Слава Україні!
Шановні народні депутати, нагадую, що Верховна Рада України працює в режимі пленарного засідання безперервно. Тому сьогодні відповідно до прийнятих нами постанов: про організацію роботи Верховної Ради України в умовах дії воєнного стану та "Про організацію роботи Верховної Ради України у зв’язку з актом збройної агресії Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року" за пропозицією Погоджувальної ради депутатських фракцій і груп ми продовжуємо пленарне засідання. Шановні колеги, у засіданні Верховної Ради бере участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени уряду. Привітаємо. [[Оплески]] Шановні народні депутати, за доброю традицією давайте розпочнемо роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, по-перше, я запрошую ще одного члена президії зайняти її місце. Олена Костівна, будь ласка, просимо. Шановні народні депутати, продовжується варварська збройна агресія Російської Федерації проти України. Наші мужні воїни щодня в запеклих боях відстоюють незалежність української держави, жертвують собою заради свободи та європейського майбутнього України. Я прошу хвилиною мовчання вшанувати світлу пам’ять захисників і захисниць, полеглих за Україну, вічна слава, вічна пам’ять загиблим героям. Вшануємо також пам’ять мирних жителів, безневинно вбитих російськими військовими. [[Хвилина мовчання]] Дякую, прошу сідати. Шановні народні депутати, переходимо до роботи і почнемо з приємного. Сьогодні день народження в наших колег: Андрія Вікторовича Жупанина, "Слуга народу", привітаємо. [[Оплески]] Та Любов Олександрівни Шпак, "Слуга народу", привітаємо [[Оплески]]. Бажаємо міцного здоров’я, звитяжної та творчої праці на благо нашої держави і, звичайно, якнайшвидшої перемоги України. Олександр Сергійович, перед тим як сигнальне, будь ласка.
Згідно з поданої заяви та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту повідомляю про входження народного депутата України Павленка Юрія Олексійовича до складу депутатської групи "Платформа за життя та мир".
Шановні народні депутати, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України я пропоную провести сигнальне голосування для прогнозування результатів голосувань порядку денного. Я прошу народних депутатів взяти участь у сигнальному голосуванні і натиснути зелену кнопку "За". Я нагадую, що необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, до появи результатів на табло. Шановні колеги, сигнальне голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:12:18]] За-246 Дивно. Я кожного разу повторюю правила сигнального голосування – прошу натискати зелену кнопку "За". Все рівно 1 – проти, 6 – утрималося. Це фантастично. Я дякую за це. Це просто. Дякую, демократія. Демократія – це слідування процедурам. Дякую. Шановні колеги, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою вам надано, тому переходимо до розгляду питань порядку денного. Вашому розгляду пропонується питання про призначення на посаду міністра соціальної політики України. Шановні колеги, відповідно до статей 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України і яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради подання про призначення Жолнович Оксани Іванівни міністром соціальної політики України. Відповідні матеріали вам надані в електронному вигляді. Шановні колеги, попередньо ми погодили наступну процедуру розгляду цього питання: представлення кандидата Прем’єр-міністром України до 2 хвилин, виступ кандидата на посаду міністра соціальної політики до 3 хвилин, співдоповідь від комітету до 2 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп, по 2 хвилини на виступ, до 16 хвилин і прийняття рішення. Артур Володимирович, будь ласка, з процедури.
Шановний Руслан Олексійович, повністю погоджуємося, за одним виключенням, прохання на виступи фракцій і груп по 3 хвилин на кожний виступ. Дякую.
Добре, я думаю заперечень не буде, по 3 хвилини, просто це чуть-чуть збільшить, на 8 хвилин, розгляд питання. Приймається такий порядок денний? Дякую. Переходимо тоді до розгляду питання. До слова, для представлення кандидата, запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль. Будь ласка, Денис Анатолійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні українці! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України, за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України 9 скликання, вношу подання про призначення Жолнович Оксани Іванівни міністром соціальної політики України. Прошу підтримати, шановні народні депутати. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Шановні народні депутати, я прошу уваги, до слова запрошується кандидатка на посаду міністерки соціальної політики України Оксана Іванівна Жолнович. Будь ласка, Оксана Іванівна, до 3 хвилин.
Доброго дня, шановні депутати! Сьогодні я маю за честь представити вам своє бачення розвитку соціальної політики в Україні і для мене це надзвичайно хвилюючий момент. Ми впродовж останніх днів багато спілкувались з вами в групах, фракціях, про ті виклики, проблеми, які сьогодні стоять перед нашою державою і, зокрема, перед напрямом соціальної політики. Я вам дуже дякую за плідну дискусію, за ті гострі запитання, які були підняті, за ті критичні ситуації, які ми озвучували і, які потребують негайного вирішення. Також хочу сказати, що я відкрита до дискусії і діалогу, я впевнена, що ми в наступному продовжимо нашу плідну співпрацю і ухвалимо спільно дуже багато корисних законодавчих ініціатив на розвиток нашої держави. Разом з тим, хочу звернути увагу на ті критичні напрями і стратегічні, які потребують розвитку. Перше. Зміна парадигми соціальної політики на людино-орієнтований підхід, який поєднуватиме комплексно, як послугу так і виплату для того, щоб людину виводити із складних життєвих обставин, а не просто залишати довічно в такій ситуації. Друге. Спрощення, цифровізація всіх адміністративних процедур, поскільки тонни паперових відомостей ускладнюють, бюрократизують роботу і не дають можливості ефективно, вчасно людині отримати ті потрібні речі, соціальні послуги чи виплати, які їй належать. Третє. Максимальний розвиток реабілітації і вчасне забезпечення допоміжними засобами реабілітації. Такі дії і кроки дозволять нам запобігти інвалідизації і відновити постраждалих вчасно для того, щоб вони мали економічну самостійність. Четверте. Побудова безбар’єрного середовища для всіх верств населення, зокрема, для маломобільних груп та людей з інвалідністю. П’яте. Я вважаю важливим, комплексно впроваджувати програми виведення з бідності, зокрема, із забезпечення соціальним житлом, одягом, їжею, створення цілої системи соціальних послуг. Шосте. Розвиток сімей та сімейної політики. Покращення народжуваності, для нас це сьогодні великий виклик. Тому ширша кількість програм підтримки молодих сімей, надання можливостей батьківства і материнства поєднувати із зайнятістю і розвитком кар’єри, забезпечення можливостей кожної дитині зростати в сім’ї – це теж важливі пріоритети. Також важливо залучати інтегрувати в суспільне життя людей похилого віку, забезпечувати їм чесні пенсійні виплати і розширювати їхні можливості. Багато з цих напрямів вже реалізовані чи реалізуються. Я звертаю вашу увагу на окремі законопроекти, які тут перебувають в залі, зокрема 5344, який пропонує нову модель підтримки людей з інвалідністю, їхньої зайнятості, та 7141, який дозволить гідно вшанувати наших захисників, що.
Дякую. Все. Я перепрошую. Займіть своє місце, будь ласка. Шановні народні депутати, до слова для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Галина Миколаївна Третьякова. Будь ласка, Галина Миколаївна.
Шановний головуючий, шановний Прем’єр-міністр, шановні присутні, запрошені і кандидатка! Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів на засіданні сьогодні, 19 липня 2022 року за дорученням Голови Верховної Ради України Стефанчука Руслана Олексійовича від 18.07.2022 року розглянув подання Прем’єр-міністра України Дениса Шмигаля від 18.07.2022 року про призначення Жолнович Оксани Іванівни міністром соціальної політики України. Цьому передувала також зустріч, низка зустрічей з фракціями, і, відповідно, із фракцією "Слуга народу", який рекомендував теж призначити пані Жолнович на посаду міністра. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України призначити Жолнович Оксану Іванівну на посаду міністра соціальної політики України. Я не буду зараз зупинятися на її особистих якостях, я хочу сказати, що вона разом із групою експертів приймала участь у підготовці Національної стратегії відновлення в частині соціальної політики. Думаю, що всі завдання, які включені наразі в цю національну стратегію, вона розуміє і буде їх виконувати на своїй роботі. Дякую.
Дякую, Галина Миколаївна. Шановні колеги, ми домовлялися, що далі переходимо до виступів від депутатських фракцій і груп по 3 хвилини. Я прошу записатися представників депутатських фракцій і груп для виступів з цього питання. Будь ласка, народний депутат Гнатенко Валерій Сергійович, депутатська група "Відновлення України".
Шановні колеги! Шановна пані Оксано! Стаття 1 Конституції України нас наставляє на те, що Україна є суверенною і незалежною державою, і підкреслює, що вона є також і соціальною державою. Міністерство соціальної політики є одним із найважливіших органів у вертикалі виконавчої влади. Цьогорічна діяльність цього Мінсоцу: платники податків України з власних кишень надали понад 350 мільярдів гривень, а це майже третина всього державного бюджету нашої країни. Ми вважаємо, що за такі шалені кошти українські громадяни мають право вимагати ефективної політики. Ротація очільника такого важливого міністерства під час війни – це і ризик, і шанс для нашої держави. Шанс стати кращими, дієвішими та оновленими. Депутатська група "Відновлення України" очікує, що з приходом нового керівництва міністерства ми отримаємо посилений пріоритет в діяльності Кабінету Міністрів. Вважаємо, що запропонована кандидатура пані Оксани зможе зберегти спадкоємність міністерства, а також підвищити їх комунікацію з профільним комітетом. Ми переконані, що мова має йти не про прізвища, а про силу інституцій та їхню ефективність, особливо в умовах воєнного стану. Українці потребують нової соціальної політики, що відповідатиме сучасній ситуації та стане фундаментом для подальшого посилення державної підтримки. Українці заслуговують на високі соціальні стандарти та якісні послуги. Наші пенсіонери не мають побиратися, вони достойні гідного пенсійного забезпечення для повноцінного та активного життя. Підтримка незахищених верств населення має шокувати не кількістю різних видів допомоги та способів необхідних довідок для їх отримання, а результативністю та миттєвістю оформлення. Врешті ми маємо забезпечити всеякісну інклюзію для громадян з інвалідністю. І у зв’язку з війною перед Міністерством соціальної політики та його керівництвом постають нові серйозні виклики. Це є навантаження на центри зайнятості і необхідність розширення центрів реабілітації, і посилення роботи органів соціального захисту. Склад Кабінету Міністрів – це передусім відповідальність партії влади. Водночас ми усвідомлюємо, що лишати країну без міністра соцполітики в цей час просто неможливо. Наші виборці голосували за нас, щоб ми працювали над подоланням соціальної несправедливості. Саме тому ми підтримуємо кандидатуру Оксани Жолнович і розраховуємо на плідну співпрацю на благо українського народу. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Рущишину Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос". Клименко Юлія Леонідівна. Та сама фракція.
Клименко, фракція "Голос". Шановні колеги, перш за все хочу зазначити, що хочеться почути звіт міністра Лазебної до того, як ми призначимо нового міністра. Тому що ми призначаємо і призначаємо нових міністрів, і винаходимо кожний раз велосипед кожних там рік чи пів року, чи два роки. Тому для того, щоб новий міністр міг ефективно переймати справи, як мінімум треба послухати звіт старого міністра, звільненого вчора, пані Лазебної. Я сподіваюсь, на комітеті вона робила звіт, хоча для залу вона його не зробила. І це погана практика, на жаль, яка толерується в цьому залі. Щодо нової пані міністерки, хотілось би, і ми зустрічалися, ми їй дякуємо за зустріч дійсно була змістовна. Але ми хочемо наголосити на тих пріоритетах, які ми бачимо для соціальної політики, для нової пані міністерки і для Кабінету Міністрів. Перш за все – це повернення наших громадян з закордону. Шість мільйонів громадян зараз знаходяться за кордоном. Без ефективних програм, Міністерства соцполітики, і Міністерства освіти, і Міністерства охорони здоров’я, ніякої можливості повернення цих людей, на жаль, ми не бачимо. Тому чекаємо дуже цей пріоритет, і що ці програми будуть розроблені перш за все. Друге. Внутрішньо переміщені особи, які є в середині країни, які теж потребують уваги міністра соціальної політики. По-третє, верифікація, накінець-то, соціальних виплат, які здійснюються з різних фондів. Це завжди була годувальниця для корупціонерів. І ми хочемо побачити, що ці верифікації, верифікація здійснена. І люди дійсно, які потребують соціальної допомоги, отримують соціальні виплати, а не всі підряд, хто мають дорогі машини і будинки, користуються державним бюджетом. По-третє, ми хочемо побачити, щоби накінець-то впровадився закон соціальних послуг. Він прийнятий декілька років тому. І ми до сих пір не бачимо на рівні громад або на рівні громад фактично немає соціальних послуг, у нас закриваються старі послуги, такі як інтернати, такі як санаторії, і багато різних, догляд за людьми похилого віку, нові не відкриваються. І п’яте. Ми хотіли би побачити програми для наших ветеранів, а саме протезування. У нас 700 тисяч людей в армії, багато з них залишаться, на жаль, з інвалідністю. І ми хочемо побачити конкретні програми для цих людей. Знову таки протезування повинно здійснюватися в Україні, протезування повинно здійснюватися без корупції. І хочемо побачити, щоби люди, які сидять на протезуванні багато десятки років як в корупційні годівниці, накінець-то пішли звідти. Щоби протезування було доступно абсолютно для всіх. Тим більше, що, на жаль, нам воно дуже буде потрібно на наступні роки. Тому це наше побажання до пані міністерки. Ми будемо уважно слідкувати за тим, щоби воно було все.
Дякую. Будь ласка, слово надається Лабі Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні друзі, дуже важливо сьогодні підтримати кандидатуру пані Оксани Іванівни, адже без міністра соціальної політики сьогодні не можна ні години. Ми розуміємо, сьогодні навантаження у державі, ми розуміємо, сьогодні декілька фронтів роботи, які проводяться під керівництвом Володимира Олександровича. І Міністерство соціальної політики - це сьогодні також дуже великі виклики. І попередня виступаюча зауважила, я підтримую тут, стосовно верифікації і діджиталізації, в принципі, всіх соціальних виплат, адже ми розуміємо сьогодні переміщення людей, ми розуміємо, що треба синхронізувати декілька баз знаходження, де знаходиться сьогодні людина, де вона проживає відносно своєї прописки, де вона може брати участь у тих чи інших моментах обговорення втрати соціального житла, подачі документів. Сьогодні, цю дуже велику роль і місію сьогодні в західних регіонах, наприклад, виконують об’єднані територіальні громади. Я хотів би визначити, подякувати об’єднаним територіальним громадам в Україні за те, що таке навантаження вони сьогодні і випробування витримують, адже сьогодні ми розуміємо, що вони заводять новий облік своїх переселенців, тобто наших громадян України, які переїхали в інші куточки, змушені були покинути через російську агресію в нашій державі своє місце проживання. Тому сьогодні вже є і формується певний облік місцевих громад і певне бачення, як вирішувати ці питання. Я би хотів побажати Оксані Іванівні в роботі, якщо працювати з огляду з міністерського крісла, то частіше формувати думку з базового рівня, де сьогодні ми бачимо з практичних дій, як можна обслуговувати наше населення, всіх наших вимушених переселенців. Цю формулу ви знайде саме в регіонах, в тих регіонах, де зараз розміщені наші громадяни і потребують вашої уваги, постійної уваги і допомоги. Також ми не можемо і не можемо навіть на секунду полишити тих всіх, хто виїхав за межі нашої держави. Сьогодні я би побажав консульським установам дуже плідно попрацювати і вам, пані Оксано, дуже, дуже прошу, зверніть увагу на всіх наших вимушених переміщених осіб за кордоном, адже вони також потребують і верифікації, і ідентифікації. Я прошу з консульськими установами налагодити цей зв’язок і допомагати нашим українцям і за кордоном. Дякую. Бажаю вам плідної роботи і успіху на займаній посаді. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Михайлу Васильовичу Макаренку, депутатська група "За життя і мир". Микола Скорик, будь ласка. Я так правильно розумію? Будь ласка.
Народний депутат Скорик, депутатська група "За життя та мир". Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні члени уряду, шановна пані кандидат, шановні громадяни України, які, може, будуть дивитися цей виступ. Вчора пані кандидат зустрічалася з представниками нашої депутатської групи і за підсумками цієї зустрічі сьогодні на ранковому засіданні групи було прийнято рішення підтримати її кандидатуру на посаду міністра соціальної політики. Про що хотілось би сказати? Сьогодні пані кандидат з трибуни Верховної Ради озвучила за досить короткий термін виступу, але досить змістовний і досить амбітний був виступ стосовно того, що планує робити міністерство. У всьому тому, що говорила пані Оксана, є досить серйозна проблема. У нас тільки зростає бюджетний дефіцит, і ми розуміємо, що навіть ті зміни до бюджету, які були прийняті на одному з попередніх засідань Верховної Ради, буде дуже важко втілити в життя. Ми наполягаємо на тому, щоб дійсно був змінений формат роботи уряду з Верховною Радою. Ми наполягаємо на тому, що уряд має повернути "час уряду" в парламенті. Ми наполягаємо на тому, що має бути діалог уряду з депутатами, тому що, починаючи з 24 лютого, формат роботи Верховної Ради змінився: немає більшості і немає опозиції, є Верховна Рада, яка приймає виважені рішення і несе відповідальність за ці рішення. І ці рішення стосовно соціальної політики, ми розуміємо, що вони будуть непростими і, можливо, непопулярними. Ми наполягаємо на тому, що має бути діалог з депутатами стосовно того як зробити найм’якіше це для наших громадян, для того, щоб вони менше відчули удар від цього. Наша депутатська фракція зі свого боку говорить про те, що ми будемо активно і конструктивно підтримувати в цьому уряд і готові до спільної роботи. Бажаємо пані кандидатці успіхів на новій займаній посаді. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко, фракція "Європейська солідарність".
Шановний Прем’єр-міністре, шановні колеги, шановна пані кандидатка! Україна визначила членство в Європейському Союзі нашим ключовим пріоритетом. Отже, європейська політична практика вимагає не лише презентації майбутнього міністра, а й звіту попереднього міністра. Європейська практика потребує поваги уряду до парламенту не тільки під час представлення, а й під час звільнення, адже саме Прем’єр-міністр України всіх попередніх тут міністрів нам презентував і потім під час їх відставки десь зник. Ми говорили про це вчора з шановним паном Прем’єр-міністром і вимагаємо, щоб всі кадрові призначення відбувалися за європейською політичною культурою. Що стосується кандидатки на посаду міністерства. Також наша фракція мала зустріч з пані кандидаткою. Дійсно, соціальна політика і економіка – це ті два ключові виклики, які стоять сьогодні перед нинішнім урядом, і це найбільш складні виклики, і наша фракція готова допомагати вирішувати ці питання, голосуючи за всі законопроекти, які будуть стосуватися підтримки соціальної політики, яка працюватиме на наших громадян. Дійсно, ми хочемо почути внятну політику щодо наших біженців, тимчасово переміщених осіб і тих українців, 6 мільйонів яких знаходяться сьогодні вимушено за кордоном. Як ми будемо їх повертати? Тут буде дуже важлива така координуюча роль Міністерства соціальної політики з Міністерством охорони здоров’я, з Міністерством освіти. Дуже важливим є питання переходу України від країни пільг до країни послуг, і цю реформу ми разом маємо зробити. Дійсно залишається ключовим питання допомоги нашим шановним воїнам, які були поранені російським окупантом. І ця політика реабілітації має бути більш внятною і відповідати стандартам НАТО. Ми закликали пані кандидатку на посаду міністра розблокувати питання усиновлення дітей, адже воєнний час може тривати невідомо скільки і через те, що сьогодні це питання заблоковане, тисячі українських дітей, які втратили батьків, залишаються без можливості знайти нову родину. Тому, шановна пані Оксана, закликаємо вас одним із пріоритетів розблокувати питання усиновлення. Тисячі українських родин хочуть сьогодні взяти під опіку українську дитину. Ну, і дуже буде по-європейські, якщо канал "Рада" сьогодні так само покаже ці дебати, які стосуються соціального питання, а не там буде включена ця ганебна цензура. Також ми хочемо побачити політику виплат, соціальних виплат постраждалим від російської окупації. Тому що, дійсно, сьогодні є дуже багато фондів, які комусь виплачують, комусь не виплачують, тут є певна чехарда.
Будь ласка, народний депутат Євтушок Сергій Миколайович, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, і після цього ми переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, а я запрошую Сергія Миколайовича Євтушка. Михайло Михайлович Цимбалюк. Шановні колеги, після цього виступу переходимо до голосування. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Насамперед дякую Сергію Євтушку за передане слово. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, соціальна політика держави залежить не тільки від роботи одного міністерства. Соціальна політика залежить від злагодженої фахової роботи всього Кабінету Міністрів і тих законів, які ухвалюються в цій сесійній залі. І стало поганою практикою, коли міністри, йдучи з посади, не звітують перед парламентом, мабуть не так прозоро проходить їхнє звільнення. Якщо би була Марина Лазебна на цій трибуні, я думаю, вона б мала, що сказати, бо вона представляла не тільки себе як міністра, яка йде з посади, а багатотисячний колектив соціальних працівників, які вартують поваги, бо вони сьогодні працюють з людьми на місцях. Новому міністру буде непросто, тому що Лазебна мала досвід державної і управлінської роботи. Але я хотів би, пані Оксано, побажати вам, щоб ви все те позитивне, яке було напрацьовано в попередній команді, взяли на майбутнє і примножили. Перед вами є серйозні виклики, як перед всім урядом, насамперед все-таки пенсійна реформа. Ті пенсії, які сьогодні є мінімальними, вони не відповідають жодній критиці, на неї, на ту пенсію, прожити неможливо. І ми надіємося, що нарешті ви станете ініціатором ухвалення постанови Кабінету Міністрів про споживчий кошик з якого формуються всі соціальні виплати, в тому числі і пенсійні. Ми чекаємо від вас або дайте інший варіант, на основі чого формується прожитковий мінімум в державі. Ми також будемо вимагати від вас, щоби ви все-таки достойно представляли соціальну сферу, бо сьогодні є різниця, в залежності від громади, яка може платити достойну зарплату соціальним працівникам. Не допустіть, щоби послуга, пільга, яка гарантується Конституцією, опускалася на рівні територіальної громади і там шукались кошти. Децентралізація – це насамперед передача повноважень спільно з фінансовим ресурсом, це є дуже важлива річ. І багато викликів є перед вами і перед урядом, бажаємо, щоб ви їх достойно пройшли. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, відповідно до пункту 12 статті 85 Конституції України ставлю на голосування пропозицію про призначення Жолнович Оксани Іванівни міністром соціальної політики України. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:41:26]] За-282 Рішення прийнято. [[Оплески]] По фракціях покажіть, будь ласка. Я прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити постанову за наслідками прийнятого нами рішення. Шановні народні депутати, відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України", особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України, у день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складення присяги на трибуну запрошується міністр соціальної політики України Оксана Іванівна Жолнович.
Я, Жолнович Оксана Іванівна, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України, урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюся додержуватися Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет і незалежність України, обстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу, сталий демократичний розвиток суспільства. Дякую.
Дякую. Вітаю вас. Вітаю з вступом на посаду. Вітаю вас. Шановні колеги, на Погоджувальній раді ми домовились про порядок денний, який викладений. ми зараз почнемо з питань, які не потребують обговорення, проголосуємо їх. Після цього ми проголосуємо ще два питання, які потребують обговорення. Після цього ми перейдемо до одного кадрового питання – про звільнення з посади Голови Служби безпеки України. Після цього ми оголосимо перерву на 30 хвилин для того, щоб пройшов комітет. Я прошу не розходитися, тому що після цього через 30 хвилин ми перейдемо до іншого кадрового питання – про надання згоди на звільнення з посади Президентом України Генерального прокурора України. І після цього ми проголосуємо ще цілу низку інших законодавчих актів, які у нас є. Це коротко такий порядок денний. Тому прошу зберігати зібраність в цій залі і приходити своєчасно відповідно до Регламенту після того, як в нас буде перерва. А поки переходимо до тих питань, які ми домовилися на Погоджувальній раді, які не будуть потребувати обговорення в цій залі. Прошу народних депутатів зайняти місця, і я починаю з проекту Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань моніторингу отримання і використання міжнародної матеріально-технічної допомоги під час воєнного стану (реєстраційний номер 7563). Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань моніторингу отримання і. [[Шум у залі]] А! Є зауваження комітету? Будь ласка, тоді давайте декілька хвилин. [[Шум у залі]] А! Я зрозумів. Шановні колеги, я перепрошую. Тоді я ставлю так: прийняти в цілому з урахуванням зауважень комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про утворення Тимчасової. [[Шум у залі]] Шановні колеги, якщо можна, я дам декілька хвилин голові комітету, він скаже, які зауваження, і ми проголосуємо так, як воно є. Будь ласка, я надаю слово голові комітету Кальченку Сергію Віталійовичу. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Наш комітет учора на своєму засіданні розглянув цей проект постанови (реєстраційний 7563) і рекомендував Верховній Раді в порядку статті 138 Регламенту розглянути його з урахуванням зауважень комітету, які викладені у висновку, і визначитися шляхом голосування. Ці зауваження стосуються передовсім викладення в алфавітному порядку прізвищ народних депутатів, а також заміни слова "роботи" на "діяльність", і ще кілька маленьких редакційних уточнень. Дякую за увагу.
Я думаю, чудові зауваження, їх треба врахувати. Шановні колеги, а ви думали, що туди щось засунули, да, як завжди ви думаєте? Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань моніторингу отримання і використання міжнародної матеріально-технічної допомоги під час воєнного стану (реєстраційний номер 7563). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:47:04]] За-314 Рішення прийнято. Наступне, колеги. 7561. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про фінансове забезпечення діяльності народних депутатів України" (реєстраційний номер 7561). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:47:48]] За-308 Рішення прийнято. Наступне. 7349. Шановні колеги, тут два голосування: включити і направити одразу на повторне перше читання, так, як ми домовлялися. Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення боротьби з тероризмом (реєстраційний номер 7349). Прошу народних депутатів голосувати. [[10:48:34]] За-275 Рішення прийнято. І я ставлю пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення боротьби з тероризмом (реєстраційний номер 7349). Прошу народних депутатів голосувати. [[10:49:08]] За-275 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступне, колеги. 7566 – це проект Постанови про деякі питання примусового відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про деякі питання примусового відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану (реєстраційний номер 7566). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:50:05]] За-316 Рішення прийнято. Шановні колеги, далі у нас будуть два законопроекти, це другі читання. Ми проговорили з лідерами фракцій і груп. Ніхто не буде наполягати на поправках, тому я одразу ставлю їх прийняття. 4323 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування. Я ставлю пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому, з необхідними техніко-юридичними поправками, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4323). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:51:15]] За-301 Шановні представники "Ради", підійдіть, будь ласка, в Олени Костівни щось не спрацьовує кнопка. Нехай хтось підійде, розбереться. Наступне питання – це 4324. Це теж друге читання. Ми теж домовилися з колегами, вони не будуть ставити свої поправки. Тому я ставлю одразу пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками, проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового голодування. [[Шум у залі]] Ще раз, секундочку. Я ставлю пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому, з необхідними техніко-юридичними поправками, проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4324). Прошу народних депутатів голосувати. [[10:52:48]] За-288 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Ідемо далі. Шановні колеги, далі ще у нас буде два законопроекти в першому читанні з обговореннями. Це 7550 і з кінця ми підняли, Олександр Сергійович, 7163. І після цього переходимо до питання кадрового про звільнення з посади Голови Служби безпеки, і потім оголошуємо перерву для того, щоб комітет зміг зібратися і прийняти рішення по другому кадровому питанню. Тому, шановні колеги, переходимо до розгляду питання 7550, це президентський невідкладний законопроект. Це проект Закону про встановлення правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща, які перебувають на території України. Я ставлю пропозицію. Розгляд за скороченою процедурою. Ставлю питання розглянути це питання за скороченою процедурою, 7550. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:54:19]] За-266 Рішення прийнято. Шановні колеги, я запрошую до доповіді заступника міністра закордонних справ України Миколу Станіславовича Точицького. Будь ласка, Микола Станіславович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! З першого дня повномасштабного вторгнення Росії дружня Польща стала прикладом надання Україні і українцям всебічної допомоги. Одним із проявів допомоги стало надання тимчасового прихистку понад 3,5 мільйонам українцям, які вимушено переїхали до Польщі через агресію Російської Федерації. 12 березня в Польщі був прийнятий закон про допомогу громадянам України у зв’язку із збройним конфліктом на території нашої держави. Закон регулює ключові питання перебування в Польщі наших співвітчизників, встановлює інструменти допомоги, передбачає механізми легалізації проживання, працевлаштування, навчання, отримання медичної опіки та соціальних гарантій українців. Ми отримали в Польщі такі ж права, які мають поляки на своїй рідній землі. Це було безпрецедентне рішення. Президент України Володимир Зеленський назвав прийняття Польщею зазначеного закону великим кроком, великим жестом великої душі, на які здатні тільки великі друзі України. Під час спільної з Президентом Республіки Польща Анджеєм Дудою участі у пленарному засіданні тут у Верховній Раді 22 травня глава української держави висловив подяку польському Сейму за прийняття згаданого закону. Цей закон не залишитиметься одностороннім, Президент дав доручення Міністерству закордонних справ України розробити дзеркальний закон. Цей закон був внесений Міністерством закордонних справ до Кабінету Міністрів України.
Дякую. Дякую, Микола Станіславович. Я запрошую до співдоповіді першого заступника голови Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин Максима Миколайовича Ткаченка. Максим Миколайович, будь ласка.
Доброго дня, колеги. Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 19 липня 22-го року, протокол №62, розглянув проект Закону України про встановлення правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща, які перебувають на території України (реєстраційний номер 7550) (від 11.07.2022 року), поданий Президентом України. Зазначений законопроект розроблено у відповідь на прийняття 12 березня 22-го року Закону Республіки Польща про допомогу громадянам України у зв’язку зі збройним конфліктом на території цієї країни. Мета законопроекту – вдосконалення умов проживання громадян Республіки Польща, встановлення нових правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща, які перебувають на території України. Законопроектом передбачається надання громадянам Республіки Польща та членам їхніх родин – подружжю, дітям (незалежно від громадянства), які прибули до України з Республіки Польща, можливості легального перебування на території України протягом 18 місяців з дати набрання чинності цим законом. Громадяни Республіки Польща, які законно перебувають на території України матимуть право на працевлаштування в Україні, на здійснення господарської діяльності на території України, навчання в закладах освіти в Україні, медичне обслуговування на території України на тих самих умовах, що й громадяни України, а також окремі соціальні виплати. Під час розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Пробачте, за наслідками обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про встановлення правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, переходимо до обговорення цього законопроекту. Прошу записатись: два – за, два – проти, хто бажає виступити. Слово надається Соломії Анатоліївні Бобровській, фракція політичної партії "Голос".
Слово, будь ласка, Піпі Наталії передаю.
Наталія Романівна Піпа.
Дорогі українці, дорогі брати і сестри поляки, звичайно, що цей законопроект перш за все про вашу і нашу підтримку, про розуміння, яке змінило ці дні. Про ті непорозуміння, які у нас були і відійшли на задній план, а зараз ми розуміємо наскільки ми близькі ще раніше, ніж були, про те, що ми єдина європейська родина. І цей законопроект є про ту подяку, яку ви нам дали у цій найважчі дні нашого життя. Через Польщу пройшло шість мільйонів українців, зараз там знаходиться три з половиною мільйони, для Польщі, яка є населенням близько сорока мільйонів – це велика кількість людей. І хто бував, бачив, скільки зараз багато українців в Польщі, ми дякуємо за підтримку і за ці прийняття. Але, щоб цей законопроект працював, його треба доопрацювати і внести зміни в інші закони, профільні. Якщо не буде цих змін, цей законопроект не буде працювати належним чином. Тому я закликаю авторів і відповідні міністерства доопрацювати і зробити те, цю заяву, що ми робимо цим законопроектом, дійсністю. Тому за вашу і за нашу свободу, за наше спільне європейське майбутнє і за падіння і капітуляцію останньої імперії зла. Дякуємо, брати і сестри поляки.
Да, дякуємо, дякуємо. Слово надається Григорію Михайловичу Немирі фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина", будь ласка.
Прошу передати слово Михайлові Цимбалюку.
Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні народні депутати, ми не перестаємо дякувати великому братському польському народу за ту допомогу, яку українці відчули з перших днів широкомасштабної війни Російської Федерації проти України. Саме тоді мільйони українців отримали підтримку і допомогу на території Республіки Польща. 12 березня цього року Президент Польщі Анджей Дуда підписав Закон про допомогу українцям. Цей законопроект, який ми сьогодні розглядаємо, є вкрай символічний і потрібний, але на нашу думку і запізнілий. Цим законопроектом ми даємо право громадянам Польщі, які перебувають або мають бажання перебувати на території України, дзеркальні ті переваги і пільги, які надаються українцям, які сьогодні перебували і перебувають на території Польщі. Це і право відкриття бізнесу, це і право перебування на території України, тому професорсько-викладацькому складу, який має бажання працювати у вузах України. Медичним працівникам, які мають бажання надавати практичну допомогу фахову медичну на території України. Це, ще раз підкреслюю, дуже символічно і важливо, щоби братня Польща, влада Польщі, а також громадяни поляки відчули, що українці вміють бути вдячними. І ми ще раз дякуємо за те, що і сьогодні більше 3 мільйонів українців живуть, працюють і користуються благами в Польщі.
Дякую, Михайло Михайлович. Слово надається Павлу Андрійовичу Бакунцю, група "Довіра", будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати, дорогий український народе, дорогий польський народе! Ідея надання нашим добрим сусідам, нашим вже давнім адвокатам в Європейському Союзі, громадянам Республіки Польща, котрі перебувають на території України, особливого статусу – це, однозначно, важливий крок в сучасних історичних відносинах двох дружніх сусідніх народів. Це дзеркальне рішення, яке мають і наші українські громадяни в Республіці Польща, котрі, на жаль, виїхали у зв’язку з війною, і їх там понад 3 мільйони людей. Звичайно, що ці дружні відносини з’явилися задовго до того, коли в українському небі почали літати ракети окупанта. Ці дружні відносини з’явилися не лише на рівні керівників держав, парламентів, на рівні місцевих громад таких, як Кольбуди, Венгожево, Ярослав, Любачів і сотень інших, на рівні підприємств, таких як польське підприємство "Снєжка-Україна", яке є соціально відповідальним бізнесом в Україні вже понад 10 років. Таких як на рівні громадських організацій, як Марчін Петровський, як ксьондзи, які багато допомагають нашим українцям там, в Республіці Польща. І, звичайно, що ми з великою повагою до сусіднього народу, з яким вже багато років маємо дружні відносини, і з низьким уклоном, коли допомагають нам в цей особливий час, приймаємо цей закон про особливий статус громадян Республіки Польща в Україні, для того, аби трішки покращити їхні можливості в веденні бізнесу, в працевлаштуванні, в отриманні освіти і в житті на території нашої.
Будь ласка, Южаніна Ніна Петрівна. Я так розумію, передає пану Миколі Княжицькому. Будь ласка.
Колеги, ну, це справді дзеркальний закон, який повторює ті пільги і ту допомогу, яку поляки дають українцям. Ми справді щиро вдячні і Президенту Польщі, і уряду, і представникам всіх політичних партій, влади, опозиції і суспільства за підтримку українців. Я хочу подякувати теж уряду і Президенту України за внесення цього закону, він надзвичайно важливий і перспективний для нас. Але хочу звернути вашу увагу, пане Миколо Точицький. Пане Миколо Точицький! Пане Миколо Точицький, одну хвилинку, будь ласка. Я хочу звернути вашу увагу і, шановна президія, вашу. Тут є одна недоречність, тому що в цьому законі сказано, що громадяни Польщі мають право перебувати в нас 18 місяців з дня набрання чинності цим законом. Тобто той, хто приїде через пів року, зможе бути відповідно 12 місяців або менше. Натомість пільги ті, хто працює, лікарі наприклад, отримують на 18 місяців. Не хочеться переходити до другого читання, бо справді важливий закон. Зробіть техніко-юридичну правку і видаліть ці слова: "з дня набрання чинності цим законом". Тому що в законі написано зараз колізійно, краще це забрати зараз або винести на друге читання. Порадьтеся, будь ласка, з Головою Верховної Ради і прийміть рішення. Бо інакше це не буде працювати. Дякую. Загалом давайте зараз це виправимо і підтримаємо його за основу і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, ми домовилися, що це буде за основу і буде час на доопрацювання. Тобто там є ще деякі речі, які ми між першим і другим маємо прибрати. Це ми домовилися. Шановні колеги, чи бажає ще хтось виступити з цього законопроекту? Не бажає. Можемо голосувати. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 проект Закону про встановлення правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща, які перебувають на території України (реєстраційний номер 7550). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:09:22]] За-321 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки для подачі пропозицій, поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7550. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:09:51]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги, далі ми домовилися ще один законопроект в першому читанні, і після цього перейдемо до кадрового питання. Потім оголосимо перерву для прийняття рішень. І я попрошу не запізнюватися після перерви, тому що перейдемо одразу до розгляду цього питання. Шановні колеги, законопроект 7163 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:10:49]] За-282 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:11:11]] За-271 Рішення прийнято. Я запрошую до слова голову Комітету з питань економічного розвитку Наталуху Дмитра Андрійовича.
Колеги, вітаю! Ну, я думаю, що не варто приділяти надто багато часу опису того в якій ситуації ми всі знаходимось з лютого. І жодна європейська країна в принципі на сучасному етапі свого існування не стикалася з подібними питаннями врегулювання закупівель в умовах активних бойових дій на своїй території. І тому абсолютно очевидно, що ані європейське, ані українське законодавство не містить жодних алгоритмів дій при закупівлях під час війни. І відповідно у нас чинні законопроекти про публічні закупівлі і про оборонні закупівлі, якби це смішно не звучало, вони теж звісно розраховані на мирний час і прямо не регламентують правила поведінки в сфері закупівлі під час воєнних дій. 28 лютого Кабмін прийняв постанову 169, а 2 березня – 185, згідно з якою оперативно втрутився в сферу закупівель і забезпечив функціонування цієї сфери в нових військових реаліях. Однак виникла суто юридична колізія між вказаними рішеннями уряду і законами з питань закупівель. І, власне, цей законопроект 7163 цю колізію намагається усунути, він пропонує внести ряд змін до законодавства визначивши, що на період правового режиму воєнного стану, підкреслюю це. Особливості здійснення оборонних та публічних закупівель визначаються Кабінетом Міністрів України, при цьому зазначивши правомочність, звісно, укладених договорів і контрактів у період до прийняття цього закону. Тому комітет рекомендував Верховній Раді за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу, скоротивши строк подання поправок і пропозицій наполовину. І у випадку якщо у фракції будуть зауваження і застереження, то доопрацювати цей проект закону до другого читання. Дякую.
Дякую, Дмитре Андрійовичу. Шановні колеги, я попрошу записатися: два – за, два – проти, для обговорення цього законопроекту. Слово надається народному депутату України Рущишину Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка.
Прошу передати Ярославу Железеняку.
Железняк Ярослав Іванович, будь ласка.
Той рідкий випадок, коли навіть виключення із Закону про ProZorro ми підтримуємо. Справді, важлива ініціатива, вона приводить по факту у відповідність постанови Кабінету Міністрів. Так чи інакше, але нам справді треба адаптовувати закупівлі під військові потреби, у тому числі для того, щоб не було публічних даних щодо певних закупівель. Тому ми будемо підтримувати цей законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Слово надається Данилу Олександровичу Гетманцеву, "Слуга народу".
Дякую. Прошу передати слово Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Дмитро Андрійович Наталуха.
Дякую, колеги і дякую Даниле Олександровичу. Хотів ще зазначити, що в нас були достатньо тривалі дебати стосовно того, щоб взагалі обмежити будь-який доступ до публічної інформації стосовно процедур закупівлі щодо постачальників, навіть щодо учасників для того, щоб убезпечити їх. Але так само були різні зауваження і застереження, що обмеження такого доступу може призвести там до певних корупційних ризиків і так далі, і тому подібне. Тому одним з пропонованих рішень – це, власне, передання це в управління Кабінету Міністрів і визначення їх як відповідального колективного органу за реалізацію цієї політики. Але у випадку, якщо, в принципі, до другого читання буде знайдено порозуміння щодо захисту інформації по постачальникам, які приймають участь в публічних закупівлях. Я думаю, що можемо визначити це також і на рівні закону. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається Ніні Петрівні Южаніній, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Степан Іванович Кубів, будь ласка.
Пане Голово, шановні колеги, даний законопроект – це той випадок, коли хочеться підписатись під кожним словом ГНЕУ. Мета законопроекту, безумовно, зрозуміла і правильна, і емоція, напевне, теж. Але сама суть, запропонованих змін, є і недалекоглядною, і позбавленою державницької позиції. Це думка багатьох колег навіть під час дискусії, яка відбувається у залі. Чому? Положення даного законопроекту не носить тимчасовий характер, ці зміни вносяться в чинні закони безповоротно, поки не буде прийнятий інший закон. А потім потрібно тим законом, іншим, провести скасування. Це дуже поганий сигнал, який нівелює величезні масштаби роботи по запровадженню прозорих закупівель, що були зроблені за великі попередні роки і підтримані європейським вектором нашої країни. Що було б доцільно зробити? Тимчасово, на час воєнного стану, змінити механізм закупівель окремих категорій товарів та робіт таким чином, щоб вони відбувалися максимально швидко і максимально ефективно. Але саме головне – прозоро в частині витрачання державних коштів. Такий формат вітається. Тоді як в запропонованому проекті, на жаль, велика ймовірність корупції в період війни. З огляду на зазначене, наша фракція не готова підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, група "Платформа за життя і мир".
Дякую, пане Голово. Розуміючи всю складність сьогодення, відповідні повноваження Кабінету Міністрів України можна довірити виключно на період дії військового стану. Дякую. Прошу перейти до голосування.
Дякую, Несторе Івановичу. Шановні колеги, ніхто більше не бажає висловитись, тому прошу переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Готові? Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (реєстраційний номер 7163). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:19:03]] За-260 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:19:30]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо тепер до кадрового питання про звільнення з посади Голови Служби безпеки України. Шановні народні депутати відповідно до статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить звільнення за поданням Президента України Голови Служби безпеки України. 18 липня 2022 року Президентом України відповідно до пункту 14 частини першої статті 106 Конституції України було внесено до Верховної Ради України подання про звільнення Баканова Івана Геннадійовича з посади Голови Служби безпеки України. Відповідні матеріали вам надані. Шановні колеги, вноситься пропозиція про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:20:36]] За-245 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. До слова для доповіді запрошується народний депутат України, представник Президента України у Конституційному Суді України Федір Володимирович Веніславський. Будь ласка, Федір Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, як зазначив Голова Верховної Ради, пан Руслан Стефанчук, відповідно до пункту 12 прим.1 статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посаду і звільнення з посади Голови Служби безпеки України за поданням Президента України. Пункт 14 частини першої статті 106 Конституції України до конституційних повноважень Президента України відносить якраз внесення подання про призначення на посаду і про звільнення з посади Голови Служби безпеки України. Президент України у повній відповідності до своїх конституційних повноважень, скориставшись цими конституційними положеннями, про які я зазначив, вчора вніс на розгляд Верховної Ради України подання про звільнення з посади Верховною Радою України Голови Служби безпеки пана Баканова. Прохання підтримати це подання Президента, проголосувати за звільнення пана Баканова з посади. Дякую.
Дякую, Федоре Володимировичу. Шановні народні депутати, слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань національної безпеки, оброни та розвідки Завітневичу Олександру Михайловичу. Будь ласка, Олександр Михайлович.
Вітаю колеги! Відповідно до доручення Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оброни та розвідки на своєму засіданні 19 липня 2022 року розглянув поданий Президентом України проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Баканова Івана Геннадійовича з посади Голови Служби безпеки України (реєстраційний номер 7564) (від 18 липня 2022 року). За результатом обговорення комітет рекомендує Верховній Раді України включити проект Постанови Верховної Ради про звільнення Баканова Івана Геннадійовича з посади Голови Служби безпеки України (реєстраційний номер 7564) поданий Президентом України до порядку денного 7 сесії Верховної Ради України 9 скликання, та за результатами розгляду прийняти постанову в цілому. Дякую.
Дякую, Олександре Михайловичу. Шановні колеги, прошу депутатські фракції та групи записатися на виступи: два – за, два – проти. Слово надається Саврасову Максиму Віталійовичу фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Володимиру Ар’єву.
Будь ласка, Володимир Ар’єв.
Так буває: раніше Баканов ловив чортів, сьогодні сам Баканов став чортом. Але не просто чортом став, але й розвів чортівню в СБУ, як ми бачимо. Тому що коли. Я цитую Президента, якщо ви пам’ятаєте, цитата Верховного головнокомандувача. Тому, в даному разі, я хочу нагадати лише одна річ, у 2020 році в жовтні, був підписаний Указ про призначення Головою департаменту СБУ такого собі Кулініча. Цей Кулініч, він був не випадковою фігурою і 15 років він не займався нічим в СБУ. Але коли він був призначений, до того він займався певними справами у виборчому штабі Зеленського в 2019 році, а, зокрема, атаками на політичних опонентів. А те, чим займалася СБУ останнім часом, в тому числі і під час війни, вона займалася не боротьбою із ворогами настільки, скільки переслідуваннями політичних опонентів і, зокрема, за лідером "Європейської солідарності" Порошенком постійно ходила військова контррозвідка. Коли ми бачили, як арештованого СБУ російського кума змушували фактично оббріхувати політичних опонентів, руйнуючи при цьому політичну єдність. Так, сьогодні час звільняти Баканова, але питання в іншому, чи буде новий Голова СБУ працювати на Україну, чи буде він працювати на Офіс Президента? Якщо він буде працювати на Офіс Президента – оце є зрада. Бо сьогодні ми маємо об’єднатися всі навколо України.
Слово надається народній депутатці України Піпі Наталії Романівні, фракція "Голос". Друзі, не тягніть, я їй даю слово, вона передає вам, така процедура.
Рахманіну Сергію, прошу передати.
Дякую. Будь ласка, Рахманін Сергій.
Дякую, Руслан Олексійович! Шановні колеги, я думаю, що тут в залі не знайдеться жодної людини в якої б не виникло питань до Служби безпеки України, до її дій до війни і під час війни, особливо до тих департаментів, і служб, які безпосередньо займалися контррозвідкою. Але, на превеликий жаль, відповіді на ці запитання ми так і не отримали. І я так розумію, що і не отримаємо, тому що Іван Геннадійович Баканов не зголосився їх надати. Ні в закритому режимі на засіданні профільного комітету, ні перед Верховною Радою, яка, нагадую, його звільняє як і призначає на посаду. І тому насправді не залежно від того, хто буде обраний його наступником, хто буде наступним Головою СБУ, ці питання залишаться без відповіді. І, на жаль, підозрюю, що з’являться нові питання. І тому така процедура позбавлена будь-якої логіки, так само, як і позбавлені будь-якої логіки були дії певних посадовців Служби безпеки. І, на щастя, дякувати українському народові і Богові, у нас не велика кількість колаборантів, але велика кількість тих хто пішов на співпрацю з ворогом, до них були питання: у громадськості, у виборців, у журналістів, але чомусь не було цих питань у представників спецслужби. І це знову ж таки потребує аналізу і звіту, як потребує аналізу і звіту те, чому представники церкви певної у нас чомусь почувалися, точніше, поводилися як агенти ворожої держави, а не як люди, які відсторонені від держави, не як пастирі і не як патріоти. І всі ці питання дуже хотілося б поставити певним керівникам, і в першу чергу очільнику Служби безпеки України. Тому з огляду на те, що звіту Голови СБУ не буде і пояснень не буде, фракція "Голос" не буде голосувати за цей.
Будь ласка, слово надається народному депутату України Павлішу Павлу Васильовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановний пане Голово, прошу передати слово Мар’яні Безуглій.
Будь ласка, Мар’яна Безугла.
Колеги, я зразу відмічу, що за ці роки у Служби безпеки України були історії успіху, зокрема це інформаційна боротьба і боротьба взагалі з російською пропагандою і носіями російської пропаганди. Ви знаєте, що вдалося і як вдалося, і це дійсно сприяло безпосередньо покращенню безпекового середовища в форматі підготовки до повномасштабної агресії. Тим не менше, тим не менше, дуже багато проблем. І ці проблеми, зокрема, з безпосередньо російськими агентами як в Службі безпеки України, так і взагалі в нашій державі, вони загострилися, звісно, коли Росія намагалася максимально швидко здійснити агресію і захопити нас. Тому ці проблеми наразі досліджуються, і ми маємо робити висновки. Тому не можна говорити про те, що не було безпосередньо ефективної роботи, вона була, вона є і вона інтенсифікується. Зокрема, зараз та реорганізація в Службі безпеки України, яка робиться, вона саме на посилення контррозвідувального напрямку, і ми бачимо результати. Але треба йти вперед. І, колеги, я прошу підтримати це рішення і з розумінням того, що дійсно, якщо ми не отримуємо відповіді, і Голова Служби безпеки України дійсно не надав звіту комітету, то ми маємо здійснювати, інтенсифікувати свій нагляд надалі і мати ці звіти і покращувати законодавство. Реформа СБУ зараз відбувається. Вона буде змінена, але вона буде все більше і більше, бо це безпека нашої держави. Дякую.
Дякую. Слово надається Нестору Івановичу Шуфричу. Шановні інші лідери фракцій чи представники тих фракцій, які не виступали, – ви будете брати ще слово, чи вже можемо переходити до прийняття рішення? Тоді Нестор Іванович. Хто? "Батьківщина" буде? Ні, не буде. Тоді після Нестора Івановича переходимо до прийняття рішення. Прошу запросити народних депутатів до зали. Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, сьогодні дуже напружений відповідальний порядок денний. Прошу перейти до розгляду питання по суті. Дякую.
Нестор Іванович, ми якраз у цей час це й робимо, Нестор Іванович. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Ми вже розглянули по суті, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, відповідно до статті 85 Конституції України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 7564) про звільнення Баканова Івана Геннадійовича з посади Голови Служби безпеки України. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:32:20]] За-265 Рішення прийнято. Ви прямо чародійник, ви знаєте. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, як ми й домовлялися, Олександр Сергійович, зачитайте.
Перерва на вимогу двох депутатських груп – "Слуги народу" та "Довіри" на пів години, заміна на виступ.
Зараз одне питаннячко. Скажіть, будь ласка.
Перерва без заміни на виступ.
Без заміни на виступ. Сергій Костянтинович, ви починаєте зараз, і ми збираємося. Шановні колеги, ми збираємося в залі о 12:30 рівно. 12:30!
Як головуючий ще перерву беремо. Ну, а як?
Дивіться: шановні колеги, 30 хвилин – фракції, 30 хвилин – головуючий. Які питання є? Нема – правда? Тому ми беремо таким чином: о 12:30 рівно повертаємося в зал і продовжуємо нашу роботу.
Шановні народні депутати, перерва завершилася. Ми продовжуємо наше засідання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ми переходимо до питання кадрового, це до питання про надання згоди на звільнення Генерального прокурора. Шановні народні депутати, згідно зі статтями 85 та 131 зі значком 1 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить надання згоди на звільнення з посади Президентом України Генерального прокурора. Відповідно до пункту 11 статті 106 Конституції України Президент України вніс пропозицію до Верховної Ради України про надання згоди на звільнення Венедіктової Ірини Валентинівни з посади Генерального прокурора України. Відповідні матеріали вам надані. Шановні колеги, я вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів проголосувати, скорочена процедура. Готові до голосування? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:37:46]] За-230 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. До слова, для доповіді, запрошується народний депутат України представник Президента України в Конституційному Суді України Федір Володимирович Веніславський. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановний пане голово! Шановні присутні! Відповідно до статті 85 Конституції України пункту 25 частини першої до повноважень Верховної Ради України належить питання про надання згоди на призначення і надання згоди на звільнення з посади Президентом України Генерального прокурора України. Відповідно до пункту 11 статті 106 Конституції України Президент України призначає і звільняє Генерального прокурора України за згодою Верховної Ради України. У повній відповідності до своїх конституційних повноважень Президент України сьогодні вніс на розгляд Верховної Ради України подання про звільнення з посади Генерального прокурора України Венедіктової Ірини Валентинівни. Прохання підтримати це подання голосуванням. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, до слова запрошується Генеральний прокурор Ірина Валентинівна Венедіктова. До 5 хвилин, Ірина Валентинівна.
Шановні друзі, доброго дня! Да, сьогодні в нас такий час і, мабуть, в такий час треба приймати серйозні рішення. Зараз війна і я хочу сказати, що я пишаюсь за ту систему прокуратури, яку я залишаю. Дуже прошу подивитися вам всім, щоб ця система стабільна після цієї президентської реформи, яку ви провели, і ми її закінчили безпрецедентно, за два роки переатестували і перезавантажили систему, ця система стала спроможною і показала результат. Ця система була підготовлена до війни, і ми вберегли максимально все, що ми могли вберегти. Тому цей стабільний стержень треба зберігати. Що стосується наших пріоритетних напрямків. Ви знаєте, що робота, яка стосувалася по нацбезпеці, державні зради, диверсанти, колабораціоністи – це наш був так само пріоритетний напрямок. І я виходила майже там через кожні два дні і звітувала перед суспільством в телемарафоні. Що по прокурорам. З 15 тисяч осіб в нас п’ять прокурорів, які залишилися працювати на колаборантів, і три державних службовців, що дорівняє 0,03 відсотка від працівників. І я вважаю, що це взагалі велика заслуга від реформованої системи прокуратури. По пріоритетам. Безпосередньо це воєнні злочини, і ви маєте дивитися і слідкувати, яким чином ці всі негідники, які ґвалтували, вбивали, реально стріляють по цивільній інфраструктурі і де в нас вбиті діти, щоб вони були притягнуті до відповідальності. На сьогодні ми зробили все, щоб це відбувалося. В нас є мобільні групи, які працюють на містах, з різних експертів, в нас відпрацьована методологія. Тому дуже важливо ці напрямки рухати. Наступне. Ви бачите, корупція – це пріоритет для держави. Я сьогодні рада вітати, що комісія затвердила голову САП. Тому в нас є два вороги. Великий ворог – це Російська Федерація, яка реально непростий нам опонент на всіх фронтах: і на військовому, і на юридичному (наголошую ще раз на цьому, нам треба працювати), на економічному. Тому зараз все буде в руках безпосередньо ваших у тому числі. Пильнуйте за цим. І друге – це внутрішні процеси в державі. Маєте максимально стабілізувати все, що відбувається в державі, захистити громадян, які зараз працюють в тилу, захистити бізнес. Реально діяти, рухатися далі по всім напрямкам, вичищування всюди. Самоочищення всіх систем – це головне. Прокуратура розпочала процес залучення до Верховної Ради правосуддя. Ми відкрили конкурси. Тому на сьогодні, будь ласка, придивляйтеся, що відбувається, тримайтеся максимально за верховенство права. Я вважаю, що на сьогоднішній день. Мене питали на комітеті, я хочу це питання зняти. Чи мав Президент зробити таке подання? Да, Президент мав право на таке рішення. Тому я вважаю, що на сьогоднішній день солдат в окопі не має думати про владу і що там у владі відбувається. Ми маємо бути єдині, як ніколи. І нагадую ще раз: наші люди вбиваються, як військові, так і цивільні, так і діти за шанс для майбутніх поколінь. І це наше з вами спільне завдання, щоб цей шанс був не прогавлений і час перемоги прийшов якнайшвидше. Дякую дуже. Готова на запитання.
Дякую. Ірино Валентинівно, без запитань, у нас скорочена процедура. А ми дякуємо вам, дякуємо за роботу вашу і удачі. Шановні народні депутати, для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності Сергій Костянтинович Іонушас. Сергію Костянтиновичу, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! За результатами засідання Комітету позачергового з питань правоохоронної діяльності комітет розглянув, поданий Президентом проект Постанови Верховної Ради про надання згоди на звільнення Президентом України Венедіктової Ірини Валентинівни з посади Генерального прокурора (реєстраційний номер 7567) і запропонував Верховній Раді України визначитись шляхом голосування щодо надання згоди на звільнення Венедіктової Ірини Валентинівни з посади Генерального прокурора. Шановні колеги, ви почули Ірину Валентинівну, її державницьку позицію, тому, я вважаю за необхідне зазначити, що комітет це рішення підтримав, прошу підтримати і в залі. Дякую.
Дякую, Сергій Костянтинович. Шановні народні депутати, прошу представників депутатських фракцій та груп записатися на виступи: два – за, два – проти. Будь ласка, два – за, два – проти, шановні колеги. Слово надається Михайлу Леонтійовичу Бондарю, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Я так розумію, Артур Володимирович, так?
Так. Передайте, будь ласка, Артуру Володимировичу.
Будь ласка.
Шановні колеги, позиція "Європейської солідарності" – Україна має бути членом Європейського Союзу. Угода про асоціацію, безвіз, зона вільної торгівлі, статус кандидата, але ключове на нашому шляху – це Копенгагенські критерії, це демократія, верховенство права, свобода слова, захист прав людини. Але всі знають, демократія – це перш за все процедури, а верховенство права – це перш за все повага до Конституції. Натомість, що ми бачимо зараз? Продовження узурпації влади Офісом Президента і поплічником Януковича паном Татаровим. Я не є прихильником пані Венедіктової аж ніяк і я не представляю політичну силу, яка її призначала. Але спочатку неконституційне відсторонення, сьогодні неконституційне подання. Конституція чітко говорить, дострокове звільнення з посади Генерального прокурора здійснюється виключно у випадках і з підстав, визначених цією Конституцією та законом. Є три підстави: несплата аліментів, можливо, не сплачувала; рішення ВРП, його немає і заява за власним бажанням, теж немає. Жодної підстави для звільнення немає. 150 підписів народних депутатів – це окрема процедура. Вони мають йти у Верховну Раду України, а не до Президента. Теж нелегітимна історія. І ключове питання: навіщо це робиться? Перше, щоб продовжити і повністю узурпувати всю владу в Офісі Президента. Також, на мою думку, щоб зруйнувати легітимність конкурсу і призначення керівника САП. Також щоб посилити проросійський блок в силовій вертикалі. Я думаю, всі здогадуються, кого хочуть призначити на цю посаду в Офісі Президента. І нарешті знову принижується Верховна Рада. Багато з вас пам’ятають, що я говорив перед вторгненням, все справдилося. Даю щиру пораду – не підтримувати цю узурпацію влади Офісом Президента, бо наслідки можуть будуть дуже-дуже погані. Колеги, дякую.
Слово надається народному депутату України Швачку Антону Олексійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Іонушасу.
Сергій Костянтинович Іонушас.
Шановні колеги, ми зараз почули нашого колегу Артура Герасимова з "ЄС" стосовно того, що немає повноважень чи є повноваження. Я хочу вам зацитувати Конституцію України, де чітко зазначено, що прокуратуру в Україні очолює Генеральний прокурор, якого призначає на посаду та звільняє з посади за згодою Верховної Ради Президент України. Крім того, до повноважень Верховної Ради, згідно Конституції статті 85 пункт 25, належить надання згоди на призначення на посаду та звільнення з посади Президентом України Генерального прокурора. Крім того, є профільний Закон України "Про прокуратуру" згідно з частиною третьою статті 63, якого зазначено, що Президент має право внести подання до Верховної Ради щодо звільнення Генерального прокурора. Тому всі законні підстави для цього є. Дякую.
Дякую. Я перепрошую, Артур Володимирович, це було звертання, а не образа до вас. Артур. Артур Володимирович, давайте я перетранслюю. Хто хоче, почитайте закон. Всі хочуть, всі прочитали, я думаю. [[Шум у залі]] А як звертатися до людини, якщо не згадувати її прізвище, ім’я, по батькові. Я дуже рекомендую всім, хто повчає, подивіться Регламент, там сказано, що у випадку, коли це ображає особу. Якщо вас ображає звернення до вас по імені і по батькові?! То я перепрошую. Шановні колеги, Юрчишин Ярослав Романович фракція "Голос".
Свого часу генеральний прокурор Перу Уго Чавес, запрошений на роботу Президентом Фухіморі, сказав таку фразу: "Я не буду солдатом президента. Я зроблю те, що вимагатиме закон". І тому дуже прикро, що хвалячись реформою, а це чи не єдине змістовне, що було у звіті пані Генеральний прокурор, не було проведено аналіз, наскільки прокуратура стала незалежною. Ми зараз з вами стали свідками того, що прокуратура стала ще більш залежною, коли фактично незаконну процедуру виправдовує один з головних юристів країни – Генеральний прокурор. Насправді, продовжуючи дискусію колег, є в Законі "Про прокуратуру" вичерпний перелік і він наступний: Генеральний прокурор звільняться з адміністративної посади Президентом України за згодою Верховної Ради у зв’язку з поданням заяви про дострокове припинення повноважень. Її немає. Друге: на підставі подання відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження або Вищої ради правосуддя Цього немає. У разі заборгованості по аліментах. У разі висловлення недовіри Верховної Ради – 150 голосів. Та за, власне, вичерпного переліку обставин. Жодної підстави немає. Друзі, якщо ви парламент, не підтримуйте порушення закону. "Голос" не буде голосувати за відставку. Дякую.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка, група "Платформа за життя".
Дякую. Шановний пане головуючий, Президент України визначився з цього питання, хочу нагадати, що в Україні нині діє військовий стан. Враховуючи всі ці обставини прошу поставити питання на голосування. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення? Завершили обговорення? Давайте поки зал збирається, 30 секунд Артуру Володимировичу, бо згадали його прізвище, будь ласка, Артур Володимирович. А я прошу наступних виступаючих не вживати індивідуалізуючих ознак народних депутатів України. Можна сказати, попередній доповідач, можна сказати, цей, якщо низький рівень культури, займенники використовувати. Але, будь ласка, не вживайте. Тому що ми входимо в непотрібний конфлікт. Артур Володимирович, будь ласка, не вважайте це, як образу.
Дякую. Шановні колеги, по-перше, рішення комітету на розсуд залу, він не підтримував, він сказав на розсуд залу. І, по-друге, я цитую Конституцію:" Строк повноваження Генерального прокурора становить 6 років. Одна і так ж особа не може обіймати посаду Генпрокурора два строки поспіль. Дострокове звільнення з посади Генерального прокурора здійснюється виключно у випадках і з підстав визначених цією Конституцією та законом". Крапка. Три підстави: ВРП, заява за власним бажанням і аліменти. Ну, можливо, не сплачувала аліменти, але наскільки я знаю, вона не розлучена, як вона могла сплачувати і кому?
Дякую, шановний доповідачу. Шановні колеги, обговорення питання завершено, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займіть свої місця. Відповідно до пункту 25 частини першої статті 85, частини третьої статті 131 прим. Конституції України, ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 7567) про надання згоди на звільнення Президентом України Венедіктової Ірини Валентинівни з посади Генерального прокурора України. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:53:50]] За-264 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Дякую. Шановні колеги, завершили розгляд цього питання. Ідемо далі. Далі у нас питання 5371 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення регулювання трудових відносин у сфері малого і середнього підприємництва та зменшення адміністративного навантаження на підприємницьку діяльність (5371). Шановні колеги, я запрошую Галину Миколаївну, друге читання. Там будуть правки від "Батьківщини", я так розумію, чи буде заміна на. і будуть деякі правки від колег по "Голосу". П’ять поправок від "Голосу" і "Батьківщина". Буде із заміною на виступ, Михайло Михайлович? Із заміною на виступ. Спочатку "Голос" – да? Юлія Клименко, будь ласка. Хто буде? Рущишин – правильно я розумію? Ви назвіть, будь ласка, одразу всі ці поправки, якщо можна, які ви будете ставити, щоб ми подивилися, чи все правильно враховано.
Шановний Голово, у мене 9 поправок. Я попрошу 3 хвилини.
Будь ласка, 3 хвилини.
16-а, 24-а, 46-а, 53-я, 55-а, 93-я, 142-а, 172-а.
Будь ласка, надайте 3 хвилини.
Дуже дякую. Я хочу в першу чергу підтримати авторів закону, і нарешті ми починаємо цю комуністичну кригу пробивати у наших трудових відносинах. І хотів би вступити, можливо, здалеку. Але це дуже фундаментальна поправка одна є – номер 55, до якої я всіх закликатиму. Перша річ, що наша Конституція в 1-й статті говорить, що ми – соціальна країна, тобто людина є метою нашої держави, людина є нашою ціллю. І це нормальна річ, коли ми обставляємо захист цієї людини від різних інституцій, і таких, в тому числі, як держава, оскільки вони мають величезний апарат юристів, величезний апарат бюрократів, і цю людину треба захистити. Тому ми маємо таке поняття, як презумпція винуватості у відносинах з людиною. За комуністичних часів, коли роботодавцем була держава, це було нормально. І трудове наше законодавство побудоване саме в цьому керунку. Але – о, диво! – сьогодні, виявляється, роботодавцем може бути людина інша, і цю людину також треба захищати, захищати також Конституцією. І – о, диво! – я вам скажу, що буржуй, виявляється, також людина. Більше того, цей буржуй може бути українцем. На жаль, сьогодні в більшості ці буржуї є поляками і німцями, які наймають наших наймитів у себе в країнах, але, тим не менше, ми хочемо, щоб цей роботодавець був українцем. І в даному випадку ця поправка (мова йде про 55 поправку) хороші моменти глави, яка вкраплюється в наше трудове законодавство, розширює на всі, на всі трудові відносини. В нас вони, на жаль, там обмежені зарплатою 52 тисячі гривень. І скажіть мені, будь ласка, багато таких працівників в Україні є? І друга річ – це є кількістю працівників 250 людей на одному підприємстві. І нам на зустрічі з EBA зразу сказали: нам що, ділитися по 250 людей на підприємства, по 250 людей в майбутньому? Це ми проходили, коли була спрощена система оподаткування, до 50 людей в одному підприємстві. Я б хотів наголосити на цьому, що людину, яка наймає працівників, також треба захищати і поставити їх у рівні умови з працівником. Це означає, що домовленість є між ними, вони ведуть свої стосунки на підставі домовленості. І також поправка номер 142, яка говорить про те, що ми не можемо людину наймати на таких договірних умовах в нічний час. Нехай люди собі між собою домовляться. Не пхаймося кірзаком нашим державним в тендітні трудові відносини. Я попрошу 55 і 142 поправки поставити на голосування, і це фундаментально міняє трудове законодавство України. Дякую авторам.
Дякую. Ярослав Іванович, а можемо ми не ставити їх на голосування: ви виступили – і піти далі? Відповідь ви хочете почути? І після цього йдемо далі. Будь ласка, Галина Миколаївна, 1 хвилина – на відповідь.
Дякую, пане Ярославе, за питання. Але мені здається, що Верховна Рада не підтримує це так само, як не підтримав ці правки комітет. У нас був законопроект 5388, який розповсюджував аналогічні умови на всю економіку, але вони не пройшли зал. Тому задля того, щоб зберегти цей законопроект і в Україні був новий режим, особливий режим, комітет пропонує, рекомендує не приймати ці правки. Але дякую за вашу ініціативу.
Дякую, Галина Миколаївна. Шановні колеги, ми домовились таким чином: 3 хвилини замість своїх поправок бере Михайло Михайлович Цимбалюк, 5 хвилин – народний депутат Волинець Микола Якович, так. Почнемо з Волинця, 5 хвилин, потім Михайло Михайлович – 3 хвилини, і після цього переходимо до голосування. Тому, шановні колеги, фактично через 7-8 хвилин ми голосуємо. Будь ласка, народний депутат Волинець, потім народний депутат Цимбалюк.
Шановні колеги, я являюсь головою Конфедерації вільних профспілок національного рівня, являюсь підписантом генеральної угоди. Крім того, являюсь віцепрезидентом Міжнародної конфедерації профспілок. Я хочу сказати, що світова спільнота, світові правозахисні організації ні в якому разі не можуть сприймати цей законопроект як такий, що може дати прогрес у змінах трудового законодавства. Наоборот, ще три тижні назад, відвідуючи в Брюсселі Європарламент, Єврокомісію, Раду Європи, я мав змогу спілкуватися з депутатами Європарламенту, з Єврокомісаром, з представниками Ради Європи. Всі вони стурбовані, схвильовані тим, що цей законопроект виносить парламент на розгляд. І ніхто не може зрозуміти, навіщо і в яких цілях, і в чиїх інтересах. Це перше. Друге. В умовах війни, коли люди, представники найманої праці добровільно йдуть захищати країну. Це зневага і неповага до них, це неповага до 18 мільйонів громадян працездатного віку в Україні і до прийдешніх поколінь. Тому що змінити трудове законодавство буде надзвичайно складно. А я чув про те, що для компромісу пропонується сьогодні, щоб протягнути цей законопроект запропонувати правку, що він буде діяти на період військового стану плюс три місяці. Хто може сказати скільки буде продовжуватись і який час буде продовжуватись війна? Скільки буде продовжуватись військовий стан? Це знову маніпуляція, це обман. Але тут закладена дуже неприємна міна в тому плані, що передбачено, що цей законопроект буде діяти для працівників і підприємств (установ), де чисельність колективу до 250 людей. Тобто закладається такий механізм, що крупне підприємство, у тисячу працівників, цей колектив можна розділити на чотири частини, до 250, і вони будуть називатися малими підприємствами, аутсорсингами, тощо, як завгодно можна назвати. І таким чином такі колективи будуть виводитись з під дії Кодексу законів про працю, з під дії Конституції, з під дії Договору інтеграції України в Європейський Союз. А як же тоді директиви Європейського Союзу, які Україна зобов’язалася виконувати? І тому парламентський Комітет з євроінтеграції дуже чітко, ясно, висловив свою позицію. Це є в заключенні також експертів і всіх правозахисних організацій. Але на це сьогодні парламент і монобільшість не звертають уваги. Я звертався до одної з колег співавторів цього законопроекту. І спитав, як ви стали співавтором? Людина чесно і відверто сказала, мені запропонували, не було можливості ознайомитись, але мені сподобалась назва законопроекту. І тут також, Галино Миколаївно, є маніпуляція, тому що назва законопроекту і зміст не відповідають одне одному. Тепер наступне. Дивіться, пане спікере, пане Президенте, я до вас звертаюсь, і до Прем’єр-міністра. Ви отримали послідовно три звернення від керівників світових профспілок про те, що цей законопроект не відповідає міжнародним нормам, стандартам, протирічить намірам України інтегруватися в європейський простір, стати членською країною Європейського Союзу. Але я не розумію, чому відмовчується керівництво держави? Всі ж розумні, всі грамотні, всі маємо повноваження, але чому таке ставлення, чому таке відношення? Тепер, дивіться, зміст законопроекту передбачає одне – перевести найманих працівників на індивідуальну форму відносин між працівником і роботодавцем. Найманий працівник не зможе мати рівні умови, повноваження у відносинах з роботодавцем. Роботодавець запропонує йому меншу зарплату, іншому працівнику в кілька разів більшу зарплату, не буде діяти колективний договір в даному випадку, не буде діяти галузева генеральна угода. Тому, шановні друзі, подивіться дуже уважно, куди ми рухаємося і для чого це робиться, і в чиїх інтересах. Змінити потім це законодавство буде просто неможливо, тому що за цей довгий період підприємства будуть зовсім змінені у своїй формі.
Дякую. Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк, 3 хвилини. Шановні колеги, і після цього переходимо до прийняття рішення. Прошу. Так це, ми ще цей закон розглядаємо. А, це в цьому 2 хвилини? Все, я перепрошую. Тоді Цимбалюк Михайло Михайлович – 3 хвилини, Климпуш-Цинцадзе – 2 хвилини. І після цього голосуємо. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". В продовження слів, які сказав колега по фракції Михайло Волинець, цей законопроект на сьогоднішній день ухвалювати неможливо. Спробую пояснити, з яких причин. Перше. Під час воєнного стану не вдалося провести додаткові і достатні консультації з профспілками, представниками роботодавців, громадянського суспільства. Слід було його відкласти і в мирний час провести широку дискусію, який закон хочуть сьогодні і роботодавці, і профспілки. Те, що сказав Михайло Волинець, повторюю: ризикована норма, що підприємства, які нараховують до 250 працюючих, можуть укладати прямий договір з роботодавцем. Шановні колеги, це справді тоді втрачаються всі варіанти захисту і Трудовим кодексом, і участь профспілок у захисті інтересів працівників, найманих працівників. Наступна річ. Також до другого читання не вдалося, на жаль, захистити тих людей, які йдуть у відпустки і мають вчасно отримувати заробітну плату. Це говорить про те, що в цьому законопроекті є недосконала норма. Наступне. Небезпечна річ, що є заключення і Комітету з питань євроінтеграції, що цей законопроект буде шкідливий для нашого руху в європейську спільноту. Є також позиція світових. Конгресу роботодавців і профспілок про те, що не слід спішити з ухваленням такого законопроекту. Він ризикує тим, що не буде збережений 40-годинний робочий тиждень, а за думкою роботодавців можуть встановлюватися і більше годин роботи, якщо це погоджує найманий працівник. Також такий закон у даній редакції не буде ефективним під час у тому числі і воєнного стану, бо в період, коли масово звільняються люди і шукають роботу, цей закон ні в якому разі їм не допоможе. Більше того, він виводить і роботодавців, і також найманого працівника від участі профспілок у захисті інтересів, як і одних, так і других. Фракція "Батьківщина" не буде голосувати за цей.
Дякую. Будь ласка, 2 хвилини Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. І після цього ми переходимо до голосування. Будь ласка, Іванно Орестівно.
Шановні колеги, дійсно, висновок нашого комітету він негативний, який стосується цього законопроекту, і він говорить про те, що, на жаль, він не відповідає, ані праву Європейського Союзу, ані Угоді про асоціацію. Мені прикро, що ці зауваження не були враховані. Але, тішить принаймні те, що, колеги, зрозуміли, що такі винятки можна робити тільки хіба що на обмежений час. Тому, бачу, що є зараз пропозиція внести ці зміни виключно на час дії воєнного стану з додатковими кількома місяцями. Разом з тим ще й ще раз наголошую, колеги, ми йдемо, ну, не просто неправильним, а радикально неправильним шляхом, коли ігноруємо директиви і регламенти Європейського Союзу навіть уже після отримання кандидатського статусу. Я буду наполягати на тому, щоб ми цю практику припинили і врешті-решт перестали імітувати європейську інтеграцію, а перейшли до реальних дій. Дякую.
Шановні колеги, я перепрошую, ще 2 хвилини Юлія Володимирівна, виявляється, попросила. Після цього голосуємо. Прошу зайняти поки свої місця. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я хочу всім нагадати, що ми взагалі з вами йдемо до Європейського Союзу. Якщо хтось забув про це, то я хочу вам про це нагадати. І цей законопроект, який зараз пропонується, абсолютно лобістський, він спрямований конкретно проти працюючих людей на підприємствах. Є негативний висновок міжнародних профспілок по цьому. І саме головне - це суперечить цілій низці положень конвенції Міжнародної організації праці. Хочу також нагадати вам, що на початку наступного місяця у нас буде генеральний директор Міжнародної організації праці Гай Райдер. І хочу вам ще раз нагадати, що він, в тому числі його команда, категорично проти цього "драконівського" закону, який порушує Конституцію України, порушує конвенції Міжнародної організації праці. Порушує європейські директиви на цю тему. І я хочу запитати, що ми тоді робимо? І по суті, тут по суті забираються права працюючих людей. Роботодавець не буде повинен обґрунтовувати причини звільнення. Йому, роботодавцю, дається необмежене право на розірвання трудового договору. Все, що тут прописано, я не хочу зараз практично перераховувати, але це повністю протирічить всьому, що можна тільки мати в сфері праці в світі і в Україні. Я прошу всіх депутатів, які реально працюють над законопроектами, які реально хочуть, щоб Україна була в Європейському Союзі, голосувати червоними кнопками. Це ганьба приймати такий.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю пропозицію. Прошу займіть місця. Шановні спринтери, займіть свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення регулювання трудових відносин у сфері малого і середнього підприємництва та зменшення адміністративного навантаження на підприємницьку діяльність (реєстраційний номер 5371). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:13:02]] За-259 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, Данило Олександрович. Юлія Володимирівна, а що з процедури? Юлія Володимирівна з процедури, потім Данило Олександрович з процедури, будь ласка.
Власне кажучи, за мотивами голосування, я хочу попередити "Слуг народу" і всіх хто проголосував за цю ганьбу, що ми буквально з сьогоднішнього дня починаємо готувати розгорнуту аналітику до Міжнародної організації праці, до Єврокомісії, до міжнародних профспілок про те, що роблять з правами працюючих людей в Україні. Ми не просто напишемо це, ми роз’яснимо, і ми зустрінемося з керівниками цих структур для того, щоби пояснити, яка у нас тут демократія, які у нас критерії вступу до Європейського Союзу. І хочу також попередити, що ми категорично заперечуємо проти того, щоб ви поставили на голосування негайне підписання і відправлення Президенту також на підписання. Ми хочемо внести постанову про скасування цього законопроекту.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Данило Олександрович.
Шановні колеги, я пропоную змінити порядок розгляду питань порядку денного і зараз розглянути два законопроекти: 6244 і 7378. Дуже чекають люди, бухгалтери, це бухгалтерські законопроекти, друге читання, там практично немає правок. Дякую.
Шановні колеги, дивіться, Данило Олександрович повідомив мене, що є загальна домовленість з фракціями і групами, що ми можемо перейти і проголосувати без поставлення поправок цих два законопроекти. Добре, шановні колеги? Тоді одразу переходимо, чи треба голосувати зміну питань порядку денного? Давайте, якщо є загальна згода, ніхто не заперечує, йдемо. Тоді, 6244. Я одразу ставлю рішення, я пропоную. Ставлю пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (реєстраційний номер 6244). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:15:43]] За-302 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Аналогічно, Закон 7378. Я ставлю пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України “Про захист інтересів суб’єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни” щодо звільнення від відповідальності за порушення строків оприлюднення фінансової звітності у період дії воєнного стану або стану війни (реєстраційний номер 7378). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:16:34]] За-306 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги! Далі переходимо до законопроектів 7427. Запрошую Андрія Михайловича Геруса. Це проект Закону про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання протягом дії воєнного стану та подальшого відновлення (7427). Шановні колеги, я правильно розумію, що ми запросимо Олексія Юрійовича 5 хвилин виступити і можемо голосувати. Олексій Юрійович. [[Шум у залі]] Добре! 15 хвилин Юлія Володимирівна – і переходимо до. Хто перший? Хто перший буде? Юлія Володимирівна? Юлія Володимирівна – 15 хвилин, потім 5 хвилин Олексій. Не будете – да? 10, добре. 15 хвилин Юлія Володимирівна, 10 хвилин Олексій Юрійович, і після цього переходимо до голосування. Шановні колеги, прошу не розходитися, треба вислухати позицію колег. Будь ласка, Юлія Володимирівна, 15 хвилин.
Шановні колеги, така можливість у нас виникла, тому що більше 800 поправок до цього славного законопроекту внесла наша команда. І для того, щоб просто вас, світлих людей, не мучити, ми вирішили взяти 15 хвилин, 10 хвилин і два по 5 ще для наших депутатів, для того щоб просто спокійно вам пояснити на цифрах, що взагалі відбувається. Я дуже продовжую вірити в те, що в цьому залі, крім договорняків, є ще державницька позиція, є ще державники, і є люди, які служать Україні. Я просто хочу в це вірити. Знаєте, важко подумати, що тут уже все прогнило практично до підлоги. Дорогі друзі, ми говоримо зараз з вами про три законопроекти. Про два: по бюджету і по податках для НАК "Нафтогазу" – ми поговоримо окремо. А зараз про загальну концепцію. Я хочу вам нагадати, що 21 травня 2022 року посол України в США Оксана Маркарова розповіла, що в рамках виділеної 40-мільярдної допомоги Сполучених Штатів 8 мільярдів доларів йде на пряму бюджетну підтримку. 8 мільярдів доларів на всю бюджетну підтримку. Зразу ж практично, 7 червня 2022 року, голова НАК "Нафтогаз України" Юрій Вітренко на засіданні Американської комісії з безпеки та співробітництва в Європі (це Гельсінська комісія) у Вашингтоні заявив – увага! – що НАК "Нафтогазу" з цих виділених 8 мільярдів доларів на бюджетну підтримку для того, щоб забезпечити Україну газом, потрібно 8 мільярдів доларів прямими грошима на НАК "Нафтогаз". Щоб ви відчували масштаб цієї цифри, я хочу просто дати вам порівняння, що по минулому року весь обіг НАК "Нафтогаз", взагалі весь обіг по всіх напрямках складає біля 7 мільярдів. Скажіть, будь ласка, куди ці 8 мільярдів правити, причому прямих бюджетних коштів? Це перше, що я хотіла, щоб ви знали. Що коли Вітренко це виголосив, це у Вашингтоні, по суті, було зустрінуто дуже з великим подивом. Тому що цифри НАК "Нафтогазу" в Америці – в країні, яка дуже добре знає наші баланси – розуміють, що він сказав. Там був просто тихий шок: це просто пряма дискредитація України. І я думаю, що щось йому там сказали на цю тему, тому що він вирішив, що тепер йому треба ці 8 мільярдів отримати з бюджету України. І саме цей закон про те, щоб 264 мільярди гривень направити НАК "Нафтогазу". Просто у нас більше інших видатків немає: у нас немає війни, у нас немає допомоги біженцям, у нас нічого немає практично. І у нас доходи бюджету прекрасні. 264 мільярди. Давайте розберемося, що він хоче за ці 264 мільярди, за 8 мільярдів купити. Він хоче придбати чомусь на зовнішньому ринку десь 6 мільярдів кубічних метрів газу. Для того, щоб проаналізувати цю ситуацію, я хотіла би вас повернути до балансу. Баланс, який, на жаль, не представлений НАК "Нафтогазом" ні в профільний комітет, ні в уряд – нікуди. Балансу, газу на цей рік у країні немає. Ми по шматочках його зібрали і маємо зараз загальну картину. Я прошу, будь ласка, дорогі колеги, зверніть увагу на ці цифри. В минулому мирному році ми з вами витратили всього на всю країну на рік 26,8 мільярда кубічних метрів газу. Це загальне споживання в мирний час. Зараз ми говоримо про баланс на рік, коли у нас війна, коли майже на половину скоротилося ВВП. І ви знаєте, які заводи, які споживали самий великий ключовий обсяг газу, або зруйновані бомбуванням, ракетними обстрілами, або зупинені. Ви знаєте скільки людей виїхало, скільки зруйновано будинків. Ви розумієте, що у нас не буде споживання, такого як в мирний час, природнього газу. Фахівці, які дуже добре знають всі баланси, порахували і сказали, що на цей рік опалювальний нам потрібно з вами буде всього 20,5 мільярдів. І це дуже завищена цифра, з запасом, щоб ніде не прогадати Україні. Це означає, що загальний обсяг газу 26,8 мільярда на рік в мирний час зменшили на 23,5 відсотка. Хоча насправді фахівці говорять, що буде мінімум на 40 відсотків менше споживання. Ну в розрахунок взяли всього на 23,5 менше, отримали 20,5 мільярдів потреби на все абсолютно. Крім того, якщо порахувати справжнє споживання, запам’ятайте цю цифру, нам потрібно буде приблизно 16,1 мільярда. Ну ми беремо 20,5 з запасом. Тепер що ми з вами маємо, який газ природній ми маємо? Перше. Ми маємо в наших підземних газових сховищах 8,8 мільярда кубічних метрів газу, з них державного – 5,5 і приватного – 3,3, тобто 5,5 там державного. І 8,8 лежить. Ну, по розрахункам року ми беремо на початок планового періоду. Власний видобуток всього 18,6 мільярда. З них 12,8 – Укргазвидобування, державна компанія. Укрнафта – 1 мільярд, майже державна компанія. І приватні – 4,8 мільярда кубічних метрів. Тобто всього 18,6, тільки державного – 13,8. Тепер ми з вами робимо просту арифметику, в стовпчик порахуйте. Скільки у нас вже є з вами газу? Всього, приватного, державного. Але українського. 27,4, запам’ятайте, запишіть цю цифру. 27,4 – це те, що у нас є на цей весь опалювальний рік. Нам потрібно по самим запасам, розрахункам 20,5. Це означає, що у нас з вами ще майже 7 мільярдів є зайвих, тобто запас, який у нас буде, і це без буферного газу в газових сховищах. Це виключно те, що ми можемо споживати. Причому з них державного газу 19,3 мільярда, а потрібно нам 20,5 по самим-самим великим, скажемо, оптимістичним розрахункам. Це означає, що нам не вистачає, ну, десь приблизно мільярда, це при тому, що зима буде мінус 25 – мінус 30. Ну, це пораховано на самі низькі температури. Але ми з вами все одно будемо оперувати всім газом. Але нашого газу майже достатньо і мільярд газу ми можемо взяти вже з Європи, скрапленого газу, який не має ніякого відношення до Росії і який нам вже пообіцяли. Іншими словами, ми з вами з великим запасом природним газом забезпечені. Тепер я хотіла би запитати: а навіщо 264 мільярди тоді? Куди його будуть дівати? І отут нам треба з вами розібратися і подивитись на реальну картину, а реальна картина така. Пам’ятаєте, я вам на минулому засіданні говорила, що наш державний газ, Укргазвидобування, по нашим даним НАК "Нафтогаз" купує у Укргазвидобування приблизно за 7 гривень 28 копійок за кубічний метр. Ми, на жаль, помилилися, тому що ця цифра не друкується, вона закрита, вона нікому не дається, по чому НАК "Нафтогаз" купує у нашого державного Укргазвидобування газ, закрита цифра. Але ми розібралися, ми цю цифру дістали і я трошки ввела вас в оману, вони не по 7,28 купують, а по 4,4 з 30-відсотковою рентабельністю гривень за кубічний метр. Тепер у нас прийнята НАК "Нафтогазом" разом з урядом норма, що цей газ український українського видобутку, який вони купують по 4,4 гривні за кубічний метр, вони будуть продавати по цінам на хабі в Дюссельдорфі. Вам нічого це не нагадує, просто на всяк випадок? Це в 10 разів дорожче! В 10! Десь від 44 і вище сьогодні гривень за кубічний метр вони будуть ставити хаб. Ця різниця, вона буде дотуватися бюджетом в НАК "Нафтогаз". Ви можете мені просто пояснити, що це за глобальний сором? Що це взагалі таке? Скажіть, будь ласка, навіщо НАК "Нафтогазу" з державного бюджету брати гроші на різницю між тим, що вони купують у державної компанії газ, і ціною на хабі в Дюссельдорфі? І вони будуть забирати ці гроші і їх нікуди не треба платити, вони залишаються в НАК "Нафтогазі", і вони взяті з бюджету. Дорогі друзі, я пам’ятаю, там було таке висловлювання "вор в законе", а це мегакорупція в законі. Ви розумієте, ми приймаємо закон про закріплення мегакорупції в той час, коли Європейська комісія нам сказала, що корупція – це перша умова, яку треба припинити, щоб нас взагалі бачили в Євросоюзі. Блін, ну поясніть мені, навіщо з бюджету ці гроші направляти в НАК "Нафтогаз", коли їх нікуди витрачати не потрібно? Но це ще не все, дорогі друзі. Тут ще багато цікавого. Я хочу вам сказати, що те, що треба робити насправді. Насправді треба робити дуже прості речі. Нам треба перше – наш державний газ продавати не через НАК "Нафтогаз", а напряму з 30-відсотковою рентабельністю продавати в облгази, які вже теж державні, і спокійно віддавати з 30-відсотковою націнкою плюс транспортування, плюс там, я не знаю ще що, віддавати напряму споживачам. Тому що насправді населення, бюджетна сфера і Теплокомуненерго повністю вистачає газу Укргазвидобування і Укрнафти, вони закриваються цим газом. Для бізнесу, будь ласка, немає ніяких проблем, робіть все, що завгодно, продавайте газ, який ви можете купити сьогодні в приватних власників у нашому підземному газовому сховищі і в приватних власників купіть газ за нормальною розумною ціною, давайте з ними домовимося, той, який вони зараз видобувають. Тобто підземні газові сховища плюс те, що вони видобувають, їх власність приватна, купіть. І є два варіанти або змішайте державний газ з цим приватним і, враховуючи, що бізнесу сьогодні не легше ніж народу, продайте по середній ціні і це буде не вище ніж 5 гривень за кубічний метр, або зробіть по-іншому – продайте населенню по ціні Укргазвидобування, бюджету, Теплокомуненерго, а бізнесу віддайте трошки дорожче те, що ви купите у приватних власників в ПСГ – це підземні сховища газу і те, що вони зараз видобувають. Ваш баланс, наш з вами баланс на 7 мільярдів більше перекритий ніж нам потрібно витратити в цей опалювальний період. І тому нам з вами треба зробити зараз три речі, нам з вами. Перше – відправити всі три законопроекти на повторне друге читання. Друге, що потрібно зробити, створити тимчасову слідчу комісію, яку очолить нормальна розумна людина, вибирайте кого, хтось від "Слуг народу", хто готовий поборотися за державні інтереси плюс всі фракції і давайте запросимо реальний баланс газу, реальні контракти на закупівлю НАК "Нафтогазу" газом у Укргазвидобування, давайте складемо з вами цей баланс і подивимося, що мінімум з цих 264 мільярдів мінімум 170 мільярдів – це абсолютно банальний спіл, тобто крадуть з бюджету гроші, 170 мільярдів. І тому в нас зараз є можливість це з вами зупинити. Я переконана, що Президента ввели в оману, Президент не може таке підтримати, його просто дезінформували цифрами. І роз’яснити вам, "Слугам народу", після роботи ТСК. її можна провести за декілька днів. Роз’яснити Президенту, які там цифри і послати нахрен Вітренка, да це перше, що нам з вами треба зробити. Вибачте, будь ласка. Вибачаюсь за емоції. Більше таких слів я говорити не буду. Наступне. Я думаю, що ми можемо прийняти нормальний закон, де все буде збалансоване і всі потреби задоволені. Далі я продовжу.
Дякуємо, Юлія Володимирівна. Олексій Юрійович, ви з трибуни будете теж, да? Будь ласка, Олексій Юрійович Кучеренко. 10 хвилин? До 10 хвилин, будь ласка.
Шановні колеги, ми з вами в одному човні так само як і український народ. Вибору у нас немає, нам треба перемагати, нам треба перезимувати. І я от, по-перше, хочу ще раз продублювати дуже розумну пропозицію, яка тільки що пролунала від Юлії Володимирівни Тимошенко. Давид Георгійович, якщо буде добра ваша воля як лідера монокоаліції, давайте дійсно зробимо професійну комісію, яка достеменно вивчить все це питання і історію, і проблему. І ми мусимо вийти і зрозуміти як зробити так, щоб ми не боялися, що країна буде без тепла і без газу. Підтримуєте? Дякую. Я в цьому не сумнівався. Тепер декілька слів. Цифри і баланс вам хронологічно виклала Юлія Володимирівна, а я вам просто простими словами хочу пояснити насправді, щоб ви зрозуміли, що відбувається. В 15-му році тут в цьому залі прийняли Закон "Про ринок природного газу". Немовби він європейський, гасла правильні, прийняли Закон про корпоративне управління, про незалежний регулятор. До речі, "Батьківщина" підтримала той Закон про ринок газу, тому що там були нормальні запобіжники. Тільки там є один нюанс: ніякого ринку газу в країні не буде існувати, поки буде існувати НАК "Нафтогаз", у якого є в підпорядкуванні Укргазвидобування, сховища і на той момент газотранспортна система. Проста арифметика: в 15-му році Укргазвидобування видобували 15 мільярдів кубів товарного газу. Як ви думаєте, скільки зараз видобуває Укргазвидобування? 12 мільярдів кубів товарного газу. Дивна річ: ціни зростають, платежі зростають, а газовидобування падає. Тепер менеджер, суперменеджер сучасності, геніальний менеджер Юрій Юрійович Шевченко, я вважаю, що це одна з головних помилок нині діючої влади, що його реінкарнували на посаду. Він минулого року звітує, який він досвідчений, який він геніальний, він показує 12 мільярдів гривень прибутку, він виступає на кожному каналі, він їде у Вашингтон і вішає локшину на вуха американським вже урядовцям і посадовцям. І тепер виясняється одне, ще вчора прибуткова НАК "Нафтогаз" сьогодні, виявляться, без астрономічної суми в 264 мільярди, не може існувати. Розумієте? Дайте мені 264 мільярди і тоді ви будете з теплом, ось такий шантаж українцям. А я, можна, з вашого дозволу, якби ми з вами от оголосили тут конкурс, прямо в стінах Верховної Ради. І запитали: друзі, а є тут люди, які перезимують не за 264 мільярди, а скажімо за 240 мільярдів? От я беруся сказати, що мабуть, от я б сказав би, а дайте мені із бюджету 200 мільярдів і я непогано забезпечу нормальну зиму. А пан Герус скаже, а я і за 100 мільярдів, бо я знаю де там крадуть, знаю, но мовчу, то він скаже, я і за 100 перезимую, допоможу вам перезимувати. І це ключове питання, на яке нам з вами треба буде дати відповідь. Бо Юлія Володимирівна тільки що вам на пальцях пояснює: українського газу державного видобутку абсолютно вистачає для населення, для Теплокомуненерго для населення і для виробничо-технологічних витрат. Тому друга спекуляція, скажіть, будь ласка, а чому ми десять разів чули від пана Вітренка, що якщо йому не дадуть ці гроші, то ціни та тарифи зростуть в п’ять разів. Не розумію, є український газ, собівартість його 3-4 гривні – це газ Укргазвидобування. НАК "Нафтогаз" перепродає цей газ за 8 гривень населенню, за 7,42 Теплокомуненерго і каже, що він мусить малювати там ціну імпортного паритету. Тому, поки ми не дамо відповіді на ці прості ключові питання, ніякої, ми ж не. Ще раз, ми ж будемо в замкнутому куті. І я звертаю вашу увагу на третій ключовий момент, оскільки цих 264 мільярдів в бюджеті немає, то там з’явилися строчки у змінах до бюджету, це буде третій законопроект сьогодні, що ці кошти, значну частину, 188 мільярдів треба взяти з американської фінансової підтримки. Я задаю питання, а що це такі наївні люди американці, що вони грошима своїх платників податків, зараз через спецфонд закачають в НАК "Нафтогаз" величезну суму 6,5 мільярда доларів і дадуть там красти? Да, мені, чомусь я дуже боюсь, що у нас із-за цього напружаться стосунки із нашим стратегічним партнером, тому мова вже не йде про внутрішню крадіжку, мова йде про глобальний геополітичні стосунки України. Саме тому, повірте мені, я вам про це можу, не хочу ображати, і лекцій, і семінарів багато і дискутувати на цю тему готовий, але не хочу гаяти час. Ми безумовно цей законопроект ганебний не будемо підтримувати, бо туди накидано такого, частину вдалося виправити. І я вдячний прем’єру, що він нарешті зрозумів, який слабкий законопроект уряд виштовхнув в Раду. До речі, він вибачався, правильно, ті хто були на нараді? І прем’єр вибачався, і міністри вибачалися, і навіть той же Вітренко, слабо адекватний, вибачався. Але тепер ви намагаєтесь виправити, але виправити це практично неможливо. Я боюсь, що ви можете проголосувати цей законопроект, але пам’ятайте, будь ласка, що ви цим самим узаконюєте цю шахрайську оборудку вартістю 264 мільярди гривень, це 8,5 мільярдів доларів чи євро, вони зараз зрівнялися. Тому думайте! Але я почув сьогодні і за пропозицією Юлії Володимирівни Тимошенко, ми дали вам руку, протягнули разом з вами зробити неупереджену професійну комісію і дати відповіді на всі ті питання, які ми сьогодні поставили. Дякую. Думайте!
Шановні колеги, ще одна хвилина – Іван Григорович Кириленко, і після цього переходимо до голосування. Прошу запросити народних депутатів до зали. Будь ласка, Іване Григоровичу.
Шановні колеги, прошу вашої уваги півхвилини. Руслане Олексійовичу, три роки тому відбулася неймовірна подія в Україні: рівно три роки тому був обраний цей парламент, вперше в історії з моно більшістю. Через місяць – присяга. І наступні два місяці, три місяці роботи повний склад депутатський і повний склад урядовий був на кожному засіданні. Подивіться архівні дані! Руслане Олексійовичу, розглядається питання колосальної ваги. Третина національного бюджету зараз розподіляється. Куди? Де Прем’єр-міністр? Де профільний віце-прем’єр? Де міністр економіки? Де міністр європейської інтеграції, чи це відповідає європейським нормам? Де міністр закордонних справ, бо це міжнародна допомога? Де міністр енергетики? Друзі, доколи це буде відбуватися? Пуста трибуна! Ми для кого все це робимо?
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми переходимо до прийняття рішень. Шановні народні депутати, прошу приготуватися до прийняття рішення. Шановні колеги, шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання протягом дії воєнного стану та подальшого відновлення (реєстраційний номер законопроекту 7427). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:44:19]] За-220 Рішення не прийнято. Шановні колеги, повторне друге. Покажіть по фракціях, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю пропозицію відправити цей законопроект 7427 на повторне друге читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:45:08]] За-235 Рішення прийнято. Шановні колеги, я просто нагадую, не хватило 6 голосів. 6 голосів, які зайшли з кавою зараз в зал. Дякую. Шановні колеги, є пропозиція тоді на сьогодні, можливо, цих два інших, як ви скажете? [[Шум у залі]] Одну секундочку! Одну секундочку! Я попрошу, одну секундочку. Шановні колеги, будь ласка, одну хвилиночку, зараз. Шановні колеги, є така пропозиція 7428-2, 7429 перенести на наступний раз. І до цього часу вже, можливо, буде підготовлене друге читання повторне оцього законопроекту. Що ви маєте на увазі? Ви маєте на увазі те, щоб зняти з сьогоднішнього дня з порядку розгляду, з порядку? Яка різниця? Що, Ніна Петрівна? Ніна Петрівна Южаніна з процедури, будь ласка, потім Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, от дивіться. Ми зараз не прийняли основний закон, а податковий зв’язаний, він не може розглядатися окремо. Але його треба відправляти теж на повторне друге, бо можливо, все-таки в основному зараз допрацюють і покажуть усіх суб’єктів, які пов’язані з отриманням компенсації. І тоді податковий комітет вимушений буде приймати інше рішення. Тому що наразі прийняте рішення податковим комітетом, не знаючи суб’єктів усього ланцюга, тих, хто буде отримувати компенсацію, а пільги надаються. Тому мені здається, що і голова профільного комітету, або тоді можна його переглянути без рішення повторно другого. Але тут точно пов’язані є речі. Давайте тоді доопрацьовувати спільно. Я не говорю про бюджетний, він взагалі тісно пов’язаний з основним. Але податковий також може змінитися до розгляду після перегляду основного закону.
Будь ласка, Юлія Володимирівна. Після цього. Ну тільки, будь ласка, з процедури. Юлія Володимирівна. Потім Андрій Герус з процедури. І Вікторія Гриб. Ну тільки з процедури, колеги. Якщо не з процедури, я буду переривати. Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я хочу підтримати пропозицію на повторне друге читання, чому? Тому що, якщо в цей основний закон буде внесена хоча би трошечки правок, ми вже не зможемо ті закони проводити без знову голосування на повторне друге читання, це буде означати, що ми ще затягнемо там на три тижні це питання. Тому це в інтересах того, щоби нормальна, розумна формула була все-таки прийнята. Це перше. Друге. Я хочу подякувати всім депутатам-державникам, які не підтримали цей закон, а підтримали Україну і підтримали чесність в цьому питанні. Я також хочу зараз звернутися до керівництва і до членів фракції "Слуг народу" про створення тимчасової слідчої комісії, щоб ми могли негайно просто розглянути всі разом, парламентом, всі ці питання і побудувати розумну абсолютно не корупційну модель.
Дякую. Будь ласка, Андрій Герус чи Данило. Андрій Герус, будь ласка, бо він перший підняв. Після цього, ми говорили, от пані Гриб. Після цього хтось ще піднімав, я не побачив. І після цього Данило Гетманцев. І якесь рішення зараз проголосуємо. Будь ласка.
Шановні колеги, я пропоную зараз зняти ці два законопроекти і не голосувати їх навіть на повторне друге. Якщо в нас буде рішення комітету і воно буде змінено, ми про це проінформуємо два відповідних комітети, і вони зможуть провести засідання комітету і змінити своє рішення комітетів, зокрема, через механізм комітетських правок. Тому я пропоную не тратити час і не голосувати зараз ці два законопроекти.
Абсолютно слушно, мені здається. Дякую. Будь ласка, пані Гриб.
Шановні колеги, я все ж таки підтримую тут Юлію Володимирівну та Ніну Южаніну, з приводу того, що нам необхідно буде доопрацювати ті законопроекти в тому числі 7428-2 і 7429. Тому я вважаю, що сьогодні необхідно прийняти рішення відправити на повторне друге. Дякую.
Дякую. Данило Олександрович Гетманцев.
Шановні колеги, я не хочу нікого шокувати, але така процедура є в комітеті, як повернення до розгляду тих питань, які були раніше розглянуті. Якщо буде така потреба, ми повернемося і все розглянемо. Все буде добре, не треба на сьогодні відправляти закони на повторне друге читання і створювати ще проблеми для роботи у нас в комітеті. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, в мене є трошки інша пропозиція. А давайте ми скоротимо строки в два рази для підготовки на повторне друге читання цього законопроекту і пришвидшимо, і зробимо всі ці питання? Тобто той законопроект, який пішов на повторне друге, 7427, давайте скоротимо наполовину строки підготовки до повторного другого читання. І вийдемо на наступний раз, якщо будуть якісь речі, в комітеті оперативно доопрацюють, щоб не розтягувати. Тому я ставлю пропозицію. Будь ласка, приготуйтесь до голосування. Приготуйтесь всі до голосування. Я ставлю пропозицію скоротити вдвічі строки підготовки до повторного другого читання проекту Закону 7427. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:52:13]] За-243 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Просто тепер в два рази швидше попрацюєте і на наступний раз, якщо будете готові, ми винесемо. Але я дуже попрошу, шановні колеги, коли ми втрачаємо п’ять-шість голосів і просто хоронимо велику роботу комітету, – це, по-перше, неповага, а по-друге, це питання до самодисципліни кожного з нас. Я не думаю, що в нас така надзвичайно ускладнена робота, щоб не мати можливість оцей період часу присвятити тому, щоб попрацювати тут, в залі. Дякую, колеги. Ідемо далі. Що у нас. Шановні колеги, 5108, статистика. Хто буде наполягати на своїх поправках? Ніхто? Шановні колеги, я можу ставити? Тоді, шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо державної статистичної діяльності (реєстраційний номер 5108). Я вже поставив, я вже поставив на голосування, шановні колеги. Я запитав. Прошу голосувати. [[13:53:49]] За-237 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, я запитав двічі, чи буде хтось ставити. Наступний – 5886. [[Шум у залі]] Там багато у вас правок буде? Дві поправки від Княжицького і потім можемо голосувати. Шановні колеги, тоді ми зараз. [[Шум у залі]] Крячко, скільки у вас поправок? Одна поправка. Шановні колеги, 5886. [[Шум у залі]] 5886. Проект Закону про офіційну статистику. [[Шум у залі]] Ми не можемо прискорити про акціонерні товариства, тому що колеги сказали, що будуть ставити багато поправок. Ми йдемо зараз по тому порядку, і я прошу, давайте ми завершимо ще з цією офіційною статистикою, подякуємо один одному і до наступних. [[Шум у залі]] Чи ні? Акціонерні товариства? А ви впевнені, що не будуть ставити? [[Шум у залі]] Давайте по одному тоді. Давайте по черзі, по черзі йти. Добре, але зараз ми заходимо в офіційну статистику. Зараз заходимо в офіційну статистику. Після акціонерних товариств підводимо риску. Шановні колеги, проект Закону про офіційну статистику. Законопроект 5886. Я запрошую. Чи ні? Я не можу зрозуміти. Підійдіть сюди. [[Шум у залі]] Шановні колеги, одна хвилина. Давайте, я тоді запитаю так. Шановні колеги, "акціонерку" ми можемо поставити і проголосувати, от просто так? Юлія Володимирівна говорить, що ні. Скільки у вас поправок буде, Юлія Володимирівна? Шановні колеги, ну, якщо така справа, достаю улюблену свою бумажку. А може "приватизацію" голоснемо без поправок? Шановні колеги! Шановні колеги, перелік питань, який вами був попередньо узгоджений, ми майже пройшли, тому дякую всім за плідну роботу. Ми не закриваємо наше пленарне засідання, про час і місце нашого наступного зібрання, вам буде повідомлено завчасно. Працюємо разом на перемогу і Слава Україні!