Доброго ранку, шановні колеги! Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Колеги, готові до реєстрації? Прошу народних депутатів зареєструватись. Прошу включити реєстрацію. Будь ласка. [[10:03:07]] Зареєстровано 347 депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги народні депутати, сьогодні професійне свято відзначають військові розвідники. Військова розвідка зараз на передньому краю оборони на Донбасі та за межами. на межі з Кримом. Військові розвідники весь період війни проти російського окупанта демонстрували високі зразки героїзму і самопожертви. Не про всі їхні операції ми можемо говорити, але можемо твердо сказати: сьогоднішня українська військова розвідка дає підстави нею гордитись. Побажаємо їм успіху, побажаємо перемоги. Привітаємо їх. [[Оплески]] Колеги, відповідно до статті 25 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв і повідомлень. Хочу нагадати і наголосити: виступи не від фракцій, а від народних депутатів. Тому усіх бажаючих прошу приготуватись до запису на виступ, хто має бажання взяти участь в обговоренні. Готові? І я прошу провести запис на виступи народних депутатів, будь ласка. Вовк Віктор Іванович передає слово Галасюку. Будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги депутати! Я хочу привернути вашу увагу до економічної політики уряду на дуже конкретному прикладі, який сьогодні просто є таким гарячим. Ви знаєте, що ми з вами прийняли мораторій на експорт необробленої деревини лісу-кругляку на 10 років, цей мораторій діє 7 місяців. На сьогодні уряд виношує ганебні плани, як відмінити цей мораторій, хочуть за кредит в 600 мільйонів євро, кредит, який треба буде віддати через 15 років, продати українську промисловість, українську екологію, український добробут. Я попрошу показати слайди, я хочу продемонструвати вам результати роботи мораторію, який ми з вами підтримали за перші місяці його роботи. Перший слайд, будь ласка. Подивіться: за час роботи мораторію загальна промисловість, виручка, скоротилася на 6 відсотків по деревообробній галузі, по меблевій – плюс 12-15 відсотків. Наступний слайд, будь ласка. Експорт. Загальний експорт скоротився на 11 відсотків, по деревообробці плюс 12 відсотків, тобто деревообробка почала розвиватися. Наступний слайд, будь ласка. Міністр економіки каже, що мораторій дає мінус для бюджету. Це не правда, його дезінформували або спеціально ввели в оману. Подивіться: мораторій дає суттєвий плюс для українського бюджету – плюс 18 відсотків в доларах Сполучених Штатів Америки. Це суттєві додаткові надходження. Покажіть, яка сьогодні галузь показує такі результати? На слайді ви бачите наскільки зросли інвестиції в деревообробку: в три з половиною рази за час роботи мораторію, з 15 мільйонів доларів до 50 мільйонів. Тобто тільки за ці перші півроку інвестори повірили і почали вкладати кошти в українську деревообробку – це створення нових робочих місць, нових виробництв, в тому числі європейські інвестори. Так що хоче зробити цей уряд? Продати довіру європейських інвесторів за одноразовий кредит? Це називається державницька політика? Разом з тим, я хочу наголосити вашу увагу на наступному. Наступний слайд, будь ласка. Ще наступний. Є величезна проблема, яка полягає в тому, що, з одного боку, ми заборонили експорт лісу-кругляка, окрім сосни, тобто цінні породи деревини не можна вивозити; але частину цієї деревини вивозять під виглядом дров, половина цього обсягу пішла фактично, ймовірно, в режимі контрабанди. Ці цифри є просто вражаючими. Так у мене питання: а чого уряд замість того, щоб долати цю проблему, долати контрабанду, міняти керівництво митниці і так далі, намагається відмінити мораторій? Тобто перекладає зі своєї голови на нашу з вами.
Будь ласка, 30 секунд.
Мораторій на експорт необробленої деревини працює, дає плюс по інвестиціях, по експорту, по податках. Тому принципова вимога фракції Радикальної партії зберегти мораторій, подолати контрабанду на митниці, а також разом з деревообробними асоціаціями подолати ту корупцію, яка сьогодні є на внутрішньому ринку. І так само ми з вами маємо робити по кожній галузі української промисловості, і тоді будуть інвестиції, експорт і податки для бюджету, а не продавати країну на. невідомо за які умови. Дякую.
Дякую. Воропаєв Юрій Миколайович. Будь ласка, Вілкул. Але колеги, я прошу надалі або підійти дати мені записку, або через мікрофон передати, якщо не важко – для всіх депутатів, будь ласка. Будь ласка.
Уважаемый народ Украины! Уважаемые коллеги! В прошлом году осенью коалиция протянула законопроект о финансировании политических партий из государственного бюджета. То есть в нищей стране, в которой власть лишила людей работы, денег, надежды на будущее, еще и политические партии теперь должны финансироваться из государственного бюджета. "Народный фронт" должен получить 100 миллионов, БПП – 99 и "Оппозиционному блоку", там 42 миллиона хотят дать. Я хочу заявить, что "Оппозиционный блок" в любом случае не будет брать этих денег. Мы настаиваем на том, чтобы эти деньги были направлены на образование. В прошлом году, полтора года назад, мы вносили законопроект о моратории на закрытие школ, но сказали, нет денег. Законопроект не был вынесен в зал, и этот мораторий не принят. Уже в этом году закрыли 169 школ, аргументируя тем, что нет денег. Так вот мы внесли законопроект 5087 и настаиваем, чтобы те деньги, которые должны пойти на финансирование партийных функционеров, пошли на финансирование школ, чтобы их не закрывали, чтобы пошли на финансирование ПТУ и чтобы пошли на финансирование учебников. Уважаемые коллеги, я обращаюсь ко всем: и к оппозиции, и к провластным партиям, если вы настоящие патриоты, проголосуйте за то, чтобы партийные деньги направить детям. Или вы патриоты только тогда, когда надо кричать красивые лозунги и высоко прыгать, а когда деньги, то себе забирать. Нет! Проголосуйте, и тогда будет понятно какой настоящий патриотизм и у кого. Все, спасибо.
Рибалка Сергій передає Купрію слово для виступу. Будь ласка.
Шановні колеги, два місяці тому лікарі вбили мого сина Степана. Це дуже важка втрата для мене, тому я би дуже хотів, щоб ви мали на увазі, що смерті ще можуть бути. Це трапилося з-за того, що лікарі не виконали свої обов’язки, за те, що в них є жага до збагачення, за те, що їх пересилює байдужість. Це трапилося не будь-де, а в центральній нашій, одній із кращих лікарень – в "ОХМАТДИТі". Я хотів би звернутися до вас з тим питанням, яке потребує нашого реагування, щоб все-таки реформа медицини у нас відбулася. Два місяці тому. три місяці тому моя дружина стояла на обліку, ще тоді вагітна, і один із кращих світил кардіології в Україні пан Куркевич дав їй неправильний діагноз, що наша дитина має вади тетрада Фалло – вада серця. Але він точно прописав в амбулаторній картці, що при пологах потребується здійснення кесарева розтину і потребується однозначна присутність професійних фахівців з кардіології "ОХМАТДИТу". Проте, у неї були передчасні пологи. Я, на жаль, був за кордоном. Це було вночі, її привезли до першого найближчого на Оболоні пологового будинку номер 2, де лікарі просто, лікар Ярмола, завідувач акушерським відділенням, відмовився надавати їй медичну допомогу, приймати пологи. Був скандал. І тільки, коли швидка настояла, що вже відійшли води, їй сказали: йди сама, вставай з візка і йди до пологового залу. Ніякого кесарева розтину не було. Помилковий діагноз. Що в результаті? Дитина народилася з розірваним стравоходом. І в порушення вимог всіх інструкцій 10 годин в пологовому будинку тримали дитину, коли кожну хвилину кислотна рідина із шлунку потрапляла до легенів. Дитина захворювала на бронхіт, на запалення легенів. Після того, як мої помічники втрутилися, дитину перевили в "ОХМАТДИТ" в реанімаційне відділення, там їй зробили операцію. Проте, занесли інфекцію. Тривалий час нам не повідомляли, що лікарі не змогли знайти антитіла, чи як правильно сказати, не змогли знайти антибіотик, і ми не знали про цю ситуацію. Одного дня моя дружина зайшла в реанімацію, дитина була синя. Сказали: "Чому ви бездієте? Вона дихати не може!" Лікарі абсолютно не реагували, казали, що це нормально для такого діагнозу. І тільки тоді, коли пригрозив подзвони в 102, в поліцію, викликали швидку, перевели і встановили штучне дихання. А дитина померла. Але що це? Це є реформа? У нас до цих пір немає міністра охорони здоров’я, у нас до цих пір немає страхової медицини, у нас до сих пір недофінансування в цій сфері. Пане Гройсмане, я звертаюсь до вас з цієї трибуни! Робіть реформу, інакше замість того, щоб керувати державою, вам прийдеться керувати барахолкою в Козятині. Дякую.
До слова запрошується Сергій Соболєв. Передає Івану Крульку слово для виступу. Будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні українці, від імені фракції "Батьківщина" хотів би сказати наступну важливу інформацію, яка стосувалася міжсесійного періоду літа. За літній період представники фракції "Батьківщина" провели велику частину часу, працюючи в Київському окружному адміністративному суді по двох справах. Це справи, які стосуються і подані Юлією Тимошенко і фракцією "Батьківщина" до Кабінету Міністрів України і до НКРЕКП стосовно скасування постанов, відповідно до яких було встановлена драконівська ціна на газ і непосильні, непідйомні для громадян України комунальні тарифи. Важливо, що за цей час нам вдалося перевести справу із попереднього судового засідання у повноцінне засідання, яке буде розглядати колегія із трьох суддів. Таке засідання відбудеться 23 вересня в окружному адміністративному суді міста Києва, в якому ми очікуємо, що якщо знову у наших судах не буде грати першу скрипку телефонне право, а все-таки буде працювати закон, то суд немає інших аргументів, аніж скасувати постанову Кабінету Міністрів. Якою встановлена ціна на газ. Чому ця ціна на газ є, встановлена Кабінетом Міністрів незаконно? Тому що відповідно до статті 19 Конституції України кабмін повинен діяти у межах і в спосіб, який передбачений законом. Кабмін немає компетенції на те, щоби встановлювати ціни на газ. Цю компетенцію має незалежний регулятор, але ні в якому разі не Кабмін. Уже навіть з точки зору процедурних питань, я вже не кажу стосовно економічної обґрунтованості, суд мусить скасувати цю постанову. Але, в той же час, ми попереджали, що в Україні настане криза неплатежів за газ і абсолютно незрозуміло, яким чином громадян України, які не можуть з об’єктивних причин сплатити за комунальні послуги, будуть забирати їхнє майно, їхні квартири. Тому "Батьківщина" вимагає, щоби в найближчий час був підтриманий законопроект і проголосований в цьому сесійному залі 5059, який ставить мораторій на виселення з житла громадян України і відбирання житла від громадян України, які не можуть сплатити ці драконівські тарифи на комунальні послуги. Позиція "Батьківщини" у цьому питанні полягає в наступному. Ми вважаємо, що громадяни України повинні мати достатні соціальні стандарти для того, щоби сплачувати за справедливі комунальні тарифи. Не потрібно перетворювати всю країну на армію жебраків, які мусять іти з простягнутою рукою до держави і просити субсидій. Саме тому я хотів би звернути увагу, що треба проголосувати законопроект ще один. Це законопроект 4791, який передбачає, що соціальні стандарти, мінімальні заробітні плати і пенсії мусять відповідати тому порядку, який у 2000 році був затверджений Кабінетом Міністрів і передбачає, що соціальні стандарти не можуть бути менші за прожитковий мінімум. Якщо за часів уряду Юлії Тимошенко 95-98 відсотків.
Будь ласка, 30 секунд.
Якщо за часів уряду Юлії Тимошенко мінімальні стандарти складали 95-98 відсотків від затвердженої методології, то в цьому році вони складають 45-49 відсотків – половину від того, що громадянин має отримати, він отримує від держави. Тому я вважаю, що ми мусимо нарешті приймати державницькі рішення, і законопроекти 5059 і 4791 – це є першочергові законопроекти, які треба приймати в цьому сесійному залі. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олега Мусія.
Доброго дня, шановні народні депутати! Олег Мусій, 124 виборчий округ, Сокальщина, позафракційний, політична партія "Народний контроль". Зрозуміло, що упосліджене ставлення до України з боку московського агресора через те, що він окуповує нашу землю, через те, що він зазіхає на все українське протягом останніх 500 років, це якби є данина теперішній політиці, яку проводить московський агресор. Я хотів би привернути вашу увагу до іншого боку України – заходу, де Україна межує з нашим теперішнім другом Польською Республікою. Ви знаєте, що нещодавно в липні-місяці попри великі застереження і прохання з боку групи Україна-Польща, дружби, яку очолює, очолював шанований наш міністр закордонних справ пан Тарасюк, було звернення до наших польських колег не робити поспішних рішень і не приймати упередженого рішення. Я вважаю і переконаний в тому, що абсолютно неправдивого рішення і сфальшованого рішення про геноцид поляків з боку українських націоналістів. Дивує, що ні український Президент, ні український уряд, ні український парламент до сьогодні жодним чином не реагує і робить вигляд, що нічого не сталося. До яких пір ми будемо "ховати голову в пісок" і думати, що нас насправді дуже чекають в Європейському Союзі, що в нас є великі друзі, які своїми маніпулятивними технологіями через польський Сейм і через польський сенат визнають геноцид польських громадян, які жили на території Польщі, цими же польськими громадянами? Ви знаєте, що, напевно, багато хто з вас знає, що 3 серпня, виконуючи волю своїх виборців, адже на території моєї рідної Сокальщини з 43-го по 46-й рік тільки було спалено Армією Крайовою і польськими загонами 32 села, спалено з більшістю людей і з церквами, де ті люди знаходилися, і всіма іншими. Окрім того, ви знаєте про історичні дослідження, які проводилися в Україні і щодо українського Закерзоння, і щодо української Холмщини, і щодо українського Підляшшя, де було закатовано і замордовано і, замордованого саме з подачі польської держави, починаючи від. з 19-го року, з 18-го року, з моменту її утворення 250 тисяч людей переселено і закартовано, Береза-Картуська – 30-34 рік. Операція "Вісла" – 850 тисяч українців було депортовано, і 51-й рік, нарешті, – обмін територіями. Я вимагаю внесення в порядок денний сесії постанови, яка зареєстрована мого авторства, 5012 за номером. І прошу всіх народних депутатів, так як ви були у відпустках.
10 секунд.
Прошу всіх народних депутатів долучитися і стати співавторами цієї постанови. Ми – гордий парламент, ми – горда нація, і ми здатні дійсно гордо відповісти.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Андрія Шиньковича.
Слава Україні! Шановні колеги, шановний український народе, я вимушений був вийти до цієї трибуни і виступити, відвернути вашу увагу і привернути її до ситуації, яка трапилася у мене на окрузі на Хмельниччині в Теофіпольському районі. Цієї ночі розпочалось рейдерське захоплення підприємства, на якому працюють 3 тисячі хмельничан. Підроблені підписи власників підприємства, внесені зміни в реєстр. Власники знаходять заблоковані силовими органами в своєму офісі. Відбувається виїмка документів, інший бєспредєл, бо по-іншому це не називається. Сьогодні Хмельниччиною. насправді зранку це було велике потрясіння, і мова не у власниках, а мова у самому підході, адже інші підприємці в усіх Україні розуміють, що сьогодні таке може трапитися абсолютно з кожним, абсолютно з будь-яким підприємством, яке сьогодні працює і розвивається, має прибутки. Я звертаюся з цієї шановної трибуни до міністра юстиції. Врешті-решт треба навести лад в системі змін до реєстру, адже сьогодні вона надзвичайно незахищена. Я прошу вас, шановний пане міністре, звернути увагу саме на ситуацію з підприємством "Україна–2001", офіс якої знаходиться в Теофіполі Хмельницької області. Друге. Я прошу міністра внутрішніх справ, адже не можна, навіть виконуючи, можливо, і сфабриковані, я переконаний в цьому, що сфабриковані документи, але потрібно це робити цивілізовано, не лякаючи людей. Тому що люди, в першу чергу дбають про що? Про свою заробітню плату, про роботу, вони бояться її втратити, тому що її сьогодні немає, де знайти в Україні, сьогодні немає де працювати. А на їх підприємство, на один з найбільших цукрових заводів, на один з найбільших, де вони обробляють землю, просто прийшли люди в масках. Сьогодні людей в масках бояться, ми повинні це чесно сказати. До чого ж ми країну довели, шановні колеги? І чому сьогодні так воно відбувається? Людям потрібно роз’яснити чітко, зрозуміло. Адже ті власники, які є законними, вони готові доводити свою правоту, вони не тікають за кордон, як ті гади, яких ми звідси з вами знімаємо недоторканність, а вони ховаються. Ці люди не ховаються, вони хочуть відстояти своє право законно і довести, що хтось посягнув незаконно на їхню власність. Нехай правда перемагає. А шановних міністрів я дуже прошу звернути на це увагу. Дякую.
Запрошую до слова народного депутата Шуфрича.
Дякую, шановна пані головуюча. Шановні колеги! Я скажу відверто, не знайшов в собі сили вчора бути присутнім на виступі Порошенка Петра Олексійовича. Але не зміг не проаналізувати його виступ. Ви знаєте, не можна не погодитись з аргументами, що винні в тому, що відбувалося до 2014 року, за 21 рік незалежності в питанні щодо нашої військової потужності і те, що там відбувалося, мають бути покарані – це 100 відсотків. Але це, безумовно, стосується і окремих міністрів Кабінету Міністрів, в тому числі і міністрів економіки. Сьогодні ми маємо притягнути всіх винних в тому, що наша армія в такому тяжкому стані. Але мене, чесно кажучи, зацікавили і інші факти. Було сказано, що сьогодні наш потенціал значно більший. І, дійсно, ми в відсотковому відношенні військові витрати до витрат загального бюджету збільшили майже в два рази, навіть перевершили натівські стандарти. І що ми маємо за ці 2 роки? Переді мною зараз індекси відомою міжнародної організації Global FirePower Index з 2014 по 2016 рік. І з’ясовується, що у 2014 році Україна по своїй військовій потужності займала 21 місце серед 126 країн світу, у 2016 році – 30 місце. Тобто ми на 9 місць втратили свій рейтинг, при тому, що ми збільшуємо фінансування військової сфери. За рахунок чого? Сьогодні ми реально загнали наших громадян у зубожіння, в 6 разів вони стали біднішими, комунальні тарифи підняли майже в 3 рази, купівельна спроможність громадян стала менша в 5 разів. І всі підтримують військові видатки. Але сьогодні виникає одне запитання, яке було дуже красиво висловлено у відомій пісні Володимира Висоцького: "А где деньги, Зин"? Опозиційний блок повністю підтримує ініціативу створення слідчої комісії по розслідуванню питання розкрадання оборонного бюджету і притягнення до відповідальності тих, хто розкрадав його в період з 14-го по сьогодні. Ці люди мають бути покарані. І сьогодні ми маємо зробити все, щоб відновити зарплати, пенсії наших громадян, фінансувати.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Миколу Скорика.
Шановна пані головуюча, шановні колеги, шановні громадяни України! На минулому тижні в Україні розпочався черговий навчальний рік. У цьому контексті мені б хотілося торкнутися з цієї високої трибуни питань, які стосуються фінансування освітянської галузі в нашій країні. Перше питання – це ситуація, яка склалася навколо професійно-технічної освіти. В цьому бюджеті, в 2016 році уряд тодішній за керівництвом пана Яценюка передав фінансування професійно-технічної освіти на місцеві бюджети, мотивувавши це тим, що в результаті так званої бюджетної децентралізації місцеві бюджети настільки збільшилися, що можуть фінансувати професійно-технічну освіту. Я можу доповісти, що тільки по моїй рідній Одеській області на сьогоднішній день дефіцит фінансування професійно-технічної освіти складає 97 мільйонів гривень, а борги по заробітній платі, по комунальних платежах, по стипендіях для студентів, для учнів професійно-технічних училищ серед яких, до речі, більшість діти-сироти, складає 36 з половиною мільйонів гривень. Ми добре розуміємо, що, скажімо, крім міст обласного значення, я маю на увазі обласні центри, міста обласного значення не мають змоги фінансувати професійно-технічну освіту. І передача на фінансування їм всієї мережі цих закладів – це фактично ми штовхаємо їх до знищення, ми повинні бути чесними перед нашими громадянами. І в цьому контексті, що я хочу запропонувати? І в контексті того, що готуються пропозиції по бюджету 2017. Перше – це внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо перенесення фінансування професійно-технічних закладів з міських бюджетів міст обласного значення за виключенням міст обласних центрів на обласний бюджет відповідної області. Друге. Надання у 2016 році стабілізаційної дотації місцевим бюджетам на відсутні у місцевих бюджетах суми коштів. До речі, мій колега пан Вілкул щойно запропонував джерела такого фінансування і, в тому числі за счет так званого фінансування партій з державного бюджету. Передача професійно-технічних закладів з державної власності до комунальної власності обласних рад, що дозволить обласним радам виконання завдання по проведенню модернізації шляхом укрупнення професійно-технічних закладів та вирішити питання кадрового забезпечення. І останнє питання – питання щодо фінансування підручників. На сьогоднішній день ми в вами, ви заклали тільки фінансування підручників для 4-7 класів. На сьогоднішній день я маю вам доповісти, що тільки 50 відсотків підручників школи на сьогоднішній день отримали, я вже не кажу про інші класи. Ми повинні з вами згадати, що у нас з вами в Конституції записано безоплатна.
10 секунд завершити.
Прошу Президента і Голову Верховної Ради. Всім давали 30 секунд, пане Парубій. Прошу Президента і Голову Верховної Ради долучитися до цього питання. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я скорочую не із-за забаганки, а із-за того, що затягування виступу – це обмеження наступних виступаючих. І я зараз декларую, ми даємо ще трьом, у нас є ще 6 хвилин: Голуб, Корчинська, Денісова – і на тому завершуємо виступи. Отже, три зараз виступаючих і я надаю слово для виступу Голубу Владиславу, і прошу в регламент намагатися ввійти.
Дякую, Андрій Володимирович. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Шановні колеги! В цей понеділок відбулася достатньо знакова подія: Міністерство економічного розвитку і торгівлі України оголосило конкурс на заміщення посад директорів чотирьох державних підприємств. Одним з таких підприємств є українське стратегічне підприємство "Укрхімтрансаміак". Це підприємство є стратегічне не тільки з точки зору економічного розвитку нашої держави, але з точки зору і національної безпеки. В управлінні цього підприємства знаходиться магістральна труба по транспортуванню аміаку до "Одеського припортового заводу". У разі якоїсь аварійної ситуації на цьому підприємстві життя та безпека, щонайменше мешканців п’яти областей, стане під загрозою. Саме тому критично важливо, щоб керівником цього підприємства стала фахова людина, яка забезпечить економічний розвиток галузі, а також не перетворить це підприємство в корупційну меку для збагачення можновладців, а також власного збагачення, як це було в часи Януковича. Це також має бути та людина, яка буде відповідати і за національну безпеку України. Чому я про це кажу зараз? Тому що шляхом бюрократичних маніпуляцій наразі виконуючим обов’язки директора цього підприємства є російський бізнесмен Полозов Віктор. Це людина є власником бізнесу в крані-агресорі, Російській Федерації, сплачує там податки і, таким чином фактично фінансуючи російську армію, яка стоїть на сході України, вбиваючи наших хлопців. На підтвердження моїх слів хочу продемонструвати витяг з реєстру цінних паперів у Російській Федерації, де в розділі "Афельовані особи" в одному із його підприємств вказано місце проживання та реєстрації цієї людини. От я показую, станом на кінець 2015 року й далі мовою оригіналу: "Место нахождение юридического лица или место жительства физического лица указывается только с согласия физического лица". Тобто ця людина надала згоду на розкриття такої інформації є: Росія, Смоленська область, город Поченок – мовою оригіналу. На додаток до цього всього я хочу додати, що ця особа зараз є депутатом Черкаської обласної ради. Маючи таких людей в управлінні державних підприємств, я глибоко переконаний, що Путіну не потрібно навіть армії на сході України, не потрібно фінансувати терористів, яких він фінансує, а його агенти і так зроблять все для того, щоб підірвати нашу державу зсередини. Тому я закликаю і вас, шановні колеги народні депутати, і Уряд України, Прем’єр-міністра Гройсмана, і Першого віце-прем’єра пана Кубіва, який відповідає за призначення, Номінаційний комітет, громадський сектор забезпечити прозорість конкурсу на призначення директора цього підприємства і не допустити до керівництва підприємства "Укрхімтранаміак" людей, які будуть ставити під загрозу нашу державу. Дякую щиро.
Дякую вам. Оксана Корчинська передає слово для виступу Олегу Ляшку. Будь ласка, пане Олег. І приготуватись Денісовій, заключний виступ.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Я хотів би привернути вашу увагу до ситуації у вітчизняному тваринництві. Сьогодні без перебільшення можна сказати, що ситуація катастрофічна. Я вже згадував цифру: після Гітлера в Україні в 1946 році в найгірший для селян українських рік було 4,5 мільйона голів великої рогатої худоби. Сьогодні на 25-у році незалежності в Україні менше двох мільйонів корів. Для порівняння, в невеликій Новій Зеландії, де менше 5 мільйонів жителів, 10 мільйонів голів скота. В Україні, де 45 мільйонів українців, менше двох мільйонів голів корів. Можливо, хтось з вас не знає, що таке корова. Корова – це не тільки м’ясо, молоко, сир, масло і інші продукти. Корова – це робоче місце для селянина. Якщо в селі є корова, це означає, що є життя в селі, є вогник у селі, є діти в сім’ї. От що таке корова! Як причини знищення тваринницької галузі? Головні три. Перша з них – це цінова політика. Сьогодні закупівельна ціна на молоко в діапазоні 2.30-2.80 за літр молока. Менше десяти центів за літр молока! Ніде в світі, ні в одній країні немає такої ціни на молоко, як на українське молоко! Переважна більшість селян живе від того, що здає молоко. От вам причини бідності на селі! Друга причина – це відсутність державної політики. В цьому році в бюджеті лише 50 мільйонів гривень на закупівлю нетелів, телят і продуктивних корів. Що таке 50 мільйонів гривень? Це сльози, і ті по сьогоднішній день, вересень місяць, досі не використані. Ще одна з причин – це знищення фермерських господарств. 80 відсотків молока виробляється в приватних господарствах і фермерських господарствах. За останні два роки знищено більше двох тисяч фермерських господарств. Рейдерські захоплення, віджимають землю, вбивають фермерів. 9 фермерів за останній рік було вбито чи закатовано. І третя головна причина – це демографія. Люди старіють, люди старшого віку корів тримати не можуть, молодь виїжджає. Чому виїжджає? Тому що шкіл немає, медицини немає, роботи немає, соціальної сфери немає. Тому я вимагаю від уряду радикальної зміни цієї політики по відношенню до села. Коли Президент учора виступає і розказує, що треба продавати землю, і тоді ми вирішимо всі проблеми села. Ні! Якщо ми продамо землю, то ми перетворимо людей на батраків довічних. Треба радикально міняти державну політику, давати підтримку селу і селянам.
Дякую. І до слова запрошується Денісова Людмила Леонтіївна і переходимо до питань порядку денного. Будь ласка, пані Людмила.
Шановні громадяни України, шановний пане Голово, шановні колеги, сьогодні зранку ви це чули, що відбувається на фронті. За минулу добу російські окупаційні війська 21 раз відкривали вогонь по позиціях українських військових. При цьому ворог застосували кулемети, стрілецьку зброю, гранатомети. Ворог не хоче миру, він хоче війни. Чи готові ми до війни? Так, безумовно, сили духу у наших бійців вистачить, але посилити їх військову озброєність треба. Станом на 1 вересня 2016 року державне збройне замовлення та бюджет розвитку Міноборони було профінансовано лише на 20 відсотків. Сьогодні немає жодного бойового підрозділу, укомплектованого технікою хоча б на 80 відсотків штатної потреби. Треба забезпечувати і надалі збільшувати асигнування на оборону та нацбезпеку, як це робив Яценюк, фінансувати державне збройне замовлення, насамперед, якнайшвидше закрити додаткові потреби порядку 10 мільярдів гривень. Важливо, що вдруге після своєї промови на День Незалежності Президент чітко окреслив: головний пріоритет держави – здатність самотужки чинити опір збройній агресії Російської Федерації. Цей пріоритет потрібно втілити в життя. Президент назвав першочергове, що забезпечення оборонного замовлення і підтримав "Народний фронт" щодо обов’язкового схвалення Закону про спецконфіскацію. Це постійна вимога "Народного фронту". Ми будемо наполягати. [[оплески]] щоб нарешті було створено механізм спецконфіскації коштів, які Янукович вкрав у свого народу. Уряд Яценюка знайшов їх ще в 15-му році в "Ощадбанку". Їх треба взяти і профінансувати, і підвищити обороноздатність нашої держави. Ми впевнені в тому, що шановні депутати об’єднаються і проголосують за цей законопроект. "Народний фронт" зареєстрував законопроект № 5008, який передбачає, що ці кошти, які прийдуть від спецконфіскації, треба розподілити таким чином, щоб 50 відсотків виділити на озброєння нашої держави, а 50 відсотків – щоб підтримати наших громадян. Щоб кожний пенсіонер, який на сьогодні отримує пенсію.
Будь ласка, 30 секунд.
який отримує пенсію, нижчу, ніж прожитковий мінімум (це таких понад 9 мільйонів громадян), він отримає допомогу від держави по 1130 гривень. А кожний вчитель, кожний лікар, кожний працівник бюджетної сфери, а таких 3,4 мільйони, отримають по 1450 гривень. Я думаю, що ми всі об’єднаємося і приймемо такий законопроект, і це буде на допомогу нашої держави, нашим людям, нашим громадянам. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, в президію надійшла заява від двох фракцій: від фракції Радикальної партії Олега Ляшка і "Народного фронту". Але в результаті дискусій вдалось узгодити, що перерва буде замінена на виступ, і таким чином ми зможемо безперервно продовжити нашу роботу. Для виступу слово надається Павлу Пинзенику. Будь ласка. Три хвилини.
Шановні українці! Шановний Голово! Шановні народні депутати України! Вчора медійний простір України буквально стрясло повідомлення. струсило повідомлення про купівлю нашим колегою Сергієм Лещенком елітної нерухомості в Києві. І нашу політичну силу дещо турбує характер такого обговорення. Складається враження, що ми в цьому обговоренні опускаємося до рівня "попси" і "жовтухи": хто з ким живе, яку квартирку купив, коштує вона півмільйона доларів чи лише 300 тисяч і так далі, і тому подібне. Хоча насправді ми повинні сказати, що ідеться про інші речі і дуже серйозні речі. Йдеться про репутацію українського парламенту, йдеться про можливу наявність в діяннях окремих осіб, які мають значний вплив на українську політику протягом багатьох років, які займають надзвичайно високі посади, які є власниками авторитетних медіа, про вчинення ними можливих правопорушень, корупційних, про можливе корупційне походження коштів – раз, про можливе ухилення від сплати податків – два, про можливе заниження об’єкту оподаткування – три, про можливе внесення договорів купівлі/продажу елітної нерухомості завідомо неправдивої інформації, що може мати ознаки шахрайства – це чотири. Шановні колеги, те, про що я зараз говорю, це не повідомлення для засобів масової інформації. Стаття 214 Кримінально-процесуального кодексу України визначає це повідомлення як повідомлення про злочин. На підставі цього повідомлення Національне антикорупційне бюро України повинне прийняти процесуальне рішення про внесення інформації до Єдиного реєстру розслідувань. Після внесення цієї інформації, протягом 24 годин ми хотіли би почути від Національного антикорупційного бюро про наявність чи відсутність підстав для притягнення до кримінальної відповідальності зазначених в моєму повідомленні вище осіб. Я хотів би одержати абсолютно офіційну відповідь протягом визначених законом 24 годин. Я нагадую, що фігуранти розслідувань, які згадуються в цій залі, розбігаються, вибачте, як таргани. Один побіг у Крим нещодавно, за повідомленням засобів масової інформації, а Сергій Лещенко учора ввечері був помічений в літаку над Тбілісі. То я звертаюся до керівництва Верховної Ради України з питанням: чи підписувалося розпорядження про відрядження Сергія Лещенка і що він там робить в той час, коли про нього тут ідеться в подібному тоні і небезпідставно? І останнє. Я би хотів звернутися ще раз до наших правоохоронних органів. Все, про що ми тут говоримо, це не просто так розмови, йдеться про конкретні склади правопорушень. Коли ми говоримо про те, що народні депутати Каплін чи Добродомов працюють на російську розвідку, то це потрібно розслідувати. Коли ми говоримо, що народний депутат Лещенко може бути причетний до корупції, це потрібно розслідувати. І про це потрібно.
Дякую. Шановні колеги, я з вашого дозволу, як і вчора, скажу нашу логіку найближчих дій. Зараз йде дві ратифікації, які по ідеї є об’єднуючими, а потім два питання, до яких ми вчора просто не встигли фізично дійти – правоохоронної діяльності. Шановні колеги, я думаю, в нас є шанс швидко, ефективно, як ми це робили вчора, пройти ці питання. Наскільки мені відомо, вони об’єднують усіх депутатів, які є в залі. І я прошу зараз запросити депутатів в зал і приготуватись до роботи. Прошу секретаріат Верховної Ради оголосити, що ми починаємо голосування і починаємо нашу роботу. І ми переходимо до розгляду першого питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї". Питання, яке впорядковує і приводить до міжнародних стандартів наше законодавство. І я прошу усіх в обговоренні і в прийнятті рішення бути єдиними. Колеги, я прошу підтримати пропозицію розгляду ратифікації за скороченою процедурою, колеги. Я прошу проголосувати і підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. [[10:48:15]] За-173 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді міністра соціальної політики Реву Андрія Олексійовича, будь ласка.
З місця?
Включіть мікрофон. Можна звідти, будь ласка. Включіть мікрофон тільки там.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! На ваш розглядвиноситься проект Закону України про внесення зміни до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів та Факультативного протоколу до неї" (реєстраційний номер 0102) від 29 червня 2016 року. Проектом акту передбачається внести зміни до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів та Факультативного протоколу до неї" шляхом зміни слів "інвалід" і "інваліди" у всіх відмінках на слова "особа з інвалідністю" та "особи з інвалідністю" у всіх відмінках. Законопроект розроблено з урахуванням рекомендацій Комітету Організації Об’єднаних Націй з прав інвалідів стосовно первинного звіту України про стан реалізації положень Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї, а також на виконання статті 4 Указу Президента України від 3 грудня 2015 року №678 "Про активізацію роботи щодо забезпечення прав людей з інвалідністю", а також підпункту 5 пункту 105 Плану заходів з реалізації національної стратегії у сфері прав людини на період до 2020 року. Прийняття законопроекту не призведе до додаткових витрат ні з державного, ні з місцевих бюджетів. Реалізація проекту акту дозволить привести чинне законодавство в частині соціального захисту осіб з інвалідністю у відповідність до офіційного перекладу Конвенцій та Факультативного протоколу до неї. Законопроект підтримано профільним Комітетом Верховної Ради України у закордонних справах та Головним науково-експертним управлінням. Є прохання підтримати.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету у закордонних справах Луценко Ірина Степанівна. Пані Ірина, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 13 липня 2016 року розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї" і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти згаданий проект закону за основу і в цілому. Законопроект передбачає у назві і тексті Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до нього" замінити слово "інвалідів" на "осіб з інвалідністю", що повністю відповідатиме офіційному перекладу Конвенції та Факультативного протоколу до неї. Згідно з пояснювальною запискою до законопроекту за підписом заступника міністра соціальної політики України Віталія Мущиніна, реалізація зазначеного закону не потребує додаткових витрат державного бюджету і місцевих бюджетів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не заперечує проти ратифікації Конвенції. Тому прошу вас підтримати рішення комітету та прийняти Закон України про внесення змін до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї" за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, пані Ірино. Шановні колеги, зараз буде обговорення. Велике прохання: максимально лаконічно обговорювати. Законопроект не є складний. Прошу провести запис: два –"за", два – "проти". Будь ласка. Рибак Іван Петрович, будь ласка.
Шановні колеги! Є пропозиція підтримати в редакції комітету даний законопроект і ратифікувати відповідно Конвенцію про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї з зазначеними змінами. У той же час хотілося б значити, що на сьогоднішній день після того, як наш український парламент провів по суті бюджетну децентралізацію, органи місцевого самоврядування отримали достатньо коштів для того, щоб змогли і забезпечити всі потреби інвалідів на місцях, безпосередньо в населених пунктах. На сьогоднішній день у нас не виконуються по суті нормативно-правові акти в Україні щодо доступності. То я би хотів теж звернути увагу принагідно наших всіх колег саме на цю проблему. Давайте підтримаємо і проголосуємо. Дякую.
Дякую вам. Зараз Мірошниченко Юрій Романович. Після того переходимо до прийняття рішення. А!? І "Фронт". Я прошу народних депутатів заходити в зал. І прошу включити мікрофон Юрію Романовичу Мірошниченкові. Будь ласка.
Дякую, Андрію Володимировичу. Шановні колеги, шановні наші виборці, світ виробив вже ті стандарти міжнародні, яких має дотримуватися будь-яка держава, яка претендує на звання демократичної і гуманної держави. І сьогодні, як ніколи, для нашої країни, яка стикнулася з великими викликами і випробуваннями, необхідно не забувати про найуразливіші верстви наших громадян. Тому актуально і навіть терміново треба ухвалювати ратифікувати цю конвенцію і імплементовувати її в життя. І фракція "Опозиційного блоку", безперечно, буде підтримувати ратифікацію цієї конвенції. Закликаю всіх наших колег так само проголосувати "за". Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Максим Бурбак. Включіть мікрофон. І заходимо в зал, народні депутати.
Шановні колеги, я ще раз закликаю всіх підтримати цей законопроект і ратифікувати Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї. Але хотів ще висловити позицію профільного комітету. Дуже ми зараз почули добрі слова на підтримку цього від колег з "Опоблоку", але жодного разу їх представник не був на засіданні нашого комітету. Зараз вони можуть волати про допомогу, про все, що треба зробити, але жодного разу він там не був. І ще звертаюся до всіх керівників фракцій, будь ласка, делегуйте своїх представників в такий потрібний нам комітет. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. Я дуже прошу заходити в зал, а не виходити, колеги. Я прошу займати робочі місця, приготуватися до прийняття рішення. Це не тільки наша міжнародні зобов’язання, це наша допомога найбільш незахищеним людям, які потребують підтримки від нас і це наш обов’язок перед ними. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права інвалідів і Факультативного протоколу до неї" (№0102) – за основу і в цілому. Хто підтримує дану пропозиції, прошу підійти до робочих місць. Будь ласка, підходьте товариство до карточок для голосування. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Будь ласка. [[10:56:50]] За-248 148 – "за". Рішення прийняте. 248 – "за". Постанова прийнята. Рішення прийняте. Вітаю, пане міністре. Будь ласка, потім ще підійдіть до мене після наради. І ми переходимо. Вітаю також і комітет. Переходимо до наступного пункту порядку денного. Питання теж є не дискусійним і важливим. Це є проект Постанови про звернення Верховної Ради України до Палати представників Конгресу Сполучених Штатів Америки щодо початку розгляду законопроекту № 5094 "Акт стабільності і демократії в Україні". Я прошу підтримати пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, голосуємо. [[10:57:55]] За-180 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Фріз Ірину Василівну. Пані Ірина, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, на ваш розгляд виноситься звернення Верховної Ради України до Палати представників Конгресу США щодо розгляду Конгресом "Акт стабільності і демократії в Україні". Конгресмени внесли відповідний законопроект, який має переломний характер для нас, адже це демонстрація Конгресом США підтримки народу України. По-перше, в законопроекті зазначається, що санкції США проти Росії не повинні бути скасовані до повного виконання Мінських домовленостей. По-друге, санкції не мають бути скасовані доки Україна не відновить повного реального контролю над нашим кордоном. По-третє, і це дуже важливо, "Акт стабільності і демократії в Україні" передбачає санкції проти третіх осіб і держав за порушення режиму санкцій, що пов’язані з окупацією Криму, а також запровадження спільної політики країни НАТО щодо попередження передачі Російській Федерації військових технологій та послуг. Це особливо важливо в той час, коли в странах ЄС зараз ведеться відверта кампанія щодо зняття санкцій проти країни-агресора. Тому я вас дуже прошу підтримати сьогодні звернення до Палати представників Конгресу США, адже станом на сьогодні цей Акт вже підтримано профільним комітетом Конгресу, його також підтримали вже 32 конгресмени. Прошу підтримки. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету у закордонних справах Заліщук Світлана Петрівна. Пані Світлана, будь ласка.
Шановний пане Голово та шановні колеги! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні від 15 червня 2016 року розглянув внесений законопроект і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти згаданий проект постанови за основу та в цілому із внесенням низки змін до її тексту. Я хочу нагадати, що прийняття цієї постанови має активізувати процес прийняття Палатою представників Конгресу США законопроекту 5094, який має назву "Акт стабільності і демократії в Україні", який законодавчо має закріпити невизнання Сполученими Штатами Америки анексії Криму Російською Федерацією та збереження вже застосованих проти РФ санкцій, пов’язаних як з Мінськими домовленостями, так і з анексією Криму, що відповідає стратегічним інтересам України. Я так само хочу нагадати, що законопроектом передбачено попередження передачі будь-якого військового обладнання і військових послуг Росії державами-членами НАТО на період окупації Російською Федерацією частини території України. У разі схвалення такого законопроекту Президент США матиме право запропонувати відповідні рішення на рівні НАТО. Я так само хочу нагадати важливим те, що законопроектом передбачено створення міжнародного консорціуму, який гарантуватиме приватні інвестиції в економіку України через готовність відшкодування відповідних втрат через політичні чи військові ризики. Тож прошу вас підтримати рішення комітету та ухвалити проект постанови за основу та в цілому і затвердити звернення до Палати представників Конгресу Сполучених Штатів Америки із внесенням запропонованих комітетом змін. Дуже дякую.
Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка. До слова запрошується Сергій Миколайович Євтушок від фракції "Батьківщина".
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово! Вчора у своїй промові і зверненні ви чітко сфокусували в черговий раз свою увагу на те, що ми зараз перебуваємо у стані війни. Так от, я хотів би звернутися до всіх наших колег народних депутатів: дуже важливий законопроект або проект постанови, про який ми зараз розглядаємо., який не міг би і не може ставитися в середу – це раз. Це щодо відповідальності народних депутатів. Друге питання, на запитання від людей, які чітко запитують,коли закінчиться війна в Україні? Ми розуміємо, що відповіді немає. Чому? Тому що, по-перше, можемо ми це зробити тільки власними зусиллями, це коли наші Збройні Сили України зможуть зупинити і відстояти свої землі. І друге питання, ми апелюємо до наших партнерів, до колег із Європи, із Сполучених Штатів, аби або зміцнили санкції або залишили їх на тому рівні, на якому є. Дійсно, ряд держав уже говорить про те, що готові зняти санкції з Російської Федерації. Так у мене запитання: у нас що, подвійні стандарти? Чому Україна не запроваджує санкції по відношенню до Росії? Чому Комітет у закордонних справах, якому не вистачило одного голосу, не розірве дипломатичні стосунки з Російською Федерацією – державою-агресором? Або навіть розірве, але в той же момент відкличе один голос, оскільки один з депутатів скаже, що він, вибачте, не розібрався, то це подвійні, напевно, стандарти. Я закликаю все ж таки проголосувати даний проект постанови, оскільки в ній іде про закон, де ми просимо Сполучені Штати або зміцнити санкції і тиснути на Російську Федерацію, оскільки це є також механізмом, де ми зможемо зберегти свої кордони і боротися з ворогом. Дякую.
Дякую. Тимошенко Юрій Володимирович, "Народний фронт". Будь ласка, включить мікрофон.
Друзі, прийняття цього законопроекту в буд-якому випадку це потужний крок в бік нашої перемоги, це є потужна допомога нашим побратимам, які кривавляться на війні. Я прошу всіх, навіть ані хвилини не вагаючись, менше думайте, а більше працюйте. Все для фронту! Все для Перемоги! Тисніть всі "за" і приймаємо цей законопроект якнайшвидше. Слава Україні!
Юзькова Тетяна Леонідівна, Радикальна партія.
Прошу передати слово лідеру нашої фракції Олегу Ляшку.
Будь ласка.
Колеги, увага, серйозне питання! Шановні колеги-депутати, я прошу хвильку уваги. Насправді, питання значно серйозніше, ніж видається. Колега з "Народного фронту" запропонував менше думати, більше працювати. Це мені нагадали виступ колишнього спікера російської Держдуми, де він сказав, що "Госдума – не место для дискуссий". Ото ми так і живемо, що ми не думаємо, а робимо невідомо що. А потім від цього страждають. вся українська держава. Тепер по суті документу. Документом пропонується звернутися до Палати представників Конгресу на підтримку – я наголошую! – законопроекту. Уявімо ситуацію. Хтось звертається до нас і розказує, який закон ми маємо прийняти, як ми маємо проголосувати. І яка наша реакція? Нам не подобається втручання в наші внутрішні справи. Ми кажемо про те, що ми нікому не дозволимо нам диктувати, яку приймати Конституцію, які приймати закони, якою мовою говорити, який політичний устрій мати. Чому ми думаємо, що ми можемо дозволити собі казати нашим колегам-конгресменам, які закони їм приймати. Я переконаний, що навпаки це рішення парламенту може бути використано нашими противниками як втручання у внутрішні справи американських конгресменів. І найголовніше. В запропонованому до розгляду законопроекті немає жодного слова згадки про Будапештський меморандум – основоположний документ українсько-американських стосунків у сфері безпеки. Я питаю: чому ми так само легко відмовляємося від Будапештського меморандуму, як в 1994 році відмовилися від ядерної зброї? Припиніть займатися дипломатією на рівні пісочниці в дитячому садку. Ми за це не голосуєм.
Мельничук Сергій Петрович, "Воля народу". І переходимо до голосування. Прошу всіх заходити в зал. Будь ласка, пане Сергій.
Група "Воля народу" звичайно буде підтримувати дану пропозицію постанови. Але зі своєї сторони, хочемо звернути увагу, адже зі сторони України, що ми зробили для того, щоб посилити санкції проти окупанта? А я вам скажу що. Ми подалі працюєм. продаємо на Російську Федерацію зерно через порти. Ми надалі продовжуємо поставляти запасні частини на електростанцію атомну, яка будується в Ростовській області, яка далі буде в Крим окупований електроенергію постачати. І так у багатьох галузях. До яких пір це буде продовжуватись? Ми просимо інші наші країни-партнери, щоб вони санкції продовжували, а самі з окупантом продовжуємо торгувати. В мене все.
Дякую. Колеги, заходимо в зал і я, звичайно, колеги народні депутати приймуть рішення самостійно, але це є правдою, що з перших днів російського вторгнення ми звертались до наших європейських партнерів з закликом стати пліч-о-пліч з Україною проти кремлівської орди і це звернення було до всіх народів вільного світу, до всіх країн вільного світу. І ми звертаємося і сьогодні, і в даному випадку я з повагою відношусь до цього рішення нашого Комітету в закордонних справах, ми маємо неймовірну підтримку і в нижній, і в верхній палаті Сполучених Штатів Америки, і в мене є відчуття і переконання, що дане звернення не призведе до образ, до непорозумінь, а лишень буде скріплювати наш діалог. Хоча я розумію, що всі народні депутати приймуть самостійно рішення, але якщо ми його провалимо, мені видається, це буде поганий символічний акт. Шановні колеги, прошу зайти в зал і приготуватись до голосування. Будь ласка, займаємо робочі місця. Колеги, шановні колеги, я все-таки хочу додатково рекомендацію. Давайте, можливо, ми краще перенесемо розгляд цього законопроекту, аніж ми не організовано увійдемо в зал. Колеги, пан Олег, шановні автори, я прошу підтримки в позиції, що якщо у нас по даному документу немає єдності в залі, давайте голосуванням перенесемо його розгляд, щоб було якесь легітимне рішення з приводу того? А сигнальне нічого не дасть, видно по залу, видно по залу.
[[Із залу]] Якщо це важливий документ, чому немає представника МЗС? Чому немає його позиції по цьому акту?
Колеги, я пропоную варіанти голосування по даному законопроекту. Один з варіантів – перенести його розгляд і, я думаю, це буде мудра позиція, яка парламент не буде дискридитовувати. Колеги, є позиція? Пане, Олег, підтримується така позиція? Або сформулюйте, яка підтримується? Тобто логіка полягає в тому, щоб ми знайшли форму непровалу даного рішення. Пане Олег, одна хвилина, і давайте ми виробимо спільну позицію, яка об’єднає зал. Але оголошу ще раз: позиція, яка об’єднає, зал я прошу шукати її.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Дякую, шановний пане Голово, що ви звернули увагу на наші аргументи! Документ справді важливий і ми не можемо його провалити, тому ми пропонуємо зняти його зараз з розгляду, серйозно доопрацювати, передбачити в цьому документі. і перенести розгляд. Передбачити в цьому документі обов’язково питання Будапештського меморандуму, від якого ми за жодних умов не повинні відмовлятися. І сто разів на кожній зустрічі нагадувати нашим партнерам по їхніх зобов’язаннях, по Будапештському меморандуму, вимагати виконання цих зобов’язань по Будапештському меморандуму. Крім того, оскільки йдеться про звернення щодо конкретного законопроекту, який розглядається у Конгресі Сполучених Штатів, я пропоную зробити загальне звернення на Конгрес щодо їхньої політики підтримки проти російської агресії, а не конкретно по вказаному законопроекту, щоб це не розцінювалося як зовнішній диктат. Ми не любимо, коли нам щось диктують, чому ми думаємо, що ми можемо самі комусь щось диктувати?
Дякую, шановні колеги! Зараз Віктор Пинзеник, нам дасть найправильніше і найоптимальніше формулювання. Я прошу включити мікрофон для пана Віктора і прошу заходити в зал, займати робочі місця, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Я думаю, що зал знайде правильні рішення в цій ситуації, і ми розуміємо, що дискусії йдуть не по суті, не по ідеї, а про деякі технічні норми, які треба врахувати. Ніхто не заперечував в цьому залі проти необхідності схвалення постанови. Тому є пропозиція, яка вже і звучала тут, – давайте до завтра або через. на п’ятницю чи на наступний пленарний тиждень ми узгодимо всі технічні питання і внесемо узгоджений проект постанови, який підтримають всі фракції парламенту.
Я можу це сформулювати як перенесення розгляду даного законопроекту? Можу. Колеги, я прошу об’єднатись, я прошу зайти всіх в зал, приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію перенести розгляд проекту Постанови про звернення Верховної Ради України до Палати представників Конгресу Сполучених Штатів Америки і прошу підтримати дану пропозицію. Для доопрацювання, перенести розгляд для доопрацювання (4735). Прошу усіх проголосувати і прошу усіх підтримати дану пропозицію. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[11:14:49]] За-232 Рішення прийняте. Я переконаний, ми поступили правильно, і ми поступили мудро, як і личить українському парламенту. Колеги, зараз два законопроекти, до яких ми вчора не дійшли. Вони важливі, і водночас по них була єдність залу. Я дуже прошу усіх сконцентруватись. Один з них має взагалі мінімальну кількість поправок, це 2255а, другий – трішки довший. Прошу запросити депутатів в зал. І хочу спитати Андрія Анатолійовича, ви доповідаєте сьогодні? Ви – другий, а перший – пан Юрій. Колеги, ми переходимо до розгляду питань другого читання, до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо удосконалення доступу до правосуддя осіб, які утримуються в установах попереднього ув’язнення та виконання покарань), номер 2255а. Це друге читання. І я запрошую до доповіді представника Комітету з питань законодавчого забезпечення Юрія Мірошниченка. Будь ласка, пане Юрій, завершуємо вчорашній наш процес.
Дякую, Андрію Володимировичу. Дякую всім народним депутатам, які вчора підтримали три законопроекти, які розроблені були спільно робочою групою, членами комітету, секретаріатом, експертами, які дякують від імені всіх розробників сьогодні народним депутатам. Але у нас залишилось два важливих законопроекти. 2255а – дуже простий промовистий законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо удосконалення доступу до правосуддя осіб, які утримуються в установах попереднього ув’язнення та виконання покарань). Суть цього законопроекту полягає в тому, що або заарештовані, або ув’язнені особи, оскаржуючи рішення, дії або бездіяльність адміністрації установи, звільняються у разі відсутності коштів від сплати судового збору. Таким чином ми забезпечуємо доступ до правосуддя. І людина, яка. права якої порушує адміністрація, може в судовому порядку довести, що треба відновлювати її права. Оце суть цього законопроекту. Надійшло 5 поправок, 3 з яких враховано, 2 – не враховано. Я думаю, що автори не врахованих нас підтримають, навіть незважаючи на те, що ми не всі їхні пропозиції врахували, в тому числі і мої деякі поправки не були враховані в результаті опрацювання. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, всього дві поправки не враховані, одна з них пана Юрія. 2-а, на якій він не наполягає. 5-а, Ленський. Чи наполягає Ленський на поправці? Ні, не наполягає. Колеги, дві поправки. І ми можем переходити до прийняття рішення. Закликаю усіх депутатів зайти в зал. Яка поправка? Прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів, що зараз відбудеться голосування.
Андрію Володимировичу, я попросив би дати слово першому заступнику голови комітету нашого.
Кому?
Мосійчуку.
Будь ласка, Ігор Мосійчук, одна хвилина. Поки збираються, одна хвилина Мосійчук. Будь ласка.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Я хотів би висловити подяку Міністерству юстиції. Вчора після мого виступу відбулася реакція стосовно конкурсу так званого по управлінню медичного забезпечення, який виграв, я сподіваюсь випадково, ставленик минулого режиму. Але тут же, ще раз хотів би наголосити, ми приймаємо зараз дуже важливі закони, і ми їх будемо підтримувати. Але в той же час до кадрової політики Мін’юст має звернути величезну увагу тому, що тільки що відбулася втеча, стало відомо, в кіровоградській колонії, а кіровоградським управлінням керує людина, яка вивішувала прапор "ЛНР", коли працювала на Луганщині. Тому: до уваги! А законопроект ми підтримуємо.
Дякую вам. Тільки скоригую, що у нас Кропивницький, відповідно і колонія може вбути тільки в Кропивницькому, і не існує на сьогодні на карті України іншої назви. Дякую вам. Колеги, переходимо до голосування. Від комітету, будь ласка, репліка Князевич. Включіть мікрофон. І готуємося до прийняття рішення. Будь ласка, Князевич Руслан.
Шановний пане Голово, шановний доповідач! Я особисто підтримую законопроект і підтримую ідеї, які в ньому закладені. Але мушу просто звернути увагу і для протоколу зазначити наступну річ, справ в тім, що тут передбачається і йде певна лібералізація щодо сплати судового збору. Ви пам’ятаєте, що на вимогу Міжнародного валютного фонду ми були змушені навпаки цю норму відтворити. І зараз це один з маяків підписання договору з Міжнародним валютним фондом і виділення наступного траншу. Я розумію, що напевно, це не дуже велика сума, але все ж таки було би бажано, щоб ми якісь прорахунки мали, тому що як тільки цей законопроект з’явився, вже до нашого комітету звернулися представники їхні з проханням надати вичерпну інформацію щодо того, в який спосіб ці показники будуть впливати на ті макрофінансові показники, які вже передбачені в бюджеті. І якщо це буде суттєво, а я вам нагадаю, що нас змушували вдвічі підняти відповідні надходження, то це може змінити їхню позицію. Тому я думаю, що треба бути з цим дуже обережними і дати або чіткі прорахунки, або цю норму зараз на цьому етапі.
Дякую, колеги. Усі підтримують даний законопроект. Усі визначають його важливість, його значення і ми маємо всі передумови, щоб його прийняти. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо удосконалення доступу до правосуддя осіб, які утримуються в установах попереднього ув’язнення та виконання покарань) (№2255а) – в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати 2255а в другому читанні та в цілому. Будь ласка, колеги, голосуємо, спільна загальна позиція всього залу. [[11:21:49]] За-241 Рішення прийняте. Я вітаю і авторів, вітаю і комітет з якісно проведеною роботою. З того блоку, який ми обговорювали, тільки вчорашній один закон викликав дискусію, але я думаю, що ми зможемо доопрацювати і швидко прийняти. Будь ласка, заключне 1 хвилину Мірошниченко і переходимо до наступного законопроекту. Будь ласка, пане Юрій.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на виступ Руслана Петровича Князевича. Я думаю, тут є перший заступник міністра юстиції і ми як члени комітету ми підготуємо аналітичні матеріали, щоб не викликати ніяких, як кажуть, напружень в частині того, що не вплине суттєво це на показники макроекономічні бюджету. Це перше. І друге. Хочу ще раз наголосити, що наша з вами спільна робота, вона високо оцінюється і експертним середовищем, і міжнародними партнерами, які працюють з Україною. Дякую вам щиро за увагу. І останній і дуже важливий закон доповість голова комітету Кожем’якін Андрій Анатолійович.
Дякую. Ми переходимо до розгляду наступного питання порядку денного. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених (№ 2490а). Тут більша кількість поправок, доведеться попрацювати. І я запрошую до доповіді голову комітету Кожемякіна Андрія Анатолійович. Будь ласка, пане Андрій.
Шановний головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених (2490а), підготовлений до розгляду в другому читанні комітетом. Дозвольте нагадати, що 5 лютого 2016 року ми з вами прийняли дуже важливий закон – Закон про пробацію. Що таке пробація? Пробація полягає у встановленні нагляду за засудженим з покладанням на нього певних зобов’язань і обмежень без ізоляції його від суспільства. Відвідувати центри пробації, періодично зустрічатись з наглядовим офіцером, брати участь у певних різновидах діяльності. Саме цей законопроект підготовлений, серед іншого, з метою законодавчого врегулювання питань, пов’язань з впровадженням в Україні пробації. Зазначеним проектом пропонується внести зміни до Кримінального, Кримінально-процесуального та Кримінально-виконавчого кодексів України, а також низки законів. Комітет ретельно підійшов до підготовки проекту до другого читання. У засіданні робочої групи брали участь представники Державної пенітенціарної служи, Уповноважений Верховної Ради з прав людини, Генеральна прокуратура, Міністерство юстиції, представники громадських і правозахисних організацій, науковці. Таким чином ми отримали збалансований, узгоджений проект, який дасть можливість засудженим скористатися наданим їм правами, позитивно вплине на діяльність установ виконання покарань, удосконалить кримінально-виконавче законодавство України, а також дасть змогу формувати державну політику у сфері пробації, сприятиме гуманізації системи правосуддя. Водночас (під стенограму), і це дуже важливо, хочу зачитати пропозиції, дві пропозиції від Міністерства юстиції України. Перша: частину четверту стаття 115 Кримінально-виконавчого кодексу України викласти в такій редакції: "Чотири (крапка). Інвалідам І та ІІ груп, жінкам з вагітністю понад 4 місяці, непрацюючим жінкам, які мають дітей у будинках дитини при виправних колоніях, непрацюючим чоловікам віком понад 60 років і жінкам понад 55 років, якщо вони не одержують пенсії, а також особам, звільненим від роботи через хворобу, в тому числі хворим на активну форму туберкульозу комунально-побутові послуги надаються безоплатно (крапка). Засудженим, які відбувають покарання у виховних колоніях, харчування, одяг, взуття, білизна і комунально-побутові послуги надаються безоплатно (крапка)". І друга поправка. Внести зміни до статей 41, 246 Кримінально-процесуального та до статей 5, 7, 9 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність", замінивши "оперативні підрозділи державної пенітенціарної служби України" на.
Будь ласка, включіть ще хвилину. Будь ласка.
Дякую. .на "оперативні підрозділи Державної кримінально-виконавчої служби України", що дасть змогу Мін’юсту забезпечувати здійснення органами та установами виконання покарань оперативно-розшукової діяльності. У процесі підготовки проекту до розгляду в другому читанні надійшло 118 поправок, 89 з них пропонуємо врахувати, 29 – відхилити. Підстави для відхилення ми навели в таблиці. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому і, накінець, дати можливість Закону "Про пробацію" вступити в законну дію. Дякую за увагу.
Дякую, Андрій Анатолійович. Шановні автори поправок, прошу приготуватись до роботи. 2-а, народний депутат Петьовка. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 5-а, Юрій Мірошниченко. Не наполягає. 6-а, Шпенов. Не наполягає. 9-а, Петьовка. Не наполягає. 18-а, Мельничук. Не наполягає. У мене написано "враховано", Левченко. Будь ласка, по 14 поправці включіть мікрофон Юрія Левченко.
Так вона врахована редакційно. Вона ж врахована.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Там написано, що вона "врахована редакційно", поправка, а насправді, вона, на жаль, взагалі не врахована. Справа в тому, що пропозицією законопроекту передбачається, що при звільненні від відбування покарання з випробовуванням вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до 7 років, суд покладає на засуджену обов’язки, передбачені у статті 76-й. При цьому у статті 76-й міститься перелік як обов’язкових, так і факультативних обов’язків, які, цитую, "можуть додатково покладатися". Справа в тому, що конструювання норми подібним чином, а саме словами "додатково покладатися" при буквальному її тлумаченні дасть підстави покладати на таку категорію жінок в обов’язковому порядку усі зобов’язання, передбачені у статті 76-й, без врахування того, що виконання окремих з них може виявитися неможливим у певний період, пов’язаний із народженням чи вихованням дитини, зокрема, вступити в навчання чи офіційно працевлаштуватися. Це може створити додаткові умови для вчинення корупційних правопорушень. При вирішенні питання про звільнення по відбуванню покарання за статті 79-й. Тому я пропоную цей розділ законопроекту виключити. Дякую.
Пане Юрію, ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, я ставлю на голосування поправка номер 18 народного депутата Левченко. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. Будь ласка. [[11:29:37]] За-130 Рішення не прийнято. Отже, 19-а, Шпенов, не наполягає. 23-я, так само не наполягає. 25-та, Голубов. Не наполягає. 26-а, знову ж таки Голубов. Не наполягає. 34-а, Шпенов. Не наполягає. 38-а, Юрій Мірошниченко. Не наполягає. 44-а, Шпенов. Не наполягає. 48-а. Не наполягає. 53-я, Шпенов. Не наполягає. 54, Юрій Мірошниченко. Не наполягає. 55-а, Голубов. Не наполягає. 56-а, Петьовка. Не наполягає. 57, Петьовка. Не наполягає. 59-а, Шпенов. Не наполягає. 55-а поправка, Голубов. Голубов, 55-а поправка. 65, Шпенов. Не наполягає. 80. Мірошниченко Юрій. Пане Юрій! Не наполягає. 83. Теж Юрій Мірошниченко. Не наполягає. 86. Не наполягає. Добре, що у нас така одностайна позиція. 89, Шпенов. Не наполягає. Колеги, прошу заходити в зал. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити, за хвилину відбудеться прийняття рішення. 103-я Мірошниченка. Не наполягає. 109-а. Третьяков. Не наполягає. 117-а Мельничук. Не наполягає. Шановні колеги, таким чином ми завершили обговорення, можемо переходити до прийняття рішення. І, колеги, я прошу заходити в зал і приготуватися до прийняття рішення. Товариство, не виходити, а заходити в зал. Колеги, одну хвилину, прошу заходити в зал. Будь ласка, Андрій Анатолійович, – заключне слово. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка, пане Андрій.
Дякую. Шановні колеги, в цьому законопроекті про внесення змін до деяких законодавчих актів України саме головне є декілька речей. І робота над цим законопроектом показала, що робоча група, яка зібрала всіх зацікавлених представників і виконавчої влади, всіх науковців, громадських діячів, людей, які боряться за права осуджених – всіх, хто небайдужий до пенітенціарної сьогодні. до цього господарства пенітенціарного, всіх, хто знають, що таке пробація і як вона працює в Європі. І ця група напрацювала цей спільний проект. Тому внесення змін до Кримінального кодексу, Кримінально-процесуального, Кримінально-виконавчого кодексу дасть можливість цій пробації сьогодні жити в Україні і дати можливість забезпечувати все необхідне, що сказано в цьому проекті щодо тих людей, які сьогодні звільнились від. які сьогодні осуджені або вже звільнені від відбування покарання. Дякую.
Голубов не наполягав по даній попраці. [[Шум у залі]] Пане Юрій, вже переходимо до прийняття рішення. У мене зазначено так є. Колеги! Отже, робоча група об’єднала усі пропозиції, є спільна позиція всього залу і я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених (номер 2490а) в другому читанні та в цілому. Колеги, прошу голосувати, прошу підтримати, будь ласка. [[11:34:08]] За-223 Я бачу, що не встигли, я бачу, колеги. Я попрошу, я повернусь, раз. Я попрошу більш уважно до голосування підходити, я прошу усіх зайняти робочі місця, заходити в зал. Зараз я поставлю на повернення. Прошу зайняти робочі місця. Так, підійшли депутати, хто не встиг, хто був не на місцях, можна голосувати. Я сподіваюсь, що буде взаємна підтримка, як і попередніх законопроектів, я сподіваюсь на це. Я ставлю пропозицію повернутись до розгляду голосування 2490а. Прошу голосувати повернення 2490а. Будь ласка, голосуємо. [[11:35:20]] За-241 Ми повернулися і тепер я ставлю повторно проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених (номер 2490а) в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати, будь ласка. [[11:35:54]] За-238 Рішення прийняте. [[Оплески]] Вітаю авторів, вітаю комітет з якісно проведеною роботою, яка об’єднала зал. І, шановні колеги, ми переходимо до наступного розділу порядку денного. Я, до речі, хочу комітету подякувати за якісну роботу. Ми пройшли цілий блок питань правоохоронної діяльності, і фактично по всіх законах ми прийняли позитивне рішення, крім одного законопроекту. Я думаю, ми його доопрацюємо і приймемо його теж в залі. І розраховую і на комітет, і на авторів. Зараз у нас ряд постанов, серед них перші ті, які є важливі для питання освіти. Я дуже сподіваюсь і розраховую, що депутати будуть так само єдиними, спільними в позиції під час обговорення і прийняття рішень по постановах. І ми переходимо до наступного розділу порядку денного, постанови, і до розгляду проекту Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Професійна освіта як складова забезпечення кваліфікованого кадрового потенціалу України: проблеми та шляхи вирішення". І прошу підтримати пропозицію розгляду цієї постанови за скороченою процедурою. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги. [[11:37:28]] За-177 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі. ми розглядаємо Постанову Верховної Ради відповідно до Рекомендацій парламентських слухань відносно стану професійно-технічної освіти, яке відбулося 1 червня 2016 року. Учасники парламентських слухань на тему: "Професійної освіти як складова забезпечення кадрового потенціалу України: проблеми та шляхи вирішення", яке відбулося 1 червня 2016 року відповідно до Постанови Верховної Ради від 30 березня 16-го року, розглянули питання щодо сучасного стану та перспектив розвитку професійної освіти в Україні і висловили своє бачення розвитку і модернізації системи професійно-технічної освіти. Шановні колеги! Я думаю всі ви знаєте ситуацію, яка склалася після прийняття Бюджетного кодексу і прийняття бюджету, коли ми фактично передали без розрахунків, без стратегічного бачення міста професійно-технічної освіти і передали цю ланку освіти, цей рівень освіти, професійно-технічної, на місцевий рівень. Далі ми фактично перейшли до ручного управління цими речами. Хочу зазначити, що сьогодні ще не закінчився державне замовлення і не закінчився набір студентів професійно-технічних училищ. І ми маємо дуже великі проблеми, бо сьогодні ні обласні ради, ні місцеві ради фактично не готові для вирішення цих питань. Оці питання якраз розглядались. Ми виробили відповідні рекомендації. І прохання підтримати їх. Більше того, після того як ми їх підтримаємо це стане базою для того, щоб ми спокійно розглянули питання на наступних парламентських слуханнях 16 листопада щодо моделі фінансування різних ланок освіти. Тому прошу підтримати. Це дасть поштовх для розвитку професійно-технічної освіти в Україні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Питання, я думаю, є об’єднуюче зал. Прошу бути максимально лаконічними, щоб ми змогли прийняти чим більше рішень необхідних для освіти. Ігор Мосійчук передає слово Олегу Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. З 2016 року уряд прийняв рішення про те, щоб заклади профтехосвіти перевести на фінансування місцевих бюджетів. Це була не помилка уряду, це було злочинне рішення, яке в підсумку призводить до знищення всієї системи професійно-технічної освіти. Адже передати фінансування закладів профтехосвіти на місцеві бюджети, це означає фактично їх закрити. Тому що у місцевих бюджетах, не зважаючи на хвалену децентралізацію бюджетну, фінансову, все одно у них не вистачає власних ресурсів для латання дірок, для ремонту під’їздів, для вкручування лампочок, і навряд чи вони будуть першочергово фінансувати заклади профтехосвіти. Чому уряд прийняв це рішення? Тому що вони не проводять політики, тому що в них немає стратегії бачення майбутнього країни, тому що вони не роблять ставку на трудовий потенціал України і українського народу, тому що їхня політика – це перетворення України на сировинний придаток, де висококваліфіковані робочі руки і кадри не потрібні. Це якщо говорити про стратегію. Я вже не говорю про інші, але не менш важливіші питання, що в закладах ПТУ в основному навчаються діти-сироти, діти з малозабезпечених сімей, діти селян, і позбавляти їх можливості отримати професійну освіту, це означає забрати у них майбутнє, тому що в сучасному світі, коли в тебе немає професійних якісних знань, коли в тебе немає здоров’я, ти нікому не потрібен, ні собі, ні сім’ї, ні людям. Тому фракція Радикальної партії вимагає від влади, від уряду, від парламентської більшості негайно відновити фінансування закладів профтехосвіти із державного бюджету. У Бюджетній резолюції, яку збираються подати, так само передбачити державне фінансування закладів профтехосвіти.
Курило Віталій Семенович, будь ласка, з місця. Включіть мікрофон.
Фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати дану резолюцію. І ми вважаємо, що те обговорення, яке відбулося на парламентських слухань, воно показало як сильні сторони професійно-технічної освіти в Україні, так і ті проблеми, які існують на сьогоднішній день. Так, дійсно, було допущено певну помилку, коли в минулому році було передано фінансування повністю професійно-технічної освіти на місцеві бюджети. І сьогодні ми маємо ряд серйозних проблем, які необхідно усувати терміново. В першу чергу – це проблема фінансування нового набору учнів, які набрані в професійно-технічні навчальні заклади. Наприклад, по Луганській області на сьогоднішній день обласна військово-цивільна адміністрація і досі не визначилася кого вона буде фінансувати, і як буде фінансувати. І це стосується і ще ряду областей, де є невизначеність по кількості дітей, які будуть фінансуватися з 1 вересня, повинні були вже фінансуватися. На мій погляд, необхідно терміново Міністерству освіти і науки, Міністерству фінансів надати роз’яснення обласним адміністраціям, обласним радам щодо фінансування системи уже в цьому 2016-2017 навчальному році. Що стосується фінансування на майбутній рік, то, на мій погляд, необхідно залишити це фінансування через державний бюджет і прийняти серйозну програму реформування системи професійно-технічної освіти, а вже потім розглядати питання звідки фінансувати цю систему. Дякую.
Дякую вам. Вікторія Михайлівна Войціцька, будь ласка.
Передаю слово Березюку.
Будь ласка, пан Олег.
Бухгалтерський підхід в управлінні державою завжди веде до фіаско. Без сумніву, місцеве самоврядування краще знає, як витрачати гроші і коли великі міста, можливо, мають можливість, то малі міста і села, в яких є ПТУ, на превеликий жаль, просто стали заручниками бухгалтерського підходу в уряді до розвитку, але це не просто нищить галузь. Ми орієнтуємося на кращих і забуваємо про просто добрих і нормальних людей. В світі тільки 30 відсотків людей, в середньому, поступають у вищі навчальні заклади, а всі решта – просто працюють і шукають свою роботу там, де вони живуть. На превеликий жаль, держава і ми з вами їх цього позбавили. Більше цього, я хочу вам сказати, до серпня місяця і навіть зараз вчителі середньої освіти страждають від бухгалтерського підходу уряду України і Міністерства фінансів зокрема. Вчителі Тлумацького району Франківської області до сьогоднішнього дня не отримали відпускних. Вони кажуть: ви не думаєте, що ми маємо власних дітей, яких треба завести в школу, купити форму, купити портфель, купити книжки, зошити? Це є злочин проти розвитку країни і безпосередньо дитини і людини. Тому сьогодні цей виступ – це мій запит і запит фракції "Самопоміч" до Міністерства фінансів, чому вчителі України і, зокрема, Франківської області Тлумацького району отримали відпускні або в кінці серпня, або не отримали до сьогоднішнього дня. Це злочин перед людяністю. Дякую.
Дякую вам. Заключний виступ Сергія Мельничука і через три хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Прошу заходити депутатів в зал і прошу включити мікрофон Сергію Петровичу, будь ласка.
Прошу передати слово Литвину Володимиру Михайловичу.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! При прийнятті бюджету Верховна Рада України проголосувала за те, щоб передати фінансування профтехосвіти на місцевий рівень. Тим самим я повинен сказати, ті ж, хто голосували, виступили в ролі поховальної команди цієї системи і тих сімей, і тих дітей, які не найбагатші, які сьогодні залишились викинутими на вулицю! Тепер постановою ми рекомендуємо низку заходів, які, я вас запевняю, виконані не будуть, оскільки у планах бюджету на 2017 рік взагалі передбачено в системі освіти скинути все фактично на місцеві бюджети, у тому числі в частині витрат на комунальні послуги. Тепер місцеві бюджети, не субвенції, а місцеві бюджети повинні будуть платити за комунальні послуги ПТУ і закладів освіти загалом. Тому я переконаний, щоб щось зробити в Міністерстві освіти, в системі освіти, потрібно було б передати Міністерству освіти і науки років на п’ять функції Міністерства фінансів тоді щось буде, а тут правильно було сказано про той бухгалтерський підхід, а тим більше, що цією справою займаються люди, яким не жити у цій країні. І їхні діти не навчаються ні в ПТУ, ні у вузах України, вони навчаються у всіх за межами України. Тому питання давайте зараз або завтра розглянемо зауваження Президента до закону, який ми з вами приймали, про фінансування хоча б часткове на суму 1 мільярд 900 мільйонів – ПТУ. Чому це питання не вноситься на розгляд Верховної Ради? Тому що діємо в зговорі з Кабінетом Міністрів України. Постає питання, які ж ми представники народу? Ми просто політичні холуї, виконуємо те.
Шановні колеги і ще дві фракції попросили виступ. Від "Батьківщини" це буде Одарченко, від "Опозиційного блоку" це буде Шпенов. Добре, я надаю слово. Одарченку включіть мікрофон, одна хвилина.
Дякую. Шановні колеги! 183 округ Херсонщина, Юрій Одарченко. Я хочу зосередити вашу увагу на таких цифрах, що в Херсоні в обласному центрі сьогодні у сфері виробництва працює всього-на-всього чотири відсотки населення. Уявіть собі чотири відсотки населення сьогодні намагається формувати бюджет, намагаються працювати так, щоб було достатньо коштів для того, щоб громади існували. І проблема лежить, в тому числі, що немає сьогодні достатньої кількості кадрів, які б могли працювати у сфері виробництва. Тому сьогодні перекладення цих витрат на місцеві бюджети є, по суті, злочином, коли місцеві бюджети всі кошти для того, щоб не зупинити навчання дітей направляють на цю сферу, а в Херсоні це близько 100 мільйонів, і не на інші сфери: на лікування, на медичне обслуговування не вистачає ніяких коштів. Я переконаний, що сьогодні ми всі мусимо вимагати, щоб профтехосвіта фінансувалася з коштів державного бюджету. І фракція "Батьківщина".
30 секунд, будь ласка.
резолюцією були передбачені кошти на фінансування профтехосвіти. Дякую.
Дякую вам. Матвієнков, одна хвилина.
Матвиенков, 57-й округ, Мариуполь, "Оппозиционный блок". Вы знаете, уважаемые коллеги, вот мне. иногда вот я смотрю на многие решения, которые принимаются у нас здесь правительством, вот так необдуманно, они мне напоминают дни самоуправления в школе. Знаете, когда школьникам давали на один день порулить, и они вот это рулили и принимали вот такие решения. Иногда на мысль приходит, вот как можно принять вот такое решение, когда вместо того, чтобы смотреть стратегию развития такой серьезной отрасли в образовании, как профессионально-техническое образование, которое готовит кадры, которое готовит базу нашей будущей промышленности, "свалить" – другого слова я не могу подобрать – на местные органы власти с тем, чтобы они его "дотоптали" там. Вместо того, чтобы заниматься сейчас стратегической линией развития, вместо того, чтобы заниматься и думать, как сейчас нам растить эти кадры, смотреть то, что делается в Европе сегодня с кадрами, то, что делается в мире с кадрами, готовить свою базу, мы сегодня своими руками уничтожаем эти вещи! Однозначно нужно не то, что исправить эту ситуацию, а еще и "дать по рукам" тем, кто принимал подобное решение. Мы однозначно поддерживаем решение то, которое принимает комитет.
Дякую. Колеги, ми говоримо про майданчик для обговорення, для дискусії. Про створення цього майданчика у вигляді парламентських слухань. Тому, я думаю, є сенс підтримати його. Олександр Володимирович, ви наполягаєте? Чи ми можемо голосувати? Тоді, колеги, за хвилину відбудеться прийняття рішення, прошу заходити в зал. Заключне слово представнику комітету. Включіть мікрофон, Співаковський Олександр, буквально 30 секунд.
Шановні колеги, шановні народні депутати! Хочу сказати, якраз і Олег Валерійович Ляшко, і інші політичні діячі були присутні на цих парламентських слуханнях. Всі ці речі враховані. Якраз наше рішення, яке зараз затвердить ці рекомендації, дасть можливість і для Верховної Ради, і для уряду вирішувати питання, бо там якраз закладений вектор розвитку професійної освіти як стратегічної національної політики держави. От про що хочу сказати. Тому наше голосування якраз і дасть відповідь на те, чи за те, щоб професійно-технічна освіта була в рамках національних інтересів чи ні. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займаємо робочі місця. І я ставлю на голосування проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Професійна освіта як складова забезпечення кваліфікаційного кадрового потенціалу України: проблеми та шляхи вирішення" (номер 4862). Згідно рішення комітету – за основу і в цілому. Хто підтримує дане рішення, прошу голосувати, колеги. Голосуємо. [[11:53:45]] За-240 Постанова прийнята. Рішення прийнято. Вітаю комітет. І, колеги, в нас ще дві постанови – теж неконфліктних, які стосуються освіти. Я, згідно із правом, наданим мені Регламентом, продовжую нашу роботу до 15 хвилин. І прошу колег не розходитися, швидко обговорити ці постанови і дати їм шлях для вирішення. І прошу в тому аспекті бути всім консолідованими. Оте, наступне проект Постанови про призначення у 2016 році іменних стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених (номер 4859). Перш за все, прошу підтримати розгляд її за скороченою процедурою і прошу проголосувати, будь ласка. [[11:54:43]] За-169 Рішення прийнято. І запрошую до доповіді заступника голови Комітету з питань науки і освіти Співаковського Олександра Володимировича, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, проект Постанови підготовлений на виконання Постанови Верховної Ради України про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених від 16 березня 2007 року. Згідно з цією постановою, щорічно, починаючи з 2008 року, присуджуються 30 таких іменних стипендій по дві тисячі гривень щомісяця. Але хочу зауважити, що в адресу комітету прийшло тільки 24 заявки. Ми просимо їх затвердити, вони представляють фактично всю Україну. І 22 претендента йшло від МОНу – Міністерства освіти і науки України, один претендент від Національної академії наук України і один претендент від Національної академії медичних наук України. З них 21 доктор наук, 3 кандидати наук, які вже підготували докторські дисертації. Але хочу зауважити, ми недобрали 6 стипендій. Що це означає? Це означає, що наша молодь втрачає інтерес до тих стипендій, які ми призначаємо, це для нас такий дуже тривожний сигнал щодо того, що відбувається щодо старіння наукових кадрів України. Тому хочу ще зауважити, що претенденти представляють 10 напрямів наук, саме технічні науки, економічні, медичні, сільськогосподарські, фармацевтичні, юридичні, політичні, ветеринарні, культурологія та державне управління і охоплюють 11 регіонів України. Все це було оголошено відповідно в "Голосі України", пройшло публічну експертизу, негативних відгуків не надходило. Тому просимо підтримати рекомендації Комітету з питань науки і освіти. Дякую.
Шановні колеги, я справді прошу працювати динамічно. Я звичайно включу обговорення, але ми в попередньому законопроекті дійшли в надто довге обговорення і поставили під ризик наступні постанови. Давайте по суті законопроекту, він є надзвичайно простий, коротке лаконічне обговорення. Прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Денісова Людмила Леонтіївна, "Народний фронт", будь ласка.
Прошу передати слово моєму колезі Березі Юрію.
"Народний фронт" – "за". І просимо весь зал підтримати.
Бєлькова Ольга Валентинівна будь ласка.
Дуже дякую. Продовжуючи традицію коротких виступів, наша фракція також підтримує законопроект. Дякую.
Дякую вам. Колеги, ми можемо переходити до прийняття рішення? Дякую за розуміння. Дякую за позицію. Пане Сергію, нема в записі зараз, Сергій. Будь ласка, 1 хвилина, Сергій Міщенко. За хвилину переходимо до голосування. Прошу зайти в зал, не виходіть, друзі. Будь ласка, Міщенко.
Сергій Міщенко, Київщина. Однозначно, всі будуть голосувати за цю постанову, але я хочу сказати, що, на жаль, ці постанови нівелюються одним, це коли потім стипендії не виплачуються. От я вам приведу приклад інших іменних стипендій Президента і Кабінету Міністрів. От є така Лупан Юлія Юріївна, учениця Мирненської середньої школи Бориспільського району, якій призначили стипендію Президента України за перемогу в міжнародному конкурсі імені Петра Яцика, а потім в 14 році стипендію Кабінету Міністрів України за перемогу у Всеукраїнській олімпіаді з української мови і літератури, і теж не виплачена. І зараз відправляють цю дитину, щоб вона писала позов до суду, щоб отримати свої законні стипендії. Тому все-таки треба, щоб не нівелювалася довіра до влади, такі речі брати на контроль. Дякую.
колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Постанови про призначення у 2016 році іменних стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених, номер 4859. Комітет пропонує прийняти його за основу і в цілому. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[12:00:02]] За-228 Рішення прийняте. Я ще раз наголошую, колеги: я продовжив роботу до 12.15. Прошу залишатись в залі і працювати, колеги. Лишилась одна постанова по освіті, і потім дві постанови. Я читаю, мені серце рветься: жителі сіл просять нас перейменувати свої міста. Ну, це взагалі без дискусій, свої села. Жителі села Матроська просять перейменувати, від нашого рішення залежить, як буде називатись дане селище. Це одна хвилина, одне рішення. Давайте будемо відповідальними і підтримаємо жителів села Матроська. Колеги, зараз проект постанови 4860 – це проект Постанови про присудження премії Верховної Ради України найталановитішим молодим ученим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок за 2015 рік (№4860). Колеги, прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати. [[12:01:13]] За-186 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді Співаковського Олександра Володимировича. Будь ласка. [[Шум у залі]] Колеги, 10 секунд для протоколу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, дуже коротко. 20 премій по 20 тисяч, це те, що виплачується найталановитішим молодим вченим України. Хочу зазначити, це трьохрівнева система. І просимо підтримати. Все було зроблено чисто, оголошено публічно. Просимо підтримати.
Чи є в залі бажаючі виступити? Немає. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Постанови про присудження премій Верховної Ради України найталановитішим молодим ученим (№4860). Пропозиція прийняти його за основу та в цілому. Прошу підтримати. Прошу проголосувати 4860. Будь ласка, голосуємо. [[12:02:22]] За-229 Рішення прийняте. І, колеги, дві постанови, про які я говорив. Це дві постанови, в яких є автором Федорук Микола Трохимович. Два села звернулись до нас змінити їхні назви. Я дуже прошу, щоб ми уважно і швидко їх розглянули. Одна постанова – це проект постанови про перейменування села Данине Ніжинського району Чернігівської області. Прохання громади села. 4035а. Перше голосування. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка. Розгляд за скороченою процедурою, зміна назви села. Голосуємо. [[12:03:10]] За-200 Рішення прийняте. Наступне. Коротка доповідь. Будь ласка, Федорук Микола Трохимович, Комітет з питань місцевого самоврядування. Включіть мікрофон Миколі Трохимовичу з місця. Будь ласка.
Шановні народні депутати, з місця я буду говорити, щоб пришвидшити. Чернігівська обласна рада звернулась до нас з проханням перейменувати село Данине Ніжинського району Чернігівської області на село Данина. Змінюється одна буква. Прошу голосувати.
Колеги, немає необхідності обговорювати, одна літера? Прошу підтримати. Колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про перейменування села Данине Ніжинського району Чернігівської області (4035а) – за основу і в цілому. Проявимо повагу до місцевої громади. Голосуємо. Прошу підтримати. Будь ласка, колеги. [[12:04:18]] За-226 Ми на грані, товариство, ще одна постанова. Це є також проект Постанови про перейменування села Матроська Ізмаїльського району Одеської області, теж прохання громади. Колеги, перше голосування – скорочена процедура. Прошу підтримати 4036а. Будь ласка. [[12:04:52]] За-211 Рішення прийняте. Запрошую до короткої доповіді представника комітету Федорука Миколу Трохимовича. Будь ласка.
Шановні народні депутати, пропонується село Матроська Ізмаїльського району Одеської області перейменувати на село Матроска (без м’якого знаку). Прошу голосувати і підтримати.
Шановні люди, одна літера і та – м’який знак. Чи є необхідність обговорювати? Голосуємо, підтримаємо громаду. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови про перейменування села Матроська Ізмаїльського району Одеської області (№ 4036а). Пропозиція комітету за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Це прохання місцевої громади. Будь ласка, голосуємо. [[12:05:53]] За-226 Рішення прийняте. Шановні колеги, і наступна постанова 4003. Але, боюся, ми не зможемо її так само розглянути. Я боюся, що по ній буде дискусія, і ми не ввійдемо в голоси. Я бачу просто, у нас 226 один до одного. Тому, шановні колеги, згідно Регламенту я оголошую перерву на півгодини – до 12.40. В 12.40 ми продовжимо нашу роботу. Я дякую за продуктивний початок нашого робочого дня. Сподіваюся, так само ефективно ми будемо працювати після перерви. В 12.40 продовжуємо нашу роботу. Дякую. До зустрічі.
Шановні колеги, 12:40 і час, відведений для перерви вичерпаний. Ми можемо продовжити нашу непросту, але таку важливу для країни роботу. У нас ще лишилася одна Постанова 4003а, важлива, ґрунтовна тема – це проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Стратегія реінтеграції в Україну тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь: проблемні питання, шляхи, методи та способи". І я першою поставлю пропозицію розгляду її за скороченою процедурою. Колеги, прошу заходити в зал і приготуватись до голосування. Хто підтримує розгляд даної постанови за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[12:42:43]] За-53 Є загальний настрій залу обговорити ґрунтовно дану проблематику. Перестаньте сміятись в залі і мене збивати. І я закликаю до доповіді секретаря Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Гончаренка Олексія Олексійовича. Будь ласка, у вас 10 хвилин для доповіді.
Дякую. Шановні колеги! Навіть якось дуже сподіваюсь, що підійдуть зараз депутати, бо навіть трішки соромно, коли ми зараз кажемо про Крим і нас побачать кримчани і ті, хто виїхав звідти, з окупації, ті, хто знаходиться там, але слідкує за тим, як Україна повертає Крим. І це, чесно кажучи, ганьба, те, що ми зараз бачимо: депутатів в залі нема, а питання надважливе. Бо ті парламентські слухання, які пройшли, це були перші парламентські слухання, перші парламентські слухання по Криму з моменту окупації. І тому надзвичайно важливим є прийняти ці рекомендації, а не просто формально їх розглянути. Тому я дуже прошу лідерів фракції всіх, будь ласка, запросіть депутатів до зали, щоб ми могли результативно прийняти ці рекомендації. Це є питання просто поваги до кримчан, до українців. Якщо всі ми кажемо всюди на всіх ефірах, що Крим – це був, є і буде українським, то хоча б давайте доведемо це нашою присутністю в залі і голосуванням за ці рекомендації. Хотів би нагадати вам, колеги, що 15 червня були проведені парламентські слухання на тему: "Стратегія і реінтеграція в Україну тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь: проблемні питання, шляхи, методи та способи." Ці слухання організував Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування, а ініціатором їх виступило міжфракційне депутатське об’єднання "Крим" та я як його керівник. Звичайно, що для нас є надважливим розглянути ситуацію, яка склалася навколо Криму, навколо кримчан і тому ці слухання були дуже важливими, і вони викликали дуже великий інтерес у громадськості в експертів, у міжнародних представництв посольств. Але, на жаль, вони викликали дуже мало уваги від нашого Кабінету Міністрів, бо був лише один міністр – це міністр Лілія Гриневич, вона була одна з Кабінету Міністрів, за що їй окрема подяка. Більше жодного міністра не було, незважаючи на багаторазові запрошення. Я вважаю, що це є не прийнятним і я хотів би попросити Голову Верховної Ради, щоб ми звернулися до Кабінету Міністрів, щоб такої ганьби не було, що коли відбуваються парламентські слухання все ж таки, ті люди, які мають бути, які відповідають за той чи інший напрямок в Кабінеті Міністрів, приходили до парламенту, доповідали, співпрацювали. А інакше це виходить просто чесно кажучи, ганьба. Я хотів би звернути вашу увагу, хотів зробити свій виступ коротким, але зараз я трішки більше скажу, бо сподіваюсь, що за цей час підійдуть колеги. Хотів би звернути вашу увагу на ті пункти, які є в цих рекомендаціях, які я вважаю дуже важливими. Учасники парламентських слухань схвалили пропозиції щодо внесення змін до Основного закону України, зокрема, про позбавлення Севастополя особливого статусу та зміни статусу Автономної Республіки Крим на Кримськотатарську автономну республіку. Також на особливу увагу заслуговує ідея щодо визнання кримських татар, караїмів та кримчаків корінними народами України в порядку, що передбачений Конституцією України. Також була підтримана пропозиція про необхідність скасування чи втрати чинності Закону України "Про створення вільної економічної зони "Крим" і про особливості здійснення економічної діяльності на тимчасово окупованій території України", бо до цих пір цей ганебний закон діє. Так, завдяки тій громадській блокаді, яку організував Меджліс кримськотатарського народу разом з іншими громадськими організаціями, економічне співробітництво з окупованим Кримом було фактично зупинено. Але закон, який дозволяв це зробити і який був прийнятий ще в минулому скликанні, до сих пір не відмінений і він до сих пір діє і це треба терміново виправляти. За наслідками слухань наш комітет підготував відповідні рекомендації та розглянув їх на засіданні 13 липня 2016 року. Хочу наголосити, що ми врахували пропозицію представників Меджлісу кримськотатарського народу, народних депутатів, представників громадськості, експертів. Так, ми запропонували підготувати проект закону та прийняти про колабораціонізм, про очищення та люстрацію влади в Автономній Республіці Крим після того, як він буде звільнений. Ми, звичайно, розділяємо тих, хто просто виживає в Криму і змушений це робити і отримати той аусвайс, який їм дала окупаційна влада, від тих, хто активно співпрацював з окупантами і допомагав їм захопити український Крим, і вони мають за це понести відповідальність, і вони мають знати про це. Я хотів би звернути також про технічне виправлення в пункті 14 самих рекомендацій написано: "Державна служба з питань Автономної Республіки Крим та міста Севастополь", прошу це замінити словами "Міністерство з питань тимчасово окупованих територій та тимчасово переміщених осіб". На засіданні Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування та регіональної політики комітет підтримав проект рекомендацій і зареєстрував проект Постанови 4003а "Про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Стратегія реінтеграції в Україну тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь: проблемі питання, шляхи, методи та способи". Крім схвалення рекомендацій положення постанови покладають на Кабінет Міністрів обов’язок інформувати до 1 березня 2017 року Верховну Раду щодо стану реалізації цих рекомендацій, а також доручення нашому Апарату видати збірник матеріалів за результатами цих парламентських слухань. Комітет рекомендував Верховній Раді проект Постанови номер 4003а прийняти за основу та в цілому. Тепер, як того вимагає стаття 236 Регламенту, Верховна Рада має прийняти Постанову та схвалити ці рекомендації. Колеги, я прошу підтримати рішення комітету, я прошу прийняти ці рекомендації, я прошу, щоби ми всі, дійсно, наповнили змістом ті заяви, які ми завжди робимо, що Крим був, є і буде українським. Дякую за увагу.
Дякую, пане Олексій, але прошу ще залишатися на трибуні. Пане Олексій, якщо можна, ще на трибуні, бо будуть ще питання і відповіді по повній процедурі. Колеги, я теж розраховую, як і доповідач, що ми зможемо до завершення обговорення вийти на позитивне рішення. І закликаю голів фракцій змобілізувати депутатів. Але оскільки ми йдемо по повній процедурі, ми будемо надавати слово і для виступів від фракцій, і для виступів для депутатів. А зараз в нас є розділ "Запитання доповідачу і відповіді на них". І прошу колег народних депутатів провести запис на запитання до доповідача. Будь ласка. Курило Віталій Семенович, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Проблема, яка сьогодні піднімається, вона дуже важлива не тільки для сьогоднішнього, а й для майбутнього нашої держави. І тому, що такі читання пройшли, і їх ініціював комітет з місцевого самоврядування і ініціював безпосередньо Олексій Гончаренко, депутат, це свідчення того, що дуже багато людей зацікавлено в цій проблематиці. Від того, як ми будемо сьогодні вирішувати питання окупованих територій, це стосується і Криму, і Донбасу, залежить майбутнє України, залежить майбутнє наших дітей. І ми повинні вибудувати таку стратегію. Як ви бачите, пане доповідачу, цю стратегію в цілому? Дякую.
Дякую дуже за запитання. Це дуже важливе питання, бо як раз одна з тих проблем, яку ми виявили під час проведення спочатку комітетських слухань, потім – парламентських саме те, що сьогодні немає державної стратегії реінтеграції чи повернення території Криму, просто її немає. Ми вимагаємо від Ради національної безпеки та оброни прийняти таку стратегію. Звичайно, в ній може бути закрита частина, яка не має бути обнародувана, однак в ній має бути відкрита частина, щоб всі люди, хто цікавиться цим, знали, що робить держава, які кроки вона бачить. Більше того, ми вважаємо за необхідне і це є в проекті рекомендацій, щоби у Верховну Раду був поданий проект закону і Верховна Рада його розглянула та прийняла щодо державної стратегії з деокупації Криму. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Андрій Олександрович Река, "Народний фронт".
Я прошу відповідь на таке запитання. Які шляхи деокупації Криму, Республіки Крим? Крим – наш, що з людьми? Які шляхи?
Дякую. Дякую за запитання. Ми вчора слухали всі звернення Президента України. Він чітко там сказав не лише про те, що Крим був, є і буде українським, але і про те, що він бачить вирішення цього політико-дипломатичним шляхом. І ми всі це розуміємо, що сьогодні Росія фактично перетворила курортний півострів Крим на військову таку базу, на такий тюремний острів Алькатрас і мілітарну базу. І мова не йде про те, що штурмом візьмемо Крим, на сьогодні ми порозуміємо, що це навряд чи є можливим. Але також ми розуміємо, що, якщо ми не будемо працювати з молоддю, щоб вона могла приїжджати в Україну, поступати в наші ВУЗи, навчатися, зберігати той зв’язок, якщо ми будемо підтримувати тих кримчан, які виїхали з окупованого Криму і живуть в Україні і мають безліч проблем, починаючи від постанови НБУ, за якою. згідно якої вони визнані нерезидентами, закінчуючи тим, як їм реєструвати майно, громадський стан і інші речі, якщо ми не зробимо на межі адміністративного розмежування в Херсонській області пункти, де люди зможуть реєструвати громадський стан, своє майно і таке інше.
Будь ласка, 30 секунд додати.
Якщо ми не вирішимо всі ці питання, то, на жаль, ми будемо втрачати день за днем підтримку наших громадян, і ми будемо втрачати наші можливості повернути якнайшвидше Крим. І тому ці питання мають бути вирішені і тому так важливі ці рекомендації. Дякую.
Дякую, Олексій Олексійович. Дякую за доповідь, за відповіді на запитання. Ми переходимо до наступного розділу порядку денного, це "Виступи від фракцій". Прошу представників фракцій провести запис. Зараз буде змога виступати! Зараз. Колеги, зараз буде змога виступити. Прошу провести запис на виступи від фракцій. Власенко Сергій Володимирович, фракція "Батьківщина". Будь ласка, пане Сергій.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги! Насправді парламентські слухання з питань стратегії реінтеграції Криму – це, напевно, за останні два роки це було єдине велике загальноукраїнське політичне міроприємство, яке присвячено проблематиці Криму і взагалі обговорення питання реінтеграції Криму. На жаль, основна проблема полягає в тому, що за 2.5 роки незаконної окупації в Україні відсутня стратегія реінтеграції Криму і повернення Криму під реальну фактичну юрисдикцію України. На жаль, це питання не обговорюється. На жаль, немає ніяких рішень з цього приводу, які б пропонувалися суспільству і політикуму. Замість цього це все підміняється тезою про те, що єдиним щастям для України є Мінські угоди, іншого варіанту немає, ніяких альтернатив цьому немає. Але я хочу нагадати, що Мінські угоди не стосуються питання Криму. Не стосуються. Я хочу нагадати всім, що міжнародні санкції, які ввели наші європейські і американські партнери проти країни-агресора, вони були обумовлені порушенням міжнародного права під час незаконної анексії Криму. Тому говорити про зняття цих санкцій можна не у зв’язку з виконанням або не виконанням Мінських угод, які, я ще раз підкреслю, не стосуються Криму, а лише після повної деокупації Криму можна знімати або зменшувати обсяг санкцій. На жаль, наша дипломатія такої тези не проповідує в зовнішніх зносинах. На жаль, навіть наші друзі в міжнародних інституціях деколи реально забувають про проблематику Криму. У мене був випадок у Парламентській асамблеї Ради Європи, коли наш, один із наших друзів, реальних друзів України в Парламентській асамблеї Ради Європи готував доповідь про порушення прав людини на окупованих територіях. І коли прозвучав Донецьк і Луганськ, і був відсутній Крим, я просто цю людину запитав – а чому немає Криму? І людина дала мені відповідь, яка просто шокує, людина мені сказала: "А я забув". Тобто на міжнародній арені проблематика Криму українською дипломатією не підтримується, Президент цьому не приділяє жодної уваги. І яскравим свідченням тому була повна відсутність і представників Адміністрації Президента, і керівників уряду на парламентських слуханнях. На жаль, це реальне відображення тої ситуації, яка є. Я вважаю, що окрім пустих закликів про те, що Крим буде деокуповано, тому що в Україні буде жити краще і кримчани потім самі захочуть приєднатися, це казки, так не буде, треба розробляти реальну.
30 секунд, будь ласка, завершити.
Треба розробляти реальну стратегію, яка буде включати в себе дипломатичні зусилля, економічні зусилля, можливо, інші зусилля для повернення території, української території, яка є, якою є Автономна Республіка Крим, до реального складу України. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Віталія Курило, "Блок Петра Порошенка".
Шановні народні депутати, питання, яке розглядається, воно дуже важливе для нашої країни. Реінтеграція Криму, про неї дійсно ми останнім часом говоримо досить мало. А це питання повинно підніматися кожного дня. І в нас повинна дійсно бути реальна стратегія того, як ми будемо це робити. Чи це ми будемо робити сьогодні, чи це ми будемо робити через місяць, чи через рік, але ми повинні мати серйозний стратегічний план. І ми повинні говорити про це кожного дня. Це ж саме стосується у нас і Донбасу, реінтеграції Донбасу, тому що як Донбас, так і Крим, вони повернуться до складу України, це однозначно. І це не повинно ні в кого викликати сумнівів ні всередині країни, ні за її межами, і в тому числі, в самому Криму. Але повинні мати чітку довгострокову стратегію, як це буде робитися. І чим далі, і чим далі більше проходить часу від моменту окупації як Криму, так і Донбасу, тим складніше це все робити. І тим більше, треба це враховувати. Я не є прибічником тих скептиків, які вважають, що ми Крим втратили дуже надовго, або навіть назавжди. Такі скептичні настрої, їх треба розбивати на корню. І для цього необхідно уряду, для цього необхідно парламенту, засобам масової інформації, всьому суспільству робити дуже багато кроків. Це ж стосується і Луганської, і Донецької областей, які тимчасово окуповані. Ми повинні постійно давати меседжі на ці окуповані території для людей, які нас чекають, що ми разом з ними, що вони є громадянами України і що Україна на ці території повернеться. Тому фракція "Блоку Петра Порошенка" підтримує дану ухвалу і буде голосувати "за".
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ігоря Мосійчука, Радикальна партія Олега Ляшка.
Дуже добре, що навіть в цьому напівпорожньому залі, але піднімаємо питання реінтеграції Криму.Адже яловість влади в 2014 році і по сьогоднішній день спочатку призвела до окупації Криму, тому що не було жодного наказу захищати Криму, тому що нашим військовим заборонили захищати Крим, і ми про це маємо говорити прямо, чесно і відверто. І на сьогоднішній день наша влада на дипломатичному фронті, на інших фронтах не приділяє належної уваги тому, щоб не просто реінтегрувати Крим, я не визнаю цього слова, з окупації реінтегрувати неможливо. Крим необхідно звільняти, звільняти окуповані території, а реінтегрувати можна тільки те, що уже звільнено і знаходиться під владою державною України. На сьогоднішній день на передовій в Криму знаходяться українські патріоти, знаходяться кримські татари, яких репресують. І я вважаю, що парламент, українська влада мають докладати більше зусиль для звільнення українських патріотів, які перебувають в ув’язненні в Криму. Українська влада має приділяти більше уваги для того, щоб дійсно встановити тут повну торгівельну і не тільки торгівельну, а і ресурсну блокаду Криму, це окупована територія. І те, що її перетворюють у військову базу Кремля, несе загрозу українській державі і українській державності. Ми маємо це розуміти, що вторгнення з півострову досить можливий результат, тому відповідно і маємо протидіяти тому. І нарешті. Дипломатія – це добре, але вона має бути знову ж таки не яловою і не в мінському форматі, де про Крим взагалі мова не йде, має підніматись питання Будапештського меморандуму, маємо вимагати від країн-гарантів дотримання тих зобов’язань, які вони брали на себе. І найголовніше – маємо плекати власні Збройні Сили, підтримувати супротив патріотів і кримських татар у війну, адже війни виграються виключно військовою силою, виключно перемога здобувається в бою. Слава Україні!
Дякую. Народний депутат Олена Масоріна, політична партія ""Народний фронт". Народний депутат Логвинський, "Народний фронт".
Шановні друзі, шановні громадяни України, я вважаю, що на даний час ми повинні, навіть не повинні, ми зобов’язані проголосувати і прийняти постанову про призначення слухань. Може це не вирішить проблему, але давайте подивимося в очі, які проблеми зараз має наша держава. Багато людей вже каже: добре, ми боремося з корупцією, Крим – же це не перше питання, ми ще повинні вирішити питання із суддями, прокурорами, іншими, а Крим десь там, бо він далеко. Я хотів би нагадати, це наша з вами провина, що ми так чуємо, бо люди не бачать майбутнього, бо вони не розуміють, коли і як наша держава звільниться від окупантів, бо немає стратегії, немає рішень і немає бажання та сміливості. Я чітко кожного разу, коли мене запитають питання: "А коли Крим буде під нашим контролем?", а я відповідаю: "Завтра він буде" Бо так само Каддафі та інші диктатори вважали, що вони будуть на все життя керувати власними державами, але чомусь одного дня все змінилося. І якщо окупація нашої держави почалася з Криму, то деокупація може закінчитись тільки тоді, коли ми зможемо сказати, що над Кримом буде флаг України і флаг кримськотатарського народу. Ми багато розмовляємо, і я багато чую думок про питання Криму, але вибачте, будь ласка, народ просить від вас, щоб ви не розмовляли, а робили, бо проблеми, які існують, вони існують кожного дня. І вони не вирішуються слуханнями, вони вирішуються дієвістю та бажанням, яке існує зараз у наших парламентарів, які потрібні зараз нашим громадянам. Я знаю імена всіх, яких затримали в Криму, і я знаю імена тих, яких затримають завтра. Я пам’ятаю Ахтема Чийгоза, який казав: "Я знаю про те, що мене затримають, але я не можу показати окупанту, що я боюсь російських найманців". І він поїхав, і його затримали. Він так само, як Мустафа Джемілєв воював за єдність нашої держави. І тому я прошу, шановні друзі, ми знаємо, ми повинні працювати, ми повинні підтримати тих людей, які залишаються нашими героями та воюють за нас з вами, ми повинні надати їм допомогу. Тому я вас прошу не тільки про стратегію інтеграції, а безпосередню діяльність по деокупації нашої території поставити в порядок денний щоденно. [[Вислів кримськотатарською мовою]] Слава Україні!
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Сергія Мельничука, "Воля народу" група.
Шановні колеги, шановний український народе! Звичайно, тема окупованого Криму – це надзвичайна наша біль і втрата цієї території, споконвічної території України – це удар не тільки по територіальній цілісності, це удар по національній безпеці і обороні. І ми маємо приділяти увагу питанню повернення Криму, як казали попередні колеги, кожного дня. Кожного дня для того, щоб той українець, патріот, який знаходиться на окупованій території, знав, що про них не забули і що Крим є і буде українським. Але що ми бачимо? Українське суспільство, саме громадські організації, громадські активісти максимально роблять спроби для того, щоб повернути окуповану територію. Державні структури на це просто, можна сказати, грубе слово, забили. Тому що коли була блокада електроенергії, блокада. коли приймали участь і "Правий сектор", і інші добровольчі рухи, і представники кримськотатарського народу, держава тільки, коли це пішло в резонанс, тільки тоді звернула увагу. На даний момент через маріупольський порт відправляються на територію Росії елементи атомної електростанції, яка будується для того, щоб постачати електроенергію в окупований Крим. Уже було дві відправки, вся документація, копії документації мною передана до Служби безпеки України. Але нічого не робиться для того, щоб призупинити ці поставки, да, я розумію зараз потрібна валюта для країни, але, що таке валюта, а що таке національна безпека взагалі держави і повернення Криму. Слідуючим етапом має йти генератор – це фактично серце атомної, любої електростанції. Я вимагаю, щоб всі активісти, звертаюсь до представників кримськотатарського народу, які є в парламенті, об’єднатися і не допустити відправки елементів цієї атомної електростанції, щоб все-таки окупант не зміг запустити цю електростанцію і не пустити додаткову електроенергію на окупований Крим. Група "Воля народу" буде підтримувати даний документ. Він необхідний, конче необхідний. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ірину Подоляк, "Об’єднання "Самопоміч".
Доброго дня, шановні колеги! Почну з неприємного. Правда не завжди приємна. На превеликий жаль, на сьогоднішній день ні в державі Україна, ні у світового співтовариства немає рішень щодо Криму. Є декларації, є правильні тези, є правильні мессиджі, які виголошують і українські політики, і міжнародне співтовариство. Але проблема не в тому, що цих рішень немає, проблема в тому, що ці рішення не шукаємо. Крім нас, крім українського парламенту, вирішення питань окупованих територій не вирішить ніхто. Як бачимо, на це немає ні політичної волі, ні елементарної відваги. У нас, в тому числі, тому що це – довгий, складний і дуже травматичний процес. Мушу сказати, що прошу вас всіх, вчора вже було роздано текст законопроекту зареєстрованого про тимчасово окуповані території. На думку фракції "Самопоміч" критично важливо, аби тимчасово окуповані території Донецької і Луганської областей і Криму мали однаковий статус. Більше кількох десятків депутатів з різних фракцій є співавторами цього законопроекту, тому закликаю вас, аби ми не пороли гарячки в останні дні, дуже уважно ознайомитися з текстом, бути готовими йти на поступки і шукати компроміси, тому що крім нас нікому. Дуже важливо аби ми не були тим парламентом, який виключно діє в полі декларацій. Ми будемо нести відповідальність як за прийняті рішення, так і за нерозв’язання цього питання. Мушу вам сказати, що рекомендації парламентських слухань мусять бути враховані, ми мусимо враховувати всі думки. Мушу сказати, що мусимо продовжувати діяти і в полі дипломатичному теж. Мусимо звертатися і до міжнародних організацій, тому щ те, що відбувається, зокрема, і в Криму, те, що відбувається етнічні чистки з елементами геноциду, на превеликий жаль, українська держава не має можливості дослідити ці речі в повній мірі, які там відбуваються. Але це те, що може нам допомогти в майбутньому зробити так аби не теоретично, а в практичній площині через кілька років, можливо, через кілька десятків років і тимчасові окуповані території Донецька, Луганська і Крим повернулися в лоно України. Дякую.
Дякую вам, шановні колеги. Наступний розділ – це є виступи від депутатів, 15 хвилин. Я прошу приготуватися до запису, хто має бажання виступити. І прошу провести запис на виступи народних депутатів, будь ласка. Івченко Вадим Євгенович.
Прошу передати слово колезі Одарченко Юрію Віталійовичу. Дякую.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ми були дуже виважені до формулювання проекту. які зазначені в проекті постанови. І хочу зупинитися на декількох пунктах, які в мене викликають певні сумніви. Шановні колеги, я очолював Херсонську обласну адміністрацію саме в той період, коли відбувалася окупація Криму і коли була загроза захоплення, у тому числі і Херсонської області. І по суті на той момент було все зроблено, щоб ми могли в Херсоні приймати переміщених осіб, розміщати їх, створювати умови для тих людей, які побажають виїжджати з Криму, у тому числі – для кримськотатарського населення. Шановні друзі, але питання це потребує абсолютно виваженого і чіткого і спокійного відношення. От ви знаєте, я висловлюю дуже серйозний сумнів, що потрібно записувати в Рекомендації Президенту України розглянути питання зміни статусу Автономної Республіки Крим на Кримськотатарську Автономну Республіку. Подивіться, сьогодні в цьому проекті постанови ми вже начебто змушуємо і рекомендуємо Президенту проводити зміни до Конституції в абсолютно чіткому визначеному руслі. Я вважаю, що такі рекомендації мусить Президент очолювати від Ради національної безпеки, від Служби безпеки України для того, щоб приймати визначене рішення, а не, знаєте, політично отак от проголошувати абсолютно тут важливі для України речі, які можуть мати серйозні наслідки. Я хочу вам нагадати, що в Криму проживає 26 відсотків українського населення, і для них дуже важливо чути, які посили дає Україна про можливе майбутнє українців. Я з великою повагою до кримськотатарського населення, до народу, який страждає і сьогодні поневолений, але мені хочеться, щоб в наших Рекомендаціях ми приймали виважені рішення, які не будуть. ну такими, знаєте, верхоглядними. Потім мене дивує пункт, який є в рекомендаціях, пов’язаний. про те, що треба про організацію проведення державно-правового експерименту в Херсонській області. Що таке "державно-правовий експеримент в Херсонській області"? На жаль, комісія не. комітет, який надавав такі рекомендації, не пояснив. Зараз дуже багато провокацій ходить по Херсонській області про те, що частина Херсонщини змінить свій правовий статус. При тому напруженні, яке є сьогодні на кордоні, я, шановні колеги, я просто рекомендував би до таких речей відноситися дуже виважено, щоб люди, які хочуть спекулювати на тому, що українцям мало уваги, про те, що буде от так от імперативно змінений статус частини Херсонської області, до цього відноситися дуже виважено. Я вважаю, що цей проект постанови треба.
Будь ласка, 30 секунд завершити
Його треба доопрацювати для того, щоб прибрати ті спірні моменти, які можуть викликати дуже серйозне напруження на півдні Херсонської області. Дякую.
Мусій Олег Степанович, будь ласка.
Шановні народні депутати, я би підтримав пропозицію колеги, який тільки що виступав, Одарченка про те, що надзвичайно важлива тема Криму потребує не тільки такого голосування, а і хай там парламентські слухання будь-що приймуть, а потім ми будемо розбиратися, це надзвичайно болісне для України питання і надзвичайно важливе, і, можливо, навіть пріоритетніше, ніж відкрита війна між Росією і Україною на Донбасі, тому що Крим абсолютно весь окупований і рекомендувати в парламентських слуханнях про те, що, бачите, іншу автономію ми поки що запропонуємо, реінтеграцію, якої. Кого ви збираєтесь реінтегровувати, скажіть мені, будь ласка? Тих людей, яких не існує на території України? Ну давайте будемо серйозно виглядати хоча би в своїх очах. Тому сирі постанови з надзвичайно важливого для України питання, як українського Криму і тільки українського Криму і більше ніякого іншого, я думаю, потребують серйозної уваги з нашого боку і доопрацювання теж. І я би вас закликав не поспіхом приймати рішення, а звернутися в тому числі і в рекомендаціях парламентських слухань і до Президента України для того, щоб він особисто на всіх міжнародних зустрічах ставив питання не Донбасу, а першим питанням ставив Крим, а на другому місці вже Донбас, бо за Донбас знають в Європейському Союзі, за Донбас знають в Раді Безпеки ООН, піднімають періодично це питання наші друзі з Європейського Союзу, а про Крим, бачите, знову чомусь ми замовчуємо це питання. Тому я б закликав вас уважніше ще раз вивчити це питання. І, шановний пане Голово, у випадку, якщо вони рекомендації не будуть прийняті як альтернативну і додаткову пропозицію, щоб ми могли, взагалі, не повертатись до цього питання ще через чергові парламентські слухання, а розглянути можливість доопрацювання і внесення узгодженого з усіма депутатськими фракціями проекту рекомендацій надзвичайно важливих парламентських слухань. Дякую.
Дякую дуже вам. Будь ласка, Соловей Юрій Ігорович, включіть мікрофон.
Прошу передати слово Білоцерковцю.
Задача России на сегодняшний день, хочу выступить как крымчанин из Севастополя, который до 2014 года прожил как раз в Севастополе. Задача России – исключить вопрос Крыма и Севастополя из повестки дня для того, чтобы мировая общественность об этом забыла и не говорила. В Крыму, хочу поправить одного из предыдущих выступающих, в Крыму проживают не 26 процентов украинского населения, а 100 процентов украинского населения, которое ждет, когда мы с вами дадим все необходимые политические предпосылки, чтобы поднять головы. Потому что на сегодняшний день ФСБ запугивает репрессиями тех крымчан, которые, даже не смотря ни на что, пытаются выходить на митинги против российской власти. И действительно сумасшедший объем работы делается на сегодняшний день и на территории Украины. Давайте напомним, что Таврический национальный университет возрожден в Киеве и крымчане могут туда поступать. И на сегодняшний день сотни крымчан едут в Киев и поступают в Таврический национальный университет в городе Киеве. Помимо этого так же есть и в спорте возрождение: футбольный клуб "Таврия" на сегодняшний день возродился в чемпионатах Украины и уже выступают. Поэтому объем работы действительно большой, но очень важно, чтобы мы и дипломатическими методами показывали, что мы будем бороться за Крым и не отступим и не одного гражданина Украины проживающего на территории Крыма. Спасибо.
Дякую дуже вам. Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Прошу передати слово Олені Шкрум.
Прошу пані Альона.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ви знаєте багато вже всього було сказано, я б хотіла сказати про тему, яка найменш згадується в цьому парламенті, це про тему культури. Тому що от насправді ми втратили не тільки людей, ми втратили не тільки економічні підприємства, ми втратили не тільки територію. Ми майже рік не згадували про Крим, і від пана Президента майже рік не було чути в жодній промові фактично слова навіть "Крим", а на жодному дипломатичному рівні про це згадувалося надзвичайно рідко. І про це, як сказав сам пан Гончаренко, забували наші іноземні партнери саме тому, що не було політичної волі керівництва держави про це згадувати. Але ми забули взагалі і про культурні цінності, які ми втратили і продовжуємо втрачати. Колеги, давайте просто от послухаємо статистику, яка мене глибоко вразила на парламентських слуханнях. У нас в Автономній Республіці Крим діяло і діє майже 35 музейних закладів, а в місті Севастополь – 5 музейних закладів. Це приблизно мільйон одиниць зберігання надважливих культурних цінностей: картин, скіфського золота та всього іншого. Ви знаєте ситуацію і про те, що ми навіть не можемо зараз порахувати, що там було, тому що Міністерство культури звернулося до Міністерства юстиції з питанням про те, щоб Державний охоронний фонд і архівна служба надали перелік того, що там було, і порахували те, що там було. І до сих пір цього переліку немає, тому що начебто страховий фонд документації надає центральним органам виконавчої влади цю інформацію тільки за гроші, а у нашої держави немає бюджетних коштів попросити цю інформацію. І цієї інформації до сих пір немає. Також виявилося, що Міністерство культури не вело перелік тих речей, які були на зберіганні в кримських музеях, що не було вимоги в нашому законодавстві передавати в Міністерство культури перелік кожної цінності культурної, кожної картини, яка була в музеях і є в музеях по всій Україні. Тому Міністерство культури навіть не знає, що там було і що ми вже втратили. І жодної стратегії про це ми, на жаль, не почули. Ви знаєте, що культурні цінності з кримських музеїв зараз переводяться в Ермітаж, в Ермітажі виставляються, і потім з Ермітажу передаються іноземним державам. І іноземні держави їх приймають на виставки за гроші і повертають назад в Ермітаж, і назад в Крим. І це абсолютно жахлива ситуація, коли ми за це навіть не намагаємося боротися і не маємо стратегії, як повертати наші історичні цінності. Ви знаєте, що скіфське золото, надважливі історичні речі для національної взагалі, для національної гідності України і для історії міжнародної, вони з кримських музеїв чотирьох були передані на виставку в Амстердам ще до окупації Криму і до анексії Криму незаконної і потім не були повернуті назад в Україну або в Крим, тому що Амстердамський музей не відчув фактично аргументів української сторони і Міністерства юстиції і сказав, що він не буде передавати це ані Росії, зрозуміло, ані Україні, хоча це національна гордість і національні експонати України. І до сьогодні надважливі для нас експонати з Криму знаходяться в Амстердамі, в Амстердамському музеї. Колеги, що ми робимо? У нас немає грошей на те, щоб порахувати фактично наші ціннісні експонати. У нас немає грошей захистити наші ціннісні експонати. Якщо у нас немає грошей захистити культуру то взагалі, що ми за держава. У нас немає стратегії.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Державні службовці, які цим питанням займаються, на жаль, вражають своєю бездарністю, непрофесійністю. Політики, які очолюють на сьогодні Міністерство культури, для мене є абсолютно бездіяльними. І я вважаю, що тут має бути і професійна відповідальність таких державних службовців, які готували позови, не зберігали інформацію, не отримували її і політична відповідальність, в тому числі міністра культури і віце-прем’єра з цих питань. Дякую.
Дякую. Зараз я запрошую до слова Ричкову Тетяну Борисівну. І принагідно хочу повідомити, що пані Тетяна зазначена як позафракційна. У мене є заява і я в кінці нашого засідання зачитаю вашу заяву, а також усіх інших депутатів, які дали заяви про вступ в фракцію. Я прошу підготувати, надати мені, які заяви є, щоб я міг зачитати в кінці дня. Пані Тетяна.
Я Заліщук Світлані передаю слово.
Дякую. Пані Світлана, будь ласка.
Шановні колеги! Ми сьогодні говоримо про Крим і у зв’язку з цим я хочу нагадати, що нас чекає одна визначна подія, а саме 18 вересня 2016 року заплановано проведення чергових виборів до Державної думи Федеральних Зборів Російської Федерації. На нашій землі, в нашому Криму буде організовано чотири виборчих округи, до яких в нелегітимний спосіб у порушення міжнародного законодавства буде "обрано" (в лапках) представників, тобто представників депутатів до російської Думи. У зв’язку з цим ми як законодавчий орган України повинні звернутися до міжнародної спільноти аби не дозволити легітимізувати окупацію нашої Автономної Республіки Крим. Так само ми повинні звернутися до демократичних моніторингових органів, спостережних місій, аби не дозволити, аби вони відмовилися у спостереженні на чотирьох виборчих округах в Автономній Республіці Крим. І третє. Ми так само повинні закликати сьогодні міжнародні органи, міжнародні інституції, у тому числі парламентські асамблеї різних організацій, аби вони не допустили представництва так званих обраних депутатів на території нашої землі, нашого Криму до російської Думи. Я хочу зауважити, що ми як Комітет у закордонних справах уже готуємо таку заяву у вигляді постанови і найближчим часом запропонуємо Верховній Раді України підтримати таке звернення. Я так само хочу нагадати вам, колеги, також українським журналістам про те, що Генеральна Асамблея Організації Об’єднаних Націй в ухваленій 27 березня 2014 року Резолюції щодо територіальної цілісності України підтвердила свою прихильність до суверенітету, політичної незалежності, єдності та територіальної цілісності України в межах її міжнародно визнаних кордонів, відзначивши що так званий референдум, проведений в Автономній Республіці Крим та місті Севастополя 16 березня 2016 року, не був санкціонований Україною і тому не може бути основою для будь-якої зміни статусу Криму та міста Севастополя. Так само Генеральна Асамблея ООН закликала держави, міжнародні організації та спеціалізовані установи не визнавати будь-які зміни у статусі Криму та міста Севастополь, а також утриматися від дій, що можуть тлумачитися як визнання таких змін. Це означає, що інші держави, якщо вони у порушення цієї резолюції будуть будувати відносини із Російською Федерацією, із депутатами, які будуть обрані на території Криму у порушення міжнародного законодавства, може стати для нас підставою для звернення до міжнародних у тому числі судів, аби судитися із представниками таких урядів. Дякую.
Дякую вам, пані Світлана. Логвинський Георгій передає слово для виступу Мустафі Джемілєву. Будь ласка, до трибуни.
Уважаемые народные депутаты! На рассмотрении Верховной Рады проект постановы, который имеет вообще-то довольно важное значение. В этом постановлении предусмотрены некоторые шаги на восстановление территориальной целостности Украины, то есть, возвращение Крыма под юрисдикцию Украины. Но этот документ, наверное, надо принимать, но я думаю, ничего страшного, если даже сейчас мы не наберем достаточного числа голосов потому, что этот проект содержит ряд изъянов. И если мы сейчас за него проголосуем, то потом придется, наверное, вносить некоторые поправки. Во-первых, на парламентских слушаниях говорилось, и об этом сейчас Мосийчук тоже сказал, речь должна идти не о реинтеграции, а де оккупации – освобождении Крыма от оккупации. Потому что Крым отошел от Украины не в результате какой-то дезинтеграции, а в результате наглой оккупации нашей территории иностранной державой и поэтому, заголовок должен быть изменен. Во-вторых, во время парламентских слушаний, неоднократно говорилось и о том, что одним из существенных шагов по возвращению Крыма под юрисдикцию Украины, должно быть внесение изменений в Конституцию Автономной Республики. И об этом, с этой же трибуны, говорил и Президент нашей страны, говорил о том, что Автономная Республика должна быть створена, как форма реализации коренного народа Крыма на самовизначення. Поэтому, должна быть рекомендация Верховной Раде Украины о том, чтобы внести соответствующие изменения в Конституцию Автономной Республики. Здесь так же говорилось о том, и правильно говорилось о том, что Минские соглашение не единым словом не говорят о необходимости восстановления полной территориальной целостности Украины, то есть, о возвращении Крыма в состав Украины. Поэтому, в числе доручень должно быть, будь то Президенту, Кабинету Министров о необходимости створення платформы, я думаю, на основе Будапештского меморандуму 1994 года о необходимости возвращения Крыма в состав Украины. То есть, эти страны, подписавшие при отказе нами от ядерного оружия, гарантировавшие нам территориальную целостность и безопасность, должны принимать активное участие в восстановлении нашей территориальной целостности. И последнее: здесь в рекомендациях Верховной Раде Украины говориться о том, что в березне-травне 2018 года провести дополнительные парламентские слушания по Крыму для того, чтобы нам выяснить в какой мере они выполнены. Называть вот эту цифру, что в марте-апреле там проводить.
Будь ласка, одну хвилину додати.
Говорить о том, что мы должны провести парламентские слушания по деоккупации в березне 2018 года это заранее согласиться с тем, что до 2018 года мы согласны с продолжением оккупации. Я думаю вот этот пункт надо обязательно убрать. Спасибо.
Дякую. Час відведений для виступів від депутатів завершений, колеги. Зараз, перед тим як надати заключне слово, колеги, я хочу сказати кілька слів. Як я і передбачав це дуже вразлива і делікатна тема, яка викликала в залі великі дискусії. І фактично ми бачимо станом на цю хвилину немає спільної позиції в залі по даному проекту постанови. Але було би найнеправільнішим, якби ми її відхилили і можливо я просив би, щоб зараз в заключному слові нам автор постанови порекомендував пропозицію, можливо ми би поступили як резолюцію звернення до парламенту США, щоб перенести його розгляд, щоб ми дали позитивне голосування на цю пропозицію. Давайте ми продумаємо і якщо зал об’єднається, було би дуже добре, щоб вийшли на позитивне рішення, бо, наголошую, при тому, що є дискусії і немає спільної позиції, було б не правильним якби ми просто відхилили дану постанову. Я прошу голів фракції подумати з цього приводу, і прошу зараз до слова автора постанови Гончаренка Олексія Олексійовича виступити із заключним словом і своєю пропозицією. А народних депутатів я прошу зайти в зал. Через 3 хвилини відбудеться голосування, прийняття рішення по Криму, це дуже важливе питання. І прошу секретаріат Верховної Ради попросити депутатів зайти в зал. Будь ласка, пане Олексій.
Дякую. Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу на декілька речей, які прозвучали. Перше. Є позиція комітету, і автором постанови є Комітет з питань державного будівництва, місцевого самоврядування та регіональної політики. Комітет підтримує за основу та в цілому. По-друге, тим колегам, які казали про те, якісь ідеї, пропозиції. Шановні друзі, ви мали можливість все це зробити, прийти на парламентські слухання, які відбувалися, дати всі свої пропозиції. Ми неодноразово надсилали звернення і прохання дати свої пропозиції до всіх фракцій та груп Верховної Ради. Все, що нам надійшло, все узагальнено, жодної пропозиції не відкинуто. Але вже відбулись ці парламентські слухання, і ми не можемо просто переписати цей текст. Хочу звернути вашу увагу, що якщо Верховна Рада не зможе прийняти жодного рішення з цього питання, це буде, чесно кажучи, просто ганьба, це буде ще одне свідчення того, що ми більше говоримо про Крим, а коли мова доходить до якогось прийняття рішення, то ми його прийняти не здатні. Мені здається, що так як зараз, на жаль, дійсно, в сесійній залі Верховної Ради нема достатньої кількості депутатів, то було б найкраще, я прошу Голову Верховної Ради, розглянути можливість проголосувати перенесення цього питання на день, коли ми будемо мати достатню кількість депутатів Верховної Ради в залі, для того, щоб ми могли результативно проголосувати. Бо якщо ми не зможемо цього зробити, ну, це ще раз, це просто ганьба, і це ми лише дамо пас російській пропаганді, російським ЗМІ казати, що український парламент за два роки окупації Криму не провів. спочатку півтора роки не проводив взагалі парламентські слухання, а потім, провівши їх, не зміг навіть затвердити їхні рекомендації. Ну, яке буде це обличчя українського парламенту та українських депутатів? В цих рекомендаціях нема жодного стверджуючого пункту, коли питання про кримськотатарську автономію, там сказано, до Президента України розглянути питання, розглянути можливість. Там все написано таким чином, що, дійсно, ці рекомендації можна і треба приймати. Тому, колеги, прохання до вас: якщо зараз в нас нема голосів, то перенести розгляд цього питання і голосування на день, коли нас буде більше, достатня кількість депутатів, але в жодному разі не зґаньбитися і не провалити голосування по цьому питанню, бо це і буде дійсно ганьба. Дякую
Дякую дуже вам. Я, власне, остерігаюсь, що питання навіть не в кількості депутатів, а в тому, що є різні позиції в залі. І тому нам необхідно вийти на якусь консолідуючу позицію. Ми перейдемо за хвилини до голосувань. Я прошу всіх народних депутатів зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Колеги, будь ласка, запросіть колег в зал. Голови фракцій, запросіть депутатів в зал і готуємося до голосування. Колеги, я, з вашого дозволу, першою поставлю на голосування ту пропозицію, яку озвучив секретар комітету автор законопроекту Гончаренко Олексій Олексійович, це пропозиція: перенести розгляд даного питання для того, щоб його можна було доопрацювати і вийти на спільне узгоджене рішення. Немає заперечень щодо такого формулювання? Мені видається, що всі десь виступали в такому ж руслі. Щоб люди були в залі, то треба заходити в зал, от цілими колонами заходять депутати в зал. Колеги, будь ласка, змобілізуємося. Я ставлю пропозицію. Давайте я перше поставлю рейтингове голосування. Добре? Я поставлю рейтингове голосування, щоб вияснити мобілізаційний стан в залі Верховної Ради України. Шановні колеги, прошу приготуватися і прошу взяти участь в голосуванні, щоб ми могли бачити, який в нас є рівень готовності прийняття рішення. Колеги, прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні. Прошу голосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[13:41:11]] За-178 178 – "за". 178 – "за". Я прошу показати по фракціях, я зачитаю: "Блок Петра Порошенка" – 79, "Народний фронт" – 51, "Опозиційний блок" – 0, але "утримався" – 1, "Самопоміч" – 22, Радикальна партія Ляшка – 1, "Батьківщина" – 9, "Партія "Відродження" – 4, "Воля народу" – 3. Я просто в плані консультації хотів спитатись представників Радикальної партії: можливо, є якась інша пропозиція компромісна. Прохання перенести, мені здається, є добрим і адекватним. Ваша фракція не голосує, можливо, ви би озвучили вашу пропозицію по даному питанню, колеги. Пане Галасюк. Включіть, будь ласка, мікрофон Галасюку.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги! Фракція Радикальної партії пропонує відправити цю постанову на доопрацювання.
Приймається така пропозиція, ми можемо її поставити теж. У нас є Регламентом передбачена форма, це є направити на доопрацювання до комітету для підготовки на повторне перше читання. Така форма буде підтримана фракцією? Така форма буде підтримана всіма іншими фракціями, колеги? Тоді я прошу ще раз народних депутатів зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. Колеги, я прошу максимально змобілізуватися, не виходити з залу, а заходити в зал. І я ставлю на голосування пропозицію проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Стратегія реінтеграції в України тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь: проблемні питання, шляхи, методи та способи" (номер 4003а) направити на доопрацювання до комітету для підготовки на повторне перше читання. Я прошу усіх підтримати, колеги, я прошу усіх проголосувати. І прошу взяти участь в голосуванні. Будь ласка, колеги, голосуємо. Прошу підтримати. [[13:43:59]] За-195 Будь ласка, одну хвилину, Гончаренко. Одну хвилину, Гончаренко.
Шановні колеги, справа не в тому, що я бачу по голосуванню, по спілкуванню з фракціями, що у нас немає голосів в принципі. Справа в тому, що зараз в Верховній Раді немає просто фізично депутатів задля того, щоб це проголосувати. Я хочу попросити вас, пане Андрію, бо це є. так як це є надзвичайно політично важливе, морально важливе питання. ми ж всі розуміємо, що завтра в четвер в залі буде набагато більше депутатів. Ми повністю розглянули питання по всій процедурі, всі фракції виступили – всі, хто бажав. Я просто прошу вас перенести голосування на завтра, і тоді завтра ми зможемо це проголосувати. В інакшому разі це буде зараз просто ганьба. Дякую.
Дякую, колеги. Шановні колеги, будь ласка, давайте ще обміняємося думками, і потім вже мені доведеться приймати рішення, але лишень порадившись з вами, яке має бути рішення. Колеги, давайте. у нас ще є. Подоляк – одну хвилину, і потім будемо приймати рішення. давайте дамо ще слово одну хвилину. Будь ласка, Подоляк.
Шановні колеги, я мушу зазначити, що не постанова Польського сейму і наша реакція чи не реакція на нею є трагедією і ганьбою, а сьогоднішня наша присутність в залі для такої надзвичайно важливої для нашої держави, для України голосування по такій постанові. Тому я хочу підтримати свого колегу Гончаренка і просити вас, пане Голово, знайти можливість аби ми це питання проголосували тоді, коли депутати приїдуть. там, де вони є. Дякую.
Дякую. Логвиненко, будь ласка, одну хвилину. Логвиненко, будь ласка, одну хвилину. Будь ласка, до мікрофону.
Шановні друзі, як я вже казав, ця постанова вкрай важлива. Але я підтримую звернення лідера кримськотатарського народу Мустафи Джемілєва про те, що там є певні неточності. Наприклад, я би вам сказав би, що я впевнений, що проведення слухань в 2018 році в травні або в квітні, де потрібно, бо на цей час там буде наш контроль, там буде наша влада. Тому в даному випадку. [[шум у залі]] наше – це наше, українське. І я саме тому прошу перенести це питання на завтра, внести редакційні правки, які знімуть всі зауваження і вже проголосувати з редакційними правками цю постанову. Дякую.
Дякую дуже вам, колеги. Завершуємо обговорення. Шановні колеги, лишень у виняткових випадках я вдавався до кроку, коли ми не приймали рішення по завершенню обговорення. Але мені видається з виступів народних депутатів, що, власне, зараз і є цей винятковий випадок, коли ми можемо перенести прийняття рішення, як ми зробили з резолюцією і зверненням до конгресменів Сполучених Штатів Америки. Шановні колеги, зважаючи на важливість даного питання, зважаючи на те, що під час обговорення були виявлені розбіжності і дискусійні питання стосовно даної постанови, зважаючи на важливість цієї постанови не тільки для рішення парламенту, а в цілому для позиціонування України на шляху повернення окупованих територій і Криму під юрисдикцію України, я переношу розгляд даного питання на той момент, коли на майданчику комітету можна буде вийти на компромісне спільне об’єднуюче рішення. Ми розглянемо дану постанову, коли, я наголошую ще раз і звернусь до автора, коли на майданчику комітету буде вироблена спільна компромісна для всіх позиція, шановні колеги. Дякую за обговорення, дякую за думки, які були почуті. Вони важливі не тільки для даної постанови, вони важливі для нашого бачення визволення окупованих територій. Зараз я хотів би ще зачитати оголошення, які надійшли в президію Верховної Ради України. Перше оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата Ричкової Тетяни Борисівни до складу депутатської фракції партії "Блок Петра Порошенка" у Верховній Раді України. Давайте привітаємо пані Тетяну. Вітаємо вас. [[Оплески]] І привітаємо "Блок Петра Порошенка". Наступне повідомлення. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України, а також згідно з протоколом засідання депутатської фракції партії "Блок Петра Порошенка" у Верховній Раді України восьмого скликання від 7 липня 2016 року повідомляю про відкликання з посади заступника голови депутатської фракції партії "Блок Петра Порошенка" народного депутата України Найєма Мустафи. Це два повідомлення. Хочу наголосити. Я зачитаю заяву Одарченка. Хочу вам повідомити, вона має пройти весь процес реєстрації і тоді попасти, колеги. Не буде грубим порушенням, якщо я зачитаю? Не буде грубим порушенням. Тоді я її зачитаю на прохання депутатів. На прохання депутатів зачитую: відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата" та статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата Одарченка до фракції "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Вітаю вас. [[Оплески]] І вітаю, і вітаю фракцію "Батьківщина". Шановні колеги, ми сьогодні розглянули великий блок питань, було прийнято 11 рішень, важливі законопроекти, важливі постанови. Але хочу наголосити: завтра буде надзвичайно важливий день, і питання децентралізації, і питання дерегуляції, і ряд інших важливих питань. Після роботи будуть засідання комітетів. Я звертаюсь до народних депутатів: максимально активно попрацювати в комітетах, щоб завтра по тих питаннях, які є в порядку денному, ми змогли виходити на спільні рішення, які би об’єднували зал. Дякую за активну і плідну роботу, шановні колеги. І на тому ранкове засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10 годині ранку продовжиться наша робота. Прошу всіх дисципліновано о 10-й годині ранку бути на робочих місцях. І плідної роботи в комітетах, колеги.