Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:28]] Зареєструвалося – 423 Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України: Лелюка Олексія Володимировича і Радовця Арнольда Анатолійовича. [[Оплески]] Я прошу привітати наших колег і побажати їм здоров’я і успіхів у роботі. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 16 по 19 листопада 2010 року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 26 питань порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 5 законів та 3 постанови. Ви розумієте, що серед них Податковий кодекс, до якого ми ще повернемося, думаю, найближчим часом, а також 5 законів та 3 постанови, один законопроект прийнято за основу, один законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 4 законопроекти відхилено, проголошено 61 депутатський запит. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з виголошенням заяв, внесенням пропозицій, повідомлень, наданням інформації тощо. Прошу уповноважених представників від фракцій записатися на виступ. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановний Голово, колеги, громадяни України! Завтра 1 грудня виповнюється 19 років від того дня, як громадяни нашої країни віддали свій голос за незалежність України. За час, що минув, з’явилися фактично всі юридичні атрибути суверенної держави. На політичній карті світу постала де-юре велика європейська країна з тисячолітньою історією її народу, власними традиціями і ментальними особливостями, з проблемами і негараздами, і значною мірою спродукованими цими особливостями і здобутками, але більшою мірою потенціалом, обумовленим господарністю і працелюбністю наших людей. І на противагу хористам і солістам, добре навченим з власних інтересів сіяти в суспільстві винятково мінор, паніку і настрої катастрофізму, висловлю надію, що теперішні економічні та соціальні негаразди минущі. Зрозуміло, за умови самокритичного ставлення політиків та державних інституцій до своєї діяльності, готовності і вміння виправляти неминучі в умовах змін помилки, і як мінімум їх не повторювати. Проте, зупинюсь на проблемі більш живучій. Проводячи аналогію словами булгаковського персонажа про розруху в головах, зазначу, незалежна свідомість формується найскладніше. Постійна орієнтація на чужу думку, думку ззовні, на жаль, стала доволі звичною для тих, хто вважає себе українською елітою. Начебто від того, чи дяді в Брюсселі, Москві чи Вашингтоні погладять по головці або поплескають по плечу, або, не дай Боже, помахають пальчиком, можуть серйозно залежати сутнісні процеси в Україні, динамізм її розвитку, зрілість суспільного організму. Це велика ілюзія політиків, що вважають себе патріотами, а насправді страждають від прихованого комплексу меншовартості, не самодостатності і залежності. У зв’язку із сказаним вовтузіння у дитячій пісочниці нагадувало лобістська діяльність політемісарів з України щодо парламентарів з Євросоюзу, як би так зробити, щоб резолюція Європарламенту по Україні якомога жорсткішою, а фрази якомога дошкульнішими, а формулювання якомога різкішими і негативними. І все ж не вдалося домогтися, щоб все, що відбувається в Україні у цей складний для всієї Європи час було зображено в чорних кольорах. Але ж так хотілося. Але ж не вдалося. Резолюція Європарламенту виявилася збалансованою, зваженою і, сподіваюся, корисною для України, адже, по-перше, незаангажоване око побачить в ній цілу низку компліментарних речей, адресованих нашій державі. По-друге, значна її частина як то блок, присвячений ключовій ролі України у забезпеченні енергетичної безпеки Європейського Союзу демонструє власні інтереси краї ЄС. По-третє, чимало сентенцій стосується проблематики і проблем взаємин влади і суспільства в Україні, функціонування політичної системи, недоліків і прогалин в організації суспільного життя. По-четверте, є низка слушних порад, реалізація яких потрібна самій Україні, наприклад, заклик до української влади. Цитую: «Забезпечити, щоб виборче законодавство було завершено у свій час, заздалегідь до парламентських виборів у 2012 році». Кінець цитати. Тому прагнення представити Резолюцію Європарламенту у чорно-білому світлі не відповідає її сутності, а скоріше є наміром приховати емісарам з України свою неефективність у боротьбі лише за чорні кольори. Водночас вже зовсім анекдотичним виглядає намагання деяких вітчизняних політиків нав’язати європейським структурам займатися питаннями податкового законодавства в Україні. Це тоді, коли у Франції, Португалії, Греції, Італії, Великій Британії, інших країнах Заходу проходять ні сотні, ні тисячні, а мільйонні акції проти податкових та інших змін, які здійснюються урядами цих країн ЄС. При цьому якось сором’язливо забувається, що українська Конституція заперечує винесення питань податків бюджету та амністії навіть на національний референдум з відомих для фахівців причин, і питання це суто внутрішнє. Зважаючи на сказане, стара, запозичена модель поведінки і світосприйняття «барин нас рассудит» виглядає як ніколи архаїчною і непродуктивною. Бо давно пора осмислити, що справжні судді нашої ефективності знаходяться всередині країни, а не за кордоном. І тому краще майбутнє справді незалежної держави в руках її незалежно мислячих людей. Дякую за увагу.
Симоненко Петро Миколайович, фракція комуністів, будь ласка, ваш виступ. Пеклушенко Олександр.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! По мнению фракции коммунистов, такие основополагающие кодексы, как налоговый, трудовой, жилищный, - это в первую очередь кодексы социальные, и, соответственно, они должны быть нацелены на то, чтобы, если не ликвидировать, то, по крайней мере, сократить пропасть в доходах и условиях жизни между незначительной частью и группой тех, кто ворочает миллионами и миллиардами, и подавляющим большинством наших граждан, которые имеют минимальные доходы. Напомню, что только по официальным данным за чертой бедности в Украине живет, а, вернее, выживает почти 13 миллионов человек. Поэтому я призываю вас, коллеги, прислушаться к конкретным предложениям коммунистов, чтобы не допустить ущемления прав трудящихся, не допустить дискриминации граждан по имущественному, территориальному, возрастному, образовательному и другим социальным признакам. Нарушение действующего КЗОТ со стороны работодателя стали обычной практикой в Украине. Это невыплата и задержка зарплат, неофициальное трудоустройство, неоплачиваемые отпуска, невыплата декретных, незаконное увольнение без выходных пособий и так далее. Поэтому мы, коммунисты, и не голосовали за предлагаемый Трудовой кодекс в первом чтении, не будем голосовать и в дальнейшем, так как, во-первых, неприемлемыми в проекте нового КЗОТа являются нормы, которые позволяют увеличить продолжительность рабочего дня и рабочей недели практически с 8 до 12 часов, а недели – с 40 до 48 часов соответственно; во-вторых, новый Трудовой кодекс позволяет работодателям устанавливать неограниченную продолжительность работы в течение суток за счет того, что вычитать из рабочего времени периоды, когда работник ожидает задание или, например, строительных материалов, сырья и так далее, то есть за простой и бездеятельность по вине работодателя расплачивается наемный рабочий. Мы – депутаты коммунисты – считаем, что речь должна идти не об увеличении, а о сокращении рабочего дня и рабочей недели. Естественно, без уменьшения зарплаты, чтобы у человека осталось больше времени на семью, на театр, на музеи, на занятия спортом, на элементарный отдых, в конце концов. В-третьих, неприемлемыми являются те положения трудового кодекса, которые направлены на уничтожение профсоюзов, как объединения, защищающих права трудящихся. Например, увольнять работника теперь может, можно и будет и без согласия профсоюзов. В-четвертых, ничего хорошего новый кодекс не несет украинским женщинам, если действующих КУЗОТ запрещает использовать женский труд в ночное время, то проект нового Трудового кодекса предоставляет работодателю такую возможность. В-пятых, недопустимыми являются те инициативы, которые дают полную свободу действию работодателю в вопросах заключения трудовых договоров. По сути, предлагаемый Трудовой кодекс не обязывает работодателя заключать договор с наемным работником, а если таковой и составляется, то без участия профсоюзов и главное, по нормативным актам, изданным самим же работодателям на своем предприятии. И совсем уже рабовладельческая норма, работодатель не несет ответственности за нарушение своих же нормативных актов. Подобная практика противоречит не только здравому смыслу, но и Конституции Украины. Уважаемые избиратели и коллеги, хочу обратить ваше внимание также и на то, что предлагаемый ко второму чтению проект Жилищного кодекса повторяет идеологию кодекса Трудового, то есть защищает права не трудящихся, не права большинства наших граждан, а интересы строителей, энергетических, финансовых и прочих магнатов. По многим параметрам новый жилищный кодекс противоречит Конституции Украины и значительно сужает уже существующие права граждан. Во-первых, после принятия Жилищного кодекса в такой редакции все очередники должны будут вновь перерегистрироваться и стать в новую очередь. Причем, нет ни каких гарантий, что все, кто законно стоял в очереди на получение жилья попадут в новые списки. Во-вторых, граждане лишаются права на получение жилья от государства, бессрочное пользование с дальнейшей передачей его по наследству и приватизации. Представьте ситуацию, когда арендатор такого социального жилья умер, куда деваться семье, на улицу? Третье. Новый Жилищный кодекс позволяет, практически, беспрепятственно лишать людей жилья под предлогом перевода здания из живого фонда в нежилой. Все мы прекрасно понимаем, как действуют строительные рейдеры: взятки, угрозы, насилия, проплаченные судебные решения. В-четвертых, новый Жилищный кодекс не только возвращает пеню за несвоевременную оплату коммунальных услуг, но и предлагает ее десятикратное увеличение. Более того, неуплата влечет за собой выселение. И это, когда только официальная задолженность по зарплатам составляет около двух миллиардов гривен, когда сокращаются рабочие места и растет безработица. Это ли не верх цинизма так называемой «буржуазной демократии»? Естественно, в таком виде, ни Трудовой, ни Жилищный кодекс приняты быть не могут. Мы, коммунисты, сделаем все, чтобы наши предложения были приняты и права наших граждан, права трудящихся Украины, были защищены.
Олександр Пеуклушенко, фракція Партії регіонів. Так, будь ласка. Наступний буде виступати Андрій Кожем’якін.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! С первого дня работы Президента Виктора Януковича вся страна ждала от главы государства конкретных шагов по реформированию, направленных на изменение ситуации страны к лучшему. Реформы, о которых Президент говорил в своей предвыборной программе, сегодня приобретают реальные контуры и очертания. Очень важным шагом Президента стало восстановление управляемости государства, без чего невозможна реализация никаких инициатив. Сегодня во всем мире власть в Украине воспринимается как предсказуемая и прогнозируемая. Одной из первых старт получила судебная реформа в стране. Да, утверждать, что после судебной реформы отечественная фемида внезапно стала справедливой и гуманной слишком рано, но то, что мы сделали серьезный шаг к тому, чтобы украинский суд стал выносить решения по законам, а не по правилам судейской мафии – это факт. Кто-то из великих сказал: «Когда в стране заканчиваются деньги, начинаются реформы». Проблема для Украины заключается в том, что деньги в стране не заканчиваются, а закончились в 2009 году и на много лет вперед. С первых дней правительство Азарова определило приоритеты. Сегодня, когда в стране оказались недозагруженными наши гиганты авто-, авиа-, судостроения, новый Налоговый кодекс сориентирован на их поддержку, как можно выступать против этого? В Украину завозится от 20 до 60 процентов потребляемых продуктов и товаров первой необходимости. Новый Налоговый кодекс направлен на поддержку аграрного сектора и легкой промышленности. Как можно быть против этого? Критики и оппоненты этого не замечают, а действуют по принципу: мы Налоговый кодекс не читали, но нам он не нравится. Я его читал, и мне он тоже не нравится, потому что не может нравится ни одному человеку то, что забирают у него им заработанное. Но даже коммунизм предусматривает налоги. Самые жаркие споры разгорелись вокруг статьи, затрагивающей малый бизнес. Мое глубокое убеждение заключается в том, что власть в большом долгу перед этим сектором экономики. Уверен, придет время, когда в каждом городе будут стоять памятники малому бизнесу и упрощенной системе налогообложения. К сожалению, существующая система налогообложения для малого бизнеса использовали сотни тысяч предприятий для создания налогового коммунизма в отдельно взятом универмаге, ювелирном магазине, бутиках, торгующими дубленками и автомобилями. С первого дня обнародования проекта Налогового кодекса власть пошла на общегосударственную дискуссию. Именно та часть бизнеса, которая по настоящему является малым, направила 2300 поправок, и они в основном учтены. Но есть еще 2546 поправок, которые не учтены, потому что они направлены для того, чтобы, де-факто, будучи далеко не мелким бизнесом, платить налоги как аграрий, вырастивший свою петрушку на огороде. Магазины, торгующие дорогой обувью и одеждой, отчисляют в бюджет смехотворные суммы. Шнурки в ботинках и пуговицы на костюмах, выставленные в витринах их магазинов, стоят дороже, чем они платят налоги. Шикарные рестораны платят налоги в сумме стоимости их чашки час без сахара на их предприятии. К сожалению, институт частного предпринимательства стал сегодня общегосударственной легальной схемой ухода от уплаты налогов в бюджет и Пенсионный фонд. По самым скромным подсчетам через эти схемы государство ежегодно не досчитывается, как минимум, 200 миллиардов. Бюджету и Пенсионному фонду хватило бы половину этой суммы, чтобы увеличить пенсии, зарплаты втрое. Мы гарантируем, что эти деньги в стране есть, их изъятие в бюджет никак не затрагивает настоящий малый бизнес. Она затрагивает интересы тех, кто привык зарабатывать сотни тысяч, а платить в бюджет копейки. Повторяю Налоговый кодекс – не золотой червонец, чтобы нравиться всем, но альтернативы вывода экономики из тени, обращаю ваше внимание, ни у власти, а у страны нет. Конечно, последняя точка в этом не простом для всех вопросе будет поставлена Президентом. Уверен, она будет компромиссом между запросами государственного бюджета и возможностями граждан - налогоплательщиков, занятых в реальном секторе экономики. Убежден, что с принятием кодекса, малый бизнес получит реальное развитие, а страна второе дыхание и перспективу быть европейской не только в географическом плане, а и в социально-экономическом аспекте, прежде всего.
Андрій Кожем’якін, фракція "БЮТ - "Батьківщина"". Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Шановні громадяни! Шановні колеги! З огляду на резонансні події, широкі акції протесту, які проходять сьогодні по всій Україні, фракція «Блоку Юлії Тимошенко – «Батьківщина» уповноважена заявити. Ми вимагаємо від Віктора Януковича негайно накласти вето на Податковий кодекс Азарова-Тігіпка, ухвалений пропрезидентською більшістю у Верховній Раді в інтересах вітчизняної олігархії. Влада, обслуговуючи великий капітал, весь фіскальний тягар перекладає на мале підприємництво, вчорашніх лікарів, вчителів, робітників, які шляхом самозайнятості знайшли спосіб утримувати себе та свої родини. Податковий кодекс знищує середній клас, як основу демократії та громадського суспільства. Ставить мільйони людей та їх родини на межу виживання. Тому, щодо цього Податкового кодексу вимога може бути лише одна – жодних косметичних правок, повне, беззастережне та негайне вето. Автори цього документу продемонстрували свою нездатність керувати країною та забезпечувати наповнення бюджету в межах Конституції та чинного законодавства. Вони показали нерозуміння процесів, які відбуваються у вітчизняній економіці. Вони несуть відповідальність за провал бюджету 2010 року та зрив бюджетного процесу на 2011 рік, вони не відповідають займаним посадам і мають піти у відставку. Для запровадження збалансованої та справедливої податкової реформи для розробки нового Податкового кодексу має бути створена робоча група з представників малого і середнього бізнесу, влади та опозиції. Партія «Батьківщина» та «Блок Юлії Тимошенко» пропонують альтернативний шлях вирішення проблеми наповнення бюджету. Вона має вирішуватися, насамперед, за рахунок потужних жирових запасів української олігархії. Там золоте дно для збільшення бюджету в рази, саме цей, неймовірно багатий і дуже впливовий, прошарок нашого суспільства найбільше і недоплачує до державної скарбниці. Ні для кого не секрет, що олігархи платять податки не стільки, скільки належить за законом, а стільки скільки їм не шкода. Решта ресурсів виводиться в офшори і не оподатковується в Україні взагалі. Тому фракція «Батьківщина» вимагає ухвалити Закон про уникнення подвійного оподаткування доходів і майна щодо співпраці з офшорною зоною Кіпр, яка є в державі Кіпр. Який унеможливить традиційну для вітчизняної олігархії практику уникнення від оподаткування через виведення капіталів в офшорні зони. Адже за офіційними даними за дев’ять місяців до офшорних зон з України було вивезено близько 24 мільярдів доларів США. Це чисті тіньові доходи, з яких не заплачено жодної копійки податків. Бізнес оточення глави держави, яке взялося вчити податковій культурі мале підприємництво, перш за все, повинно саме навчитися платити податки. Ми також пропонуємо запровадити реальні, а не декларативні, податки на надбагатство: приватні літаки, гелікоптери, яхти, автомобілі класу «Люкс», на нерухоме майно у випадку, якщо воно вимірюється тисячами квадратних метрів і на маєтки, які займають площу більше одного гектару. Має бути ухвалений розроблений нами закон, який гарантує збереження спрощеної системи оподаткування для малих підприємців і дозволить їм стабільно працювати мінімум п’ять років. Наша філософія податкової реформи докорінним відрізняється від філософії влади. Пояси мають затягувати не ті, кому й так вже немає чим дихати. Тягар реформи має лягти на тих, хто найбільше за останні 20 років збагатився коштом суспільства. Ми маємо захистити і мале підприємництво, і не менш важливо – середній клас, який має стати основою незворотності демократичних процесів в Україні. У випадку невиконання наших вимог Президентом Януковичем щодо ветування Податкового кодексу, очевидними є всі підстави для переростання економічного протесту в потужний політичний рух опору за участю провідних опозиційних сил, адже захист середнього класу – це захист демократії, це захист нашої країни. І на останнє, ми звертаємося до більшості в парламенті. Час, коли ви бездумно тиснете кнопки, керуючись одним помахом руки, має закінчитися. І це говоримо вам не ми, представники опозиції, це говорить вам український народ. Прислухайтесь до нього. Поки не пізно. Дякую.
Мартиненко Микола Володимирович фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги! Минулий тиждень пройшов під знаком масових протестів українських підприємців проти Податкового кодексу. Людей довели, вперше за довгий час, ми побачили самоорганізовані і непроплачені маніфестації. Вони висловлюють позицію багатьох мільйонів громадян. Ще до його ухвалення було очевидно, що Податковий кодекс не покращує ані податкове законодавство, ані систему податкового адміністрування, не призводить ані до помітного підвищення наповнення бюджетів, ані до покращення бізнес чи інвестиційного клімату. А в середній довгостроковій перспективі матимемо масовий перехід малого бізнесу – в тінь, та великий –сплеск безробіття. Найгірше те, що кодекс несе в собі потужну корупційну складову. Насамперед, ще більше посилюються повноваження контролюючих і правоохоронних органів, загалом бізнес позбавляється можливостей для захисту своїх прав. Натомість проігноровані норми про відповідальність чиновників за відмову від прийняття податкових декларацій, повернення податку на додану вартість тощо. У підсумку корупційний податок для підприємця виходить на порядок більшим, ніж навіть той, що передбачений новим Податковим кодексом. Сплеск корупції відкине Україну вниз, навіть порівняно з її нинішнім 134 місцем. І без того поганий інвестиційний клімат в нашій країні буде холоднішим, ніжна Північному полюсі, з цього випливає два висновки. По-перше, цей Податковий кодекс у нинішньому вигляді не має права на існування, від нього не буде користі ні бюджету, ні країні, ні народу. І «косметичний» ремонт тут не допоможе, потрібно докорінно змінити саме фіскальний репресивний принцип, на якому зараз ґрунтується документ. Поки підприємці змушені платити тіньовий корупційний податок, всі дискусії про розмір офіційних податків є безглуздим. Але чи здатен цей парламент кардинально виправити ситуацію? Краще накласти мораторій на зміну податкового законодавства і залишити все як є, принаймні не буде гірше. Введення ж Податкового кодексу з наступного року як це декларує уряд, суперечить не лише здоровому глузду, але й Бюджетному кодексу. Треба повернутися у чинне законодавче поле, уряд має терміново представити Верховній Раді програму соціально-економічного розвитку країни і проект Держбюджету на 2011 рік на чинній законодавчій базі, нарешті побачимо як на думку Кабміну має розвиватись наша економіка. Нагадаю, проект Держбюджету мав бути прийнятий в першому читанні до 20 жовтня, але його досі ніхто не бачив. Якої якості буде головний економічний документ країни, якщо уряд тепер хоче протягнути його «кавалеристським наскоком», так же було з сумнозвісним Податковим кодексом, знову «наступаємо на ті ж граблі». Взагалі велика помилка думати, що один кодекс вирішить всі питання української бюджетно-податкової політики. Головні проблеми стосуються неефективного витрачання державних коштів, виконання бюджетів тощо, на часі суттєве скорочення витрат на утримання держапарату. По-друге, необхідно нарешті зайнятися реальною боротьбою з корупцією. Конкретні пропозиції: не допустити подальшого від термінування, або вихолощення антикорупційного пакету, прийнятого парламентом ще 11 червня 2009 року. Маємо також негайно повернутися до розгляду відправлених на повторне перше читання законопроектів номер 4472 і 4420-1 покликаний упровадити нові механізми боротьби проти корупції держслужбовців. А також вважаю необхідним, щоб Верховна Рада якомога швидше ухвалила Закон про доступ до публічної інформації. З його допомогою засоби масової інформації отримають змогу реально контролювати відповідність заяв та декларацій чиновників реальному стану справ. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, виступи завершено. Щодо пропозицій, які прозвучали. Я прошу підготувати відповідне доручення щодо Податкового кодексу. Шановні колеги, у нас в четвер буде можливість попрацювати ще над ним. Щодо Кіпру, ну, в разі того, як комітет буде готовий, я маю на увазі, тоді ми попрацюємо в четвер. Щодо Кіпру, я попросив зараз секретаріат, щоб підняли мені проект угоди, яку ми розглядали в всій час, і Верховна Рада не ратифікувала її. Якщо не буде нового документу, ми повернемо цей документ і я поставлю його на розгляд у Верховній Раді України. І треба нам прийняти остаточне рішення і поставити на цьому крапку. Я думаю, що заперечень немає, да? Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на четвер. Я зараз, шановні колеги, пропоную вашій увазі розглянути питання, розділ про включення законопроектів до порядку денного. І прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про структуру, повноваження та особливості правового і економічного режиму майнового комплексу Національного виробничо-аграрного об’єднання "Масандра" [[щодо державного підприємства "Веселівське"]] [[реєстраційний номер 7285]]. Прошу голосувати. Іде голосування. [[10:30:39]] За-242 Рішення прийнято. Будь ласка, Сергій Сас, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Народний депутат Сас, фракція “Блок Юлії Тимошенко”. Володимире Михайловичу, от сьогодні до порядку. про включення до порядку денного стоїть понад 30 нормативно-правових актів. Я хочу нагадати вам, що за поточну, що за поточне скликання до парламенту внесено 2 тисячі 243 законопроекти про внесення змін до деяких законів і тільки 477 законопроектів – це базові законопроекти. Це наглядно говорить про якість законопроектів. Що стосується включення до порядку денного, я хотів звернути вашу увагу черговий раз на вимоги статті 93 Регламенту – попередній розгляд законопроектів у комітетах, де чітко зазначено, Володимире Михайловичу, що законопроекти, зареєстровані, потрапляють до комітетів, готують комітети висновки щодо необхідності і можливості включення законів до порядку денного. Готується висновок Комітету з питань бюджету щодо впливу на дохідну і видаткову частину і висновок Комітету з питань Регламенту.
Все це є. І, я думаю, що ви не зробили великого відкриття, і все це є. А що стосується великої кількості законопроектів? 80 відсотків законопроектів – це документи, які ініційовані народними депутатами України, решта – це Президентом і Кабінетом Міністрів України. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань приватизації та земельних відносин. [[Реєстраційний номер 7328]] Прошу голосуйте. [[10:32:51]] За-221 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" (щодо визначення головним розпорядником бюджетних коштів Вищого спеціалізованого суду України (реєстраційний номер 7317). Прошу голосувати. [[10:33:32]] За-259 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" [[щодо порядку утворення районних рад]] [[реєстраційний номер 7307]]. [[10:34:10]] За-253 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вирішення питань соціального захисту населення, яке проживає на території зони спостереження об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами [[реєстраційний номер 7308]]. [[10:34:48]] За-305 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про страховий фонд документації України" [[щодо приведення у відповідність із термінологією законів України]] [[реєстраційний номер 7309]]. [[10:35:24]] За-288 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про тваринний світ" [[щодо збереження диких птахів]]. Реєстраційний номер 7335. Прошу голосувати. [[10:36:00]] За-302 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо збереження фонду захисних споруд цивільного захисту [[цивільної оборони]]. Реєстраційний номер 7248. [[10:36:36]] За-298 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедур банкрутства. Реєстраційний номер 7329. [[10:37:06]] За-298 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо повноважень посадових осіб Військової служби правопорядку у Збройних Силах України]]. Реєстраційнй номер 7247. [[10:37:39]] За-297 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо встановлення адміністративної відповідальності за порушення у сфері державної реєстрації]]. Реєстраційний номер 7254. [[10:38:12]] За-259 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України в частині видачі особи [[екстрадиції]] [[реєстраційний номер 7306]]. [[10:38:41]] За-298 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пріоритетних напрямів інноваційної діяльності [[реєстраційний номер 7333]]. [[10:39:10]] За-306 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Товариство Червоного Хреста України" [[щодо додаткової відмітної емблеми]] [[реєстраційний номер 7310]]. [[10:39:40]] За-299 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань" [[щодо фонду "Взаєморозуміння і примирення"]] [[7286]]. Прошу голосувати. [[10:40:12]] За-304 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення зміни до статті 7 Закону України "Про трубопровідний транспорт" [[щодо розпорядника об’єктами житлового фонду]] [[реєстраційний номер 7249]]. [[10:40:44]] За-260 Рішення прийнято. Проект Закону про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту [[реєстраційний номер 7252]]. [[10:41:15]] За-304 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" [[щодо вимог на заняття нотаріальною діяльністю]] [[реєстраційний номер 7304]]. [[10:41:44]] За-257 Рішення прийнято. Проект Закону про Концепцію державної інформаційної політики [[реєстраційний номер 7251]]. [[10:42:09]] За-313 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо особливостей усиновлення окремих категорій дітей [[реєстраційний номер 7332]]. [[10:42:39]] За-249 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо підрозділів цивільного захисту]] [[реєстраційний номер 7250]]. [[10:43:11]] За-307 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо інсайдерської інформації [[реєстраційний номер 7330]]. [[10:43:38]] За-258 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо цільових облігацій [[реєстраційний номер 7331]]. [[10:44:04]] За-244 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо погашення заборгованості за субкредитами, наданими енергогенеруючим компаніям]] [[реєстраційний номер 7346]]. Одну хвилинку. Зніміть з голосування. Антоніна Болюра, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Законопроект 7346, як і слідуючий 7388, він потребує окремого розгляду на засіданні комітету. завтра засідання комітету і в порядку денному саме передбачається розгляд цих законопроектів. Пропоную перенести на слідуючий день розгляд. Після того, як відбудеться засідання комітету. Дякую.
Шановні колеги, давайте поступимо таким чином. Я поставлю на голосування. Якщо Верховна Рада не підтримає, значить, вступає в норму друга пропозиція. В дію, точніше. Якщо підтримає, комітет розгляне і винесе своє рішення негативне чи позитивне. Тому я ставлю на голосування тільки про включення, не розгляд. Про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо погашення заборгованості за субкредитами, наданими енергогенеруючим компаніям]] [[реєстраційний номер 7346]]. [[10:45:58]] За-216 Рішення не прийнято. Будь ласка, на комітеті визначайтесь. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо зменшення обсягу збору у вигляді цільової надбавки до діючого тарифу на електричну та теплову енергію]] [[реєстраційний номер 7388]]. Що? Що? Я ставлю на голосування про включення, так що. [[10:46:36]] За-222 Питання, тобто законопроект не включено до порядку денного. Проект Закону про внесення змін до статті 23 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" [[щодо повноважень місцевих державних адміністрацій]] [[реєстраційний номер 7344]]. [[10:47:13]] За-296 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці у тарифах на теплову енергію]] [[реєстраційний номер 7398]]. Це тільки що, шановні колеги, передали з уряду, просять включити, бо треба розрахуватися. Ну, я прошу вас! Включення до порядку денного. Треба розрахуватися за спожиту електроенергію. Будь ласка, прошу, голосуйте. Включення до порядку денного. [[10:48:08]] За-220 Рішення не прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань ціноутворення [[щодо вдосконалення контролю за цінами на споживчому ринку]], 7264. [[10:48:41]] За-248 Рішення прийнято. Проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2011 році, реєстраційний номер 7352. [[10:49:10]] За-286 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання трудових і службових правовідносин та усунення правових прогалин в законодавстві з питань державної таємниці]]. Реєстраційний номер 7233. [[10:49:47]] За-304 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок" [[щодо вдосконалення системи саморегулювання на ринку цінних паперів]]. Реєстраційний номер 7316. [[10:50:18]] За-15 Рішення не прийнято. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування [[щодо стабілізації діяльності фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування]]. Реєстраційний номер 7365. [[10:50:54]] За-250 Рішення прийнято. Проект Закону «Про амністію», реєстраційний номер 7400. [[10:51:21]] За-279 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо строків тримання під вартою]], реєстраційний номер 7343. [[10:51:49]] За-287 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, ми розглянули цей розділ. Ви бачите, як ми тут плідно попрацювали, консенсусно. Я думаю, в четвер так працюємо над вето. [[Шум у залі]] З приводу, будь ласка? Катеринчук, мікрофон, будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Від 6 вересня 2010 року номер 7091 був зареєстрований законопроект Кармазіним про денонсацію угоди між Кіпром і.РСР про уникнення подвійного оподаткування. Якщо буде ласка залу, то можна його теж включити у порядок денний, Володимир Михайлович.
Я інформую, і доповідав Тарас Чорновіл. Я прошу йому ще раз надати слово, він поінформує про рішення комітету з цього приводу. Будь ласка, Тарас Чорновіл, мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати! Цей законопроект поступив на розгляд у комітет. Але є принцип: контраверсійні документи, які викликають сумніви, на комітеті розглядається тільки у присутності авторів. Юрій Анатолійович, на превеликий жаль, не приходить на засіданні нашого комітету, він не представляв цього документу. Але ми все одно його розглянули. Дійшли висновку, що цей документ суперечить і Конституції, і законодавчим нормам. При цьому цю позицію висловили представники саме опозиційних фракцій. Тому ми вважаємо, що позиція Голови Верховної Ради повернутися до документу, який колись був не схвалений, але який легітимно вносився від Кабінету Міністрів, було б найлогічніше.
так це у обговорення. Шановні колеги, я попросив секретаріат, щоб відшукали той документ, який ми розглядали, Верховна Рада України не підтримала. Коли не буде у вас заперечень, я внесу його на розгляд, поставимо на голосування і приймемо рішення. Бо чекати, поки надійде новий офіційний документ, я думаю, далі не можна, а політичних розмов на цю тему дуже багато. Сас, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, я хотів все-таки звернути вашу увагу на вимоги статті 93 Регламенту щодо попереднього розгляду законопроектів у комітетах щодо доцільності включення до порядку денного. Зараз ми включили у порушення Регламенту цілий ряд законопроектів. Половина з них більше комітети не пройшла. Частина подання комітетів від 30.11. Ну, не треба вже застосовувати такі методи, коли подання комітету 30-го, і сьогодні ми розглядаємо. Коли ці комітети могли розглянути ці питання? Тому це все приводить до тієї ситуації, яка склалася із станом законотворчої роботи у Верховній Раді. Скільки ми законів вносимо про внесення змін до законів? Це просто жах. Тому, щоб налагодити нормальну роботу, треба у першу чергу дотримуватися процедури, яка визначена законом. І нікому не дано право порушувати цей закон. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, жодних порушень немає. Я розумію, що у нашого колеги така установка: зранку прийти на роботу і п’ять разів сказати, що є величезні порушення, і потім прозвітувати, що він виконав свої завдання. Немає жодних порушень. Тому прошу, будь ласка, заспокойтеся. А при цьому зверніть увагу на ряд законопроектів, які цікавлять особисто вашу фракцію, жодного документу немає, вчора внесені, і ви тоді за них голосуєте. Так що давайте не звинувачувати Голову Верховної Ради України, а всі разом організовувати роботу парламенту, але я розумію, що ви виконуєте свою установку. У кожного своя робота. Будь ласка, давайте допомагайте організувати роботу, а не розказувати, що все погано. Шановні народні депутати! Переходимо далі до розгляду безпосередньо законопроектів. Я просив би доповідачів, а, точніше кажучи, представників комітетів, які забезпечили підготовку тих чи інших законопроектів до розгляду, якщо є можливість, пропонувати розглядати ці питання за скороченою процедурою. Бо на цей пленарний тиждень запропоновано понад 140 питань до розгляду і треба встигнути їх розглянути. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" [[щодо компетенції центрального органу виконавчої влади із сільського господарства]]. Реєстраційний номер 7049. Доповідач – заступник міністра аграрної політики Биков Сергій Вікторович. Співдоповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Михайлович Калетнік. Григорій Михайлович! Можемо за скороченою процедурою? Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. Голова комітету. [[10:57:13]] За-203 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Головною метою законопроекту є уникнення дублювання чинного законодавства шляхом внесення відповідних змін до Закону України «Про виноград та виноградне вино». Зміна вноситься у зв’язку з тим, щоб надавати право Кабінету Міністрів визначати перелік необхідних для затвердження центральним органом виконавчої влади документів встановлювати строки для такого затвердження є не логічним, оскільки визнання строків розгляду процедури подачі, затвердження і погодження відноситься до компетенції центрального органу виконавчої влади сільського господарства. Міністерство просить підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Григорій Миколайович Калетнік, будь ласка, від комітету.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, метою розробки законопроекту є уникнення дублювання чинного законодавства шляхом внесення відповідних змін до Закону України про виноград та виноградне вино. Прийняття даного проекту закону забезпечить законодавче врегулювання наступних питань, затвердження технологічної документації та нормативних документів на виробництво вин, погодження і використання зарубіжної технологічної документації, переробка або знищення фальсифікованих вин, вермутів, коньяків України, бренді, що конфісковані за рішенням суду. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує прийняти зазначений законопроект за основу. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин уважно розглянув на засіданні 2 листопада цей законопроект, за наслідками розгляду було два зауваження. В проекті закону зазначається спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади сільського господарства. Такого органу сьогодні не існує, тому ми вже при першому читанні пропонуємо ці слова замінити на центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики. Друге зауваження це в комітеті надали народні депутати в тому, щоб залишити без змін статтю 15, тому що в ній йдеться про те, що фальсифіковані вина, вермути, коньяки, бренді конфіскуються і знищуються згідно з порядком затвердженим Кабінетом Міністрів України. Якщо вилучити із закону, так як пропонують автори, посилання на Кабінет Міністрів України, то залишається невизначеним орган центральної виконавчої влади, який повинен нести відповідальність за цей вид діяльності. Враховуючи зазначене, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України про виноград та виноградне вино [[реєстраційний номер 7049]] за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Григорій Миколайович. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Два - «за», два – «проти». Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Бондаренко Володимир Дмитрович, фракція «БЮТ-«Батьківщина». Мікрофон, будь ласка.
Володимир Бондаренко фракція «Блок Юлії Тимошенко». Шановні друзі! Безумовно, викидати з цього документу посилання на те, хто несе повну відповідальність за фальсифікат в Україні, тобто, ну, або організовує боротьбу з цим явищем, не можна. Тому що воно набуло сьогодні загрозливих уже обсягів. Подивіться статистику смертей від алкогольних напоїв, фальсифікованих не просто на базі використання барвників чи якихось там ароматичних придушок, чи якогось там не зовсім якісного, але все-таки етилового спирту. Мова йде про використання, й досить широке використання, метилових спиртів, інших добавок, які роблять ті напої нібито алкогольними напоями. Зокрема, мені стало відомо, що для випуску величезної партії коньяку достатньо лише 100 грамів спеціальної есенції, яка робить, і колір і запах нібито спеціальним. Тому треба не тільки посилити боротьбу з цим явищем, а й ввести елементи кримінальної відповідальності досить серйозної, я би сказав, з відбуттям великого покарання. Тому що вбивство ножем, пістолетом чи ще чим-небудь у нас карається, або поступове, або пряме вбивство людей методом розповсюдження для вживання, в тому числі через легальну торговельну мережу спиртних напоїв фальсифікованих, призводить до смерті тисяч людей. Подивіться, в Росії це набуло взагалі, характеру епідемії, до нас це рухається, тому що все гірше, що є у наших сусідів, обов’язково переходить до нас – через два, три, чотири роки. Тому обов’язково треба, щоб Кабінет Міністрів координував цю діяльність, відповідав за це, підсилив боротьбу за використання цих фальсифікатів. Дякую.
Дякую вам також. Шановні народні депутати! Більше ніхто з фракцій, які не виступили, не наполягає? Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що у нас є підстави ставити на голосування таку пропозицію. Тому, шановні колеги, ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України «Про виноград та виноградне вино» [[щодо компенсації центрального органу виконавчої влади з сільського господарства]] [[реєстраційний номер 7049]] для прийняття його за основу. [[11:03:35]] За-296 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру" [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]]. Доповідач - заступник міністра аграрної політики Якубович Ігор Валентинович, співдоповідач – голова комітету Калетнік Григорій Миколайович. Комітет пропонує розглядати це питання за скороченою процедурою і я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[11:04:31]] За-204 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, доповідайте.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру» розроблений Міністерством аграрної політики. Пунктом два статі 3 Закону «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру» передбачено, що оптова торгівля цукром на внутрішньому ринку України здійснюється суб’єктами підприємницької діяльності за наявності у них спеціального дозволу [[ліцензії]]. Кількість ліцензій на здійснення оптової торгівлі цукром не обмежується, однак Закону України від 1.06.2000 року номер 1775-3 «Про ліцензування певних видів господарської діяльності» не передбачає ліцензування оптової торгівлі цукром. Таким чином, в Україні норма Закону про державне регулювання виробництва і реалізації цукру в частині ліцензування оптової торгівлі цукром не виконується. І це питання залишається законодавчо неврегульованим. З метою зменшення видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, та проведення норм Закону України “Про ліцензування певних видів господарської діяльності” та про державне регулювання виробництва і реалізації цукру в частині ліцензування оптової торгівлі цукром Міністерством аграрної політики розроблено проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру”, яким передбачено скасування норми Закону України “Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру” [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]]. Слід зазначити, що на даний часу Верховній Раді України знаходиться на розгляді проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру” [[реєстраційний номер 6380]], яким передбачено запровадження механізму декларування залишків цукру суб’єктами господарювання для отримання достовірної інформації про наявні в країні обсяги цукру та встановлення відповідальності за порушення таких норм. Враховуючи викладене, прошу.
Все у вас? Дякую. Будь ласка, Григорій Миколайович. Сідайте, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, у законопроекті пропонується виключити частину першу, другу і четверту із статті 3 Закону України “Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру” [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукру]] з метою зменшення видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Запровадження цих заходів як засіб подолання нестабільності ринку не виправдало себе, що відмітили на засіданні комітету народні депутати, члени Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Прикладом цього є щорічні стрибки цін, дефіцит цукру. Тому, враховуючи зазначене, пропонується даним законопроектом скасувати норми Закону України “Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру щодо ліцензування оптової торгівлі цукром з метою зменшення видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Україна маючи такі прекрасні землі і прекрасних працівників, фахівців по вирощуванню цукрової сировини, а також переробки на цукор, може не тільки забезпечувати свою державу цукром, а й бути і сформувати серйозний експортний потенціал цього дефіцитного виду продукції. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку також пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект прийняти за основу. Враховуючи, що прийняття зазначеного законопроекту сприятиме встановленню більш ефективного механізму виробництва та реалізації цукру в Україні, комітет пропонує законопроект прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів. Сергій Павленко, будь ласка мікрофон.
Дякую. Прошу передати слово Катерині Тимофіївні Ващук.
Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, вище схвально можна, здавалося, віднестись до такої активності нашого Міністерства аграрної політики, яке уже котрим законом пропонує нам різні моменти врегулювання ринку аграрної продукції в Україні. Але в мене з кожним тижнем складається таке враження, що наше міністерство починає бути схожим скоріше не на Міністерство аграрної політики, а на якесь таке бізнесове акціонерне товариство, яке все більше і більше регулюючих форм запроваджує, аби надавати спеціальні дозволи, аби постійно мати проблеми людям, які працюють в аграрному секторі, які працюють на аграрному ринку, аби вони все більше мали проблем і не виходили з міністерства, узгоджуючи різні моменти. То пропонується створення спецфондів, які діяли тільки в міністерстві. Шановні колеги! Вас у регіонах давно не бачать, ви не відчуваєте селян сьогодні, ви не бачите, чим живе село, ви стараєтесь лише все ділити, роздавати, дозволяти. Чим це все пахне, ми всі прекрасно розуміємо. Хотілося б міністерство оновлено бачити в дещо іншій ролі. І це велике зауваження від усіх, з ким я спілкуюся, аграріїв України і народних депутатів-аграріїв у тому числі. Прошу це взяти до уваги.
Дякую. Олег Ляшко. Одна хвилина, будь ласка.
Олег Ляшко. Я хотів би звернути знову увагу і Міністерства аграрної політики, і уряду про недостатню увагу влади до проблем села. Місяць тому на цій трибуні стояв міністра агропромислового комплексу Присяжнюк і розказував нам про те, яку увагу уряд приділяє селу. Я ще раз наголошую, що з мільярда запланованих коштів у стабілізаційному фонді Державного бюджету на програми АПК виділені копійки. Ні кредитна політика не фінансується, ні підтримка тваринницької галузі, ні інші напрями, які були передбачені в бюджеті. Я питаю: де гроші? Чому програми агропромислового комплексу фінансуються по залишковому принципу? Чому нинішній уряд, нинішнє міністерство не приділяє уваги підтримки інвестиційних проектів на селі? Ви за рахунок чого країну збираєтесь і економіку піднімати, за рахунок Євро, яке пройде, на яке 6 мільярдів найшли? А на село з мільярда 80 мільйонів станом на сьогоднішній день. За 80 мільйонів село піднімете? Як жити далі будете, якщо угробити село? Я звертаю увагу представників міністерства, які навіть не чують, про що говорять опозиційні депутати. Ви йдете з Верховної Ради і зробіть так.
Дякую. Дякую. Шановні народні депутати, ніхто більше не наполягає на розгляді питання? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, яка співпадає з висновком Головного науково-експертного управління. Про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України про державне регулювання виробництва, реалізації цукру [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]]. Реєстраційний номер 7195. [[11:13:30]] За-239 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Вношу на розгляд проект Закону про внесення змін до статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення військового обов’язку]]. Реєстраційний номер 7020. У нас тут зміна доповідача. Замість Міністра оборони Єжеля Михайла Броніславовича, за поданням Прем’єр-міністра України буде доповідати заступник Міністра оборони Андресюк Борис Павлович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович. Володимир Романович, можна за скороченою? Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. І я взагалі звертаюсь до Кабінету Міністрів. Зберіть, будь ласка, законопроекти ні по одній статті, а по 10 статтях які зміни і внесіть законопроект. А так, зміна в статтю, - ми розглядаємо її. Прошу проголосувати пропозицію для розгляду за скороченою процедурою. [[11:14:49]] За-203 Рішення прийнято. Будь ласка, Борис Павлович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення розроблений Міністерством оборони України в ініціативному порядку. Метою законопроекту є посилення рівня відповідальності військовозобов’язаних та призовників за виконання правил військового обліку. Це пов’язано зі збільшенням кількості правопорушень у цій сфері протягом 2005-2010 років. Передбачається внести до статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення зміни, які полягають у збільшенні розміру штрафів за вчинення цього правопорушення у 2-3 рази: з 1-3 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у попередній редакції до 5-7 – у проекті закону України при скоєнні правопорушень вперше; при повторних протягом року скоєних правопорушеннях передбачено збільшити цей показник з 3-7 неоподаткованих мінімумів до 10-15. Реалізація цього закону не потребуватиме додаткового виділення коштів з державного бюджету України. Проект закону розглядався на засіданнях Комітетів Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності та з питань національної безпеки і оборони та за результатами засідань рекомендується прийняти законопроект за основу і в цілому, як закон. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Романович Мойсик, будь ласка, рішення комітету.
Володимир Мойсик, партія „За Україну!”. Шановний Голово, шановні колеги народні депутати! Доповідач від Міністерства оборони України чітко доповів суть запропонованих змін до статті 210 кодексу. Йдеться, власне, про те, що допоки українська армія не перейшла на контрактну форму служби військовозобов’язані мають повідомити місце свого перебування, прийти до військомату, отримати повістку і таке інше. На жаль, за два останніх проаналізованих роки дуже багато ухилянь від призову на службу. Тому Міністерство оборони, власне, Кабінет Міністрів України просять підняти суми штрафів за такі правопорушення. Вони теж будуть незначними: від 5 до 7 неоподаткованих мінімумів замість до 3 і до 15 замість до 7 – за кваліфіковане повторне правопорушення. Комітет просить підтримати законопроект за основу і в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися для обговорення цього питання. Так, покажіть, будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Карпук, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Володимир Карпук, «Наша Україна». Ми підтримуємо прийняття цього законопроекту, хоча чітко розуміємо, що це не вирішення проблеми, тому що армія давно стала армією, дійсно, робітників і селян, і до армії ідуть ті, які або бажають, дійсно, служити, або ті, які не в змозі відкупитися від цього. І хто працював в призовних комісіях, то знає, що, дійсно, кілька сотень щороку в кожній області є відмовників, є тих людей, які переховуються від проходження медичної комісії, від того, щоб стати на облік. І суто підняттям незначним адміністративної відповідальності, звичайно, це питання не вирішити. Це як комплексне питання, і тут повинно працювати активно міністерство, і підвищення престижності військової праці, і підвищення заробітної плати військовослужбовцям, і перехід, дійсно, на контрактну армію, фінансування армії і все інше. Тому що це є тільки точковий механізм, який знову ж на невеликій частині відображується людей. Хоча загалом можна підтримувати цей законопроект.
Я ще раз хочу сказати, давайте без цих звинувачень. За скороченою процедурою можуть виступити два – «за», два – «проти». Виступи тільки від фракцій. От, будь ласка. Я прошу, без звинувачень. У вас у всіх право є звинуватити, а в мене є тільки одне право відповідати. Шановні колеги, розгляд питання завершено? Завершено. Від фракцій ніхто не наполягає? Я ставлю на голосування пропозицію. Да, перепрошую. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Немає заперечень? Я ставлю на голосування тоді пропозицію про прийняття. Ну, зачекайте, ну потім переговоримо. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за правопорушення військового обов’язку]] [[реєстраційний номер 7020]]. Прошу, голосуйте. [[11:20:42]] За-301 Закон прийнято. Шановні колеги, тепер на розгляд вношу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальну адаптацію осіб, які відбували покарання у виді обмеження волі або позбавлення волі на певний строк" [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 7045]]. Доповідач – міністр праці та соціальної політики Надрага Василь Іванович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Грицак Василь Миколайович. Так, зараз, одну хвилинку, я гляну скільки статей тут. тут 26 статей. Відповідно до Регламенту ми можемо розглядати його за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу, голосуйте. [[11:21:53]] За-209 Рішення прийнято. Будь ласка, Василь Іванович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Діючий Закон України "Про соціальну адаптацію осіб, які відбували покарання у виді обмеження волі або позбавлення волі на певний строк", прийнятий у 2003 році, впроваджує повільними темпами. Одна з причин не визначення повноважень центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування закладів установ і організацій та цю тему. Запропонований законопроект передбачає проведення робіт по підготовці до самостійного життя засуджених осіб перед їх звільненням з місць позбавлення волі. Визначення Мінпраці та Мінсім’їмолодьспорту центральним органом виконавчої влади, які будують. будуть здійснювати загальну координацію по наданню допомоги звільненим особам. Визначення центрів соціальної адаптації звільнених осіб та спеціальних будинків-інтернатів для громадян похилого віку та інвалідів як спеціалізованих установ, які безпосередньо сприятимуть наданню допомоги цим особам. А також окреслення повноважень суб’єктів, що надають допомогу звільненим, зокрема центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоуправління, органів праці та соціального захисту населення, Державної служби зайнятості, уповноважених органів, що проводять соціальну роботу з сім’ями, дітьми та молоддю, органів внутрішніх справ, охорону здоров’я, а також підприємств і установ, організацій недержавної форми власності. І на останнє – це надання медичної та медико-санітарної допомоги, надання чи збереження житла, видачу паспортів та реєстрацію місця проживання або перебування, надання тимчасового притулку, соціальних, медичних, юридичних, освітніх, реабілітаційних та інших послуг в залежності від потреб звільненої особи. Прийняття законопроекту не потребує додаткових видатків з Державного бюджету. Прийняття закону дозволить впорядкувати надання послуг особам, звільнених з місць позбавлення волі. Прошу підтримати. Дякую.
Грицак. А. Будь ласка.
Володимир Мойсик, Партія «За Україну!»
Володимир Романович, будь ласка, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Законопроектом пропонується ухвалити нову редакцію Закону України «Про соціальну адаптацію осіб, які відбували покарання у виді обмеження волі або позбавлення волі на певний строк». Основною метою розроблення цього законопроекту є вдосконалення соціального патронажу звільнених осіб, зокрема визначення основних завдань учасників процесу соціальної адаптації та органів, що будуть його координувати. Проектом пропонується передбачити чітке розмежування функцій щодо координації роботи в напрямі соціального патронажу звільнення осіб, зокрема до 35 років загальну координацію буде здійснювати спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади, а після 35 літ – центральний орган виконавчої влади у сфері праці і соціальної політики. Законопроект пропонує удосконалити суб’єкти патронажу, термінологію, передбачено положення про центр соціальної адаптації. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України загалом підтримує ідею законопроекту, підтримує цю ідею і Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, але і та, і інша інституція висловилися за те, що законопроект не узгоджується із нормами чинного Закону про зайнятість населення, про загально обов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття і з іншими законами. Тому, підтримуючи ідею, комітет і Головне науково-експертне управління пропонують не відхиляти закон, а направити авторам законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення від фракцій: два – «за», два – «проти». Прошу прізвища вивести на табло. Олег Зарубінський, будь ласка. Потім буде виступати Володимир Яворівський.
Олег Зарубінский, фракція Народної партії. Шановні колеги, Володимир Романович правильно казав з приводу того, що ідея законопроекту є правильною і, в принципі, питання пов’язано з соціальним патронажем, має сьогодні стати в кримінально-виконавчій системі, перш за все, в системі з виконання покарань і наступній діяльності, пов’язаній з соціальною адаптацією і ре. як кажуть, ресоціалізацією цих людей, які оступилися, є дуже важливо. Більше того, фактично, дві речі є в цій ситуації найбільш важливими – це профілактика правопорушень і злочинів, але коли це вже сталося, це ресоціалізація цих людей. І країни, в яких пеніціарна система достатньо є розвинутою більше уваги навіть приділяють як раз тому, як соціально адаптувати людину, як не зробити так, щоб вона другий раз, чи, не дай боже, третій раз оступилася і не стала рецидивістом. Тому питання місії, унормування функцій двох міністерств, які б відповідали і координували цю роботу, є по своїй суті правильно. Мені здається, що можна було б піти іншим шляхом, ніж це пропонувалося, тобто мова йшла про відхилення цього законопроекту. Нема сенсу його відхиляти, тому що ті зауваження, які дає науково-експертне управління, які дають члени комітету, вони носять значною мірою технічний характер, який можна поправити при підготовці до другого читання. Я думаю, що можна було б розглянути варіант прийняття цього законопроекту у першому читанні, а неузгодженості, вони чітко, до речі, у висновку науково-експертного управління виписані, не залишати і не складати у довгий ящик, довгу скриню, а до другого читання поправити. Дякую.
Дякую. Володимир Олександрович Яворівський, фракція «БЮТ – „Батьківщина».
Шановні колеги, шановні наші виборці! Уже склалася така, в лапках, звичайно, «традиція», з сумом можна вимовляти це слово, про те, що людина, яка дуже часто, іноді і випадково потрапляє до цих «жорен» тюремних, в’язничних українських, а перед цим радянських, фактично, виходить звідти із вищою кримінальною освітою, здобуває найвищі, значить, титули, знання з приводу того, що і як і тому подібне. І через це, звичайно, що цей закон вкрай потрібний, і в інших країнах, звичайно, робиться все для того, щоб людина, яка вийшла звідти, щоб вона дуже швидко адаптувалася до нормального людського життя. У нас, справді, навіть деякі високопосадовці, які другий раз потрапляли у цю саму «молотарку», ви знаєте це. Через це такий закон вкрай потрібний. Інше питання, що та версія закону, яку ми сьогодні маємо, який ми сьогодні прочитали, він є, справді, дуже кволим. Найперше – це те, що основна функція цього перевиховання, адаптації покладається на центральний орган нашої влади, який очолює наш колега Надрага. Очевидно, тут мають відіграти. Самі розумієте, що з Києва виховувати людей на місцях там і таке інше, це абсолютно нічого не дасть, через це будуть абсолютно рецидиви, повторення там і тому подібне. Через те, очевидно, треба було би перенести основний акцент все-таки на органи місцевої влади, не виключаючи, звичайно, центрального органу Міністерства праці нашого. Через те, я вважаю, що відхиляти цей законопроект це нерозумно. Хоч ще раз повторюю, він дуже кволий. І чекати від нього якихось реактивних результатів, очевидно, нам не доводиться. Через те, мабуть, варто його все-таки сьогодні переступити через якісь певні наші законотворчі амбіції, прийняти його у першому читанні, дати певний люфт для того, щоб потім можна було внести в нього певні поправки, і принаймні зробити його хоч трішки досконалішим. Я не кажу, що він буде ідеальним, я в це не вірю.
Будь ласка, завершуйте.
надто складна, надто тонка, там дуже багато і психології, і чого хочете. Я пропоную і «Блок Юлії Тимошенко» пропонує проголосувати за нього у першому читанні.
Дякую. Шановні народні депутати, завершили розгляд питання. Хто наполягає на висловленні своєї точки зору. Немає? Ніхто значить не наполягає. Ставлю на голосування тоді пропозицію першою про прийняття за основу проекту закону. Разом з тим ще раз нагадую, що комітет пропонує відхилити цей законопроект, і такої ж думки дотримується Головне науково-експертне управління. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальну адаптацію осіб, які відбували покарання у вигляді обмеження волі або позбавлення волі на певний строк» [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 7045. [[11:32:11]] За-233 Закон прийнято за основу.
Шановні колеги, розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про професійних творчих працівників та творчі спілки" [[щодо переважного права творчих спілок на укладення договору оренди приміщень державної або комунальної власності]] [[реєстраційний номер 7171]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[11:33:05]] За-198 Рішення прийнято. Будь ласка, голова Фонду державного майна Рябченко Олександр Володимирович, прошу. Підготуватися Яворівському від комітету.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект закону про внесення змін до статті дев’ятої Закону України «Про професійних і творчих працівників та творчі спілки». Проект розроблено Фондом державного майна України, на вимогу постанови Верховної Ради України про запровадженню мораторію на виселення творчих спілок. Зміст змін, які пропонуються внести полягає в наданні творчим спілкам переважно перед іншими фізичними та юридичними особами права на укладання договору оренди приміщень, державної та комунальної власності в разі закінчення строку попереднього договору оренди. Таке переважне право надається за умови належного виконання творчими спілками обов’язків за таким договором. Здійснення виключної статутної діяльності та без права передачі цього майна у суборенду або за договором про спільну діяльність. Фактично приводяться норми закону про професійних творчих працівників і творчі спілки до норм закону про оренду державної і комунальної власності, що унеможливить трактування цих ситуацій. Прошу підтримати законопроект та прийняти його за основу в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Володимирович. Будь ласка, Володимир Олександрович Яворівський, голова комітету.
Шановні колеги! Шановні наші виборці! Свого часу ми прийняли постанову і прийняли її великою кількістю голосів, тобто ми відреагували на ситуацію, яка є в суспільстві. Це щодо того, що в першу чергу звичайно адміністрація Черновецького, молода команда, які буквально викидали художників із майстерень. Ви знаєте, що було захоплено і те ж саме видавництво, книгарня «Сяйво» і тому подібне. Тобто наша реакція була адекватною і ми попросили уряд відреагувати, підтвердити нашу постанову законодавчим актом. Такий законодавчий акт підготовлений, він у вас є. Комітет з питань культури і духовності має до нього певні зауваження, але ми вважаємо, що найголовніше, що тут є, це те що, по-перше, ми маємо сьогодні в Україні десять національних спілок: письменники, художники, кінематографісти і тому подібне, - не буду всіх перераховувати. І деякі мають своє майно, а деякі не мають свого майна, вони орендують. І ті, хто не має свого майна, звичайно, перебувають в дуже складній ситуації, тому що закінчується оренда і дуже часто їх просто-на-просто викидають. Цей законопроект дає пріоритетне право їм продовжувати оренду. Водночас забороняє суборенду, сперечатися з цим очевидно не можна щодо суборенди, але тут є одне заперечення, проти якого комітет заперечує це. Якщо в разі невиконання певних умов, мають право розривати, переривати угоду, це дуже небезпечно. Тому що хто буде визначати рівень цих, скажімо, порушень. Один день або два дні, скажімо, творча спілка не встигла розрахуватися чи заплатити за оренду і це може бути причиною для того, щоб її вже на другий день, скажімо, розірвати з нею угоду і викинути. Через те я пропоную прийняти в першому читанні, у другому читанні ми ще пройдемося по цьому законопроекту і дещо з нього вилучити, те про що я казав.
Завершуйте, будь ласка.
Приймемо тоді дуже спокійно в другому читанні. Дуже прошу підтримати.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатися, два «за», два «проти». Будь ласка, Ольга Боднар.
Передаю слово колезі Томенку.
Микола Володимирович.
Шановні колеги, хотів би вас звернути увагу на те, що дійсно ми в системі професійних творчих спілок повинні чітко визначити єдині правила поведінки, які будуть змушувати органи місцевої і виконавчої влади діяти відповідно щодо закону, а не до приватних комерційних інтересів, коли близькі до місцевої влади підприємницькі структури пропонують їм замість приміщення, де знаходиться творча спілка розмістити ресторан, бар або, скажімо, якийсь відпочинковий заклад. І за такої обставини зрозуміло, і офіційна плата за оренду, і ще додаткова плата, яка стимулює місцевих чиновників, приводить до того, що творчі спілки попадають у невигідну ситуацію. І вони нездатні конкурувати з бізнесом. Я би думав, що взагалі, нам треба підійти до системи взаємин Фонду державного майна місцевої влади і тих організацій державної комунальної форми власності, які працюють у гуманітарній сфері за єдиним принципом. Я маю на увазі, наприклад і видавництво державної комунальної форми власності. От тільки я вчора був у видавництві «Веселка», яке якби ледве виживає, і теж не в простій ситуації знаходиться. Тому що утримати на рівних умовах таке приміщення і забезпечити його видавництву надзвичайно тяжко. Тому я вважаю, що в першому читанні треба ухвалити. Але Володимир Яворівський абсолютно правий, непокоїть пропозиція, яку уряд дає, яка звучить: «невиконання творчими спілками зазначених умов договору оренди – є підстави для його дострокового розірвання в установленому законодавством порядку». В який спосіб, який інструментарій? Це приймає Фонд державного майна. Значить хто подає? Тому це може створити ситуацію, про яку я говорив вище, тобто якась бізнес-структура може переконати місцеву владу діяти в той спосіб, що для їх інтересів вигідніше виселити ту чи іншу творчу організацію. Тому я пропоную проголосувати в першому читанні, з Фондом державного майна доопрацювати до другого читання, і визначити от загальний принцип цієї діяльності не лише для творчих спілок, а для всіх організацій гуманітарного спрямування, які перебувають в державній та комунальній формі власті. Дякую.
Дякую, будь ласка, Володимир Карпук. Прошу мікрофон.
«Наша Україна». Ми підтримуємо прийняття цього закону. І я хочу передати подальше слово авторові базового Закону про творчі спілки Михайлу Косіву.
Будь ласка, мікрофон Косіва.
Михайло Косів. Я попросив слово у зв’язку з тим, що тоді, коли ми приймали базовий Закон про творчого працівника, творчі спілки, майно творчих спілок ще було в такому невизначеному стані, бо дуже багато об’єктів творчих спілок були спільною власністю і всесоюзних інституцій, і республіканських українських. Тут є одна особливість і я хотів би з цією особливістю звернутися власне до Фонду державного майна. Адже ті об’єкти, які перейшли до нас із всесоюзної власності, вони роками, не те, що роками, десятиліттями не реставрувалися, не ремонтувалися, вони перейшли до нас, до творчих спілок у абсолютно занедбаному стані. Отже нам би треба все-таки було врахувати цю обставину і коли творча спілка має якесь майно, яке потребує величезних капіталовкладень, то сама спілка знайти ці капіталовкладення буквально неспроможна. І якщо вона на якийсь час, термін невеликий передає в оренду частину цього майна, то очевидно треба цю обставину врахувати і не вважати це таким вчинком, який веде до порушення умов оренди. Якщо ми в другому читанні зуміємо це врахувати, то звичайно.
Дякую! Микола Кравченко, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги, законопроект конечно, если так к нему подойти критически, он «за уши притянут» и непонятно, здесь выступающие говорили о том, что «занедбані від радянської доби прийшли творчі спілки». Во всех помещениях, в которых были на государственном уровне спілки тогдашние был порядок, было всегда культурно, чисто и размещены в лучших центральных помещениях городов. Сегодня, когда нынешние добили до ручки это майно, которое за 20 лет они часть разворовали руководство этих спілок, а часть, кроме политической дестабилизации в общество они не вносили вот, они просто не могли собрать деньги на то, чтобы купить. Теперь они вышли на правительство и просят: дайте нам первоочередное право на получение. Вы понимаете, о том, что этот вопрос уже носит политический характер. Он не просто так. Давайте проанализируем, чем занимается сегодня спилки. Практически почти половина из них занимается антироссийскими настроение разжигает и антигосударственные. Почему? Потому что на сегодняшний день эти спилки в основном строятся на базе националистической идеологии.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, Народна партія. На моє переконання, цей законопроект має право бути. Хочу б тому, що будь-яка країна має стимулювати і допомагати творчим людям. Бо є люди, які самі пробивають собі шлях ліктями, головами чим завгодно, ногами, а є, яким треба державі підтримувати. Але в змістовному плані в мене виникло дві репліки щодо цього законопроекту. Ну, певним дисонансом я хотів би виступити щодо тих слів, сказати: що не можна передбачити певні санкції, якщо не виконується договори оренди. Шановні, творчі спілки, якщо є юридичною особою, мають виконувати договори. Давайте це чесно скажемо. Інша справа, що в договорі мають бути такі норми виписані, які б давали можливість цим творчим спілкам ці договори виконувати. Але заздалегідь апріорі казати про можливість невиконання договору про оренду мені здається, не коректно з юридичної точки зору і навіть з інших точок зору. Але з другої точки зору, я хотів би підтримати цей законопроект, а точніше висловити сумнів. От знаєте в ньому сказано таке, що положення, згідно якого творчі спілки мають право володіти і користуватися, і розпоряджатися майном на правах власника відповідно до законодавства України, чомусь забирається із існуючого законопроекту. Мені здається, що це не зовсім точно і в усякому разі це може при певних обставинах звужувати права цих творчих спілок. Тому те, що пріоритетне право на оренду дається це плюс. А от цим положенням, я думаю, при підготовці до другого читання треба подивитися, щоб воно не мало негативні наслідки. Вважаю, що в першому читанні можна приймати. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону [[за номером 7171]] про внесення змін до статті 9 Закону України “Про професійних творчих працівників та творчі спілки” щодо переважного права творчих спілок на укладання договору оренди приміщень державної або комунальної власності. Прошу голосувати. [[11:46:33]] За-354 Законопроект прийнято в першому читанні. Розглядається законопроект за номером 7176. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[щодо переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[11:47:14]] За-216 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідає заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Яцишина Галина Миколаївна. Прошу, 2 хвилини. Підготуватися Королівський.
Бродський – на майдані.
Шановні народні депутати, шановні присутні! Законопроектом запроваджується норми, згідно з якими видача документів дозвільного характеру, а це переоформлення, видача дублікатів, анулювання дозволів суб’єктам господарювання здійснюється в установленому законодавством порядку у дозвільному центрі виключно державним адміністратором шляхом взаємодії з місцевими дозвільними органами. Закон передбачає забезпечення дозвільними органами державного адміністратора всією необхідною інформацією для видачі такого документу. Закон підтриманий Комітетом Верховної Ради з питань промислової політики і підприємництва на засіданні 20 жовтня. Просимо підтримати.
Дякую. Наталія Юріївна Королевська, голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Уважаемые коллеги, уважаемый Адам Иванович! Вашему вниманию предлагается законопроект, направленный на улучшение бизнес-климата в стране. Хотя, конечно, после принятия Налогового кодекса тяжело говорить уже об улучшении бизнес-климата, но все-таки будем хотя бы проводить косметический ремонт нашего законодательства. Законопроект продолжает политику внедрения в украинское законодательство поля международных стандартов, по которым осуществляется предпринимательская деятельность в разных развитых странах мира. К сожалению, к этому законопроекту не прилагаются международные стандарты ведения и правил работы чиновников. Но все-таки будем стараться улучшать среду хотя бы на законодательном уровне. Это касается прежде. очередь реализации принципа организационного единства. Этот принцип состоит в установлении эффективной системы взаимодействия между государственным администратором и представителями местных разрешительных органов в вопросе выдачи документом разрешительного характера. При этом устанавливается четкая процедура получения документов разрешительного характера, а также их переоформление и выдача дубликатов, и аннулирование. Согласно предложениям, которые содержаться в законопроекте, предприниматели должны обращаться к государственному администратору в разрешительный центр. А уже в этой работе структуры принимают участие местные органы разрешительной власти. Данный законопроект содержит как значительные плюсы, потому что ограничивает контакт предпринимателя с представителя органов разрешительных центров, также и минусы, которые нам очень четко изложило научно-экспертное управление. Так как государственный администратор за природой своей деятельности является посредником в отношении между субъектом хозяйствования и разрешительным органом. При этом общеизвестно, что посредник в любой цепи деятельности увеличения времени так и расходов, необходимых для получения результатов. Поэтому данный законопроект является тестовым для власти. Если они смогут организовать работу разрешительных.
Завершуйте.
Разрешительных центров и государственных администраторов на действительно серьезном европейском стандарте, когда государственный администратор будет помощником и коммуникатором эффективным, то данный законопроект даст серьезный положительный эффект. Если это будет очередной центр кормушки коррупции, то данный законопроект только усилит давление на бизнес и увеличит коррупционные составляющие. Мы надеемся ко второму чтению значительно доработать данный законопроект. Мы надеемся на то, что власть все-таки имеет желание.
Наталія Юріївна, 2 хвилини, вибачте. Мы тоже надеемся. Садитесь. Будь ласка, запишіться. Решение комитета надо читать вместо того, чтобы рассказывать о Налоговом кодексе, який до цього не має відношення. Будь ласка, два «за», два «проти». Будь ласка, Іван Кириленко.
Прошу передати слово Наталії Королевській.
От, будь ласка, Наталія Королевська тепер розкаже про рішення комітету. Просять державною мовою, Наталія Юріївна.
Уважаемый Адам Иванович! Я считаю, что в первую очередь в данном законопроекте мы должны нивелировать возможность чиновников увеличить коррупционную составляющую давления на бизнес. Потому что принцип единого окна достаточно эффективно работает во всех развитых странах мира. В нашей стране он в последние 10 лет работает в абсолютной извращенной форме. Данным законопроектом есть возможность улучшить и решить эту проблему только в том случае, если стандарты введения единого окна и разрешительного центра будут действительно находиться на жестком государственном контроле и престиж данной работы будет соответствовать той ответственности, которую полагают сегодня на нее представители власти. Решение комитета – поддержать в первом чтении данный законопроект, но значительно доработать его до второго чтения. И также я обращаю внимание, что принцип молчаливого согласия, который мы с вами приняли еще в начале года, сегодня так и не работает, и нам срочно нужно принять законопроект, доработать, потому что в данном случае получается разрыв цепочки: разрешительный центр мы приведем к организационному единству, а декларативный и принцип молчаливого согласия так и не введем в полную меру работы. Тем самым мы не улучшим бизнес-климат, а значительно ухудшим бизнес-климат, потому что введем дополнительного посредника. Поэтому я еще раз обращаюсь к вам, Адам Иванович, пожалуйста, молчаливое согласие и декларативный принцип в ближайшее время рассмотреть в повестке дня. Также я обращаюсь к депутатам поддержать данный законопроект в первом чтении. Спасибо за внимание.
Дякую. Будь ласка. Михайло Чечетов.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Даним законопроектом пропонується запровадити видачу, переоформлення, видачу дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру виключно через державного адміністратора у дозвільному центрі. Проект має меті зосередження оформлення всіх документів дозвільного характеру виключно через державного адміністратора дозвільного центру відповідної міської ради, міста обласного або республіканського [[Автономної Республіки Крим]] значення, її виконавчого органу, районної та районної у містах [[Києві, Севастополі]] державних адміністрацій, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, в якому видача документів дозвільного характеру або переоформлення їх, видача дублікатів, анулювання проводиться за принципом організаційної єдності. Реалізація законодавчої ініціативи сприятиме спрощенню отримання суб’єктом господарювання документів дозвільного характеру. Фракція Парті регіонів пропонує сесійній залі підтримати даний законопроект у першому читанні. І ми, влада, державна влада розглядає сьогодні прийняття цього законопроекту у контексті державної політики, яку проводить влада, на дерегуляцію економіки, на підтримку малого та середнього бізнесу. Прохання підтримати. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, буквально два слова. Я просив би відповідний Комітет держпідприємництва і наш комітет, давайте ми все-таки зосередимось. Це вже десятий чи п’ятнадцятий законопроект на одну й ту саму тему. Лежить ще стільки ж. Давайте все-таки ми зробимо один суцільний документ, який буде регулювати ці проблеми. Бо ви бачите, якщо уважно читали зауваження експертного управління, вони кажуть, що цей законопроект уже вступає в суперечність із тим, що ми з вами прийняли про принцип єдиного вікна. Наталія Юріївна просить ще наступний один розглянути і так далі. Тому я ще раз просив би і Кабінет Міністрів, і профільний комітет регулювати ці питання, щоб ми кожного дня по одному реченню не приймали ці законопроекти. Варто все-таки прийняти комплексний законопроект, а в нас кожного тижня тільки одне й те саме. Репліка буде після голосування. Я ставлю на голосування законопроект за номером 7176, проект Закону про внесення змін до Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності». Прошу голосувати. [[11:56:49]] За-313 Закон прийнято. Королевська, хвилину, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, я с вами абсолютно согласна, что необходимо готовить комплексные документы. И если мы говорим о дерегуляции, то дерегуляция должна быть, действительно, когда рушатся те институты, построенные за 20 лет. Вы 20 лет занимались зарегулированием экономической деятельности. Сегодня это одна из главных проблем нашего инвестиционного и бизнес-климата. По этому, конечно, подготовить один документ, мы видим, сегодня власть не способна. Мы, конечно, благодарны, что они хотя бы готовят несколько документов, которые мы рассматриваем и стараемся максимально эффективно принимать, и уже на уровне комитета дорабатываем, потому что те замечания Научно-экспертного управления, которые здесь значатся, то мы в другом законе уже убрали эту норму. Просто высновок был подготовлен чуть раньше, чем мы рассматриваем сегодня в зале. Но о том, что нужно готовить комплексный документ, и мы готовы здесь к сотрудничеству с Госкомпредпринимательством – это однозначно. Латанием дыр экономику не вылечишь.Спасибо.
Дякую. Розглядаємо законопроект за номером 70. Давайте все-таки розглянем цей законопроект, а потім. на трошки продовжим перерву. Законопроект за номером 7097 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" щодо інформування споживача туристичних послуг. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:58:37]] За-207 Рішення прийнято. Будь ласка, перший заступник міністра юстиції Інна Іванівна Ємельянова. Підготуватися Найдьонову.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" з метою інформування споживача туристичних послуг. Від розроблений з метою виконання Загальнодержавної програми адаптації законодавства України до законодавства ЄС. А головне – з тим, щоб забезпечити захист прав споживачів туристичних послуг, надання споживачем достовірної і своєчасної інформації про туристичний продукт з тим, щоб вони могли зробити свідомий і компетентний вибір. Зокрема, проектом передбачається визначити перелік обов’язкових відомостей, які отримує споживач туристичних послуг про туристичний продукт. Встановлюються обов’язкові істотні умови договору на туристичне обслуговування. До таких істотних умов передбачено віднести: період перебування у місці надання туристичних послуг, характеристика транспортних засобів, характеристика готелю або іншого місця проживання, види і способи забезпечення харчування, дані про страхувальника, дані про ціну туристичного продукту, форму розрахунку. Також проектом передбачено за яких умов можемо бути змінено ціна туристичного продукту, чітко визначено, за який термін, а саме: що тільки виключно за 20 днів споживач має бути поінформований туристичним агентом про те, що ціна змінена. І якщо ця ціна змінена більше ніж на 5 відсотків, то отримувач туристичних послуг має право відмовитись від отримання даної туристичної послуги. Я просила, шановні народні депутати, підтримати даний законопроект і схвалити його в першому читанні. Він дійсно забезпечить захист прав споживачів туристичних послуг і забезпечить належне отримання інформації про якість туристичного продукту, з тим щоб, дійсно, споживач міг своєчасно прийняти компетентний вибір, чи їхати йому в ту чи іншу подорож, чи скористатись послугами того чи іншого туристичного агентства. Дякую.
Так, будь ласка, секретар Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Найдьонов Андрій Михайлович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму на своєму засіданні 17 листопада розглянув проект Закону «Про туризм» і внесення змін до закону, щодо Закону «Про туризм», щодо інформування споживачів туристичних послуг, внесеного Кабінетом Міністрів України 07.09.2010 року за реєстраційним номером 07097. Законопроектом врегульовуються наступні питання: обов’язкове надання туристам необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про туристичний продукт, що втілюється шляхом доповнення закону новою статтею, 19.1: «Інформування споживачів про умови надання туристичних послуг». Друге. Встановлюються нові обов’язки умов договору на туристичне обслуговування, що реалізується шляхом викладення в новій редакції статті 20-ї: «Договір на туристичне обслуговування». Статтю 23 «Ваучер» вилучити пропонується. Та ряд пропозицій, що пов’язані з цим. В ході обговорення на засіданні комітету було висловлено багато зауважень і пропозицій до даного проекту закону. І при підготовці до другого читання комітет їх враховує. Прийняття законопроекту за основу підтримує Головне науково-юридичне управління, експертне, я вибачаюсь. Висловлені ним зауваження можна врахувати до другого читання і комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Будемо голосувати? Так, запишіться, будь ласка. Будь ласка, Стоян.
Шановні народні депутати, безумовно, треба щось робити з тим, щоб захистити права споживача. Я думаю, що багато з нас літали літаками, особливо чартерами. Приїжджаєш в аеропорт, кажуть: «Літака немає». Чекаєш сутки, або назад, коли повертаються наші туристи, а знову літака немає – чартера. А людей викинули з готелю, чекають ще сутки, ніхто їх не годує, ніхто їх, скажімо, не обслуговує. Більше того, ми знаємо, коли виганяють наших людей з готелів. Більше того, є багато прикладів, коли туристичні фірми просто, вибачте, «надувають» наших людей, беруть гроші за одні послуги, а надають зовсім інші послуги, або взагалі, скажімо, не повідомили людей. Тому треба, безумовно, ужесточити, я не знаю, чи все це передбачено. Хай би відповіла мені Інна Іванівна, передбачено в цьому законі чи це косметичні пропозиції? І треба ще подивитися на ті туристичні фірми, які мають в будинку, в квартирі один комп’ютер і сидять саме за столом, і проводять набір таких, знаєте, туристів, які потім не знають, не можуть найти крайнього: хто ж їх послав, хто їх приймає? Я думаю, кожний знає, я скажу, я навіть на собі відчув колись одну цікаву ситуацію. Прийняли рішення, що по дипломатичному паспорту в Єгипті треба брати візу в Києві, але ніхто не повідомив навіть мене, як депутата. Я прилетів туди, мене звідти: від ворот поворот, я прилетів знову в Київ, взяв візу і полетів назад. Але пройшло півроку, то хіба не можна було цим туристичним фірмам повідомити людей, що сьогодні ті, хто літає по дипломатичним паспортам, мали би брати візу в Україні? І багато інших недоречностей, тому я вважаю, що тут треба цей закон прийняти або зміни, але в комплексі розглянути питання про те, що громадяни України, які від’їжджають за кордон на відпочинок або по туристичним заходам, повинні бути сильно захищені як з боку держави, так і відповідальність повинна бути з боку тих туристичних фірм, які надають послуги, зокрема, ще раз підкреслюю, сутками люди голодують, чекають літаків, ніхто їх не погодує, не приділить уваги. Закон треба приймати. Дякую.
Будь ласка, Карпук.
Володимир Карпук. Без сумніву, що треба приймати ці зміни до Закону «Про туризм». Однак, якщо подивитися інформаційні посили, які є, практично, щоденно про те, в які скрутні становища попадають туристи, скільки відбувається різноманітних аварій і гине людей, і на якої якості надається та ж медична допомога, харчові отруєння, неякісне забезпечення і так далі, звичайно, що така. зміни до законодавства потрібні. І цим законом вносяться зміни до четвертного розділу Закону «Про туризм», зокрема, доповнюється стаття 19 прим. і виключається ваучер як форма договору з туроператором і замовником туристичних послуг. Досить добре викладені умови інформації, які повинні подаватися туроператором замовнику туристичних послуг, разом з тим, саме відповідальність туроператора, відповідність ту, яку він несе згідно Цивільного кодексу, потребує доопрацювання, на наш погляд. А так за основу у першому читанні цей закон можна приймати. Так, Кириленко передає Томенко, будь ласка. Буде перерва, буде.
Шановні колеги, я зразу скажу, що я проти того, щоб знімати відповідальність за ключові зобов’язання турагенту у взаєминах з нашими туристами. І я думаю, що виключення норми про ваучер є поспішним. Або його тоді треба прописати у договорі, тому що на сьогоднішній день ваучер – це єдиний документ, яким тур агент зобов’язується сплатити власнику готелю за послуги, таким чином, гарантує відпочиваючій людині, що у готелі його поселять, і це передбачено цим ваучером. Якщо ми знімаємо ваучер, а розширюємо, як згідно з європейських норм, так званий, договір на обслуговування, то тоді це повинно бути передбачено, що людина отримує на руки документ, який гарантує спокійне поселення його в готелі і проблеми, які там виникають. Тепер друга проблема. Європейські норми, до яких ми приєднуємося в частині тут взаємин, вони правильні, але, очевидно, повинні бути екстрапольовані на реальну ситуацію у діяльності наших туроператорів. Я не думаю, що туристу важливо, щоб у законі от є норма, що туроператор повинен надати нашим туристам опис звичаїв місцевого населення, які там пам’ятки, самі вони в Інтернеті подивляться і прочитають, які звичаї місцевого населення. Треба чітко прописати інші речі. Зокрема, чітко маршрут, місце подорожі, відповідальність. Що говорив депутат Стоян, коли змінюються умови, до кого звернутися і хто несе відповідальність. Тому, мені здається, тут не загальний опис про життя, діяльність країни, а саме ті адміністративні речі в частині відповідальності, щоб турист чітко знав, якщо виникла якась історія з рейсом, готелем, харчуванням, всім іншим, він знає, до кого звернутися, він знає, у кого отримати консультацію і повинен знати, хто несе за це відповідальність. Тому я би вважав, що треба активно попрацювати до другого читання, бо тут достатньо багато зауважень, які висловлювалися, і їх треба врегулювати до другого читання.
Будь ласка, по хвилині фракції, які не записалися. Самойлик.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Не можна голосувати за цей законопроект навіть у першому читанні. По-перше, суть законопроекту не відповідає назві. По-друге, інформація. Так названий законопроект, а насправді вона може надаватися лише за вимогою людини, яка відправляється в ту чи іншу країну. По-третє, не дається інформація про фінансовий стан турагента або туроператора. Ось і одержується: людина поїхала за кордон, їй не надали ніяких послуг туристичних, вона повертається вже додому, але претензії пред’явити нікому, тому що ця одноднівка-турфірма вже перестала існувати. І ваучер – саме серйозне, бо це договір між туроператором і турагентом, і між готелем на надання послуг. Я вас дуже прошу, ми скасовуємо відповідальність туристичного.
Будь ласка, Зарубінський.
Олег Зарубінський, Народна партія. За цей законопроект треба голосувати, я відразу хочу сказати і скажу чому. Тому що чим жорсткіше будуть вимоги до турагентів і туроператорів, тим краще. Перше. Другий момент. Якщо інформація тут є виписана недостатньо, то якраз треба в другому читанні зробити все те, що шановна колега Самойлик і казала, щоб це був повний обов’язків комплект інформацій, яка надається туристу. Тому що у взаєминах туроператор і споживач головний – споживач. І якщо законопроект спрямований, а ми його підсилимо за збільшення відповідальності туроператора, відповідно до більших гарантій споживача, то це є правильно. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 7097. Проект закону про внесення змін до Закону України «Про туризм» [[щодо інформування споживача туристичних послуг]]. [[12:11:56]] За-266 Рішення прийнято. Оголошується перерва на 30 хвилин до 12 години 42 хвилин.
Шановні колеги, будемо продовжувати ранкове засідання. Розглядається законопроект за номером 7183 – проект Закону про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо гарантій і компенсації при службових відрядженнях]]. Доповідає – Міністр праці і соціальної політики Василь Іванович Надрага. Є пропозиція за скороченою процедурою розглянути. Прошу голосувати. [[12:43:33]] За-156 Рішення прийнято. Будь ласка, Василь Іванович.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, проект Закону про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю розроблений з метою врегулювання питання оплати праці працівників, направлених у відрядження. Хотів би вам сказати, що до Мінпраці постійно звертаються різні підприємства і заклади, які просять, щоб ми все ж таки пішли на зустріч і змінили одну норму, і це виписано в законі. Суть проблеми полягає в тому, що сьогодні людина, яка направляється у відрядження, за ним зберігається середній заробіток поки він у відрядженні, який нараховується із заробітної плати, яка сплачувалась за попередні два місяці. Є свої проблеми, інколи буває так, що людина не отримує, працюючи два місяці, премії, а поки вона находиться у відрядженні, то відповідним чином її колеги, виконуючи ті ж завдання, отримують премію. Тому ми пропонуємо, і це виписано в законі, що на час відрядження людина мала право отримувати заробітну плату, яка не може бути нижчою, ніж середня заробітна плата за попередні два місяці. Тобто сьогодні чітко виписано в законі: середня заробітна плата за два попередніх місяця, ми пишемо в законі «не менше». Тобто, якщо є можливість, то людині можна платити більше, ніж середня заробітна плата за два попередніх місяця. Все. Більше нічого: ніяких змін, ніяких додатків, ніяких виключень і все-таке інше, в тому числі і в частині того, що йдеться мова, що це начебто не враховує час, коли людина знаходиться у відрядженні, це не відповідає дійсності. Бо останній абзац діючої статті 121 він розбитий на дві складових. Перша складова говорить про те, які там, що за людиною зберігається.
Завершуйте, Василь Іванович.
на час відрядження зберігається робоче місце і платити йому буде не менше, ніж середня заробітна плата.
Так, будь ласка, Марущенко Володимир Станіславович голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет соціальної політики та праці на своєму засіданні 3 листопада розглянув даний законопроект. Законопроектом передбачається доповнити статтю 121 Кодексу законів про працю нормою, згідно з якою працівникам, направленим у службове відрядження, оплата праці за виконану роботу має здійснюватися відповідно до умов, визначених трудовим договором або колективним договором, але не менше середнього заробітку. Також пропонується виключити з частини третьої цієї статті вимогу щодо збереження за відрядженими працівниками протягом усього часу відрядження середнього заробітку. Комітет підтримує законодавчу ініціативу щодо врегулювання питання оплати праці працівників, направлених у відрядження з метою недопущення зниження отриманого ними заробітку за весь час виконання службових обов’язків у відрядженні. Оскільки практика здійснення розрахунків середньої заробітної плати при частому направленні працівників у відрядження свідчить про погіршення рівня оплати праці цієї категорії працівників. Разом з тим, комітет зауважує, що застосування запропонованих урядом змін в такій редакції на практиці може призвести до погіршення умов оплати праці працівників під час відрядження, оскільки за змістом законодавчої пропозиції оплата праці працівникам, які направлені у службове відрядження має здійснюватися лише за виконану роботу, а не за всі робочі дні відрядження, як передбачено чинним законодавством, включаючи дні проїзду працівника до місця призначення і назад, коли він з об’єктивних причин не може виконувати роботу відповідно до умов, визначених трудовим або колективним договором. Головне Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловлює зауваження до проекту Міністерству праці та соціальної політики. Міністерство юстиції підтримує проект, Міністерство фінансів, Міністерство економіки, Національна тристороння соціальна рада при Президентові не має зауважень, спільний представницький орган сторони роботодавців на національному рівні погоджує законопроект без зауважень. Враховуючи.
Завершуйте.
Враховуючи зазначене, Комітет соціальної політики та праці пропонує прийняти даний законопроект за основу.
Дякую. Запишіться, будь ласка. Зарубінський, прошу.
Дякую, Адаме Івановичу, Олег Зарубінський, Народна партія. Я зрозумів, що є певне непорозуміння, або контра версія, пов’язана з питанням «за виконану роботу». Я так розумію, що «виконана робота», і я думаю, що представник уряду має це підтвердити, це той час, коли людина знаходиться у відрядженні. Бо якщо він знаходиться, скажемо, перший і останній день в дорозі, то без цієї «дороги», очевидно і не може виконуватися жодна робота. Тому тут треба чітко сказати і можливо при підготовці до другого читання зафіксувати це, що це не стосується дня від’їзду і дня приїзду. Бо, ще раз хочу наголосити, що він не може виконати роботу без того, щоб певний час не витрати на поїздку. Дякую.
Ярослав Сухий.
Дякую. Шановні колеги, я чому попросив слова, тому що на засіданні комітету саме оцей аспект, про який говорив колега Зарубінський, був в центрі уваги і ми детально розібрали таку ситуацію. Річ у тім, що сьогодні є безліч промислових підприємств в Україні і слава Богу, що вони збереглися, машинобудівного комплексу, наприклад, літакобудування. Люди там, є цілі підрозділі експлуатаційного ремонтного відділу, які знаходяться в роз’їзному характері, їхня професія. І ви розумієте, щоможе статися, коли він був на місці там на заводі, виконував цю роботу, виконав певний об’єм роботи, отримав заробітну плату. Він її не може отримати нібито, бо він був у відрядженні. Тому і вписується це, ну, рідкісне таке явище, коли урядовий законопроект якраз направлений на захист людей, праці. І записано таким чином, що не може бути нижчим середнього заробітку, розмір такої оплати праці. Я вважаю, що це саме та сфера соціального захисту людей, яку ми повинні розуміти і підтримати. Бо просто тупо, як колись було за часів Радянського Союзу і там 2,60 чи скільки там вдень оцих суточних, воно, розумієте, сьогодні зараз не покриває в ніякій мірі ніяких витрат. Тому проведення у відповідність з реаліями сьогоднішнього дня, цим законопроектом проблеми оплати людей, які будуть у відрядженні, я думаю. що доцільно буде підтримати. Але з тим аби остаточно зняти оцю проблематику за зароблену працю, я думаю, що до другого читання ми можемо більш чіткіше виписати цю норму з тим аби було зрозуміла і прозора дія цього законопроекту. Дякую.
Мова йде не про відрядження. Одарченко передає Павловському.
Андрій Павловський, фракція "Блок Юлії Тимошенко", Партія “Батьківщина”. Шановні співвітчизники, шановні колеги, нібито благими намірами, але разом з тим, якщо подивитися на зауваження наших юристів Верховної Ради з науково-експертного управління, то виходить так, що навпаки цей законопроект уряду Азарова звужує соціальні гарантії і права найманих працівників у службових відрядженнях. Тому що згідно чинного законодавства оплачується за середньою ставкою увесь час відрядження, що включає, в тому числі і час проїзду працівника до міста призначення і назад. Разом з тим, урядовим законопроектом гарантована оплата праці працівнику у відрядженні передбачається, підкреслюю, лише за виконану роботу. Тобто без врахування часу проїзду, дня приїзду, від’їзду. І разом з тим, хотів би відмітити, що з формульовок даного законопроекту чітко не випливає, що моваіде про середній заробіток саме цього працівника, який перебуває у відрядженні, а не, наприклад, не середньостатистичний заробіток по галузі тощо. Тому у зв’язку з тим, що дані норми можуть призвести до погіршення умов оплати працівників у відрядженні наша фракція “БЮТ-“Батьківщина” не вбачає можливості його підтримати і пропонує відхилити як такий, що звужує соціальні права працівників. І тим більше, що є певні сумніви, і серйозні зауваження нашого Науково-експертного управління щодо цього. Тому давайте відхилимо зараз. Хай уряд доопрацює, щоб це не став ще один законопроект в ряді тих законопроектів, які є наступом на соціальні права і гарантії наших працівників. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, той хто з вас уважно читав законопроект, мабуть дійшов висновку, що він гірший ніж діючий. У діючому все ясно. За тим, хто відбув у відрядження залишається середній його заробіток. А тут написано так, що він нічого не може заробити, як поїде у відрядження. Але давайте ми у першому читанні його приймемо, а в другому поправимо так, як треба. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 7183 про внесення змін до статті 121 Кодексу КЗоТУ [[щодо гарантії компенсації при службових відрядженнях]]. [[12:54:40]] За-229 Прийнято. Але ще раз просив би профільний комітет, шановні колеги, дуже уважно підійдіть до розгляду підготовки його до другого читання. По фракціях, будь ласка. 164 - Партія регіонів, БЮТ – 0, "Наша Україна” – 12, комуністів –26, Народної Партії – 20, позафракційні – 7. Розглядається проект Повітряного кодексу України. [[Реєстраційний номер 7144]] Так, зараз подивимося, скільки. Ні, тут більше ста статей, ми за скороченою процедурою розглядати не можемо. Будь ласка, заступник міністра транспорту та зв’язку Колісник Анатолій Антонович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Чинний Повітряний кодекс України прийнято у 1993 році. З часу прийняття Повітряного кодексу зазнали суттєвих змін авіаційні стандарти Міжнародної організації цивільної авіації [[ІКАО]], значно посилив вимоги до авіаційних стандартів Європейських Союз. Три аудити ІКАО авіаційної галузі України в 200 році, в 2003 та у 2008 роках висловили зауваження до чинного Повітряного кодексу стосовно підвищення рівня безпеки польотів та розширення регуляторної функції авіаційної влади в Україні. В новій редакції Повітряного кодексу містяться вимоги до посилення відповідальності авіаперевізника перед пасажирами, введення інституту державних інспекторів з нагляду за безпекою польотів, введення системи штрафів щодо юридичних та фізичних осіб за порушення авіаційного законодавства, утворення Національної комісії з розслідування авіаційних подій, регулювання діяльності авіації загального призначення, регулювання діяльності аеропортів та аеродромів. У законопроекті враховано вимоги Міжнародної організації цивільної авіації, Європейської конференції цивільної авіації і Європейської організації з безпеки аеронавігації євроконтролю, а також зміни в нормах українського законодавства. Прийняття Повітряного кодексу України в новій редакції позитивно вплине на рівень забезпечення безпеки польотів, дозволить задовольнити потреби народного господарства та населення в оперативних перевезеннях, забезпечити конкурентоспроможність підприємств цивільної авіації на внутрішньому та міжнародному ринках авіаційних послуг. Пропоную підтримати проект Повітряного кодексу України у першому читанні та доручити профільному комітету його доопрацювати. Дякую за увагу.
Дякую. Запитання є? Немає. Доборе, сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Шиянов Борис Анатолійович. Здається, він 2 чи 3 кодекси вже написав таких же? Так? Будь ласка.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Шановні запрошені! Комітетом Верховної Ради України з питань транспорту та зв’язку розглянуто проект Повітряного кодексу, номер 7144 від 20.09.10 року, внесений Кабінетом Міністрів України на заміну депутатського кодексу, який ми вже тричі ставили, читали з цієї трибуни. Вказаний законопроект внесено з метою гармонізації законодавчого поля, що регламентує діяльність цивільної авіації України за стандартами Міжнародної організації цивільної авіації об’єднаних авіаційних. Європи, Європейської конференції цивільної авіації, Європейської організації з безпеки аеронавігації, а також змін в нормах українського законодавства, які відбулися за період після введення в дію Повітряного кодексу України в 1993 році. Комітет погоджується з необхідністю вдосконалювати законодавче врегулювання діяльності цивільної авіації, зокрема гармонізації з нормами світового та європейського права, що регламентують діяльність цивільної авіації. Також Комітет з Регламенту, депутатської етики та за забезпечення діяльності Верховної Ради України вважає, що законопроект внесений Кабінетом Міністрів України відповідно до вимог Регламенту Верховної Ради України. В той же час, в зв’язку з тим, що деякі його норми матимуть вплив на видаткову частину державного бюджету та місцевих бюджетів, потрібно фінансово-економічне обгрунтування, розрахунок розміру витрат та пропозицій щодо покриття цих витрат. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи в своєму рішенні наполягає на приєднанні, на приведенні у відповідність назви статті 78 «Землі аеропортів, аеродромів», статті 11 «Землі транспорту», статті 33 та статті 72. У висновку Головного експертно-наукового управління Апарату Верховної Ради України відзначено, що за результатами розгляду в першому читанні зазначений законопроект може бути прийнятий і взятий за основу з урахуванням висловлення зауважень і пропозицій. На засіданні нашого комітету було відмічено, що деякі норми законопроекту треба доопрацювати у відповідності з нормами світового та європейського права в галузі цивільної авіації. В першу чергу це стосується внесення відповідних змін в законопроект щодо стандартів обслуговування пасажирів за класами обслуговування, для пасажирів бізнес, преміум та економкласу, як на міжнародних, так і на внутрішніх авіарейсах; закріплення законодавчо відповідальність авіаперевізника за заподіяну шкоду пасажирам, на внутрішніх авіарейсах відповідно до європейських стандартів, норм; внесення відповідних змін до авіаційних правил в частині введення єдиних критеріїв якості обслуговування пасажирів, захисту їх прав та відповідальності авіаперевізників, як на міжнародних, так і внутрішніх перевезень. Хочу підкреслити, що з початку роботи Верховної Ради України шостого скликання, це вже четверта редакція проекту Повітряного кодексу, в якій враховано більше зауважень та пропозицій, які були висловлені до попередніх редакцій проекту Повітряного кодексу. За результатами розгляду у першому читанні комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Повітряного кодексу [[реєстраційний номер 7144]] за основу. Пропозиції та зауваження, які вже надійшли або будуть внесені у термін, визначений статтею 116 Регламенту, будуть опрацьовані при підготовці для розгляду у другому читанні. Шановні народні депутати, комітет пропонує доопрацювати кодекс у двохтижневий термін та підготувати його до другого читання, щоб прийняти цей Повітряний кодекс до Нового року ще. Дякую за увагу. Прошу підтримки.
Дякую. Запитання будуть? Немає. Сідайте тоді. Прошу записатись на виступи від фракцій. Народні депутати, прошу, хто бажає. Так, настільки все зрозуміло, що ставим на голосування. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні законопроекту 7144, а саме, проекту Повітряного кодексу України. Прошу голосувати. [[13:02:50]] За-251 Законопроект прийнято в першому читанні.
Шановні народні депутати, сьогодні з офіційним візитом в Україні перебуває делегація Сенату Республіки Польща на чолі з Маршалком Сенату Республіки Польща Богданом Борисевичем, який присутній зараз серед нас. Прошу привітати наших колег. Прошу привітати, шановні колеги. [[Оплески]] Дякую вам.
Будь ласка, розглядається законопроект за номером 7051, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок" [[щодо фінансового моніторингу діяльності професійних учасників фондового ринку]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:04:09]] За-187 Рішення прийнято. Будь ласка, член Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Бірюк Сергій Олексійович. Підготуватись Прасолову.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! На ваш розгляд пропонується законопроект, який розроблено на виконання заходів щодо запобігання та протидії легалізації та відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму. Метою розробки зазначеного законопроекту є питання урегулювання встановлення вимог до філії відокремлених підрозділів професійних учасників фондового ринку, які працюють закордоном, які повинні дотримуватись вимог чинного законодавства України, що стосуються фінансового моніторингу. Крім того, встановлені питання в законодавстві і врегульовані питання, пов’язані в разі, коли є розбіжності між законами України та законами країн, де розташовуються відповідні підрозділи. Додатково врегулюються питання, пов’язані з тим, що ми вводимо норми, які відповідають загальній світовій практиці, що особи, які мають непогашену та не зняту судимість за злочини фінансові та в службовій сфері, не мають права отримувати у власність значні. частку в статутному капіталі професійних учасників фондового ринку, що повинно знизити питання щодо криміналізації відповідної сфери фінансових послуг. Звертаємося до вас з проханням підтримати в першому читанні. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань фінансів та банківської діяльності Ігор Миколайович Прасолов.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Данный законопроект был рассмотрен нашим комитетом 20 октября этого года. Проект предлагает следующее, по сути. Во первых, ввести дополнительные требования по финансовому мониторингу деятельности профессиональных участников фондового рынка. И во-вторых, не допускать лиц, имеющих непогашенную и не снятую судимость за преступления в финансовой и служебной сферах, к владению существенной долей в уставных фондах профессиональных участников фондового рынка. Главное научно-экспертное управление рекомендует принять закон за основу в дальнейшем с учетом некоторых замечаний. Они касаются следующего. Целесообразность дополнения положениями, усиливающими требования к организациям финмониторинга всеми профучастниками рынка. И второе, необходимости согласования проекта Законом об ответственности юридических лиц за коррупционные правонарушения. Учитывая изложенное, комитет предлагает рекомендовать Верховной Раде принять данный законопроект за основу. Прошу поддержать решение комитета. Благодарю за внимание.
Сідайте, будь ласка. Є. Ще хто хоче виступити, крім Аржевітіна, який захищає фінансову систему і банкову? Будь ласка.
Станіслав Аржевітін. Шановні народні депутати, я, власне, буду підтримувати у першому читанні цей законопроект, хоча, по великому рахунку, ні з Пояснювальної записки, ні з тих доповідей, які зараз пролунали, я особисто, наприклад, не відчув про суспільну потребу: кого ми будемо регулювати, наскільки ринок вимагає ось такого регулювання, яка потреба у відкритті філіалів за межами кордону, тобто такого пояснення не було. Складається враження як би законопроект заради якось іншого закону про фінмоніторинг. Я думав, що всім вам є очевидним те, що фондовий ринок України сьогодні, внутрішній наш фондовий ринок дуже слабо розвинутий. І постає питання: які філіали будуть виходити за межі нашої країни, з якою метою і таке інше. Наступне. Напевно, не раз ми чули від багатьох посадовців, що саме через інструменти фондового ринку, тобто через цінні папери, відбувається, через акції, вірніше, відбувається відтік капіталу за кордон. Це дуже легко можна цим інструментом скористатись, для того щоб, знаєте, зробити комусь хороший подарунок. Напевно, ви розумієте, про що йде мова. Тому, якщо для цієї мети потрібно відкривати за кордоном наші представництва і філіали, я думаю, що це, можливо, навпаки недоцільно. Але, по великому рахунку, підтримуючи його в першому читанні, я думаю, що буде хороша нагода у другому читанні поширити оцю норму: щодо дії фінансового моніторингу – не тільки, дійсно, філіали за межами нашої країни, а, напевно, на всіх учасників фондового ринку. Це є правильно. У нас багато є осіб на території нашої країни, які, ну, не мають ні морального, я вже не кажу – іншого права бути великими власниками у тих чи інших підприємствах. Це теж правильна норма. Я думаю, хороша нагода до другого читання розглянути питання про процедуру анулювання ліцензій і таке інше. Тому на перше читанні ніби нічого суттєвого, а на друге читання, я думаю, ми його доопрацюємо. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту 7051: про внесення змін до Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок». Прошу голосувати. [[13:10:13]] За-206 Рішення не підтримано. Є пропозиція: направити законопроект на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[13:10:44]] За-244 Законопроект направляється на повторне перше читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" [[щодо покращення охорони деяких видів тварин, внесених до Конвенції 1979 року про охорону дикої флори і фауни та природних середовищ існування в Європі]]. Реєстраційний номер 4628. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:11:32]] За-207 Рішення прийнято. Будь ласка, автор ініціативи Голуб Олександр Володимирович. Так, від комітету – секретар Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Глазунов Сергій Миколайович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання". Проект Закону України спрямований на приведення у відповідність до вимог Конвенції 1979 року про охорону дикої флори і фауни та природних середовищ існування в Європі деяких положень Закону України "Про мисливське господарство та полювання", а саме у статті 16 запровадити наукові обґрунтування на ліміти та норми використання мисливських ресурсів. У статті 19 встановити виключність зі строківполювання для диких птахів для виключення до додатку два зазначеної конвенції, а також пропонується встановити термін полювання на вовків. У статті 33 пропонується виключити з переліку шкідливих тварин сороку, грака і сойку. Міністерство охорони навколишнього природного середовища України вважає, що термін «науково обґрунтовані ліміти» вже застосовується на сьогодні, і вносити запропоновані доповнення до статті 16 недоцільно, оскільки ці питання вже врегульовані у законодавстві. Державний комітет лісового господарства України відмічає, що заходи з регулювання чисельності вовків і лисиць вимагають значних матеріальних і трудових затрат, отже, недоцільно відмовитися від системи заохочення мисливців, яка передбачена чинним законодавством. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Дякую.
Дякую, сідайте. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Немає. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про мисливські господарства та полювання», реєстраційний номер 4628, прошу голосувати. [[13:14:12]] За-239 Рішення прийнято. Розглядається Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо посилення відповідальності за незаконний видобуток корисних копалин]], реєстраційний номер 5303. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:14:47]] За-187 Рішення прийнято. Будь ласка, Ландік Володимир Іванович, підготуватися від комітету Мойсику.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Законопроект номер 5303 передбачує удосконалення законодавства України, що регулює використання та розробку корисних копалин, пропонує запровадити більш сурову системну відповідальність за порушення нанесення шкоди природному середовищу та здоров’ю людей. Територія Донбасу різноманітними корисними копалинами, які є сировиною для паливно-енергетичного комплексу, будівельній промисловості, задовольняють потреби водозабезпечення та інше. Користування надрами здійснюється на підставі дозволів Міністерства охорони навколишнього природного середовища України. Складність отримання спеціальних дозволів на користування надрами у сукупності з економічною кризою та яка скоротила робочі місця в області привели до розповсюдження на території регіону незаконної розробки корисних копалин, у першу чергу, вуглю та сировини для виробництва будматеріалів. Видобуток здійснюється як кустарним способом, так і з застосуванням спеціальної техніки, що призводить до порушення земель. Луганська обласна державна адміністрація постійно веде боротьбу із самовільним видобутком корисних копалин. У 2005 році було створено Спеціальну міжвідомчу робочу групу по контролю у сфері видобутку корисних копалин і розробки відходів підприємств вугільної галузі при облдержадміністрації, яка виявила недосконалість законодавчої бази для ефективної боротьби із незаконним видобутком. Тому депутати всіх рівнів Луганської області підтримали цей законопроект. З метою удосконалення законодавства законопроектом пропонується внести зміни та доповнення до частини шостої.
Завершуйте, будь ласка.
Кодексу України про надра щодо права обласних рад видавати спеціальні дозволи для розробки родовищ корисних копалин місцевого значення, статті 240 Кримінального кодексу щодо посилення кримінальної відповідальності за незаконне видобування корисних копалин і статті 47, Кодексу України про адміністративні порушення щодо посилення адміністративної відповідальності. Прошу підтримати у першому читанні. При підготовці до другого читання ми врахуємо максимально рекомендації Науково-експертного управління. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Володимир Романович Мойсик, будь ласка від комітету, рішення комітету.
Володимир Мойсик, Партія «За Україну!». Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Законопроект пропонує зміни до двох кодексів: до Кримінального кодексу і до Кодексу про адміністративні правопорушення, а також до Закону «Про надра». Головною зміною до Закону «Про надра» пропонується те, щоб дозволи на користування надрами надавалися не тільки спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади, але і обласними радами, що мало би спростити процедуру отримання таких дозволів. Що торкається Кримінального кодексу і Кодексу про адмінправопорушення, автори законопроекту наші колеги Ландік, Єфремов, Тихонов, Ілляшов пропонують посилити і кримінальну і адміністративну відповідальність. Головне науково-експертне управління вказує на те, що там де називається «обласні ради» пропущено «Верховна Рада Криму, рада Київська і Севастопольська», комітет вважає, що це можна поправити при другому читанні. Щодо доцільності посилення кримінальної відповідальності, це є право залу визначатися, так що на відміну від Головного науково-експертного управління Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності рекомендує прийняти законопроект в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Шановні колеги! Прошу записатися на обговорення питання. Прізвища народних депутатів. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів, мікрофон.
Шановні колеги! Я звертаюсь в першу чергу до народних депутатів України, котрі представляють у цьому залі Львівську, Івано-Франківську і Тернопільську області. Майте на увазі, що це один з найбільш дієвих і реальних джерел наповнення місцевого бюджету. Що зараз відбувається? Отримати дозвіл, навіть якщо ви залучили інвестора до розробки вапняку, для того аби потім виробляти гіпсокартонні панелі, ви не зможете цього зробити, бо маєте погоджувати в Києві, цілий довжелезний такий ланцюжок. Сьогодні цим законопроектом надається право обласним радам давати спеціальні дозволи для розробки родовищ, корисних копалин місцевого значення. Шановні колеги, пригадайте, це і багато каменю, камінь-пісковик, який щороку використовується в опоряджувальних роботах, дозвіл для його розробки, також потрібно їхати в Київ і везти багато аргументів. Сьогодні ми маємо можливість на місцях отримати такий дозвіл з одного боку, а з другого боку автор законодавчої ініціативи посилить кримінальну та адміністративну відповідальність за незаконне видобування корисних копалин місцевого значення. Тому я вважаю, що ці народні депутати України, які розуміють, що формується в місцевий бюджет і що ідуть відрахування Фонду оплати праці, і куди йде плата за землю, повинні, зобов’язані цей законопроект підтримати. Дякую.
Євген Кирильчук. Фракція «БЮТ – «Батьківщина», мікрофон будь ласка.
Євген Кирильчук, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Я хочу сказати, що ми будемо підтримувати цей законопроект, але мене дивує одне, за останній рік шахтарям знизилася заробітна плата на тисячу гривень порівняно з минулим роком. У Донецькій області, де відбувається оце бездозволене добування вугілля, прокуратура їхня, адміністрація їхня, суди їхні, міліція їхня, а треба ще посилення режиму над цими питаннями. Та коли ж ви там, в кінці кінців, наведете порядок. І не показуйте на Волинь чи на Львівщину, там вже видали опалювальну норму людям, а у вас в Донецькій області матері плачуть до цих пір. Багатодітні сім’ї. норму, де є інваліди, до цих пір не одержали. І влада обіцяє: може до нового року. Що у вас там робиться? Ми будемо підтримувати це все, але ж влада вся у вас, наведіть порядок і не показуйте в іншу сторону.
Так, шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо посилення відповідальності за незаконний видобуток корисних копалин]] [[реєстраційний номер 5303]]. [[13:23:54]] За-48 Рішення не прийнято. Пропозиція звучить про направлення законопроекту на повторне перше читання. Ставлю її на голосування. [[13:24:20]] За-241 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! Пропонується вашій увазі проект Закону про кредитування на здобуття вищої освіти [[реєстраційний номер 1084]]. Кажуть, що є пропозиція розглядати його за скороченою процедурою. Я ставлю цю пропозицію на голосування. [[13:25:00]] За-204 Рішення прийнято. Доповідач і співдоповідач – секретар Комітету з питань науки і освіти Самойлик Катерина Семенівна. Отже, 4 хвилини. Тут написано, так я і читаю. Будь ласка, давайте тоді від автора, будь ласка, Юрія Каракая. Я, секретаріат, звертаю увагу, чому ви неправильно. А співдоповідачем буде виступати Катерина Самойлик, будь ласка.
Шановні колеги, шановний головуючий! Це закон написаний ще в 2007 році і передбачає введення в країні державного пільгового кредитування на здобуття вищої освіти. Ви знаєте, що сьогодні середня ціна за навчання у вищому навчальному закладі складає, мабуть, дивлячись від того, якого рівня це вуз, від 7-8 до 15 тисяч гривень на рік. Відповідно до цього, будь-яка українська сім’я не може дозволити собі, якщо не поступила дитина на бюджет, навчатися за свої власні кошти. Вирішення цієї проблеми, а саме пільгового кредитування, коли комерційна ця схема відпрацьована на кредитуванні сільського господарства, коли комерційний банк надає кредит, а держава всього-на-всього половину ставки кредитування погашає за рахунок своїх коштів. Це не такі великі кошти, тому що держава виділяє гроші не на тіло кредиту, а всього-на-всього на повернення ставки, половини ставки кредитування. Прохання підтримати. Дякую!
Дякую! Катерина Семенівна Самойлик, будь ласка.
Ровно 2 минутки! Даний законопроект ні в якому разі не значить, що ми за тотальне поширення платної освіти, але до комітету надходить дуже багато звернень батьків, які не мають роботи, які не спроможні оплатити за навчання дітей і вони просять законодавчо врегулювати і дати можливість, щоб можна було брати кредити на здобуттявищої освіти. Я думаю, ні для кого не секрет, що на сьогоднішній день навчання залежить від того, де знаходиться вищий навчальний заклад, - навчання коштує декілька тисяч доларів. Звичайно при середній заробітній платі 2107 гривень практично неможливо це вирішити. У нас з вами є досвід кредитування здобуття вищої освіти. Саме ми і наша фракція була ініціатором внесення змін до Закону України, базового закону щодо молоді. І ми передбачили там саме цей напрямок роботи. Але, на превеликий жаль, не спрацьовує він. І тому ми розуміємо, що потрібен спеціальний закон, який би створив необхідні умови для того, щоб батьки змогли взяти довгостроковий кредит на оплату навчання у вищих навчальних закладах. Я думаю, що це створить, не я думаю, а я впевнена, що це створить умови для доступності вищої освіти – по-перше, і не просто вищої освіти, а і якісної освіти. Щоб здобуття вищої освіти – це не було привілеїв тільки тих, хто живе заможно. І тому я звертаюся буквально до всіх фракцій, прошу вас, підтримати багатостраждальний, трьохрічний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи. Так. Так, покажіть, будь ласка, прізвища народних депутатів. Народний депутат Царьков, фракція. ні, Царьов, перепрошую, Олександр Царьов, фракція Партії регіонів, відмовляється від виступу. Давимука Степан. Мікрофон, будь ласка.
Степан Давимука, "Блок Юлії Тимошенко" – “Батьківщина”. В Україні набуває все більшого масштабу платний процес набуття освіти. І я думаю, що всім бажаючим треба відкрити всі можливі механізми до набуття освіти таким шляхом, тим більше це пов’язано з дуже поширеним в світі механізмом кредитування. Тому наша фракція буде підтримувати цей проект закону. Дякую.
Шановні народні депутати, хто ще від фракції наполягає на виступі? Немає. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про кредитування на здобуття вищої освіти. Реєстраційний номер 1084. [[13:30:59]] За-71 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 15, “БЮТ-“Батьківщина” – 20, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 3, комуністів – 26, Народна Партія – 1, позафракційні – 6. Я поставлю на голосування пропозицію, але на повторне перше читання. Але разом з тим, щоб ми просто не відкладали питання, яке не хочемо розглядати, бо Головне науково-експертне управління пропонує на доопрацювання, то логічніше нам було б направити на доопрацювання. Це б мало логіку. Я ставлю на голосування пропозицію про направлення на доопрацювання законопроекту [[реєстраційний номер 1084]], тобто авторам законопроекту. [[13:32:11]] За-256 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, вношу на розгляд проект Закону про визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України [[щодо первинних законодавчих актів України, які фактично не діють, але не втратили чинність в установленому законом порядку]]. Доповідач народний депутат України Бондик. Співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань правової політики Забарський Владислав. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:32:58]] За-196 Рішення прийнято. Автора, будь ласка, прошу. Немає автора? Я тоді прошу співдоповідач Владислав Валерійович. Будь ласка, Забарський, голова підкомітету Комітету з питань правової політики.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань правової політики 10 березня 2010 року розглянув на своєму засіданні проект Закону України про визнання такими, що втратили чинність деякі законодавчі акти України [[щодо первинних законодавчих актів України, які фактично не діють, але не втратили чинність у встановленому законом порядку]]. Законопроектом пропонується визнати такими, що втратили чинність закони України, закони Української РСР, декрети Кабінету Міністрів України, а всього 121 нормативно-правовий акт, які фактично не діють, а також втратили актуальність. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, у Міністерстві юстиції України, деякі комітети Верховної Ради України пропонують повернути проект закону суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Деякі комітети Верховної Ради пропонують його відхилити. Низка зауважень до законопроекту висловили: Міністерства закордонних справ, парламентський Комітет у закордонних справах, Інститут законодавства Верховної Ради України. Підтримуючи загалом законодавчу ініціативу, спрямовану на систематизацію та кодифікацію вітчизняного законодавства, комітет водночас вважає, що законопроект не передбачає комплексного та системного підходу до вирішення проблеми інвентаризації нормативно-правових актів з залученням широкого кола компетентних органів державної влади та наукових установ. Крім того, законопроектом передбачаються значні витрати з бюджету на впровадження в дію деяких його положень. Тому, враховуючи наведе, члени комітету пропонують Верховній Раді України за наслідком розгляду законопроектув першому читанні повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Шановні народні депутати! Хто наполягає на обговоренні цього питання? Запишіться будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. Тарас Чорновіл, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! В принципі практика скасування недіючих мертвих законодавчих актів хороша і потрібна практика. І нам треба навести порядок з законодавством. Але в цьому проекті є дуже серйозні проблеми. Я говорю тільки про нашу проблему, пов’язану з Комітетом у закордонних справах. В цьому законопроекті пропонується анулювати ряд законів про ратифікацію міжнародних договорів, які прийняті з іншими країнами, які в основному на сьогоднішній день активно діють і працюють. Є абсолютно специфічна система денонсації міжнародних договорів. Просто скасувавши ті закони, які ми ратифіковуємо, ми порушуємо десятки принципів міжнародного права. І тому я би просив, щоб після доопрацювання, коли цей законопроект прийде знову до Верховної Ради, щоб автор вилучив повністю саме ці моменти, які напряму суперечать Конституції і стосуються саме міжнародних договорів. А так само й опрацював відповідно інші напрямки. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Шановні колеги! Будь ласка не полінуйтесь, візьміть цей законопроект. Я не хочу критикувати авторів. Бо тут практично від кожної фракції його підмахнули. Але так несерйозно ставитися до законопроектів, це не робить честі народним депутатам. Ми відміняємо усі практично закони про державний бюджет, починаючи з 1991 року. Другого, третього, десятого, п’ятого, восьмого і так далі, і тому подібне. Кому свербить і кому вони заважають?! Ці закони вже не діють, бо вони виконані, вони завершилися. Тут написано: «Визнати таким, що втратив чинність Закон УРСР про відновлення Кримської Автономної Республіки і так далі, і тому подіне. Тому, шановні колеги, коли пишете, особливо коли підписуєте, читайте, що ви підписуєте. Я вас закликаю не віддати жодного голоса за нікчемний, нікому не потрібний законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет прийняв негативне рішення. Головне науково-експертне управління з приводу цього законопроекту також зробило негативний висновок. Разом з тим відповідно до Регламенту я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 5447. [[13:38:26]] За-3 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Я краще вам поіменно скажу. Шановні народні депутати, вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо підслідності окремих справ [[реєстраційний номер 4636]]. Доповідач – член Комітету з питань правосуддя Володимир Пилипенко. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[13:39:19]] За-188 Рішення прийнято. Взагалі, шановні народні депутати, є потреба порадитись. Ми могли б продовжити наше засідання, скажімо, до 14.30, розглянути ті питання, які визначені розкладом на сьогодні, їх залишилось небагато, а потім присвятити час роботі у комітетах. Тому я ставлю на голосування, щоб зараз нам ранкове засідання продовжити до завершення розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні, а вечірнє засідання не проводити, присвятити роботі у комітетах. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:40:14]] За-287 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, Володимир Пилипович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо підслідності окремих справ [[реєстраційний номер 4636]]. Необхідність прийняття цього законопроекту зумовлюється наступними обставинами. 5 червня 2009 року Верховна Рада України прийняла Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження автоматизованої системи в адміністративних судах, яким, зокрема, було внесено зміни до Кримінального кодексу України в частині доповнення Кодексу статтею 376 прим., яка передбачає кримінальну відповідальність за незаконне втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду. Разом з тим, в результаті прийняття цього закону не було передбачено орган, до підслідності якого належатиме така категорія кримінальних справ. У зв’язку з цим поданим на розгляд Верховної Ради законопроектом номер 4636 пропонується внести зміни до статті 112 КПК України та передбачити, що справи про злочини щодо незаконного втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду належать до підслідності прокуратури. Таким чином, прийняття проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо підслідності окремих справ сприятиме усуненню зазначеної прогалини та забезпечить реалізацію на практиці положень статті 376 із значком 1 Кримінального кодексу України. Як автор, прошу вас підтримати цей законопроект. Також хочу оголосити, мені доручено оголосити рішення комітету з цього приводу. Комітет в цілому погоджується з авторами щодо слушності та актуальності цього законопроекту, разом з тим, звертає увагу на те, що окремі його положення потребують уточнення. Зокрема, в «Прикінцевих положеннях» законопроекту зазначено, що закон набирає чинності одночасно з набранням чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження автоматизованої системи документообігу в адміністративних судах». Однак, Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження автоматизованої системи документообігу» відповідно до його «Прикінцевих положень» вже набрав чинності з 1 січня 2010 року, тому «Прикінцеві положення» законопроекту потребують корективи.
Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Розглянувши поданий законопроект, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо підслідності окремих справ [[реєстраційний номер 4636]], внесений народними депутатами України Портновим та Пилипенком, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон за умови викладення «Прикінцевих положень» в наступній редакції: «Цей закон набирає чинності з дня його опублікування». Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу висловити своє міркування, оцінки щодо запропонованого законопроекту. Прошу записатись для цього. Покажіть, будь ласка, прізвища народних депутатів. Ну всім все зрозуміло. Шановні колеги, тоді таким чином. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому з урахуванням уточнення щодо того, що «Прикінцеві положення». в положеннях зафіксувати, що «цей закон набирає чинності з дня його опублікування», всі інше виключити. Немає заперечень? З урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування рішення комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону [[реєстраційний номер 4636]] про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо підслідності окремих справ. Прошу голосувати. [[13:44:32]] За-39 Рішення не прийнято. Тоді ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту закону за основу. Прошу, визначайтеся. [[13:44:58]] За-30 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Так, шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про загальну безпеку продукції. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:45:54]] За-195 Рішення прийнято. Будь ласка, Чечетов Михайло Васильович, рішення комітету з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на своєму засіданні розглянув проект Закону України про загальну безпеку продукції, поданий народним депутатом України Кармазіним. Метою зазначеного законопроекту є забезпечення безпечності продукції, що ввозиться на внутрішній ринок, та підвищення відповідальності за розміщення на ринку небезпечної продукції. Законопроектом визначаються загальні вимоги до безпеки будь-якого виробу, розміщеного на ринку, права та обов’язки суб’єктів господарювання, відповідальність суб’єктів господарювання за введення в обіг, розміщення на ринку, реалізації та обігу небезпечної продукції. Під час обговорення зазначеного законопроекту народними депутатам України – членами комітету було звернуто увагу на те, що існує необхідність прискорення інтеграційних процесів входження України в світову економіку та прийняття закону, який би покращив функціонування внутрішнього ринку. Тому в даний час в комітеті опрацьовується до другого читання проект Закону України про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції, поданий Президентом України, мета якого – встановлення правових та організаційних засад забезпечення введення в обіг в Україні безпечної продукції. Враховуючи вищезазначене, члени комітету вирішили проект Закону України про загальну безпеку продукції, поданий народним депутатом Кармазіним, внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати Верховній Раді його відхилити. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні цього питання, прошу записатися. Ну, якщо не наполягають, значить, не будуть записуватися. Прошу прізвища народних депутатів показати, «за» - нуль. Висновок комітету, комітет пропонує: відхилити. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 3421]] про загальну безпеку продукції. [[13:48:29]] За-2 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про відповідальність за дефектну продукцію, реєстраційний номер 3422. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:49:02]] За-185 Рішення прийнято. Будь ласка, Михайло Васильович Чечетов від комітету, прошу.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на своєму засіданні розглянув проект Закону України про відповідальність за дефектну продукцію, поданий народним депутатом України Юрієм Кармазіним. Метою зазначеного законопроекту є визначення правових засад державної політики щодо відповідальності виробників дефектної продукції за шкоду, заподіяну цією продукцією споживачу при її використанні за призначенням. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку вважає, що за результатами розгляду у першому читанні проекту Закону України про відповідальність за дефектну продукцію доцільно відхилити. Під час обговорення зазначеного законопроекту народними депутатами України членами комітету було звернуто увагу на те, що питання відповідальності виробника на шкоду заподіяну дефектною продукцією врегульовані у Цивільному кодексі України, Законі України «Про захист прав споживачів» та інших актах законодавства України. Тому, враховуючи відсутність у ньому предмету правового регулювання, члени комітету вирішили проект Закону «Про відповідальність за дефектну продукцію», реєстраційний номер 3422, поданий народним депутатом України Юрієм Кармазіним, внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати Верховній Раді його відхилити. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто хоче виступити з цього приводу, будь ласка, запишіться. Зрозуміло все. Шановні колеги, висновок комітету вам було озвучено, тобто відхилити законопроект, Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект повинен бути відхилений. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону «Про відповідальність за дефектну продукцію», реєстраційний номер 3422. [[13:51:33]] За-1 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення доступу до публічної інформації]], реєстраційний номер 7321. Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[13:52:09]] За-194 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Ландік, співдоповідач – голова Комітету з питань свободи слова та інформації Андрій Шевченко. Будь ласка.
Уважаемый президиум, уважаемые друзья! Этот законопроект, он уже выстраданный уже нами всеми несколько лет. Поэтому для того, чтобы все ж таки был принят и один, и другой, и оба были учтены, все положения в обоих законопроектах, была создана у нас рабочая группа, в которую вошли представители и общественности, и народные депутаты. И мы этой рабочей группой уже отработали полностью законопроект, в котором инициатор Шевченко Андрей, и сейчас оканчиваем уже наш 7321. И хотели бы, чтобы принять его сейчас за основу. И затем, когда мы будем переходить ко второму законопроекту, чтобы мы все до грамма учли. Учли и объединили в этом зале мнения и оппозиции, и влады, чтобы не было нареканий у нас ни с ближнего зарубежья, ни с дальнего зарубежья, чтобы Закон о доступе к публичной информации был все-таки принят в этой Верховной Раде. Спасибо за внимание.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова комітету Шевченко.
Шановні колеги, я хочу підтвердити, що справді у нас четвертий тиждень працює переговорна група, до якої входять представники Комітету свободи слова, Адміністрації Президента, Кабінету Міністрів України, а також представники громадських і журналістських організацій. З депутатського корпусу у цій переговорній групі працює, зокрема, Юрій Мірошниченко та Олена Бондаренко. Форма, на яку ми зараз вийшли. Що Верховній Раді буде пропонуватися для ухвалення два нових законопроекти, точніше, два нових закони, які поставлені двома новими законами. Це Закон про доступ до публічної інформації і нова редакція Закону про інформацію. Що стосується законопроекту, який зараз перед вами. Ми знаємо, що в Україні є діюча редакція закону «Про інформацію», який був ухвалений ще в 1992 році, який справді вимагає серйозної корекції. Працюючи над цим законопроектом в майбутньому, я думаю, ми зможемо зробити все, щоб одночасно запрацювали два закони: і про доступ до публічної інформації. і нова редакція закону «Про інформацію». Водночас до того тексту, який зараз пропонується до голосування є деякі застороги. Дві, з них, які найчастіше називаються. Перше. У законопроекті є недосконале, на нашу думку, визначення поняття «недостовірна інформація». У нинішньому вигляді воно може означати додаткові судові претензії до журналістів. А також в цьому законопроекті повертається органам влади право на відшкодування моральних збитків. У нашому законодавстві з 2003 року органи влади не мають право претендувати на відшкодування моральних збитків, лише фізичні особи. Ми думаємо, що є всі можливості усунути ці речі, при доопрацюванні законопроекту і ми над цим вже почали працювати, над доопрацюванням цього законопроекту. І від імені комітету я прошу підтримати законопроект 7321 за основу і пропоную також уповноважити Комітет з питань свободи слова доопрацювати його до другого читання за скороченою процедурою. Ми будемо готові внести його в зал на наступний сесійний тиждень. Я закликаю підтримати цей законопроект за основу, це наш вагомий крок до того, щоб з’явився закон «Про доступ до публічної інформації». Сьогодні ми голосуємо 7321, а через два тижні зможемо обидва законопроекти зробити законами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться, хто має бажання взяти участь в обговоренні. Прошу Мірошниченко.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я хотів би продовжити висвітлювати ту позицію, яку ми почули і від представника авторського колективу цього закону, а я хочу сказати, що серед авторів є представники і фракції Партії регіонів, і фракції "Наша Україна – Народна самооборона", тобто представлені і опозиція, і коаліція. І разом з тим, підкреслюю, що цей законопроект є доповненням до того законопроекту, який набув надзвичайно великого резонансу в українському суспільстві і стосується доступу до публічної інформації. Я хочу сказати, що незважаючи на те, що лунають певні припущення, що ці два законопроекти дублюють один одного, це не зовсім відповідає дійсності, особливо в контексті роботи, яка зініційована і учасниками громадського руху на підтримку доступу до публічної інформації і хочу особливо підкреслити, під особливою і особистою увагою, і контролем Президента України, який власне і висловив ініціативу, щоб була створена робоча група, щоб ті неузгодженості, які в тексті були, були все ж таки доопрацьовані. І зараз ми маємо два взаємодоповнюючі законопроекти, один – доступ до публічної інформації, який вже ми прийняли в першому читанні. І оце другий законопроект, який ми зараз маємо шанс ухвалити за основу і за скороченою процедурою розглянути на наступному пленарному тижні ці два законопроекти, які врегулюють сферу.
Завершуйте.
які врегулюють сферу, пов’язану з доступом до публічної інформації. Дякую за увагу. Підтримую законопроект і прошу голосувати не поділяючись на коаліцію і опозицію, оскільки в цьому зацікавлене українське суспільство. Дякую.
Яворівський, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці, цей законопроект відноситься до тих законодавчих документів, попереду яких іде шум, гам, обговорення, а вже потім появляються вони самі. Це саме такий законопроект. Ви знаєте, що в суспільстві, особливо в середовищі засобів масової інформації серед журналістів давним-давно обговорювалося питання у зв’язку з тією ситуацією, яка склалася у нас в Україні із свободою слова, про що говорила і Рада Європи, і про що говорять і наші журналісти. Через це, мені видається, що сама ситуація, саме життя українське підштовхує сьогодні нас це питання розв’язати в законодавчому порядку. Справді склалося так, що ми маємо два закони, і я тут зголошуюся із Юрієм Мірошниченком про те, що вони і не ворогують між собою, і водночас вони не повторюють один одного. Тобто є якісь певні моменти і в одному законопроекті і в другому. Через те, мабуть буде розумно сьогодні нам не дискутувати, не напружувати ситуацію, а проголосувати за те, щоб взяти найкраще, що є в одному законі, і в другому законі, і за них проголосувати. І зауваження нашого Головного юридичного управління мені видаються дуже точними, тому що там понятійний апарат дуже часто такий з перепадами певними, щось там значить на рівні журналістському зроблено, щось на рівні законодавців. Через це я вважаю, що нам потрібно, і "Блок Юлії Тимошенко" буде голосувати за цей законопроект, і з ним треба не зволікати, а буквально в такому оперативному режимі виносити його на друге читання. Дякую. Я думаю, що так воно і буде.
Будь ласка, Князевич, хвилина.
Шановні колеги! Оскільки в нашій фракцій активно обговорювалось два законопроекти, і це природно, хоча без цих міркувань, що співавтором законопроекту, який ми зараз розглядаємо, є в тому числі представник нашої фракції – Юрій Стець. І тому звичайно, ми не могли не зацікавитись його законодавчою ініціативою. Більше того, оскільки ця проблема вже набула такого серйозного резонансу, за дорученням фракції я представив робочій групі, в тому числі і позицію нашої фракції, яка полягає в тому, що ми будемо підтримувати законопроект, і цей і той, тільки в тому випадку, якщо з нього будуть вилучені певні норми, які суперечать Конституції України і відповідним рішенням Конституційного Суду, а саме рішенню від 30 вересня 1997 року. І наскільки я знаю, то робоча група на минулому тижні, справді, дійшла згоди, що ті речі, які є відверто неконституційними, і порушують, скажімо, вже встановлений конституційний порядок, вилученні із законопроекту. Знайдений певний компроміс, і я сподіваюся, що ми незабаром побачимо напрацьований відповідний законопроект який буде з точки зору конституцій.
Завершуйте, будь ласка.
не викликатиме жодних застережень. Бо до того часу, поки цього не буде ми розуміємо, що цей законопроект приречений на те, що він або не буде підписаний, або відповідно ще, скажімо, в порядку конституційного нагляду може йти навколо нього довга дискусія. Тому було б абсолютно логічно, якщо б ми зараз підтримали цей законопроект за основу і дочекалися відповідно того законопроекту, який буде від імені робочої групи як компромісний внесений. І, напевно, якщо там не буде ніяких таких серйозних моментів, які у нас викликають застереження, ми його теж будемо підтримувати.
Дякую! Шановні колеги, обговорення завершено, але я хотів би тим, хто дуже палко нас переконував, що це два, один одного доповнюючі законопроекти, я хотів би, щоб вони почитали один і другий законопроект і якщо уважно їх почитати, то один заперечує другий законопроект. Тому, будь ласка, ви не вводьте в оману і я думаю, що було б найправильніше зробити те, що пропонує нам Науково-експертне управління, яке каже: «Зважаючи на те, що на розгляді Верховної Ради України знаходиться законопроект за номером 4485 від 15 травня 2009 року внесений народним депутатом України Шевченком, з аналогічним предметом врегулювання, вважаємо за доцільне в процесі подальшої роботи об’єднати їх, взявши за основу законопроект 7321 як такий, що виглядає більш досконалим». Але це вже ваша справа, бо ще раз повторюю, якщо ми приймемо і один, і другий законопроект, не буде працювати ні один, ні другий, бо вони заперечують один одного. От і в зв’язку з тим, що я вам сказав, давайте будемо голосувати. Ставиться на голосування про прийняття за основу законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України, щодо забезпечення доступу до публічної інформації. Кому? Бондаренко? Треба приходити вчасно на засідання! Будь ласка, 7321, я прошу голосувати. [[14:04:38]] За-344 Законопроект прийнято. Шановні колеги, я ще раз прошу, комітет профільний, зробіть із двох законопроектів один, який не буде заперечувати іншого, те, що вам рекомендує науково-експертне управління. І я думаю, тоді він матиме шанси одержати стільки голосів, скільки одержав. Далі. Була пропозиція скоротити процедуру. Прошу голосувати щодо скорочення процедури підготовки до другого читання. [[14:05:23]] За-291 Прийнято рішення. Розглядається проект Закону за номером 2644 про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо прав журналістів на збір інформації та збереження в таємниці її джерела]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Порошу голосувати. [[14:05:54]] За-217 Прийнято рішення. Будь ласка, Фельдман. Немає. Тоді від комітету з питань свободи – Шевченко Андрій Віталійович, 2 хвилини. Прошу.
Комітет пропонує Верховній Раді підтримати цей законопроект за основу. Скажу коротко, ми віримо, що він збільшує можливості для журналістів у їхній роботі. З дуже важливих новацій цей законопроект має захистити джерела інформації для журналіста. Тому що ми знаємо, що це є типовою, стандартною проблемою. Є якась, як тільки журналіст надрукував гостру публікацію, його зразу залучають або в якості свідка, або в іншій якості, намагаються через нього отримати інформацію додаткову. В усьому світі є закони, які захищають джерела інформації для журналіста. Є інші новації, зокрема стосовно участі журналістів у судових засіданнях. Тому комітет вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді підтримати цей законопроект за основу.
Дякую. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Немає? Тоді будемо визначатися. Я принагідно тільки звертаю вашу увагу на висновок головного науково-експертного управління, який говорить, що законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту 2644 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо прав журналістів на збір інформації та збереження в таємниці її жерела]]. Прошу визначатися. [[14:07:52]] За-77 Не прийнято. Є пропозиція направити законопроект суб’єкту ініціативи на доопрацювання. Прошу визначатись. [[14:08:18]] За-267 Направляємо законопроект автору на доопрацювання. Розглядаємо законопроект [[номер 4547]] про внесення змін до статті 14 Закону України "Про інформацію" [[щодо захисту інформації]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:08:51]] За-208 Прийнято. Будь ласка, Мірошниченко Юрій Романович. Підготуватись Ландіку.
Шановні виборці, шановні колеги. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Цей законопроект також стосується інформації і він, власне, народився в результаті тих звернень, які надходили до мене в процесі застосування цього закону. Адже виникають ситуації, коли по-різному, в тому числі і в судових засіданнях тлумачиться поняття “захист інформації”. І в такій спосіб ми маємо потребу врегулювати, власне, записати в законі, бо на сьогоднішній день в Законі «Про інформацію» немає визначення, що є захист інформації, які його правові ознаки. І от власне цей короткий законопроект передбачає визначення поняття «захист інформації», в яких обставинах і як він має бути застосований. Науково-експертне управління підтримує цей законопроект за основу і відповідно профільний комітет також його підтримує. Прошу проголосувати цей законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Іванович Ландік від комітету, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Наш комитет рассмотрел этот законопроект. Он вносит небольшую маленькую поправку, она существенна и должна обязательно быть. Но что мы еще попросили бы вас, чтобы мы приняли этот закон сразу и за основу и в цілому, потому что это очень маленькая поправка, ее надо. Да, только одного визначення и это будет доцільно. Дякую.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Ну, від комітету виступали. Голові не зручно, якщо вже думка комітету була висловлена. Шановні колеги, давайте ми поступимо мудро і приймемо цей закон в цілому як закон. Там одне тільки речення, воно абсолютно логічне. Шкоди не буде, а користь можлива. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення змін до статті 14 Закону України «Про інформацію» [[реєстраційний номер 4547]]. Зніміть голосування. Будь ласка, Шевченко.
Адам Іванович, спасибі за слово. Я багато часу не займу. Просто хочу сказати, що ми підтримуємо позицію, будемо голосувати, я зараз виступаю від фракції «Блоку Юлії Тимошенко», будемо голосувати за цей законопроект за основу і в цілому з простої причини. Ми вважаємо, що, справді, законодавство про інформацію вимагає, щоб його осучаснити. І для нас це три базових підходи: максимально гарантувати право громадян на інформацію, друге – гарантувати захист приватного життя і третє – робити все, що зробить владу прозорішою. Будемо голосувати «за», підтримаємо пропозицію голосувати за законопроект в цілому. Дякую за все-таки надане слово.
Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону, реєстраційний номер 4547, про внесення змін до статті 14 Закону України «Про інформацію». Прошу голосувати. [[14:12:48]] За-306 Покажіть на всяк випадок по фракціях, як виконується обіцянка Шевченка. Партія регіонів – 165, "БЮТ – «Батьківщина» - 68, ось ваші обіцянки. „Наша Україна – Народна Самооборона” – 8, комуністів – 26, Народна Партія – 20, позафракційні – 19. Одна справа – говорити гарно, а друга справа – працювати. Так, розглядається законопроект за номером 5164. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо заборони реклами, спонсорства та стимулювання продажу тютюнових виробів]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:13:44]] За-215 Рішення прийнято. Будь ласка, Мірошниченко Юрій Романович. Підготуватись Кондратюк.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні колеги! 15 березня 2006 року ми з вами ратифікували Рамкову Конвенцію Всесвітньої організації з охорони здоров’я і боротьбі проти тютюну, яка в своїй статті 13 передбачає, що кожна сторона, тобто кожна країна, яка підписала цю угоду відповідно до своєї Конституції або конституційних принципів, вводить повну заборону на всі форми реклами, стимулювання, продажу та спонсорства тютюнових виробів. І в цьому контексті авторський колектив, до якого входить дуже багато депутатів із всіх фактично фракцій, присутніх у Верховній Раді, запропонувала цей законопроект. Це вже не перший крок, спрямований на те, щоби ми у першу чергу знизили кількість людей, які вживають або користуються тютюном, які шкодять своєму здоров’ю, особливо це стосується дітей, які через рекламу набувають такі шкідливі звички. Зараз ми, крім заборони на рекламу, ще забороняємо спонсорство, забороняємо пропаганду, забороняємо у будь-яких формах у роликах показувати і робити престижним паління. Цей законопроект підтримується громадськістю. Понад 70 відсотків населення України за соцопитуванням виступають за повну заборону будь-якої пропаганди паління. Тому абсолютно переконаний, що цей законопроект підвищить авторитет і довіру до Верховної Ради, дозволить убезпечити від паління і шкоди здоров’я, я думаю, мільйонам наших громадян України, особливо дітей і підлітків. Прошу підтримати за основу. Ми доопрацюємо на друге читання з тим, щоби цей законопроект був виваженим і максимально узгоджувався.
Будь ласка, Кондратюк Олена Костянтинівна, голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації.
Шановні колеги, Комітет з питань свободи слова та інформації на засіданні 28 вересня 2010 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони реклами, спонсорства та стимулювання продажу тютюнових виробів [[реєстраційний номер 5164]] і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні прийняти законопроект за основу. З метою зменшення тютюнопаління та подальшого приведення чинного законодавства у відповідність до рамкової конвенції ВОЗ проектом пропонується запровадити фактично повну заборону реклами тютюнових виробів, заборону стимулювання продажу, а також будь-які форми спонсорування з використанням знаків для поварів та послуг, тобто фактично спонсорство тютюну. Пропонується встановити, що реклама будь-яких товарів або послуг не повинна містити зображення тютюнових виробів або процесу їх паління. Комітет вважає, що запропоновані законодавчі ініціативи є своєчасними і такими, що заслуговують на підтримку. Однак поряд з цим він має низку суттєвих недоліків, на які звертало увагу як Головне науково-експертне управління, так і члени комітету. Одним з головних недоліків, який потягнув би за собою інші, є механістичне прямолінійне перенесення норм і положень конвенції у національне законодавство. Тому відповідні недоліки мають бути виправлені при підготовці до другого читання. Прошу підтримати комітет, позицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, хто хоче виступити, запишіться. Так, прошу, Мірошниченко.
Шановні колеги, я в порядку роз’яснення. Не буду займати багато часу. Справа в тому, що отут прозвучало, що недолік те, що є перенесення норм конвенції в закони. За нашою Конституцією ратифіковані міжнародні угоди, конвенції є частиною нашого національного законодавства. По суті вони вже мають діяти, але, на жаль, наша практика застосування не дозволяє нам в повній мірі це, ну, мати в житті. Тому, власне, цей законопроект фактично закріплює ті норми, які вже є частиною нашого національного законодавства. Дякую.
Так, Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, звичайно, дуже важливий закон, і нам лише треба подякувати автору за вчасне подання його до Верховної Ради, і підтримати. Хочеться сказати, що взагалі реклама шкідливих звичок – це показник низької культури у суспільстві. Як ми можемо виховувати здорове покоління, пропагуючи шкідливі звички, шкідливі звички пити пиво, шкідливі звички пити сильні спиртні напої і курити. Особливо серед молоді. Коли я бачу дівчину молоду з великою сигаретою в руках, мені робиться страшно: кого вона народить, як вона буде годувати дитину. Я думаю, що це саме думає кожна мама, яка хвилюється за здоров’я своїх дітей. І нам обов’язково треба сьогодні прийняти такий закон. Взагалі мені хочеться звернутись до комітету, який відає всіма питаннями свободи слова в Україні – радіо, телебаченням і так далі – аби ми взагалі навели порядок в Україні з рекламою. З екранів телебачення рекламуються такі речі, що. які не мають права бути рекламованими. У нас уже продовження реклами час, якщо фільм іде чи ще якась програма цікава, може досягати 20 хвилин. Люди, ніякого терпіння не вистачає дивитися безконечні ті реклами! І вони вже стають антирекламою: уже не хочеш ні того слухати, ні куплять, що пропонується. А закон.
Дякую. Від фракцій, які не виступали. Хто від БЮТу? Шевченко, одна хвилина, будь ласка.
Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” буде підтримувати цей законопроект з абсолютно очевидної причини. Є речі, які важливіші за гроші, за лобістські зусилля. До таких речей відноситься здоров’я нації. Ми знаємо, що світ зараз іде шляхом обмеження всього, що стосується тютюнопалінню, і ми не є варварською країною, яка повинна з цього випасти. З іншого боку, на підтримку позиції комітету я скажу, що в законопроекті-таки є позиції, які потрібно доопрацювати до другого читання. Моя колега Олена Кондратюк говорила про те, що прямолінійно перенесені позиції з міжнародних угод. Там справді є над чим працювати, дуже розмите визначення, що стосується реклами і спонсорства. У нас є позиції, які можуть взагалі обмежити будь-який обіг інформації про сигарети, про тютюн чи тютюнопаління, і навіть журналісти про це не зможуть писати. З цим треба працювати. І останнє. Я дякую головуючому за увагу до моїх обіцянок. Для мене честь, що сам Адам Мартинюк їх відстежує. Я раджу стежити за обіцянками вашої партії, наприклад, не голосувати за Податковий кодекс. Головуючому раджу головувати, виконувати Регламент і надавати слово.
Вимкніть мікрофон. Трошки попрацюйте у Верховній Раді і навчіться себе вести. І виконуйте те, що ви. звикли тільки ляпати, вибачте, язиком. Це перше. Друге. Шановні колеги, я ще раз повторюю: тоді, коли ви офіційно зорганізуєтесь, зафіксуєте, що є група позафракційних, тоді ви будете мати слово. А так, вибачте. І ще одне. Шановні колеги, закон зараз ми проголосуємо, але щоб із цим законом не було. з тим законом, що всі ви, передусім законодавці, грубо порушуєте закон, який забороняє вам курити у громадських і публічних місцях. Подивіться, будь ласка, що ви робите у Верховній Раді, хоча є закон, який це забороняє робити. Ось, як ви відноситеся до законів, в тому числі і ті, хто піднімають руки. Я ставлю на голосування: про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 5164: про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо заборони реклами, спонсорства та стимулювання продажу тютюнових виробів]]. За основу прошу голосувати. [[14:23:53]] За-303 Законопроект прийнято за основу. Розглядається проект. Шановні колеги, ми з вами проголосували працювати до завершення. У нас залишилося ще три законопроекти. Ми завершимо ранкове засідання, і вечірнього засідання не будемо проводити. Ми за це проголосували майже 300 голосів. Колега Сушкевич десь у пробці, він просить пізніше його розглянути, законопроект. Ні? Почекайте, будь ласка, почекайте. Розглядається законопроект за номером 4684: проект Закону про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів України [[щодо використання в Україні праці іноземців та осіб без громадянства]]. Доповідач – Губський. Немає. Від комітету – Сухий Ярослав, будь ласка. Шановні колеги, якщо не буде Сушкевича, ми його розглянемо, але просив, що, мовляв, він у пробці, давайте почекаємо, нічого не зміниться. Шановні колеги, є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. прошу голосувати. [[14:25:13]] За-189 Рішення прийнято. Будь ласка, Ярослав Михайлович.
Шановні колеги, Комітет з питань соціальної політики та праці зазначає, що запропоновані законопроектом положення дублюють норми, які вже визначені Конституцією України, Кодексом України про адміністративні порушення, Кодексом законів про працю та рядом інших законопроектів таких, як про зайнятість населення, про правовий статус осіб-іноземців та осіб без громадянства. Також хочу вам зазначити, що ще в 2009 році була постанова Кабміну 332, яка затвердила новий порядок видачі, продовження строку дії та анулювання дозволів на використання праці іноземців та осіб без громадянства, який значно підвищив вимоги щодо видачі та продовження строку дій відповідного дозволу. Комітет вважає, що саме в такому напрямку і необхідно рухатися в подальшому законодавчій та виконавчій гілці влади. Тому що тільки внаслідок цієї постанови ми кількість зайнятих із 12,5 тисяч зменшилось до 11 тисяч. Тому ми попереджуємо, що в разі прийняття такого законопроекту колеги Губського існує реальна загроза збільшення нелегальної зайнятості іноземців та осіб без громадянства. Нам до наших проблем українських, де є дві проблеми, в тому числі дороги, нам ще бракує третьої цієї проблеми. Законопроектом пропонується виключити участь органів Державної служби зайнятості, які безпосередньо виконували всі ці функції контрольні, всі ці роки. Тому покладання функцій на інший орган державний, наприклад, автор пропонує перекласти ці функції на Мінпраці. Ми підрахували, це буде потребувати залучення величезних коштів, бо потрібно буде створити нову окрему структуру державну, яка буде використовувати кошти. Тому комітет одностайно на своєму засіданні прийняв рішення, рекомендувати Верховній Раді України законопроект про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів [[щодо використання в Україні праці іноземців]] відхилити.
Так, чи є, шановні колеги, бажаючі взяти участь в обговоренні? Так, тоді я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання в Україні праці іноземців та осіб без громадянства, реєстраційний номер 4684. Прошу визначатися. Підтримуйте Губського, підтримуйте БЮТ, він ваш. [[14:27:59]] За-10 Законопроект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям та інвалідам, реєстраційний номер 2159. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:28:35]] За-196 Прийнято. Будь ласка, мікрофон Сушкевич Валерій Михайлович, підготуватися Стояну.
Дякую, Адам Іванович. Народний депутат Сушкевич. Адам Іванович, дякую за допомогу. Не завжди людина з інвалідністю може швидко пересуватися в нашій країні. Тому я трошки запізнився. Дякую. Шановні колеги, законопроект, розроблений мною і шановним колегою Віктором Васильовичем Тараном передбачає моменти пов’язані із посиленням державної підтримки малозабезпечених сімей з дітьми-інвалідами, одиноких і малозабезпечених інвалідів і осіб, які проживають з інвалідами і здійснюють догляд за інвалідами. Шановні колеги, ще один ключовий момент, який є в цьому законопроекті, це питання підтримки інвалідів першої групи «А» більш суттєвий, ніж сьогодні є в цілому для інвалідів першої групи. Про що йде мова? Шановні колеги, є інваліди, які без ніг, без рук і незрячі. Це – важка форма інвалідності. Інші важкі форми інвалідності вони потребують все-таки більшої підтримки, ніж звичайний варіант інвалідності І групи. У цьому законопроекті передбачається посилення моментів, пов’язаних із допомогою на догляд таких інвалідах у відповідних законопроектах, законах, які сьогодні існують в Україні. У тому числі збільшити на 20 відсотків рівень забезпечення прожиткового мінімуму при визначенні розмірів допомоги сім’ям на дітей-інвалідів, а також на дітей, у яких один чи обоє батьки – інваліди І і ІІ групи. Підвищити на 25 відсотків розмір допомоги інвалідам І групи «А». Те, що я сказав, відповідно важким групам інвалідності. А також інші моменти, пов’язані з наданням державної, підвищеної державної допомоги дітям-інвалідам і важким групам інвалідності. Хочу сказати, що Головне науково-експертне управління Верховної Ради пропонує прийняти його за основу. І хочу нагадати, шановні колеги, через день ми відзначаємо Міжнародний день інвалідів. Я прошу підтримати у першому читанні цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, від комітету Олександр Миколайович Стоян.
Шановний колега Сушкевич виклав суть законопроекту. Комітет його у себе розглянув. Дійсно, є пропозиції підтримати його. Зокрема, відзначу такі важливі моменти. Це збільшення на 20 відсотків рівня забезпечення прожиткового мінімуму, яке відповідно до редакції закону застосовується при допомозі сім’ям інвалідів. Другий момент дуже важливий – це те, що збільшення на 15 відсотків прожиткового мінімуму при призначенні сім’ям інвалідам і багато чого іншого. Яке є спірне питання, яке викликає певний сумнів у комітеті. Що пропонує колега Сушкевич і автор Таран? Вони пропонують, щоб при визначенні права сім’я на призначення державної соціальної допомоги до її складу включити жінок та чоловіків, які проживають однією сім’єю, не перебувають у шлюбі, але мають спільних дітей. От і це включати їх для того, щоб отримати на цих дітей допомогу. Але ми знаємо, що Закон про сім’ю передбачає, якщо, скажемо, чоловік і жінка не розвелися, то вони залишаються у цій сім’ї, це вони залишаються у шлюбі. Як тоді буди? В того є дружина, з якою він розвівся, в іншої жінки є чоловік, з якою він не розвелась, той чоловік з цією жінкою зійшовся, вони не розписались, вони розвелися, вони народили дітей, діти-інваліди і треба їх брати, як сукупний дохід. Тут є певне таке юридичне неуточнення. Тому і Головне експертне управління звернуло на це увагу, і наш комітет звертає на це увагу, але я думаю це можна відпрацювати до другого читання, враховуючи те, що дійсно нам треба значно посилити соціальну допомогу інвалідам І і ІІ групи. Тим більше не тому що через день це буде такий важливий день, а в принципі це і було позицією нашої політичної сили, Партії регіонів про підсилення соціального захисту дітей-інвалідів з малозабезпечених сімей. Я прошу від імені комітету і це рішення комітету прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Голосуємо. Я ставлю на голосування про прийняття за основу. Хто? Запишіться, будь ласка. Будь ласка, Шевченко.
Прошу передати слово Уляні Мостіпан. Дякую головуючому за хамське ставлення до колег по залу.
Ходіть частіше на роботу. Будь ласка, Мостіпан.
Шановні депутати! Фракція "БЮТ - "Батьківщина". Я би дуже просила всіх проголосувати за цей законопроект, адже після його прийняття буде вирішено кілька проблем. Перше. Це справедливо буде призначатися розмір соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям та сім’ям у складі яких є діти-інваліди. Врешті-решт вирішиться питання виплати допомоги на поховання у разі смерті отримувача соціальної допомоги. І виплати соціальної допомоги у випадку відбування покарання в місцях позбавлення волі. Це життєві питання і ми, як народні депутати зобов’язані дослухатися до авторів законопроекту і підтримати його. Особливо заслуговують на увагу пропозиції щодо збільшення рівня забезпечення прожиткового мінімуму, призначенні соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям у складі яких є діти-інваліди. Це справедливо, хоча вже потрібно відходити від застосування рівня забезпечення прожиткового мінімуму. Таке поняття як «рівень забезпечення прожиткового мінімуму» є неконституційним і обмежує права особи на достатній життєвий рівень. Вже давно потрібно відмовитися від такого визначення не тільки в цьому законопроекті, але і в інших законах, які регулюють призначення соціальної допомоги. Тому ще раз прошу, напередодні 3 грудня це Міжнародний день інвалідів, проголосувати за даний законопроект. Дякую.
Будь ласка, Стоян.
Я свою позицію висловив, але я хочу, щоб більш аргументовану позицію від імені фракції Партії регіонів висловив мій колега Ярослав Сухий, тому і передаю йому слово.
Будь ласка, Сухий мікрофон.
Шановні колеги, взагалі-то я в цій сесійній залі вже бачив, я так думав, все і всіляке, але розглядається законопроект, в залі є його одностайна підтримка. Якщо людина наполягає категорично з криками на виступі, значить вона має можливість аргументувати свою, окрему від сесійного залу чи від рішення комітету, думку. Якщо ж ні, то виявляється просто «чтобы поговорить» і засвітити свою позицію. Ще раз вам нагадую, цей законопроект може бути прийнятий тільки в першому читанні. І шановний колега Сушкевич коли уважно придивиться, я знаю, що він соціальщик, ми один одного так називаємо, він рахує, що там є речі, коли ми, включивши до членів сім’ї дітей, закон може позбавити їх можливості отримати державну соціальну допомогу як малозабезпечена особа за дійсним місцем проживання. Наприклад, дитина вчиться в ПТУ, коледжі чи як вони тепер називаються, технікум чи ліцеї, значить таким чином цю проблематику потрібно розглянути. Я думаю, що ми про це будемо зараз говорити, тому що так чи інакше цей законопроект потрібно буде готувати до другого читання. До другого читання ми можемо і мусимо обов’язково врахувати такі речі як, наприклад, невідповідність чи відповідність цього законопроекту в Сімейному кодексі. Я Валерія Михайловича Сушкевича не обзивав, не прозивав, не називав його в негативному змісті. Якщо треба, то я буду просто казати один депутат, який постійно дере чогось руку, незрозуміло. Я маю на увазі, що над цим законопроектом потрібно постійно і наполегливо працювати з тим, аби це не був новий ще один черговий законопроект, який не буде виконуватись. Дякую.
Так, обговорення завершено, я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям та інвалідам [[реєстраційний номер 2159]]. Прошу голосувати. [[14:37:49]] За-316 По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 170, БЮТ-79, "Наша Україна-самооборона" – 7, комуністів – 26, Народної партії – 16, позафракційні – 18. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 57 Закону України "Про освіту" щодо пенсійного забезпечення педагогічних працівників [[реєстраційний номер 2476]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:38:33]] За-198 Будь ласка, доповідає Катерина Семенівна Самойлик, прошу.
Дякую. Шановні колеги! Ми з вами розглядали цей законопроект і ви відправили його більшістю голосів на повторне перше читання. Пояснюючи тим, що це дуже велика загрузка буде на Державний бюджет України. Комітет Верховної Ради України створив робочу групу для доопрацювання даного законопроекту, про що я хочу вам повідомити. Хочу повідомити про те, що з проекту закону виключено норми щодо встановлення педагогічним і науково-педагогічним працівникам підвищених посадових окладів, так як це врегульовано постановою Верховної Ради України і інші доплати за професорське звання і таке інше. Ми також врахували зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України щодо визначення механізмів і принципів реалізації норм і положень Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування в частині реалізації на практиці засад солідарності і субсидії. І ми в Прикінцевих положеннях ввели поетапні терміни введення в дію норм законопроекту, а саме: з 2011 року пенсія нараховується в розмірі 50 відсотків від суми заробітної плати педагогічних працівників, 2012 рік – 70 відсотків. 2013 рік – 80 відсотків від суми заробітної плати педагогічного працівника і плюс за кожен відпрацьований після 25 літ іще 1 відсоток. Я хочу вам всім доповісти, шановна Партія регіонів, я виконала і комітет виконав ваше доручення, тепер слово за вами підтримати цей законопроект.
Дякую, Катерино Семенівно! Так, будь ласка, чи є бажаючі взяти участь в обговоренні? Немає. Є? Крім Цибенко інші не наполягають? Будь ласка, тоді мікрофон Цибенка Петра.
Дякую, фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Політики дуже часто полюбляють 1 вересня, а також на День вчителя бувати в школах і розповідати про те як ми вдячні своїм учителям за науку, за те, що ми стали такими, які є сьогодні. Але дуже швидко про ті добрі слова, які говоримо, а вони, я сподіваюсь, говоряться щиро, про них забуваємо. Тому я від імені фракції пропоную, давайте ми підтвердимо в такий буденний день практичними справами, підтримаємо цей підхід. Що я маю на увазі? Цей законопроект, він «з величезною бородою», свого часу ми пропонували внести зміни до Закону про державну службу, але зрозуміли, що до Закону про державну службу не пробитися. І тому, шановні колеги, яким я вдячний, пішли абсолютно логічним і простим шляхом, запропонували внести зміну до Закону про освіту, зокрема в статтю 57. Шановні колеги, я пропоную від імені фракції підтримати цей документ. Коли говорили про те, що його треба доопрацювати, ну, уже більше ніж це було зроблено під час доопрацювати, зробити це неможливо. Я звертаю увагу на те, що пропонується запровадити його 2012 року, але навіть після 2012 року поетапно збільшувати розмір цієї виплати. Бо справді сьогодні вчитель в нашому суспільстві знаходиться в такому становищі, в якому він не знаходився ніколи. Отже, ще раз пропоную, давайте ми підтримаємо цей документ. І вже справді не на словах, а на ділі продемонструємо як ми ставимося до цієї шанованої категорії наших громадян. Отже, фракція Компартія України пропонує підтримати цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 57 Закону України “Про освіту” [[щодо пенсійного забезпечення педагогічних працівників]] [[реєстраційний номер законопроекту 2476]]. Прошу голосувати. [[14:43:24]] За-121 Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 7, БЮТ – 72, "Наша Україна" – 2, комуністів – 26, Народної Партії – 12, позафракційні – 2. В зв’язку з тим, що ми уже повторне перше його направляли, законопроект відхилений. І останній законопроект за номером 1017-д проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України" [[щодо компенсації заощаджень]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:44:22]] За-172 Підтримано рішення. Будь ласка, Стоян Олександр Миколайович.
Шановні колеги, безумовно закон, який стосується повернення заощаджень або закони, які ми розглядаємо з вами останні, принаймні 15 років мають дуже важливе соціальне значення. Квітні місяці група авторів Цибенко, Симоненко і інші подали такий Закон про зміни до Закону про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України. Тоді цей закон був відправлений на повторне перше читання. Ми створили робочу групу, я її очолював, були представники Міністерства фінансів, від авторського колективу і Державного казначейства, Національного банку. І ми доопрацювали цей закон, і виносимо його на повторне перше читання. Зазначу, що не враховано. Перш за все не враховано, вірніше, враховано пропозиція міністерства та Головного експертного управління Апарату Верховної Ради про те, що не можна підтримати пропозицію щодо віднесення зобов’язань держави перед громадянами за знеціненими заощадженнями до складу державного внутрішнього боргу, оскільки це збільшить розмір державного боргу. Далі. Тому ми залишили статтю 4 у тій редакції, яка була і у першій редакції. Так і зазначу, що в статті 6 враховані пропозиції авторів законопроекту, це дуже важливо, щодо проведення компенсації громадянам в готівковій чи безготівковій формі, а також не лише за рахунок коштів державного бюджету, а з інших джерел визначенні законами України. Тобто, якщо буде компенсація заощаджень, а її треба робити безумовно, то буде враховуватися не тільки за рахунок державного бюджету, а й інших джерел. Зазначу також, що робоча група вилучила норму, яка передбачала використання для компенсації заощаджень золотовалютний резерв Національного банку. Це протирічить Конституції і ми цю норму вилучили. Але дуже важливу залишили норму, яка, думаю, буде підтримана в цій залі, вона полягає в тому, що робоча група спочатку не підтримала цю норму, але комітет на ній наполягає.
Завершуйте, будь ласка.
дуже важлива позиція. Ми вважаємо, що вкладники мають право компенсувати свої вклади, як в грошовій формі, грошова форма, а так же проводити шляхом безготівкових розрахунків за спожитий газ, електроенергії, плату житлово-комунальних послуг. Це перш за все для інвалідів першої, другої, третьої групи, а також малозахищених верст населення. Якщо цей пункт ми залишимо, тоді ми зможемо за рахунок вкладів, дійсно, компенсувати такі важливі позиції. В цілому комітет вважає, що можна прийняти цей законопроект за основу і далі його доопрацьовувати. Це дасть можливість ще хоч на півкроку про двинутися у справі повернення заощаджень нашим громадянам. Дякую за увагу.
Дякую. Чи є бажаючі взяти участь в обговоренні? Є. Запишіться, будь ласка. Цибенко, будь ласка. Бондаренко.
Прошу передати Самойлик.
Катерина Самойлик.
Щиро дякую, Петро Степановичу. Олександре Миколайовичу, хочу сказати, мені дуже сподобався ваш законопроект. Це якраз те, що чекають люди від нас. От уже котрі вибори звертаються до нас і говорять про те, що треба повертати заощадження. А ще він мені подобається тому, що він нагадує законопроект нашого колеги керівника фракції Петра Миколайовича Симоненка, який якраз і передбачає ось ці принципові положення. І я думаю, що сьогодні всі ті, хто сидить біля цього маленького брехунчика, з радістю чекають, як же народні депутати України натиснуть на кнопочку. І це врешті-решт до кінця життя будуть повернені збереження людям чи не будуть повернені збереження. Я хотіла би звернутися до всіх народних депутатів України. Досить нам тягнути вже і молодь, і старих у якусь безвість. Треба нам дати сигнал про те, що влада дбає про людей, що влада буде платити по тім боргам, які вже протягом 20 років наробила влада, яка постійно міняється. Люди вірили у те, що зі зміною влади врешті-решт згадають про те, що є оцей вічний двигатель в житті – це народ України. Я прошу всіх підтримати даний законопроект Симоненка Петра Миколайовича.
Бондаренко, будь ласка.
Прошу передати слово Андрію Павловському.
Мікрофон Андрія Павловського.
Андрій Павловський, партія «Батьківщина». Шановні співвітчизники! Шановні колеги! Безумовно, тема законопроекту є актуальна і вирішується вже на протязі 20 років, і ніяк не вирішується. Разом з тим хотів би звернути увагу, що законопроектом пропонується створити реєстр вкладників заощаджень, реєстр страхувальників. І тільки після цього люди зможуть отримувати заощадження, компенсації від знецінених. Разом з тим зверніть увагу, що такий реєстр був вже створений ще в 2008 році за розпорядженням номер 1 від 9 січня Кабінетом Міністрів, ще Юлією Тимошенко. І ми знаємо, що майже 7 мільйонів людей отримали тисячу гривень на цю компенсацію. Я думаю, що ці нормативні акти вже є, вони чинні. І я думаю, що уряд Азарова, який нам звітує, що у нас відроджується економіка щодня, якщо воно відроджується, міг би продовжити хоча би почати з цієї тисячі, продовжити виплати цієї тисячі, як люди називали, юліної тисячі, хай продовжують її виплату. Разом з тим, зачем ще раз, разом з тим, для чого ще раз витрачати бюджетні кошти для створення цього реєстру, коли він є і він є в Ощадбанку. Зверніть увагу, що цікава ідея, щоб дозволити безготівковим рахунком компенсувати кошти, які були втрачені вклади, за оплату житлово-комунальних послуг, електричну енергію, паливо, ліки. Все це можна підтримати. Разом з тим є зауваження науково-експертного управління суттєві, що деякі положення цього закону порушують Конституцію і рішення Конституційного Суду. Тому, думаю, що треба підтримати ідею. Але.
Шановні колеги! Законопроект, обговорення законопроекту завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 1017-Д, а саме, проект Закону про внесення змін до Закону України «Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України» [[щодо компенсації заощаджень]]. Прошу голосувати. [[14:52:28]] За-111 По фракціях. Партія регіонів – 9 , "БЮТ - "Батьківщина" – 69, «Наша Україна» – 1, комуністів – 25, Народної партії – 5, позафракційні – 1. Шановні колеги, таким чином, оскільки законопроект уже один раз направлявся на повторне перше читання, не одержав він підтримки, він відхилений, ми повністю з вами вичерпали сьогоднішній порядок денний так, як і приймали рішення. Дозвольте засідання Верховної Ради оголосити закритим. Вечірнього засідання не буде, працюємо у комітетах, бо ми з вами повністю реалізували порядок денний на сьогодні. Завтра початок роботи о 10 годині.