédelmi szervezetei kötöttek, újabb 2 százalékkal mérsékeljük a béreket terhelő járulékokat. Ennek következtében júliustól a szociális hozzájárulás mértéke 19,5 százalékról 17,5 százalékra csökken. Ez azt jelenti, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy már ebben az évben 144 milliárd forint, a következő évben pedig 156 milliárd forint marad a hazai vállalkozásoknál. A kormány ezek mellett elkötelezett a foglalkoztatás bővítése, illetve a foglalkoztatás terheinek csökkentése érdekében. Az elmúlt években a munkáltatókat terhelő szociális hozzájárulási adóból igénybe vehető kedvezmények köre is folyamatosan bővült, a kedvezmények érvényesítésének felső korlátja pedig elérte a mindenkori minimálbér szintjét. Az adócsökkentés politikájának köszönhetően a magyar gazdaság 2013 óta az uniós átlag fölött növekedik. Ha az elmúlt hat évet vesszük figyelembe, akkor elmondhatjuk, hogy a magyar gazdaság az európai uniós gazdaságnövekedési átlag kétszeresével tudott nőni, ami, azt gondolom, hogy kiemelkedő teljesítmény. Ezeket az intézkedéseket, ezeket az eredményeket meg kell védeni, ezt szolgálja a gazdaságvédelmi akcióterv, hiszen a jövő évben láthatóan európai szinten és világszinten is a gazdaság megtorpanása várható. Erre mi úgy reagálunk, hogy tovább erősítjük a hazai vállalkozási réteget, tovább csökkentjük az adóterheket, nem követjük el azt a hibát, amit a Gyurcsány-kormány annak idején elkövetett, hogy válság idején nemhogy támogatta volna a hazai vállalkozásokat, hanem súlyos adóterheket növelt; nemhogy támogatta volna a magyar embereket, hanem pénzt, fizetést és bért vett el tőlük; nemhogy támogatta volna a magyar gazdasági növekedést, hanem minden idők legrosszabb eredményét produkálva több mint 7 százalékkal vetette vissza a magyar gazdaság teljesítményét. Mi azt gondoljuk, hogy a magyar emberekkel, a vállalkozásokkal összefogva, őket segítve és őket támogatva kell építeni a magyar gazdaságot és ezáltal stabilizálni a magyar költségvetést annak érdekében, hogy ha válság jön, Magyarország akkor is a legjobb pozícióból várhassa azt, és a magyar emberek a legkevésbé érezzék meg annak a hatásait, mert mi komolyan gondoljuk továbbra is, hogy nekünk Magyarország az első. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Ismét Tállai András államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is elmondta, a kormány olyan költségvetést nyújtott be az Országgyűlés elé, amely elsősorban a családoknak, a gyermeket vállalóknak, nevelőknek nyújt segítséget és biztonságot. A kormány célja nem lehet más, mint az, hogy egy családbarát országot, egy családbarát hazát teremtsen minden magyar ember számára. Ezért nevezzük a 2020-as költségvetést a családok támogatása költségvetésének. A másik hangsúlyos elem, ami öntől szintén elhangzott, az a gazdaságvédelmi akcióterv és annak forrásai biztosítása. Ennek a célja az, hogy megvédje a gazdaságot egy esetleges lassulástól, és megvédje azokat az eredményeket, amit az elmúlt években tudott felmutatni az ország. Nagyon fontos, hogy a költségvetés olyan forrásokat tud biztosítani a gazdaság, a gazdaság szereplői számára, a vállalkozások számára, ami biztonságot ad a magyar munkavállalóknak. Nagyon fontos az, hogy fenn tudjuk tartani Magyarországnak azt a hitelét, ami a közbiztonsággal kapcsolatos, ezért biztonságos országot kell teremtenünk, illetve meg is teremtettük, ezt kell megvédenünk, mert hiába van jó gazdaság, hiába van jó közszolgáltatás, ha biztonsága nincs az országnak, nincs az embereknek, a családoknak, a vállalkozásoknak, akkor bizony ez mit sem ér. Mindezt úgy tudjuk elérni, ha szigorú és fegyelmezett költségvetés-politikát folytatunk, mint ahogy azt tettük és tesszük 2010 óta. Én is szeretném fölemlíteni azokat az összegeket, amelyekkel kiemelkedően többet ad egy-egy területre a 2020-as költségvetés; így elsősorban a családok támogatását, hiszen 224 milliárd forinttal emelkedik a támogatásuk. [[14.20]] A gazdaságvédelmi akcióterv, ami a vállalkozásoknak jelent biztonságot, 500 milliárd forint többletet fog jelenteni. Nagyon nagy eredménynek tartjuk, hogy tovább fognak csökkenni az adók, a közterhek Magyarországon. Ezzel egyre versenyképesebb lesz gazdaságunk, a gazdaság szereplői. És fontos eredmény az is, hogy a biztonsági kiadásainkat is tovább tudjuk növelni. A költségvetés nagy eredménye, hogy biztonsági tartalékként olyan kiadásokra, amelyekre nem lehet felkészülni, a GDP 1 százalékát tartalmazza. Az is nagyon fontos, hogy immár ötödik éve fél évvel korábban fogadjuk el az ország költségvetését, ami hitelességet jelent akár nemzetközi szinten, akár a magyar gazdaság szereplőinek és értékítélőinek. Nagyon fontos az, hogy a 2020-as költségvetésitörvény-javaslatban tartós növekedéssel, 4 százalékos gazdasági növekedéssel számolunk, ami kiemelkedő az Európai Unió tekintetében. Fontos, hogy tartani tudjuk a költségvetés hiányának csökkentését. Ennek mértéke 1 százalék lesz, ami a rendszerváltoztatás óta nem volt ilyen alacsony. Szintén fontos eredmény, hogy a GDP-arányos államadósság csökkentése továbbra is biztosított. 70 százalék alatt lesz terveink szerint a jövő év végén: 66,7 százalékos szintre fog csökkenni. Az infláció mértékét 2,8 százalékkal számoljuk. Nagyon fontos és nagyon fontos eredmény, hogy az állam működése tekintetében nullszaldós költségvetést tudunk újra tervezni. Ez azt jelenti, hogy a közszolgáltatásokat a bevételekből tudjuk finanszírozni, és ez nem termel az ország számára további kiadást és hiányt. Szeretném újra hangsúlyozni és a hozzászólásom végén újra a családok költségvetésének növekedését kiemelni, ami 11 százalékkal növekszik. A jövő évben 2228 milliárd forint áll a magyar családok rendelkezésére, és ez biztosítja a [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] családvédelmi akcióterv összes intézkedését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter, LMP; Steinmetz Ádám, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Oláh Lajos, DK; Ungár Péter, LMP; Varga László, MSZP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Aradszki András, KDNP; Tilki Attila, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman, Jobbik; Fülöp Erik, független. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kepli Lajos, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Elsőként házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság a házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a Költségvetési bizottság az összegző jelentést és az összegző módosító javaslatot a házszabály 93. § (1) bekezdésében foglalt határidőre való tekintet nélkül, 2019. július 5-én, pénteken 9 óráig nyújthassa be. Bármely képviselőcsoport vezetője legfeljebb összesen tíz, a házszabály 48. § (2) és (4) bekezdése szerinti kérést nyújthasson be. A házszabálytól való eltérésre tett javaslatot T/6322/10. számon a honlapon megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 141 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül a házszabálytól való eltérésre vonatkozó javaslatot elfogadta. Most előterjesztések időkeretben történő tárgyalásáról döntünk. Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 37. § (3)-(4) bekezdése értelmében a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat tárgyalásánál nincs lehetőség az időkeretek duplázására. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 617 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 283 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 242 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 194 perc, a DK képviselőcsoportjának 145 perc, az LMP képviselőcsoportjának 132 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 125 perc, a független képviselőknek pedig 62 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek felszólalási lehetősége az általános vitában a házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján, amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére; amennyiben közvetlenül jelentkezett, a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként 7 perces időkeretben. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, egyetérte azzal, hogy a T/6322. számú előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az időkeretre vonatkozó javaslatot 119 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/6361. számú előterjesztést az Országgyűlés ötórás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt ötórás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 40 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 32 perc, a DK képviselőcsoportjának 24 perc, az LMP képviselőcsoportjának 22 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 21 perc, a független képviselőknek pedig 11 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló, illetve nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most ismét határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetérte azzal, hogy a T/6361. számú az előterjesztést ötórás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az időkeretre vonatkozó javaslatot a tisztelt Ház 118 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[14.30]] Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a közneveléssel összefüggő egyes törvények módosításáról és a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény hatályon kívül helyezéséről szóló T/6457. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a 2019. június 21-ei, pénteki ülésnapon utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Ház! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosítással. Kérem, kézfelemeléssel jelezzék! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 14 óra 31 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért halhat meg egyre több ember a szúnyogcsípés okozta Nyugat-Nílusi lázban?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt napokban a sok esőt követően jött hirtelen jó időben mindenki saját bőrén tapasztalhatta, hogy szúnyoginvázió van hazánkban. A szúnyogok nemcsak kellemetlen csípésükkel okoznak problémát, de komoly betegségeket is terjesztenek. Ilyen kór a nyugat-nílusi láz, amely előfordulása rohamosan nőtt az elmúlt években.A problémát azért sem szabad alábecsülni és egy legyintéssel elintézni, mert a nyugat-nílusi láz komoly veszélyt jelent. A kórt az egyiptomi csípőszúnyog terjeszti, a legyengült immunrendszerű embereknél a tünetei elsősorban az influenzáéhoz hasonlítanak, és nagy számban végződik a fertőzés halálos eredménnyel agyhártyagyulladás miatt. A Nemzeti Népegészségügyi Központ adatai alapján 2018-ban már ugrásszerűen megnőtt a fertőzöttség és a halálos áldozatok száma. Míg 2014-ben összesen 10 nyugat-nílusi lázzal kapcsolatos megbetegedést jelentettek, addig 2017-ben már 23-at, ebben az évben már sajnos négyen haltak bele, és 2018-ra 225 honfitársunk betegedett meg a kórtól, és 15-en sajnos bele is haltak a veszélyes szúnyogcsípésbe. Látván, hogy az elmúlt két hétben alig volt megfékezhető, sőt mérsékelhető hazánkban a szúnyoginvázió, valószínűsíteni lehet, hogy ebben az évben még rosszabb számok fognak megjelenni, és még több esetben fog halállal végződni az ártatlannak tűnő szúnyogcsípés. Az egyre szaporodó esetek számát viszonylag könnyen meg lehetne előzni, hiszen a szaporodás oka nem más, mint a késői szúnyogirtás és az enyhe időjárás. A szakértők szerint ez ellen a veszélyes kórokozó ellen és a szúnyog ellen nagyon nehéz a hagyományos úton védekezni. Valójában az kellene, hogy a lárvákat kellene még kellő időben egy speciális fehérjével irtani. Így talán nem nőhetne tovább az a rés, az az időszak, amelyben vissza lehet még szorítani a megbetegedések számát. Mindezekre tekintettel fontos tisztázni, hogy a kormánynak álle fenn valamilyen felelőssége abban, hogy egy 2014-ben még alig ismert halálos betegség 2018-ra már 225 megbetegedést és 15 ember halálát okozza. Így kérdezem tisztelt államtitkár urat és várom ebbéli válaszát, hogy miért nem olyan szúnyogirtást vagy megelőző irtást végez a kormány, amely megakadályozná a nyugat-nílusi láz kórokozóját hordozó szúnyog terjedését. Hány ember haláláig kell még várni a megfelelő szúnyogirtás és a megelőzés bevezetésre? Éreze a kormány felelősséget abban, hogy 2004 óta meghússzorozódott a nyugat-nílusi lázban megbetegedettek száma? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A nyugat-nílusi vírus 1969 óta van jelen Magyarországon, azóta ismertek ilyen megbetegedések Magyarországon. Ahogy ön is mondta, elsősorban azoknál veszélyes, akiknek amúgy is legyengült a szervezete. Az esetek 80 százalékában mindenfajta tünet nélkül zajlik le a fertőzés, de valóban van egy 1 százalék, amikor valakinek már nagyon gyenge az immunrendszere, és abban az esetben könnyebben súlyosabb következményekkel is járhat. Európában valóban ahogy ön is utalt rá nagyon nagy mértékű az esetszámok emelkedése. Szerencsére Magyarország nincs benne a legnagyobb esetszám-emelkedésekben. A három legmagasabb emelkedést 2017-2018 között Bulgáriában 15-szörös, Franciaországban 13,5-szeres és Olaszországban közel 11-szeres emelkedéssel mérték. Tehát első látásra is jól látható, hogy Magyarországon szerencsére a védekezés jobban sikerült, hiszen nem a legfertőzöttebb országok közé tartozunk. A WHO, az Egészségügyi Világszervezet is kiadott egy nemzetközi álláspontot, pontosan azért, mert sok európai országban és máshol is felbukkant több helyen ez a megbetegedés. Csak röviden idéznék ebből, amikor a megbetegedés átviteléről beszélnek, hogy az átvitelt megelőző erőfeszítéseknek elsősorban a szúnyogcsípésekkel szembeni személyes és közösségi védelemre kell összpontosítaniuk: szúnyoghálók, személyes rovarriasztók használatával, világos színű ruhák, hosszú ingek és nadrágok viselésével, ezenkívül a közösségi programoknak ösztönözniük kell a közösségeket arra, hogy elpusztítsák a szúnyogtenyészeti területeken ezeket a lárva-lakóterületeket, amire ön is utalt. Tehát hasonló védekezést javasolt a WHO is, mint amit Magyarország is az elmúlt években tesz. Hogy beszámoljak önnek a tavalyi eredményekről, engedje meg, hogy pár adatot elmondjak, bár a katasztrófavédelem honlapján ezek mind megtalálhatók, hiszen egy előre meghatározott ütemterv szerint, szakértői javaslatok alapján végzi a katasztrófavédelem a szúnyoggyérítést is. Erre közel másfél milliárd forintot fordítunk összességében évente. Az előző évben 19 héten keresztül zajlott ez, és 728 749 hektár volt érintett ezekkel a kezelésekkel. Idén április 29-én kezdődött meg a program. Jelenleg a hetedik heti program végrehajtásánál tartunk. Az első három hétben biológiai lárvagyérítés zajlott ez az, amit ön is javasolt, képviselő úr, tehát ez megvalósult az első három hétben, amit ön is a leghatékonyabbnak tart , majd a negyedik hétben megkezdődtek a kémiai imágógyérítések is. De ahogy mondtam, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság honlapján ön is ezekről tájékozódhat. Nagyon sok esetben magánterületeken vannak azok a vízgyűjtők, amelyekben tenyésznek ezek a lárvák, éppen ezért a Nemzeti Népegészségügyi Központ plakátokat is készített, és tájékoztató anyagot is eljuttatott. Nemcsak a honlapján érhetők el a Népegészségügyi Központnak, a korábbi tisztiorvosnak, hanem a járási és fővárosi kormányhivatalok bevonásával ezeket az ingatlantulajdonosok felé is igyekeztek továbbítani, ezt a tájékoztatást megadni. Fontos, hogy légi úton is történik szúnyoggyérítés, egyrészről szúnyogirtó szerekkel, másrészt szúnyoglárvairtó szerekkel, és vannak földi járműről történő irtások, gyérítések is, ezeket a kormányhivatalok koordinálásával valósítjuk meg, egyrészről melegködképzéssel, másrészről hidegködképzéssel, vagy pedig ULV-eljárással szintén igyekszünk fellépni. Ugyan ön nem említette, de fontos része a védekezésnek a vérkészítmények szezonális szűrővizsgálata is. Ennek a többletfinanszírozásához is biztosítottuk a kellő forrásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak ismét. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A válaszát nem tudom elfogadni, államtitkár úr. Egy biztos, amiről beszélt, annak az eredményét egyáltalán nem látni, és államtitkár úr, az nem kellő védekezés, hogy ön délután, mondjuk, szombaton vagy vasárnap tíz szúnyogot lecsapott a karján [[Dr. Rétvári Bence: Nem erről beszélünk!]] ennél komolyabb dolgot kell felmutatni. Nyugodtan mondhatjuk azt, hogy ha így folytatódik a szúnyoginvázió, olyan vérszegények lesznek az emberek, mint a KDNP választási eredménye, ahol önállóan méretteti meg magát. [[Derültség az ellenzéki oldalon. Dr. Rétvári Bence: Emberek halálán viccelődsz?]] De nyugodtan mondhatjuk, hogy minket az sem érdekel, hogy a WHO mit javasol, minket az érdekel, hogy önök mit tesznek azért, hogy megakadályozzák az ilyen szúnyoginváziót, pláne, ha egyébként halálos kórt terjeszt. Szóval, államtitkár úr, továbbra is áll a kérdés: mit tesznek azért, és mikor irtottak úgy, hogy ezt a rendkívül veszélyes kórt terjesztő szúnyogot meg lehessen akadályozni? Mikor veszik végre komolyan a szúnyoginváziót, és nem csak úgy gondolják, hogy ez egy múlandó probléma, és mikor szabadítják már meg végre Magyarországot ettől a halálos kórokozót terjesztő szúnyogoktól? Vártam volna erre is a válaszát, nem kaptam meg, így a választ elfogadni, ismételni tudom magam, nem tudom. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Dr. Rétvári Bence: Tizenöt ember halálán viccelődsz?]] A Ház a választ 116 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.40]] Korózs Lajos és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nyaraljunk itthon, kivéve a rászoruló idősek, fogyatékosok és nagycsaládosok!? Avagy miért szüntetik meg a rászorulók szociális üdültetését?” címmel. A miniszterelnök úr megbízásából Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni a kérdésre. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A múlt héten egymásnak ellentmondó híradások láttak napvilágot a szociális üdültetés egyik szegmensével kapcsolatosan, tudniillik most már meglehetősen régóta volt lehetőség arra, hogy a különböző utalványok forgalmazásából ez az elmúlt években praktikusan az Erzsébet-utalványokra szorítkozott származó haszon egy jelentős részét szociális üdültetésre kellett visszaforgatni. Ebben a kategóriában a nyugdíjasok évről évre kaptak egyfajta kontingenst, amelyet szociális üdülésre lehetett felhasználni, de éveken keresztül voltak olyan társadalmi csoportok, elsősorban hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, amelyek kiemelt támogatásban részesültek. Ilyenek voltak régebben a szakmunkástanulók vagy a nagycsaládosok, most legutóbb a fogyatékos gyerekek is. A statisztikák azt mutatják, hogy meglehetősen sok embert érintett ez az intézkedés, hiszen a nyugdíjasok esetében körülbelül 43-44 ezer fő kapott szociális üdültetési lehetőséget, és a fogyatékos gyerekek esetében tudomásom szerint mintegy 9 ezer gyerek vett részt ilyen üdültetésben. A most benyújtott salátatörvény azonban kiveszi a szövegből a „szociálisan rászoruló” kifejezést, és már csak a gyerekek üdültetése és étkeztetése marad benne. Ahogy említettem a bevezetőmben, ellentmondásos információk jutottak el hozzám is, mert a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány megszólalt ebben a kérdésben, viszont a kormány nem nyilatkozott az elmúlt hetekben, illetve napokban. Ha az előterjesztést vesszük alapul, itt megszüntetik a rászoruló nyugdíjasok, fogyatékossággal élők, nagycsaládosok szociális üdültetését. Mindez, ahogy említettem, a jövő évi költségvetést megalapozó salátatörvényből derül ki. Köztudomású, hogy ezt a törvényt Varga Mihály nyújtotta be a parlamentnek. Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy a Nemzeti Üdülési Alapítvány által forgalmazott utalványokból meglehetősen nagyobb haszonra tett szert az utalványkibocsátó, mint amennyit a szociális üdülésre fel lehetett használni. Én magam is közérdekűadat-igényléssel fordultam a Nemzeti Üdülési Alapítványhoz, amely megtagadta az adatok kiszolgáltatását, és bírósághoz kellett fordulnom ebben a kérdésben, hogy tisztán lássunk, hogy tulajdonképpen az Erzsébet Utalványforgalmazó Zrt. mennyi pénzt utalt át a szociális üdültetés céljára, mennyi haszonnal rendelkezett az utalványok kibocsátása után, és ez mennyiben állt arányban a ráfordított összegekkel. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, mi az igazság ebben a kérdésben, marade a szociális üdültetés a nyugdíjasok és a fogyatékos gyerekek számára a következő költségvetési évben. Köszönöm szépen, elnök úr.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is azt szeretném tanácsolni, hogy ne üljön fel a nyilvánosságban keringő álhíreknek. Minden ellenkező híresztelés ellenére nem szűnik meg a nagycsaládosoknak, a nyugdíjasoknak és a fogyatékossággal élőknek szóló program. [[Németh Szilárd István: Ezt ő is tudja!]] Köztudott, hogy Brüsszellel voltak vitáink, amelyek következtében az Erzsébet-utalvány rendszerén többször is változtatni kellett, de a szociális üdültetés ennek ellenére zavartalanul folytatódik. Az átalakítás oka egyébként az, hogy az uniós jogszabályoknak való megfelelés miatt 2018. december 31-ei hatállyal szükségessé vált az Erzsébet-utalványok kibocsátásának és forgalmazásának megszüntetése, az utalványok kivezetése megszüntette a szociális üdültetési támogatás jelenlegi törvényi szabályozásban rögzített forrását, ezért módosítani kell a finanszírozást. Tehát lesznek táborok, csak a finanszírozást máshogy kell megoldani. Az Erzsébet-programban egyébként az elmúlt nyolc évben másfél millió ember jutott üdülési lehetőséghez, köztük negyedmillió nyugdíjas, hatvanezer fogyatékossággal élő és mintegy félmillió nagycsaládos. Szeretném önt arról is tájékoztatni, képviselő úr, hogy idén közel hatvanezren üdülhetnek, és 2019. szeptember 15-től már a jövő évi kiírásokra is lehet pályázni. Ez teljesen ellentétes azzal, amit ön állít. Kissé képmutatónak is tartom, hogy önök beszélnek antiszociális politikáról. Nem mi vettünk el egyhavi nyugdíjat az idősektől, hanem önök, ez egyébként 2,4 millió idős embert érintett. Nem mi emeltük az energiaárakat, hanem önök, nem mi dupláztuk meg a munkanélküliséget, hanem önök, és ha a családok szempontjából közelítem meg ezt a kérdést, akkor önök, nem elég, hogy megszüntettek egy jól működő otthonteremtési programot, de még devizahitelekbe is hajszolták a magyar családokat. Eltörölték az egy- és kétgyermekesek családi adókedvezményét, a háromgyermekesekét pedig radikálisan lecsökkentették. Tisztelt Képviselő Úr! Én megértem, vagy inkább azt mondom, hogy tudomásul veszem, hogy az EP-választás után önök nagyon szorult helyzetben vannak, és kígyót-békát össze kell hordaniuk a kormányról azért, hogy visszacsábítsák a szavazóikat Gyurcsány Ferencéktől, mégis arra kérem, hogy ne üljön fel az alaptalan híreszteléseknek, és lehetőség szerint ne arra használja fel a parlamenti üléseket, hogy valótlanságokat terjeszt. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen. Nem fogadom el a választ, államtitkár úr. Most mindenről beszélt, csak arról nem, hogy miből lesz majd a szociális üdültetésre pénz. [[Dömötör Csaba: A költségvetésből!]] Annyit válaszolt nekem, hogy megváltoztatják a finanszírozás mikéntjét. Eddig az utalványkibocsátó cég hasznából kellett visszaforgatni, az viszont látszik, hogy az utalványkibocsátó cég már a múlt évben is veszteséget termelt, tehát a veszteségből nem lehet olyan nyereséget allokálni, amiből finanszírozni lehetne. De nem adott választ arra, hogy miből lesz itt pénz a szociális üdültetésre, ezért nem fogadom el a választ. Köszönöm.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 112 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a választ elfogadta. László Imre és Hajdu László, a DK képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Tesze kezdeményezést a betegekhez kiérkező orvosok és ápolók parkolási nehézségeinek enyhítése érdekében?” címmel. A miniszterelnök úr megbízásából az innovációért és technológiáért felelős minisztériumi államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gyakran hangzik el megalapozottan az ellenzék részéről, hogy az alapellátás helyzetét komolyan fenyegeti az orvosi és szakdolgozói hiány. A 2019. június 1-jei adatok alapján immár 372, közöttük 19 budapesti háziorvosi praxis tartósan feltöltetlen. Ez a szám, mivel a kormány az alapvető problémák megoldására képtelen, folyamatosan emelkedik. Mindez azt jelenti, hogy az alapellátásban dolgozókra egyre nagyobb teher nehezedik. Mint azt mindannyian tudjuk, néha elengedhetetlen, hogy a házi gyermek- és felnőttorvosok, illetve háziorvosi asszisztensek, szakápolók, gyógytornászok és védőnők az állapotuk miatt erre rászorulókat otthonaikban keressék fel. Azonban a nagyvárosi környezetben sokszor nagyon is komoly nehézséget jelent a parkolás. Naponta értékes munkaórák mennek el a városi közlekedésre és a megfelelő parkolóhely megtalálására. Viszont ha tömegközlekedést vennének igénybe, értelemszerűen kevesebb beteg ellátását tudnák csak biztosítani. A magyar egészségügyet számos nehezen kezelhető probléma feszíti. A közfeladatokat ellátó szolgáltatók parkolási nehézségeinek megoldásához csak jogalkotói szándék, egy egyszerű törvénymódosítás szükséges. Ezért tettünk javaslatot Hajdu László képviselőtársammal egy úgynevezett egészségügyi parkolási igazolvány bevezetésére, amivel lehetőség lenne a parkolásra vonatkozó egyes szabályok alól könnyítést biztosítani. Ezzel az apró, szinte semmibe sem kerülő lépéssel jelentős időt és energiát lehetne megspórolni az érdemi egészségügyi feladatok ellátása számára. Az Országgyűlés Gazdasági bizottsága idén februárban még arra sem volt hajlandó, hogy érdemben megfontolja és tárgysorozatba vegye az erre vonatkozó törvényjavaslatunkat. [[14.50]] Látható módon a bizottság kormánypárti többségének még csak az ingerküszöbét sem érte el ez a probléma. Kérdezem tehát államtitkár urat, egyetérte azzal a törekvéssel, miszerint segíteni kell a betegeket otthonukban ellátó egészségügyi dolgozók parkolását. Támogatjae azon apró, de a mindennapokban jelentősen a feladatot megkönnyítő jogalkotási lépés megtételét, azaz a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 28/D. §-ának egészségügyi parkolási igazolványra vonatkozó szabályok alcímmel történő kiegészítését? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ismert ellenzéki szokás az, hogy amikor önök keresnek maguknak valami látványos témát, jól hangzó igényt, és hangosan követelik annak a megoldását, fittyet hánynak mindeközben arra, hogy a fennálló szabályozási keretek, például a hatályos törvények már rég válaszokkal, megoldásokkal szolgálnak. Amit önök itt az interpellációban képviselőtársával együtt leírtak, a kreatív valóságértelmezésnek egyfajta gyakorlatai közé tartozik, hisz mindez a jelenleg hatályos törvények szerint és segítségével megoldható. Tisztelt Képviselő Úr! Mint azzal minden bizonnyal ön is tisztában van, Magyarországon számos, a parkolással kapcsolatos kérdésben elsősorban az önkormányzatok rendelkeznek döntési joggal és mozgástérrel, mivel ez egy olyan szabályalkotási terület, ahol a helyi viszonyok más és más megközelítés érvényre juttatását teszik szükségessé. Ennek az önkormányzati mozgástérnek pedig, szemben azzal, amit önök sugallni akarnak, részét képezi az a lehetőség is, hogy többek között az egészségügyi ellátásban dolgozók számára kedvezményes parkolási feltételeket, lehetőséget biztosítsanak úgy, ahogy egyébként ez számos városban, ismereteim szerint főként vidéki városban működik. Példának szeretném felhozni azt, hogy a lakóhelyemen, Nagykanizsán a város rendeletben szabályozza azt, hogy az orvosok a munkavégzésük során és azon kívül is parkolási könnyítést kapjanak. Egy egyszerű önkormányzati rendelettel meg lehet ezt oldani. Tisztelt Képviselő Úr! Lehet, hogy azért foglalkoznak önök és foglalkozik ön is ezzel a témával, mert Zuglóban, az ottani polgármester, Karácsony Gergely által vezetett kerületben a parkolás szabályozása kész csődnek bizonyult. A problémák egyike éppen a parkolás. Zugló talán az egyetlen fővárosi kerület, ahol a parkolásra kifizetett összegből nem fejlesztések valósulnak meg, hanem minden egyes forint elfolyik üzemeltetésre, sőt még rá is fizetnek a zuglóiak arra, hogy fizethessenek a parkolásért. Az az abszurd helyzet állt elő, hogy a feltételezések és a megfogalmazott gondolatok mögött megdöbbentő számok állnak. A főváros egyik budai kerületében például az egy-egy parkoló fajlagos karbantartására kifizetett összeg 500 forint, míg Zuglóban ennek körülbelül a 130-szorosába kerül az ugyanilyen fajta parkolóórára fordított karbantartási díj. Tisztelt Képviselő Úr! Érthető, hogyha valaki Karácsony Gergely teljesítményét látva ijesztő perspektívának érzi azt, hogy az önkormányzatok szabályozzák ezeket a területeket, de úgy hiszem és úgy vélem, ahogy már mondtam, éppen azért, mert más és más igények és lehetőségek merülnek fel kerületekben és városokban, ez mégiscsak egyes önkormányzatoknak a feladata lenne. Arra kérem, hogy ahol ilyen problémát látnak önök a fővárosban vagy a főváros számos kerületében, hívják fel az önkormányzati vezetők figyelmét arra, hogy ezt helyben, az önkormányzatok oldják meg. Ne csak Zuglóból induljanak ki, ahol a parkolás finanszírozása gondot okoz, hanem nézzék azt is, hogy máshol az önkormányzatok ezt helyben megoldották a saját hatáskörükben. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Mielőtt képviselő úrnak megadom a szót viszonválaszra, kihirdetem a lovagiasság szabályai szerint az önkormányzati kampánybeszédek jelenlegi állását: egy-egy. Tessék, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ez nem kampányszöveg volt. Egyébként sajnálom, ha az államtitkár úrnak mindenről az jut eszébe. Azt világosan tudom pontosan, hogy az önkormányzatoknak joguk van kiadni azt a kártyát, amelynek birtokában az érintettek ingyenesen parkolhatnak. Én nem erről beszéltem. Őszintén sajnálom, ha államtitkár úrnak ez valahogy nem érte el azt a szintet, hogy megértse, miről van szó. Könnyítést! Például a mentő, az ügyeletes gépjárművek felmentést kapnak bizonyos szabályok alól. Tudniillik ha nem tudok hol parkolni, mert folyamatosan vannak, és duplán állok valahol, akkor jogosan megbüntetnek. Ezt viszont az a szakállas 1988-as rendelet szabályozza, hogy kik rendelkezhetnek ezzel a jogosítvánnyal. Én erről beszéltem, és sajnálom, hogy ezt nem értette meg az államtitkár úr. A válaszát természetesen nem tudom elfogadni. [[Taps a DK soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadjáke az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 113 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor és hogyan méri fel a kormány a magyarországi idős-társadalom igényeit és ad azokra végre releváns választ?” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar társadalom elöregedése egyre nagyobb problémát jelent, s nemcsak az idősek, hanem az aktív generáció és az állam számára is. Úgy tűnik azonban, hogy az állam nem tud és nem is akar foglalkozni az idősek valós szükségleteinek felmérésével és kielégítésével. Pedig ma Magyarországon 1,8 millió 65 évnél idősebb ember él, a várható élettartam növekedésével pedig egyre több a 80 éven felüli. A 65 éven felüliek közül 1,3 millióan mozgásszervi, érzékszervi vagy krónikus betegséggel küzdenek, így egyre több idős szorulna gondozásra, ám ehhez a magyar állam nem nyújt elég segítséget, és nem veszi figyelembe az idős emberek valódi igényeit. Erre jó példa az, hogy az önkormányzatoknak lakosságszámtól függően kell nappali ellátást, gondozóházi szolgáltatást nyújtaniuk, miközben a lakosságszámnak semmi köze ahhoz, hogy valójában hol és hány rászorulót kellene ellátni. Az idősellátás bizonyos területein pedig az állam vette át a feladatokat, ahol a támogatásokat mutatóhoz, például férőhelyszámokhoz kötik, aminek megint nem sok köze van a valós igényekhez. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Talán az egyik legszomorúbb jellemzője a jelenlegi helyzetnek az, hogy a gondozásra szorulóknak átlagosan két évet kell várakozni az idősotthonba való bejutásra, felük pedig előbb meghal, mint hogy ellátáshoz jutna. Idén áprilisban már 27 ezren szerepeltek az idősotthonok várólistáin. Persze ez nem is csoda, hiszen a magyar állam az uniós átlagnál kevesebbet költ nemcsak nyugdíjra, hanem idősgondozásra is. Az elmúlt nyolc évben nem jöttek létre új állami férőhelyek, a különböző ellátási formák finanszírozása szinte egyáltalán nem növekedett. Ezért a házi segítségnyújtásra 2019 februárjában 679-en vártak, májusban már 790-en, tehát a számuk elég jelentősen nő. Az idős hozzátartozók ápolásának a terhe így a családokra hárul, ami azzal jár, hogy a gondozók, természetesen főleg nők, kénytelenek feladni a munkájukat. Kérdezem: a kormány tisztában vane azzal, hogy az idősek otthonába való bekerülésre 27 ezren várakoznak? Ezek közül az idősek közül mennyi a 80 éven felüli, és mennyi a 60 és 70 év közöttiek száma? Mit tesz a kormány annak érdekében, hogy e 27 ezer ember várakozási ideje ne két év, hanem mondjuk, maximum hat hónap legyen? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány részéről az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt hiszem, még az előző felszólalások kapcsán amellett nem lehet szó nélkül elmenni, hogy Lukács László György képviselőtársunk egy 15 ember halálát okozó víruson viccelődött, és utána ezen az egész frakciója fennhangon nevetett. [[Dr. Lukács László György: Nem ezen.]] Ebből látszódik, hogy mekkora az empátia a Jobbik-frakcióban. [[Dr. Lukács László György: Olvasd vissza a jegyzőkönyvet!]] S nemcsak az idős emberek iránt, akiket néha far-hát kommandónak neveznek, hanem akár a betegek iránt is, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Lukács László György: Tudjuk, hogy a KDNP egymagában semmire sem képes!]] Önmagát minősíti a tisztelt képviselő úr. Az LMP kapcsán, úgy látszik, hogy három héttel az európai parlamenti választási eredményük után rájöttek, hogy élnek idős emberek is Magyarországon, és érdemes lenne az ő ügyeikkel is foglalkozni. Nem tették ezt akkor, amikor mondjuk, a „nők 40” megszavazásával lehetett volna az idős embereken segíteni, akkor ez valahogy nem volt fontos az önök számára. [[15.00]] Akkor sem fontos, amikor szövetségeseket választanak, mert az időseket azért fokozottan érintő vizitdíj és kórházi napidíj szellemi atyjaival készülnek összefogni büszkén most már Budapesten is és egyre több vidéki nagyvárosban is. Emlékezhetünk arra, amikor önök, sőt ön személyesen, tisztelt képviselő asszony, a rezsicsökkentést támadta itt a parlamentben. Tudja, nagyon sok idős embernek, idős házaspárnak nagyon nagy segítség az, hogy nem az történik Magyarországon, mint 2010 előtt, amikor tizenötször emelkedett a rezsi ára. Nekünk sikerült letörnünk a rezsiárakat és 20-25 százalékkal csökkenteni a családok ebbéli kiadását. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ön pedig személyesen itt azt mondta, hogy ez környezetvédelmi szempontokból tulajdonképpen nagyon hátrányos, és a drága energia, a drága gáz, a drága villany, a drága víz a jó, mert akkor az embereknek nincs pénze rá, és akkor alacsonyabbak lesznek a rezsiszámlák, nem azért, mert olcsóbb a gáz, a villany és az áram, hanem azért, mert az embereknek nem lesz pénze kellő mennyiséget kifizetni. Ekkor sem az idősek gondolkodásával közelített ön ehhez a kérdéshez, hanem valamilyen, az emberek hétköznapi gondolkodásától teljesen távol eső gondolkodásmóddal támadta a rezsicsökkentést zöldalapokon. Tudja, nagyon sok idős embernek ez jól jött. Ugyanúgy, mint a gyógyszerek esetében a vaklicit bevezetése, ami érezhetően csökkentette a leggyakrabban az idősek által használt gyógyszerek árát is. Nagyon fontos volt az időseknek az az Erzsébet-program, amelynek a fedezetét pontosan az önökkel egy platformon levők nemzetközi eljárásai szüntették meg, akik nagy külföldi cégekként megpróbálták az Erzsébet-programot mindenhol támadni. Sajnos, ebben eredményeket is értek el, ezzel megteremtve azt a helyzetet, hogy Magyarországon kilőtték az Erzsébet-program ilyesfajta finanszírozási módját, és a kormánynak a jövő évben lesz a feladata az új források megteremtése, amit ősszel meg is fog természetesen teremteni. De mégiscsak kellett ahhoz egy gazdasági emelkedés is, hogy nyugdíjemelést tudjunk érezhető mértékben, 33 százalékban végrehajtani az elmúlt években összességében, ha az évi emeléseket összeadom, de még a családvédelmi akciótervben a nagyszülői gyed bevezetésére is lehetőséget biztosítottunk. Ez volt az a döntéssorozat, amelynek egy jó részét az Idősek Tanácsában is megvitattuk, melynek miniszterelnök úr az elnöke. Jogi kompenzáció, Erzsébet-utalvány, mindegyik kérdéskör az Idősek Tanácsában is megfordult, pontosan azért, hogy olyan döntéseket tudjunk hozni, amelyek az időseknek a legnagyobb mértékben segítenek. Az idősek ellátását biztosító bentlakásos intézmények férőhelyszámát 54 500-ról 58 300 fölé sikerült emelnünk az elmúlt években, hogy több idősnek tudjunk bentlakásos elhelyezést is biztosítani. Házi segítségnyújtásban pedig minden korábbi tervet is felülmúlóan az ellátottak létszámát 75 ezerről 85 598-ra tudtuk emelni, tehát jóval több embert tudunk ellátni és sokkal nagyon gondoskodással, hiszen míg házi segítségnyújtásban 2010-ben 5764-en dolgoztak, most 12 ezren, és míg az egy főre jutó támogatás mértéke 2010-ben 145 ezer forint volt, ez most már 210 ezer forint. Ezért is igyekeztünk az otthonukban, saját megszokott környezetükben még nagyobb segítséget nyújtani az időseknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Nem fogadom el az államtitkár úr válaszát. Államtitkár úr, ön folyamatosan mellébeszél. Ön még a kérdést sem érti, nemhogy válaszolni nem tudna. [[Sic! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Én nem azt kérdeztem, hogy most a nyugdíjasok nyugdíja mennyivel emelkedik, ezt a múlt héten kérdeztem öntől, amikor nem tudott rá válaszolni. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Dr. Rétvári Bence: A rezsicsökkentésre mit válaszolsz?]] Most azt kérdeztem, arról beszéltem, hogy 27 ezren várnak idősek arra, hogy bekerüljenek az idősek otthonába, és önök mit tesznek azért, hogy ez a szám radikálisan csökkenjen.Azt is merem állítani, hogy ön még soha nem járt idősek otthonában. Mert ha ön járt volna idősek otthonában, akkor lesütné a szemét szégyenében, hogy ma Magyarországon milyen idősotthonok vannak, milyen körülmények között jutnak be, akik bejutnak, hogy vannak olyan helyek, ahol egy szobában akár több tízen is laknak. Elfogadhatatlan! Ön azt sem tudja, hogy mennyire nincsenek gondozók az idősek otthonában. Ma Magyarországon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a GDP 0,4 százalékát fordítják erre, míg az EU-s átlag 0,5 százalék. Ezen változtatni kellene.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Fizesseneke a gazdagok, hogy csökkenjen a lakhatási válság?” címmel. Burány Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években brutálisan megugrottak a lakásárak Budapesten, sőt nemcsak a lakásárak, hanem az albérleti összegek is brutálisan megugrottak a fővárosban. Emiatt nagyon sok budapesti vagy Budapestre felköltöző lakhatása került az elmúlt években veszélybe.Miközben sem a főváros, sem az állam nem hajlandó komoly mértékben bérlakásokat építeni, addig egyre több embert lakoltatnak ki, egyre több diáknak kell ingáznia, és egyre nehezebb a családoknak kigazdálkodni a hiteleket vagy a lakhatás költségeit. Ha megnézünk egy országos szempontból átlagos keresettel rendelkező kétkeresős családot, akkor azt látjuk, hogy ők nagyjából nettó 300 ezer forintból kell hogy gazdálkodjanak, és ebből kellene kigazdálkodni nagy-nagy nehezen azt a 120-130 ezer forintot, amelyet vagy lakásvásárlás esetén, kedvezményes lakásvásárlás esetén törlesztésre fordíthatnak vagy pedig albérlet kifizetésére fordíthatnak. Mind a kettő esetben belátható, hogy egy átlagos keresettel rendelkező család esetében ezek a költségek egészen elképesztően brutálisak. Budapest belső kerületeiben különösen durva a helyzet, előfordul, hogy duplázzák a bérleti díjat, az árakat pedig részben a népszerű Airbnb hajtja fel. De a rövid távú lakáskiadásnak nem csak ez a formája jellemző a fővárosban, sokan ugyanis elég jól jártak azzal, hogy a felfutás előtti években vettek lakást, amin mostanában és feltehetően még jó ideig nagyon nagyot kaszálnak. A kormány az elmúlt években semmibe vette a problémát, a CSOK és egyéb családtámogatások, amiből lakást lehetne bérelni vagy vásárolni, nem kezelik a lakhatási válságot globálisan, egy szűk körnek kétségkívül nyújtanak támogatást. A kormány évek óta nem költ szociális bérlakások építésére, ugyanez jellemző a fővárosra is, miközben több lakás amortizálódik, mint amennyi épül a fővárosban. A kormány hiába próbálja pörgetni az új lakások építését, az a szomorú tény, hogy azok száma, az építések száma jelentősen elmarad a 2006 előtti szinttől, amikor 50-60 ezer lakás épült évente. [[Egy közbeszólásra:]] Segítünk. Ha a kormány nem talál elegendő forrást a bérlakások építésére, akkor kérem, hogy fontolják meg Karácsony Gergely javaslatát. Ennek a javaslatnak az a lényege, hogy 500 millió forint feletti érték esetén [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a luxusingatlanokra kivet egy adót, amelynek bevételeiből szociális bérlakásokat lehetne építeni, valamint önkormányzati bérlakásokat újíthatna fel a kormány vagy az adott település. Kérdezem tehát az államtitkár úrtól, hogy hajlandó lesze végre szociális bérlakásokra költeni a kormány, hogy csökkentse az albérlet- és a lakásárakat. [[Közbeszólások mindkét oldalról: Idő!]] És késze megfontolni egy luxusadó kivetését az 500 millió feletti luxusingatlanokra? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel majd fölhívom figyelmét máskor az időkeret betartására. Az elhangzott interpellációs kérdésére a választ Tállai András képviselő úr, államtitkár úr fogja megadni.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön lakhatási válságot emleget, de ha megengedi, ezzel van egy kis probléma. A lakhatási válság azt jelenti, mikor emberek széles tömege kerül válságba azáltal, hogy elveszti a lakóházát. [[15.10]] Jelenleg ez a helyzet nem áll fenn Magyarországon, viszont a lakhatási válság éppen az ön kormánytagsága idejére esik, amikor engedték, hogy emberek százezrei vagy inkább milliói kerüljenek a devizahitelezés által nagyon nehéz helyzetbe [[Dr. Varga-Damm Andrea: Mindig ugyanazt… Gréczy Zsolt: Önök vezették be!]] , valójában lakhatási válságba. Az önök kormányzása idején alakult ki Magyarországon a lakhatási válság. Ön most feláll, és ezt a kormányt vádolja ezzel a helyzettel. Önök semmit nem tettek a devizahitelezés megakadályozására, 2010-ig kellett várni a magyar embereknek, míg a jelenlegi kormány kimentette emberek százezreit a valóságos lakhatási válságból. A jelenlegi kormánynak az otthonteremtés területén is világos elképzelései vannak: minden magyar embernek, minden magyar családnak lehetősége szerint otthonhoz kell jutnia. Az évszázadokkal ezelőtt kialakult hagyományt, gyakorlatot, gondolkodást, hogy saját lakásom legyen, a kormány támogatja, és a kormány politikáját ehhez igazítja. Ezért fontos, hogy munka- és értékalapú társadalmat hozzunk létre, ahol a megélhetés biztosítható becsületes munkából, és arra mindenkinek legyen lehetősége. Persze, aki dolgozik, gyermeket nevel és vállal, az nagyobb segítséget kap az otthonteremtésben. Ezzel szemben önök a kormányzásuk idején minden ilyen támogatást szép fokozatosan leépítettek, 2009-ben már nem volt szocpol és nem volt kamattámogatás. Ez a valóságos helyzet. A jelenlegi kormány viszont már egy olyan rendszert dolgozott ki, az úgynevezett CSOK rendszerét, amelyben 104 ezer család adott be kérelmet, és 304 milliárd forint a kormány elkötelezettsége e tekintetben. Persze, ezt ön becsmérli, ahogy ezt önöktől megszoktuk. Ami pedig Karácsony Gergely javaslatát illeti, amelyet most ön itt reklámoz, egyszerűen megdöbbentő: a szocialistáknak semmi más nem jut eszébe, amikor a hatalom közelébe érnek, csak az adóztatás, a vagyonadó, az ingatlanadó. Igaz, most nem arról van szó, hogy az egész országban be tudnák ezt vezetni, csak a budapestieket szeretnék Karácsony Gergely által ezzel sújtani. Tisztelt képviselő úr, nem ez a megoldás. Figyelje a Fidesz-KDNP-kormány megoldásait! Nem kell adót növelni, adót csökkentve is el lehet érni a kormányzati célokat például az otthonteremtés terén is. És ha megenged egy záró megjegyzést: az ön véleményéből is érzékelhető, hogy önök teljesen másként gondolkodnak, amikor kormányon vannak, akkor nem számítanak az emberek, nem számítanak a családok, nem számítanak a gyermekek, nem számít az otthonteremtés, de amikor ellenzéki padsorokban ülnek, akkor egyébként a lakosság, a választópolgárok által támogatott rendszert is önök rendszerint támadják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Burány Sándor képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Ezt a választ nem lehet elfogadni. Államtitkár Úr! Ha már a családokról van szó, nem tudom, feltűnte önnek mint államtitkárnak, hogy utoljára a családi pótlékot még a szocialista kormányok idején emelték. Mi egyébként kormányzásunk kezdetén kétszeresére növeltük a családi pótlékot, mi emeltük utoljára, az elmúlt kilenc évben egyetlen fillérrel nem voltak képesek a családi pótlékot emelni. Államtitkár úr, ez csak az egyik tény.A másik: adócsökkentésről beszélt. A lakhatási válság egyik oka pontosan az, hogy az alacsony keresetű jövedelmeket , ellentétben a szocialista kormányokkal, önök megadóztatták. A minimálbér Európában még soha ekkora adót nem kellett hogy elviseljen, mint az önök kormányzása idején Magyarországon. Ezek a szomorú tények. Egyébként ön nem ismeri a szociológiai tanulmányokat, és fogalma sincs a lakhatási válságról, amibe például az is beletartozik, hogy ma Magyarországon százezernyi családnak nincs normális lakása, salétromos, rosszul szigetelt [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] alacsony komfortfokozatú házakban kénytelenek élni. Nem fogadom el a válaszát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Tilki Attila képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Visszatére Románia a párbeszéd útjára?” címmel. Tilki Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az európai parlamenti választásokon sok szavazatot vesztett a román kormány, válságban van: a párt elnökét a legfelsőbb bíróság rögtön az EP-választás után jogerősen letöltendő börtönbüntetésre ítélte; a választás után a román kormányban három minisztert váltottak le; az államelnök és a kormánypárt küzdelmét kihasználva a kisebb pártok elkezdtek a zavarosban halászni, és elkezdték kijátszani a szokásos magyar kártyát. Tudjuk, hogy a román politikát a múltban gyakran az átállás és a hátbatámadás jellemezte, de megbékélést várni tőlünk, magyaroktól nagyon nehéz akkor, amikor nyilvánvaló tényhamisítással állunk szemben az úzvölgyi hősi temető kapcsán. Megrázott, megdöbbentett bennünket a magyar hősök nyughelye elleni orv román soviniszta akció. 600 hősi halott nyugszik az úzvölgyi katonatemetőben, a legfiatalabb alig múlt 17 éves, a legidősebb 54 esztendős, közülük 500 magyar, 61 osztrák, 22 német, 15 orosz nemzetiségű. A temetőben nincs és soha nem is volt román katona, ott nincs helye román katonai kereszteknek. Az Úzvölgye a magyar katonai helytállás szimbóluma. 1916. október 24-én a miskolci 10. gyalogezred főhadnagya, Szerdahelyi főhadnagy ezt írta naplójába: „Veszteségeim igen nagyok, a csatatéren hulla hulla mellett volt. Minden ember csodálatra méltó hősiességgel harcolt. Napok óta nem ettek, majd megfagytak a hidegtől, lőszerük alig volt, s kiválóan képesek voltak helyüket megállni.” A dicső magyar múltat átírni, lebetonozni nem lehet, még a láthatóan sajnos új dimenzióba lépett román kisebbségpolitikával sem. A barbár rombolás után szinte belénk égtek a 95 éves úzvölgyi veterán, vitéz Bartha Mihály bácsi szavai: „Akárhogy is, ezt a temetőt mi alkottuk, mi javítottuk, mi csináltuk. Szégyen gyalázat, hogy ilyesmit elművelnek velünk szemben, a magyarokkal.” idéztem vitéz Bartha Mihály bácsit. A magyar diplomácia és a kormány több lépcsőben reagált, egyre erősebb diplomáciai eszközökhöz nyúlt, és tiltakozó jegyzéket adott át. Sajnos, a bekéretett budapesti nagykövet nem jelent meg központi utasításra, megtagadta a megjelenést, nyilván ez is jelzi, hogy nem csak elszabadult helyi indulatokról van szó. Romániára szükség van, egy gazdaságilag erős Romániára szükségünk van [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , és nagyon fontos, hogy a stabil Románia egy stabil közép-európai ligának legyen a tagja, ahol közép-európai szabályok szerint lehet játszani. Tisztelt Miniszter Úr! Vane remény, hogy visszatér Románia a párbeszédhez? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném azt a magyar külpolitikai alapállást hangsúlyozni, hogy mi azt tesszük, amit a külhoni magyarok kérnek tőlünk. Nem próbálunk okosabbak lenni, mint azok, akik ott élnek, megkérdezzük, hogy ők mit látnak jónak, mit látnak helyesnek, miről gondolják úgy, hogy az érdeküket szolgálja, és ezt csináljuk, ennek megfelelően döntünk. Most is folyamatosan kapcsolatban vagyunk az RMDSZ-szel. Sajnos, az elmúlt időszakban is elfogadhatatlan történéseket láthattunk: a román hatóságok megbüntették a Kovászna megyei önkormányzat alelnökét és a Hargita megyei önkormányzat elnökét. Tehát jelenleg a román hatóságok azokat az embereket büntetik, akik békésen, imádkozva, élőláncot alkotva voltak jelen ott az úzvölgyi katonatemetőnél, nem pedig azokat, akik nyilvánvalóan agresszíven léptek fel, és akik valóban a bűnösök voltak ennél az incidensnél. [[15.20]] Nem lehet elégszer hangsúlyozni, tisztelt Ház, tisztelt képviselő úr, hogy magyar embereket támadtak meg, sírokat gyaláztak meg, kitörték a székelykaput, látható a világhálón, a televíziós tudósításokban pontosan látható, hogy mi történt. Szeretném pont emiatt újra rögzíteni, hogy nem igazak azok az állítások, akárki mondja, és akárhányszor mondja el, hogy nem történt fizikai atrocitás, hogy nem történt személyi sérülés, és hogy nem történt sírgyalázás, mert mindezek megtörténtek. Pont ezért kérjük és várjuk el a leghatározottabban a felelősök megkeresését és megbüntetését. Tisztelt Ház! Szeretnék arra is emlékeztetni, hogy az eset utáni román kommunikáció elfogadhatatlan. Szeretném emlékeztetni a tisztelt képviselőket arra, hogy a román nagykövet a berendelésnek azért nem tett eleget, pontosabban arra hivatkozott, hogy az úzvölgyi atrocitások után Magyarországon az itteni román nagykövetség előtt volt egy demonstráció, és valaki egy matricát ragasztott az itteni román nagykövetség falára. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez a fajta kommunikáció és magatartás szerintem tisztességtelen és elfogadhatatlan. Nem lehet egyenlőségjelet tenni emberek megtámadása, sírok meggyalázása és egy matrica kiragasztása között. Tisztelt Ház! Aminek talán örülhetnénk is, az az, hogy a jelenlegi tudásunk szerint legalábbis a mostani hónap végén, június végén sor kerül Bukarestben a hadisírgondozó bizottságok, a hadisírgondozással foglalkozó szakemberek, magyar és román szakemberek találkozójára. Mi ezt már nagyon régóta kezdeményezzük, a Külügyminisztérium, a Honvédelmi Minisztérium is többször kérte erre a román felet, de mostanáig ez válasz nélkül maradt. Most van erre nyitottság román oldalon. Azt azonban csak remélni tudjuk, hogy ez nem egy időhúzó tárgyalás, nem egy alibimegbeszélés lesz, hanem egy valódi, érdemi, szakmai megbeszélés. Tisztelt Ház! Mindezek mellett szeretném azt is aláhúzni, hogy ahogyan talán a képviselő úr is utalt rá, érdekeltek vagyunk egy kiegyensúlyozott és jó kapcsolatban Romániával. Érdekeltek vagyunk abban, hogy békésen együtt tudjanak élni a magyarok és a románok, és hogy a közép-európai együttműködés meglegyen és működjön Magyarország és Románia között is. Én pontosan tudom és látom, hogy azok után, ami történt, ilyen mondatokat nehéz hallani, tudomásul venni, láttam és olvasom a reakciókat, a saját felháborodásom is pontosan ugyanakkora, mint a reakciót mondóké vagy íróké. Ugyanakkor ezt is rögzíteni kell, mint ahogyan azt is, hogy valakik nyilvánvalóan érdekeltek abban, és sokat tettek és tesznek azért, hogy cirkusz legyen az úzvölgyi katonai temetőnél, konfliktus legyen magyarok és románok, Magyarország és Románia között. Mi azonban a magyar érdekek mentén szeretnénk ezt rendezni, természetesen kiállni a magyar érdekekért, de ha egy mód van rá, akkor ezt rendezni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ha pedig a románok szeretnének a saját katonáikra, akárhol is legyenek ők eltemetve, emlékezni, tegyék, de ne így! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Tilki Attila képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a megnyugtató választ, államtitkár úr. A hőskultusz minden nemzet életében nagyon fontos dolog, és különösen azért látjuk ezt szomorúan, láttuk a tévéfelvételeket szomorúan, hiszen akár a Don-kanyarba elmegy az ember, a rudkinói és a boldirevkai temetőben látszik, hogy az orosz állam figyel arra, hogy milyen állapotban vannak az idegen országok temetői. A környező országokban is ezt tapasztaljuk.Ha van egy pici időm, én előszeretettel ápolom a hőskultuszt a térségemben lévő polgármesterekkel együtt. A polgármesterektől jött felvetés, miután láttunk olyan képeket is, amelyek igen elhanyagolt állapotban mutattak be román katonai temetőket, hogy nagyon szívesen felajánljuk azt esetlegesen, hogy akár román katonai temetőt is megtisztítunk [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: A Jobbik már megcsinálta!]] és méltóvá tesszük az ünneplésre [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: A Jobbik már megcsinálta! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ne óbégass már! Zaj.- Az elnök csenget.]] , ha az a bajuk esetlegesen, hogy nincs hol ünnepelniük, akkor talán az a temető, egy megtisztított temető alkalmas lehet arra, de a magyar temetőket ne vegyék el tőlünk. Köszönöm. Elfogadom a választ. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselő úr elfogadta az államtitkári választ.Tisztelt Ház! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Miért zsarolják a hazai szőlészeket?” címmel. Magyar Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A zöldszüretnek nevezett vidékrombolásról már beszéltünk az elmúlt hetekben. Aki esetleg akkor nem figyelt, annak nagyon röviden összefoglalnám. Zöldszüretnek hívjuk azt, amikor megalázó módon, érthetetlenül gyakorlatilag arra kényszerítik a hazai bogyótermesztőket, hogy még éretlenül a fürtöket a tőke alá metsszék, ezért persze némi bánatpénzt fizetnek nekik, ami gyakorlatilag az önköltségi ár környékét jelentené abban az esetben természetesen, ha a költségek ezzel megszűnnének, de hát nyilvánvalóan a szőlőt a zöldszüret után is kell még kezelni. De hát nem előzmények nélküli az, hogy önök a szőlészeket magukra hagyják. Gondoljunk arra az esetre, amikor, mondjuk, adott évben megközelítette volna az önköltséget a felvásárlási ár, vagy ne adj’ isten, még némi profit is lett volna rajta, akkor önök képesek voltak rászabadítani azokat a zűrös hátterű nagykereskedőket a hazai piacra, akik olasz vagy éppen ismeretlen hátterű, minőségű mustot és bort hoztak a hazai piacra. De beszélhetünk arról is, hogy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa, az agrárkamara vagy éppen az Agrárminisztérium miért nem képviseli megfelelően azokat a szőlészeket, akiknek bizony nagyon-nagyon elférne ez a segítség.Önök kizárólag néhány tucat Fidesz-kedvenc sztárborászt tömnek tele milliárdokkal, és rájuk is szabják ezeket a törvényeket. Ahhoz sem kell nagy képzelőerő, hogy Mészáros Lőrinc turisztikai és borászati térnyerését összekapcsoljuk azzal a ténnyel, hogy az állami tulajdonú Grand Tokaj Zrt. már most bejelentette, hogy nem fogja felvásárolni a bogyót a szőlőtermesztőktől. Érdekessége a történetnek, hogy a nagy szőlőterülettel rendelkező földesurak, mondjuk így, nem kapták meg ezt a levelet, kizárólag a kis és közepes területen gazdálkodókat igyekeznek elrettenteni a termeléstől. Azt hiszem, mindezek alapján jogosan kérdezem az alábbiakat. Miért nem a dolgát végzi miniszter úr, államtitkár urak, az agrártárca, és miért nem a magyar szőlészcsaládok érdekeit képviselik, amikor, mondjuk, túltermelésről vagy zöldszüretről van szó? Miből gondolják azt, hogy a csak Tokaj-Hegyalján jelenleg fennálló 200 ezer mázsa felesleg megoldására ez az értelmetlen pusztítás lenne a legjobb mód? A kormánypárti földesurak csak az elmúlt két évben 40 milliárd forint értékben építhettek feldolgozóüzemeket. Amikor a markukat kell tartani, akkor örömmel kiszolgálják őket, de amikor tenni kellene a közösségért, amikor tenni kellene a hazai gyümölcsért, akkor bizony a felelősség alól kibújva ők nem teszik meg ezt, miközben amikor a pályázatokat beadták, még vállalták, hogy ilyen esetben fel fogják dolgozni a felesleget. Véletlen lenne, hogy csak a kicsikkel és a közepesekkel szúrnak ki? Nincs ez összefüggésben azzal, hogy szükség van önöknek, az önök haverjainak még ezekre a megmaradt kisebb birtokokra is annak érdekében, hogy tovább tudjanak terjeszkedni a magyar vidéken? Államtitkár úr, ez az így vidékfejlesztési pénzből végrehajtott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] vidék-visszafejlesztés elfogadhatatlan. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen válaszolok az interpellációra, habár az csak részben fedte azt, amit írásban leadott. Előzetesen meg kell jegyeznem önnek, hogy az ön állításával ellentétben az agrárkormányzat az elmúlt években minden esetben a szőlészek és a borászok oldalán állt. Partnerei vagyunk az ágazat szereplőinek. A zöldszüret intézkedés olyan, teljes egészében európai uniós forrásból finanszírozható válságkezelés, amely alkalmazása összeegyeztethető a mai jogszabályi környezettel, és amelyben a termelők önkéntesen vehetnek részt méltányos kompenzáció mellett.Szeretném képviselő úr figyelmét felhívni arra is, hogy az intézkedés bevezetését az Agrárminisztérium a szakmai szervezetekkel történő egyeztetést követően egyetértésük és támogatásuk mellett vezette be. Megjegyzem, hogy az ágazat szakmaközi szervezetének, a Hegyközségek Nemzeti Tanácsának országos szervezetébe a Borvidéki Hegyközségi Tanácsok egy-egy szőlészeti és borászati küldöttet delegálnak. A szőlészeti és a borászati szekció tagjait azonos mértékű szavazati jog illeti meg, így megvalósul mindkét fél egyenlő képviselete. Tisztelt Ház! A borpiacon tapasztalható túlkínálat nem csak Magyarországot érinti. Az Európai Unióban az elmúlt tíz év legmagasabb termésmennyiségét szüretelték 2018-ban, a pincékbe mintegy 190 millió hektoliter must és bor került, ennek következtében a készletek megemelkedtek, és a borok árai Európa-szerte csökkenni kezdtek. A mostani gyors beavatkozás nélkül a magyar szőlőtermelők az idei szüret során minden eddiginél nehezebb helyzetbe kerülnének. [[15.30]] Komoly eredménynek tartjuk, hogy a 2011-es 790 ezer hektoliteres borimportot 2018-ra 72 ezer hektoliterre sikerült visszaszorítani. Az is fontos eredmény, hogy 25 ezer hektár ültetvény újult meg a támogatásoknak köszönhetően, és 500 borász számára 35 milliárd forintnyi beruházási támogatásról döntöttünk eddig a minőségi magyar szőlő- és bortermelés érdekében. Ami a másik megjegyzését illeti, a Grand Tokaj Zrt. mint állami vállalat nem az Agrárminisztérium irányítása alá tartozik, de nem igaz az az ön által tett állítás, miszerint a Grand Tokaj Zrt. az idei évben nem vásárolja fel a kistermelők borszőlőjét. Az általam imént részletezett 2018-as rekordtermés és az ezzel összefüggő piaci mechanizmusok természetesen a Grand Tokaj Zrt.-re is hatással vannak, emiatt tájékoztatásuk alapján az átlagos szüreti mennyiségekhez képest az idén körülbelül 20 százalékkal kevesebb, 50 ezer mázsa szőlőtermés átvételére nem tudnak előzetesen szerződésben vállalást tenni. A cég ezzel a mennyiséggel is messze a legnagyobb, közel 900 termelővel szerződésben álló, stabil hátterű felvásárló vállalkozás Tokaj-Hegyalján. Tisztelt Képviselő Úr! A jelenlegi előzetes adatok azt mutatják, hogy a zöldszüret-intézkedés feltételeit sikerült jól kialakítani, hiszen igen nagy számú szőlősgazda választja a zöldszüretben rejlő előremenekülési lehetőséget. A fentiek alapján, képviselő úr állításával szemben, a zöldszüreti intézkedés jelenti most a valódi segítséget a szőlőtermelő családi gazdaságoknak. Köszönöm szépen a figyelmüket, és kérem képviselő urat, hogy válaszomat fogadja el, hiszen válaszokat kapott a kérdéseire. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Hát, megmaradt közöttünk, államtitkár úr, a véleménybeli különbség. Szerintem nem az a megoldás erre a helyzetre, hogy közpénzből értelmetlenül elpusztítjuk a termést. Főleg úgy, ha már költöttünk erre, hiszen ez mindannyiunk adóforintja, akkor mondjuk, közétkeztetésbe be lehetett volna vonni ezt a szőlőt, akármilyen feldolgozott formában, legyen az szőlőlé vagy bármilyen egyéb megoldás. De ha, teszem azt, ezek az állami feldolgozók felvásárolják, és mondjuk, lepárolják, akkor keleti piacokon akár pálinkaként megjelenhetne, és számtalan egyéb megoldás kínálkozik, ami sokkal értelmesebb annál, mint értelmetlenül az egész éves munkát tönkretenni. Államtitkár úr, ön félreértett valamit. Amikor ön a tőke oldalára állt, akkor nem azt a tőkét értette alatta, amit kellett volna. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Ez nem az a tőke, államtitkár úr! Nem a pénzes nagyemberek mellé kellett volna állni, hanem azon szőlészcsaládok mellé, akik most megint kénytelenek lesznek az egész éves munkájukat tönkretenni önök miatt. Ha pedig ez a jövő megoldása, akkor húzzon bele, mert a meggy már érik, az alma is őszre termőre fordul; ha azt is le fogják veretni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] akkor tényleg bele kell húzni, mert lassan beérnek, és már nem tudják értelmetlenül elpazarolni. Nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a honvédelmi miniszterhez: „Mit tesz a kormány Magyarország biztonságának növelése érdekében?” címmel. Aradszki András képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években jelentős mértékben növekedtek a honvédelmi beruházások, és számos intézkedés történt a katonák megbecsülése érdekében. A kormány erős, ütőképes honvédséget szeretne hazánknak. Cél, hogy Magyarország, a Magyar Honvédség a térség meghatározó haderejével rendelkezzen. Példaként említhetjük a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program már megkezdett fejlesztéseit vagy a helikopterflotta modernizációját, amelynek keretében húsz darab Airbus forgószárnyas helikopterrel gazdagodik majd a honvédség. A technikai fejlesztések mellett ugyanakkor nem feledkezhetünk meg a katonákról sem, hiszen mindezen fejlesztések fókuszában ők állnak. A katonai életpálya kialakítása, a katonák jogállása rendezettségének és kiszámíthatóságának biztosítása mind-mind a katonák megbecsülése érdekében történik. 2015-ben döntött a kormány a katonák illetményének 50 százalékos emeléséről. Ennek utolsó 5 százaléka volt esedékes januárban. 5 helyett azonban 7,4 százalékkal emelték, ami átlagosan 30 ezer forintos havi illetményemelést jelent. A honvédségnél dolgozó civilek, akik ez évtől egy új besorolásban honvédelmi alkalmazottakként dolgoznak, négy év alatt egységesen 35 százalékos illetményfejlesztésben részesülnek. Idén januártól 20 százalékos emelés történt iskolai végzettségtől függően, ez havonta átlagosan 39 200-74 100 forint közötti többletet jelent. A kormány továbbá kiemelt hangsúlyt fordít a hazafias, honvédelmi nevelésre, a fiatalok megszólításának fontosságára is. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország a világ egyik legbiztonságosabb országa, ami a Magyar Honvédségnek, a magyar katonáknak is köszönhető. Annak érdekében, hogy ez a jövőben is így maradjon, a 2020. évi költségvetésben minden eddigi rekordot meghalad a biztonságra, a honvédelmi költésekre tervezett összeg. A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat: mit tesz a kormány Magyarország biztonságának növelése érdekében? Hogyan változik 2020-ban a Magyar Honvédség költségvetése? Milyen további fejlesztéseket terveznek a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program keretén belül? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére a választ Németh Szilárd államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, a kormány megkérdezi a magyar emberek véleményét mindarról, hogy mire költse el a pénzt. Így határozta meg a kormány a 2020-as költségvetést is, amelynek holnapután kezdődik meg a tárgyalása, de már mindenki megismerhette a különböző fejezeteket. Az interpellációk során már kaptunk kérdést a költségvetésről, amiről a Pénzügyminisztérium államtitkára elmondta, hogy a legfontosabb eleme ennek a költségvetésnek, hogy azt a néhány éve elkezdett programot, amit a gyermeket nevelő magyar családok támogatása, helyzetbe hozása jelent, azt mindenféleképpen folytatnunk kell. Ezért hívják ezt a költségvetést a családok költségvetésének, hiszen ebben benne van az a családvédelmi akcióterv, amelyet 2020-ban meg kívánunk valósítani. És benne van az a gazdaságvédelmi program, amiben a közösen elért eredményeinket meg kell tudnunk védeni. Olyan helyzetbe kell hozni a magyar vállalkozásokat, hogy állják a versenyt, még akkor is, ha Európában az európai gazdasággal kapcsolatban bizonyos rossz döntéseket hoznak meg, és ez Európát nehéz helyzetbe hozza. Viszont a gazdaság növekedésének és a családok erősödésének a legfontosabb alapja a biztonság, és ezért erre a biztonságra áldozni kell. Úgy, ahogy képviselő úr mondta, a magyarországi belbiztonságnak, belső biztonságnak, az ország szuverenitásának, az emberek biztonságának a legfőbb letéteményese, a legfőbb záloga a Magyar Honvédség. Ma Magyarország Európa egyik legbiztonságosabb országa, és a kormány, meghallgatva az emberek kérését, ezt továbbra is fenn szeretné tartani, és ezért jövőre összességében az ország 173 milliárd forinttal fordíthat többet a biztonság fenntartására, mint egyébként 2019-ben, ami már önmagában is egy csúcsteljesítmény volt, tehát egy csúcsösszeget tudtunk a biztonságra fordítani. Ezen belül a Magyar Honvédség költségvetése 103 milliárd forinttal, 20 százalékkal fog növekedni, és a honvédségi költségvetés így eléri a 616 milliárdot. És amit ön kérdezett, képviselő úr, hogy mire is fordítjuk: három nagyon fontos célt emelnék én is ki. Az egyik a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program folytatása, ütemezett folytatása. Fejlesztésre 216 milliárddal áll több a rendelkezésünkre. Ebben természetesen benne vannak a honvédelmi fejlesztések, azaz annak a béremelésnek a folytatása, amit 2019-ben gyakorlatilag 50 százalék fölött értek el a katonáink, annak az új jogállás fedezetének, illetve a további béremeléseknek a megteremtése, amit a honvédelmi alkalmazotti törvény jelent. Természetesen benne van az a 2020-ban folytatandó rendvédelmi béremelés, ami nemcsak a honvédeket, hanem a belügyi tárcát is fogja érinteni. Másrészről benne vannak természetesen a haderőfejlesztés, akár a légierőt, akár a szárazföldi erőket nézem, akár pedig a „Digitális katona” programunkat, ami az egyéni felszerelésekről szól a katonák életében, illetve a szolgálati helyeknek a modernizálásáról. Ebben benne van még természetesen a határvédelem, mint a legnagyobb kihívás. A migráció továbbra is, minden prognózis szerint évtizedekig óriási kihívás lesz Európában. A Magyar Honvédségnek a határon is meg kell tudni védenie az országot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Örömmel hallottam öntől, hogy ez egy folyamat, amibe a 2020. évi költségvetési törvény beleilleszkedik, nevezetesen abba a folyamatba, hogy Magyarország erős katonai potenciállal akar rendelkezni. Ugyanis mint a NATO tagjai kötelezve vagyunk arra is, hogy a lehetőségeinkhez képest olyan haderőt tartsunk fönn, amely képes megvédeni a saját országunkat. Ez adódik össze a NATO többi haderejével, és ezáltal biztosítja az egész észak-atlanti biztonsági rendszernek a meglétét, amelyen keresztül természetszerűleg nyilvánvalóvá válik az, hogy a prosperitásnak, a békés egymás mellett élésnek, a katonai biztonságnak fontos szerepe van az egész térség fejlődése szempontjából. Nagyon fontosnak tartom azt is, hogy megemlítette, hogy megkérdeztük az embereket, az emberek vállalják és akarják a haderőfejlesztést. Így ebből a szempontból a válaszát elfogadom. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, tisztelt Ház, a képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Fülöp Erik független képviselő úr interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Milyen hatékony intézkedéseket tesz a Kormány a Tisza ökoszisztémájának megóvása érdekében?” címmel. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket és interpelláló képviselő urat is, hogy az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg, aki Pogácsás Tibor államtitkár urat bízta meg a válasz megadására. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Évtizedek óta döbbenten tapasztaljuk, hogy évről évre több tíz tonna, több tíz tonna szemét úszik a vízen a kiskörei vízlépcsőnél, ahol a természetes uszadék mellett rengeteg műanyag szemét is elárasztja a Tiszát. A hulladék jelentős része Kárpátaljáról kerül ide, de a magyarországi szakaszon is tetemes mennyiség kerül a folyóba és ennek árterébe.Statisztikai adatok alapján évente 20-40 tonna szeméttől tisztítják meg a Tiszát Kiskörénél, de a 2010-es nagy árvíz idején 62 tonnányi, mintegy 675 köbméternyi szemetet szedtek ki. Hazánkban sajnos egyedül Kiskörénél van olyan technikai lehetőség, hogy az elzárótáblák részleges megnyitásával a tiszta víz szabadon áramolhat a táblák alatt, a szemét pedig fennmarad a víz felszínén, melyet az árhullám levonulását követően a vízügyi szakemberek távolítanak el. Már az is megdöbbentő, hogy az ukrán állam hanyagsága és felelőtlen környezetvédelmi előírásai miatt a magyar vízügyi szakembereknek évről évre egyre kilátástalanabb harcot kell megvívniuk a Tisza ökológiai szinten tartásának reményében. Arról viszont kevés szó esik, hogy ez a folyamatos környezetszennyezés milyen kárt okoz a flóra és fauna összetételének az ökoszisztémán belül. 2017-ben a Wessling Hungary Kft. mikroműanyag-vizsgálatot készített, és az eredményei szerint a Tiszában, bár a műanyag-szennyezettség szabad szemmel nem látható, nemzetközi eredmények tükrében is jelentős, és rendkívüli aggodalomra ad okot. A fenti adatok alapján ugyanis megállapították, hogy több millió mikroplasztik úszik le a Felső-Tiszán óránként. Több tanulmányban kimutatták, hogy a mikroműanyagok bekerülnek az élőlények tápcsatornájába és szöveteibe, ott fizikai úton különböző elváltozásokat okozhatnak, elfogyasztásukkal pedig az emberi egészséget is veszélyeztetik. A vizsgálatok elkészítése óta a Tisza műanyagszennyezési helyzete nem javult, sőt a jelenlegi állapot alapján kimondható, hogy a műanyagok környezetterhelése még nagyobb mértéket képvisel. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen hatékony intézkedéseket tesz a kormány a Tisza ökoszisztémájának megóvása, rekonstrukciója érdekében. Felhívtáke az ukrán kormány figyelmét a rendkívül aggasztó helyzetre a Tisza további szennyezésének megállítása érdekében? Valamint: milyen hosszú távú elképzeléseik vannak a Tisza ökológiai egyensúlyközeli állapota fenntarthatóságának megvalósulási irányába? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, a választ Pogácsás Tibor államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A folyóink a határon túlról érkeznek, és ez nagyon sok problémát hordoz magában, alapvetően a szennyeződések jelentős része a határon túlról kerül be a folyóba. Így van ez a Tiszánál is, jól tudjuk azt, hogy az ukrán területeken nagyon sok illegális és tulajdonképpen megtűrt kommunálishulladék-lerakó alakult ki, amely kommunálishulladék-lerakókból egy-egy árvíz idején vagy nagyobb, csapadékos időszak esetén jelentős mennyiségű szennyeződés kerül be a folyóba, és ez a szennyeződés aztán nyilván az államhatárt nem ismerve Magyarországon is megjelenik. A szennyezéssel kapcsolatos problémát rendszeresen felveti a magyar fél a Magyar-Ukrán Határvízi Vízgazdálkodási Bizottság ülésein, és sürgetjük az ukrán kormányt, hogy tegyen intézkedéseket a szennyezés forrásainak megszüntetésére, oldják meg a kommunálishulladék-kezelés problémáit, hogy az ne az élővizekbe kerüljön. A vízügyi ágazat kimutatásai szerint egyébként a kommunális hulladék Kárpátaljáról érkezik a legnagyobb mennyiségben, amely, ahogy mondtam, illegális szemétlerakókból kerül be. Az úszó szennyezőket a Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság a kiskörei vízlépcsőnél tudja alapvetően megfogni. A 2012-18 közötti időszakban 16 ezer köbméter hulladékot gyűjtöttek ott össze. 2017-ben született a döntés, hogy egy jobban megbízható és hatékonyabb módszerrel próbálja meg a vízügyi igazgatóság a hulladékot megfogni. Erre a kormány 1,3 milliárd forintot különített el, és az idei nyáron már megvalósult az az úgynevezett úszóműves technológia, amellyel a sodorvonalban érkező uszadékot úszóművel a part felé terelik négy beavatkozási helyszínen, ahonnan kotrógéppel szállítójárművekre rakják, és kiemelik a hulladékot. Mindemellett gyűjtőhajó segíti hatékonyabban összeszedni a kisebb méretű hulladéktömböket. Ehhez a hulladékkezelési rendszerhez átalakítják a szükséges gép- és eszközparkot is a vízügyi igazgatóságoknál. A parton maradt hulladék gyűjtése viszonylag nagy kézimunka-igényű, így ahhoz közfoglalkoztatottak bevonását is tervezzük. Az időbeni észlelés érdekében kamerás monitoringrendszert is kiépítenek három kárpátaljai településen, továbbá a határszelvényben, Tiszabecsen hőkamerás állomás is létesül az éjszakai észleléshez. Emellett tájékoztatni tudom a tisztelt képviselő urat, hogy 2019. június 27-én indult el hivatalosan a negyedik nemzetközi Duna-expedíció Budapesten, amelynek valamennyi dunai ország tagállama, minden dunai ország részt vesz benne, és ebbe bevonásra került a Tisza is. Ennek során a német környezetvédelmi minisztérium mintavételi és analitikai módszerével mikroplasztik-vizsgálatok is történnek, amellyel a szennyeződések kiszűrése, felderítése történhet meg. Az Európai Unió ebben az időszakban alakítja ki a műanyag-stratégiáját, amelynek fő hajtóereje a környezeti, vízi ökoszisztéma és az ember megóvása, hazánk az uniós előírások és intézkedések végrehajtásával biztosítja ezeknek a környezeti szisztémáknak a jó állapotát és megóvását. Nyilvánvalóan az egyetlen jó megoldás az lehet, ha a környezetszennyezés forrását szüntetjük meg, illetve a szennyezőanyagok termelését mind a határon túl, mind a határon belül. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon! [[15.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, a választ. Volt sok olyan momentum, amivel, azt gondolom, hogy egyetértünk, viszont én a helyszínen tapasztaltam meg a kiskörei állapotokat, és teljesen megdöbbentő volt az a hatalmas, több tonnányi, több száz köbméternyi szemétmennyiség, ami ott felhalmozódott. Azzal a problémával is egyetértek, hogy ennek a szemétmennyiségnek a nagy része Ukrajnából jön. Sajnos én ott a helyszínen az elpusztult, felfúvódott lótetemtől kezdve a kiszuperált hűtőszekrényen keresztül, milliónyi PET-palackon át szinte mindent észrevettem ott a vízben, és ez teljesen elképesztő, teljesen megdöbbentő. Úgyhogy sokkal hatékonyabb, sokkal erőteljesebb fellépést javasolnék, és én azt gondolom, hogy a magyar emberek is sokkal hatékonyabb fellépést várnának el elsősorban az ukrán hatóságokkal szemben, úgyhogy ezért nem tudom elfogadni az ön válaszát. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, hogy elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációs kérdések végére értünk, az azonnali kérdések órája következik. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. Jakab Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Volt egyszer egy vidéki gyerek, aki eljött a fővárosba, hogy alakítsa az ország sorsát, a nemzet jövőjét. Eddig a történet akár mindkettőnkről szólhatna, ön Felcsútról, én Miskolcról érkeztem ide. [[Felzúdulás, derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Sőt, megkockáztatom, hogy ahogy engem most, úgy egykor, 30 évvel ezelőtt talán még önt is a jó szándék vezérelte. Ma már viszont tudjuk, hogy önt mi vezérli, miniszterelnök úr: a saját hatalmi tébolya, aminek az oltárán kész akár az egész országot feláldozni. Higgye el, az én jellemem nagyon távol áll attól, hogy valaha is olyan ember legyek, mint ön [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] , mégis szeretném tudni, hogy ön, miniszterelnök úr, hol rontotta el. Mikor érezte például először azt, hogy már nem elég a miniszterelnöki fizetés, hanem ennél jóval többre van szüksége, mondjuk, egy ország jövedelmére, a dolgozók fizetésére, a szüleink nyugdíjára, aminek az lett a következménye, hogy mára mi, magyarok lettünk az Unió második legszegényebb nemzete, ön pedig, miniszterelnök úr, Mészáros Lőrinc fedőnéven az ország leggazdagabb embere, újdonsült dollármilliárdosa. Vagy mikor jutott eszébe az, hogy a bankok kedvéért magyarokat dobhat az utcára? Ön négy évvel ezelőtt paktumot kötött a bankokkal, azóta több mint tízezer kilakoltatás volt ebben az országban, miközben az ukrán meg a török vendégmunkásoknak migránshoteleket építenek, hogy legyen hol lakniuk. Egészen elképesztő! És ha már migránshotel, mikor érezte azt miniszterelnök úr először, hogy a multik kedvéért rabszolgává teheti a magyarokat, hogy aztán az elüldözött honfitársaink helyére tízezrével telepítsen be gazdasági bevándorlókat, három év alatt, mondjuk, 86 ezret, nehogy már emelni kelljen a magyarok bérét? És végül a legsúlyosabb, legfojtogatóbb kérdés, miniszterelnök úr: mikor érezte azt először, hogy már az emberi élet sem drága? Évente ebben az országban 24 ezer honfitársunk hal meg azért, mert nem jut hozzá a megfelelő kórházi ellátáshoz, holott van pénz egészségügyre, csak ott van az ön pénztárosának a zsebében. Miniszterelnök úr, Felcsúton már van stadion, van kisvonat, van minden, amire ön gyerekkorában vágyhatott. Fogadja meg a tanácsomat: hogyha még utoljára szeretne jót tenni ezzel a nemzettel, menjen vissza oda, ahonnan jött! Higgye el, egy nemzet lesz hálás érte! [[Taps a Jobbik soraiban. Tordai Bence tapsol.]]
Képviselő úr! Képviselő úr, figyelmeztetem az országgyűlési törvény 48. §-ára, hogy csak olyan kifejezéseket használhat, amelyek a Ház tekintélyét, illetve egyetlenegy személyt, főleg az azonnali kérdésben kérdezett személyt sem sérthetik. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Melyik szó volt az, a kisvasút? A stadion?]] Miniszterelnök úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a sajtó jól értesült, akkor két év alatt ön lesz a Jobbik harmadik frakcióvezetője a Házban, aki az ellenzéki padsorokból minősíthetetlen hangnemben rám támad. Az előző kettőnek a választók döntése miatt kellett távoznia. Kérem, legyen ennek tudatában.Ha jól értem, amit mondott, akkor önök harcolni akarnak ellenünk. De az igazság az, hogy még abban is ügyefogyottak, hogy felismerjék, kivel is harcolnak valójában. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Ilyen szavakat lehet használni?]] Önök nem velünk harcolnak, hanem a saját választóikkal. A Jobbik tavaly még a legerősebb ellenzéki párt volt, ma pedig a leggyengébb, még az MSZP is jobban szerepelt önöknél. [[Derültség a Fidesz soraiban.]] Önök egy év alatt elveszítették a választóik több mint kétharmadát. Megértem, hogy csalódottak és idegesek, és önök ezért engem hibáztatnak, de kérem, gondolkodjon el rajta, nem lehet-e, hogy az önök készülékében van a hiba. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, lehet itt papírból nyegléskedni, de attól még a tény az az, hogy jelenleg másfél millió honfitársunk tervezi azt, hogy elhagyja ezt az országot. A fiatalok 40 százaléka tervezi azt, hogy külföldön folytatja az életét, mert nem akar itthon a sor mellett gürizni látástól vakulásig éhbérért. Ha ezek az emberek elmennek innen, mondja már el nekem, kikre akarja építeni ennek az országnak a jövőjét: ukrán, török meg mongol migránsmunkásokra, vagy azokra akarja építeni az ország jövőjét, akiknek négyévente elég egy szatyor élelmiszer a szavazatért cserébe? Miniszterelnök úr, önök nem azért nyerték meg a választást, mert annyira jól kormányoznak, hanem azért, mert az önök kezében van a média, amelyik lehazudja a csillagot is az égről, a kezükben van az Állami Számvevőszék, amelyik anyagilag vérezteti ki a legerősebb ellenzéki pártot, és a kezükben van egy szatyor száraztészta, amivel meg megvásárolják a legszegényebbek szavazatait. Miniszterelnök úr, önnek, nézze ennyit ér ez az ország, egy szatyor száraztésztát, úgyhogy nekem is pontosan ennyit ér ön. Fogadja el szeretettel! [[Derültség, taps a Jobbik soraiban. Jakab Péter elindul a műanyag szatyorral Orbán Viktor asztalához.]]
Képviselő úr, ön nemsokára frakcióvezető lesz, ne tegye ezt, mert ez összeegyeztethetetlen a házszabállyal, ugyanis… Képviselő úr, figyelmeztetem, és mivel ismételten figyelmeztettem… [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Ülj már le! Bohóc! Ülj már le a helyedre!]] Miniszterelnök úré a szó egy percre.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Ön egy olyan párt nevében szólal fel, aki elvesztette támogatóinak kétharmadát, törpepárttá zsugorodott, összeállt korábbi fő ellenfelével, az MSZP-vel és a DK-val, így kaptak a legutóbbi választáson 6,4 százalékot. Az a párt, amelyik nevében most én beszélek, ugyanezen a választáson 53 százalékot kapott. Biztosan ismeri a „Gyalog galopp” című filmbohózatot, amelyben a kezét-lábát vesztett lovag fogadkozik a harc folytatásáról. Ön engem erre a fekete lovagra emlékeztet. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Halkan kérdem: ilyen remek harci eredményekkel a tarsolyukban nem kellenee harc helyett inkább pihenniük egyet?
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Önök hónapok óta törvényt sértenek. Mikor lesz ennek vége?” címmel. Harangozó Tamás képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, az ön kormánya 2012-ben alapjaiban szabályozta újra a rokkantsági ellátást, amely rengeteg ember esetében a jövedelem csökkenését, akár azonnali elvesztését, életkörülményük drasztikus romlását hozta anélkül és itt a lényeg , hogy egészségi állapotuk egyébként javult volna. Százezrek életét megkeserítették, tízezreket az árokba löktek. Keserűség, kilátástalanság, nyomor lett osztályrészük nagyon sok családban ennek a törvénynek köszönhetően. Az egy dolog, hogy morálisan hogyan lehet egy ilyen döntést meghozni, de ez a döntés nemcsak erkölcsileg vállalhatatlan, hanem azóta, mint ki is derült, teljesen törvénytelen volt. Az érintettek először a strasbourgi Emberi Jogi Bírósághoz fordultak, amely kimondta, hogy a legalapvetőbb emberi jogokat sértette az és ahogyan ezeknek az embereknek az ellátását egyik pillanatról a másikra elvették, felülvizsgálták és megszüntették. Aztán tavaly novemberben már a magyar Alkotmánybíróság döntötte azt el, hogy az Országgyűlésnek kötelessége felülvizsgálni ezt a törvényt és az egész rendszert, mert teljesen tarthatatlan és nemzetköziszerződés- és alkotmányellenes. Ennek a határideje, miniszterelnök úr, idén március 31. volt, tehát harmadik hónapja kimondottan is a magyar kormány és a fideszes többség, parlamenti többség törvényt sért azzal, hogy a füle botját nem mozdítja ebben az ügyben. [[16.00]] Mi az MSZP részéről tavaly novemberben benyújtottuk a szakmai szervezetek által egyébként fellelhető javaslatok alapján a mi saját törvénycsomagunkat, amit önök leszavaztak, és azóta sem álltak elő saját javaslattal. Tehát kérdezem miniszterelnök urat: meddig tart még ez a törvénytelen állapot? Meddig kell még várnia ennek a több tízezer családnak? Mikor kaphatják meg végre a Strasbourgban és a magyar Alkotmánybíróság által is előírt kárpótlást és egy fair, tisztességes, új rendszert? Várom válaszát. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Úgy van! Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Kezdjük talán az elején: amikor önök kormányon voltak és ez sajnos nyolc hosszú év volt [[Korózs Lajos: 2012-ről kérdeztünk!]] , segélyt és nem munkát adtak a megváltozott munkaképességű embereknek. Ráadásul a Bajnai-kormány idején úgy tudom, ezt a kormányt önök támogatták egyhavi nyugellátást vettek el tőlük. [[Korózs Lajos: Rokkantellátás volt, miniszterelnök úr!]] Ma pedig aggódnak értük. Ezt, azt hiszem, kétszínűségnek hívják. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Nem!]] A nemzeti kormány 2010-ben megszüntette a visszaéléseket emlékezzenek rá, volt belőle bőséggel , és munkát kínált mindenkinek. Ma azt tudom önnek mondani, hogy a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatottságának aránya a 2010-es 18 százalékról a tavalyi évre 41,6 százalékra nőtt. Vagyis azt mondhatjuk, hogy a nemzeti kormány sokat tett azért, hogy valódi munkát, esélyt és lehetőséget kapjanak azok, akik valóban rászorulnak. Az Alkotmánybíróság döntését pedig végre fogjuk hajtani; nem azért, mert önök sürgetik, hanem azért, mert így tartjuk helyesnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Harangozó Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kezdjük az elején, miniszterelnök úr, akkor fussunk neki még egyszer! Tehát 2012-ben önök hozták azt a törvényt, amiről az Alkotmánybíróság és Strasbourg is kimondta, hogy alkotmányellenes és nemzetközi szerződést sért, mert a legalapvetőbb emberi jogokat sem tartja tiszteletben. Miniszterelnök úr, tudja, ezeknek az embereknek semmilyük nincsen, nem tudnak ám a barátokhoz elmenni, hogy egy magángéppel kiugorjanak, mondjuk, egy jó focimeccset megnézni. Nincs nekik ilyen barátjuk, semmilyük nincsen. Volt egy kis jövedelmük, azt is elvették tőlük. Évek óta ott ülnek, és fogalmuk sincsen, hogy mi lesz velük, miniszterelnök úr. Nekik minden nap drága. És, ne haragudjon, miniszterelnök úr, nem azért kell egy törvényt megváltoztatni, ha az Alkotmánybíróság erre kötelezi önöket, mert magának van hozzá kedve vagy nincsen, hanem azért, mert be kell tartani a törvényeket. Gyakori fideszes közleményt hadd idézzek: a törvényeket mindenkinek be kell tartania. [[Dr. Völner Pál: Nektek is!]] Önnek is, miniszterelnök úr és a fideszes többségnek is. [[Dr. Völner Pál: Czeglédynek is!]] Itt egy olyan ügy lenne, ahol saját honfitársain segíthetne, legyenek kedvesek ezt komolyabban venni. Köszönöm szépen.
Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon!
A jogi választ egy korábbi interpellációban már a kormány kijelölt tagja megadta. Most azt a politikai választ szeretném itt önnek felkínálni, hogy értem én, hogy ön arról beszél, hogy kinek mije van, illetve vannak, akiknek semmijük nincs miért nem jutott ez eszükbe, amikor kormányon voltak? Akkor elvettek gyanítom, az IMF kérésére is egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól [[Korózs Lajos: Ez nem igaz!]] elvettek egyhavi bért az ápolóktól [[Korózs Lajos: Az se igaz!]] elvettek egyhavi bért az orvosoktól [[Korózs Lajos: Ez se igaz!]] [[Korózs Lajos: Ez se igaz!]] egyhavi bért a rendőröktől (Korózs Lajos: Ez se igaz!), egyhavi bért a közalkalmazottaktól. [[Korózs Lajos: Ez se igaz! Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] [[Korózs Lajos: Az se igaz!]] elvettek egyhavi bért az orvosoktól (Korózs Lajos: Ez se igaz!), egyhavi bért a rendőröktől (Korózs Lajos: Ez se igaz!), egyhavi bért a közalkalmazottaktól. (Korózs Lajos: Ez se igaz! Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Úgy van!) Devizahitel-csapdába kergették az embereket, majd bátran a bankok oldalára álltak (Korózs Lajos: Az se igaz!), és cserben hagyták őket. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Kilenc éve kormányoznak!]] Talán megérti, ha szociális kérdésekben nem áll módomban semmilyen kioktatást sem elfogadni önöktől. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Szabó Timea Frakcióvezető Asszony! Majd ha ön fog kérdezni, akkor adok önnek szót. [[Szabó Timea: Alig várom!]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ön miért tagadja meg a múltat?” címmel. Gréczy Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Sajnos, azt a helyzetet kell rögzítenünk, hogy az ország jelenlegi miniszterelnöke elárulta az 1956-os forradalmat és szabadságharcot. [[Felzúdulás és derültség a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] Tette ezt többszörös gesztusokkal is: tette ezt már 1998 és 2002 között, amikor elkezdte vegzálni az 1956-os Intézetet, és teszi ezt most, amikor az 1956-os Intézetet szégyenszemre betagozza egy Veritas nevű, történelemhamisításra szegődött cégbe. Ennek a Veritasnak az igazgatója egyébként, Szakály úr, korábban egy ugyanilyen szándékra már tiltakozott a bekebelezés ellen, mert ő is érezte, hogy mindennek van határa. Szeretném jelezni, hogy az 1956-os Intézet archívuma felbecsülhetetlen érték, őrzi az ’56-os elítéltek, túlélők, hozzátartozók visszaemlékezéseit. Mi lesz ennek a sorsa? Mi lesz a sorsa egy olyan intézménynek, amit valamikor Göncz Árpád, Mécs Imre, Vásárhelyi Miklós és mások hoztak létre, Kende Péter, a könyvtárat például Maléter Pál özvegye, Gyenes Judit kezelte. Most az a helyzet áll már elő, hogy egy tüntetés van, egy olyan rendezvény van, egy olyan koncert van a Hősök terén ezen a napon, amikor besúgottak és besúgók együtt dáridóznak a színpadon, 1956 méltó örökösei pedig titokban szervezkednek, hogy egy transzparenst fel lehessen állítani, és emlékeztetni lehessen az országot 1956 valódi üzenetére és annak tisztességes voltára. Én nem tudom, mi változott meg Orbán Viktorban, de egy dolgot egészen biztosan állíthatunk, hogy ön elárulta 1956-ot. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Így van! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]]
Válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! A mi felfogásunk szerint a kommunizmus elleni küzdelem erkölcsi kötelesség. Ezt így gondoltuk 1989-ben is a Hősök terén, és így gondolom ma is. Ami pedig a kérdését illeti az ’56-os Intézet jövőjét illetően: kérem, ne aggódjon, a Veritasnál jó helyen lesz. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Gréczy Zsolt képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Kár, hogy a Veritas igazgatója erről korábban nem volt meggyőződve, sőt az ellenkezőjét kérte, hogy őket, az ’56-os Intézetet ne tagozzák be a Veritasba. Ezek szerint akkor felülírják a Veritas igazgatójának a szándékát. A másik: csak szóban harcol az Orbán-kormány a kommunizmus ellen. Szeretném jelezni, hogy Krakus ügynöktől kezdve meg például a főváros közvetlen vezetésében is felbukkannak az előző állampárti vezetők. És az Orbán-kormány és a Fidesz az a párt Magyarországon, amelyik az ügynökakták nyilvánosságát akadályozza Magyarországon. Tehát önök azért igen szelektíven harcolnak a kommunizmus ellen. És ha már ’56-ról beszélünk: a Kossuth téren ott volt az ’56-os örökláng, önök azt is elszállították. Nagy Imre szobrát szintén elszállították. Most pedig az ’56-os Intézetnek még a nevét is megszüntetik. Így vigyáznak önök a nemzeti érdekekre, és így vigyáznak önök a nemzeti értékekre. Ön elárulta az 1956-os forradalmat. [[Soltész Miklós: Újabb taps.]]
Egyperces viszonválasz miniszterelnök urat is megilleti. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Nem esik jól, hogy ’56 meg Nagy Imre mártírsága kapcsán aktuálpolitikai vitát kell folytatni, de nem azért vagyunk itt, hogy jólessen, amire kényszerülünk. Ezért emlékeztetnem kell önt arra, hogy ön egy olyan pártban ül, amelynek az elnöke már harminc éve is elítélte, hogy mi, magyarok a szabadság és a nemzeti függetlenség visszaállítását követeltük. [[Gréczy Zsolt: Ez nem igaz! Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Dehogynem!]] Ön egy olyan pártban ül, amelynek az elnöke a magyar állampolgárok ellen vezényelt lovasrohamot 2006-ban. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Szégyen! Úgy van!]] Ön egy olyan pártban ül, amelynek elnöke bevallotta, hogy hazudik reggel, éjjel meg este. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] Ön egy olyan párt nevében beszél, amelynek elnöke tönkretette Magyarországot, és magyart a magyar ellen fordított. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Mégis, ki az, aki megtagadja itt a múltat, tisztelt képviselő úr?! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Vajon miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok?” címmel. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja elnök úr jelenlétét és személyesen tőle kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Arra a kérdésre, hogy vajon miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok, kifejezetten Matolcsy elnök úr válaszát várom majd személyesen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor szánja rá magát a kormány, hogy végre érdemi lépéseket tegyen a klímaváltozás és annak kedvezőtlen hatásai megfékezésére?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó, ő kezdi. [[16.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az ausztráliai Gazdaság- és Békekutató Intézet friss adatai szerint ma a világon egymilliárd ember él olyan területen, ahol magas vagy nagyon magas a klímaváltozás miatt jelentkező veszélyeknek a kockázata: aszály, áradások, talajelsivatagosodás, elviselhetetlen hőhullámok, és még sorolhatnám tovább. A jövőben szinte bizonyosan ez lesz a migráció fő kiváltó oka. Nem véletlen, hogy Németország nekifogott a klímatörvénye elkészítésének. Az sem véletlen, hogy a brit és az ír parlamentek klímavészhelyzet-határozatot fogadtak el. És az sem véletlen, hogy a finn kormány már 2035-re karbonsemleges gazdaságot tervez. És az sem véletlen, hogy Ferenc pápa is erről beszél.Tudjuk, hogy a klímaváltozás különösen érzékenyen érinti Magyarországot. A szélsőséges időjárásnak már most is komoly gazdasági következményei vannak, gondoljunk csak a mezőgazdaságra, az árak meredeken nőnek, a nyári hőhullámok pedig már Magyarországon is emberéletet követelnek. Ön, miniszterelnök úr, az autóipar érdekét képviselte Brüsszelben a magyar emberek egészsége helyett, amikor a legutóbbi európai tanácsi ülésen megvétózta az EU szigorúbb klímacélkitűzéseit. És az ön kormánya szintén nem a magyar emberek érdekét szolgálta, amikor a múlt héten leszavazta az LMP klímavészhelyzet megállapítására vonatkozó határozati javaslatát, amit ma újra benyújtottunk. Szeretném megtudni, miniszterelnök úr, hogy a legközelebbi európai tanácsi ülésen támogatni fogjae az EU szigorúbb klímacélkitűzéseit, és hogy hajlandóe miniszterelnök úr vagy késze támogatni az LMP klímavészhelyzet megállapítására vonatkozó határozati javaslatát. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném világossá tenni, hogy én Brüsszelben a magyar emberek érdekét képviseltem eddig is, és ezt fogom tenni a jövőben is. Ebben a konkrét ügyben pedig a V4-ekkel közös álláspontot fogunk majd képviselni. Ami az ügy lényegét illeti, idézem Magyarország Alaptörvényét: „Felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit.” 2011 óta ez alkotmányos kötelezettsége önöknek, minden magyar parlamenti képviselőnek és a kormánynak is. Biztosítani szeretném önt arról, hogy Magyarország Kormánya számára fontos a környezet védelme és fontos a klímaváltozás elleni küzdelem is, mert mindannyian tisztább vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk, ezért Magyarország minden nemzetközi kötelezettségének eleget tesz. Azt is szeretném elmondani, hogy a kormány célja, hogy hosszú távon a magyar villamosenergia-termelés két forrásból származzon, atomenergiából és megújuló energiából, elsősorban naperőművekből. A nap- és atomenergia együttes használatával a magyarországi áramtermelés nagy része szén-dioxid-mentes lehet. Kérem önt, hogy támogasson bennünket ebben. Csak egy példát szeretnék említeni, hogy miért kérem öntől az atomenergia támogatását: Németország ma azzal küzd, hogy az atomenergia kivezetése mellett nem tudja a vállalt ütemben csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátását, pedig sokkal gazdagabb ország, mint mi. Ma Magyarországon az egy főre eső szén-dioxid-kibocsátás 40 százalékkal alacsonyabb, mint a klíma- és a környezetvédelem élharcosának tekintett Németországban. Atomenergia nélkül nem fog menni, kérem, támogassák ezért az új paksi blokk megépítését. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra is Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak adok szót.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úr, Áder János köztársasági elnök ma a világ legnagyobb, legégetőbb kihívásának a klímaváltozást tartja. Az LMP határozati javaslatában, amit benyújtottunk, többek között három fő feladat megvalósítását kérjük. Először is, hogy Magyarország Kormánya fogjon neki Magyarország klímatörvénye kidolgozásának, és még ebben az évben fogadjuk el hasonlóan, mint a német kormány. Másodsorban azt kérjük, hogy európai uniós és hazai forrásokból ne lehessen olyan programokat megvalósítani, amelyek a klímaváltozást nem fékezik. Harmadsorban pedig azt szeretnénk kérni, hogy az alkalmazkodási feladatokat mielőbb vegyük számba és valósítsuk meg. Gondolom, miniszterelnök úr tisztában van azzal, hogy az LMP az atomenergiát nem támogatja, a paksi bővítést, de nagyon szívesen beterjesztünk az Országgyűlés elé egy olyan napirendi pontot, hogy itt részletesen és hosszan vitassuk meg ezt a kérdést, mert az atomenergia legalább olyan veszélyes, mint a szén-dioxid-kibocsátás növekedése.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselőtársam! Örömmel fontoljuk meg az ön kérését meg a javaslatait is. Az atomerőműről szóló vitát nem tudjuk megkerülni. A Nemzetközi Energia Ügynökség is azt mondja, hogy az atomenergiát vissza kell helyezni a nemzetközi energiapolitika palettájára. Szeretném megismételni, hogy vagy klímacélok és akkor Paks, vagy nincs Paks és akkor nincsenek klímacélok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd frakcióvezetője [[Németh Szilárd István: Itt az idő! Moraj a kormánypárti képviselők soraiban.]] , azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol Miniszterelnök Úr?” címmel. Szabó Timea frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön a Hableány hajó 28 halálos áldozatot követelő tragédiája után egyetlenegy gesztusra sem volt képes, nem tudott lemenni a Margit hídhoz egy szál virágot letenni, vagy legalább a Dunába bedobni egyet [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, többek között: Ne már! Szégyen!]] , nem tudta a fekete zászlót kitűzni a Várban lévő irodájára. Semmit nem tudott csinálni, hogy kifejezze együttérzését az áldozatok családjával. Beszélt itt vendégszeretetről meg minden ostobaságról. Aztán persze megtudtuk, hogy ez miért történt: önök bűnösök, és próbálják menteni a bőrüket. Kiderült ugyanis, hogy a Viking svájci hajó tulajdonosának közös cége van a magyar állammal, és ez a cég fölözi le a dunai hajózás profitját. Ezt a közös céget az ön kormányzása alatt hozták létre, ráadásul úgy, hogy a Rogán Antal és az ön lánya, Orbán Ráhel irányítása alatt álló turizmusfelügyelet garantálta ennek a svájci cégnek a profitot, a profit fele kiment egy ellenőrizhetetlen tulajdonú, hátterű svájci céghez. Magyarul, Orbán Ráhelnek és Rogán Antalnak pontosan az a célja, hogy minél nagyobb profitra tegyenek önök szert, és minél nagyobb káosz legyen a Dunán. Ebből persze következett az, hogy bekövetkezett ez a már sajnos régóta megjósolt, halálos áldozatokkal járó katasztrófa. Önök a Viking hajónak megmagyarázhatatlan előnyöket biztosítottak. Először is, szabadon engedték azt az ukrán hajóskapitányt, akinek már ügye is volt… [[Németh Szilárd István: A bíróság engedte szabadon! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] Felmerül a kérdés hadd fejezzem be! , hogy honnan volt vajon 15 millió forintja ennek a hajóskapitánynak, abból a fizetésből, amit kap ettől a svájci cégtől. [[Felzúdulás a kormánypárti képviselők soraiban.]] Kettő, ami ennél súlyosabb, hogy önök kiengedték az országból ezt a svájci hajót. Mi történt tulajdonképpen? Itt nem egy sima hajóbalesetről van szó, miniszterelnök úr, hanem az önök harácsolása és felelőtlensége okozott egy nagyon durva katasztrófát. Miniszterelnök úr, önök hagyták eltűnni a tárgyi bizonyítékokat. Ki adott engedélyt a svájci hajó távozására? Ön egyetértette ezzel a döntéssel? Tervezneke ezzel kapcsolatban vizsgálatot? Illetve változtatnake a dunai hajózási szabályokon? Köszönöm. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Szégyelld magad! Szörnyű! Szabó Timea: 28-an meghaltak!]]
A válaszra miniszterelnök úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszterelnök úr! És figyelmeztetem frakcióvezető asszonyt az országgyűlési törvény 48. §-ára, illene egyszer elolvasni. [[Szabó Timea: Nekik meg betartani!]] Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselőtársaim! Harminc éve teljesítek szolgálatot itt a magyar Országgyűlésben, de ennél ízléstelenebb hozzászólást még egyszer sem hallottam. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van! Taps a kormánypárti padsorokból.]] Egyébként minden kérdést, ideértve a részvétnyilvánítás kérdését is, a baleset másnapján a dél-koreai elnökkel megbeszéltem. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A tragédia az egész országot megrázta. Komolyan kell vennünk, hogy az áldozatok a vendégeink voltak, a mi országunkat választották és mi fogadtuk őket, és ezért helyes, ha szívünkben gyászoljuk és majd emléket is állítunk nekik. Ugyanakkor szeretném tájékoztatni a tisztelt Házat, hogy a Hableány hajó kiemelési munkálataiban 498-an vettek részt, közülük néhányan az életüket is kockáztatva végezték a munkájukat. Köszönet jár a mentésben résztvevőknek, köszönöm is nekik a munkájukat. Köszönjük, hogy azon dolgoztak, hogy a hajóroncsot és az áldozatokat a felszínre hozzák. Példaértékű helytállásuk tiszteletet parancsol, és minden tiszteletet meg is érdemel. A hatóságokat pedig mindenre kiterjedő, alapos vizsgálatra utasítottam. Ennek a végeredményét várom. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egy percre frakcióvezető asszonyé a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, ön szégyellje magát! Ha történik egy gyilkosság ebben az országban, akkor a rendőrség nem kezd el nyomozni, mert gyászolják? Vagy mert részvét? Hát, mit képzelnek maguk?! Itt 28 ember meghalt, és önök folyamatosan tüntetik el a nyomokat! Hogy lehet az, hogy kiengedték ezt a hajót? Nem válaszolt a kérdéseimre. Ki engedte ki? Ki adott engedélyt a hajó távozására? Hogy lehet az, hogy utána újrafestették és kijavították azt a hajót? Hogy a hajóskapitány a telefonjáról mindent ki tudott törölni, amikor a rendőrség elkezdte vizsgálni?! Nagyon köszönjük a mentési munkálatokat, azok valóban szakszerűek voltak, és hálásak vagyunk. De nem erről beszélünk, hanem a nyomozásról, és arról, hogy Rogán Antal minisztériuma olyan extraprofitot akar bezsebelni az ön lányával egyetemben, ami már előidézte ezt a katasztrófát, és még több katasztrófát fog előidézni. Többen kérték már, hogy ne engedélyezzék ezeknek a nagy szállodahajóknak az éjszakai összevissza, keresztbe-kasul járását, mert életveszély. Meddig fogják ezt önök még a pluszmilliárdjaikért csinálni?
Képviselő asszony, frakcióvezető asszony, kénytelen vagyok figyelmeztetni. Ön egyszerűen gondolkozzon már! Ebből a szerencsétlen gyászos eseményből megpróbál a saját malmára politikai hasznot kovácsolni. [[Szabó Timea: Nem erről van szó.]] Dehogynem, ez egyértelmű. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szabó Timea: Nem válaszolt a kérdéseimre!]] Egy percre miniszterelnök úré a szó. [[Szabó Timea: Inkább legyen több ilyen szerencsétlenség?]] Most pedig figyelmeztetem még egyszer, és ha óhajtja, minden további nélkül eljárhatunk a (4) bekezdés szerint. [[Szabó Timea: Tegyen úgy, járjon el!]] Miniszterelnök úr! [[Orbán Viktor: Nem kívánok válaszolni.]] Miniszterelnök úr nem kíván válaszolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Milyen eszközökkel kényszeríthető ki a közérdekű adatok megismerése?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja a válasz elhangzásával miniszter úrnak a parlamentbeli jelenlétét?
Elfogadom, elnök úr.
Köszönöm szépen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Mindannyiunk előtt ismert Karácsony Gergely ámokfutása a zuglói önkormányzat élén. A kerületben káosz uralkodik, hétről hétre tovább duzzad a botrány annak a Karácsony Gergelynek a polgármesteri tevékenysége körül, aki az egész baloldal bizalmát élvezte megválasztásakor. Az egész baloldal bizalmát!Karácsony azzal hitegette a zuglóiakat, hogy ő lesz az átláthatóság mintaképe, minden egyes szerződést kereshető formában a nyilvánosság számára elérhetővé tesz majd. Ennek ellenére sajnos, ahogy az a baloldali politikusokra jellemző, Karácsony is az ígérete szöges ellenkezőjét valósította meg az általa vezetett kerületben. Hangzatosan Vágó Gábor személyében átláthatósági biztost állított, akinek beletört a bicskája a feladatba. Odáig süllyedt a baloldal által vezetett önkormányzat, hogy saját önkormányzati képviselőinek is közérdekű adatigénylést kell benyújtani a titkolózó polgármester felé. Ez egy hajmeresztő és felháborító gyakorlat, bár nem meglepő Karácsony eddigi tevékenységének ismeretében. A zuglói Fidesz így több alkalommal is közérdekűadat-igénylést nyújtott be például a kifizetetlen számlákról és a kintlévőségekről. Ahogy eddig is láthattuk, Karácsony mindent megtesz annak érdekében, hogy elfedje a rosszt, a rossz és felelőtlen gazdálkodást. Nem válaszolta meg a kérdéseket, nem biztosította az átláthatóságot, megsértette a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket. Ez az eset is további bizonyítéka Karácsony alkalmatlanságának. Karácsony nem hajtja végre a képviselő-testület döntéseit, a parkolási rendszer fenntartásával napi 1 millió forint veszteséget okoz a kerületnek, most pedig eltitkolja a közérdekű adatokat a nyilvánosság elől. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen eszközökkel kényszeríthető ki a közérdekű adatok megismerése. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, a választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Karácsony Gergely zuglói polgármester időről időre és esetről esetre bizonyítja, hogy alkalmatlan a választópolgárai bizalmára. Sajnos, az átláthatóság bajnokánál egyre nagyobb a homály. Teljes káosz uralkodik az említett parkolási szerződések ügyében. A főpolgármesteri pozícióra pályázó polgármester megválasztásakor még azt ígérte, hogy Zugló az átláthatóság mintapéldája lesz, és minden szerződést kereshető formában közzétesz az önkormányzat. Miért pont ezt az ígéretét tartotta volna be, amelyhez forrás sem kell? Karácsony Gergely mindent megtesz, hogy elfedje Zugló rossz gazdálkodását. Még az önkormányzati képviselőknek is közérdekűadat-igénylést kell benyújtani ahhoz, hogy tájékozódni tudjanak. Sajtóinformációink szerint bírósághoz fordultak, mivel Karácsony Gergely nem válaszolta meg a kerületi önkormányzat gazdálkodását érintő adatigénylési kéréseiket. Magyarország Alaptörvénye az alapvető jogok között a VI. cikk (3) bekezdésében rögzíti, hogy mindenkinek joga van a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez, amelyre vonatkozóan az Alaptörvény VI. cikk (4) bekezdése kimondja azt is, hogy e jog érvényesülését sarkalatos törvénnyel létrehozott független hatóság ellenőrzi. Szintén alaptörvényi szinten a 39. cikk (2) bekezdésében deklarálta az alkotmányozó, hogy a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával, a közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni, valamint hogy a közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok. Ezek a megállapítások Zuglóra és Karácsony Gergelyre is vonatkoznak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdésében rögzíti, hogy mindenkinek joga van a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez, amelyre vonatkozóan az Alaptörvény VI. cikk (4) bekezdése kimondja azt is, hogy e jog érvényesülését sarkalatos törvénnyel létrehozott független hatóság ellenőrzi. Szintén alaptörvényi szinten a 39. cikk (2) bekezdésében deklarálta az alkotmányozó, hogy a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával, a közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni, valamint hogy a közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok. Ezek a megállapítások Zuglóra és Karácsony Gergelyre is vonatkoznak. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban pénteken jelentettük be, hogy bírósághoz fordultunk, mert Karácsony Gergely, Zugló polgármestere nem teljesítette a közérdekűadat-igénylésünket. Kovács Balázs azért fordult a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény alapján, hogy kötelezze Karácsonyt a kért adatok kiadására. Már eleve az sem normális, hogy ezeket az adatokat nem teszik hozzáférhetővé a képviselők számára. Karácsonyék titkolóznak, nem biztosítják az átláthatóságot. A pénteki bejelentésünk után Karácsony egyszerűen eltagadta az egész ügyet, azt közölte, hogy nem érkezett az önkormányzathoz adatigénylés és kérés. Ehhez képest ma a sajtónak bemutattuk azokat a dokumentumokat, amelyek alapján igazolni tudtuk, hogy érkezett ilyen kérés, ráadásul Karácsony Gergely saját aláírásával ellátott válaszait is bemutattuk, ami igazolja azt, hogy történt ilyen adatigénylés, és Karácsony a határidő hosszabbítását kérte. Ezért fordultunk bírósághoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Völner Pál államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr által előadottak is igazolják, hogy a hazugság gyenge pajzs, amikor a törvénnyel kell elszámolni. Az infotörvény III. fejezete határozza meg, hogy mely közérdekű adatokat és milyen formában lehet igényelni. Ezt lehet szóban, írásban, elektronikus úton, és 15 napos határidő áll rendelkezésére még Karácsony Gergőnek is. E határidő csak kivételes esetben hosszabbítható meg, és igen szigorú körülmények között lehet csak elutasítani, például akkor, ha az a döntés megalapozását szolgálja, vagy ha az infotörvény 27. § (2) bekezdésében igen szűk körben meghatározott érdekből a jogalkotó kifejezetten az adott adatfajta tekintetében a megismerést törvényben korlátozta. Az infotörvény 31. § (1) bekezdése szerint az igénylő bírósághoz fordulhat, ha a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igényét elutasították, tehát bírósági úton biztosított a képviselőknek vagy bármely állampolgárnak a joga, hogy megismerje ezeket az adatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdésében igen szűk körben meghatározott érdekből a jogalkotó kifejezetten az adott adatfajta tekintetében a megismerést törvényben korlátozta. Az infotörvény 31. § (1) bekezdése szerint az igénylő bírósághoz fordulhat, ha a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igényét elutasították, tehát bírósági úton biztosított a képviselőknek vagy bármely állampolgárnak a joga, hogy megismerje ezeket az adatokat. Köszönöm szépen. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. Szilágyi György képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Jakab Péter képviselőtársam rossz ajándékot adott önnek, és ön nem is fogadta el a zacskó száraztésztát. Csak halkan jegyzem meg, hogy Kocsis Máté le is nyúlta öntől rögtön. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Valószínűleg egy luxusrepülőjegyet kellett volna önnek adnia valamelyik BL-mérkőzésre, azt elfogadta volna. Nézzük, hogy mit tudunk öntől vagy az ön környezetétől! Önnek a legfőbb hobbija az uralkodáson kívül a foci. A világ végére is hajlandó elmenni egy-egy jó mérkőzésért, és az utazásait nagyrészt luxus-magánrepülővel teszi meg. Van valami beteges vonzódás a luxusgépekhez az ön részéről, hiszen, mint tudjuk, ön ezt nem engedheti meg magának. [[16.30]]
Képviselő úr! Képviselő úr, ön kirívóan sértő kifejezést használt, majd nézze vissza a jegyzőkönyvből! Ezért önnek nem adok tovább szót. Határozathozatal következik. [[Felzúdulás és közbekiáltások a Jobbik padsoraiból. Arató Gergely: Szégyellje magát! Hogy képzeli? Sneider Tamás: Diktatúra!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést… Tessék előkészíteni! [[Nagy zaj és közbekiáltások a Jobbik padsoraiból: Szégyelld magad!]] Képviselő úr, el kellene olvasni a vonatkozó törvényi előírást! Kérem szépen előkészíteni szavazásra a szavazógépet. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr megsértette a házszabály 48. §-ának (3) bekezdését, ezért kezdeményezem, hogy a mai napra az Országgyűlés zárja ki. [[Nagy zaj és közbeszólások a Jobbik padsoraiban: Szégyelld magad, Latorcai! Arató Gergely: Fél a miniszterelnök válaszolni! Közbekiáltás a Jobbik padsoraiból: Válaszoljon! Válaszoljon! Szilágyi György: Nem hajlandó válaszolni! A Jobbik és az MSZP képviselőcsoportjának nagy része elhagyja az üléstermet.]] Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Nagy zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Kimondom a határozatot: a szavazatok alapján az Országgyűlés nem határozatképes, úgyhogy folytathatja, képviselő úr, mert nem zárta ki. [[Közbekiáltások a Fidesz padsoraiból: Folytasd! Folytasd! A Jobbik-képviselőcsoport néhány tagja visszatér az ülésterembe.]] Képviselő úr folytathatja. [[Nagy zaj.]] Képviselő úr, folytathatja!
Akkor ez sem jött össze, úgy néz ki. Akkor folytassuk, hátha a miniszterelnök úr válaszol rá, hogy mi történik!Tehát tudjuk, hogy ön szeret luxusmagángépekkel utazni, bár egy-egy ilyen utazás több millió forintba kerül, és azt is öntől tudjuk, hogy ön nem egy vagyonos ember, tehát ezt nem engedheti meg magának. Valóban így van, hogy a vagyonnyilatkozatában körülbelül egymillió forint megtakarítása van, és a fizetése sem teszi azt lehetővé, hogy ilyen utakon vegyen részt. Azt is tudjuk, hogy ha Garancsi Istvánnal, az egyik kedvenc oligarchájával utazik, akkor Garancsi István ajándékba adja önnek ezeket az utakat, de itt is törvénytelenül jár el miniszterelnökként, hiszen a vagyonnyilatkozatában ezeket az ajándékokat nem teszi láthatóvá. Viszont pár hónappal ezelőtt Csányi Sándor azt mondta, hogy amikor ön az OTP magángépeivel utazik, akkor minden esetben saját maga fizeti ki ezeket az utakat. Miniszterelnök Úr! Felmerül a kérdés: miből fizeti ezeket az utakat? Miből tudja fedezni ezeket az utakat? Talán eltitkolt vagyona van? Talán van egy titkos bankszámlája? Talán valakitől folyamatosan kap pénzeket, vagy van bármilyen olyan jövedelme, amiről ön nem számol be? Tehát kérés, hogy mutassa meg, legyen oly kedves, ezeket a számlákat, mert valószínűleg ha fizetett, akkor számlát is kapott; és adjon a nyilvánosságnak választ azzal kapcsolatban, hogy ön miből fizette ki ezeket; és a kérdés is ez lenne: megteszi-e, hogy megmutatja ezeket a számlákat, és megteszi-e, hogy a nyilvánosságnak elszámol azzal, hogy miből tudja ezeket az utakat, ezeket a luxusrepülőutakat fizetni? Úgy gondolom, hogy a magyar miniszterelnöknek feddhetetlennek kell lennie. Ez mindannyiunk érdeke, nemcsak az öné, hanem Magyarországé is. Kérem, adjon választ ezekre a kérdésekre. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Miniszterelnök úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném világossá tenni, hogy miniszterelnökként és magánemberként is minden szabályt és törvényt betartok. Amikor kétségek merültek fel, akkor a Mentelmi bizottság ezt a kérdést megvitatta, határozatot hozott, annak a döntéseit tudomásul vettem, és aszerint járok el. Egyébként pedig úgy emlékszem, mintha egyszer Rióban találkoztam volna önnel is az olimpián. Köszönöm szépen. [[Derültség és nagy taps a kormánypártok padsoraiban. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra a képviselő úré a szó, parancsoljon! [[Zaj a kormánypártok padsoraiban. Az elnök csenget.]]
A probléma az, miniszterelnök úr, hogy mind a kettőnknek megvan a számlája róla, mert azt az Országgyűlés fizette, hivatalos út volt. n a magánutazásairól kérdezem, miniszterelnök úr! Arra adjon választ! [[Felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] Hiszen nézzük önt! Azt mondják, hogy ön a keresztény Magyarország és a keresztény Európa nagy védelmezője, nagy bástyája. Tudja, amikor a keresztény egyház feje ősi magyar területen tart szentmisét, akkor ön vajon elmegy és találkozik a keresztény egyház fejével mint a kereszténység bástyájával? [[Nagy zaj a kormánypártok padsoraiban. Dr. Semjén Zsolt: A katolikus egyház feje!]] Nem. Mit csinál ön? Mit csinál ön, miniszterelnök úr? Hova megy? Luxusgéppel elmegy a BL-döntőre, ismételten az OTP-s Csányi-géppel! Miből fizette ezt az utat, miniszterelnök úr? Mondja már meg nekem, hogy amikor egymilliós megtakarítása van, hogy telik önnek egy évben 5-8-10 luxus-magánrepülős utazásra, amit ön fizet? Miből tudja ezt kifizetni? Ez egyértelműen azt mutatja, hogy az, ami a vagyonnyilatkozatában [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] szerepel, nem fedi a valóságot. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Egyperces viszonválaszra a miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kormányzaton belüli munkamegosztás szabályai szerint a köztársasági elnök és a miniszterelnök sohasem tartózkodhat egy nemzetközi eseményen a határokon kívül. Ennyit a pápalátogatásról.Ezenkívül szeretném emlékeztetni a jelenlévőket arra, hogy Szilágyi képviselő úr mindig harcol valamiért. Legutóbb például foggal-körömmel harcolt a szerencsejáték-törvény ellen. Utóbb aztán kiderült, hogy azért volt olyan nagy a harci kedve, mert a képviselő úr családja a törvény életbelépése előtt három szerencsejáték-szervező és játékautomatákat üzemeltető nagy volumenű cégnek is ügyvezetője volt. [[Felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] Már csak egyetlen dolog van itt, amire érdemes majd egyszer a képviselő úrnak válaszolni. Tude ön olyan ügyért is harcolni, amiért nem fizetnek önnek? [[Dr. Völner Pál: Nagy erkölcscsősz! Nagy taps a kormánypártok padsoraiban. Szászfalvi László: Erkölcscsősz! Erkölcscsősz!]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogyan kerülhető el a jövőben, hogy az ellenzék az igazságszolgáltatást akadályozza?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja azzal, hogy a miniszter úr itt legyen. [[Nacsa Lőrinc bólint.]] Közben jelzi számomra a képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetek is azt bizonyították, amit már eddig is tudtunk: Gyurcsány Ferenc az ellenzék vezére. Felesége, Gyurcsányné az Európai Parlamentben irányítja az ellenzék képviselőit, míg Gyurcsány Ferenc itthon rángatja dróton az ellenzéki pártokat. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Csináljatok neki szobrot! Zaj, közbekiáltások a Fidesz padsoraiból: Mit vonyítasz? Mit vonyítasz? Az elnök csenget.]] Idézzük fel, hogy amikor Gyurcsány Ferenc vezető szerepre tört, annak mindig az ország és a magyar emberek itták meg a levét. Tönkretették az országot és a magyar gazdaságot, megszorításokat alkalmaztak a gyermeket nevelő családok ellen, egymillió embert tettek munkanélkülivé, és sorolhatnánk napestig a balliberális kormány bűnlajstromát. Persze Gyurcsány Ferencnek minden megszólalását abban a keretben kell értelmezni, amiben ő maga is tette: hazudtak reggel, éjjel meg este. Hazudott az MSZP-nek, hazudott más ellenzéki pártoknak, legutóbb Karácsony Gergelynek is hazudott, és persze 2004 óta folyamatosan hazudik a választóknak. Gyurcsányról nemrég egy emlékezetes választási bizottsági ülés kapcsán is a napnál világosabban kiderült, hogy ő mozgatja a szálakat az ellenzéki oldalon. Történt ugyanis, hogy az MSZP-s politikust, bűnözőt, Gyurcsányék ügyvédjét, Czeglédy Csabát felpakolták a DK-lista utolsó helyére, hogy ezáltal mentelmi joghoz juttassák. A magyar bíróság ezért azt kérte az NVB-től, hogy ebben az ügyben, amiben a gyanú 6 milliárd forint elsíbolása, függessze fel a vádlott mentelmi jogát. Felháborító és példátlan döntés született. Gyurcsány Ferenc utasítására a teljes ellenzék és az ellenzéki delegáltak megakadályozták, hogy felfüggesszék Czeglédy Csaba mentelmi jogát. A Jobbiktól az LMP-n át a Párbeszédig mindenki segített Gyurcsánynak, mindenki rohant, hogy Gyurcsány parancsát teljesítse. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Azóta az Országgyűlés előtt fekszik egy törvénymódosítás, ami azt a célt szolgálja, hogy többet ne lehessen ilyen módon bűnözőt segíteni. Kérdezem tisztelettel az államtitkár urat, hogyan kerülhető el a jövőben, hogy az ellenzék az igazságszolgáltatást akadályozza, mennyire alkalmas erre a Ház előtt fekvő törvény. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem már, a választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látszik, ma már nemcsak a baloldalt, hanem az ellenzéket is áthatja a régi mondat, hogy „elvtárs, segítsd a lebukottakat!”, mert valóban, ez a Czeglédy-ügy erről szólt. Csak nemcsak a politikai ügyekben, mint a régi időkben, hanem ma már a köztörvényes ügyekre is sajnos kiterjed. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ki hozta ezeket a törvényeket? Ki hozta?]] alamennyien tudhatjuk, hogy Czeglédy Csaba, a DK-MSZP ügyvédje a képviselő asszonynak is elmondom olyan viszonyrendszerben állt a párttal, pártokkal, Gyurcsány Ferenccel, feleségével, az Altusszal, amely akár az ügyészség mélyebb érdeklődését is felkeltheti, hiszen ebben a 6 milliárdos áfacsalásos ügyben [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Nagy zaj. Az elnök csenget.]] amit az iskolaszövetkezetekkel bonyolítottak, felbukkan egy gyanús kölcsönügylet is, ami a Nemzeti Bank vizsgálatát is kiváltotta. [[Folyamatos nagy zaj. Az elnök csenget.]] [[16.40]] Gyakorlatilag, ha még tovább gondoljuk a dolgot, akkor azt is mondhatjuk, hogy a vörös polip lám, mindenhova kiterjed és elérnek a csápjai. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Gyakorlatilag abban az ügyben, amikor valóban a bíróság kérte, hogy Czeglédy Csaba mentelmi jogát függessze fel a Választási Bizottság, nem álltak az ellenzéki pártok delegáltjai a feladat magaslatán, ugyanis a szakmai érvektől eltekintve úgy döntöttek, ahogy Gyurcsány Ferenc valószínűleg elrendelte, és nem adták ki. Látható, hogy egy bohózat részei voltunk, hiszen a 36. helyről valószínűleg nem lehet befutni az Európai Parlamentbe, amikor Magyarországnak 21 helye van, és a DK bármilyen izmosan is szerepelt, azért nagyon messze volt ettől az eredménytől. Egy politikai provokáció áldozatai lettek a választók, az egész magyar társadalom. Egyébként ezt már tavaly is megpróbálták, csak akkor a Választási Bizottság még volt olyan bátor, és tudott úgy dönteni, hogy ilyen esetekben a mentelmi jog felfüggesztésre kerül, mert korábban megindult büntetőügyben nyilván nem lehet helye semmiféle mentelmi jognak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó egy percre. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. A múlt héten volt az említett törvény általános vitája itt a Házban, ahol meghallgathattuk, hogy ez egyáltalán nem véletlen, egyedi eset. Az itt felszólaló ellenzéki pártok teljesen komolyan gondolták egy bűnöző védelmét [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ez nem igaz!]] amit itt is megerősítettek. Sőt, a kormánypártokat és a benyújtókat támadták, akik csak a helyzetet akarták rendezni. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Dr. Brenner Koloman: Hazudsz, mint a vízfolyás! Az elnök csenget.]] Sőt, Ungár Péter szervezésében a Jobbiktól a DK-ig Szombathelyen is beálltak Czeglédy Csaba mögé, tehát az ellenzéki pártok egy bűnözőt akarnak támogatni az önkormányzati választáson. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] A lex Czeglédy célja egyértelmű: az ellenzékiek ne segíthessenek bűnözőket mentelmi joghoz. Aki megszavazza a lex Czeglédyt, az a jog és az emberek oldalán áll, aki nem, az a bűnözők oldalán. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Főleg azok után, hogy Varga-Damm Andrea képviselőtársam, aki a Jobbik padsorait erősíti, ahol majdnem tíz éve azt halljuk, hogy a mentelmi jogot el kellene törölni [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hát erről beszélünk, igen! Holnap a bizottságban megbeszéljük!]] erősen kifogásolja ezt a történetet [[Felzúdulás, folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] ahol a Jobbik képviselője is megszavazta a mentelmi jog fenntartását. Nyilván ez erős disszonanciát okoz önöknél, és ezt nehéz feldolgozni, de nem kellene a plenáris ülésen ezt ilyen hangosan kitárgyalni [[Taps a kormánypártok soraiban.]] és akadályozni az én válaszomat. De hogy a kérdésre érdemben válaszoljak egy kis kitérő után, azt hiszem, az előterjesztőknek sikerült egy olyan jogi formulát találniuk, ami kielégíti a mentelmi jog eredeti célját, s ugyanakkor ezeket a visszaéléseket kellő mértékben megakadályozza a közeljövőben [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból. Szilágyi György: Érvényes lesz ez Simon Miklósra is? Simon Miklósról beszélj!]] [[Taps a kormánypártok soraiban.]] , és akadályozni az én válaszomat. De hogy a kérdésre érdemben válaszoljak egy kis kitérő után, azt hiszem, az előterjesztőknek sikerült egy olyan jogi formulát találniuk, ami kielégíti a mentelmi jog eredeti célját, s ugyanakkor ezeket a visszaéléseket kellő mértékben megakadályozza a közeljövőben (Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból. Szilágyi György: Érvényes lesz ez Simon Miklósra is? Simon Miklósról beszélj!), s a távolabbi jövőben is, a Jobbik működésétől függetlenül. Köszönöm. (Taps a kormánypártok soraiban.)
[[Hangosítás nélkül. Folyamatos zaj.]] Varga-Damm Képviselő Asszony! Egy picit ha… [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Derültség a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Ne játsszuk már túl a szerepünket, elnök úr!]] Képviselő Asszony! A végén van lehetőség [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Orvos! Közbeszólás a Fidesz soraiból: Egy pohár vizet!]] hogy ügyrendi felszólalás keretében jelezze, hogy miről van szó… Képviselő Asszony! Ez más műfaj. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Ez nem illik bele, az ön felszólalásai nem illenek bele ebbe.Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila képviselő úr… (Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.) Képviselő Asszony! Engedje már meg, hogy Mesterházy Attila képviselő úr el tudja mondani a felszólalását. [[Hangosítással.]] Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „A válság miatt gyengült a forint?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Látom, hogy képviselő úr elfogadja. Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ilyen parázs vita után egy másik témát szeretnék az önök figyelmébe ajánlani, ez pedig a devizahitelesek problémái. Alelnök úrral, elnök úrral többször vitatkoztam már ebben a kérdésben. Önöknek makacsul az volt az álláspontjuk, hogy megoldották ezt a problémát, és nincs Magyarországon devizahitelezéssel kapcsolatos gond, miközben azért ezt több tízezer, akár több százezer magyar család tudja cáfolni akár napjainkban is. Teljesen világos, hogy a korábbi időszakban ez a probléma azért állt elő, mert az árfolyam elszállt, és ezt a hiteltörlesztő részletet nem tudták törleszteni az adósok, ami az elszállt árfolyam miatt kirovásra került a bankok által. Még valamikor nem is olyan rég maga a miniszterelnök is azt mondta ebben a Házban, hogy ezt az árfolyamkockázatot áthárították a bankok a fogyasztókra, a lakosságra, és arról ön is beszélt, alelnök úr, hogy a bankok nem megfelelően tájékoztatták a devizahiteleseket a kockázatokról, amit az árfolyam jelent. Korábban olyan véleményeket is hallottunk, hogy ez az árfolyam a gazdasági válság miatt szállt el. Sőt, önök egy titkos elemzésben, határozatban azt is leírták, hogy igazából nem lehet előre látni azt, hogy az árfolyam milyen irányban fog változni, s a bankok erre hivatkozva egyébként a pereknél használják is az önök állásfoglalását. Éppen ezért azt kérdezném alelnök úrtól, hogy ha már nincsen gazdasági válság, akkor vajon miért nem állt vissza, miért nem ment vissza a forint, miért nem erősödött a forint a korábbi szintre, és miért nem tett meg mindent a jegybank annak érdekében, hogy ez a forinterősödés előálljon, hiszen így nagyon sok, több százezer magyar családnak a helyzete válna könnyebbé Magyarországon. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nagy Márton alelnök úrnak adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Évről évre megkapjuk ezt a kérdést, és úgy látszik, hogy egy ilyen végtelenbe nyúló vitává fajul, hogy az árfolyam miért annyi, amennyi. Most is el tudom mondani, amit az elmúlt években többször elmondtunk, hogy a Magyar Nemzeti Banknak nincs árfolyamcélja, az árfolyam alakulása közvetve alapvetően az inflációra gyakorolt hatáson keresztül befolyásolja a jegybank helyzetértékelését, mely tekintetében a monetáris tanács hatályos közleménye az irányadó.Azért annyit elmondanék, ahogy ön is elmondta, hogy igen, a devizahitelezés esetén az árfolyam egy nagyon fontos tényező volt. Azonban ugyanakkor ma már nem kell figyelnünk annyira az árfolyamot, hiszen az árfolyam minden rezdülése önöknek még mindig gyöngyöző homlokokat okoz, miközben nincsen devizahitelezés. 2014-2015 óta a devizahitelek átváltásra kerültek a kormány és az MNB jóvoltából. Tehát nem tudom, hogy ön miért aggódik, amikor, még egyszer, jelen pillanatban nincs meglévő és nincs új devizahitel sem a bankrendszerben. Az pedig, hogy az árfolyam miért ott van, ahol, az, még egyszer, a piaci folyamatok függvénye. Ha ön meg tudja mondani, hogy hol lesz, akkor ön boldog ember; én azt gondolom, erre ne vállalkozzon senki. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Mesterházy Attila képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Nekem úgy tűnik, hogy Magyarországon egy embertől várják, hogy megmondja, hogy hol lesz az árfolyam, ez az adós, tehát rajtuk kívül senkinek nem kellett tudnia, hogy merre fog ez az árfolyam elindulni. És azt is hallom, hogy nem tudja, hogy miért aggódom. Hát, azokért a családokért aggódom, akik még ma is perlik ezeket a hitelszerződéseket. Ez több mint százezer pert jelent ma Magyarországon, és ha nem lenne ilyen hatalmas árfolyamkülönbség, akkor valószínűleg ezekre a perekre se lenne szükség. Tehát, ha alelnök úr nem érti, hogy miért érdekel bennünket valóban érvről évre ez a kérdés, azért érdekel bennünket, mert sok magyar család szenved még mindig ettől a konstrukciótól. Ebből kifolyólag ameddig ez a konstrukció ilyen problémát okoz a magyar társadalomban márpedig okoz , addig minket érdekelni fog ez a téma akkor is, ha önök lerázzák ezt magukról, mint kutya a vizet. Higgyék el, hogy azok a magyar családok, akik nézik az árfolyamot mert sokan nézik Magyarországon még mindig az árfolyamot , nekik igenis gyöngyözik a homlokuk, és tudja, jó lenne, ha magának is gyöngyözne a homloka, sokkal többre mennénk vele, mert akkor hátha ez inspirálná önt arra, hogy valamit tegyenek a magyar családok érdekében, és ne mindig csak a bankok érdekét védjék. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg alelnök urat is. Parancsoljon! [[16.50]]
Köszönöm szépen. Egy évvel ezelőtt is elmondtam, amit most el fogok mondani. Ön összekeveri azt, hogy a devizaárfolyam hová ment vagy hová megy, azzal, hogy ez az árfolyamkockázat az ügyfeleknek megfelelően el volte magyarázva vagy nem. Ez két különböző dolog. Ne keverje össze, kérem! Ez két különböző dolog. Az, hogy el volt magyarázva vagy nem, az egyedi perek kérdése, az pedig, hogy hová ment, innentől kezdve nem érdekes. Még egyszer: a devizahitelezés eltűnt. Ahelyett, hogy azt feszegetné, hogy Magyarországon miért van két számjegyű bérnövekedés, vagy azok az emberek miért keresnek egyre több jövedelmet, miért van Magyarországon a háztartásoknak száz százaléknál nagyobb GDP-arányos vagyona akár pénzügyi, akár lakásvagyonban és miért van nagyon kevés bajba jutott háztartás, amely fennmaradt. Mert ma már nincsen, és aki az eszközkezelőben van, az is a kormány jóvoltából visszavásárolhatja a lakását. [[Mesterházy Attila közbeszól.]] Miért nem ezekre kérdez rá? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Ház! László Imre képviselő úr nincs itt, ezért nem tud elhangozni az azonnali kérdése. Ágh Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Alkalmas lehete Brüsszel migrációs politikája a terrorizmus és embercsempészet finanszírozására?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Pogácsás Tibor államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Ágh Péter: Igen.]] Elfogadja. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Hiába minden küzdelem és igyekezet annak érdekében, hogy hatékonyan megvédjük Európát és hazánkat az illegális bevándorlástól, ha közben Brüsszelből megállás nélkül osztogatják az európai adófizetők pénzét névtelen bankkártyákon keresztül. A jelenség nem új, hiszen az ENSZ menekültügyi szervezetével együtt már jó ideje zajlik az anonim bankkártyák rendszeres feltőkésítése, alkalmanként 150 ezer forinttal. A kérdés azonban mindenkiben ott van, hogy miért jó ez nekünk, európai polgároknak, és miért jó ez a gyakorlat az illegális migránsözön megállítása szempontjából. A brüsszeli bürokratákat az sem tartja vissza ettől a veszélyes és káros gyakorlattól, hogy elfogott embercsempészekről és terroristákról sorra bizonyosodik be, hogy ők is könnyen hozzá tudtak jutni az ajándék pénzhez, amit az Európai Unió migránsbarát politikusai miatt részben mi, magyar emberek is fizetünk. Magyarország kimagasló mértékű pénzt és energiát fordított határvédelmi rendszerünk kiépítésére, amellyel nemcsak hazánk déli határvidékét, hanem a schengeni övezet külső határait is hatékonyan meg tudtuk védeni. Ezt a munkát Brüsszel soha nem ismerte el számunkra, és a védelmi rendszer kiépítésével kapcsolatos költségekben sem kívánt hatékonyan részt venni. Mi, magyarok azonban meg kívánjuk védeni ezeréves történelmünket és keresztény kultúránkat, nem kívánunk egy nemzetállamok nélküli Európában élni. Ezzel párhuzamosan viszont azt kell látnunk, hogy migránspárti politikusok inkább Európa eszmeiségének meggyengítésén és annak eltörlésén dolgoznak, amikor ismeretlenek számára osztják tömegével a 150 ezer forintokat. Fentiekre figyelemmel tisztelettel kérdezem államtitkár úrtól, hogy alkalmas lehete az embercsempészek és terroristák közvetett támogatására a brüsszeli migránspárti politikusok és az ENSZ menekültügyi szervezetének közös pénzosztási gyakorlata. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, a választ Pogácsás Tibor államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A migrációs válság indulása óta a magyar kormány bizonyította, hogy mindent megtesz azért, hogy az Európai Unióban vállalt kötelezettségeit az Európai Unió alapdokumentumainak megfelelően teljesítse. Éppen ezért igyekeztünk és igyekszünk mind a mai napig az illegális migrációt, az engedély nélküli bejutást akár az országba, akár az Európai Unió területére megállítani. Minden választópolgár és minden polgár Magyarországon, de az Európai Unió területén is, azt gondolom, egyetért azzal, hogy a biztonság a legfontosabb közös értékünk, és a polgárok egyetértenek azzal azt gondolom, az elmúlt választások ezt igazolták is , hogy a bevándorlást és a terrorizmust meg kell állítani. Az elmúlt választások mind erre utaltak. Célunk az, hogy a magyar emberek és az uniós tagállamok állampolgárai biztonságban érezhessék magukat. Éppen ezért hoztuk létre azt a hármas védelmet, amelyben a műszaki létesítménnyel, a kerítéssel, műszaki akadállyal megállítjuk az illegális határátlépőket, a Btk. tényállás segíti azt, hogy az illegális bevándorlókat előállítsuk, illetve a rendőrség létszámát ahhoz, hogy a határőrizetet el tudják látni, 3 ezer fővel megemeltük. Ezzel szemben, úgy látszik, Brüsszel továbbra is tízezres nagyságrendben osztja a migránskártyákat. Csak az idén több mint 70 ezret osztottak ki. Az elmúlt években összességében pedig több mint kétmillió feltöltés történt mintegy 200 milliárd forint értékben, mindez mindenféle biztonsági ellenőrzés nélkül. Véleményünk szerint ezzel nemcsak a migrációt finanszírozza Brüsszel, hanem az anonim kártyákkal a terrorizmust és az embercsempészetet is támogatja. Elfogadhatatlannak tartjuk, hogy az európai közpénzt erre fordítják. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Ágh Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Sajnos, az általa elmondottakból is világosan kiderült, hogy az a félelem, ami bennünk van, jogos. Az az eszement és kontrollálatlan brüsszeli pénzosztás, amelyet megfigyelhetünk, sajnos valóban hatékony eszköze lehet a terroristák feltőkésítésének. Csak gondoljanak bele, hogy vajon egy ideérkező kiképzett terrorista milyen lehetőséget lát abban, ha fixen számolhat azzal, hogy 150 ezer forintban kap támogatást az európai döntéshozóktól.Azt gondolom, hogy ez egy rendkívül káros és rossz folyamat, hiszen ezt a pénzt olyan dolgokra lehet felhasználni, ami egyértelműen árthat az európai embereknek. Azt kérem a kormánytól, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az európai adófizetők pénzét ne a migránsok további feltőkésítésére fordítsuk, hanem valóban ezt a folyamatot meg tudjuk állítani. Már csak azért is, mert gondoljanak bele, milyen közösség az, ahol az egyik oldal kiáll az állampolgárok védelméért, a másik pedig ösztönzi és motiválja az ide rossz szándékkal érkező embereket. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Pogácsás Tibor államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány elkötelezett abban, hogy a jövőben is biztosítsa a megfelelő határvédelmet, amely mind Magyarország, mind az Európai Unió határát megvédi, és megakadályozzuk, hogy a Magyarország által őrzött schengeni határokon illegálisan, ellenőrizetlenül bárki beléphessen az országba. Ehhez a szükséges forrásokat biztosítjuk is. Nem sikerült Brüsszellel megállapodni abban, hogy ehhez a határőrizethez hozzájárulnak, ugyanakkor az uniós adófizetők pénzéből finanszírozzák a migránskártyákat. Nyilván ez elfogadhatatlan. Azon túlmenően, hogy véleményünk szerint ez az Európai Unió alapszerződéseit sérti, nyilvánvalóan a közbiztonságra is veszélyes, hiszen anonim bankkártyáknál a kedvezményezett személyazonosságát, szándékát nem lehet ellenőrizni, a felhasználás célja, indoka nem ellenőrizhető. Így ellene vagyunk ennek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések órájának a végére értünk. Ungár Péter képviselő úr személyes érintettség címén kért szót. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Én csak személyes érintettség okán Nacsa képviselőtársam hozzászólásával kapcsolatban szeretnék sok sikert kívánni a Fidesznek, hogy megtalálják végre Szombathelyen a polgármesterjelöltjüket. Király Gábor nem jött be, Balázsy Péter, úgy tudom, nem vállalja, a jelenlegi polgármester el akar indulni [[Dr. Völner Pál: Ez személyes érintettség?]] de őt meg nem hagyják. Úgyhogy sok sikert kívánok, hogy megtalálják azt az embert, akit Nemény András le fog győzni október 6-án és visszaadja Szombathelyt a szombathelyieknek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Ezt én nem ítélem ügyrendi felszólalásnak. [[Ungár Péter: Így jártam!]] Személyes érintettségnek pedig különösen nem. [[Ungár Péter: Engem mélyen érintett lelkileg!]] , hiszen ezzel kapcsolatban semmi nem hangzott el. Köszönöm szépen.Tisztelt Képviselőtársaim! Most a kérdések következnek. Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mi lesz a szolnoki műtrágyagyár sorsa?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kicsit aggódom, hogy végigmondhatom-e, de azért igyekszem kulturáltan beszélni.Tisztelt Ház! Mi lesz a szolnoki műtrágyagyár sorsa? teszik fel mostanában sokan a kérdést Szolnokon. Ez ügyben igyekeztem széleskörűen tájékozódni, a katasztrófavédelem ezredesétől kezdve a gyár vezetőin keresztül a dolgozókig érdeklődtem az események felől. [[17.00]] A sajtó vonatkozó híreit is átnéztem, és meg kell jegyeznem, hogy a NER-média vasfüggönyét ez a téma nem nagyon tudta átütni. Ebből arra lehet következtetni, hogy az üggyel kapcsolatban nyilván politikai indíttatásból van egy kis embargó, ezért érdemes röviden felidézni a történteket. A hirtelen jött érdeklődés tavaly novemberben indult az üzem irányában, előzményként érdemes megjegyezni, hogy 2017-től a Gazdasági Versenyhivatal már vizsgálódott a szektorban több cégnél is. Mindenesetre novemberben az összes dolgozót kihallgatta a nyomozó hatóság. Az újabb menet idén május végén következett, amikor a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság a kénsavgyártás megtiltását rendelte el. A szolnoki gyárban azóta folyamatos a hatósági vegzatúra. A rendőrség kilencszer, a katasztrófavédelem tizenkétszer jelent meg. Ha nem a hatóságok voltak jelen, akkor a dolgozók beszámolója alapján drónokkal figyelték meg a területet. Még múlt héten csütörtökön is hatósági ellenőrzés, iratlefoglalás volt az üzemben. Maffiafilmekből ismerős ez a módszer, de ez nem Hollywood, kedves képviselőtársak, ez a magyar valóság, ez a NER működés közben. A politikai ellenfelekre önök ráuszítják Domokos László pártállami számvevőszékét, a gazdasági ellenfelek ellehetetlenítésére most, úgy látszik, megfelel a jobb sorsra érdemes rendőrség, illetve katasztrófavédelem, mely hatóság egyébként olyan feltételeket támaszt a gyárral szemben, amelyeket nem lehet teljesíteni. A kénsavgyár leállítása dominóelvként hat, és az egész üzem megbénulásához vezet. Nyilván ezért is döntött a tulajdonos a gyár bezárása mellett. Neve elhallgatását kérő vezető mondta nekem, hogy olyan erőtérbe került a cég, amelyre nem is számítottak, csak azt szeretnék, hogy hagyják őket nyugodtan dolgozni. Ezt kérem én is önöktől: hagyják nyugodtan dolgozni a gyárat, hogy a beszállítókkal együtt 250 család ne kerüljön végleg az utcára Szolnokon. A kérdésem az ő nevükben tehát ez: mi lesz a szolnoki műtrágyagyár sorsa? Gyurcsány-mentes válaszát köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]]
A válaszra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hogy mi lesz a műtrágyagyár sorsa, az nyilván a tulajdonosok kezében van, a tulajdonosoknak kell biztosítani azt, hogy az üzemek a jogszabályoknak megfelelő módon működjenek, a jogszabályoknak megfelelően betartsák azokat az üzemelési szabályokat, amelyek előírásra kerültek, illetve amelyek a biztonságos működéshez szükségesek.Egyébiránt a katasztrófavédelem vagy a Belügyminisztérium nem vizsgálja a tulajdonosi hátteret, és nem foglalkozik a vállalatok gazdasági ügyeivel. A katasztrófavédelem feladata az, hogy a jogszabályokat betartassa. Tudjuk jól, hogy a vegyipari üzemek veszélyes üzemek, veszélyes anyagokkal dolgoznak, ezért az előírások rendszeres ellenőrzése egyébként minden hasonló üzemben megtörténik. Így tehát a törvények mindenkire egyaránt vonatkoznak, szigorú gondossági kötelezettség terhel mindenkit, aki ma Magyarországon veszélyes üzemet létesít vagy működtet, nemcsak egyébként az ott dolgozókkal kell elszámolni a biztonsággal a tulajdonosoknak, hanem a teljes lakossággal is. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság mint iparbiztonsági hatóság a veszélyes anyagokkal kapcsolatos balesetek megelőzése érdekében végez vizsgálatokat. Továbbra is tartjuk magunkat ahhoz, hogy itt is a legfőbb tétel a biztonság. Az iparbiztonsági hatóság feladata a veszélyes üzemek biztonságos és jogszerű működési feltételeinek felügyelete, a jogszabályok szerinti rendszeres és soron kívüli ellenőrzése. Jelen pillanatban az ön által említett ügyben és céggel kapcsolatban vizsgálat folyik, büntetőeljárás is folyik, így annak részleteiről, annak állásáról a folyamatban lévő ügyre való tekintettel nem tudok többet elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Gyula képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Vérszívók előnyben?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ebben az esztendőben nincs szerencséjük az állatokkal, az elmúlt néhány hónapban a patkányinvázió borzolta a fővárosiak kedélyét, most pedig itt a fővárosban is, különösen a Duna-parti részeken rendkívüli probléma lett a szúnyoginvázió.Ez most már nemcsak egyszerűen egy ilyen kis apró baj, ez valóban pokollá teszi az emberek életét, nemcsak este, hanem nappal is. Ráadásul ma már ez elhangzott itt, ebben a Házban, hogy nemcsak az egyszerű, Magyarországon megszokott mondhatjuk így szúnyogfajtákat találhatjuk, hanem olyan szúnyogok is megjelentek a klímaváltozás okán, amelyek bizony komoly betegségeket hordozhatnak magukban, mint ahogy jeleztem, erről ma már szó volt itt, ebben a Házban. Tisztelt Államtitkár Úr! Talán jobb is, hogy ön válaszol, és nem az agrártárca, mert az egyik kérdésem valóban az, hogy önök szerint van szúnyoginvázió, vagy csak az emberek megint rosszul látják, és valamiért az elmúlt nyolc év esetleg a hibás. Tehát ténylegesen az a helyzet vane itt, amit az emberek mindennap esténként és délután is éreznek? [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]] Mik a tervek és mivel kecsegtetik az embereket, körülbelül mikorra számíthatunk arra, hogy ez a fajta lehetetlen helyzet megváltozik? Tervezie azt a kormány, hogy adott esetben a települési önkormányzatoknak, akik sokkal közelebb vannak ehhez a problémához, sokkal valóságosabban meg tudják fogni, többletforrásokat biztosít, és ebből a többletforrásból akár azt mondom, hogy lokálisan is megteszik mindazokat a munkákat, amiket önök az elmúlt időszakban elmulasztottak? Azt hallottuk, pont most olvastam, hogy a folyón levonuló ár, a májusi eső és a meleg miatt van most ennyi szúnyog. Valóban mindegyik ilyen nehezen kiszámítható dolog, a kérdés a jövőre vonatkozóan az, hogy tervezneke valamit tenni, hogy már az előző fázisban adott esetben a lárvák kikelését megakadályozzák? Köszönöm szépen. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az embereknek mindig igaza van, ezt jól bizonyították tavaly áprilisban vagy akár most májusban is. Az embereknek egyértelműen igazuk van. Valóban érezhető az a szúnyoginvázió, amelyről ön is beszél. 2013-ban döntött úgy egyébként a kormány, hogy a katasztrófavédelem feladatai közé utalja a szúnyoggyérítést, és ennek a feladatnak az ellátásához egyébként szakértőket von be, és ezen szakértők által elkészített ütemterv szerint történik ennek a feladatnak a végrehajtása.1 milliárd 483 millió forint áll rendelkezésre a szúnyoggyérítési feladatokra, és az önkormányzatoknál van lehetőség arra, hogy ők is végezzenek szúnyoggyérítést. Április 29-én kezdődött a biológiai lárvagyérítéssel a szúnyoggyérítés, majd ezt követően tervszerűen folyt, bár hozzátartozik, hogy valóban a rendkívül csapadékos időjárás, valamint a két folyón lefolyó árhullám is akadályozta a feladatok tovább folytatását. Azonban a szúnyoggyérítés folytatódik, itt kell hozzátennem azt is, hogy az elmúlt héten kiadott hőségriadó miatt nem lehetett szúnyoggyérítési munkát végezni, ebben a melegben nem volt engedélyezett az, hogy a permetezőanyagokat, illetve a gyérítőanyagokat kijuttassák. Ezen a héten, tehát a mai nappal vége a hőségriadónak, így megkezdődött a szúnyoggyérítés. 486 településen kezdődik meg, illetve folyik tovább mindez a földön és a levegőben is, így a Duna melletti és a Tisza melletti területeken is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a DK-képviselőcsoport részéről, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Mikor mond le a Fidesz az újpesti erdőírtásról?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Itt a vérszívók után akkor most következzenek a favágók, hogy mi mindent tesznek. Újpest fideszes polgármestere, Wintermantel Zsolt most már jó ideje azzal foglalatoskodik, hogy egymás után irtja ki a zöld növényzetet, a fákat, és most úgy tűnik, hogy erre a káposztásmegyeri területen is sor kerül.Tájékoztatásul el tudom mondani, hogy ez a terület, ez a Farkaserdő területe kifejezetten egy nagy lakótelep mellett meglévő, annak tüdejeként funkcionáló zöldterület, amire azt gondolom, hogy sokkal jobban kellene vigyázni. A fideszes polgármester egy íjászközpont kedvéért vágatná ki a 2 hektár erdőt, ahelyett, hogy egy eleve nem erdősített területet jelöltek volna ki erre. Az ügyben az újpestiek szava igazából nem sokat számított, mert Wintermantel Zsolt már a káposztásmegyeri szabályozási tervben is úgy beszél erről, hogy ez eldöntött tény, és ennek itt meg kell épülni, annak ellenére, hogy a közgyűlési döntés értelmében mondhatnám, hogy a területet már oda is adták, ráadásul 15 évre haszonkölcsönbe az Íjász Szövetségnek, méghozzá ingyen. [[17.10]] Kérdezhetném, hogy milyen haszonkölcsönről beszélünk egy olyan terület esetében, amelyet ingyen odaadnak valakinek, odaadta a fideszes polgármester, de nagyon jól tudjuk, hogy a Fidesz soha nem a magyarok vagy az újpestiek hasznát nézte. Jártam kinn a területen. A szélhámosságot még az is tetézi egyébként, hogy a kerület cserébe kap úgynevezett csereerdőt, egy olyan hathektáros területet, amelyet ha most megnézünk, az éppen 10-15 méteres fákkal borított erdőként szerepel ott, és ez ott is van. Éppen ezért azt gondolom, hogy erről mindenképpen beszélni kell. Minden más körülmény azonban marad, annak ellenére, hogy a Fővárosi Közgyűlés is döntött. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem tehát: az ön által vezetett minisztérium egyetérte azzal, ahogy az újpesti polgármester az erdőirtást csinálja? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint már megszokhattuk, a képviselő úr ezen hozzászólásában is igaztalanul vádaskodik és riogat. A valóság az, hogy az Agrárminisztérium, valamint a szakmai irányítása alatt álló hatóságok az erdőgazdálkodásért való felelősségük körében semmilyen erdőirtással nem értenek egyet, és küzdenek azért, hogy minden zöldterület a fenntarthatóság feltételei szerint működjön. Az újpesti Farkaserdő az országos erdőállomány-adattárban nyilvántartott erdő, és mint ilyen rendelkezik hosszú távú erdőtervvel, mely meghatározza az erdővel történő tevékenységet. Értesülésem szerint a területen valóban terveznek erdőterület-igénybevételt, amelyre elvi engedélyt adott ki az illetékes erdészeti hatóság; az erdőterület más célú igénybevételére igen szigorú feltételek teljesülése mellett kerülhet csak sor. Egyrészt az csak közérdekből és csak kivételesen történhet meg, másrészt az agglomerációban az erdőterület más célra történő igénybevételének feltétele a legalább azonos nagyságú területen történő csereerdő-telepítés végrehajtása. Az elvi engedély alapján egyetlen fa sem vágható ki, illetve az erdészeti hatóság már az elvi engedély kiadásakor jelezte, hogy az erdőgazdálkodásból kivont területért cserébe kellő nagyságú és minőségű faállományt kell biztosítani. Tudomásom szerint a jelzett területen sportcélú zöldterület kialakítását tervezik, ahol alapvetően fák nem kerülnek kivágásra, hanem a terület csak az erdőgazdálkodásból kerül kivonásra, és helyén közpark valósul meg. Kérem a képviselő urat, hogy ok nélkül ne riogassa az érintetteket. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjából, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Folynake vizsgálatok a szolgáltatott ivóvízbe esetlegesen belekerülő antibiotikum és egyéb gyógyszer maradványok tekintetében, és ezek alapján milyen intézkedések megtételére lehet szükség?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az a helyzet, hogy tudományos kutatás szerint a Duna Európa legszennyezettebb folyója az antibiotikum- és egyéb gyógyszermaradványok tekintetében. A Duna felső szakaszán egy osztrák kutatás öt hatóanyagnak több mint a tízszeresét találta a megengedettnek, ezzel komoly fertőzést mutatva ki. Tudományos tény az, hogy mind a termékenység csökkenéséhez, mind pedig egyéb egészségügyi kockázatokhoz, többek között a kemoterápiának a sikertelen végzéséhez vezethet a túlzott antibiotikum, ami benne marad a vízben. Azt is tudjuk, hogy jelenleg nincs felkészülve erre a gyógyszereknek az engedélyeztetése, hiszen csak az emberi testben maradás idejéig vizsgálják az antibiotikum hatásait egy gyógyszernél, amikor engedélyezik, nem vizsgálják a környezeti hatásokat. A következőket kérdezném ebben a tekintetben. Vane bármilyen olyan intézmény, felelős hatóság, amely koordinálja, ellátja a magyar vizeket, illetve ivóvizeket, hogy nincse bennük túlzott mértékű antibiotikum- vagy egyéb gyógyszermaradvány? Tervezneke bármilyen intézkedést annak érdekében, hogy ezt a súlyos problémát kiküszöböljék? Illetve vane bármilyen széles spektrumú vizsgálata annak, hogy a gyógyszerek engedélyeztetésénél a környezet-egészségügyi szempontot is figyelembe vegyék, különös tekintettel arra, hogy az antibiotikumok által okozott baktériumok egyre inkább antibiotikumrezisztensek, egyre több fertőzést okoznak, és egyre nagyobb egészségügyi kockázatot jelentenek, akár olyan mértékben, hogy olyan fertőzések, amiket korábban legyőzöttnek hittünk, visszatérhetnek sokkal agresszívebb formában? Tehát az a kérdésem összességében, hogy az antibiotikummaradványokkal, illetve a gyógyszermaradványokkal kapcsolatban vane bármilyen konkrét terve a kormánynak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon szerencsére az ivóvíznek az ellenőrzése, a minőség-ellenőrzés nagyon szigorúan szabályozott. Magyarországnak nagyon jó természeti adottságai vannak a Kárpát-medencében, ezek közül az egyik az, hogy az ivóvízellátásunk 95 százalékát felszín alatti vízbázisokból tudjuk megvalósítani, és ez nyilván sokkal-sokkal védettebb, mint a felszíni vizek, amelyek szennyeződhetnek, tehát 95 százalékban nem szennyezett vízforrásból folyik mindenkinek a csapjában a víz. A 98/83/EK irányelvet ültettük át mi is, mint minden más európai uniós tagország, ebben antibiotikumokra vonatkozó, különböző értékekre, határértékekre vonatkozó szabályozás nincs. Ugyanakkor a képviselő úr felvetette, hogy milyen vizsgálat van folyamatban. Több fórumon zajlik európai szintű együttműködésben a felszíni vizek minőségének vizsgálata és javítása. Ennek elsődleges jogi keretét a víz keretirányelv adja mindnyájunk számára. Ugyanakkor idén, 2019. június 27-én hivatalosan is megkezdődik a Nemzetközi Duna-védelmi Bizottság negyedik nemzetközi Duna-felmérése, ennek keretében 51 vizsgálati ponton ezen 51 vizsgálati ponton belül 9 van Magyarország területén minden eddiginél szélesebb körű vizsgálatokat végeznek majd, a vizsgálatok a vízben mérhető antibiotikumokat is felölelik majd. Úgyhogy a képviselő úrnak is a kérdésére itt egy reprezentatívabb választ lehet majd adni, amely egy alaposabb, ahogy mondtam, 51 ponton, tehát félszáz ponton a Dunát mérő eredmény alapján zajlik. De ahogy mondtam, 95 százalékban nem ilyesfajta felszíni vizet iszunk, vagy nem abban fürdünk, hanem felszín alatti vízkészletekből származó vizet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor ad pénzt a kormány olimpiai létesítmények helyett bérlakások építésére?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány nem hajlandó róla tudomást venni, de az elmúlt években drasztikusan megugrottak a lakás- és az albérletárak a fővárosban és a vidéki nagyvárosokban is, de ezt a fizetések nem követték. Miközben sem a főváros, sem az állam nem hajlandó szociális bérlakásokat építeni, aközben sok magyar ember lakhatása került veszélybe. Korábban az interpellációra az államtitkár úr azt válaszolta, hogy aki dolgozik, az boldogul de ez nem így van. Vegyük az átlagbért, ami a KSH szerint 350 ezer forint. Arról is beszélhetnénk, hogy ez hogyan van kiszámolva, ha az öt fő alatti cégeknek a fizetése nincs benne, de most ezt engedjük el. Ez nettó 240 ezer forint. Vegyünk egy egyedülálló nőt, mondjuk, Marikát, aki 240 ezer forint nettóval próbál boldogulni. De Budapesten egy garzont 150-160 ezer forint alatt nem lehet bérelni rezsivel együtt, ami azt jelenti, hogy Marikának 80 ezer forintból kell boldogulnia egy hónapban, hogy ebből ruházkodjon, ebből egyen. Ezért van az, hogy most már csak szobákat tudnak bérelni életerős fiatal emberek. De vegyünk egy átlagos családot két gyermekkel, mondjuk, a Szabó családot. Az önök számítása alapján nettó 500 ezer forintból gazdálkodnak havonta. Egy 2-3 szobás lakást 200-250 ezer forint alatt nem lehet bérelni. Ez azt jelenti, hogy a jövedelmük felét elviszi a lakhatás. De ha hitelt vesznek föl, akkor sincsenek sokkal előrébb. Az önerő keserves összegyűjtése után, ami 7-8 millió forint egy átlagos lakás esetében, a havi törlesztőrészletek mellett nem sok marad megélhetésre. A CSOK-ot négy év alatt százezer ember vette csak igénybe; tehát ne az legyen az államtitkári válasz, hogy majd ez megoldja a problémát. Ezek alapján kérdezem tehát, hogy milyen intézkedéseket foganatosítanak az Airbnb-vel kapcsolatban, ami felnyomja az ingatlanárakat; tervben vane a lakásárak, valamint az albérletárak szabályozása; és mivel segítenék Marikát és a Szabó családot, akik nem tudják kigazdálkodni se a törlesztőrészleteket, se az albérletárakat. Várom a válaszát. Köszönöm szépen. [[Tordai Bence tapsol.]] [[17.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igaz, hogy nem a leírt szóbeli kérdést mondta el, mert az szóról szóra megegyezik a Burány Sándor által elmondottéval, úgyhogy ehhez gratulálok, hogy felismerte, ez egy komoly eredmény.Ami az érdemi részét illeti kérdésének, nyilván ön is tudja, hogy a fővárosban, a belső kerületek általában, mint minden nagyvárosban, magasabb presztízsűek, drágábbak, így nyilván azok ingatlanárai és bérleti díjai is, és különösen igaz ez a fővárosban a turisztikai szempontból belső kerületekre. Na most, ön a kormánytól az albérleti árakra valamilyen beavatkozást vagy nem tudom, mit vár el. Ön nagyon jól tudja, hogy az állam mozgástere minimális ezen a téren, hiszen itt magánszemély köt üzletet magánszeméllyel, és ebbe az államnak bizony nem sok beleszólnivalója van. A végén megemlítette az Airbnb-t. Azt tudom önnek mondani, hogy teljesen szabályozott a működése az adótörvények által és a társasházi törvények által, és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal megfelelő figyelmet fordít erre a szervezetre, hogy megfelelően adózzon. Mint volt NAV-vezető tudom ezt, hogy külön programok készültek, és nagyon komoly eredményeket tud az adóhatóság e tekintetben felmutatni, tehát nem maradnak adózatlanul ezek a jövedelmek Magyarországon. Ami pedig a családvédelmi akciótervet illeti, amely július 1-jén lép hatályba: ezt ön lekicsinyelte, de így is viselkedtek a parlamentben, sem ön nem szavazta meg, sem pedig Szabó Timeának nem volt fontos, hogy a magyar családok lakhatási problémáját megoldja. Hát, ez a Párbeszéd! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Cseresnyés Péter: Így van!]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tilki Attila, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Amíg a baloldal magára hagyta a magyar vidéket, addig a Kormány tesz a magyar falvakért! Mik az eddigi tapasztalatok a Magyar Falu Program pályázatai kapcsán?” címmel. Tilki Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar gazdaság elismerésre méltó teljesítménye tette lehetővé, hogy a „Magyar falu” program keretében elinduljon Magyarország egyik legnagyobb falufejlesztési programja. A program nem titkolt célja, hogy a kistelepüléseken élők életét is megkönnyítsék, és a vidék megtartóereje növekedjen. A „Magyar falu” program az elmúlt évek egyik legnagyobb vidékfejlesztési programja, amelynek köszönhetően a falusi útalappal és a falusi CSOK-kal együtt 150 milliárd forint támogatáshoz juthatnak a kistelepülések. Fontos kiemelni, hogy a fenti összeg kizárólag hazai forrást jelent, nem uniós pénzekről beszélünk. Nem volt azonban mindig így, hiszen jól emlékszünk a szocialista kormányzás időszakára, amikor nemcsak a kistelepüléseket, de még a nagyvárosok önkormányzatait is a totális eladósodásba kényszerítette a szocialista kormány rossz gazdaságpolitikájának köszönhetően. Szerencsére már mindez a múlté. Örvendetes, hogy a kormány, miután helyre rakta az ország államháztartását, átvállalta az önkormányzatok adósságát, meghirdette a „Modern városok” programot. Most az elért eredményekből, a javuló gazdasági sikerekből a magyar falvak is kivehetik részüket. Mondanom sem kell, hogy abban a térségben, ahonnan én jövök, a szatmár-beregi térség országgyűlési képviselője vagyok, ezek a pályázati források rendkívül fontosak. Annak érdekében, hogy a fiataljaink ne költözzenek el olyan nagy számban a városokba, fontos, hogy méltó életkörülményeket teremtsünk. Nagy örömömre szolgál, hogy a program például forrást biztosít a közösségi terek fejlesztésére, s nem utolsósorban a helyi és nemzeti identitástudat erősítésére is van lehetőség pályázni. Tisztelt Államtitkár Úr! A „Magyar falu” program keretében megvalósuló fejlesztéseket már sokan várják, remélem, lesz folytatás is a jövőre nézve. Mindezek után tisztelettel kérdezem, mik az eddigi tapasztalatok a „Magyar falu” program pályázatai kapcsán. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ön kelet-magyarországi képviselőként, azt gondolom, ellenzékben annak idején sokszor megszenvedte azt a lenéző, lesajnáló gondolkodást, amit az akkori kormánypártok, liberális-szocialisták vittek, és amivel szembesítették egyébként és szembeállították a vidéket Budapesttel, a városokat a kisfalvakkal. Szerintem nekünk az a felelősségünk, hogy minden egyes területen szerte az országban segítsünk, bárhol is él az ember, legyen az egy főváros, hiszen mégiscsak az ország központja, de segítsük a kisebb városokat is. Ez az óriási program már elindult az elmúlt évek során, és most a legfrissebb és legfontosabb dolog számunkra pedig valóban a „Magyar falu” program. Nem volt még ilyen jellegű támogatás az elmúlt évek során: valóban nem uniós forrásból, magyar támogatásból ebben az évben 150 milliárd forintos támogatást tudunk nyújtani a magyar kistelepüléseknek. Óriási nagy dolog, hogy ebből 75 milliárd forint pályázati úton került és kerül a vidéki kistelepülésekhez. Ezen belül amit ön kérdezett, miszerint mekkora az érdeklődés, és a programot elfogadtáke akár az önkormányzatok, akár az önkormányzatokkal együtt élő egyházak pályázói nagyon jók a visszajelzések. Ha azt nézzük, hogy 1216 önkormányzat, 949 egyházi közösség pályázott eddig kerekítve 18 milliárd forintra, akkor ez egy óriási nagy dolog. De legalább olyan nagy dolog az is, hogy van egy olyan része a „Magyar falu” programnak, amikor kimondottan a helyi egészségügyet támogathatjuk: orvosi rendelők, eszközök és orvosi szolgálati házak építése. Itt rendelőintézet fejlesztésére 385 pályázat érkezett eddig, eszközbeszerzésre 839 és rendelő felújítására pedig 11 milliárd forint. Mindez bizonyítja ennek a programnak a jelentőségét, fontosságát [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és teljesen természetes, hogy fenn fogjuk tartani a jövőben is. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik frakciójából, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mikor tesz valamit a minisztérium hazánk gazdasági kettészakadása ellen? Mikor lesz érdemi intézkedés az északkelet-magyarországi munkanélküliség felszámolására?” címmel. Gyüre Csaba képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A KSH 2019 első negyedévi kimutatása szerint hazánkban 3,6 százalékos volt a munkanélküliségi ráta, de ez nem azt jelenti, hogy az egész országban egyenletesen és arányosan alakulna a foglalkoztatottság: míg az ország nyugati és középső részén már munkaerőhiány van, addig Északkelet-Magyarország a munkanélküliség tekintetében hazánk mostohagyermeke; míg Győr-Moson-Sopron megyében mindössze 1,3 százalék volt a ráta tavaly év végén, addig Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 8,7 százalék. A kormány 2018-ban szűkíteni kezdte a közfoglalkoztatási programokat. Ennek az eredménye az lett, hogy Szabolcsban és más, a közmunkával foglalkoztatottságban érintettebb megyékben emelkedett a munkanélküliség. Szabolcs-Szatmár-Bereg mellett még Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar és Békés megyékben támaszkodik nagymértékben a munkaerőpiac a közfoglalkoztatásra. Borsodban lényegében stagnált a ráta, Hajdúban és Békésben azonban romlott a helyzet: Hajdú-Biharban 1,1 százalékponttal, 6,2 százalékra, Békésben pedig 0,4 százalékponttal, 5,2 százalékra nőtt a munkanélküliség. Szűkebb pátriámban, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 0,5 százalékponttal, a 6 százalék egy év alatti munkanélküliségiráta-növekedéssel 8,7 százalékra nőtt. Az ország ezen megyéiben a munkaügyi hivatalok adatai alapján is zömében közmunkás pozíciók nyílnak meg, olyannyira, hogy Borsodban és Szabolcsban is az új munkahelyek minimum 90 százaléka valamilyen közfoglalkoztatási programhoz kapcsolódik. Mindez tovább növeli az ország gazdasági kettészakadását, a keleti rész lemaradását. Kérdezem államtitkár urat, hogy mikor fognak tenni végre valamit Magyarország gazdasági kettészakadása ellen. Mikor lesz érdemi intézkedés az északkelet-magyarországi munkanélküliség felszámolására? Várom megtisztelő érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Képviselő Úr! A munkaerőpiac aktuális helyzetéről tudok önnek tájékoztatást adni, és ez érinti nyilvánvalóan az ön által kérdezett térséget is. [[17.30]] Aktualitása van a szociális hozzájárulási adó csökkentése miatt, ami néhány nap múlva bekövetkezik, egy olyan lehetőségnek, ami az északkelet-magyarországi vállalkozások számára is lehetőséget biztosít arra, hogy fizetéseket emeljenek, illetve fejleszszenek. Tájékoztatnom kell arról is, hogy a TOP-program keretében olyan jellegű fejlesztések valósulhatnak meg, amelyek akár ipari park létesítésével, akár egy járási vagy megyei szinten megszervezett foglalkoztatási paktum keretében szintén foglalkoztatási lehetőséget, illetve infrastrukturális fejlesztést is biztosítanak. De hogy konkrétan az adott régióra, illetve az ott élők problémájára is tudjunk választ adni, egy olyan munkaerőpiaci reformot indítottunk el az OFA-val, illetve a kormányhivatalok illetékes munkatársaival, amely konkrétan Szabolcs-Szatmár, Hajdú-Bihar, Borsod, Heves, Nógrád, tehát azokat a megyéket érinti, ahol az országos átlagnál magasabb a munkanélküliségi ráta. Ennek a lényege abban áll, hogy a munka nélkül lévőket egy szűrés keretében tulajdonképpen monitorozzuk, és ennek alapján látjuk azt, hogy ők milyen eséllyel és hogyan tudnak elhelyezkedni a későbbiekben: ki az, aki csak segítséggel, ki az, aki képzéssel, ki az, aki nagyobb segítséggel tud, illetve a munkaadói oldalon is elvégezzük ezt a munkát, nevezetesen, olyan vállalati kapcsolattartókat állítunk munkába, illetve olyan új muníciókat adunk azoknak a munkatársaknak, akik korábban ezen a területen dolgoztak, hogy sikeresebbek legyenek ezek a kiközvetítések. Természetesen sok még a teendő, valóban az országon belül vannak egyenlőtlenségek, de remélem, hogy ezek a programok hamarosan hozzájárulnak ahhoz, hogy ezek a térségek is eredményesebben tudjanak haladni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk, 17 óra 31 perc van. Most folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes ügyintézési folyamatok egyszerűsítéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/5237. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 13-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes ügyintézési folyamatok egyszerűsítéséről szóló T/5237. számú törvényjavaslatot. A bizottság az összegző jelentést 28 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat illeszkedik a kormány bürokráciacsökkentő cselekvési programjába, amely lehetőséget biztosít arra, hogy az állampolgárok ügyei gyorsabb, olcsóbb, kényelmesebb módon és szakszerű körülmények között kerüljenek elintézésre. A törvény célját tekintve érdemes kiemelni, hogy ez nem egy egyszeri, ad hoc intézkedési csomag, hanem egy folyamatos, átgondolt és tervszerűen megvalósuló bürokráciacsökkentő koncepció egy része, melynek elfogadása esetén tovább nőhet az állampolgárok elégedettsége, valamint az ország versenyképessége. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott célok tükrében kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy a vita e szakaszában vagy a későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy 10 perc időkeret áll majd rendelkezésére összességében.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes ügyintézési folyamatok egyszerűsítéséről szóló T/5237. számú törvényjavaslat célja a bürokráciacsökkentés, az egyes eljárások egyszerűsítése. A törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatok ezen célok figyelembevételével pontosították a benyújtott normaszöveget, illetve további adatvédelmi garanciákat teremtettek a személyazonosító igazolványhoz kapcsolódó egyes eljárásokhoz.A adatvédelemmel kapcsolatos eljárási garanciák tekintetében egyeztetéseket folytattunk a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, az észrevételeiket elfogadtuk, és a törvényjavaslat szövegébe beépítettük. A módosítások alapvetően két érdemi pontot érintettek. Az első a személyazonosító igazolvány tárolóelemére kerülő szolgáltatásazonosító, amely egy véletlenszerűen képzett, okmányonként eltérő egyedi karaktersorozat az okmányon. Ennek tekintetében a bizottsági módosító javaslatnak köszönhetően rögzítésre kerültek az adatkezelési szabályok, illetve garanciák. A szolgáltatásazonosító technikailag felhasználható azonosítóként számítástechnikai rendszerekkel összefüggő fejlesztésekhez, amennyiben az azonosítót egy jogosultsághoz például érvényes vonaljegy rendelik egy mögöttes nyilvántartásban. Indokolt volt egy olyan véletlenszerű, az érintett személyhez semmilyen módon nem kötődő, kizárólag az okmányon elhelyezett technikai azonosító szám bevezetése, mely gyorsan és könnyen alkalmazható módon képes biztosítani egyes szolgáltatásokhoz való hozzáférés lehetőségét, illetve a munkáltató által felhasználható, például munkaköri feladatokból adódó feladatok ellátására. Ehhez biztosítani kell e szolgáltatásazonosító kezelésének jogalapját és célhoz kötöttségét, valamint a felhasználásának garanciális elemeit. A módosító javaslat alapján lehetőség van arra, hogy a szolgáltatásazonosító kártya egyaránt felhasználható legyen az egységes elektronikus kártyakibocsátási keretrendszerről szóló törvény alapján már kialakított és adatvédelmi szempontból megfelelően biztosított jogi és technológiai rendszer, vagyis a NEK-rendszer keretein belül, valamint a módosítás arra is lehetőséget nyújt, hogy az azonosítóra önállóan, a NEK-rendszer használata nélkül is felépíthető legyen a funkció. Önálló, a NEK-rendszeren kívüli felhasználás esetére a módosító javaslat az alábbi garanciális szabályokat rögzíti. Csak az adatkezelő jogosult a szolgáltatásazonosító kezelésére valamely miniszteri rendeletben meghatározott jogosultság fennállásának az ellenőrzése érdekében, amelyet a szolgáltatásazonosítóhoz hozzárendeltek, természetes személyes adatok kezelésére irányadó előírások egyénenként feljogosítottak. Kifejezetten megtiltja, hogy az egyes jogosultságokat tartalmazó nyilvántartások egymással való összekapcsolásához a szolgáltatásazonosító kerüljön felhasználásra, illetve a szolgáltatásazonosító személyazonosításra történő felhasználása is tilos. Az adatvédelmi kérdések egyeztetésre kerültek a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, aki a módosításokat elfogadta, adatvédelmi szempontból nem emelt kifogást. A módosítások másik érdemi pontja az adóügyekben a képviseleti jogról való nyilatkozattétel fórumának meghatározása. Az e-ügyintézési törvény módosítása, mivel a szükséges fejlesztések még nem készültek el, rendezi, hogy a rendelkezési nyilvántartásban adóügyekben nem lehet jognyilatkozatot tenni még természetes személyeknek és egyéni vállalkozóknak sem 2020. december 31-éig. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a módosításoknak megfelelően átalakított formában támogassal. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a 2020. év nemzeti összetartozás évének nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Nemzeti összetartozás bizottsága által benyújtott H/5486. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 13-án tartott ülésén megtárgyalta a 2020. év nemzeti összetartozás évének nyilvánításáról szóló H/5486. számú határozati javaslatot. [[17.40]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 34 igen szavazattal, egyhangúlag támogatta. A Kárpát-medencei Magyar Képviselők Fóruma 2019. március 8-i ülésének zárónyilatkozata tartalmazza azt a felkérést, hogy a magyar Országgyűlés hozzon egy határozati javaslatot a 2020. év nemzeti összetartozás évének nyilvánításáról. A Nemzeti összetartozás bizottsága ezen felkérésnek eleget téve mint előterjesztő nyújtotta be a szóban forgó határozati javaslatot. A trianoni békediktátum aláírása 100. évfordulójának évében azzal az üzenettel kívánjuk törvényhozás útján, törvény közbeiktatásával útjára bocsátani a határozati javaslatot, hogy egy napot szenteljünk a megemlékezésre, és 364 napot a nemzeti összetartozásra. A 100 évvel ezelőtt történtek kapcsán azt gondoljuk, helye van a fájdalmas múltra való emlékezésnek, a szégyenletes trianoni békediktátum gyászként való megjelenítésének. Meg kell emlékeznünk azokról a generációkról, személyekről, egész népcsoportokról, akiknek a szégyenletes békediktátum törést okozott az életében, úgy közösségi, mint személyes létében, a kitelepítésekről és egyéb gyalázatokról, amelyek a békediktátum következményeként sújtották egész népünket. E törvényjavaslat szellemében ugyanakkor az a szándékunk, hogy a 2020-as év a megemlékezések és a tiszteletadás mellett inkább legyen az előretekintés és a hálaadás éve. Az óriási csapás ellenére, amelyet valószínűleg kevés nép lett volna képes túlélni, a magyarság megmaradt a Kárpát-medencében egy meghatározó, erős nemzetnek. Nem egyszerűen túléltük Trianont és annak minden következményét, hanem a kultúra, a tudomány, a művészetek, a sport és minden egyéb területen olyan eredményeket tudtunk elérni az elmúlt száz évben, amire fenntartások nélkül büszkék lehetünk. Ezt a következő évben meg kell mutatnunk Európának és a körülöttünk élő népeknek is. A XX. században sok olyan fájdalmas esemény történt, amelyet a világ magyarsága elveszített, veszteségként élt meg. A hitünk, reményünk mégis átsegített minket ezeken a veszteségeken, jóllehet azt mondhatjuk, hogy a XX. század a mi szempontunkból, a mi számunkra a veszteségek százada volt. Éppen ezért ez a törvényjavaslat nem kevesebbet tűz ki célul, mint hogy elmondhassuk, hogy a XXI. század, amelyben élünk, nyertesekként fog emlékezni a jelenkor magyarságára. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen üzenetekkel szeretnénk útjára bocsátani a nemzeti összetartozás évét. Kérem szíves támogatásukat a határozati javaslat elfogadásához. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Pánczél Károly elnök urat, a bizottság elnökét mint előterjesztőt, kíváne a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Mielőtt megadom a szót, tájékoztatom elnök urat, hogy összesen 10 perc időkeret áll rendelkezésére az esetleges zárszó elmondásával együtt. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem fogok visszaélni a türelmükkel, hiszen itt a Házban már nem először beszélünk erről a határozati javaslatról. Valóban ahogy a TAB előadójától is hallhattuk , az idei esztendőben március 8-án, amikor a Kárpát-medencei Magyar Képviselők Fóruma zajlott itt, Budapesten, az ottani zárónyilatkozatba került be ez a kérés a magyar Országgyűlés felé, hogy 2020 legyen a nemzeti összetartozás éve. A bizottságunk tagjainak szeretnék köszönetet mondani, hiszen a Nemzeti összetartozás bizottsága egyhangú javaslattal, egybehangzó igen javaslattal nyújtotta be ide a Ház elé a határozati javaslatot, majd amikor itt megtörtént a vitája a parlamentben, az akkor jelen lévő parlamenti frakciók is ezt a gondolatot, ezt a határozati javaslatot mind támogatták, mint ahogy a Törvényalkotási bizottság minden jelen lévő tagja is a múlt héten igen szavazatával ezt a határozati javaslatot támogatta.Valóban, azzal a gondolattal indítottuk útjára ezt az emlékévet, hogy nem gyászévet akarunk hirdetni. Ugyan Trianonra valóban emlékezni kell, erre a szörnyű békediktátumra, a nemzetet ért tragédiára, ugyanakkor meg kell emlékeznünk egyébként azokról a magyarokról is, Kárpát-medencei magyarokról, akik elszenvedték ezt az országcsonkítást és megszenvedték annak máig tartó következményeit. Valóban legyen ez az év egy nap megemlékezés és 365 nap összetartozás! Valóban, ezt a nemzetgyilkossági kísérletet nemcsak egyszerűen túléltük, nemcsak egyszerűen megmaradtunk itt, hanem elmondhatjuk valóban azt, hogy egy erős nemzetként vagyunk ma jelen a Kárpát-medencében, egy erős nemzetként éltük túl ezt a száz évet. Ez a száz év bizonyíték a nemzet élni akarásáról, valóban mindazokról a gazdasági, tudományos, művészeti, kulturális eredményekről, amelyekről tanúbizonyságot adtunk az elmúlt száz évben. Azt gondolom, illő lesz ezt 2020-ban bemutatni Európának, bemutatni a nagyvilágnak, hogy kik vagyunk mi itt magyarok a Kárpát-medencében. Valóban mutassuk meg a nagyvilágnak, hogy egy következő századnak valóban a nyertesei lehetünk! Köszönöm szépen elnök úr és a tisztelt Ház türelmét. Kérek mindenkit, hogy holnap a zárószavazáson a határozati javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Potápi Árpád János államtitkár urat, a kormány nevében kíváne felszólalni, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány eddig is támogatta az országgyűlési határozati javaslatot. Örül annak, hogy mindkét bizottsági ülésen a bizottságok előtt, illetve az általános vitában is konszenzus kísérte az országgyűlési határozati javaslat útját. Nagyon reméljük azt, hogy a holnapi napon a zárószavazáson minden képviselőtársunk támogatni fogja ezt, és tényleg egy teljes konszenzussal fogadjuk el, hogy 2020-ban a nemzeti összetartozás évét tudjuk közösen megvalósítani. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az utánam szóló Bencsik János képviselőtársam el fogja mondani a frakció álláspontját, és azt, hogy természetesen minden olyan javaslatot támogatunk, mely a nemzetünk megmaradását és összetartozását támogatja.De én úgy gondolom jogászként, hogy felolvasnám azt, hogy a trianoni békediktátum során a magyar nemzettel szemben milyen döntés született, és mit ismertünk el. „Az egész világ elborzadt… és megértette, hogy a háborút nem egyedül az egykori Osztrák-Magyar Monarchia végzetes politikája robbantotta ki, hanem sokkal inkább Budapesten és Bécsben készítették elő.” Ezt Edvard Beneš fogalmazta. Majd a szerződés szövegében az szerepel: „A Szövetséges és Társult Kormányok kijelentik és Magyarország elismeri, hogy Magyarország és szövetségesei, mint a veszteségek és károk okozói, felelősek mindazokért a károkért, amelyeket a Szövetséges és Társult Kormányok, valamint polgáraik, az Ausztria-Magyarország és szövetségesei támadása folytán rájuk kényszerített háború következményeként elszenvedtek.” Miért fontos ezt elmondani ebben a Házban? Mert a nemzeti összetartozás évét egy olyan évről határozza meg a magyar Országgyűlés, amely évben Magyarországot háborús bűnösnek mondták ki, és amit elismertünk. Azt gondolom, hogy a nemzeti összetartozás éve minden évnek az elmúlt száz évben a nemzeti összetartozás évének kellett volna lenni, és annak kell lenni mindig is. [[17.50]] De én azt gondolom, hogy lehetett volna akár egy olyan évet, vagy akár egy más napot, mint június 4-e, a nemzeti összetartozás évének meghatározni. Úgy gondolom, egy jobbikos számára, és szerintem egy igazi magyar hazafi számára az a nap gyásznap és az az év gyászév. Én úgy ítélem meg, hogy azért menekülünk előre, mert amint az előttem szóló képviselőtársam elmondta, nem a múlttal, hanem a jövővel szeretnénk foglalkozni. De egyet nem lehet megúszni: azt nem lehet megúszni, hogy szembenézzünk azzal, hogy ezt a folyamatot annak idején mi alakította ki. Magyarország akkori vezetői a helyzetük magaslatán álltak-e? Magyarország akkori vezetői kiálltake eléggé a nemzet érdekében? Hangsúlyozottan nem az utolsó hónapokról beszélek, június 4. előtt, hiszen amikor rádöbbentek, hogy mi várhat hazánkra, megpróbáltak mindent megtenni, hogy ezt megváltoztassák. Amíg nem nézünk azzal szembe, hogy a múltban a vezetőink milyen komoly hátrányokat okoztak a magyar nemzetnek, addig ebből kiindulva, ezen tapasztalatok alapján hogy lépünk a jövőbe? Csak azzal lépünk a jövőbe, hogy egy ilyen évet kijelölünk? Nem, azzal lépünk a jövőbe, hogy belátjuk, hogy hibákat hibára halmoztak a korábbi vezetőink, és azokból a hibákból tanulva nem követ el a jövőben senki nemzetünk ellen hasonló hibákat. Jelezném, hogy a Kárpát-medence magyar lakossága az elmúlt száz év alatt 30 százalékkal csökkent. Ily módon hogyan fogjuk tudni a megmaradást biztosítani? Sem egy emléknappal, sem egy emlékévvel, hanem végre olyan politikával, amely a társadalom üdvére szolgál, amikor úgy érzi egy magyar polgár, hogy számára ez a haza a minden, és nem abban gondolkodik, hogy a boldogulását külhonban keresse. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal kezdeném, hogy a Jobbik képviselőcsoportja ezt a határozati javaslatot támogatni fogja a holnapi nap folyamán. Tesszük ezt annak ellenére, hogy 2017 márciusában mi nyújtottuk be először, hogy legyen Trianon 100. évfordulóján egy olyan megemlékezés, amely méltó emléket állít a centenáriumnak. Ezt a kormánypárti képviselők több alkalommal leszavazták. Ennek ellenére most az önök hasonló témájú és hasonló tematikájú indítványát támogatni fogjuk. Tesszük ezt annak ellenére is, ami itt képviselőtársamtól elhangzott, hogy sem az elnevezést, sem a dátumot nem tartjuk szerencsésnek. A magyar ember számára június 4e mindig gyásznap lesz, és Trianon évfordulója mindig gyászév lesz. S tesszük ezt annak ellenére is, hogy a kormánypárti képviselők nem támogatták azt a módosító javaslatunkat sem a bizottsági ülésen, amely kimondta volna és a határozati javaslat szövegébe foglalta volna az autonómia támogatásának a szükségességét. Mi azt gondoltuk, hogy ez egy nagyon szép és jó módja lett volna annak, hogy túllépve a szóvirágokon és az általánosan megfogalmazott célokon, egy olyan ügyet tudjunk most beemelni a közvéleménybe, amely ma, 2019-ben az elszakított magyarság kollektív közösségi jogai biztosítékának az egyik legmeghatározóbb, az Európai Unióban bevett jogi formája. Fontosnak tartjuk az indoklásban leírt célokat, azt, hogy a békediktátum máig tartó politikai, gazdasági, jogi és lélektani problémáit kibeszéljük. Fontosnak tartjuk azt, hogy minél több megemlékezés, konferencia, oktatási és ismeretterjesztő anyagok, olyan tananyagok, amelyek mind az iskolákban, és olyan tévé- és filmalkotások, amelyek a televízióban, moziban megszülethetnek, és olyan anyagok készüljenek, amelyek például a fiatalok számára is interaktív, kreatív, formabontó módon hozzák be a közbeszédbe, a közvélekedésbe Trianon máig tartó problémáit. S fontosnak tartjuk azt is, hogy ne csak a tragédia okairól és következményeiről beszéljünk, hanem az elért sikerekről is. Arról, hogy az elmúlt száz évben ez a nemzet nemhogy nem omlott össze, nemhogy nem fogyott el, hanem olyan csodát tudott adni a világnak, mint amilyenek a Nobel-díjas tudósaink vagy például a pesti srácok voltak. Tisztelt Képviselőtársaim! Azok, akik nem emlékeznek a múltra, arra kárhoztatnak, hogy újra átéljék és megismételjék azt. Ezért is tartjuk fontosnak azt, hogy a környező országok Trianon-narratívájával szemben Magyarország igenis fogalmazza meg, tegye világossá a saját maga igazságát, és ezt a saját Trianon-narratívánkat juttassuk el, értessük meg és magyarázzuk el a nyugat-európai döntéshozóknak és a véleményformálóknak is. Azt szeretnénk és azt várjuk el önöktől, hogy a magyar kormány a teljes diplomáciai eszköztárát vesse latba, és a centenáriumot használja fel arra, hogy azt a munkát, amit meggyőződésem szerint elmulasztottunk megtenni az elmúlt években, évtizedekben, példát véve szlovák és román szomszédainkról, egy példás diplomáciai munkával elöl járva vigyük el Nyugat-Európába, és értessük meg, hogy a trianoni békediktátum miért nem volt sem méltányos, sem igazságos, és miért nem adott hosszú távú megoldást a közép-európai népek békés egymás mellett élésére. Azt bizonyítván, hogy mennyire komolyan gondoljuk ezt a javaslatunkat, a Jobbik részéről költségvetési módosító javaslatot fogunk benyújtani, amely a kellő pénzügyi hátterét biztosítani fogja annak, hogy ez az emlékév ne csak egy legyen a sorban, és ne csak egy kötelezően letudandó feladat legyen, hanem igenis tegyük mögé azt a pénzügyi hátteret, ami ahhoz kell, hogy ezt az emlékévet úgy tudjuk megrendezni, hogy ennek valóban mélyreható társadalmi következménye és értelme legyen. Végül arról is szeretnék szót ejteni, hogy bár szépek a megfogalmazott célok, de a fő kérdés az, hogy fel tudjuke használni ezt az emlékévet a valódi nemzeti összetartozásra. Itt nem tudjuk megkerülni azt, hogy kiindulva az elmúlt évekből, el kell döntenie a kormánynak azt, hogy a nemzet részének tekintie azokat a magyarokat, akik nem a Fidesz támogatói és nem a Fidesz szimpatizánsai. Azt látjuk ugyanis, hogy az a magyarországi minta, amely a különböző támogatásokért cserébe a feltétlen teljes párthűséget várja el, ez a nagyon káros minta sajnos exportálva lett a határainkon túlra is, és ez minden, csak nem szolgálja azt a célt, amely a határozati javaslat szövegében megfogalmazódott. Hogy még konkrétabb legyek: azt látjuk, hogy míg 2010 előtt Gyurcsány Ferenc és az általa vezetett pártok fordítottak magyart a magyar ellen, most sajnos ellenkező előjelű, de hasonló folyamatokat látunk. Míg akkor a december 4-ei népszavazás hergelte a határon túli magyarságot a magyarországi magyarok ellen, most azt látjuk, hogy azzal, ahogyan a magyar kormány és a magyar kormány médiája az ellenzéket hazaárulózza, és ahogy az ellenzéki pártokhoz és minden entitáshoz, amely nem a Fideszből áll, viszonyul, sajnos ez egyre több magyarországi állampolgárt fordít külhoni véreink ellen. Ezt nem engedhetjük meg, és nem hagyhatjuk azt, ami úgy látjuk, sajnos egyre inkább kirajzolódik, és ki kell mondanunk, képviselőtársaim, hogy ma, 2019-ben távolabb vagyunk a nemzeti összetartozástól, mint 2010-ben voltunk. Tehát nem elég beszélni a nemzeti összetartozásról, tenni is kell érte, és a partneri törekvés mellett a leghatározottabban ki kell állnunk és fel kell lépnünk a külhoni magyarság mellett. Ebben a célban a Jobbik Magyarországért Mozgalomra számíthatnak a külhoni magyar közösségek. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. A felszólalásra 31 másodperce van.
Köszönöm, elnök úr. Ezt a rövid időt is ki kell használnom arra, hogy óva intsem fideszes képviselőtársaimat attól, hogy magyarázzák azt a bizonyítványt, ami távolról sem példás. Az a kifejezés hangzott el, hogy itt a hálaadás évére kerülhet vagy kerüljön sor valamilyen szempontból. Képviselőtársaim, kinek és miért akarnak önök hálát adni Magyarország legkeményebb, legdurvább gyásznapján? Az a kérésem, hogy nézzenek magukba, ne fényesítsék azt a bizonyos bizonyítványt, és a hálaadás kifejezést Trianon kapcsán a jóízlés nevében kikérem magamnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Olyan választókerület képviselője vagyok, ahol északi szomszédom a Felvidék, keleti szomszédom Kárpátalja, a délkeleti szomszédom pedig a Partium. Nincs még olyan választókerület az országban, amelyik, ha úgy tetszik, a Trianon utáni időszakban ha lehet így mondani három országgal határos. [[18.00]] Tehát 30 kilométerre élek hat határátkelőhelytől. Tehát pontosan tudom azt, hogy nagyon alaptalan az a megfogalmazás, amit a Jobbik képviselője mondott, hogy 2010-ben talán közelebb voltunk a nemzeti összetartozáshoz, mint most. [[Z. Kárpát Dániel: Hol az autonómia?]] Azért nem igaz, mert nézzék meg, mennyi programot csináltunk! A 2010-es legfontosabb szavazásunk a nemzeti összetartozás…
Képviselő úr, nem emlékszem, hogy valaki beszólt volna önnek. Legalább legyen annyi méltóság bennünk, hogy ebben a kérdésben meghallgatjuk egymást! [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között Z. Kárpát Dániel: Elnök úr! Ne csinálja már! Amikor nekem beüvöltenek, miért nem… Dr. Tilki Attila: El kellene már felejteni…]] Nem emlékszem rá. Kérem! Képviselő úr, az időkerete megvolt. Parancsoljon, képviselő úr!
El kellene már felejteni a Jobbiknak azt, hogy a kizárólagos igazság mindig az, amit ők mondanak. Tehát 2010: felemelő érzés volt a nemzeti összetartozásról és az állampolgárságról szavazni. Itt voltunk nagyon sokan. Abban a vitában ön, képviselő úr, aki az előbb felszólalt a Jobbikból, nem volt itt.És nézzük meg, hogy milyen programokat csináltunk azóta! Kőrösi Csoma-program, Petőfi Sándor-program. El kell menni a szórványba, és el kell menni olyan területre, ahol többségi magyarság van. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Ezt nehéz felfogni annak a pártnak, képviselő asszonynak mondom, amelyik feláll egy színpadra azzal a Gyurcsány Ferenccel [[Dr. Varga-Damm Andrea: Én nem álltam egy színpadon Gyurcsány Ferenccel!]] képviselőjelöltként felállt Vadai Ágnes mellé [[Az elnök csenget.]] aki annak idején 23 millió románnal riogatott a pártjával. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között: Elnök úr, hogyan kerül a trianoni megemlékezéshez Gyurcsány? Kivonultatok a parlamentből június 4én! Kivonultatok az ülésteremből június 4én! Szégyelljétek magatokat!- Az elnök ismét csenget.]] Engedjék meg a képviselő urak, hogy közben is azért reagáljak arra, amit mondanak! [[Z. Kárpát Dániel: Ne oktass…]] Tehát nem igaz az, amit mondanak, folyamatosan óvodaépítési program… Voltak kint? Megnézték, hogy milyen óvodákat építettek? [[Dr. Gyüre Csaba: Igen.]] Gazdaságfejlesztési program voltak kint, és megnézték? [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Igen…]] 97 százaléka a határon túli magyaroknak, miért van az, hogy a Fideszre szavaz? [[Dr. Gyüre Csaba: Azért, mert a sajtót befolyásoljátok…]] Miért van az? Azokat is a sajtóval kábítjuk el? Azért, mert felelőtlennek tartják az önök politizálását. Mi azt mondtuk mindig, és most is azt mondjuk, határon túli magyarok kérdésében meg kell kérdezni azt, aki ott lakik. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Akkor mutassátok! Rig Lajos: ….kastélyba is ömlött a pénz, most nézzétek meg, mi lett belőle!]] Meg kell kérdezni a kárpátaljai magyart, mit gondol róla, és cselekedjünk hasonlóan! Meg kell kérdezni a partiumi és az erdélyi magyart, kérdezzük meg, mit szeretne, és csináljuk úgy! Nem lehet hőbörögve, hőzöngve elmondani dolgokat, azt feltételezni, hogy bármilyen propagandával Európa nyugati része majd másképp fog viszonyulni a száz évvel ezelőtt történtekhez. Beszéltünk erről, képviselő úr, bizottsági ülésen. Én úgy gondoltam, hogy a Jobbikban van annyi, illetve talán volt annyi nemzeti becsület, hogy legalább ilyenkor ne mondja azt a szokásos hülyeséget, amit kénytelenek vagyunk itt elhallgatni. [[Z. Kárpát Dániel: Úristen! Megszólal az ellenzék? Hogy bírod? Ez nem szakmai…]] Ez felháborító! Az emberek a szavazatukkal minősítik önöket, és higgyék el, határon túli magyarkérdésben, Trianon-kérdésben a szavazatok itt vannak, mert az az út helyes, amit mi csinálunk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Z. Kárpát Dániel: Szégyelld magad!]]
Köszönöm. Képviselőtársaim! Én azt gondolom, hogy ebben a témakörben több méltósággal lehetne és kell vitatkozni. Nem kívántam és kívánom minősíteni senkinek a hozzászólását. [[Folyamatos közbeszólások a kormányzó pártok és a Jobbik padsoraiból.]] Azt gondolom, hogy valami kiváltotta ezt a reakciót, és kérem, hogy tartózkodjunk ettől. Tartózkodjunk tőle! A bizottsági ülésen tisztességgel meg lehetett vitatni. Azt gondolom, hogy itt is illő méltósággal lehetne. Elnézést, ennyit hozzá kell tegyek levezető elnökként, és sajnálom, hogy most nem tudok lent ülni. Köszönöm szépen. [[Z. Kárpát Dániel a kormánypárti padsorok felé: Nincs miért büszkének lenni…]] isztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban az volna a jó, ha egy ilyen témakör kapcsán a politikai pártok a konszenzust tudnák keresni. Legutóbb is, amikor hozzászóltam ehhez a javaslathoz, akkor azt mondtam, hogy mi támogatjuk ezt a javaslatot. Akkor, azt gondolom, hogy helyesen fogalmazott valamelyik fideszes képviselő, amikor az összetartozásról és a jövőbeli reményekről beszélt, hiszen a múltat sokféleképpen éltük meg, vagy sokféleképpen lehet megélni. Egy biztos, hogy szerintem ebben a teremben mindenkinek fáj Trianon. Talán más következtetéseket vonunk le belőle, másképpen akarjuk orvosolni, amennyire lehet, ennek a kárait és tragédiáját, de azt én nem vitatnám el egyikünktől sem, hogy mindenkinek egyformán egyfajta sorstragédia vagy nemzeti sorstragédia a trianoni békediktátum.Egy kicsit, hogy ne csak a konszenzust erősítsem, hanem egy picit talán a vitát is gerjesszem vagy egy kicsit kritikusan is hozzászóljak, Tilki képviselőtársam azt mondja, hogy az igazolja, amit önök csinálnak, hogy milyen sok szavazatot kapnak a határon túlról. Szerintem nem tudjuk, hogy akik nem mentek el szavazni, azok hogyan szavaztak volna, tehát ilyenkor mindig lehet azzal is játszani, hogy akik meg otthon maradtak, azok meg lehet, hogy nem önökre szavaztak, de nem szeretném tenni ezt a magyarázatot, hiszen ezt nem fogjuk megtudni, amíg el nem mennek szavazni. [[Potápi Árpád János: Azok ránk szavaztak volna…]] De egy másik aspektust azért a figyelmébe ajánlanék, úgy is, mint aki pártelnökként egy december 5-ei népszavazásért elnézést kért Erdélyben, mert azt gondolom, hogy az egy téves döntés volt az akkori kormány részéről [[Dr. Tilki Attila bólint.]] , és higgyék el, nem volt egyszerű ezt a döntést meghozni, és nem volt egyszerű elmondani ezt a döntést sem, hiszen ennek ellenére nem fogadtak akkor engem sem, bennünket sem kitörő örömmel Erdélyben. De ettől függetlenül én azt gondoltam, hogy ez a helyes és morálisan követendő cél és döntés, hogy egy csorbát, ha szabad így fogalmazni, vagy egy téves politikai döntést ki kell küszöbölni, helyre kell tenni, és ebben a tekintetben egy új fejezetet nyitni, amennyire csak lehet a Magyar Szocialista Párt számára is. Éppen ezért mondanám azt, tisztelt képviselőtársaim, és most csak a saját pártom nevében beszélnék, hogy amikor mi támogatunk egy nemzetpolitikai döntést, akkor mi azt, higgyék el, nagyon őszintén tesszük, merthogy nem szavazatokat várunk ettől, nem azt várjuk, hogy a határon túli nemzettestvéreink adott esetben ezért majd ránk fognak szavazni, hanem azért támogatunk egy döntést, mert így tartjuk helyesnek, így tartjuk politikailag hasznosnak, így tartjuk a nemzet szempontjából megfelelő cselekedetnek. [[Dr. Tilki Attila és Z. Kárpát Dániel folyamatosan egymáshoz beszél, többek között dr. Tilki Attila hatot mutat. Z. Kárpát Dániel: Erre vagy büszke? Zavarban vagy?]] És most ebben a kérdéskörben is ugyanez vezérli az MSZP-frakciót. Azt gondoljuk, helyes, ha megemlékezünk erről ilyen formában, ezért is támogatjuk ezt az előterjesztést. És abban kérnék valamifajta, talán önmérsékletet, ha lehet így fogalmazni, vagy legalább kompromisszumkeresést, hogy ne ez a terület legyen a pártpolitikai csatározásnak a területe. Annyi téma van ebben a parlamentben, akár még a mai nap folyamán is, amikről lehet vitatkozni, mindjárt jönnek a megalapozó törvények a napirenden, szerintem ott mindenki kiélheti az ilyen típusú pártpolitikai ingerenciáit, de talán ennél a témakörnél, ennél az előterjesztésnél egy picit a horizontot emeljük magasabbra, és egy kicsit talán nagyobb pátosszal tekintsünk erre az előterjesztésre. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem elnök urat, kíván-e… [[Pánczél Károly nemet int.]] Elnök úr jelzi, hogy nem kíván a továbbiakban reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állattenyésztés szabályozásához szükséges törvényi szintű rendelkezésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/6190. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Feldman Zsolt államtitkár urat mint előterjesztőt, a vita e szakaszában kíváne felszólalni vagy a későbbi szakaszában. [[Dr. Feldman Zsolt nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Jelzem államtitkár úr felé, hogy összesen 10 perc időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalási lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíváne szólni. [[Dr. Feldman Zsolt nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[18.10]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/6361. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés általános vitájának ötórás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztását. Jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 40 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 32 perc, a DK képviselőcsoportjának 24 perc, az LMP képviselőcsoportjának 22 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 21 perc, a független képviselőknek pedig 11 perc áll rendelkezésére. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló, illetve nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Összesen 30 perces időkeret áll rendelkezésére, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ebben az ülésszakban immár ötödik esztendeje a jövő év tekintetében három fontos törvényjavaslat került önök elé közel fél évvel a hatálybalépésük előtt: a következő évi költségvetési törvényjavaslat, az adómódosításokról szóló javaslat és a 2020. évi, vagyis a következő költségvetést megalapozó törvényjavaslat. Mindez meggyőződésünk szerint a gazdaság és a magyar családok szempontjából tovább erősíti a biztonságot, a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget.A 2020-as költségvetés középpontjában a családok támogatása áll, amire a kormány minden eddiginél több forrást, 2228 milliárd forintot biztosít, összhangban a családvédelmi akcióterv intézkedéseivel. A jövő évi büdzsé emellett az elért gazdasági eredmények megvédésére és az ország biztonságának megőrzésére helyezi a hangsúlyt. Az adótörvények tervezett módosításai a kormány adócsökkentési politikájának folytatását jelenítik meg, ezek így számos, a hazai vállalkozásokat segítő intézkedéseket tartalmaznak a gazdaságvédelmi akcióterv részeként. Végül harmadik törvényjavaslatként az előzőekkel összefüggésben a Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megteremtse azon jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek a központi költségvetési törvény végrehajtásához közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak. Az egyes módosítások összhangban állnak a kormány költségvetési és gazdaságpolitikai irányaival, melyek hozzájárulnak az erős és fenntartható gazdasági növekedéshez, a családok védelméhez és támogatásához, valamint az adminisztratív terhek további csökkentéséhez. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslatban e célok elérése érdekében 59 törvény módosítására teszünk javaslatot. Kérem, engedjék meg, hogy a módosítási javaslatok közül kiemeljek néhányat. A törvényjavaslat több ponton érinti az államháztartásról szóló törvény rendelkezéseit. Ezek közül az egyik lényeges elem, hogy kiterjeszti a kincstári számlavezetést használó szervezetek körét annak érdekében, hogy az eddigieknél még hatékonyabb közpénzfelhasználás valósulhasson meg, ami az államadósság-kezelés szempontjából is jelentőséggel bír. Elsősorban azon szervezetekről van szó, akik a különféle fejlesztési támogatások esetén korábban felmentést kaphattak, többek között a likviditás megőrzése miatti hitelfelvétel vagy bankgarancia nyújtása miatt, és a központi költségvetéssel szoros kapcsolatban állnak, mint például a közútfejlesztésekkel foglalkozó Magyar Közút Nonprofit Zrt. Másik lényeges elemként azon szervezetekre is vonatkozik a javaslat, amelyek kereskedelmi bankoknál vezetnek számlát. Ezen szervezetek a javaslat elfogadása esetén az 50 millió forintot meghaladó és még fel nem használt uniós támogatási összegeiket kötelesek lesznek a Kincstárnál megnyitott számlákra utalni és azokon kezelni. Ugyanakkor szeretném hangsúlyozni, hogy ezen összegek felett továbbra is a kedvezményezettek mint számlatulajdonosok rendelkeznek majd, a Kincstár csak az innen történő kifizetéseket fogja teljesíteni az erre vonatkozó megbízás alapján. A rendelkezés célja tehát az, hogy a központi költségvetésből folyósított támogatások azok tényleges felhasználásáig a Magyar Államkincstárnál legyenek, ezáltal tudjuk optimalizálni az államadósság kezelését. A módosítás több ponton érinti a Magyar Államkincstár egyes feladatait. Így például a valamennyi költségvetési szerv adatait tartalmazó, közhiteles törzskönyvi nyilvántartásának vezetését, ahogyan az ellenőrzési eljárásainak szabályozását is. Ezen módosítások célja, hogy a központi közigazgatásban az adminisztratív terhek tovább csökkenjenek. Emellett a javaslat a közhitelesség érdekében kötelező szankciót vezet be arra az esetre, ha az e nyilvántartásba adatszolgáltatásra kötelezett személy ezt a kötelezettségét nem vagy nem megfelelően teljesíti. Az államháztartást szabályozó joganyag részeként meg kell említeni a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosításait is, ami a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyletei esetén lehetővé teszi, hogy egy, már megkötött ügylet kapcsán az önkormányzatnak ne kelljen új engedély iránti kérelmet benyújtania, ha csak a hitelösszeg lehívásának ütemezésén kíván változtatni. Ilyen esetekben a továbbiakban elegendő lesz egy egyszerűsített kérelem benyújtása a módosítás iránti igényről. A törvényjavaslat további adminisztrációcsökkentést szolgáló eleme, hogy a 100 százalékos önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaságok 50 millió forint alatti adósságot keletkeztető ügyletei megkötéséhez, az önkormányzati ügyletekhez hasonlóan, nem lesz szükség előzetes kormányzati engedélyre. A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló törvény módosítása keretszabályokat határoz meg az állami és önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságok belső kontrollrendszerének kiépítésére. Ezen indítvány célja, hogy a módosuló szabályozás még jobban elősegítse a szabályos közpénzfelhasználást, tehát újabb és nemzetközi sztenderdekkel összhangban lévő szabályozásra teszünk javaslatot az érintett állami cégek tekintetében. A javaslat érinti a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvény rendelkezéseit is. Ez megteremti a költségvetési támogatások még nagyobb átláthatóságát azon 100 százalékos állami tulajdonban álló szervezetek által létrehozott alapítványok esetén, amelyeknél természetes személyek a támogatások kedvezményezettjei. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a továbbiakban az államháztartást szabályozó joganyagon túlmenően a törvényjavaslat részét képező további fontos törvénymódosításokról szintén ejtsek néhány szót. A kormány családok védelmét és megerősítését célzó intézkedéseivel összhangban a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény módosítása az ápolási díjnak és a gyermekek otthongondozási díjához kapcsolódó szakértői vélemény díjának összegét módosítja. Az ápolási díj alapösszegét, hasonlóan a gyermekek otthongondozási díjának összegéhez, a mindenkori központi költségvetési törvény határozza meg. Ez az alapösszeg 32 600 forintról 39 365 forintra emelkedik. A szociális igazgatásról szóló törvény az ápolási díj egyes kategóriáinak az alapösszeghez mért arányát határozza meg. A fokozott ápolást igénylő, súlyosan fogyatékos személyek után járó emelt összegű ápolási díj az új alapösszeg 150 százaléka, a legsúlyosabb állapotú hozzátartozók után járó kiemelt ápolási díj pedig annak 180 százaléka lesz. A gyermekek és a családok védelmét hivatott még inkább elősegíteni az a javaslat, amely az úgynevezett dizájnerdrogok használatát már a lehető legfiatalabb korban igyekszik visszaszorítani. A módosítás nyomán a különböző típusú drogterápiás, illetve rehabilitációs intézmények szolgáltatásait a korábbi 16 éves kor helyett már 12 éves kortól igénybe lehet majd venni. A módosítások között szerepelnek a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény egyes részei is. A kormány politikájának eredményeként a családi bölcsőde és a munkahelyi bölcsőde működtetésére biztosított költségvetési támogatások évről évre folyamatosan emelkednek, ezzel is segítséget nyújtva a szülőknek a gyermekneveléssel kapcsolatos kiadásokhoz. Ezzel összhangban a javaslatban szereplő módosítás rögzíti a szülők által fizetendő intézményi térítési díj legmagasabb összegét az említett intézménytípusokra vonatkozóan. [[18.20]] Javaslatunk elfogadása esetén tehát nem lehet egy bizonyos mérték fölé emelni ezen bölcsődei ellátás után a szülők által fizetendő díjat. A jelenleg hatályos szabályozás szerint azok a családok, amelyek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosultak, évente két alkalommal kaphatnak Erzsébet-utalványt készétel, tanszer és ruházati termékek vásárlására. Miután a Brüsszellel folytatott viták eredményeként ellehetetlenült az Erzsébet-utalvány jól működő hazai rendszere, 2019-től ezek forgalmazása mind papíralapon, mind pedig elektronikus formában megszűnt. Erre való tekintettel a törvényjavaslat a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény keretében nyújtott ezen juttatás formáját újraszabályozza, hogy az idén szeptemberi iskolakezdéshez nyújtandó, immár pénzbeli támogatást a családok továbbra is zökkenőmentesen megkaphassák. Ezzel párhuzamosan a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosultak a természetbeni támogatást ezt követően készpénzben fogják megkapni a gyámhatóságtól, vagyis azokat a juttatásokat, amelyeket a kormány eddig biztosított az érintettek részére, a jövőben is megtartja, utalvány helyett készpénzben fog támogatást biztosítani. Az Erzsébet-utalványok megszűnése szükségessé teszi az Erzsébet-programról szóló törvény és a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány javára felajánlott vagyonról szóló törvény módosítását is. Ezek alapján az Erzsébet-program keretében közfeladatként a jövőben kifejezetten az ifjúsági és gyermekprogramokban való részvétellel, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével kapcsolatos, valamint az ezekkel a feladatokkal összefüggő szervezési és lebonyolítási teendők kerülnek majd ellátásra. Itt szeretném ugyanakkor hangsúlyozni, hogy az Erzsébet-program keretében a gyerekek táboroztatása és a nyugdíjasok kedvezményes üdültetése ebben az évben még változatlan formában és szabályok szerint folyik. A következő évi táboroztatási rendről később születik majd döntés. Szintén a gyermekek védelme érdekében a törvényjavaslat a határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló törvény módosításával rendezi azokat az eseteket, amikor az érintett külföldi állam szabályozása miatt a csekken érkező tartásdíjat a magyarországi bankok nem válthatják be. Ez jelenleg azt eredményezi, hogy a külföldön behajtott tartásdíj nem tud eljutni a magyarországi jogosultakhoz, ami veszélyezteti a gyermekek fejlődéséhez szükséges anyagi biztonságot. A módosítással lehetővé válik, hogy a külföldi hatóságok a magyar hatóságoknak küldjék meg a tartásdíjat banki átutalással, amit a magyar hatóság közvetlenül továbbít az arra jogosultaknak. Ahhoz, hogy az egészségi állapot lehető legteljesebb javítását megvalósítani képes egészségügyi rendszer működjön Magyarországon, fontos a rendelkezésre álló tudományos, szakmai kapacitások teljesebbé tétele. E cél érdekében a törvényjavaslat az egészségügyről szóló törvény módosításával létrehozza a Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia Alapítványt. A szervezet az onkológia kutatásával, oktatásával, a kutatás támogatásával járó közfeladatokat lát majd el, biztosítva nemcsak a hazai, hanem a szomszédos országok kiváló szakmai képviselőinek legteljesebb megbecsülését, valamint a szakterület méltó helyének megteremtését a tudományos közéletben. Az alapítvány tevékenysége hozzájárul majd többek között a kor tudásának megfelelő szintű daganatosbetegség-kezelés feltételeinek megteremtéséhez is. Az imént említett szociális, egészségügyi és társadalombiztosítási vonatkozású törvényeken túl a törvényjavaslat módosítja a nemzetiségek jogairól szóló, valamint a választási eljárásról szóló törvény rendelkezéseit is, ezáltal pontosítja és egyértelműsíti a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásával kapcsolatos eljárási szabályokat. A törvényjavaslat részeként a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény módosítása lehetővé teszi a helyi önkormányzat tulajdonában álló ingóság tulajdonjogának a képviselő-testület szervei, például a polgármester általi, ingyenes átruházását a helyi rendeletben meghatározott keretek között és összeghatáron belül. A javasolt szabályozás nyomán, ezt követően tehát például a helyi közösségek fenntartásában kiemelkedően részt vevő polgárok, egészségügyi alkalmazottak, pedagógusok elismerése esetén értéktárgy adományozása külön képviselő-testületi döntés nélkül is lehetővé válik. Ezzel az önkormányzati testületek felesleges adminisztratív tehertől szabadulnak meg. Hangsúlyoznám, hogy természetesen ezen értéktárgy, például egy díszpolgári cím adományozásakor valamely ajándék átutalására a helyi rendeletben meghatározott szabályok szerint, vagyis szabályozott keretek között kerülhet sor. Ahogyan említettem, a javaslatnak a kormány adócsökkentési politikájának folytatásával összefüggésben része az egyes adóigazgatási tárgyú törvények módosítása. Ezáltal tovább egyszerűsödnek az adóvégrehajtás szabályai, amivel elérhető az adóhatóságok még hatékonyabb erőforrás-gazdálkodása. Mindemellett a módosítás megteremti annak lehetőségét is, hogy az adózók valamennyi önkormányzat felé elektronikus úton teljesíthessék az adófizetési kötelezettségüket. A törvényjavaslat részét képezi az egyes gazdasági jogi tárgyú törvények módosítása, ami az elmúlt időszakban felmerült ágazati kérdések, valamint az egyes nyilvántartások elektronikus ügyintézéséről szóló törvény rendelkezéseivel való összhangot szolgálja. E körben a közjegyzőkről szóló törvény módosítása a közjegyzői szolgálat szüneteltetésére, valamint a tartós helyettes kirendelésére vonatkozó szabályok pontosítására irányul. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény módosítása speciális vagyonrendezési eljárást vezet be a jogutód nélkül megszűnt cégek javára bejegyzett jogok kivéve a tulajdonjogot , illetve feljegyzett tények sorsának gyors és hatékony rendezésére. Ezeken túl a végelszámolással megszűnt cégeket érintő, a cég törlése után előkerült vagyon felosztására vonatkozó szabályokat is módosítja, és átalakítja az ingyenes céginformáció biztosításának szabályait. A jelenleg működő ingyenes céginformáció azt a célt szolgálja, hogy az állampolgárok vagy gazdálkodó szervezetek közül bárki megbizonyosodhasson arról, hogy a keresett cég létezik, továbbá hogy megismerhesse e cég legfontosabb adatait. A cégnyilvántartásból teljesített ingyenes adatszolgáltatás mértéke messze meghaladja a hatályos európai uniós társasági jogi előírásokat és a hazai, más állami nyilvántartásból való ingyenes adatszolgáltatás mértékét is. Fontos hangsúlyozni, hogy a nyilvántartás nyilvánossága nem azonos azzal, hogy azt korlátlanul, akár üzletszerűen lehessen használni. A cégjegyzék adatai nyilvánosak, azonban elsődlegesen ahogy bizonyos kivételekkel a földkönyvi nyilvántartásból lekérdezhető adatok nem ingyenesek, megismerésükre törvényben foglalt kivételekkel, ellenszolgáltatás fejében van lehetőség. Az ingyenes céginformáció újragondolása egyrészt azért vált szükségessé, mert az ingyenes céginformációt jelenleg nem a szabályozási célnak megfelelően veszik igénybe, és ez jelentős terhet jelent az állam számára. A jelenleg működő, több mint 500 ezer cég adatait tartalmazó adatbázisból ugyanis egyes cégek tömegesen töltenek le adatokat, és ezt nyilvánvalóan üzleti érdekből teszik, úgy, hogy ennek hátterét a közpénzből finanszírozott, ingyenesen hozzáférhető adatbázis adja. A javaslat tehát azt kívánja elérni, hogy az ingyenes céginformációt valóban csak tájékozódási célból vehessék igénybe az érdeklődők, amire a jelenlegi tervek szerint havonta 5-10 alkalommal lenne majd lehetőség. A cégadatokba és a cégiratokba való személyes betekintés azonban a cégbíróságokon és a Céginformációs Szolgálatnál továbbra is ingyenes marad. Jelentős mérföldkő az egyéni vállalkozók számára, hogy az egyéni cégről szóló törvény módosítása lehetővé teszi a jövőben, hogy az egyéni vállalkozó gazdasági tevékenységének folytatása céljából olyan egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságot alapítson, amelyre vonatkozóan a törvény mind vagyoni viszonyai, mind pedig a vállalkozási tevékenységével összefüggő magánjogi viszonyai körében speciális jogutódlást állapít meg. A módosítással egyszerűsödik az egyes jogi személyek, gazdasági társaságok átalakulásának folyamata is azzal, hogy a javaslatban foglaltak szerint az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló törvény a legszükségesebb körre tartja fenn az átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz szükséges számviteli dokumentumok könyvvizsgáló általi ellenőrzését. A törvény módosítását követően nem vezet az átalakulás meghiúsulásához az, ha valamely tag nem vesz részt a döntéshozatalban, vagy nem működik együtt a jogi személy, gazdasági társaság többi tagjával. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előzőekben kiemelt, a magyar költségvetést, a hazai államháztartást közvetlenül és közvetett módon érintő törvényjavaslatok mellett a törvényjavaslat további egyszerűsítési és a mindennapi élethez igazodó javaslatokat is tartalmaz. A polgári perrendtartásról szóló törvény módosítása magában foglalja az állampolgárok legszemélyesebb jogviszonyaira vonatkozó, nagy számban előforduló, személyi állapotot érintő perek egyes rendelkezéseinek módosítását. [[18.30]] A választottbíráskodásról szóló törvény módosítása is egyértelműsíti a jövőben, hogy a választottbírósági ítélet érvénytelenítése esetén az érvénytelenítést követően folytatódó eljárásban a felek nem kötelezhetőek további, a választottbírósági tanácsot megillető díj, valamint adminisztrációs költség megfizetésére, és ehhez kapcsolódóan a javaslatban meghatározásra kerül a választottbírósági ítélet érvénytelenítését követően folytatódó eljárás díja is. A fizetési meghagyásos eljárásról szóló törvény módosítása a fizetési meghagyásos eljárásért fizetendő eljárási díj minimumösszegét, valamint az eljárásban részt vevő felek száma alapján számítandó díj mértékét emeli meg, továbbá a javaslat módosítja a fizetési meghagyásos eljárásban érvényesülő költségkedvezmények, a végrehajtási díj és a biztosítási intézkedés elrendelése iránti kérelem előterjesztéséért fizetett minimumösszeg mértékét is. A kormány számára a magyar családok mint fogyasztók védelme is kiemelt hangsúlyt kap a jogi szabályozásban. Ezért tartalmazza a javaslat a büntető törvénykönyv módosítását a rossz minőségű termék forgalomba hozatalát, valamint a fogyasztók megtévesztésének tényállásait illetően, illetve megjelenik majd a szabályozásban a hamisított termék tényállása is. A módosítás célja, hogy a szabályozás immár világosan lefedje azon, a hazai fogyasztókat érintő legsúlyosabb esetköröket is, amelyeket a büntetőjog szankcionálni kíván. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy a jelen törvényjavaslat számos rendelkezése a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslattal szoros vagy közvetett egységet alkot. Az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtásának keretét kívánják érdemben erősíteni. Ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és majd a későbbiekben elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 20-20 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr teljes fedvénnyel az egész jogszabályt bemutatta, én azonban néhány külön kiemelt területre szeretnék rávilágítani.Egyrészről ez a törvénymódosító javaslatcsomag, amely tulajdonképpen megalapozza a 2020. évi költségvetést, minden évben a Ház elé kerül, és azt látjuk, hogy eredménye van, hiszen évről évre a magyar gazdaság teljesítőképessége, a költségvetés stabilitása, megalapozottsága egyre inkább növekszik. Én három területet szeretnék kiemelni külön, amire fölhívnám képviselőtársaim figyelmét mindenképpen, hogy miért kell hogy támogassuk ezt a törvénycsomagot. Tehát a három terület: az egyik a munkahelyteremtés, munkahelyvállalás erősítése, a másik a gazdasági növekedés, a harmadik pedig a bürokratikus folyamatok csökkentése, ami szintén fontos számunkra. Az első téma és terület a szociális szövetkezetek területét érinti, ez az úgynevezett Start szociális szövetkezet témakörének a bevezetése és annak a háttértulajdonosi körének a meghatározása, egyáltalán a működés alapjainak a megszabása. Mindannyian tudjuk, és sok vád érte a közfoglalkoztatást, azonban egy dolgot le kell szögeznünk, hogy a közfoglalkoztatásban szereplők száma egyre kevesebb, és egyre inkább, egyre többen visszatérnek a munka világába. A számok makacs tények: a több mint 800 ezer foglalkoztatásnövekedés az elmúlt 8-9 évben, azt hiszem, magáért beszél. Amit a kormány tesz most: egy újabb lépést teszünk afelé, hogy akik még eddig nem találtak munkahelyet maguknak, a piaci viszonyok között való elhelyezkedésüket egyre inkább segítsük. A Start szociális szövetkezet két kötelmet tartalmaz, amit nagyon fontos kiemelni. Az egyik, hogy folyamatos közfoglalkoztatással foglalkozó önkormányzati tulajdonosnak kell benne részt venni a folyamatában is és teljesen az utolsó pillanatig, alapításkor is akár, és a másik pedig, hogy mindig kell benne lenni olyan tulajdonosnak, aki közfoglalkoztatott, álláskereső, aki folyamatosan el szeretne helyezkedni a munka világában és a piacon. Tudjuk, hogy aki eddig nem talált magának munkahelyet, az most nehéz helyzetben van, hiszen számára nagyon nehéz újra elhelyezkedni ténylegesen a munka világában. Ami nagyon fontos, hogy a Start szociális szövetkezethez kapcsolódó alapítási költségeknek, egyéb kiadásoknak nincs tétele, hiszen nulla forintba kerülnek, és ami talán nagyon fontos, hogy teljes egészében az az önkormányzat tudja irányítani ezeket a szövetkezeteket, amely a területen aktív résztvevő, és ebben részt tud venni. Kiemelném továbbá azt is, hogy főleg az ország azon területeit érinti, ahol a legnagyobb problémát okozza a munkanélküliség megléte. A másik fontos terület a gazdaság teljesítőképességének az erősítése, növelése, és megteremtése annak, hogy maga a turizmus országos hálózatot tudjon építeni. A törvénycsomagban, a törvényjavaslatban a turisztikai térségek fejlesztése területén a kormány egy nagy lépést tesz előre, hiszen nemcsak a 100 százalékban állami tulajdonban lévő és tevékenységet ellátó fejlesztő cégeket, hanem kimondottan vagyonkezelés szempontjából a turizmusügynökség mellett olyan 100 százalékos állami tulajdonban lévő működtető cégeket is bevonz ebbe a területbe, amivel ki tudja ezt a feladatot terjeszteni. Mindannyian tudjuk, hogy a jogszabályi környezet alapján a turisztikai térségek fejlesztése szempontjából a kormány kiemelt területeket határozott meg. Azonban ezen kívül is vannak ilyen kiemelt területrészek, amelyek az egész országot behálózzák, és amelyeknek a működtetése, a fenntartása kormányzati beavatkozás és kormányzati segítség nélkül nehéz, nehéz elindítani. Utalok itt például a Magyarországon található, műemlékileg védett kastélyok területére, ahol is ezzel a lehetőséggel megnyílik az a lehetőség, hogy akár helyi önkormányzatok átadva állami tulajdonba és a magyar állam mint vagyonkezelő részvételével a fenntartásban biztosítottá lehet tenni, hogy működőképes állapotban van ez a terület. Nagyon fontos, hogy ne csak a kiemelt turisztikai területeken legyen turizmusból bevétel, hanem azokon a területeken is, ahol akár foglalkoztatásban, akár gazdasági teljesítőképességben kevésbé vagyunk erősek. Maga a jogszabálytervezet lehetővé teszi, hogy mind az üzemeltetésben, mind a fenntartásban, mind a hasznosításban nagyon gyors megoldással, egy vagyonkezelési szabályozáson keresztül biztosított legyen ezen területek, ezen turisztikai egységek üzemeltetése. Jelen pillanatban is több ilyen turisztikai fejlesztés van az országban; most gazdaságilag alapozzuk meg azt, hogy a fenntartásuk biztosítható legyen. Harmadikként, mint említettem, egy olyan folyamatot indítunk el, ami a különböző bürokratikus folyamatok csökkentését, az átláthatóságot, a gyorsított adatáramlást teszi lehetővé. Ez konkrétan az egységes ügykezelő alkalmazása az egyes közjegyzői nemperes eljárások területén. Ez úgy néz ki, hogy haladéktalan rögzítéssel valamennyi nemperes eljárású közjegyzői eljárásban bekerül egy digitális nyilvántartásba valamennyi adat, okirat, a közjegyzők részére biztosított nyilatkozat, hatósági és egyéb papírok, illetve ami ott van, az a közjegyző részére is rendelkezésre áll, tehát letölthető. Egy naplón keresztül ezt folyamatosan nyomon lehet követni. Amit meggyorsít: az ügykezelést, a postázást, a központi áttekintést, a nyilvántartást. Lecsökkenti a tárolási költségeket. Egyszóval nagyon nagy előrelépést jelent a közjegyzői területen belül. Véleményem szerint mind a közjegyzők, mind pedig országosan akár a bíróságok, akár más területek nyilvántartásba való betekintését ezzel mindenképpen erősíteni fogjuk. Nem ragozva a szót, maga a törvénycsomag-tervezet részben az EU-s normatíva és európai parlamenti előírások átvételét fogalmazza meg, másrészt a magyar gazdaság érdekeit szolgálja, megalapozza azt, hogy a 2020. évi költségvetés megalapozott legyen, alátámasztott legyen, és lehetővé tegye Magyarország további hasonló jó gazdasági működését, mint amit az elmúlt években produkált. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr! [[18.40]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kellemetlen helyzetben van az ellenzéki képviselő több szempontból egy salátatörvény tárgyalásakor, mert evidens módon fekszenek előttünk olyan javaslatok, amelyeket egyértelműen támogatni tudok, és vannak ebben a csomagban teljesen oda nem illő módon olyan indítványok, amelyektől, ha lenne hajam, most égnek állna. Ez a furcsa kép fokozódik azáltal, hogy egy olyan államtitkár van itt a teremben, akit én azon három fideszes államtitkár közé sorolok, akivel lehet és érdemes érdemi, termékeny, produktív szakmai vitákat folytatni, és nagyon remélem, hogy ez a kép nem fog erodálódni bennem a vita végére, hiszen még egy hosszú költségvetési tárgyalás van előttünk, ahol azért hasonló sikerekre számítok. Remélem, államtitkár úrnak a dicséretem nem fog ártani a pártcsaládon belül. Semmiképpen nem volt ilyen célom, szándékom. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Látom kibontakozni a csoportdinamikából azt az elképesztő szembenállást, ami szakmai szintre is leszivárgott a kormánypártiak részéről, és kizárja a termékeny vitát. Ugyanakkor próbáljunk meg küzdeni ez ellen a magyar állampolgárok érdekében! Amikor egy költségvetést megalapozó csomagra készülünk fel, akkor azért az ember óhatatlanul kitér magára a költségvetésre. És a legdurvább, amit látok, az az áfabevételi várakozások tekintetében egy óriási nagy oszlop, és a társaságiadó-bevételi várakozások tekintetében egy picinyke, parányi: a 9 százalékosra történő csökkentést követően állt ez elő, amikor is a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozások 1 százaléknyi, nüánsznyi, kicsike kis engedményt kaptak, a multicégek meg óriásit. Majdnem a befizetendő adószintjük felét elengedte a kormányzat egy mozdulattal, egyfajta multinacionális cégek adóparadicsomát állítva elő. A végeredmény az, hogy a magyar emberek által fizetett áfabevételi várakozás körülbelül tizenkétszer vagy még jobban akkora, mint a társasági adóból elvárt, és ebben a társaságiadó-sorban ott van azért a magyar cégek befizetési tömege is, hiszen számtalan olyan multicéget ismerünk, amely lényegében nem fizet adót. Itt egy régi Globopolis-felmérést szoktunk a figyelmükbe ajánlani, ahol a talán top 11-12 multicég tevékenységét vizsgálták, akik Csehországban ugyanezen cégek ugyanezen tevékenységi kör után, mindent összevetve 19 százaléknyi terhelést vállalnak a központi költségvetés irányába. Magyarországon ez emlékeim szerint 0,35 százalék volt, tehát 1 százalék alatti összeg mindenképpen. Ez egy brutális szakadékot feltételez. Mi lehetne a feladatunk ilyenkor? És most nem költségvetési vitát kívánok nyitni, hanem költségvetést megalapozót. Megnézhetnénk azokat a tételeket, amelyek által a költségvetés tervezhetőbbé válik. Tehát nemcsak az uniós implementáció által, tulajdonképpen a csőbe belökött biliárdgolyókat kezelhetnénk, hanem megnézhetnénk azt, hogy milyen tényezőket lenne érdemes rendezni ahhoz, hogy a költségvetés által elköltött összegek multiplikátorhatást váltsanak ki, pozitív hatásokkal gyarapítsák a magyar gazdaságot. És azt látom, hogy ha itt témánként végig kéne szaladnunk, nagyon-nagyon eltérő a kép, tehát amikor egy ellenzéki képviselőnek szavazni kell, akkor az elképesztően vállalhatatlan dolgokról és a nagyon pozitív kezdeményezésekről egyszerre kell szavaznia. Hozhatnánk ide az adórendszert illető kérdésektől cégadatokig bármit, tegyük is meg! Ha három gyermek után jelen pillanatban valakit adófizetési kötelezettség terhel, akkor nekem beugrik egy fideszes ígéret. Ez az ígéret az volt, hogy három gyermek után egy magyar hölgynek, aki dolgozik, nem kell személyi jövedelemadót fizetnie. Mi lett az ígéretből a valóság? Nagyjából egy évvel később előállt azzal a kormány, hogy négy megszületett gyermek után válik nulla forintos adózásúvá személyi jövedelemadó szempontjából ez az édesanya. Tehát egy fékezett habzású javaslat jött be az eredeti, a világhálón visszakereshető fideszes ígérethez képest. A helyzet az, hogy itt a bázist sikerült ha nem is szétbombázni, de nagymértékben csökkenteni, mert háromgyerekes édesanyából sajnos nincs annyi, mint ahányat én szeretnék látni Magyarországon, de mégis jóval többen vannak, mint a négygyerekesek. Így ez a szűkített javaslat nagyjából 30-40 ezer ember számára nyújthat valamifajta kedvezménytömeget hosszú távon, de az a jellemző és az a tipikus magyar élethelyzet, hogy ezek a hatalmas szolgálatot teljesítő hölgyek, akik a magyar jövendőt szolgálják szó szerint, jellemzően nincsenek jól fizető munkaviszonyban. Ez a tipikus. Tehát ezen személyijövedelemadó-engedményt kihasználni nem tudják talán olyan mértékben, mint ahogy ki tudnák használni azt, ha az áfarendszeren keresztül nem terhelnék őket ezzel a luxuskulccsal, ezzel az európai uniós rekorder 27 százalékos kulccsal. És államtitkár úr, elhangzott a felvezetőben: nincs vita köztünk a tekintetben, hogy pár tényezőt illetően történt kozmetikai jellegű engedmény. Ahol például alapvető élelmiszerek tekintetében csökkent az áfa, nagyjából a tipikus fogyasztói jószágkosár 5-7 százalékáról beszélünk, ez fölmehet akár 10-ig is, ha jól csinálják. A probléma az, hogy az áfacsökkentésből nem következett evidencia módjára árcsökkenés, hiszen hiányzik egy monitoringrendszer, amely piaci folyamatokat vizsgál, illetve az, hogy egy árnövekmény mögött álle piaci folyamat vagy pedig sem. És be lehetett volna avatkozni annak érdekében, hogy árcsökkenésbe torkolljon az áfacsökkentés. Azt is látjuk, hogy ezzel párhuzamosan vállalhatatlan módon 27 százalékos a gyermeknevelési cikkek áfatartalma Magyarországon. Tehát demográfiai fordulatról beszél a Fidesz-KDNP, miközben sajnos és bárcsak ne így lenne minden idevágó mutatószámunk romlik, és egész Európában a gyermeknevelési cikkek adótartalma itt a legmagasabb. Egész Európában, még egyszer mondom. Tehát államtitkár úr, végiggondolásra javaslom, és nem politikai vitára, semmiképpen: végiggondolásra javaslom azt, hogy legalább a gyermeknevelési cikkek tekintetében, vagy a megalapozóban, vagy magában a költségvetési várakozások között ennek az áfacsökkentésnek az idézőjeles árát tegyük bele, hiszen ennek a hozadéka a magyar jövendő, a megszületett gyermekek számában egyértelmű növekmény, amely ott mutatkozik, és ezt nem lehet forintosítani. Talán egyetérthetünk abban, hogy bizonyos nemzetstratégiai területeken meg kell találni ezeket a pontokat. És hogy mondjak még azért pozitívnak tűnő momentumokat ebből a csomagból: a Nemzeti Eszközkezelővel kapcsolatos kormányzati álláspont az elején szerintem teljesen rossz volt, de aztán javuló tendenciát mutatott, és bár távol áll a teljes körű megoldástól, amit én valósítanék meg, mindenképpen pozitív jeleket ismerhetünk fel benne. Az eredeti koncepció, miszerint elveszik az adósoktól az ingatlantulajdonukat, bérlőként ott maradhatnak, és ezt nem ön, de egy másik fideszes államtitkár elnevezi állami bérlakásprogramnak, ez vérlázító volt. Ezzel nem tudok azonosulni semmi szín alatt. Azzal, hogy ezek az emberek kedvező feltételek mellett újra hozzájuthatnak a saját ingatlanuk tulajdonjogához, már egy közelítő viszonyt tudok felvenni, ugyanakkor számomra a tökéletes megoldás az lenne, ha a felvétel napjának árfolyamán forintosítanánk ezeket az úgynevezett hiteleket, amelyek csak papíron léteznek. Megvizsgálnánk másodsorban, hogy az illető károsult polgár mennyit fizetett vissza. Ebből az esetek jó nagy számában azt fogják tapasztalni, hogy többet fizetett vissza, mint amennyi indokolt lett volna, és akkor elkezdhetünk vitatkozni a felesleges károkozás miatt kiszabott sérelmi díjak vagy kártérítés miatt. Ha ilyen bázison kapná vissza a saját ingatlanát a károsult, lehet, hogy még ő tarthatna igényt visszatérítésre a pénzintézet részéről, és nem most kellene, bár kedvező konstrukcióban, de azért mégiscsak visszavásárolni az ingatlanát. Az áfarendszer tekintetében még egy szóra hadd álljak meg! Nagyon örülök annak, hogy a szállodák érdekében el tudott indulni egy csökkentési folyamat, de azt látjuk, hogy ebben a költségvetésben lenne helye az alapvető élelmiszerek teljes körű áfacsökkentésének, persze ennek abban az esetben van értelme, ha egy monitoringrendszer szavatolja, hogy ebből árcsökkenés is lesz. Ugyanakkor ez a belenyúlogatunk módszerű áfacsökkentés arra is jó, hogy a helyettesítő termékeken keresztüli manipuláció által el tudják kerülni a kereskedők vagy egy részük az árcsökkenést, ily módon egy teljes körű csökkentés lehet, hogy szélesebb körű hatást tudna hozni, de legalábbis vitaalapot jelent mindez, és végig kellene gondolnunk, hogy merre lehetne elindulni. A legfontosabbnak mégis azt tartom, hogy a három gyermek utáni szja-mentességről szólt az eredeti koncepció, ígéret, próbáljanak meg visszatérni efelé, a gyermeknevelési cikkek áfatartalmát mindenképpen csökkenteni kell. Ezek talán gesztusértékűnek tűnő lépések, de mégis egyértelmű üzenetet küldenek a magyar családok felé, hogy a demográfiai csomag hét pontja nemcsak bizonyos szerencsés társadalmi csoportokat emelget ki és pár tízezer igénybevevőnek próbál kedvezni mert ez a jelen helyzet -; szélesíteni kell ezt a bázist, ugyanúgy, ahogy a CSOK esetében is. Értem, hogy a kedvezményes hitelt minél több emberre próbálják, nem is azt mondom, hogy rásózni, mert ez egy kellemetlen kicsengésű kifejezés, elérhetővé tenni, de a lényeg az lenne, hogy tipikus magyar élethelyzetben lévő, az életüket elkezdő magyar fiataloknak ne csak a hiteltömeget, a kedvezménytömeget is elérhetővé tegyék. És államtitkár úr, tegye a szívére a kezét! Lakhatási program nélkül, bérlakásprogram nélkül mit ér ez az egész, ha egy átlagos budapesti fiatal párnak, aki gyermeket akar vállalni, elkezdeni az életét, 150 ezer forint fölötti albérleti díjat kell fizetni? Akkora kínálati szűkösség van a nagyvárosi és főleg a fővárosi ingatlanpiacon, hogy kitermelhetetlenné váltak a lakhatás költségei. Amikor tehát ön azt mondja, hogy az Erzsébet-program leépítése kapcsán kell itt módosítást megfogalmazni ebben a csomagban, akkor azt mondom, hogy ezzel párhuzamosan egy hasonló utalványos rendszerben egy lakhatási csomagot kéne letennünk és beletennünk a költségvetésbe. A Jobbik „Mi várunk” című otthonteremtési programja tartalmazza ezt a lakhatási támogatási szisztémát, amely egyrészt koncentrálna a gyermeket nevelő családokra, és arra, hogy ahol a legbrutálisabban szálltak el akár az albérleti, akár a lakhatási költségek, ott kompenzációra havonta több tízezres szinten számíthasson az a család vagy az a magyar fiatal, akitől azt várjuk, hogy leendő adófizető polgárokat itthon neveljen majd, és ne kényszerüljön külföldre. [[18.50]] Értem én, hogy a bérlakásprogram kapcsán a leggyakrabban az az elképesztő maradjunk a „félreértés” szónál, nem akarom a „hazugság” szót használni félreértés jelenik meg, miszerint a migrációs egyenleg megfordult ezt már államtitkár úr is egyszer elmondta. Én nem kívánom hazugsággal vádolni, talán félreértésről lehet szó. Hiszen amikor kiszámítják azt a migrációs egyenleget, amiről önök beszélnek, akkor mit nem számolnak bele? Nem számolják bele azokat a kivándorló magyar polgárokat, akik úgy hagyják itt az országot, hogy kint dolgoznak, kinti keresetükből az itteni devizahitelüket, most már forinthitelüket mert átalakult fizetik, viszont, ha nem teszik le a tajkártyát, ha nem számolják fel teljeskörűen az itteni jogviszonyukat, akkor statisztikailag nem feltétlen számítanak kivándorolt magyarnak, miközben éves szinten tízezrekről beszélünk ebben a szférában. És az idézőjeles bevételi oldalon pedig el tetszenek számolni azon határon túli testvéreinket is, akik nagyon sok esetben itt, a kisebbé vált Magyarországon igyekeznek megtalálni a számításukat. Én nem szeretném megmondani egyik magyar testvéremnek sem, hogy hol boldoguljon, bár nyilván a szülőföldön boldogulás a szívünkben leginkább üdvözítő megoldás, amikor valaki ott tud boldogulni, ahová született, és ebben támogatást érdemel. De őket beleszámolni, a határon túli testvéreinket, akik ide átköltöznek Magyarországra, a kisebbé váltra boldogulni, azok közé, akik külföldről hazatértek, mondjuk, Nyugat-Európából egy vágóhíd mellől, legalábbis ferdítése az adatoknak. Ugyanez igaz a munkaerőpiaci statisztikára is, ahol sokszor el fogják még mondani, hogy 800 ezerrel több munkahely van Magyarországon, én pedig sokszor el fogom mondani, hogy ez nettó hazugság. És ki tudnánk egyezni. Tehát, ha mi megbeszélnénk az államtitkárral, hogy 540 ezer munkahely jött létre, én megtapsolnám, és azt mondanám, hogy igen, ez valódi eredmény, és tényleg az. De belehazudni három faktort; a diákmunkásokat több tízezerrel téríti el a statisztikát, pedig 2010 előtt a diákmunkások nem voltak benne ebben a statisztikában, pedig nem volt egy szépreményű gazdasági korszak az akkori , másodsorban a kivándorolt magyarok egy részét is ideszámolják, akik nem számoltak fel itt mindennemű jogviszonyt, és harmadsorban a már említett közfoglalkoztatottakat is beszámolják ide. Itt a KSH módszertanáról is vitatkozhatnánk, bár nem feltétlenül a vita szerves része, de az a módszertan, miszerint a havonta vagy hetente mindössze és minimum egyetlen órát dolgozó honfitársainkat ugyanabba a sorba számoljuk, mint az államtitkárokat, a kétkezi munkásokat, a nővéreket, az ápolókat, ez szerintem hibás megközelítés. Ebből jön ki a 800 ezer, ha minden ilyen torzító tényezőt egy vályúba beleöntenek, jól megkeverik, aztán lesz belőle egy sajtótájékoztató, de ettől ez még nem lesz igazság. Sokkal őszintébb lenne, és egyébként szerintem az önök számára is sikeresebb, hihetőbb, hitelesebb, ha azt mondanák, hogy az, mondjuk, 540 ezer, vagy 430 ezer, vagy 380, ez is üdvözítő eredmény a korábbiakhoz képest, de semmiképpen nem érdemes termelési jelentéssé és pártértekezleti vitákká silányítani ezeket a beszélgetéseket, hiszen az őszinteség talaján állva lennének közös pontok. Mint említettem, nem tudom elfogadni viszont a brutális európai uniós rekorder áfaterhet, a családtámogatás pusztán retorikai szinten történő megjelenését. Nem tudom elfogadni a munkaerőpiaci statisztikák elképesztő torzítását, és egy lakhatási program hiányát. Még egyszer mondom, ha leépítik az Erzsébet-utalványok programját, akkor legyen helyette egy lakhatásiutalvány-program. A Jobbik „Mi várunk” című koncepciójában ez megtalálható. Mi ezt átengedjük önöknek vagy bárkinek, aki keresztül tudja vinni mindezt a parlamenten. Lakhatási támogatási rendszerre és bérlakásépítési programra van szükség, amellett, hogy ezen javaslat többtucatnyi eleme közül reggelig szemezhetnénk, én azok megtalálására igyekeztem törekedni, amelyeket pártpolitikai megközelítéstől függetlenül bármely jóérzésű magyar ember támogathat. Bízom abban, hogy lesznek partnereim ebben a vitában. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy mennyire nehéz ez a műfaj, amivel most is birkózunk, amikor a költségvetést megalapozó sokféle törvényről kellene egyszerre szólni, ezt az én szenvedésem is majd igazolja ennek kapcsán, de Kárpát képviselő úr megszólalása is ezt erősítette bennem, ő is ezzel kezdte. Igazat is adok neki, nehéz ezekről a törvényekről úgy beszélni, hogy az alapvető törvényt, amit csak két nap múlva kezdünk el tárgyalni, a költségvetést ne érintenénk, vagy az adótörvényeket ne hoznánk ide, mert ha valami megalapozza a költségvetést, nyilvánvalóan alapvetően az adótörvények. Ezek is fontosak, ez az 59 törvény, ami ebben a salátacsomagban itt van, de nyilvánvalóan az adótörvények összessége még inkább megalapozza a költségvetést. Nem is akarom megnyitni ezt a vitát. Kárpát képviselő úr mindig előhozza az áfatörvény ostorozása kapcsán a magyar 27 százalékos felső áfakulcsot. Itt nehéz lenne azt mondani, hogy nincsen ilyen. Én érvként elmondhatom azt, hogy az utóbbi években nagyon sok áfatételt ebből a 27 százalékos kulcsból levittünk a kedvezményesen adózó körbe, az 5 százalékos körbe. Ha már a 27 százalékot mint nagyon magas áfakulcsot hangsúlyozzuk, akkor azért az igazságnak is tartozunk egy mondattal, hogy a 2020-as költségvetésben az átlagáfa 21,3 százalék. Tehát lehet ezt a mantrát nyomni, hogy 27 százalék, de az átlag ennyi, ha ezt statisztikailag vesszük, és 2020-ban ez még 0,2 százalékkal csökkent 2019-hez képest. De majd részleteiben beszélünk ezekről az adótörvények módosítása során már a holnapi napon. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Államtitkár úr azzal kezdte, hogy ez a három beterjesztett törvény, amit most már tradicionálisan évek óta folytatunk így, ez a rendszer gyakorlatilag bevált. Mondjuk ki, még akkor is, ha tudom jól, hogy két nap múlva, amikor a költségvetési törvényt tárgyaljuk, már előre hallom, neveket tudnék mondani, akik majd érvelnek mellette, hogy légvárra építjük a költségvetést, nem látszanak még az előző évi végszámok és mi mégis tervezünk, és majd sokszor módosítani kell ezt a költségvetést. Jól tudjuk, hogy ez nem így van. Az Orbán-kormány költségvetései egy évtizedre visszamenőleg megalapozottak, minden lényeges szám mindig megállt, és nyilvánvalóan okkal feltételezzük, hogy ez 2020-ban is ilyen szempontból igaz. Tehát az az államtitkári állítás, hogy ez a költségvetés, ennek a korai beterjesztése és a korai elfogadása a megalapozó törvényekre is gondolok nyilvánvalóan minden adózónak, minden cégnek, minden magyar személynek, aki kapcsolatban van a magyar gazdasággal, a biztonságát szolgálja, és a tervezhetőségét, az előreláthatóságát segíti a gazdaságnak, és ezért mondom azt, hogy bevált ez a rendszer, hogy már fél évvel korábban elfogadjuk ezeket a törvényeket. Nem is megyünk úgy el nyári szabadságra, hogy ezt idén ne tudtuk volna megtenni. És persze ki kell emelni azt is, hogy nyilvánvalóan mi azt gondoljuk és ez egyébként vitathatatlan , hogy az Orbán-kormány gazdaságpolitikájának vitathatatlan eredményei vannak. Én mindig hozzáteszem, hogy a kormányzati politika sikere ezen áll vagy bukik. Ha légvárakra épülne a mi gazdaságpolitikánk, akkor bármit képviselnénk más területen, az mind megvalósíthatatlan lenne, és a választási eredményeinkben is ez a megalapozott gazdaságpolitika köszön vissza, főleg akkor, ha ezt összevetik az előző szocialista kormányok költségvetési és gazdaságpolitikájával, ami persze ellenkező tendenciákat indított el az országban. Higgyék el, a választók tudják, hogy úgy 2008-2010 táján, amikor átvettük a kormányzást, milyen tendenciák voltak a magyar gazdaságban, milyen állapotban volt a költségvetés, és ezt mi most már egy évtizeden keresztül hogyan konszolidáltuk, és hogy állítottuk növekvő pályára ezt a gazdaságot. Nyilvánvalóan, államtitkár úr utalt erre, beszélni is fogunk majd róla, hogy amikor majd a gazdaságvédelmi akciótervről beszélünk, és annak aktuális intézkedéseiről, akkor erről azért beszélünk, mert a magyar gazdaságnak ezt az eredményességét, amit kiküzdöttünk hosszú évek alatt magunknak, nyilvánvalóan őrizni szeretnénk egy olyan Európai Gazdasági Térben, ahol azért lassulás várható, mi mégse szeretnénk feláldozni azokat az eredményeket, amiket a magyar költségvetés évek óta biztosított. És ami szintén jellemző ránk, az a tudatos társadalompolitika, ami a költségvetésbe öntve van ezt másként mondhatom családpolitikának. 2010 óta következetesen képviseljük ezt a politikát, és nyilvánvalóan a 2020-as költségvetésben is hatalmas összegeket, 2200 milliárdnál többet költünk családpolitikára. Tegyük hozzá, és mondjuk büszkén, hogy GDP-arányosan Európában a legtöbb összeget a magyar kormány fordítja családpolitikára. [[19.00]] Ez így volt a most folyó költségvetési év során, és ezt is sikerült vagy 220 milliárd forinttal meghaladnunk ilyen szempontból. Ezt az 59 törvényt, amit itt most sorra számba lehetne venni, nyilvánvalóan teljesen fölösleges az összeset szóba hozni, egyikünk sem tette meg, én két területet, két átfogó területet emelek ki. Az egyik az önkormányzatokat érintő rendelkezések, ezek persze több helyen, több törvényben is meg vannak fogalmazva, az első ilyen, amit szóba hozhatok, a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvények módosítása. Amikor ezt említem meg és az önkormányzatokat említem, akkor itt emlékeztetnem kell a tisztelt Házat szintén arra a tragikus örökségre, amivel az Orbán-kormánynak kellett megbirkóznia, hogy valamivel több mint ezermilliárdnyi önkormányzati adósságtól kellett az önkormányzatokat megszabadítani. Nyilvánvalóan azóta a magyar törvények, de a törvények végrehajtásaként a kormány törekszik arra, hogy ez a folyamat ne tudjon megismétlődni, igyekszik féken tartani az önkormányzatok eladósodását. Nincsenek is ilyen tendenciák, de nyilvánvalóan ezeken a szabályokon azért szükséges itt-ott korrekciót tenni, most is tesszük azt, amikor a kormányzatnak egy-egy ilyen ügylet elbírálása kapcsán nagyobb mozgásteret adunk. Utalok itt arra, hogy a kormány vizsgálhatja azt, hogy az önkormányzat képese megvalósítani azt az adott ügyletet, amiért ő kölcsönt venne fel, adósságot venne magára, képese megvalósítani úgy, hogy ez ne eredményezzen eladósodást. Vagy megalapozotte ez az adósságfelvevési szándék, és majd ha felveszi és működtet ebben egy intézményt, akkor nem leszneke ennek további költségvetési többletkiadásai. De mondom, ez csak egy mérlegelési lehetőség, és ezt észszerű ilyen szempontból mérlegelni. Ebben a körben lehet megemlíteni azt és ezt államtitkár úr szóba hozta , ami az egyszerűsítés felé mutat. Ha már egyszer egy kormány megítélte, és azt mondta, hogy rendben van, vedd fel, te drága önkormányzat, ezt a hitelmennyiséget, mert értelmes célokra veszed fel, de ha a lehívás összegén kíván az önkormányzat változtatni, akkor ezért már ne kelljen a kormányhoz folyamodnia, vagy önkormányzati kezesség és garanciavállalás esetén sem kell a kormányt megszólítani. Fontos szabály az is, hogy olyan közvetett vagy közvetlenül 100 százalékban önkormányzati tulajdonban lévő társaság esetén, ha az 50 millió alatti hitelt akarna felvenni, tehát kis összegű hitelt venne fel, akkor a továbbiakban nem kell ehhez kormányzati engedély. Tehát a kormány egyszerre észszerűsít, ugyanakkor rugalmasabbá is teszi ezeket a sokszor macerás eljárásokat, mert az önkormányzatok időnként nehezen tudják kivárni ezeket a döntéseket. A kormány viszont joggal figyel ezekre az ügyekre, említettem: azt nem szeretné nyilvánvalóan, ha még egyszer az a kedvezőtlen tendencia bekövetkezne, ami már bekövetkezett egyszer, és ez az eladósodottság. A másik, amit itt meg lehet említeni az önkormányzatok kapcsán, ezt fontosnak gondolom szóba hozni, a falugondnoki rendszert érintő változtatás. Eddig 600 fős települések élhettek ezzel az intézménnyel, ezt a kormány most 800 főre emeli. Én ezt jónak gondolom. Olyan körzetben vagyok képviselő, ahol sok a kistelepülés, nem mindig egészséges folyamatok zajlanak az én nézőpontomból ezeken a kicsi településeken, és ezért azokat a szolgáltatási lehetőségeket, amiket ezen intézményen keresztül működtetni lehet egy faluban, azt jó, ha a falvak többségének vagy nagyobb többségének megengedjük, jelesül most már a 800 fős települések esetén is lehetséges a falugondnoki szolgálat bevezetése. A nemzetiségi törvény módosítása is egy kicsit ebbe a körbe tartozik. A névjegyzék létrehozása, a szavazatszámlálás mindig vita kérdése, nemsokára ezt újra gyakorolni fogjuk az őszi kisebbségi, nemzetiségi önkormányzati választások kapcsán, azok a pontosítások is, amelyek ott meg vannak fogalmazva, számomra észszerűnek tűnnek. Itt utalok arra, hogy amikor önkormányzati törvényekről beszélünk, akkor több helyen is jelzi az anyag azt, hogy kétharmados törvényekről van szó. Ha az ellenzéknek van segítsége minket ehhez hozzásegíteni, akkor ezekben az ügyekben is ezt teheti, ahogy ezt a jobbikos képviselő úr előrevetítette azzal, hogy bizonyos esetekben a kormány törekvéseit támogatni tudja, más esetben pedig azt ostorozta. A gyermekvédelmi rendszerről szeretnék két érdemi dolgot kiemelni. Ebben az ágazatban is mindig rögzítünk bizonyos díjakat, évről évre rögzítjük a térítési díjakat, ebben a rendszerben most a bölcsődei vagy a családi bölcsődei térítési díj maximumára gondolok. De ami ennél egy fontosabb dolog és sokakat érinthet: ha gyermekjóléti intézményt az önkormányzat át akar adni egyháznak, akkor ezt eddig terhelte az a kötelezettség is, hogy azt a bizonyos kiegészítő támogatást is adnia kellett az önkormányzatnak. Erre a továbbiakban nincsen lehetőség, tehát ha úgy tetszik, az önkormányzatnak észszerű mérlegelésén múlik, hogy a saját fenntartásában működike jobban ez a rendszer vagy esetleg egy egyházi fenntartónál. Az Erzsébet-utalványok, anélkül, hogy a részletekről beszélnék: igen, én is sajnálom, most már nem is az Európai Unió döntését, mert az Európai Bíróság fektette meg most már végső soron ezt a szerintünk jól működő rendszert. Ilyen szempontból nincs is jelentősége, hogy milyen okok miatt, versenyjogi szabályok megsértését látta benne; mi azt gondoljuk, hogy csak a saját nemzeti érdekeinket érvényesítettük, amikor ezt a rendszert bevezettük. De ez egy vitán felüli, okos és jól működő rendszer volt, és én azt fontosnak gondolom, hogy a kormány azokat a célokat, amit ebben a gyermekvédelmi ágazatban Erzsébet-utalványokon keresztül a régi formában működtetett, azt pénz formájában, de ugyanúgy, vagy ha nem is ugyanúgy, de érdemben továbbviszi. Ez az a két ágazat, amit önkényesen ki akartam emelni ebből az 59 törvényből, és azt gondolom, hogy olyan három törvény tárgyalását kezdjük el, amit jó szívvel támogathatnának ott a túloldalon is, hogyha a szokásos politikai leosztáson, „az ellenzék mindent tagad” képletén felülemelkednének. Ezt nem fogják tenni, mert persze nem fogják tenni, én azért, aki végig fogom ülni ezt a három napot, kíváncsi leszek arra, hogy mik azok az ügyek, amik mellett önök pozitívan szólnak, mert az előbb a jobbikos képviselő nekem ilyennek tűnt, a végén mégiscsak kritikát fogalmazott meg, és pozitívumot alig lehetett hallani. [[Rig Lajos: Általában ez az ellenzék dolga!]] De ez a szerepükből adódik, nincsen ebből olyan sok gond. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hargitai bizottsági elnök úr. Megadom a szót Mesterházy Attila úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vegyes lesz a hozzászólásom, reagálok egy-két eddigi felvetésre, és néhány dologra én is ráerősítenék, és talán egy-két új szempontot is a Ház és a vitában részt vevő képviselők, államtitkár urak és államtitkár asszony figyelmébe ajánlanék.Az első általános megjegyzésem az lenne Hargitai képviselő úr hozzászólása után, hogy hogyan tudnak önök ennyire tökéletesek lenni. [[Derültség. Cseresnyés Péter: Ezt már egyszer elsütötted!]] Egyszerűen nem értem. A múlt héten is elmondtam egy másik hozzászólás kapcsán, mert ez ilyen visszatérő refrén, Witzmann képviselőtársamnak mondtam ezt szintén, mert azt mondta, hogy önök kiválóak és jók a gazdaságpolitikában, jók a társadalompolitikában, tehát tulajdonképpen mindenben jók. Ha ön hiányolja azt, hogy mi nem mondunk pozitív dolgokat egy-egy előterjesztésről, akkor hadd kérdezzem már meg, ön mikor mondott kritikai észrevételt egy saját előterjesztésükről, mert akkor jogos lenne a felvetés, hogy az ellenzék állandóan csak kritizál, bezzeg a kormánypárt! Hozzáteszem, önök is voltak ellenzékben, én akkor egy ideig itt ültem és hallgattam államtitkárként is azt, amit önök elmondtak, hát, túl sok dicséret nem volt abban az időszakban az ön által elmondott mondatokban. [[Cseresnyés Péter: Mert nem lehetett dicsérni!]] Tehát valahogy, hogy, hogy nem, visszatér az, hogy az ellenzéknek az a feladata, hogy a kritikai pontokra mutasson rá, a negatívumokra, amit adott esetben az értékrendje vagy a meggyőződése alapján problémának lát egy-egy kormánypárti előterjesztésből. Hozzátenném: esetleg néha önök pedig megfontolhatnák azt, hogy egy-egy kritikai észrevételt, ami adott esetben módosító formáját is veszi, azt esetleg elfogadnák, mert azért erre se nagyon volt példa egy-egy ilyen adótörvény vitájában vagy éppen a költségvetés vitája során. [[19.10]] Mindig elmondom ahányszor egy fideszes mondja és itt vagyok, akkor elmondom , hogy a 2008-as, ’10-es költségvetést hasonlítani a mai költségvetési viszonyokhoz, az olyan, mint a körtét hasonlítani az almához. Mindkettő gyümölcs, mindkettő fán terem, csak semmi köze nincs egymáshoz a kettőnek. Ugyanis akkor egy világgazdasági válság volt, amely meghatározta a magyar költségvetést, most pedig nem világgazdasági válság közepette kell költségvetést tervezni. Akkor bizony sok olyan problémával szembesült az akkori kormányzat pénzügyi vezetése, ami egy sokkal nehezebb körülmények között összeállítandó költségvetést eredményezett. Kívánom önöknek, hogy ne kerüljenek ilyen helyzetbe, mert akkor az azt jelenti, hogy az ország sem kerül ilyen válsághelyzetbe. Azzal egyetértek Hargitai János beszélt erről , hogy jellemző, hogy egy nagyon tudatos társadalompolitikát visznek ez biztos. Ez biztos, csak ez a tudatos társadalompolitika mindig a kiváltságos keveseknek, a gazdagoknak meg a barátaiknak kedvez. Sosem azoknak kedvez, akik valóban nehéz helyzetben vannak, akik valóban rászorulnak a segítségre. Ha, mondjuk, a költségvetés számait nézzük, akkor jóléti kiadásokra a GDP-hez mérten nem növekvő, hanem csökkenő arányban költ a költségvetés. Tehát nem igaz, hogy folyamatosan növelik az erről szóló kiadásokat. A másik, hogy nagyon érdekes volt a fogalmazása. Azt mondta, hogy az önkormányzati eladósodást is valahogy meg kell zabolázni, és hogy most nem látható ilyen tendencia. Igen, mert legutóbb, amikor ilyen tendencia látszódott, akkor azokat önök generálták, önök biztatták az önkormányzatokat arra, hogy eladósodjanak, hogy ezáltal is nehezítsék az akkori kormányzat működését. Tehát egy tudatos politikai eszközként éltek vissza ezzel, hogy különböző önkormányzatokban önök többségi pozícióban voltak, hogy ezáltal is nehezítsék az akkori kormány mozgásterét. Hozzáteszem: ezzel nem a kormány mozgásterét, hanem az ország mozgásterét nehezítették. Azt mondta, hogy jó szívvel támogatandónak tartott pontok is vannak ebben, hiszen Z. Kárpát Dániel erről is beszélt. Sajnos, nincs most a teremben a képviselő úr, de ezért kell vigyázni a pozitív hozzászólásokkal, mert félreértik a fideszesek. Pont az a baj a salátatörvénnyel, hogy összevegyítenek olyan dolgokat, ami alapján egy ellenzéki képviselő nem tud a szíve szerint dönteni. Valóban vannak egy salátatörvényben olyan dolgok, amelyek pozitívak, ebben is, én is tudnék említeni olyat, amire azt mondjuk, hogy helyes és jó döntés, de van benne számos olyan kezdeményezés, ami nem elfogadható számunkra, és így a kettőt egybevetve kell mindig az ellenzéknek meghozni a döntését. Ilyenkor, bizony, sok esetben csak a „nem” gomb vagy az udvarias „tartózkodom” gomb marad opcióként. Hozzáteszem, ez teljesen legális technika, csak szeretnék a jegyzőkönyv végett magyarázatot adni arra, hogy miért nem tudjuk majd adott esetben támogatni mi sem ezt az előterjesztést. Most néhány konkrétumot én is hadd említsek, hiszen ahogy ön is mondta, 59 törvényt érint ez a mostani megalapozó törvényjavaslat. Az elsőt, amit ki szeretnék emelni, azért szeretném kiemelni, mert ön kicsit pozitív értelemben mondta, én meg egy kicsit negatív értelemben akarnám ugyanazt a tényt megvilágítani. Hiszen azt mondta, hogy a falugondnoki szolgáltatás 2020-tól már 800 lakosnál kisebb településeken is majd működtethető lesz. Ez szerintem nem pozitívum, hanem egy negatív jelenségre mutat rá. Tehát nem maga a kezdeményezés nem pozitív, nehogy rosszul értse véletlenül, hanem ez arra mutat rá, hogy ez a faluprogram, amit önök elkezdtek, bizony még nem nagyon hozott eredményeket. Az elmúlt nyolc-kilenc évben sem sikerült sok eredményt elérni, hiszen ez azt jelenti, hogy egyre nagyobb településeken is ugyanilyen gondokat jelent ennek a szolgáltatásnak a hiánya. A másodikat, amit szeretnék kiemelni ezt ön szintén pozitívumként említette , igazából csak semleges állításként szeretném megfogalmazni. Úgy látom, hogy mentesítik a bölcsődét egyházi fenntartásba átadó önkormányzatokat, ahogy ön megfogalmazott, a megtérítés terhe alól. Azt gondolom, hogy az államnak feladata, hogy állami tulajdonban biztosítsa az alapoktatást és a középfokú ellátást. Ezt nem lehet az egyházakra rálőcsölni. Az én fejemben, ha egy egyház akar ilyet működtetni, ez szerintem rendben van, döntse el, ha ehhez megvannak az eszközei és a lehetősége. De az, hogy egy településen ne legyen egy szülőnek lehetősége arra, hogy eldöntse, egyházi vagy állami bölcsődébe, óvodába, iskolába járatja a gyerekét, az szerintem nem jó irány. Még egyszer mondom, nem az egyházakkal szemben szeretném ezt a mondatomat megfogalmazni, csak azt gondolom, hogy fontos, hogy egy szülő el tudja dönteni, milyen típusú, fenntartású iskolába vagy más ilyen intézménybe szeretné a gyermekét járatni. Aztán a harmadik, egy régi örökzöld, a szociális temetés. Ez az „eltemetheted saját magadat” programja a Fidesznek. Amikor egyáltalán megfogalmazódott ez az ötlet, már akkor, bocsánat, marhaság volt. Azt, hogy ez tényleg egy marhaság, az mutatja, hogy most már nem tudom, hányadik alkalommal tolják ki a dátumát. Nem lenne egyszerűbb, ha visszavonnák ezt az állatságot? Önök is rájöttek, hogy ez így nem jó. Akkor meg mit szórakoznak ezzel, hogy állandóan tologatják ki a dátumát?! Látom, hogy most a 2021-es dátumot tolják ki 2022-re. Tegyenek elé egy 1-est, hogy 2122, és akkor nem kell vele minden évben foglalkozni. Ez egy rossz kezdeményezés volt, nincs ezzel ilyen értelemben baj, hiszen nem került bevezetésre. Szerintem vegyék ki és tulajdonképpen felejtsük el ezt a kezdeményezést. A következő az idősek, fogyatékosok, nagycsaládosok szociális üdültetésének megszüntetését jelentő módosítás. Ugyan ezt bizony az MNÜA cáfolta, tehát inkább csak egy kérdésem lenne államtitkár úrhoz, hogy most akkor mi a helyzet ezzel. Ezek teljesen kikerülnek a célok közül vagy mégsem? Remélem, nem. Szerintem helyes volt, hogy ilyen társadalompolitikai célokra is lehetett felhasználni ennek a programnak a szolgáltatását. A következőt inkább Horváth Ildikó államtitkár asszonynak mondanám: új főnöke lesz, úgy látom a törvényjavaslatból. Szerintem jövőre távozik Kásler Miklós miniszter úr, mert az alapítványt, ahova tud menni, már megcsinálták neki, el is látták egy nagyobb összeggel. 500 millió forint, ez egy nagyon szép összeg arra, hogy az ember konferenciákat szervezzen. Nincs ennyi stressz, nincs ennyi probléma, nem kell ennyi egyeztetésre menni, mindenki inkább csak veregeti az ember vállát. Tehát egyszerűbb lett volna, ha kirúgják és megmondják neki, hogy ez így nem jött össze, professzor úr. Valóban egy elismert onkológusról, tudós emberről beszélünk. Menjen oda, ahova való, abba a szakmába, amelyikhez tartozik, és ahol valóban elismert professzor és a tudása is ehhez mérten kiváló. Akkor nem kell 500 millió forintot rögtön erre elkölteni, hogy létre fogják hozni a Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia Alapítványt. Erre azt is írhatták volna, még egyszer mondom, hogy Kásler Miklós, viszlát. Ami még lenne, ebben inkább csak megerősíteném azt, amit a jobbikos képviselőtársam már elmondott. Mi is azt gondoljuk, hogy a 27 százalékos áfakulcsot lehetne csökkenteni. Értem, hogy önök nagyon tudatosak a társadalompolitikában, de mégis a 27 százalékos áfakulcs, ahogy szokták mondani, a szegények adója, hiszen mindenkinek egységesen kell fizetnie. Mindig szokták, főleg nekem, mondani hiszen megvert a jóisten azzal, hogy részt kellett vennem abban az áfacsökkentési akcióban, amit az akkori Gyurcsány-kormány eldöntött , hogy mégiscsak az egy jobb helyzet, ha 25 százalékról 20 százalékra leviszik az áfát és aztán visszaemelik 25-re, mert az még mindig 2 százalékkal kevesebb, mint ahova önök emelték. Tehát magyarul, azt gondolom, hogy lehetne ezen az áfacsökkentésen is egészen biztosan gondolkodniuk, hiszen ahogy látjuk a makrogazdasági pályát, amit megrajzoltak, ebbe egészen biztosan beleférne. Teljesen egyetértek én is a három gyermek után járó szja-mentességgel mint alapvető ígérettel, és egy régi örökzöld javaslata az MSZP-nek az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentése. Erről is volt szó. Egy gondolattal egészíteném ki az imént elmondottakat. Nemcsak az áfakulcsot érdemes csökkenteni, hanem bizony az alapvető élelmiszerek körét is érdemes újragondolni, hiszen sok mindenben változtak már a fogyasztói szokások. Ennyit szerettem volna a vita kezdetén felsorolni, valóban csak szelektíven, részben reagálva az eddig elhangzottakra, részben pedig talán kiegészítve az eddig elmondottakat néhány olyan fontos ponttal, amire szerettem volna a tisztelt Ház, az államtitkár urak és államtitkár asszony figyelmét is felhívni. Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm, Mesterházy képviselő úr. Most megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. [[19.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úr! Eljött megint az a pillanat, amikor nagyon sok mindenről tudunk beszélni, arról, hogy törvények sokaságát benyújtva egyszerre majdnem hatvan törvényt módosítani szándékoznak. Ebből az következik, hogy gyakorlatilag bármiről beszélhetünk, és önök ezt kénytelenek végighallgatni. Ez a kisebbik baj. A nagyobbik baj az, hogy úgy tűnik, önök bármit meg is csinálhatnak, és élnek ezzel a lehetőséggel. Azt hiszem, hogy nem fogok minden egyes eleméhez kapcsolódni, de néhány dolgot megismételnék abból, amit a kollégáim elmondtak. Ám vannak hangsúlyos területek, amikre, azt gondolom, hogy ki kell térni. Az első, amit általánosságban szeretnék megjegyezni, nem az, ami benne van, hanem az, ami nincs benne. Ma a parlament előtt már szerepelt, és képviselőtársam már beszélt a rokkantak helyzetéről és az ezzel kapcsolatban az önök által elkövetett alkotmányos mulasztásról, miközben itt lett volna a lehetőségük, s nemcsak arra, hogy a szabályozás ide bekerüljön, hanem hogy azt a kártérítést, ami egyébként nekik jár, legyenek szívesek betervezni a 2020-as költségvetésbe. Az önök 2011-ben elkövetett bűne és 2012-től hatályba lévő következménye, hogy emberek ezrei, tízezrei kerültek olyan helyzetbe, ami sokkal rosszabb lett, mint ami korábban volt. Önök az elmúlt öt év alatt van, akinek milliós kárt okoztak azzal, hogy megvonták tőle az utazási kedvezményt, a bérlettámogatási lehetőséget, hogy a neki járó díjazást csökkentették. Ez mind-mind az önök lelkén szárad, és amikor március 31-én az Alkotmánybíróság szerint is lejárt már az önök bírósága által meghozott döntés alapján az ennek helyreállítására vonatkozó felhívás, önöknek törvényt kellett volna alkotni. Ezt továbbra sem teszik, hanem elsumákolják, és végignézik azt, hogy az emberek ilyen helyzetben vannak. Az egyik nagyobb kör, amiről szeretnék szólni, az első, amit most szeretnék megemlíteni, hogy a salátatörvényben rejtett módon fizetőssé teszik a cégadatokhoz való hozzáférést. Igazán bájos a történet, hiszen pont ma egy fideszes hozzászóló néhány órával ezelőtt egy önkormányzatot, a zuglói önkormányzatot kárhoztatta azért, hogy nem férhetnek hozzá adatokhoz. Önök pedig most idejönnek, s hoznak egy törvényt arról, hogy hogyan dugják el azokat az adatokat, amelyekről úgy gondolják, hogy csak drága pénzért lehessen hozzájuk férni, ahelyett, hogy az átláthatóságot biztosítanák, és azokról a cégekről, amelyekről tudni kell, hogy milyen állapotban vannak, és nem súlyos ezrekért. Az elmúlt időszakban számosan kimutatták, hogy volt, ahol milliós költségtérítést kértek azért, hogy adatokhoz hozzáférhessenek. Nem azokról szól a történet elsősorban, akikre ön hivatkozik, hogy ők üzletszerűen értékesítik az ebből származó adatokat, hanem önök azt a lehetőséget akarják megszüntetni, hogy például a százmilliárdos osztalékkifizetésre vonatkozó hírektől megszabaduljanak, és ne kelljen ezzel foglalkozni, hogy ez ne tűnjön fel másnak. Azt gondolom, hogy ez helytelen, s minden európai szabályozással szembemegy. Bár afelől nincs kétségem, hogy ha ezt egy kétharmados törvénybe beletették, akkor ezt mindenképpen el akarják fogadni, és meg is fogják tenni. Ettől még elfogadhatatlan az, amit csinálnak. A második ilyen nagy csomag: ezt le tudjuk rövidíteni, mert Mesterházy képviselő úr az önkormányzati ügyekben már elmondta a véleményét. Már ketten is belebonyolódtak abba a történetbe, hogy az önkormányzatok eladósodását akadályozandó milyen szabályt hoznak, a másik oldalról pedig emlékeztettek arra, hogy mi volt itt régen. Kedves Hargitai képviselő úr, emlékezzen csak arra a vizsgálatra, amit Polt Péter akadályozott meg, amikor önök 24 olyan önkormányzatot adósítottak el fejenként darabjában sok milliárd forintért, ahol az önökhöz közel álló 12 százalékos jutalékot felvevő ember volt az önök barátja. Tehát az a tudatosság, amire itt utalt képviselőtársam, teljesen így volt, és csak azért nem zárták börtönbe a fél frakciójukat, noha ezt elkövették, mert Polt Péter ezt már akkor is megakadályozta, és nem hagyta ezt kivizsgálni ebben az időszakban. Én emlékszem arra az önkormányzati bizottsági ülésre is, amikor kifejezetten az volt a téma, hogy az önkormányzatok eladósodását hogyan lehetne akadályozni, hogyan lehetne ennek elébe menni. Önök voltak a legnagyobb szószólói annak, hogy ezt márpedig mindenáron hagyni kell, merthogy önök abból fizetik a béreket, ami egyébként nem volt igaz, de mindenesetre önök voltak azok, akik ennek a legnagyobb szószólói voltak. Most pedig előálltak már korábban azzal, hogy micsoda megmentői lettek az önkormányzatoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Önök voltak azok, akik eladósították, sőt nemcsak forintban, hanem devizában adósították el, és jöttek létre ezek a tartozások. Tehát itt most önöknek erről beszélni egy olyan farizeus magatartás, ami inkább arról szól s ezt már inkább államtitkár úrnak mondom , ami azt teszi, hogy az önkormányzatokat minél inkább pórázon akarják tartani. Azt a lehetőséget akarják megszüntetni, ami a rendszerváltás egyik legfontosabb következménye volt, hogy ez az ország nemcsak a kormányból és az államból áll, hanem ennek az országnak vannak önkormányzatai, városai, vannak települések, falvak, községek, ahol az önkormányzás zajlik, s nemcsak települési szinten, hanem másutt is. Ehelyett önök mindent centralizálnak, és egyetlen államkincstári nyomógombbal szeretnek gazdálkodni. Én értem, hogy ez a legegyszerűbb, mint ahogy a bankoknál is általában úgy működik, hogy a sokszor tízmillió forintos hitel felvétele sok ügyfélnek sokkal többe kerül és sokkal nagyobb probléma, mint egynek odaadni százmilliárd forintot. Hát ez az, ami önöknek egyszerűbben megy, egy gombnyomással intézik, az önkormányzatokat pedig ellehetetlenítik, s nemcsak a kicsiket, hanem a nagyokat is egyre inkább az állam hatásköre alá vonják. Ezért az, amit önök javasolnak, elfogadhatatlan. A harmadik témakör, amelyben ön, államtitkár úr elkezdte magyarázni, hogy hogyan nem fogják mégsem megszüntetni a nyugdíjasok szociális üdültetésének a lehetőségét. Én azért szeretném felhívni az önök figyelmét arra, hogy az a végjáték, amit most önök lejátszanak ebben a történetben, egy olyan évtizedekre visszamutató eseménysorozat vége, amire szeretném a figyelmét felhívni. Hetven éve volt ebben az országban olyan szándék, hogy az emberek dolgozók és nyugdíjasok egyaránt azért kaptak kevesebb fizetést, mert olyan szolgáltatásokat kaptak az államtól, ami az üdültetés, a bölcsődei és óvodai ellátás során járt nekik. Az elmúlt évtizedek alatt a rendszerváltást követően ez a helyzet úgy változott meg, hogy létrejött egy olyan alapítvány, amely kifejezetten a dolgozók és a nyugdíjasok számára biztosított lehetőséget. Ha visszaemlékszik rá, 365 ingatlan volt [[Korózs Lajos: 369!]] 369, mondja Korózs Lajos képviselőtársam , amelyik ezt a célt szolgálta. Az önök jótékony működésének eredményeként ennek a végjátéka úgy zajlik le, hogy lényegében megszüntették ennek a lehetőségét, és most már azt mondják, hogy aki akar, az a piacon vegyen magának. Most szépségtapaszként nem azonnal szüntetik meg, hanem majd jövőre még valamennyi lesz az Üdülési Alapítványhoz kapcsolódó cégben, ahonnan majd igénybe lehet ilyet venni. Hát, tisztelt államtitkár úr, eddig sem bíztam önökben, ezután sem teszem. Azt gondolom, önök azt fogják tenni, hogy az Erzsébet-utalvány kibocsátását megszüntetik. Ezzel kapcsolatban, könyörgöm, ne hivatkozzanak Brüsszelbe, legalább ön ne, államtitkár úr. Az, hogy ott szemben a padsorokban ezt mondják, ez rendben van, ezt a dumát ott beveszik, és onnét meghallgatom, de ön aztán végképp ne hivatkozzon erre. Ön pontosan tudja, hogy a nemzeti üdülési csekk mire szolgált, mi volt a célja. Az, hogy most egyébként átalakították, és ennek következtében az, amit önök rosszul csináltak hozzáteszem: ugyanúgy, mint ahogy említettem a rokkantellátásnál, ugyanúgy rosszul csinálták , ez vált nyilvánvalóvá mindenkinek, és nemcsak az embereknek tűnt ez fel, nemcsak ők lettek kisemmizve, százezrek, nemcsak a rokkantellátásból, nemcsak az üdülési lehetőségből, hanem egyébként ez még az európai szabályoknak sem felel meg. [[19.30]] Hát, ezen most mit csodálkoznak? Hogy mára minden ilyen ingatlan, ami egyébként ebben volt, Mészáros Lőrinc tulajdona lett, és neki ez már nem áll érdekében, mert helyette más nagy ívű koncepcióban kell mindezt majd ellátni, és ebbe a nyugdíjasok meg nem férnek bele, nem az, hogy nem csodálkozom, de ebben a kategóriában önök nem tudnak, azt hiszem, gondolkodni, mert valóban csak arról szól a történet, hogy hogyan lehet azokat az embereket, akik önökhöz közel állnak, vagy akikről úgy gondolják, hogy a jobban élők közé tartoznak, és a többiekkel pedig nem foglalkozva, őket kiszolgáltatottan ott hagyni igenis az út szélén, mert önök nem tesznek mást, ezt csinálják. A negyedik témakörben szeretném megemlíteni az otthonápolás ügyét. Itt elfogadom azt, amit államtitkár úr mondott, hogy más jogszabályokban megfogalmazottakat hajtanak végre és építik be. De államtitkár úr, ha már belekerült ebbe a csapdába, akkor azért hadd mondjam el, hogy ezzel a javaslattal annak a 33 ezer embernek, akiknek önök nem akartak segíteni, akiket ugyanúgy ott hagytak, az ő helyzetük nem változott semmit sem. Tehát, ha valami jót akarnak tenni, akkor nemcsak az önök által megtett, 17 ezer embert érintő kezdeményezéssel kell foglalkozni azt hiszem, érti, amit szeretnék mondani , hanem igenis arról is gondoskodni kell; de persze valószínűleg hiába mondom én ezt, hiszen nem az a probléma, hogy önök ne értenék, hogy miről van szó, hanem az a probléma, hogy önök nem akarják megoldani. Önöknek minden más ennél fontosabb, de az otthonápolásban lévőket, akik egyébként nemcsak gyerekeket, hanem felnőtteket, apjukat, anyjukat, édesanyjukat, édesapjukat gondozzák, kiszorítják ebből a történetből, azok munkáját nem ismerik el, holott, ahogy látja ön is, az otthonápolás munka, és ezt pedig jogszabályban kellene elismerni. Mivel az előbb itt, azt hiszem, hogy több minden volt a négy legfontosabb témakört, azt gondolom, érintettem , még néhánnyal hadd foglalkozzam. Azon túlmenően, hogy mint salátatörvény mennyire áttekinthetetlen, az egy másik része a történetnek, de foglalkozzunk a törvényjavaslat 16. §-ával, a módosított szociális törvény 73. § (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a 16 éves korú betegek helyett már a 12 éves korú pszichiátriai betegek, illetve szenvedélybetegek bekerüljenek a felnőtteket ellátó intézményrendszerbe. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Kevés a gyerek.]] bekezdése lehetővé teszi, hogy a 16 éves korú betegek helyett már a 12 éves korú pszichiátriai betegek, illetve szenvedélybetegek bekerüljenek a felnőtteket ellátó intézményrendszerbe. (Közbeszólás a Jobbik soraiból: Kevés a gyerek.) Államtitkár úr, a Jóisten áldja meg magukat, hogy képzelik ezt? Hogyan gondolják ezt, hogy ezeket a gyerekeket oda be lehet tenni? Azért, mert egyébként képtelenek arra, hogy megoldjanak egy helyzetet? Stadionok helyett inkább építsenek olyat, ami ellátja, és ezeknek a gyerekeknek a gyógyulásra lehetőséget ad! Legalább a gyerekekre vigyázzanak! Ha erre nem képesek, akkor erre mondom: na, tessék lemondani, államtitkár úr! Ha önnek ezt fel kellett vállalni, és ezt nyugodt szívvel vállalja úgy, mint ahogy egy évvel ezelőtt emlékszik rá, hogy hogy kikelt itt magából , ha ezt egyébként a lelkiismerete, az akkori gondolkodásával most ezt nyugodt szívvel beterjeszti, akkor most mondom magának, hogy nyugodtan mondjon le, mert ez elfogadhatatlan, hogy ilyet csinálnak. Ezt nem lehet csinálni gyerekekkel! Arra még szeretnék visszaérni, ami az adatokra vonatkozik és a nyilvántartásra, mert az adatnyílvántartásokban történő változtatási szándékuk annyira követhetetlen, hogy nem egy helyen szerepel ez, hanem szanaszét van mindenütt. Ez nagyjából, azt kell mondjam, olyan, mint Piszkos Fred, biztos, hogy kavarja. Még ha én nem is értem meg, hogy mi történik, az egész biztos, hogy itt valami történik, és lehet, hogy holnapután fogok csak rájönni, hogy mit művelnek e tekintetben, de a törvényjavaslat 23. §-ával módosított személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról, kódokról szóló törvénnyel kapcsolatban érdemes lenne végiggondolni, hogy az adatvédelmi hivatal láttae ezt a törvényjavaslatot, mert azt hiszem, hogy nekik is fel kellene ébredni e tekintetben. Úgy tűnik, hogy az intézményfenntartásban, az egyházi ellátásban mintha a végére értek volna annak, amit szeretnének. Ez most nekem egy kicsit meglepő, mert azzal, hogy a 26. §-ban már mennek abba az irányba, sőt képviselőtársam is utalt rá, hogy már nem mindent akarnak átadni, hanem ehelyett ebben már visszafogottabban viselkednek. Azt gondolom, hogy az eddigi tobzódás is már törvénytelen volt, hiszen önök hozzájárultak ahhoz és végignézték azt, hogy olyan településen, ahol egyetlen intézmény, egyetlen iskola volt, ott is hozzájárultak ahhoz, hogy egyébként az felekezeti fenntartásba kerüljön, és ez effektíve törvénytelen. [[Dr. Völner Pál: A szülők is hozzájárultak.]] De mivel azt a szabályozást fogadták el, hogy lényegében az iskola így tudott fennmaradni, éppen önök által vagy önök miatt, nem csoda, hogy ezt az utat választották az iskolák. Már csak azzal a problémával kellett volna szembenézni vagy kellene önöknek szembenézni, hogy azokkal az állampolgárokkal, akiket belekényszerítettek lehetetlen helyzetbe ismét, hogyan tudnak elszámolni. Remélem, soha nem fognak magukra szavazni ezután sem. Ezzel az újabb alapítvánnyal tényleg érdemes azért foglalkozni néhány szót abból a megközelítésből is, amit Mesterházy Attila képviselő úr mondott, de az egészségügyről szóló törvény kiegészül az új, kormány által létrehozott alapítvánnyal. Itt nyilvánvaló, hogy egy olyan magánosítás zajlik, aminél egyébként, ha a célt még értjük is, de hogy ezt miért nem tudják megoldani saját keretek között, ez nagyjából olyan, mint az ügyvédi irodáknak kiszervezett ötletelés meg anyaggyártás, éppen ezért azt gondolom, hogy ugyanúgy elfogadhatatlan ebben a körben. A cégnyilvántartásra vonatkozó rendelkezések mint ahogy mondtam, ebben a törvényben a 44. §-tól költségvetéssel való kapcsolata nehezen mutatható ki, bonyolult mindaz, amit önök leírnak, de a szándék benne van, és éppen ezért megkapta feladatul, hogy ezt a szabályt itt el kell fogadtatni, és ide beletették más olyan helyett, aminek egyébként meg igazából itt lett volna a helye. Tisztelt Államtitkár Úr! Ne haragudjon meg rám, ha volt ennek olyan személyes része is, ami emlékezteti önt arra, hogy a múlt évben mi volt fontos önnek, akkor most azt mondom, hogy ebben az évben is legyen az, és kérem szépen, hogy fontolja meg, és két dologgal mindenképpen foglalkozzon, az otthonápolókkal, az ő munkájuk elismerésével. Kettő: gyerekeket ne kényszerítsenek felnőttintézménybe ezzel a szabályozással, amit be akarnak hozni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Varju László képviselő úr. Most megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, igen, az idei költségvetést megalapozó salátatörvény vitájában vagyunk, és a költségvetés, a mindenkori kormány mindenkori költségvetése tökéletes képet fest az éppen kormányon levő politikai közösség világképéről. Ezt úgy fogalmazta meg Hargitai János képviselő úr a KDNP-től, hogy határozott és tudatos társadalompolitikát követnek. [[19.40]] Igen, sajnos látjuk ezt a világképet, amit önök követnek, és azt gondolom, hogy akkor kezdem is ennek a salátatörvénynek a legfájóbb pontjával, a közbeszerzési törvény módosításával, merthogy mind a költségvetésre, mind a salátatörvényre igaz, hogy folytatják azt a már korábban elkezdett munkát, ami arról szól, hogy önök kiszolgálják bizonyos gazdasági érdekcsoportoknak az igényeit, kiszolgálják bizonyos befektetők érdekeit. És most azon közbeszerzési törvény módosítása van soron, amit születése óta számtalan alkalommal gyaláztak meg, aláztak meg, erőszakoltak meg, ami a születése óta, illetve hogy az önök kormányzásának az időszakát mondjam, kitermelt nekünk egy Mészáros Lőrincet. Egy Mészáros Lőrincet, akinek 2011-ben még nem érte el a vagyona az 1 milliárd forintot, a 2018. év végére a vagyona meghaladta a 300 milliárd forintot. [[Rig Lajos: Okosabb, mint Zuckerberg, azért!]] Igen, igen, az ő vagyongyarapodásának a sebessége két és félszerese volt Mark Zuckerbergének, de én azt gondolom, hogy alapvetően el lehet azt mondani, hogy a közbeszerzési törvény módosítása azt az igényt fogalmazza meg számunkra, hogy megpróbálják a saját helyzetüket egyszerűbbé tenni. A mostani módosítás a törvényjavaslat 43. pontjában többek között a kormányzat kommunikációs és rendezvényszervezési tevékenységeit egyszerűsíti, eltérést enged, önálló beszerzési szabályok alkalmazását teszi lehetővé. Miről is szól ez megint? Hogy egy kevésbé átlátható, könnyebben kijátszható táncrendben ne lássuk, hogy mennyi és milyen pénzek mennek a haveri, Fidesz-közeli gazdasági érdekcsoportok vagy beruházók zsebébe. És azt gondolom, hogy ez így nincs rendben, tisztelt államtitkár úr, mert gyakorlatilag ehhez nagyon szervesen kapcsolódik a cégadatok nyilvánosságának a nagyon súlyos korlátozása. Államtitkár Úr! Legyen szíves, mondja meg nekem, hogy ugyan mibe fájna a magyar kormánynak, a magyar államháztartásnak az a költség, amiben fenntartanák a teljes, követhető és átlátható cégadatbázis-rendszert. Higgye el, a magyar gazdaság elbírja! De ha azt gondolja, hogy nem bírja el a magyar gazdaság, ojvé, de akkor azt mondja el, legyen szíves! Arról beszélünk, hogy a törvény indokolásában is benne van, úgy fogalmazott a törvény indoklása, hogy visszaélésszerűen használták egyesek ezt a lehetőséget, ami, azt gondolom, hogy nonszensz, nem lehet nyilvánosan adatokat visszaélésszerűen használni. És tételezzük fel, hogy nekem az a hobbim, én nem lóversenyre járok, nem BL-meccset nézek, nekem az a hobbim, hogy cégadatokat nézegetek esténként, miután a maci megmosta a fogát. Én ezeket szeretem nézegetni. Hogy lesz ebből visszaélésszerű? Ja, hogy úgy, hogy kiderül egyik pillanatról a másikra, nyilvános adatokon keresztül, hogy mekkora jutalékot kapott melyik Fidesz-közeli vállalkozó, így akkor értem; és ha ehhez hozzávesszük azt, ami nincs benne ebben a törvényben, de például benne lesz a holnapi adótörvényes csomagban, ahol az áfamódosítás van napirenden, ami a szálláshely-szolgáltatás áfáját csökkenti le 18-ról 5 százalékra. Azután, szigorúan azután, miután a Fidesz-közeli beruházók és Lőrinc úr gyakorlatilag mint a második világháború villámháborús taktikája eszközével gyakorlatilag a teljes magyar gazdasági részét ennek a szektornak elfoglalta, mert lássuk és nézzük meg, lássuk meg, hogy a turizmus ma el van foglalva. Egyszerűen elfoglalták ezt az ágazatot, és ha valaki jövőre majd el akar menni egy hosszú hétvégére a Balaton-partra és hozzájut még a cégadatokhoz ingyenesen, akkor érdemes megnéznie, hogy kinek az érdekeltségébe tartozik az a Balaton-parti üdülőhely, ahol megpihen egyrészt, másrészt pedig érdemes megnéznie, hogy vajon kevesebbet foge fizetni 2020-ban a 3 napos, 2 éjszakás szolgáltatásért, mint fizetett, mondjuk, idén. És én biztosra veszem, hogy nem fognak kevesebbet fizetni. Ez az áfacsökkentés semmi másról nem szól, mint hogy egy extraprofitot biztosítson Mészáros Lőrincnek és tisztelt baráti társaságának, ahelyett, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentenék. És igen, itt vitatkozom Z. Kárpát Dániel képviselőtársammal vagy bárki mással, aki arról beszélt, hogy az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése nem fog megjelenni az árukban. Meg fog jelenni, kedves képviselőtársaim, mert a fizetőképes kereslet ki fogja kényszeríteni, hogy megjelenjen az árban az áfacsökkentés. Miért mondom ezt? Azért mondom ezt, tisztelt képviselőtársaim, mert ha a mai évet vizsgáljuk, akkor azt látjuk, hogy az év első négy hónapjában kevesebb, mint feleannyi csapadék esett ebben az országban, mint a sokéves átlag, majd azt követően két hét alatt leesett háromhavi csapadékmennyiség vagy hathavi, nem emlékszem a pontos mennyiségre, majd azt követően olyan hőhullám söpört végig az országon, amilyet ezt a hármat együtt vizsgálva még nem látott ez az ország. Igen, itt van a globális felmelegedés, annak minden következményével együtt, és ennek az egyik következménye, hogy a magyar mezőgazdasági teljesítmény rendkívüli módon vissza fog esni, ami viszont áremelkedést okoz. Ez viszont azt jelenti, hogy sokkal többe fog kerülni az alapvető élelmiszerek mindegyike, ahhoz képest, mint amennyibe került ez pár évvel ezelőtt. De önök ehelyett a turizmus nyereségességét próbálják növelni, ahelyett, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját csökkentenék. És igen, ami még nincs benne ebben a törvényben, az a bérlakásprogram. Mi mind az alapvető élelmiszerek áfacsökkentésére, mind a bérlakásprogramra már a tavalyi költségvetésben, meg az azt megelőző költségvetésekben is tettünk javaslatot, és teszünk ebben az évben is javaslatot, mert pontosan tudjuk, államtitkár úr is tudja, hogy amikor egy fiatal pár dönt a közös élet kezdéséről, akkor még nincs meg a lakásuk, és nincs meg az az összeg sem, ami önrész kell ahhoz, hogy hitelből… és igaz ez a CSOK-ra is, tehát az önrésszel sem rendelkeznek, amivel egyébként hitelképessé válhatnak a bankok szemében. Ilyenkor egy fiatal pár albérletben lakik, kedves államtitkár úr, és igen, ilyenkor arra van szükség, hogy azt az önrészt, azt a megtakarítást meg tudja takarítani a zsebében, a bankszámlán, akárhol, de hogyha az ő fizetésének a 40-70 százalékát elviszi a lakhatási költség, amit olyan plasztikusan mutatott be az egyik vezérszónok előttem, akkor ez nem fog sikerülni nekik. És, tisztelt államtitkár úr, van arra módszer, hogy az albérletárak növekedését egyrészt megállítsuk, másrészt visszafordítsuk. Nem az a jó módszer, amit megpróbáltak Berlinben, ahol egy lakbérplafont építettek be, mert egyébként a jogszabálykövető berliniek is kijátszották ezt a törvénykezést, megkötötték a maximumon a szerződést, majd utána svarcban azért különbözetet rá kellett fizetnie az albérlőnek. Az albérletek árát a kereslet-kínálat alapon a kínálat megnövelésével lehet megfordítani. Higgye el, tisztelt államtitkár úr, kedves képviselőtársaim, hogy abban az esetben, hogyha elindítanánk egy átlátható, jól működő, mindenki számára elérhető bérlakásprogramot, akkor ezek a díjak visszafordulnának. [[19.50]] Ez azt jelenti, hogy önök is tudják, és én is tudom, hogy van eszköz a kezünkben nekünk, a törvényhozás szintjén, hogy ezt a folyamatot megállítsuk, megfordítsuk, a társadalom javára hozzunk döntéseket, de megint nincs benne sem a költségvetésben, sem a költségvetést megalapozó törvényben. Döbbenetes ezt nézni! És azt gondolom, hogy viszont benne van ebben a költségvetést megalapozó törvényben, hogy a felnőtt-drogrehabilitáció, illetve -drogterápiás intézmények már 12 éves kortól fogadhatnak fiatalokat. Államtitkár úr, államtitkár úr, nézzen rám, kérem! [[Banai Péter Benő Csárdi Antal felé fordul.]] Nekem van két gyermekem. Önnek van gyermeke? Mennyi idősek? Az enyém 11 és 15. [[Rig Lajos: Beengedné a drogosok közé?]] És ne haragudjon, ön szerint, és most nem a drogosokról akarok beszélni, ön szerint lehet egy intézményben őket gyógyítani, tudományosan, egészségügyi szempontból egy 12 évesnek és egy 20 évesnek biztos, hogy ugyanaz a fajta ellátás kell? Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mert ha ez bekerült a költségvetési salátába, akkor miért nem került be az ifjúsági pszichiátria fejlesztéséről szóló javaslat, vagy kifejezetten erre a célra a korosztály számára is hatékony eszközként egy országos drogrehabilitációs központnak a kialakítása? Ez miért nincs benne? Miért csak az van benne, hogy: eh, le van tojva, toljuk be őket, kis drogosok, menjenek a felnőttek közé!? Ez tisztességtelen, kérem szépen! Mint ahogy tisztességtelen a közbeszerzési törvénynek az ilyen irányú módosítása, a magyar turizmusnak az ilyen módon való kiszolgálása, mint ahogy tisztességtelen az, hogy az áfatörvényen keresztül is haverokat finanszíroznak, és tisztességtelen az is, hogy bérlakásprogramról megint ebben a költségvetésben sincs szó. Azt gondolom, hogy nagyon-nagyon hosszan beszélhetnék még, hogy mi nincs benne, illetve mi van benne ebben a költségvetési salátaprogramban, amiben egyrészt, valóban, ahogy sokan elmondták, vannak pozitív elemek is, de sajnos kisebb számban, főleg a fajsúlyukat tekintve. De hogy ami nincs benne, az miért nincs benne, és hol van benne? És mikor éri meg a magyar társadalom azt, hogy nemcsak a kedvezményezett felső középosztály és a náluk is jobban élő felső osztály lesz majd a győztese egy Fidesz-KDNP által benyújtott költségvetésnek, hanem a teljes társadalom, a kiskeresetűektől a gazdagokig? Ezt várjuk nagy szeretettel. Amíg ezt nem látjuk, nem fogunk tudni támogatni sem költségvetést, sem annak megalapozását célzó törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalása első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Ďakujem za slovo! Köszönöm a szót, elnök úr. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne a hovorkyne, vážení páni poslanci a hovorcovia! Ako poverený hovorca vo svojom príhovore oboznámim Vás so stanoviskom Výboru národností Maďarska vo vzťahu k návrhu zákona číslo T/6361 o príprave ústredného rozpočtu Maďarska na rok 2020.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Szószóló Úr! Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága felkért előadójaként köszöntöm az Országgyűlés plenáris ülésének résztvevőit. Felszólalásomban megismertetem önökkel a Magyarországi nemzetiségek bizottságának a T/6361. számon benyújtott, Magyarország központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvénytervezettel kapcsolatos álláspontját. A dolog természetéből fakadóan kizárólag a nemzetiségeket érintő pontokkal fogok foglalkozni, hiszen a bizottságnak erre terjed ki a hatásköre. Mindenekelőtt arról szeretném tájékoztatni önöket, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslat részletes vitáját 2019. június 13-i ülésén a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően lefolytatta. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, azonban módosító javaslatot tervez megfogalmazni, illetve benyújtani a tervezethez. Ennek részletes ismertetésére a későbbiekben fogok kitérni. A T/6361. számon benyújtott, Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat nemzetiségi napirendkénti tárgyalását a benyújtó pénzügyminiszter előterjesztésében indokoltnak tartotta, így azt részleteiben vizsgálta és tárgyalta a Magyarországi nemzetiségek bizottsága. A tervezet, ahogyan egyébként államtitkár úr is említette, több esetben közvetlenül tartalmazza a nemzetiségi jogokra vonatkozó egyes jogszabályok módosítását. Így például a 27. számú pontban rendelkezik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról, illetve a 42. pontban a nemzetiségek jogairól szóló törvény és a választási eljárásról szóló törvény módosításáról szóló 2014. évi XXVI. törvény változtatásáról. Emellett a 35. pontban a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény módosítása tartalmaz az általános nemzetiségi önkormányzati választásokra vonatkozó változtatásokat. A felsorolt rendelkezések nemzetiségi vonatkozásai közvetlenek, és valamennyi nemzetiség valamennyi önkormányzatát érintik. Szűkebb körben érintik a nemzetiségi önkormányzatok hatáskörét a 15. pontban a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosításai. A felsoroltakon túl még két helyen érinti a törvényjavaslat a nemzetiségi jogokat az átmeneti rendelkezések között. A hatályba léptető rendelkezések egyike a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 329. § (1) bekezdését módosítja, míg egy másik törvényhelyen, a 188. §-ban rendelkezik a nemzetiségi törvény egy korábbi módosítással elfogadott rendelkezése végrehajtásának határidejéről. Most a felsorolt, nemzetiségeket érintő pontok sorrendjében foglalom össze a Magyarországi nemzetiségek véleményét az egyes javaslatokra vonatkozóan. A napirenden szereplő törvényjavaslat 15., a szövetkezetekről szóló 2006. évi X. törvény módosításáról rendelkező pontja, vagyis az 52. és 53. §-ok áttételesen érintik a nemzetiségi önkormányzatok hatásköreit. A javasolt módosítás a szövetkezeti törvény új alcímmel történő kiegészítését tartalmazza. Az új Start szociális szövetkezet alcímben az előterjesztő részletesen szabályozza a Start szociális szövetkezetek létrehozásának feltételeit, valamint az új típusú szociális szövetkezetek kötelezően részt vevő alapítóinak felsorolását. Az új típusú, a közfoglalkoztatás alapjain megalakult szociális szövetkezetek önálló szövetkezeti típusként való nevesítését indokolja, hogy a szociális szövetkezetek között szabályozási szempontból is jól elkülöníthető csoportot jelentenek. Az új rendelkezések szerint ezen szociális szövetkezetek közös jellemzője, hogy azok alapításában és működtetésében részt vesz egyrészt a korábbi közfoglalkoztató önkormányzat, másrészt az önkormányzattal jelenleg is vagy korábban közfoglalkoztatási jogviszonyban álló egy vagy több személy. Tekintettel arra a tényre, miszerint a jogszabályokban az önkormányzat megnevezés alatt a települési önkormányzatokat és velük együtt a nemzetiségi önkormányzatokat, valamint ezek jogi személyiségű társulásait kell értenünk, ez a rendelkezés érinti a nemzetiségi önkormányzatok feladat- és hatáskörét. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a szövetkezeti törvény ilyen értelmű módosításával egyetért. A 27. pontban a törvényjavaslat 76. §-a a nemzetiségi törvény egy korábbi, 2017. évi módosításának hiányosságát pótolja. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény említett módosításával a törvény 64. § (2) bekezdésének a) pontja a következő tartalommal került megfogalmazásra. Idézem: ,,A választópolgár a) a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán az 51. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben legfeljebb három, az 51. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben legfeljebb öt települési képviselőjelöltre szavaz.” Eközben a jogszabály 51. szakasz (1) bekezdés a) pontja jelenlegi hatályos szövege szerint: ,,A települési nemzetiségi önkormányzati képviselők száma a) három fő, ha a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kitűzésének napján a településen kevesebb, mint száz fő; és b) négy fő, ha a nemzetiségi névjegyzékben szereplő választópolgárok száma a választás kiírásának napján több mint száz.” [[20.00]] A jelen törvényjavaslat 76. §-a ezt az ellentmondást szünteti meg a következők szerint: a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 51. § (1) bekezdés b) pontjában a „négy” szövegrész helyébe az „öt” szöveg lép. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli e korrekciós jellegű módosítást. Az előttünk fekvő T/6361. számú törvényjavaslat 109. §-a a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 329. §-ának (1) bekezdését módosítja. Az eredeti rendelkezés értelmében a nemzetiség települési, területi listás és országos listás szavazólapjait a helyi választási bizottság, illetve azon nemzetiségek területi listás és országos listás szavazólapjait, amelynek települési nemzetiségi önkormányzati választására nem kerül sor a településen, a területi választási bizottság számlálja meg. A szavazatszámlálás eredményéről kiállított jegyzőkönyvek egy-egy példányát a helyi választási irodának legkésőbb a szavazást követő napon 10 óráig el kellett juttatnia a területi választási irodához. A most benyújtott módosítás az eredeti törvényszövegben a „szavazást követő napon 10 óráig” szövegrészt módosítja a „legkésőbb a szavazást követő második napon” szövegre. Az eredeti határidő elsősorban az olyan nagyobb városokban, illetve a fővárosi kerületekben, ahol több nemzetiség helyi önkormányzatainak megválasztására került sor, a gyakorlatban betarthatatlannak bizonyult. Az így módosult határidő tehát elsősorban a nagyvárosi, illetve fővárosi kerületi szavazatszámláló bizottságoknak biztosít immár betartható határidőt. A nemzetiségi bizottság az indokok alapján a módosítást végül támogatja. A tárgyalt törvényjavaslat 128. §-a a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény és a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény közös módosításáról szóló 2014. évi XXVI. törvény egyik rendelkezésének hatálybalépéséről, illetve hatályba nem lépéséről rendelkezik. A javasolt szöveg értelmében a 2014. évi XXVI. törvény 5. §-ának a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 314. § (3) bekezdését megállapító rendelkezése nem lép hatályba. A most módosuló eredeti, 2014-es rendelkezés szerint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény a nemzetiségi önkormányzati választások kitűzésének napján hatályba lépő 314. § (3) bekezdése értelmében „a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásán, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek egész településre kiterjedő időközi választásával azonos napon tartott időközi nemzetiségi választásokon és a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán egy szavazóköri névjegyzéket kell használni”. A módosítást az országgyűlési választások tapasztalatai indokolják, mivel magunk is több olyan esetről szereztünk tudomást a választás folyamán, amikor egyes szavazókörökben a nemzetiséghez tartozó választópolgárok nem a megfelelő szavazólapot kapták, így vagy lehetetlenné vált az, hogy leadják szavazatukat a nemzetiségi listára, vagy hosszabb várakozásra kényszerültek, míg a helyi választási iroda megoldotta a helyzetet. A módosítás indokolt voltát a nemzetiségi bizottság nem vitatja, és elfogadja a javasolt változtatást. A törvényjavaslat 188. §-a értelmében a most tárgyalt törvény hatálybalépését követő tizenöt napon belül törölni kell a központi névjegyzékből a nem magyar állampolgárságú választópolgárok nemzetiségi választópolgárként történő nyilvántartására vonatkozó adatot. A nemzetiségi törvény hatályos szövegének 53. § (1) bekezdése a magyar állampolgársághoz köti mind az aktív, mind pedig a passzív választójog gyakorlását az általános nemzetiségi önkormányzati választások viszonylatában is. Ugyanakkor 2014. december 31-ig kérelmére fel kellett venni a nemzetiségi választói névjegyzékbe azt a nem magyar állampolgárságú személyt, aki nyilatkozott az adott nemzetiséghez tartozásáról. A nemzetiségi törvény 160. § (2) bekezdése arra készülve, hogy a nem magyar állampolgárok törlésre kerülnek a nemzetiségi névjegyzékből, átmeneti rendelkezést is megállapított a következő szöveggel: „A nemzetiségi önkormányzati képviselők 2015. január 1-jét megelőzően kitűzött választásán mandátumot szerzett nem magyar állampolgár választópolgárok mandátuma a nemzetiségi névjegyzékből magyar állampolgárságuk hiányára tekintettel történt törlése következtében nem szűnik meg.” Azonban a fent jelzett törlést előíró szabályozás nem született meg, így mindeddig nem került sor a 2015. január 1-je előtt nemzetiségi névjegyzékbe vett nem magyar állampolgárok nemzetiségi regisztrációjának törlésére. A mostani rendelkezés e mulasztás pótlását szolgálja. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a javasolt módosítást tudomásul veszi. Tisztelt Ház! Az eddigiekben a Magyarországi nemzetiségek bizottsága képviseletében a napirenden szereplő T/6361. számú, Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatban szereplő, a magyarországi nemzetiségeket érintő rendelkezéseket soroltam föl. Most áttérnék arra, ami a nemzetiségi bizottság tagjainak véleménye szerint hiányzik a most előttünk fekvő tervezetből. Tavaly ilyenkor, a 2019. évi költségvetést megalapozó törvényjavaslat tárgyalásakor az akkori bizottsági véleményt ismertető Varga Szimeon bolgár szószóló már részletesen szólt arról, hogy a magyarországi nemzetiségek országos önkormányzatai a rájuk nehezedő dokumentálási és beszámolási terhek további növekedéseként értékelték az elmúlt évi megalapozó törvény javaslatában szereplő, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 51. és 79. §-ának akkori módosítását. E rendelkezések azzal, hogy a költségvetési támogatások folyósításának és felhasználásának vonatkozásában előírták a nemzetiségi önkormányzatok részére az Államkincstárnál történő számlavezetést, lényegében megduplázták a nemzetiségi önkormányzatok apparátusára nehezedő bürokratikus terheket. Szószólótársam felszólalásában éppen ezért kérte a költségvetési támogatás fogalmának átgondolását a nemzetiségi önkormányzatok vonatkozásában. Ennek első lépéséül akkor azt javasolta, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 14. pontjának a felsorolását módosítsák a következők szerint: „E törvény alkalmazásában: 14. költségvetési támogatás: a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével az államháztartás központi alrendszeréből ellenérték nélkül, pénzben nyújtott támogatások, ide nem értve…” És itt egy hosszabb felsorolás következik a)-tól m) pontig. Ehhez javasoltunk kiegészítésképpen hozzátenni egy n) pontot, amely így szólna: a nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik általános működésének és feladatellátásának támogatásait. Az említett javaslatról érdemi egyeztetésre azóta nem került sor. Ezért tekintettel arra, hogy most az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat megnyitja az államháztartási törvény említett paragrafusának a kivételeket felsoroló 14. pontját, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, miután az országos nemzetiségi önkormányzatok felvetését részletesen megvitatta, várhatóan a jelen tárgyalási szakaszban a fent említett tartalommal módosító javaslatot fogalmaz meg a 2020. évi költségvetés megalapozásáról szóló törvény javaslatának 87. §-ához. Összefoglalva tehát: a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/6361. számon benyújtott, Magyarország 2020. évi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatban szereplő, a magyarországi nemzetiségek jogaira vonatkozó módosításokat támogatja és a törvényjavaslat elfogadását javasolja az Országgyűlésnek. Ugyanakkor a bizottság a jogszabályhoz kapcsolódóan várhatóan módosítási javaslattal fog élni. Ďakujem Vám za pozornost'! Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Paulik Antal szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, ezért most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Tilki Attila fideszes képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony, Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! Az Ezeregyéjszaka meséiben található egy idézet a türelemről. Azt írja, hogy a hatalmasok erénye a türelem. Itt a vitát hallgatva azon gondolkodtam, hogy tényleg hatalmas erény a türelem, hiszen azt, ami itt elhangzott, a hozzáértő szakmai ember komoly erőfeszítést kell hogy tegyen magán, hogy türelemmel hallgassa végig. Mert nyilván persze kritizálni lehet, kritizálni kell is. Az is az ellenzék dolga, hogy kritizáljon egy ilyen költségvetést megalapozó törvényjavaslat parlamenti vitájában, de azért valótlan dolgokat állítani szerintem teljesen értelmetlen és felesleges, sőt néha elmenni személyeskedésig is teljesen felesleges, én úgy gondolom. [[20.10]] Tehát ha nekifordulunk egy államtitkár úrnak, és azt mondjuk, hogy önnek vane gyermeke és milyen korúak, teátrális mozdulattal, akkor én is teátrális mozdulattal odafordulhatnék önhöz, tisztelt képviselő úr megnéztem a Wikipédián, középfokú végzettsége van, amivel önmagában semmi baj nincs, a közgazdasági után elvégzett valami informatikát is , de higgye el, talán pedagógusként elmondhatom zöldségkereskedő az önéletrajza szerint , pedagógusként és gyakorló pedagógusként talán elmondhatom, dolgoztam tanárként, hogy amit ön kifogásolt részt, az nagyon helyes dolog, és nagyon örülök, hogy belekerül a megalapozó javaslatba. A drogterápiás és rehabilitációs intézmények igénybevételének alsó korhatárát 16 éves életkorról 12 éves életkorra módosítja, mert a mindennapi életben mi, egyéni képviselők nagyon sok olyan esettel találkozunk többen vagyunk itt, akik településeket vezettünk, sőt államtitkár úr is, aki a bársonyszékben ül, ő is volt települési vezető , találkozunk olyan élethelyzettel, és sajnos ez most a jellemző, hogy igenis a fiataloknál elterjed a különböző drog, amit akár interneten is rendelni lehet, és sajnos bizonyos intézmények és bizonyos családi körülmények nem nyújtanak védőhálót a gyermekeknek, és esetenként, én úgy gondolom, hogy ez megoldás lehet. Semmi esetre sem gondolom persze, hogy egy LMP-s képviselő kirekesztő lenne, és azt kéri számon, hogy miért próbálunk segíteni a fiataloknak. Higgye el, ez egy jó dolog, mert nem hiszem, hogy teátrális mozdulatokkal kellene így beszélni egy vita során. Mesterházy Attila tevékenységét mostanában én kifejezetten érdeklődéssel figyelem, jó, hogy nincs benne a pártközi harcokban, nem halljuk televíziós nyilatkozatait, nyílt levelet sem ír, igyekszik korrekt lenni, korrekt volt a felszólalása is, de azért néha elragadja a hév, lehet, hogy erről is le fog szokni, és néha fogalmaz pontatlanul, bár igyekszik pontosan fogalmazni az esetek többségében. Az, hogy ne hasonlítsuk össze az adósságrendezést és az önkormányzatok gazdasági helyzetét ’10 előtt és most, az olyan, mint hogyha az almát a körtével hasonlítanánk össze, mert gyümölcs az gyümölcs, azt hiszem, így fogalmazott. És akkor ön azt mondta, hogy önök adósították el az önkormányzatokat, hiszen kötvénykibocsátásba űzték bele a településeket, ezt persze Varju képviselő úr is a maga teátrális stílusában megerősítette. Persze, voltak önkormányzatok, akik kötvényt vettek föl, de az esetek nagy részében nem azért adósodtak el az önkormányzatok, mert kötvényt vettek föl, hanem éppen ennek az eredője az volt, hogy a pedagógusbér-emelést nekünk ki kellett fizetni, önkormányzati vezetőknek, és önök nem adták meg annak idején az ehhez szükséges állami forrásokat. A politikának mindig alapfeltétele az, hogy az ember próbáljon hiteles maradni. Nekem, az én választókörzetemben 88 település van, és a 88-ból 78 el volt adósodva, mert egyszerűen a helyiiparűzésiadó-bevétele nulla forint volt, és nem tudta a helyi bevételből fedezni azt a pedagógusbér-kiegészítésre szükséges összeget, ami kellett ahhoz, hogy egy pedagógus normális fizetést kapjon. Azt is elmondta Mesterházy úr a felszólalásában, hogy ha egyszer a fideszesek megfogalmaznának valami kritikát. Pontosan arról van szó. Ha itt végignéztük a szabályokat, azt mondjuk, hogy az élet változik, lehet, hogy hoztunk egy jogszabályt, azon változtatni kellene, én ezt úgy értelmezem, ennek a törvényjavaslatnak több pontját, ami egy magunkkal szemben fönnálló kritika. Ha a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvényjavaslatra térek vissza, ahol az adósságrendezésről van szó és az önkormányzati hitelekről, pontosabban az önkormányzati hitelekről van szó, azt pontosan az élet igazolta, hogy bizonyos esetekben ne kelljen újból engedélyt kérni, a kormány előzetes hozzájárulása ne legyen szükséges, ezért ez a megalapozó jogszabály megteremti azt a technikai észszerűsítést, amit többen jeleztünk települési egyéni képviselők, hogy ha erre lehetőség nyílik, akkor próbáljuk meg módosítani, hogy zökkenőmentes legyen, persze megfelelő garanciákkal. Varju képviselő úrnak szerintem jó lett volna egyeztetni Korózs úrral, mert a póló megvolt, de hiányzott a live video, és azért úgy teljes, ha Varju úr egyben magát föl is veszi videóra, mint ahogy a Költségvetési bizottság a költségvetési törvényjavaslatról szóló legutóbbi ülésén is ott volt, ön is szeret videózni, mert a fütyülős napon ön is járkált körbe, tudósított, hogy mi történik a képviselőkkel Korózs úrra gondolok , lehet, hogy jó lett volna egyeztetni, és fölvehette volna a volt párttársát, miközben arról beszél, olyan jogszabályt említ meg az otthonápolással kapcsolatban, ahol teátrálisan kivonulva egyetlenegyszer sem szavazta meg a Demokratikus Koalíció az általunk is javasolt módosításokat. És hogy miért mondom ezt, hogy talán jó lenne pontosan fogalmazni, hiszen a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosításához kapcsolódóan a következőt írja a javaslat, és pontosan ott, amikor az egyházi intézmények átadásáról van szó: a jelenleg hatályos rendelkezések szerint az önkormányzat gyermekjóléti intézményt ad át egyházi fenntartásba. Akkor én úgy gondolom, egy képviselőnek az lenne a dolga, ha nem biztos, hogy mit jelent a gyermekjóléti intézmény, hogy leül és megnézi, mit is értünk gyermekjóléti intézmény alatt. Gyermekjóléti intézmény alatt nem oktatási intézményt értünk, a bölcsőde tartozik esetlegesen ebbe a fogalomba, és ebbe a fogalomba tartozik például a „Biztos kezdet” ház, a gyermekek napközbeni ellátása. Tehát a gyermekjóléti inkább a szociális körbe tartozik, és a jogszabályban arról van szó, hogy az egyházi kiegészítő normatívát, amennyiben menet közben úgy döntött egy önkormányzat, hogy át szeretné adni egyházi üzemeltetésbe, akkor igenis ezt a többletet ki kellett fizetnie. Ez is egy valós kritika, hogy felismerte a kormány, hogy tényleg, az önkormányzatokat ne korlátozzuk így a lehetőségében, ha át akarják adni az egyházi intézménynek, hanem ezzel a segítéssel, segítséggel, hogy kifizetik a különbözetet, ezzel lehetőséget adtunk a kisebb önkormányzatoknak is. A szegények ezt Mesterházy képviselő úr mondta , ez szokásos, persze ezt kell mondani nyilván, egy ellenzéki képviselőnek, bár azért Gyurcsány Ferencről, amikor szegényezik, akkor a kaviárszocialista kifejezés jut az eszembe, mikor kaviárszocialistaként próbálja meg elhitetni az emberekkel, hogy ő figyel rájuk. A falugondnoki hálózattal kapcsolatban, tisztelt Mesterházy képviselő úr, föl szeretném hívni a figyelmét, hogy ez a kistelepülések szempontjából az én választókörzetem pontosan ilyen egy nagyon nagyszerű dolog, felismerte a kormány. Mit csinál egy falugondnok? Az én térségemben 88 település található, a 88 település jelentős része apró kis falu, és elöregedő természetesen a térségem, és a falugondnoki szolgálatra van lehetőség. Van lehetőség arra, hogy az idős embereket esetleg orvosi kezelésre vigyenek el, van lehetőség arra, hogy az idős emberek számára szolgáló gyógyszereket ki tudják váltani. Semmi esetre sem gondolom, hogy őket a gazdagabb maghoz kellene sorolni. Az én térségemben például 88 településből 32 él most is a falugondnoki szolgálattal, tehát ez azt jelenti, hogy a 32 település kevesebb mint 600 fős. Ha fölemeljük 800-ra, akkor plusz 20 települést fog érinteni, és ha még fölemeljük ezerre, akkor plusz 9, tehát ez összesen azt jelenti, hogy 61 települést fog a 88 településből érinteni. Tehát az én térségem kétharmadát fogja érinteni ez az egyetlenegy intézkedés, ami, úgy gondolom, abszolút azoknak az embereknek, azoknak az elesett embereknek segítség, akikről gondoskodnia kell egy gondoskodó államnak, akikről gondoskodnia kell egy vezetőnek, egy polgármesternek is akár. Tehát nehéz, nagy türelem kell tényleg ahhoz, hogy végighallgassuk ezt a javaslatot, és annyira jó volt, és szeretnék gratulálni, ha lehet persze itt nem illik , szeretnék gratulálni a nemzetiségi szószólónak, mert végre szakmai hozzászólást hallhattunk, és pontosan ő is egy kritikai észrevételt fogalmazott meg, ahol a választási procedúrával kapcsolatban elhangzott, hogy nagyon nehézkes volt a nemzetiségi választás, sokan nem tudtak arra szavazatot tenni, akire szerettek volna, és ezzel a jogszabály megadja a lehetőséget. Tehát én úgy értelmezem ezt a salátatörvényt, ezt a költségvetést megalapozó törvényt, ami tényleg igyekszik az élethelyzetekre reagálni. [[20.20]] És persze azt is tudomásul veszem, hogy az ellenzéknek az a dolga, hogy elmondja, szerintük ez miért nem jó. Én csak arra kérem önöket, hogy próbáljuk meg hitelesen és legalább ragaszkodva a jogszabály normaszövegéhez, és pontosan használva a kifejezéseket érveljünk, és próbáljunk meg ellenérvelni egymással szemben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy már az előbb elhangzott és mindenki elmondta, 59 törvény módosítása van ebben a jogszabályban, a 2020-as központi költségvetés megalapozásáról szóló jogszabályban. Sokan ismertették már ezeket a pontokat, és én is azt a megoldást választottam, hogy ebből párat kiemelve megerősíteném, kritikát fogalmaznék meg, mert úgy gondolom, az a dolgunk, hogy a 2020-as költségvetés még jobb legyen, hiszen ahogy hallottuk, ez a családok költségvetése, a családok támogatásának költségvetése.Magát a felszólalásomat három fő központi témára építeném, mások is így tettek. Az egyik az önkormányzatok. Ahogy az előbb elhangzott képviselőtársamtól, a falugondnoki szolgálattal kezdeném. Én ezt egy pozitív intézkedésnek gondolom, pontosan azért, mert szükség van ezekre a falugondnoki szolgálatokra, mert nem egy esetben a gyógyszerek kiváltását végzik el ezen intézményesített keretek között, és igenis helyes az, hogy 600 főről 800 főre nő, két év múlva pedig ez 1000 főre fog növekedni. De ugyanezzel az intézkedéssel kapcsolatosan el szeretném mondani, hogy önök is belátták, hogy valóban szükség van ezekre az intézkedésekre, mert elöregednek ezek a kistelepülések. És akkor itt most egy kicsit kritikát fogalmaznék meg, ugyanis láthatóan ezeken a településeken idősek élnek, zömében egyedül. Ez miért van? Mert nincsenek ezeken a településeken perspektívák, ezt be kell látni. Tehát mit tehet a kormányzat? Ezeken a kistelepüléseken is lehetőségeket kell biztosítani. És amikor több mint 500 zsáktelepülés van Magyarországon, akkor el kellene azon gondolkodni, hogy mit lehet tenni, hogy őket bevonjuk a vérkeringésbe. Mert zömében, én úgy gondolom, hogy ez az 500 zsáktelepülés érintett ezzel a törvényjavaslat-módosítással, ugyan van köztük egy város is. Tehát én úgy gondolom, hogy ez egy pozitív intézkedés, és igenis erre szükség volt. Szintén elhangzott már a Start szociális szövetkezet intézménye. Itt egy olyan észrevételt fogalmaznék meg, hogy nem egy helyen az önkormányzatok a közfoglalkoztatotti jogviszonyra, erre a tevékenységre építettek beruházásokat. És azt hallgattuk az egyik miniszteri meghallgatáson, hogy 40 ezer fővel csökkent a közfoglalkoztatottak száma, ami pozitív, mert bízunk benne, hogy ők az elsődleges munkaerőpiacon el tudtak helyezkedni. Na de, amikor az önkormányzat több millió forintért beruházott, és most nincs, aki megcsinálja, nincs, aki használja ezeket az eszközöket, akkor igencsak elgondolkodtató, hogy szükség volte ezekre a beruházásokra. Én bízom abban, hogy a Start szociális szövetkezet intézménye megoldást fog jelenteni ezekre a problémákra, és az önkormányzatok fogják majd tudni használni azokat a beruházásokat, amelyek az elmúlt években elkészültek. Szó volt szintén önkormányzati témában az ingó vagyon ingyenes átruházásáról, és itt példaként államtitkár úr a díszpolgári oklevelek átadását említette mint ingyenes átadás. Ez nagyon helyes, de én nem tudom kiolvasni a törvényből, hogy ez csak erre vonatkozik, és bujkál bennem a kisördög, hogy ezek az ingó vagyonok… Tehát itt a képviselő-testületek hatáskörében lesz mind az értékhatár, mind a részletszabályok kidolgozása, majd azt az önkormányzati rendeletekből megtudjuk, de közelednek a választások, igen, ez a 2020-as költségvetés, de akkor most ez arról szól, hogy amilyen ingóságot amilyen értékhatáron az önkormányzat szeretné, akkor azt átadhatja? Ugye, ingóságnak minősül minden, ami nem ingatlan, tehát gépjárművekről is beszélünk? Arról is beszélünk, amit esetleg a közfoglalkoztatotti hálózaton keresztül beszereztek? Mindenre vonatkozik? Ez számomra nem derült ki, és úgy gondolom, hogy ebben a jogszabályban ezt pontosítani kellene, mert minden ingóság, ami nem ingatlan, és ezek lehetnek nagyon nagy értékű eszközök, és ahogy ezt elmondtam a közfoglalkoztatotti beruházásoknál beszerezett eszközökre is vonatkozik. Ez lett volna az első olyan témakör, amit az önkormányzatokkal kapcsolatosan szerettem volna elmondani. A másik témakör a turisztikai térségek fejlesztésével kapcsolatos észrevételem. Szintén volt már róla szó, több képviselőtársam is említette, de arról kevésbé volt szó, hogy ami eddig meg volt határozva, hogy a száz százalékban állami tulajdonban álló nonprofit gazdasági társaság a jelenlegi szabályozás szerint majd megvalósítja ezeket a kiemelt állami turisztikai beruházásokat, ez kiegészül azzal, hogy már nemcsak a megvalósítást bízzák erre a száz százalékban állami tulajdonban álló nonprofit gazdasági társaságra, hanem a létrejött létesítmény üzemeltetését, fenntartását, hasznosítását is majd ez a cég tudja elvégezni. De amire fel szeretném hívni a figyelmet, az az, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. kiszervezheti ezt a feladatot egyéb gazdasági társaságnak, és ott nincs ott, hogy nonprofit. Azért nekem ez így megütötte a szememet, hogy nincs ott, hogy nonprofitnak kell lenni ennek az egyéb gazdasági társaságnak. Azért én úgy gondolom, ha a nemzeti vagyon védelme a fontos, akkor itt is fontosnak kellene lenni, hogy nonprofit gazdasági társaságok legyenek. Mert azért azt látjuk, hogy ezek a turisztikai fejlesztések, igen, nagyon fontos, hogy minél több ilyen legyen, tudom, hogy ez a 2020-as költségvetést megalapozó vita, de azért a 2019-es évben kissé anomália, ami most a Balaton partján folyik, mert igen, kell a pénz, igen, nagyon jó, hogy beruházások vannak a strandokon, de eljutottunk oda, hogy itt a szezon és betonozó meg viacolort lerakó munkások mellett terítik le a strandolni vágyók a törölközőt, mert így futottak össze a fejlesztések, és annyira merev szabályokat határoztak meg itt a pályázatok kiírásánál, ami semmiképpen sem nevezhető sem hatékonynak, sem turisztikai célból fontos vagy inkább azt mondanám, hogy észszerű beruházásnak. Tehát ha itt még nemcsak nonfprofit, hanem egyéb mindenféle gazdasági társaság is érkezhet ebbe a rendszerbe, az igencsak aggályos. Még kettő apró módosításról szeretnék beszélni, apró, pár soros, de mégis annál nagyobb kiterjedésű. Az egyik a cégnyilvánosságról szóló törvény. A kérdésem az, hogy nem gondolták-e, hogy megváltoztatják ennek a jogszabálynak a nevét. Tehát az, hogy cégnyilvánosság, amikor becsukjuk a kaput, és elvesszük a lehetőséget, hogy mindenki megismerje díjmentesen? És az, hogy önök azt gondolják, hogy ezek az üzletszerű és visszaélésre okot adó körülmények? Elnézést, innentől kezdve akkor nekünk mint képviselőknek is az a havi öt-tíz, amit államtitkár úr is mondott, ennyi fog rendelkezésre állni, hogy megismerjünk olyan adatokat, amelyek a képviselői munkánkhoz is szükségesek? És egyéb más olyan szerepelők is lehetnek, akiknek igenis nagyon fontos, hogy a cégnyilvánosság és a cégadatok nyilvánosságra kerüljenek. Tehát én azt gondolom, hogy a piac működését akadályozzák mert mi a cégnyilvánosságnak pont a lényege? Hogy a piaci szereplők megismerjék ezeket a gazdasági társaságokat. Szőröstül-bőröstül, igen, a titkokat is, hogy ki kinek, hogyan… Most akkor Cégközlönyt kell majd bogarászni mindenkinek? Vagy az is akkor innentől kezdve nem hozzáférhető díjmentesen? Szóval, ez egy olyan dolog, ami, én úgy gondolom, hogy semmiképpen sem elfogadható, sőt nagyon káros lesz Magyarország gazdasági versenyképességére és a gazdasági versenyképesség javítására, amit önök mondanak, hogy ez a 2020-as költségvetés egyébként a gazdaságvédelemről és annak élénkítéséről szól. Még egy utolsó mondat, az pedig a minősített adat védelméről szóló jogszabály módosítása. Szomorúan vettem tudomásul, hogy nem sikerül 2020-ig elvégezni azt az informatikai beruházást, ezt kitolják 2022-re. Kérdezem én, mit csináltak ennyi ideig, hogy nem sikerült még mindig ezt a rendszert felépíteni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Felszólalásra következik Korózs Lajos képviselő úr. [[20.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Annál is inkább hálás vagyok, mert először szólalok meg, de a nevem már kétszer elhangzott a felszólalásokban. Én tényleg türelmes ember vagyok, kivárom a soromat akkor is, hogyha éjfél előtt kerül rám a sor.Én néhány olyan dolgot emelnék ki, amelyet istenbizony, mondom önöknek, a jobbítás szándékával teszek, és nem feltétlenül próbálok áskálódni és a kákán is csomót keresni, és nem is térek ki mindenre, hiszen a vezérszónoki hozzászólásokban nagyon sok minden elhangzott, amellyel én magam is egyetértek. Éppen ezért a teljesség igénye nélkül néhány dolgot szeretnék kiemelni. Többen is említették itt a falugondnoki szolgálattal kapcsolatos intézkedéseket. Én azt jegyzem meg, hogy a kistelepülések problémáit mi sem demonstrálja jobban, mint amit önök ideírtak: a 800-1000 fős kistelepüléseken is jelentkeznek azon hátrányok az intézményhiányból vagy a közösségi közlekedés nehézségeiből fakadóan, amelyek enyhítése a falugondnoki szolgáltatás feladata. Hát ez az! Kedves képviselőtársaim, itt arról van szó, hogy az országnak nagyon jól behatárolható részén, Északkelet-Magyarországon, Szabolcsban, Borsodban, a tanyavilágban Bács-Kiskun megyében jellemzően és a Dunántúlon, Baranya, Zala, Vas megye térségében meglehetősen sok olyan aprófalvas településszerkezet van, ahol a kormányzati intézkedések hatására 2012 után az önkormányzatokat megfosztották azoktól a szolgáltatásoktól és lehetőségektől, amire kellett várni hat évet, hogy rájöjjenek, hogy itt hibádzik valami. Ugyanis ezek a kistelepülések nem rendelkeznek azokkal a lehetőségekkel, amelyek 2012 előtt megvoltak. Nincs adósságkezelési szolgáltatás, nincs rendszeres szociális segély, nincs méltányossági közgyógyellátás, nincs méltányossági ápolási díj, és még sorolhatnám. Igaz, van települési támogatás, azt mondták, hogy ezzel mindent megoldanak, de látszik, hogy nem oldják meg. Kedves képviselőtársaim, én a közelmúltban voltam olyan képzésen, ahol falugondnokokat képeznek, egyébként a szolgáltatás véleményem szerint az egyik legnagyszerűbb dolog, annál is inkább, mert szinte hungarikumról van szó. Én voltam olyan rendezvényen 2006-2007 környékén, amikor az Európai Unió tagállamai idejöttek tanulmányozni a magyar falugondnoki rendszert. Én magam voltam az néhány munkatársammal, akik Erdélyben meghonosították a képzést, Torockón, Torockószentgyörgyön és a Homoród völgyében, és ott volt egy olyan unitárius lelkész, amikor én beszéltem erről a szolgáltatásról, akkor azt mondta, hogy imába fogja foglalni a nevem egyébként ez megtörtént , hogyha náluk sikerül ezt megcsinálni. Megcsináltuk, megcsinálták! Kedves képviselőtársaim, azért hoztam szóba ezt a képzést, mert legalább két tucat új falugondnok képzése volt azon az oktatáson, ahol én magam is vendégként részt vettem, hangsúlyozom: ez a közelmúltban volt. Nem volt olyan falugondnok, aki azt mondta volna, hogy az ő településén főállású háziorvos van. Tehát itt nemcsak arról van szó, hogy a közösségi közlekedésben hátrányt szenvednek ezek az emberek, nemcsak arról van szó, hogy például a szociális szolgáltatások terén ezek a települési önkormányzatok nem tudnak szolgáltatásokat biztosítani, hanem nagyon-nagyon korlátos, államtitkár asszony, a háziorvosi rendszer is ezeken a kistelepüléseken. Az látszik, hogy nem véletlen ma már, nem is tudom most pontosan a legfrissebb statisztikát, talán 344 tartósan betöltetlen háziorvosi szolgálat van Magyarországon, de ugyanilyen nagyságrendben van betöltetlen házi fogorvosi szolgálat az országban, és a házi gyermekorvosi szolgálatok jelentős része sincs betöltve. Tehát itt arról van szó, hogy ezek a települések azon túl, hogy szolgáltatás nélkül maradnak, azon túl, hogy elöregednek, azon túl, hogy elnéptelenednek, hiszen csak mondom önöknek, ugyan ez nem napirend itt és nem témakör, de a Nyugat-Dunántúl a leginkább népességcsökkent településszerkezet ma Magyarországon. Kapaszkodjanak meg, nem Észak-Magyarország, nem a Dél-Dunántúl, hanem a Nyugat-Dunántúl, ott született az elmúlt egy évben a legkevesebb gyerek, és ott csökkent leginkább a népességszám, Nyugat-Magyarországon. Azon túlmenően egyébként azt elmondták a kollégák, de én magam is tudom: Nyugat-Magyarországon gyakorlatilag nincs szociális munkás, mert aki volt, vagy akinek ilyen szakmája van, az mind Burgenlandban dolgozik. Nem is kell kivándorolni, ingáznak, mert 30-40 kilométert minden további nélkül lehet naponta autózni, és gyakorlatilag Grazig nincs olyan bentlakásos idősotthon, nincs olyan nappali ellátás, azon túl, hogy nincs benzinkút, nincs étterem és nincs pincér, aki ne magyar lenne, de a szociális ágazatot leginkább sújtja ez a probléma. Innentől kezdve én azt gondolom, hogy a kormány nem csinált mást, mint felismerte azt a problémát és ezt próbálja orvosolni , hogy ezeken a kistelepüléseken, most már nem az 500, majd később 600 lélekszám alatti településeken, hanem a 800-1000 fő alatti településeken is létre kell hozni ezt a szolgáltatást. A másik dolog, amire szeretnék kitérni: ez a törvény lehetővé teszi, hogy a 12 év alatti életkorban is fogadják a felnőtt-drogterápiás és -rehabilitációs intézmények a gyerekeket. Államtitkár urak, ne csinálják ezt! Az isten szerelmére kérem önöket, ezeket a gyerekeket nem szabad odaengedni! Nem szabad odaengedni, mert pontosan tudjuk, hogy mi a probléma, önök is tudják. Azt a drogprevenciós programot, amely működőképes volt, amelyet a szakma dolgozott ki közel tíz évvel ezelőtt, azt a sutba dobták. Butaságokat beszéltek. Soltész Miklós államtitkár volt a szószólója a hülyeségeknek, és itt számtalanszor végig kellett ezt hallgatnunk. Pontosan tudjuk, hogy ezek a gyerekek, ezek a települések, ezek a szülők, ezek a pedagógusok milyen problémákkal küszködnek. Jöjjenek el Kömlőre, jöjjenek el Hevesre, meg jöjjenek el Borsod megyébe! A leghátrányosabb helyzetben élő településeken ma már életformává vált a tizenéves gyerekek, a 12-13 éves gyerekek körében. Teljesen eszköztelenek a szülők, eszköztelenek a pedagógusok, eszköztelen a települési önkormányzat, ahol ezek a gyerekek tömegével élnek. Látom, hogy nincs kapcsolat az addiktológia és a pszichiátria között. Nincs kapcsolat az egészségügyi ellátórendszer ha van egyáltalán és a szociális ellátórendszer között. Kommunikációs problémák is vannak, képzési problémák is vannak, és forráshiány is van. Innentől kezdve azon kellene gondolkodni, hogy hogyan lehet egy integrált ellátórendszert létrehozni, mert borzasztó már ez az állapot. Azt üdvözlöm, hogy a rászoruló gyerekeknek járó támogatást most már készpénzben fogják adni és nem utalványban, évekkel ezelőtt mondtam, hogy készpénzben kell adni, ráadásul évekkel ezelőtt mondtam, hogy meg kellene duplázni, és azt is mondtam, hogy évről évre indexálni kellene, legalább az infláció mértékével, hiszen a vásárlóértéke egy jelentős részét elveszítette már ez a lehetőség. Ez az onkológiai alapítvány nekem fölöttébb tetszik. Én is azt gondolom, hogy Kásler Miklósnak kiáll a rúdja. Nézzék, a legjobban akkor cselekednének, már legalábbis a kormánynak, remélem, a jegyzőkönyvet majd elolvassák, ha július 15-én elfogadásra kerül a költségvetés, illetve az adótörvények, akkor augusztus 1-jével Kásler Miklós urat felmentik a miniszteri poszt alól. Kap majd 4-5 hónapnyi végkielégítést, azzal kihúzza január 1-jéig, január 1-jén érvénybe lép a költségvetés, és meg lesz finanszírozva öregségére az a hogy mondjam költségtérítés, amellyel elfelejtjük majd Kásler Miklós tevékenységét, és egyidejűleg augusztus 1-jével államtitkár asszonyt ki lehet nevezni miniszternek. Esküszöm önöknek, szeptember első hetében összehívom a Népjóléti bizottságot, és meghallgatjuk a miniszterjelöltet, hogy milyen programot szeretne végrehajtani. Remélem, hogy benne lesz a programjában az, amit nem csinált meg Kásler Miklós. Egyébiránt én sajnálom tőle még ezt az alapítványi pénzt is, ez az ember nem érdemel egy huncut fillért sem. Azt ígérte, hogy rendbe teszi az alapellátást; nem csinálta meg. Azt ígérte, hogy rendbe teszi a sürgősségi ellátást; nem csinálta meg. Azt mondta, hogy lesz új népegészségügyi program; nem csinálta meg. Azt mondta, hogy lesz új integrált onkológiai program, illetve rákellenes program; azt se csinálta meg. Nincs olyan dolog, amit ő meg ne ígért volna egy évvel ezelőtt a meghallgatásán, most már több mint egy évvel ezelőtt, és ebből semmit, de semmit nem valósított meg. Káslernek mennie kell, Kásler nem maradhat az egészségügy élén, és persze az összes többi terület élén sem. [[20.40]] Képviselőtársaim! Szinte reggelig tudnám mondani, hiszen itt van ez a szociális szövetkezet. Nem volt olyan év az elmúlt négyéves kormányzati ciklusban, amikor hozzá ne nyúltak volna a szövetkezeti törvény módosításához, de csak azt láttuk, hogy a gazemberek játszótere, a homokozója lett a szociális szövetkezet. Lejáratták a fogalmat is: amikor reneszánsza van a szövetkezeti mozgalomnak, mondjuk, Nyugat-Európában, a fejlett Nyugat-Európában, akkor Magyarországon a lopás szinonimája lett a szociális szövetkezet. Lopás szinonimája lett, amikor ránézek Farkas Flóriánra, mert a gazemberek milliárdokat loptak el, és nyomorítottak meg olyan embereket, akiknek a felzárkózására, foglalkoztatására kellett volna az európai és a hazai forrásokat fordítani, és ugyanígy volt a Békés megyei képviselőtársam, akinek még a mentelmi jogát is fel kellett függeszteni itt a parlamentben: Simonka György. Ezek az emberek köztörvényes bűnözők, kedves képviselőtársaim. Csak az utókor és a jegyzőkönyv számára rögzítsük ezt! És ezek az emberek szavaznak meg ebben az Országgyűlésben kétharmados törvényeket, az ő szavazatukkal fogad el ez az Országgyűlés kétharmados törvényt. Ezeknek az embereknek börtönben lenne a helyük! Nem akarom megelőlegezni az ítéletet, de mondjuk, kezdhetnénk úgy, hogy öt év automatikusan, és utána csak arról tárgyalnak, hogy mennyit kaphatnak még. De nem, hanem újra kinevezik, mit tudom én, milyen biztosoknak. Hogy a másik gazembert kitüntetik! Sajnos, ilyen világot élünk ebben az országban, de nem lesz ez mindig így, azt gondolom. Egyébként várom államtitkár úr részletes válaszát a felvetett kérdéseimre vagy a problémáimra. Azt gondolom, hogy nem kioktató, nem számonkérő, hanem tényleg a problémákra fókuszáló hozzászólásom volt. Várom majd megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Korózs Lajos képviselő úr. Megadom a szót Varga-Damm Andrea jobbikos képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, akkor én inkább visszatérek a szakmához; már nem úgy, hanem most ebben a hozzászólásban úgy majd ’22-ben. Van nekünk egy jogalkotási törvényünk, amit vélhetően mindenki ismer. A kormánynak mindenképpen kell ismernie: a 2010. évi CXXX. törvény, amit ez a kormány kezdeményezett annak idején az Országgyűlésben. Miért hívom ide ezt a jogszabályhelyet? Azért hívom ide, mert a költségvetést megalapozó jogszabály, javaslat semmilyen módon nem felel meg a jogalkotási törvénynek. Hogy őszinte legyek, rendkívüli módon csodálkozom államtitkár úron, aki az elmúlt egy évben az én jelenlétemben számtalanszor fejezte ki azt, hogy számára a szakmaiság mindenekelőtt való. El is hiszem, hogy ez a törekvése, de én biztosan nem vállaltam volna azt, hogy egy ilyen javaslatot én adjak elő úgy, hogy a javaslat 59 darab jogszabályából és 191 darab szakaszából mindössze 10 olyan, aminek köze van a költségvetéshez vagy tartalmaz olyan rendelkezést, ami meg kell hogy előzze a költségvetési törvény megszavazását. Ez a jogszabály ebben a formájában sérti a jogalkotási törvény 2. § (4) bekezdését, a 3. §-t és a 16. §-t. Mikről szólnak ezek? Először is arról szólnak, különösen a jogalkotási törvény preambuluma, hogy a jogállamiság követelménye alapján a szabályozási célokat hatékonyan szolgálnia kell, aztán olyanról szól, hogy meg kell felelni a jogalkotás szakmai követelményeinek, és egyébként azt is kimondja, hogy azonos vagy hasonló életviszonyokat kell hasonló módon, lehetőleg ugyanabban a jogszabályban szabályozni; végül pedig a 16. § azt mondja, hogy a jogszabály előkészítőinek feladata a jogszabály szakmai tartalmának vizsgálata, előzetes hatásvizsgálata. Aztán van a 17. § (1) bekezdés, ahol pedig arról van szó, hogy előzetes hatásvizsgálatot követően a kormány elé kell terjesztenie annak, aki jelesül a Pénzügyminisztériumnak , aki előkészítette ezt a jogszabályt, arra vonatkozóan, hogy ezek az új szabályok milyen társadalmi-gazdasági, szociális hatásokat tudnak kiváltani. Az előterjesztő erről nem számolt be, így úgy gondolom, hogy nagy valószínűséggel semmi ilyesmi nem történt. Csodálnám is egyébként, hogyha a Pénzügyminisztériumnak módja lett volna egy ilyenfajta hatásvizsgálatot elvégezni és erről beszámolni a kormánynak, tekintettel arra, hogy nem gondolom, hogy ennek a tárcának feladata lenne például csak példákat mondok a foglalkoztatást elősegítő jogszabály, a közjegyzői törvény, a közalkalmazottakról szóló törvény, a bírósági végrehajtásról szóló törvény, a gyermekvédelmi törvény, a kötelező egészségbiztosításról szóló törvény, az egészségügyi törvény, és sorolhatnám tovább. Megszámoltam, tisztelt képviselőtársaim, összesen 12 olyan jogszabályhelyet találtam, amit igyekeztem jóindulatúan kezelni, és azt mondtam, hogy van benne olyan mondat, aminek köze lehet ahhoz, hogy majd 2020-ban a költségvetésből az adott területre mennyi pénzt kell költeni. De ez csak egy jóindulatú megállapítás volt. A többinek köze nincs a költségvetés megalapozásához. Azt mondja ennek a jogszabálynak általános indoklása, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 22. § (5) bekezdése alapján a kormány a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazó törvényjavaslatot készít, amelyet úgy nyújt be az Országgyűlésnek, hogy az a központi költségvetésről szóló törvénnyel legalább egyidejűleg hatályba lépjen. A törvényjavaslat a kormány ezen kötelezettségének teljesítéseként a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban foglaltak megalapozásához szükséges törvénymódosításokat tartalmazza. Tehát még azt sem tették meg, tisztelt képviselőtársaim, azt sem tették meg, hogy legalább a címben leírja, hogy a központi költségvetés megalapozásához és más vagy és egyéb, vagy legalább beleírta volna az általános indoklásba, hogy igen, ez a költségvetést megalapozó jogszabálycsomag; de tudjátok, kedves barátaim, nem akartunk itt nem tudom, hány jogszabályjavaslatot beterjeszteni, meg különben is nem nagyon szeretnénk társadalmi egyeztetést, mert különben nem nagyon szeretnénk hatásvizsgálatot. De most nektek idehozunk 191 darab szakaszból álló törvényjavaslatot 59 törvény módosításáról, és tessék, nesze nektek, itt van, kutassátok benne, hogy már megint mit csempésztünk be, amit nem akartunk transzparensen, nyilvánosan a társadalom elé terjeszteni, mert körülbelül ez a javaslat erről szól. Egészen a 166. §-ig kellett eljutnom, amikor végre olyan javaslatot találtam, aminek tényleg köze lehet a költségvetés megalapozásához, addig ez nem sikerült. Az elmúlt órában, sajnálom, hogy Tilki képviselőtársam nincs itt, aki arról beszélt, hogy mennyire hatalmas türelem kell a kormánypárti képviselőknek ahhoz, hogy végighallgassák az ellenzéki képviselők kritikáit. Azt tudom erre válaszolni, hogy rendkívüli türelem kell az ellenzéki képviselőknek ahhoz, hogy azt az állandó öntömjénező propagandát és a folyamatos gyurcsányozást végig kelljen hallgatnunk ebben a Házban. 2019. május 26. napja óta semmi más nem zajlik a kormánypárti sorokban, mint Gyurcsány Ferenc propagálása azért, hogy minél nagyobb társadalmi szimpátiát tudjon kiváltani, és ezzel a Fidesz tudja a saját szavazóit riogatni. Ez egy csúnya játék, amire felhasználják a parlament üléstermét, és felhasználják azokat az ellenzéki képviselőket, akik mindig szakmai alapon, tisztességesen, a társadalom képviselete szempontjából próbálnak itt dolgozni. Elhiszem, hogy a Fidesznek Gyurcsány Ferenc a mumusa, és vele kell foglalkoznia, de kérem szépen, amikor a mai napon folyamatosan komoly törvényjavaslatokkal foglalkoztunk, akkor mindig az volt valahogy az utolsó gondolata azokról a sorokról: de különben Gyurcsány. Még az a szerencse, hogy a „boldog karácsonyt!” ma nem hangzott el. Tehát én csak azt szeretném mondani, hogy nekünk legalább olyan nagy türelem kell végighallgatni azokat az öntömjénező dicséreteket, amelyeket folyamatosan a fideszes képviselők mantráznak. Hargitai képviselőtársam, akit szintén sajnálok, hogy nincs itt, azt mondta, hogy az Orbán-kormány gazdaságpolitikája eddig bebizonyította, hogy minden költségvetési törvényt meg tudtak védeni, mindegyik szám teljesülni tudott, és mindig az derült ki végül, hogy hiába voltak a költségvetési törvénnyel szembeni kritikák, azok helytálltak. [[20.50]] Hát, elmondom akkor a következőt. 1. Magyarországon a más pénzéből való üdvözülés egy általános sport. Azt mondja az angol, hogy „other people’s money”. Tehát más pénzéből nagyon könnyű. Mi az a más pénze? Először is a magánnyugdíjpénztár 3 ezer milliárdja, mert azért az nagyon jól jött 2010-ben, hogy a költségvetési hiányt be tudja tömni, és ki tudja mutatni azt, hogy az államháztartási hiányt az alá a szint alá tudja vinni, ami az EU-s előírás. Aztán nagyon könnyű volt 27 százalék áfát bevezetni. Ha ezt bármely más kormány tette volna, már lehet, hogy lámpavason lógnának a képviselőik. De kétharmados felhatalmazással, egy nagy társadalmi fellendüléssel, hogy megszabadultunk a Gyurcsány-kormánytól, még ezt is megtehette. Kilenc éve nem hajlandó csökkenteni. A különböző oligarchák gazdasági tevékenységének szolgálatához szükséges áfacsökkentéseket megteszi, mint például most Mészáros Lőrinc gazdasági területének a kiszolgálása érdekében, de egyébként ebből a pénzből nem volt nagyon nehéz gazdaságpolitikát csinálni. S akkor még nem szóltam arról s ezt minden alkalommal visszautasítja államtitkár úr, hogy miért emlegetem az államadósságot, mert a GDP-arány így meg úgy , hogy azt a 31 ezer milliárdot a gyerekeinknek kell kifizetni. S majd azok elé is tessenek odaállni 15-20 év múlva, amikor már nem lesz ilyen gazdasági konjunktúra, mert mindenki tudja, s államtitkár úr tudja a legjobban ebben a teremben közülünk, hogy micsoda recesszió várható! S akkor arról még nem beszéltem, hogy azok a külföldi vállalatok, amelyek a GDP nagy részét összeadják, a hagyományos technológiáikat használják itt, s közben Nyugaton és Keleten Ázsia úgy megy el mellettünk, úgy rohan, hogy még csak nem is látjuk. Nyugaton és Keleten olyan magas technológiai fejlődés és fejlesztés van, amit ide nem hoznak, ide már csak az összeszerelő üzemeket hozták, és azt tartják. Amit itt eladnak technológiai fejlesztésként, az már ott is, ahonnan ered, elavult. Tehát egyszer, amikor megáll az, hogy ezek a vállalatok tényleg azt a konjunktúrát hajlandók lesznek tovább folytatni ebben az országban, addig lehet, hogy a túlélésüket tudják garantálni. De abban a pillanatban, hogy sorra fognak ezek a vállalatok bezárni, és önök nem voltak hajlandók soha a kis családi vállalkozásokat segíteni ahelyett, hogy a multikat meg az oligarcháikat támogatásukkal a munkahelyteremtés érdekében tömték, ahelyett, hogy a családi gazdaságokra építettek volna, na, majd akkor tessék megmagyarázni, hogy miből fogja tudni azt fönntartani, hogy ilyen magas legyen a GDP, esetleg emelkedjen a GDP, és a GDP-arányos államadósság kedvező legyen a maastrichti előírásoknak megfelelően. Tehát azt szeretném mondani nagy tisztelettel, hogy elfogadhatatlan, hogy egy költségvetést megalapozó törvényt azért terjesztenek be, hogy becsempésszenek egy csomó olyan új jogszabályt, amivel gyakorlatilag eltitkolják a társadalom előtt a kedvezőtlen szabályokat. Igen, igaza van Z. Kárpát Dániel képviselőtársamnak és még egy-két képviselőtársamnak, három-négy szabály van, ami kedvező a polgárokra, de azért el tetszenek felejteni például arról beszélni, hogy a fizetési meghagyásos eljárás alapdíját azért csak növelik. S ami egészen elképesztő, és nagyon remélem, hogy államtitkár úr nem fogja folytatni azt a szakmaiatlanságot, hogy az 59 törvényből mindössze huszonegynéhányat tetszett ismertetni. A többit valószínűleg azért nem, mert egyrészről abszolút nem a szakterülete, ezt megértem, másrészt pedig nem biztos, hogy akart volna arról beszélni, ami megint a saját közösségük, tehát a kormányfő és közössége körüli kedvező elbánásokat és azokat az előnyöket tartalmazza, amiről azért senki sem beszél szívesen. Én mindössze azt szeretném kérni önöktől nagy tisztelettel, hogy ha már egy ilyen jogszabályt beadnak, legalább szakmailag legyen megalapozott. Ha már úgy gondolják, hogy ezt így kell megtenni, akkor tessék kimondani, hogy mi ezt így csináljuk, és ne játsszák el a szakmaiság csúcsát! S amikor az ellenzéket kritizálják, hogy türelem kell hozzá, és nem nagyon értik, hogy mi dolgokat miért kritizálunk vagy kérdésekben miért mondunk önöknek ellent: azért, mert okunk van önöknek ellentmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látszik, hogy a türelem elfogyott, mert Tilki Attila képviselőtársunk elment, és így nem tudja végighallgatni a hozzászólást. Én csak egyet akartam vele érteni, hogy nekünk is hasonlóan nagy türelem kell ahhoz, hogy végighallgassuk néha az ő hozzászólásaikat. De a viccet félretéve, egy-két dolgot szerettem volna helyre rakni, amit ő is mondott, és esetleg más hozzászólásokban is talán kicsit félreérthető módon került elő, vagy amit esetleg hiányolok. A falugondnoki szolgálatról már beszélt Korózs Lajos képviselőtársam. Én abban az értelemben láttam ebben problémát, hogy most már a nagyobb lakosságszámmal rendelkező falvakban is hasonló problémák alakulnak ki, mint korábban a kisebb létszámú települések esetében, ezért miközben a kezdeményezés üdvözlendő, aközben egy problémára mutat rá ez a változtatás. De azt gondolom, ezt már részletesen elmondta Korózs képviselőtársunk, úgyhogy ezzel nem húznám az időt. A másik ilyen fontos kérdés a droghasználat a fiatalok körében. Ez valóban egy folyamat, hiszen már korábban is azt lehetett látni, hogy sajnos egyre fiatalabb korban kerülnek kapcsolatba a fiatalok a kábítószer valamilyen formájával. Éppen ezért életszerű az, hogy csökkenteni kell azt a korhatárt, ami alapján valaki bekerülhet egy ilyen intézménybe. De szerintem nem úgy, ahogy ezt a mostani törvénytervezet teszi. Van a kormánynak egy nemzeti drogellenes stratégiája, és ebben egy szakmapolitikai program keretében, amit 2017-18-ra határozott meg a kormányzat, van egy olyan fő prioritás, ami úgy szól, hogy a hozzáférés fejlesztése. Én nem ezt hívnám a hozzáférés fejlesztésének, semmiféleképpen nem azt, hogy a 12 éves gyerekeket felnőttek közé visszük be, akármilyen jó szándék is vezérli egyébként a kormányzatot. Sokkal inkább az, hogy itt speciális igényeknek és körülményeknek kell megfelelni. Mint ahogy mehetnénk tovább a prevenció vagy sok minden más ártalomcsökkentés tekintetében is. Most ebben nem merülnék el ennél jobban. A negyedik ilyen pont, amit szerettem volna felhozni, az önkormányzati eladósodás, ahogy Tilki Attila mondta, a kötvénykibocsátás kapcsán. Azt készséggel elfogadom, hogy az ő települései közül a 88 településből 78-ban így is, úgy is adósság halmozódott föl sok minden kormányzati intézkedés kapcsán, de azért nem látom még megoldottnak a problémát a fideszes kormányzás idején sem. Mert ha jól emlékszem, Pécs önkormányzatának simán sikerült többmilliárdos adósságot fölhalmoznia, különösebb segítség nélkül. Magyarul, úgy látom, hogy ennek a beismerése jelenleg Pécsen zajlik, hiszen nem azt a polgármestert fogják indítani, aki most vezeti a várost. Páva Zsolt polgármester úrnak megköszönték a részvételét, és megy a találgatás, hogy ki lehet, pontosabban talán már meg is van egy sportember tekintetében az utódja, Páva Zsolt pedig érdemei elismerése mellett, úgy hallom, a pletykák szerint nagykövet lehet majd valahol. Remélem, egy új nagykövetséget hoznak neki létre több száz millió forintból, mint ahogy Kásler miniszter urat is ki kell fizetni félmilliárddal. Lehet, hogy a pécsi polgármester is megérdemli ezt a félmilliárdot egy kiváló nagyköveti poszt várományosaként valahol a világban. Volt már rá példa, csak ezért hozom ezt ide, Új-Zéland tekintetében. Magyarul, a pécsi önkormányzatnak saját jogon is ment az eladósodás, és voltak olyan önkormányzatok, amelyek egyébként a kötvénykibocsátásból származó bevételt el se költötték. Erre alapozzuk, ha jól értem, Varju Lászlóval közösen azt, hogy bizony azért volt ebben politika elég vastagon az önök kezdeményezésére akkoriban. Az utolsó, amit szeretnék fölvetni, az inkább egy tisztázás, de azért egy kicsit annál mégiscsak több. Államtitkár úr azt említette az expozéjában, a bevezető előadásában, hogy ezt a céges adatbázist, amely egy nyilvános, ingyenes adatbázis és kereshető, korlátozni akarják öt-hat/hó keresésre. Én azt nem értettem pontosan, hogyan lehet ezzel visszaélni. Államtitkár úr ebben biztosan meg tudja világítani a konkrét, pontos helyzetet. Tehát egy nyilvános és ingyenes adatbázisból legyűjtött adatokat hogyan lehet pénzzé tenni? Mert ha lehet, akkor szóljon, mert én akkor ezt megpróbálnám! Ki az az őrült, aki azért fizet, amit egyébként nyilvánosan elérhet? Hacsak nem valamilyen pluszszolgáltatást is ad hozzá, aki legyűjti ezeket a dolgokat [[Cseresnyés Péter: Nem erről volt szó!]] , esetleg valamilyen humán erőforrást tesz ebbe bele, rendszerezi, vagy nem tudom, valamit csinál vele. [[21.00]] Mert ha lehet ilyet csinálni, akkor szerintem mindannyian vágjunk abba bele, de ettől függetlenül könnyen lehet, hogy van ilyen lehetőség, mert tulajdonképpen minden üzleti ötletben meg lehet találni a maga madarát az embernek; tehát magyarul, hogy hogy lehet egy nyilvános adatbázisból pénzt csinálni azáltal, hogy 200-300-400 adatot én lekérek. A másik, hogy valóban, ha a nyilvános adatokat elkezdjük korlátozni, akkor óhatatlanul az ember fejében fölmerül sok minden ötlet, tehát a vészcsengő egy ellenzéki képviselő fejében ilyenkor megszólal [[Csörög egy mobiltelefon.]] mint Korózs Lajos telefonja , hogy bizony vajon miért kell ezt a korlátozást elvégezni, hacsak nem azért, amiről Csárdi képviselőtársam beszélt, hogy bonyolítsák a hozzáférést egyébként jelenleg nyilvánosan elérhető adatokhoz. Nem ez lenne az első ilyen alkalom egyébként, hogy arra törekednének, hogy valamilyen formában nehezítsék ezt. Én számos alkalommal ütközöm abba a problémába viszonylag sok írásbeli kérdést, indítványt teszek a Házban , hogy olyan válaszokat kapok, amikor arra hivatkoznak, hogy de hát miért nem megyek fel a kormany.hu-ra, ott rákattintok a nem tudom, mire, és akkor ott vannak az adatok. Két eset szokott lenni: rákattintok és nincs olyan, amit megadnak, vagy a második, hogy rákattintok, és semmi nem jön be. Még esetleg egy harmadik lehet: rákattintok, és valami egészen más jön be, vagy olyan mennyiségű adat, amivel meg az a probléma, hogy azért nem tudja az ember feldolgozni, mert ott van, mondjuk, a hárommillió adat, amivel egy országgyűlési képviselő nem tud mit kezdeni. Eközben egyébként önök pedig lerázzák a képviselőt, hogy miért nem érti meg ez a szerencsétlen, hogy az interneten már fenn vannak ezek az adatok. Tehát magyarul: sokféleképpen lehet ellehetetleníteni a nyilvánosságot vagy az érdeklődőt ebben a tekintetben. Nekem úgy tűnik, hogy ez egy alkalmas eszköz lehet arra, hogy szűkítsék a nyilvánosság körét és ezáltal az átláthatóságot is ezekben a kérdésekben. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Mesterházy Attila képviselő úr. Soron kívül kér szót Horváth Ildikó államtitkár asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Képviselő Asszonyok, Képviselő Urak! Köszönöm szépen a szót. Azért kértem szót, mert Kásler Miklós miniszter úrnak a jövőjével kapcsolatban többen különböző találgatásokat, feltételezéseket fogalmaztak meg. Hadd reflektáljak arra, ami a Közép- és Kelet-európai Onkológiai Akadémia oka és a fontossága. Lehet, hogy önök nem érzékelik másnak, mint egy játékszernek, vagy valami olyanfajta jövőképük van vele kapcsolatban, ami egészen más, mint a miénk, de hadd osszam azt meg, hogy az elmúlt héten, szerdán itt húsz ország miniszterei, vezetői, magas szintű képviselői szakmának, politikának jelen voltak, és egyetértettek abban, hogy ez a kezdeményezés egy rendkívül fontos állomása a nemzetközi porondon is annak az onkológiai működésnek, amelyben Magyarországtól, az Országos Onkológiai Intézettől és a magyar politikai élettől azt a támogatást kapják, hogy közösen többet, jobban tudunk tenni a tudományos részében és az oktatási tevékenységek terén egyaránt. Olyan komoly nemzetközi visszajelzést kapott ez a kezdeményezés amelyre már most érkeznek a környező országokból azok a jelentkezések, hogy ki milyen folyamatokkal tudja ezt támogatni , ami, azt gondoljuk, hogy példa nélküli nemcsak a magyar orvoslás terén, hanem a magyar politika tekintetében is az a fajta regionális összefogás egy nagyon erős, fontos előrelépés a régiónkban, ahol erre komoly szükség van. Visszautasítom azokat az állításokat, miszerint semmiféle program nem készült elkészült. Elkészültek a nemzeti egészségügyi programok, ez széles szakmai közönséggel megvitatásra került ezek között van a nemzeti rákellenes program , elkészült a nemzeti népegészségügyi program, dolgozunk vele, és azon dolgozunk, hogy ezek szellemében olyan intézkedések történjenek, amelyek előremutatóak. Azt gondolom, s meggyőződésem, hogy ehhez nemcsak hogy szükség van miniszter úrnak a helytállására, hanem arra a stratégiai gondolkodására is szükség van, ahogy érzékeli azt, hogy mikor milyen változásokat érdemes elindítani, és erre pont a Közép- és Kelet-európai Akadémia az egyik legjobb példa ebben a tekintetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Horváth Ildikó államtitkár asszony. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt képviselő úr.
Köszönöm szépen a lehetőséget, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Úgy érzékeltem, hogy kicsit oldódnak képviselőtársaim azután, hogy Tilki Attila képviselő úr elfáradt és elment. Azt gondolom, hogy kijelenthetjük, hogy egész konstruktív és jó minőségű vita folyt egészen addig, amíg meg nem szólalt Tilki képviselő úr. Ez volt az első olyan hozzászólás, amikor a hozzászólás idejének egyharmada konkrétan csak személyeskedésből állt, előtte mindenki, úgy érzem, hogy szakmai és jogos kritikai megjegyzéseket tett.Ahhoz a témakörhöz szeretnék hozzászólni röviden itt a salátatörvény kapcsán, amihez talán a legtöbb képviselőtársam, ez az önkormányzatok működése és az önkormányzatok eladósodottságának a kérdése. Én is sajnálom, hogy elment Hargitai képviselő úr, ő is ennek szentelte a legtöbb figyelmet. Hargitai képviselő úrnak mint a KDNP vezérszónokának volt egy olyan kijelentése, hogy nem légvárakra épül a kormány gazdaságpolitikája. Azt hiszem, hogy érdekes következményekkel járna, ha belemennénk ebbe a vitába, és mondjuk, átbeszélnénk azt, amire már utalt képviselő asszony is, hogy mégis miből állt össze a gazdasági növekedés, hogyan és milyen hatékonysággal használta fel az elmúlt időszakban a kormány az EU-s fejlesztési forrásokat, vagy éppen milyen módon torzította a magyar gazdaság szerkezetét a történelmi szinten álló korrupció, hogyan alakult ki a bérválság és ennek következtében az elvándorlás, illetve az óriási szakemberhiány, amivel szembesülünk. Visszatérve konkrétan arra, amire utalt Hargitai képviselő úr és oly sokan mások, az önkormányzatok eladósodottságának a kérdése. Azt hiszem, hogy egyértelműen kijelenthetjük, hogy itt egy rendszerproblémáról van szó. Itt vitatkoznék Varju és Mesterházy képviselő urakkal is. Minden kritika, amit a kormány kapcsán megfogalmaztak, jogos és azzal egyetértek, de azért ki kell jelenteni, hogy a rendszerváltás óta folyamatos problémát jelent az önkormányzatok finanszírozása, és ez így volt az önök kormányzása idején is. Azt mondta Hargitai képviselő úr, hogy ezermilliárdos adósságtól szabadította meg az önkormányzatokat a kormány, de ez helytelen. Az állam gyakorlatilag egy intézkedést hozott, az állam vállalta ezt a bizonyos önkormányzati adósságot, gyakorlatilag a magyar adófizetők, államadósság lett az önkormányzati adósságból. Ez nem a kormánynak a hőstette volt. De megállapíthatjuk, hogy most már kilenc éve a Fidesz kormányoz ismét, és semmit nem tudtak kezdeni az önkormányzatok eladósodottságával. Fölmerült Pécs. Igen, Hargitai képviselő úr baranyai, azt hiszem, hogy neki illene tudnia azt, hogy Pécs az egyik kirívó példa. Egyébként a rend kedvéért hadd mondjam el, hogy a szocialista időszak 44 milliárdos adóssággal adta át a kormányzást Pécsett, tehát 44 milliárdtól kellett megszabadítani Pécset, de valóban tíz éve volt Pécsett egy időközi polgármester-választás, és tíz év alatt Pécs körülbelül 20 milliárd forint adósságot termelt ki, ha az önkormányzati cégek adósságállományát is tekintjük. Tehát elmondhatjuk azt, hogy egy kormányoktól független rendszerproblémával szembesülünk. Sajnos, ha megnézzük a jövő évi költségvetés tervezetét, láthatjuk, hogy ezzel a rendszerproblémával nem tud mit kezdeni a kormány, nem kíván ezzel szembenézni. És mint utaltam már a napirend előtti hozzászólásomban is arra, a probléma az, hogy mára olyan helyzetben vannak az önkormányzatok, hogy a legfontosabb kötelező feladatok ellátására sem elegendő az a forrás, amit a központi költségvetésből kapnak. És itt igazat kell adni Tilki képviselő úrnak, ő elmondta, hogy valóban van rengeteg olyan önkormányzat, amely a legfontosabb kötelező feladatai ellátása miatt adósodott el, olyan feladatokat látott el, amit el kell látni a legfontosabb közszolgáltatások tekintetében, és nagyon sok olyan település van, ahol nincs érdemi iparűzésiadó-bevétel, így kénytelenek voltak ezek a települések eladósodni. Tehát a rendszerproblémát kellene kezelni. És ha arról beszélünk, hogy a kötelező feladatok ellátására nincs a költségvetésben forrás és nem is lesz jövőre, akkor láthatjuk azt, hogy az olyan feladatok, olyan problémák és olyan kihívások megoldására, amivel most szembesülünk, szintén nincs. Abszolút lokálisan kellene cselekedni az önkormányzatoknak a klímavédelem, az extrém időjárási hatások megoldása tekintetében. Mondjuk, például nagyon sokszor tapasztaljuk mostanában az extrém eseményeket, villámárvizeket, óriási felhőszakadásokat, és még a nagyvárosok is esélytelenek, hogy önmagukban, különböző fejlesztési források nélkül megoldják például a csapadékvíz-elvezetés problémáját. Nincs megfelelő forrás a helyi gazdaság fejlesztésére. Nincs forrása és kiszámítható finanszírozása az önkormányzatoknak a legfontosabb közszolgáltatások ellátása kapcsán. Gondolhatunk itt a közösségi közlekedésre, akár a helyközi közlekedésre, látjuk, milyen állapotban vannak a regionálisan szétszervezett állami közlekedési cégek. Szintén forráshiány miatt elmaradt a járműpark frissítése. De külön ki kell emelni azokat a városokat, ahol saját önkormányzati tulajdonú közlekedési cég van. Egészen extrém módon, ilyen utólagos pályáztatás útján lehet valamilyen módon a veszteségeket csökkenteni. Így, amikor arról beszéltek itt kormánypárti képviselőtársaim nagyon jogosan, hogy ne korlátozzuk az önkormányzatiságot, ne korlátozzuk az önkormányzatok működését, akkor bizony erre a megoldás az, hogy meg kell adni az önkormányzatoknak a megfelelő finanszírozást, és akkor megvalósulhat az, amire utalt Hargitai képviselő úr is, hogy ha már ilyen légbuborékok, légvárak vannak a költségvetésben, akkor legalább az önkormányzatoknak, különösen úgy, hogy az önkormányzati választásokra készülünk, ne kelljen a jövő évben légvárakra építeniük a saját költségvetésüket, ezért kell ezt a problémát megoldani. Köszönöm szépen. [[21.10]]
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Három és fél percet hagytak Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Nyomjad, Lajos!]]
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Három és fél percben nagyon nehéz lesz, főleg ha a szakmához szeretnénk visszatérni, és hagyjuk a politikai lózungokat.Örülök, hogy államtitkár asszony itt van, és megpróbálta védeni a főnökét. Emlékeztetném államtitkár asszonyt is, bár ön bizonyára tudja, hogy most, a hétvégén volt a Magyar Onkológiai Társaságnak egy szimpóziuma, ahol egy onkológus szaktekintély elmondta, hogy újra kell tanulnunk az onkológiai alapjait, a kezelés alapjait, mindent. De ez az alapítvány, amit önök most át akarnak vinni a salátatörvényen, nem ezt a célt szolgálja. Ott elhangzott, hiszen az Amerikai Egyesült Államokban az elmúlt hetekben volt egy ugyanilyen egyeztetés, hogy ott újra kell az egész gyógykezelést, gyógyszeres terápiát tanulniuk. No, arra lehet adni 500 millió forintot, hogy ezek az onkológus orvosok kimenjenek az Amerikai Egyesült Államokba, és megtanulják az új technológiát, ami nem arról szól, hogy a betegséghez adunk gyógyszert, hanem arról, hogy a rákot okozó génben megtaláljuk a hibát, és arra adjuk a gyógyszert. Ez egy új eljárás. Vagy ha azt szeretnénk, hogy az onkológiai centrumokat olyan szintre emeljük, mint az Amerikai Egyesült Államokban, és nem az alagsorban kellene ülni a citosztatikumra váró betegnek. A másik módosítás, amihez szeretnék pár gondolatot hozzátenni, olyan, amit 22 év alatt, amit eltöltöttem az egészségügyben, én még nem tapasztaltam. Államtitkár asszony, ön egyetért azzal, hogy eddig 16 éves volt az a kor, amelytől az addiktológiai elterelés vagy a rehabilitáció során be lehetett fogadni ilyen intézménybe és próbálták a gyógykezelését, most meg 12? Egy 12 éves gyereket ön tiszta szívvel és lelkiismerettel beengedne oda, ahol 18, 24, 28 éves drogfogyasztó emberek vannak? Mit lát az a gyermek? Hogy lehet azt a gyermeket kivezetni a drog világából? Ez egy óriási súlyos probléma, és ez semmi másról nem szól, ha mindenki elgondolkodik itt a teremben, csak egyetlenegy dologról, és ez egy önbeismerés. Beismerjük azt, hogy a gyermekaddiktológiával foglalkozó szakemberek hiányoznak Magyarországról. Mi lesz a következő lépés? Hiszen a gyermekorvosok azt mondják, hogy a gyermeket kezelje és lássa gyermekorvos. Lehet, hogy 2020-ban találkozunk egy olyan törvénymódosítással, hogy megszűnik a gyermekorvosi ellátás, és maximum szakrendelői szintre tesszük? Elképzelhető ez? Hiszen belőlük is hiány van. És adjuk oda a gyermekeket háziorvosoknak, akikből szintén hiány van? Azt gondolom, hogy nem egy jó út, amit kigondoltak, főleg ebben a két témában. Támogatható az 500 millió forint, de nem az alapítványon keresztül. Adják oda az onkológusprofesszoroknak, hogy lehetőségük legyen a külföldi tanulmányaikat itt, Magyarországon használni a magyar betegek javára, és ne egy alapítvány kezelésében legyen, amely majd osztja portfólió szerint egyes orvosok között. Én ezt támogatnám. Az addiktológiai ellátást, hogy levigyük 16-ról 12 évre, személy szerint sem tudom támogatni, de azt gondolom, ha államtitkár asszony mélyen a lelkébe néz, még maga sem. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Rig Lajos képviselő úr. A következő hozzászóló Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Aggódtam is már államtitkár asszony miatt, mert annyit szidtuk a főnökét. Ilyenkor gyorsabban kell a gombot nyomni, nehogy gondja legyen belőle később a minisztériumban. De ha esetleg 2020-ban mégis Kásler úr lesz ennek az alapítványnak a vezetője, akkor jöjjön be, aztán kérjen tőlünk elnézést, jó? Mi egy kicsit nagyobb tapasztalattal rendelkezünk már ezen a területen, de ez nem az ön hibája.Azt én is nagyon támogatnám, hogy külföldön létrehozzanak ilyen alapítványt. Azt értem, hogy idejönnek húsz országból, és elmondják, hogy de jó, hogy ti ennyi pénzt költötök rá, és lehet idejönni majd konferenciára. Ez nagyon jó. Esetleg ennél már csak egy jobb van: ha valamely más ország költ erre 500 milliót, és mi megyünk oda konferenciázni. A másik, hogy azt tetszett mondani, hogy tegyünk többet. Tegyünk többet, csak ne úgy, hogy létrehozunk egy újabb bizottságot, az nem jó megoldás. Talán ismeri ezt a viccet, hogy van egy nagy probléma, akkor gyorsan csináljunk egy újabb bizottságot. Sokkal inkább jó lenne az az irány, amit Rig Lajos képviselőtársam mondott, hogy az egyetemeknek képzésre vagy éppen továbbképzésre lehet odaadni ezt a forrást. Egészen biztosan jobban hasznosulna, mint egy új konferenciaturizmus-szervező alapítványban. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mesterházy képviselő úr. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Nem túl nagy meglepetésre én is Tilki Attila szavaira szeretnék reagálni, úri módon, nem a történet végén.A helyzet az, hogy bár Tilki képviselőtársam már nincs itt, de nem az a kérdés, hogy vane drogprobléma az ő választókerületében vagy akár az enyémben. Az én választókerületemhez teljes egészében vagy részben négy kerület tartozik, ebben benne van a VIII. és a IX. kerület is. Van drogprobléma, és ha erről egy kicsit többet akar tudni bárki a kormányoldalról, nem kell messzire mennie, kérdezzék meg a frakcióvezető urat, Kocsis Máté a VIII. kerületnek volt a polgármestere. De ha beszélnek vele, ugyan kérdezzék már meg tőle, hogy miért lehetetlenítette el a tűcsereprogramot! De ebbe most nem akarok nagyon belemenni. Tehát leginkább azt szerettem volna látni ebben a javaslatban, hogy hol jelenik meg víziószinten legalább az iskolapszichológus. Vagy kifejezetten fiatalkorúak számára optimalizált drogrehabilitációs vagy drogprevenciós központ. De ilyet nem láttam, csak annyit láttam, hogy 12 éves gyereket felnőtt drogosok közé küldenek, és erre vonatkozott a kérdésem, mert akinek van, volt 12 éves gyereke, az pontosan tudja, hogy nem lehet őket rehabilitációs céllal odaküldeni. Csak csendesen jegyzem meg a végén, mert az idő fogy, hogy azt végtelenül szomorúnak tartom, hogy Tilki képviselőtársam ezt tartotta problémásnak a hozzászólásomban, és nem azt, hogy Mészáros Lőrinc a közbeszerzési törvényen keresztül gazdagodott meg, és szerzett kilenc év alatt háromszázegynéhány milliárd forintot. Nem azt nehezményezte, hogy arról beszéltem, hogy a Fideszhez közeli gazdasági érdekcsoportok elfoglalták gyakorlatilag a teljes turizmust, a teljes Balaton-partot, működtetik ezt mind a saját örömükre, és ez a költségvetés még ki is szolgálja őket. Ezen kellett volna felháborodnia Tilki képviselőtársamnak, de ő azért nem háborodott fel ezen, mert tisztában van vele, hogy ez igaz. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, tisztelt Országgyűlés, hogy kíváne valaki élni még a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Banai Péter Benő jelzésére:]] Banai Péter Benő államtitkár úr jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is meg kell köszönjem a benyújtott törvényjavaslat kapcsán megfogalmazott támogató gondolatokat. Pozitívnak élem meg azt, hogy nemcsak a Fidesz és a KDNP, valamint a nemzetiségi szószóló ismerte el azt, hogy a benyújtott javaslatban számos pozitív elem van, hanem az ellenzék részéről is több javaslatot támogathatónak ítéltek a hozzászóló képviselők. Ezt említve engedjék meg, hogy először két általános érvényű hozzászólást tegyek. Több hozzászóló arról beszélt, hogy a költségvetés, az adótörvények és a költségvetést megalapozó törvényjavaslat egy értékrendet, egy világképet tükröz. Nem kérdés, ez így van. Én hiszek abban, hogy egy olyan országot szeretnénk építeni, amelyben a munkát és a családot primátus övezi. Ilyen szempontból mindig is ellentét volt és ellentét lesz a kormányzati képviselők, illetve az ellenzékiek között a tekintetben, hogy ha valamely területen adókedvezményt lehet érvényesíteni, akkor azt hol tegye meg a kormányzat. A munka és a család primátusa miatt a kormány azt mondta, hogy a jövedelmet terhelő adóknál érvényesüljön az adócsökkentés. Ennek a két értékbeli kérdésnek, a munkának és a családnak az elsődlegessége tükröződik abban, hogy a személyi jövedelemadónál, ha valaki, valamely család gyermeket nevel, akkor kevesebb adót kell fizetnie. [[21.20]] Ilyen szempontból tehát mi azt a filozófiát követjük, hogy a közkiadások teljesítéséhez szükséges bevételeket elsődlegesen ne a jövedelemadókból gyűjtse be az állam, hanem a forgalmi típusú adókból. Ezért látjuk azt, hogy a munkát terhelő adóknál folyamatos a csökkenés, és a forgalmi típusú adóknál érjük el a bevételek túlnyomó részét, és helyenként valósul meg áfakulcscsökkentés. Kritika hangzott el a turizmus áfájának a kulcscsökkentése kapcsán is. Itt el kell mondjam, hogy a gazdaságvédelmi akcióterv részeként abban bízunk, hogy ez az áfakulcscsökkentés a hazai szolgáltatások árának a csökkentését is eredményezi, és ezáltal egyre többen választják a külföldi szabadidő-eltöltés helyett a magyarországi szállodákat, magyarországi szálláshelyeket, ezáltal is tudjuk erősíteni a gazdasági növekedést. Szintén kritika hangzott el a bérlakásprogram kapcsán, és megint itt egy értékrendbeli különbség van a kormányzat és az ellenzéki frakciók között. Mi azt gondoljuk, hogy elsődlegesen tulajdonhoz kell juttatni a fiatalokat. Azok, akik családban, azok, akik gyermekekben gondolkoznak, ma sokkal több forrással rendelkeznek. Ilyen szempontból egy kormányzati segítség mellett saját tulajdonuk lehet a fiataloknak, ahelyett, hogy hosszú évekig albérletre költenék a forrásukat, egy olyan kiadást teljesítenének, ami után a saját tulajdonuk nem lesz elérhető. A másik általános észrevétel, ami Varga-Damm Andrea képviselő asszony részéről hangzott el, maga a költségvetést megalapozó törvényjavaslat jogszerűségére vonatkozott. Mi úgy látjuk, hogy a benyújtott törvényjavaslat összhangban van az Alkotmánybíróság vonatkozó döntésével és a hatályos szabályokkal. Az kétségtelen tény, és magam is az első hozzászólásomban elmondtam, hogy a benyújtott javaslat olyan indítványokat tartalmaz, amelyek közvetlenül, illetve amelyek közvetve kapcsolódnak magához a költségvetés végrehajtásához. De látni kell, hogy a költségvetési törvény az a törvény, amely a gazdasági és társadalmi viszonyok legszélesebb körét befolyásolja. Éppen ezért széles körű azon indítványok sora is, amelyek a költségvetéshez kapcsolódnak, hangsúlyozom, közvetlenül és közvetve. Azt elfogadom természetesen, hogy a benyújtott indítványok egy részénél ez a kapcsolat nem közvetlen, hanem közvetett. Ezek után engedjék meg, hogy néhány többször is említett témára reagáljak, amelyek a benyújtott megalapozó törvényjavaslatban konkrétan szerepelnek. Az egyik kérdéskör az önkormányzati szabadság kérdésköre volt. Egyrészről tényszerűen mondhatjuk el azt, hogy 1300 milliárd forintnyi adósságot vállalt át az állam a helyi önkormányzatoktól, illetve a megyei jogú önkormányzatoktól. Ilyen szempontból az ő mozgásterük kétségkívül jelentősen változott. Emellett én azt gondolom, hogy a finanszírozási rendszer átalakításával és a feladatok átalakításával azért jelentős változás történt a helyi önkormányzatok életében. Keresztes Lóránt képviselő úr valahogy úgy fogalmazott, hogy továbbra is jelentős probléma az önkormányzatok gazdálkodása. Arra kell felhívjam a tisztelt képviselő úrnak, illetőleg az országgyűlési képviselőknek a figyelmét, hogy a számadatok azért ezt nem támasztják alá. Tehát ha megnézzük az önkormányzati beszámolókat, megnézzük azt, hogy milyen egyenleggel zártak az elmúlt években a helyi önkormányzatok, vagy megnézzük azt, hogy a részükre kibocsátott állampapír mennyire népszerű, megnézzük azt, hogy az önkormányzatoknak mennyi ma a betétállománya, hála istennek, azt mondhatjuk el, hogy ég és föld a különbség. Jelentem, hogy az elmúlt években az önkormányzatok rendre pozitív egyenleggel zárták az elmúlt éveket. Kétségtelen tény, hogy van különbség önkormányzat és önkormányzat között. Éppen ezért a benyújtott költségvetési törvényjavaslatok arra fókuszáltak, hogy azoknak az önkormányzatoknak is segítsenek, amelyek önhibájukon kívül a közfeladatok ellátásához nem rendelkeznek elégséges forrásokkal. Itt azért azt is el kell mondjam, hogy hála istennek, ezeknek az önkormányzatoknak a száma jelentősen csökken, hiszen abból a gazdasági növekedésből, amelyet az elmúlt években láttunk, és ami az Európai Unió átlagát jelentősen meghaladta, azért a helyi önkormányzatok is részesülnek, hiszen a helyi önkormányzatok saját bevételeinek a legnagyobb része a helyiiparűzésiadó-bevétel. Ami az önkormányzati szabadságot illeti, ismétlem, azon túl, hogy szerintem a szabadság egyik alaprésze a pénzügyi jellegű szabadság, én azt gondolom, hogy a most beterjesztett szabályok is a kellő szabadságot az önkormányzatok számára biztosítják. Ezen szabadság része az, hogy az önkormányzatokhoz hasonlóan, az önkormányzati tulajdonú cégeknél is a kis összegű hitelfelvétel kormányzati engedély nélkül valósulhat meg. Ennek a szabadságnak a része az, hogy ha egy önkormányzatnak van hitelfelvételi engedélye, mindössze átstrukturálja a hitel felvételét, akkor ezt majd megteheti az eddigi eljárás nélkül is. Potocskáné képviselő asszony kérdésére válaszul engedjék meg, hogy idézzem a benyújtott törvényjavaslatot. Képviselő asszony arra kérdezett rá, hogy az önkormányzati tulajdonú ingóságokat hogyan lehet átadni. A törvényjavaslat normaszövege úgy fogalmaz, hogy „az önkormányzati rendeletben meghatározott értékhatárig dönthet a helyi önkormányzat a tulajdonában álló ingóság tulajdonjogának ingyenes átruházásáról. Az ingyenes vagyonátadás az önkormányzati feladatok ellátását nem veszélyeztetheti”. Itt tehát két lényeges kritériumról van szó, amikor a kormányzat javaslatot tesz a szabályozás módosítására. 1. A kötelező feladatokat el kell látni. 2. A helyi önkormányzat rendeletben határozza meg, hogy mi az az értékhatár, ahol az adminisztráció csökkentése érdekében például egy díszpolgári cím átadásakor nem kell a képviselő-testület szavazata arról, hogy egy könyvet, egy vázát vagy valamely más tárgyat az adott személy megkapjon. De természetesen, amennyiben az önkormányzat úgy dönt, hogy ezt a jogot továbbra is magánál tartja, akkor az önkormányzatnak megvan ehhez a joga. Tehát azt gondolom, hogy a beterjesztett javaslat a szabadságot e tekintetben sem korlátozza. Egy dolog van, ahol fölmerül ez, hogy érdemese az önkormányzatok gazdálkodásánál további szabályokat meghatározni, akár úgy, hogy egyesek ezt a szabadság korlátozásának minősíthessék. Engedjék meg, hogy itt visszakanyarodjak arra a gondolatra, hogy mindannyiunk érdeke az, hogy még egyszer ilyen mértékű eladósodásra sem az állam tekintetében, sem az állam részét képező önkormányzatok tekintetében ne kerülhessen sor. A hatályos szabály arról szól, hogy egy helyi önkormányzat működési célra nullszaldós gazdálkodást kell hogy folytasson. Fejlesztési célra kaphat hitelt, ha a pénzügyi mutatója ezt lehetővé teszi. Ezen rendelkezés módosítására irányul a tisztelt Országgyűlés előtt lévő gazdasági stabilitási törvény módosítása, amely taxatíve meghatározza, hogy a kormány mely esetekben tagadhatja meg az önkormányzat kérését. A beterjesztett javaslat 83. §-át érdemes szó szerint megnézni, mik a feltételek a kormányzati engedélyhez: az önkormányzati feladat ellátásához szükséges kapacitást kell létrehozni; olyan hitelről van szó, amelyet az önkormányzat képes megvalósítani; és amely létrehozott beruházás a későbbiekben is fenntartható. Ez az utóbbi feltétel kerül be most a törvényjavaslatba. Én azt gondolom, hogy mindannyiunk érdeke az, hogy a felelős módon történő önkormányzati gazdálkodás a jövőben a hitelfelvételnél érvényesülni tudjon. Céginformáció. Engedjék meg, hogy először is elismételjem azt, amit a vita elején elmondtam. A benyújtott javaslat célja az, hogy az ingyenes céginformációt valóban csak tájékozódási célból vehessék igénybe az érdeklődők, ami havonta 5-10 alkalommal történhetne meg. A cégadatokba és a cégiratokba való személyes betekintés azonban a cégbíróságokon és a Céginformációs Szolgálatnál továbbra is ingyenes marad. Két dolgot engedjenek meg kiegészítésképp. Az első. Itt van a kezemben az európai uniós jogszabály, irányelv, ami meghatározza, hogy milyen információkat kell biztosítani. Ez az EU 2017/1132-es irányelve. Konkrétan a 19. cikk szól arról, hogy milyen információkat kell biztosítani. Ennek a kormányzat maradéktalanul megfelel, és a jövőben is meg kíván felelni. A másik dolog viszont, hogy akkor miért kerül sor erre a változtatásra. Azért, mert itt vannak az adatok a kezünkben, amikből egyértelműen látszódik, hogy vannak olyan cégek, amelyek üzletet csinálnak ebből a tevékenységből, amelyek az adatokat olyan mértékben, olyan mennyiségben kérik le, és kötnek le erőforrásokat, amelyeket az adófizetők pénzéből finanszírozunk, amely, azt gondolom, hogy nem biztos, hogy a jövőben megengedhető. [[21.30]] Több cég adatbázisokat épít fel ezekből az ingyenesen elérhető információkból, cégadatokból, és ezeket továbbértékesíti. Itt vannak az adatok, vannak olyan cégek, akik naponta több száz, váltott e-mail-címekről több ezer információt kérnek le. Tehát azok a cégek, akik naponta több százas nagyságrendben töltenek le tárolt cégkivonatot, feltehetően saját üzleti érdekükből csinálják. Ingyenesen, közpénzből finanszírozott módon szerzik meg ezeket az információkat és adják tovább. Ennek szeretne a kormányzat gátat szabni. Ami a falugondnoki rendszert illeti, azt gondolom, hogy ez az a pont a benyújtott törvényjavaslatban, bízom abban, sok más pont mellett, amelyben nagyjából konszenzus van a tekintetben, hogy célszerű a falugondnoki rendszert kiterjeszteni. Azt el szeretném mondani, hogy ez az indítvány nemcsak a lélekszámot növeli, amely lélekszám alatt a falugondnoki rendszer elérhető, hanem a hamarosan vitára kerülő költségvetésitörvény-javaslatban a fajlagos finanszírozás emelésére is javaslatot tesz a kormányzat. Miért van erre szükség? Igen, mert ahogy Korózs képviselő úr is mondta, kistelepüléseken látszódik egy elnéptelenedés, számos kistelepülésen olyanok a demográfiai folyamatok, amelyeket tudunk, és bizony sokan hál’ istennek a bővülő munkalehetőséget máshol próbálják megtalálni. A „hál’ isten” jelző a bővülő munkalehetőségre vonatkozott, és nem arra, hogy sok kistelepülés kiürül. Mit tud tenni a kormányzat erre a problémára válaszul? Először is az elnéptelenedéssel kell foglalkozni. Tehát nem kérdés az, hogy ezen aspektusból is mennyire fontos, hogy a családvédelmi akcióterv sikeres legyen, a többi, gyermekek születését célzó intézkedés sikeres legyen, és akkor a kistelepüléseken is egészségesebb lehet a korfa. Ezen túl ugyanakkor ne felejtsük el, hogy a kormány elindított egy „Magyar falu” programot, amely pont ezen kistelepüléseknél is lehetővé teszi azt, hogy az otthonteremtés az eddigiekhez képest jóval nagyobb forrásokból kerülhessen megvalósításra, lehetővé teszi azt, hogy helyi érdekű fejlesztések legyenek finanszírozva, és lehetővé teszi azt, hogy az úthálózat is javuljon. Erre a célra, a „Magyar falu” program folytatására a 2019-es év után a 2020-as költségvetésitörvény-javaslatban is jelentős forrásokat szán a kormányzat. Ami a drogproblémát illeti, engedjék meg, hogy felolvassam a benyújtott törvényjavaslat indoklását. Azt gondolom, hogy egy sajnálatos negatív folyamatra adott válaszról beszélünk, amikor arról beszélünk, hogy a fiatal emberek között 16 évről le kell szállítani 12 éves korra azt az ellátást, amely az illető fiatalok drogfüggőségét kívánja orvosolni. Arról lehet vitatkozni, hogy a problémára mi a jó megoldás, de azt gondolom, azt kritika alá vonni, hogy a kormányzat reagál arra, hogy sajnos vannak 16 év alatti fiatalok, akik a dizájnerdrogok áldozatai, és erre javaslatot tesz, ezt kritizálni, ebben, megmondom őszintén, némi meglepetéssel hallottam az észrevételeket. Az más dolog, hogy természetesen az adott intézmények eltérő terápiát választanak, noha nem vagyok szakember, de azt gondolom, eltérő terápiát választanak egy 13 éves fiatal és egy 60 éves drogfüggő között. No, de kérem szépen, a benyújtott törvényjavaslat a fő számot illeti, az intézkedés végrehajtása nem kell hogy törvényben szerepeljen. Tisztelettel azt kérem az Országgyűléstől, hogy ezt a szándékot lássa. Arról nem is beszélek, hogy nyilván az lenne a legjobb, ha a fiatalok nem drogoznának. Mikor nem fognak drogozni? Ha olyan családban vannak, amelynek van perspektívája, ahol van munkalehetőség, ahol a jövedelmek növekednek, ahol a fiatalokról gondoskodnak, nemcsak otthon van meg a vállalás, hanem azok a fiatalok egy olyan közegben nőnek föl, ahol kiskoruktól biztosítva van a bölcsődei ellátás, kiskoruktól biztosítva van az óvodai ellátás és az iskolai ellátás. Tehát kérem, hogy ezt a tágabb aspektust is mérlegeljék, amikor a javaslatról döntenek. Végül engedjék meg, hogy a többször említett otthonápolási kérdésre reagáljak. Ezt Varju László képviselő úr kiemelte, és felidézte az egy évvel ezelőtti beszélgetéseket, megbeszéléseket, vitákat. Ugyanazt tudom elmondani, mint egy évvel ezelőtt: a kormányzat igenis fordít forrásokat az otthonápolási tevékenységet végző személyek élethelyzetének javítására. Azon természetesen mindig lehet vitatkozni, hogy célszerű-e, szükségese nagyobb forrásokat erre a célra szánni, és ezt egy jó vitának tartom, de kérem, azt ne vitassák el a kormányzattól és az Országgyűlés kormánypárti frakcióitól, hogy erre a problémára is a költségvetés stabilitása megőrzése mellett igyekezett erőforrásokat fordítani. Tényszerűen hadd mondjam el, hogy egyrészről bevezetésre került a gyermekek otthongondozási díja, amely a gyermekeket ápolók részére nyújt havi 100 ezer forint összegű ellátást. Ezenkívül ez az ellátás folyamatosan fog növekedni úgy, hogy 2022-re eléri az akkori minimálbér összegét, a 2020-as költségvetési törvényjavaslatban úgy számolunk, hogy ennek az ellátásnak az összege 24 százalékkal, közel 124 ezer forintra növekszik. Képviselő úr azt mondta, hogy ne feledkezzünk el a többi otthongondozási díjban részesülő személyről sem. Jelentenem kell, hogy a kormány rájuk is gondolt. Először is föl kell idézzem, hogy 2014. január 1-jétől került bevezetésre a kiemelt otthonápolási díj, ennek 80 százalékkal magasabb az összege, mint az alapellátás. Az emelt összegű ápolási díj, ami pedig 50 százalékkal magasabb az alapnál, az 15 százalékkal emelkedett. 2017. január 1-jével 5 százalékos általános emelés volt ezen kategóriákban is, 2018. január 1-jétől ismét egy 5 százalékos emelés, 2019 januárjától pedig 15 százalékos emelés valósult meg. Amennyiben képviselő úr, illetőleg az otthonápolási díj növeléséért síkra szállók fontosnak tartják ezen ellátás növelését, akkor kérem, támogassák a jövő évi költségvetési törvényjavaslatot, hiszen ebben 5 százalékos emelés szerepel az otthonápolási díjban részesülők tekintetében. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. Bízom abban, hogy a későbbiekben ezen javaslat, a benyújtott költségvetést megalapozó törvényjavaslat elfogadásra kerül, és a számos feladatunk közül néhány területen, jó néhány területen sikerül előrelépést elérni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám jobbikos képviselő úrnak: „Balatonon balatonit!” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megjött a nyár, és megérkeztek a nyaralók is a Balaton-partra. Pihenni jönnek, csobbanni a tóban, és nem utolsósorban enni egy friss, jóízű balatoni halat. Ez utóbbi azonban sem nekik, sem a helyi lakosoknak nem adatik meg. A Balaton-parti szállodákban, éttermekben, halsütödékben ugyanis 2013 decembere óta nem lehet balatoni halat kapni. Azóta kell beérnünk az importált argentin hekkel, a kazah süllővel és a halastavi, jellemzően kukoricán hizlalt ponttyal. Ez a tarthatatlan állapot vajon hogyan szolgálja a magyar emberek érdekeit, amikor a 6 kilogramm/fő éves átlagos halfogyasztásunk a harmadát sem éri el az uniós átlagnak? Éppen ezért fontos lenne a magyarországi halfogyasztás népszerűsítése, mert megállapítható, hogy azok az emberek, akik több halat esznek, jellemzően tovább is élnek. Turisztikai és országimázs szempontjából pedig teljességgel elfogadhatatlan, hogy a térségben lakó és az idelátogató több százezer ember nem fogyaszthat a jó minőségű, bioterméknek számító balatoni halból. Nem véletlen, hogy pár évvel ezelőtt maga Orbán Viktor miniszterelnök úr is hangot adott a felháborodásának az ügyben. [[21.40]] A kormány azóta lépett, és lehetővé tette, hogy a Balatoni Halgazdaság árulhasson balatoni tessék figyelni! eredetmegjelölésű halat. Ezek a halak azonban nem a magyar tengerből származnak, hanem a Balaton vízgyűjtő területén található tógazdaságokból. Ez így viszont nem más, mint az átverés tipikus esete. Az a vendéglátós tehát, aki azt állítja, hogy balatoni hal van a tányérunkon, vagy nem mond igazat, vagy azt illegális forrásból szerezte be. Javaslom tehát, induljon el egy szakmai alapú párbeszéd annak érdekében, hogy valódi balatoni halat lehessen fogyasztani anélkül, hogy sértenénk a magyar tengeren pecázó, közel 80 ezer horgász érdekeit. Jelenleg ugyanis ez a kulináris élmény csak számukra adatik meg, és természetesen nekik is csak akkor, ha a jó szerencse okán fognak is. A kifogott halat a jelenlegi szabályozás értelmében ugyanis nem értékesíthetik. Tehát vagy visszadobják, vagy maguk eszik meg azt. Egy korábbi felszólalásomban már szóba hoztam a problémát, és felvetettem megoldási javaslatot is. A szakma egy része egyetért azzal, hogy a 60 ezer hektár területű tóban található úgynevezett invazív fajok, az ezüstkárász, a busa, a törpeharcsa és az angolna kereskedelmi célú halászata legyen megteremtve. Ezek a nem őshonos, biológiailag káros, ám megfelelő módon elkészítve igen ízletes fajok kihalászása ugyanis különösen ajánlott. Közülük némelyik táplálékkonkurenciája a rendkívül kedvelt süllőnek, némelyik pedig kifejezetten zavarja a horgászok rekreációját. Ki merem tehát mondani, hogy mind a horgászok, mind a halászok, mind a balatoni turizmus, vendéglátás érdeke, hogy legalább az imént felsorolt halfajokból tudjunk fogyasztani. Farkas Sándor államtitkár úr a korábbi felvetésre úgy válaszolt, idézem: amiket önök javasolnak, élő problémák, ezeket elfogadom. Örülök, hogy államtitkár úr is problémaként tekint erre az ügyre. Akkor tehát közösen, a konstruktivitás jegyében oldjuk azt meg! Tisztelettel kérdezném a miniszter vagy az államtitkár urat: elfogadhatónak tartja-e, hogy a magyar emberek millióit, köztük Orbán Viktor miniszterelnök urat és a hozzánk látogató turistákat immár hatodik éve megfosztják attól, hogy a balatoni élővízből kifogott halat fogyaszthassanak? Amennyiben nem, mit kíván tenni annak érdekében, hogy ezek az élő problémák, ahogy említették, megoldódjanak? De mivel sem miniszter úr, sem államtitkár úr nem tartózkodik az ülésteremben, így ezeket a kérdéseket majd egy másik alkalommal fogom feltenni, és köszönöm képviselőtársaimnak e késői órában a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Steinmetz képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman jobbikos képviselő úr: „A tudomány védelmében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt napokban a tisztelt Ház két törvényjavaslat kapcsán is egy nagyon szomorú folyamatot kísér itt figyelemmel és felszólalásokkal. Az egyik a Magyar Tudományos Akadémia helyzetét erősen újraszabó törvényjavaslat, illetve természetesen folyik a 2020. évi költségvetés vitája is. A Jobbik Magyarországért Mozgalom mint nemzeti néppárt és mint valóban polgári konzervatív erő, a politikai és a tudományos élet minden fórumán küzd a Fidesz-kormány tudomány-, tudás- és értelmiségellenes ámokfutásával szemben. Erre az értelmiségellenes attitűdre jó példa a tegnap megjelent Demokrata-címlap, ahol már a legjobb Szabad Nép-es stílusban támadják Lovász elnök urat, az MTA elnökét. Szégyen, gyalázat, hogy ilyen bolsevik időkre emlékeztető időkben kell ezt a vitát a tisztelt Ház falai között lefolytatnunk. Az MTA védelme nem pártpolitikai, hanem nemzeti ügy. Az MTA kutatói számos egyetemmel és más intézményekkel együttműködve nagyon komoly kutatási eredményeket érnek el, erről egyébként, és hogy milyen eredményeket ért el a Magyar Tudományos Akadémia az elmúlt években, a Tudományos Akadémia évente beszámol a kormánynak és kétévente az Országgyűlésnek is. Ennek ellenére a Palkovics miniszter úr által beterjesztett koncepció különösebb érvelés nélkül a kutatóhálózatot kivenné a Magyar Tudományos Akadémia irányításából. Én, ahogy ezt a törvényjavaslat vitájában is elmondtam, arról szívesen folytatnék egy szakpolitikai vitát, hogy azt a 2012-ben Pálinkás elnök úr, korábban fideszes oktatási miniszter úr időszakában elkezdett modernizálási folyamatát a Magyar Tudományos Akadémiának hogyan kellene lefolytatni, hogy a ’45 után kialakult szovjetorosz mintájú maradványai a Magyar Tudományos Akadémiának végleg eltűnjenek a XXI. században az Akadémiából. Ezekről nagyon szívesen folytatnék szakpolitikai vitát, de nagyon súlyos bizalomvesztés alakult ki a 2008 nyarától máig tartó tudományellenes tragédiában a miniszter úr és az Akadémia vezetése között. Én azt kértem miniszter úrtól, hogy ezt a mostani törvényjavaslatot ebben a formában vissza kell vonni, hiszen egyértelmű az, hogy ez nem oldja meg a magyar tudomány problémáit. Éppen ellenkezőleg: a magyar tudomány problémáit az oldaná meg, és erre fogok személyesen is javaslatot tenni a költségvetési törvényben, hogy egyrészt most azonnal kerüljön vissza a Magyar Tudományos Akadémia sorához az a költségvetési tétel, amely jelenleg az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat címszó alá átkerül, és kikerül az MTA irányítása alól. Másrészt viszont, mivel a magyar tudományosság nemcsak az Akadémia kebelén belül, hanem az egyetemi világban is zajlik, és itt ezt azért ki szeretném hangsúlyozni, mint volt egyetemi vezető, hogy sajnos erre nem jut elég forrás, és a kivéreztetett magyar egyetemektől nagyon sokszor nem tudnak a kollégák azért nemzetközi konferenciákra járni, mert ilyen keretük nincs az adott egyetemeknek. Ezzel szemben én a költségvetési törvényhez ennek megfelelő módosító indítványokat fogok benyújtani, hogy igenis, jusson az egyetemi kutatásra is megfelelő forrás, hiszen az akadémiai kutatás és az egyetemi kutatás összessége a magyar tudomány érdeke. Összefoglalóan tehát, a Jobbik mint valóban polgári és konzervatív erő, szolidaritásáról biztosítja azt az ötezer kutatót és családjukat, akik közül jó néhányan már most elhagyják hazánkat azért, mert a létüket és a további kutatásaikat bizonytalanságban tartja most már hosszú hónapok óta a Fidesz-kormány. És azt gondoljuk, hogy annak idején Széchenyi István, aki megalapította a Magyar Tudományos Akadémiát, és erről én részletesebben is tudnék beszélni, nem erre gondolt, hogy ilyen sorsa legyen az Akadémiának 2019-ben. Köszönöm a türelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Brenner Koloman képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője: „Összeomlás szélén a legfontosabb közszolgáltatások” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azért ezt a címet adtam a napirend utáni felszólalásomnak, mert valóban az összeomlás szélére kerültek a legfontosabb közszolgáltatások. Ugye, ez ügyben az elmúlt egy évben rengeteget beszéltünk a parlamentben, illetve különböző más fórumokon, államtitkár urakat interpelláltuk ezekben az ügyekben. Nagyon fontosnak tartottuk mindig leszögezni, hogy nem az ellenzéki felszólalásokat akartuk szaporítani, hanem a szakma irányából érkező vészjelzéseket szerettük volna továbbítani. Ennek megfelelően alátámasztottuk megfelelő szakértői anyagokkal, szakmai elemzésekkel és statisztikai adatokkal ezeket a felszólalásokat, és benyújtottuk a megfelelő, szintén a szakma által kitermelt és megalkotott különböző törvényjavaslatokat. Ezeket a magyar Országgyűlés kormánypárti többsége rendre leszavazta, lesöpörte. [[21.50]] Ez rendben is való lenne, ha ehelyett benyújtottak volna saját javaslatot és megoldották volna ezeket a problémákat, de ezt elmulasztották. Ha most megnézzük a jövő évi költségvetés tervezetét, akkor láthatjuk, hogy a kormány továbbra sem kíván szembenézni ezekkel a legfontosabb problémákkal, ezekkel az alapvető rendszerproblémákkal. Sajnálom, néhány perccel ezelőtt még itt ült Banai államtitkár úr, és éppen egy ilyen problémát említett a vidék helyzete kapcsán, most már nem várta meg ezt a lehetőséget, hogy válaszoljak neki. Rengeteg ilyen problémát és rengeteg ilyen összeomlás szélére került közszolgáltatást említhetnék, de én magam mint vidéki képviselő, engedjék meg, hogy két, konkrétan a vidéki térségeket nagyon erőteljesen érintő problémával és néhány konkrét számmal támasszam alá ezt a rendkívül súlyos állítást. A retorikában a magát nemzetinek hazudó kormány fontosnak tartja a vidéki térségek fejlesztését, és bevezetnek vagy indítványoztak néhány olyan javaslatot, ami valóban ezt célozná. A „Magyar falvak” programot említette államtitkár úr is, a mai napon több kormánypárti képviselőtársam, de beszéltünk korábban a falusi CSOK-ról is. Ezek önmagukban fontos intézkedések lehetnek, csak önmagukban elégtelenek, tehát érdemben a problémák súlyához nem mérhetők. Államtitkár úr említette, hogy a vidék legfontosabb infrastruktúrája az úthálózat, az alsóbbrendű úthálózat, hogy az rendkívül rossz állapotban van, de a „Magyar falvak” programon belül a megfelelő költségvetési sor majd megoldja ezt a problémát. A költségvetés valóságtartalmát aláhúzza az, hogy a „Magyar falvak” programban 50 milliárd forint értékben 430 kilométer összekötő és bekötőút fejlesztése szerepel, ehhez képest a hivatalos statisztikák szerint 16 ezer kilométernyi rossz, illetve nem megfelelő állapotú vidéki, alsóbbrendű út várja az azonnali felújítást. Ebből látszik az, hogy a kormány gyakorlatilag, mondhatni, szinte semmit nem tesz a vidék felzárkóztatása érdekében, és ennek megfelelően mind a „Magyar falvak” program, mind a falusi CSOK csak egyfajta retorikai elemként értelmezhető, de azt senki ne gondolja, hogy ilyen módon, hogy tönkremegy, gyakorlatilag szétesik az úthálózat, bármilyen módon lehet érdemben tenni a vidék népességmegtartó ereje megteremtése érdekében. Egy másik vidéki példa, a vidéki térségeket különösen sújtó példa a vízügyek helyzete, erről is már több körben vitatkoztunk itt a magyar Országgyűlésben, itt el tudok mondani szintén néhány sokkoló statisztikai adatot. Ma a víziközmű-rendszerek tekintetében, az ivóvízhálózat tekintetében 25 százalék a hálózati veszteség, tehát a megtermelt ivóvíz 25 százaléka el sem jut a fogyasztókhoz a különböző hálózati hibák miatt. 20 százalék alá csökkent a megfelelő minősítésű vízrendszerek aránya, ez szintén szakmai dokumentumokban szereplő statisztikai adat, tehát nem egy ellenzéki fantazmagória terméke. 2012 óta szintén hivatalos statisztikák alapján duplájára nőtt a meghibásodások száma a víziközmű-rendszereket érintően, és az önkormányzatoknak, az ellátásért felelős önkormányzatoknak pedig nincs forrás, hogy ezeket a megfelelő karbantartásokat elvégeztessék, ugyanis olyan kormányzati intézkedéseknek voltunk tanúi, ami az elmúlt időszakban különösen nehéz helyzetbe hozta a szolgáltatásokért felelős, a szolgáltatásokat bonyolító víziközmű-cégeket, ezek jelentős része veszteségesen működik, néhány közülük a csőd szélére került. A Magyar Víziközmű Szövetség szerint 1500 milliárd forintra lenne szükség 15 éves távlatban a legfontosabb karbantartási és pótlási munkák elvégzéséhez. A Megyei Jogú Városok Szövetségének becslése még félelmetesebb, ők 3000 milliárd forintra teszik a forrásigényeket 15 éves távlatban azért, hogy a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvíz-szolgáltatás működjön. Ehhez képest a kormány egy másfél milliárdos karbantartási alapot hozott létre, és ennek megfelelő összeg látható a jövő évi költségvetésben is. Ez két példa, többre nem is lenne időm, de hosszan sorolhatnám még azokat a statisztikai adatokat és szakmai jelzéseket, ami alapján megállapítható, hogy valóban nem túlzás azt mondani, hogy az összeomlás szélére kerültek a legfontosabb közszolgáltatások. Ezt a napirend utáni felszólalást nem azért mondtam el, hogy majd nekem válaszoljanak a kormánypárti képviselők vagy az államtitkárok, nem, az embereknek, a közszolgáltatásokra számító embereknek válaszoljanak, illetve a közszolgáltatások fenntartásáért felelős önkormányzatoknak adjanak választ, hogy milyen módon kívánják megoldani ezt a problémát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr.Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.