Доброго ранку, шановні народні депутати і гості Верховної Ради України. Прошу підготуватися до реєстрації. Включіть, будь ласка, систему „Рада”. [[10:01:19]] В залі зареєстровано 413 народних депутатів України. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у нашого колеги депутата Ляшка Олега Валерійовича. Олег Валерійович, ми вас вітаємо і бажаємо вам творчої активності і добрих результатів. Сьогодні четвер, ми працюємо за розкладом, який у нас залишився з вівторка і частково середа. Оголошується до розгляду, для повторного розгляду з пропозиціями Президента України Закон України "Про внесення змін до законів України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та "Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби" [[реєстраційний номер 4707]] Доповідає Олександр Віталійович Шлапак, Перший заступник Глави Секретаріату Президента України.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! 22 жовтня 2009 року парламент України прийняв зміни до Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік” та „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби”. Закон об’ємний, закон достатньо великий. І по великому рахунку до більшості статей цього закону в Президента немає жодних застережень. Це стосується, як змін до доходів і видатків спеціального фонду на суму більше п’яти мільярдів, це стосується також усіх запропонованих змін до видаткової частини бюджету на 2009 рік. Однак, закон містить дві норми, які Президент вважає надзвичайно принциповими і які пропонує переглянути. Саме такі пропозиції відповідно до статті 94 Конституції України Президент і направив до українського парламенту. Дозвольте відкоментувати ці два принципових моменти. Перший з них. Глава держави не може погодитися із одним із визначених у законі джерел компенсації додаткових видатків, а саме: збільшенням більше як на 190 мільйонів гривень надходжень від акцизного збору за рахунок підвищення ставок акцизу на тютюнові вироби та пропонує відповідні додаткові видатки профінансувати за рахунок зменшення видатків на обслуговування внутрішнього державного боргу. Принагідно, шановні народні депутати, хочу нагадати вам, що це вже третя зміна ставок акцизного збору на тютюнові вироби, яку парламент провів у цьому році. І якщо в лютому місяці ми мали підвищення акцизів на 25-30 відсотків, то вже підвищення, яке було проведене 30 квітня, підняло акцизи в середньому в 2-2,9 рази. Третє підвищення, яке пропонується зараз, - це збільшення акцизів, якщо порівняти їх з початком року, у 2,7-3,5 рази. До такого підходу є щонайменше дві групи застережень: перша – це юридична група, а друга – економічна. Я, що стосується юридичної групи, не вважаю за необхідне нагадувати вам, що Закон України „Про систему оподаткування” говорить про те, що нові ставки акцизних зборів, як і власне будь-які податкові новації, повинні вступати в силу не раніше ніж через півроку після прийняття закону. Це зроблено спеціально для того, щоб бізнес міг підготувати свої виробництва до нових правил гри. Однак, в даному випадку пропонується запровадити ставки акцизного збору з моменту публікації закону. Я також нагадаю шановним народним депутатам, що закон, базовий Закон „Про акцизні ставки на тютюнові вироби” запроваджує певну процедуру встановлення акцизних ставок. Цю процедуру чітко дотримано в цьому році. 24 липня 2009 року відповідно до закону, який вимагається зробити до 1 серпня, уже оголошені ставки акцизного збору, які будуть застосовуватися з 1 січня 2010 року. Однак, на превеликий жаль, за декілька тижнів до нового року чергові спроби поміняти ставки акцизного збору, що ще раз скажу, суперечать цьому закону. Тепер щодо економічних аргументів, шановні народні депутати. Підвищення ставок акцизного збору, поза всяким сумнівом, призведе до зменшення виробництва на українських тютюнових підприємствах. Я хочу привести вам тільки одну цифру в, після прийняття нових ставок акцизного збору в квітні місяці, ми маємо зменшення в третьому кварталі виробництва на наших фабриках на 17 відсотків. По-друге, безумовно, це призведе до збільшення контрафактної продукції. За останніми даними наших силових структур за останні чотири місяці було ліквідовано три потужних, нелегальних виробництва сигарет. Безумовно, шановні колеги, це призведе до збільшення контрабандної продукції на території України. Адже, зверніть увагу на ці цифри, ставки акцизного збору на сигарети в Україні у твердих сумах будуть орієнтовано вдвічі вищими, ніж у Росії та майже в 17 разів більшими, ніж у Молдові, а встановлені в процентах відповідно в 6 та 12 разів. Найбільш разюча різниця для сигарет без фільтру і низьковартісних сигарет. Адже з прийняттям закону одна пачка сигарет без фільтру буде орієнтовно в 4,3 рази вища, ніж в Російській Федерації, а сигарет з фільтром в 3,8 рази. Це вже дало свої результати, і ми маємо надзвичайно багато інформації з приводу суттєвого збільшення контрабандного завозу сигарет в Україну. Я почну тільки два свідчення, перше з них – це Міністерство внутрішніх справ, яке повідомляє, що на сьогоднішній день в 40 разів зросла кількість контрабанди, яка вилучається на українських базарах. І друге – це свідчення Комітету у справах захисту споживачів, який 23 вересня по 5 листопада провів спеціальні дослідження по всій Україні. Це дослідження підтвердило, що із 730 оглянутих об’єктів торгівельної мережі, більше як в 150 об’єктах йде торгівля контрабандними цигарками. Найбільша кількість продукції, яка не відповідає вимогам нормативних документів зафіксовано безумовно в прикордонних областях. За зовнішніми ознаками така продукція в абсолютній більшості випадків є виготовленою на території іноземних держав. Так, наприклад, в Одеській області в кожному третьому випадку торгували контрабандою. В Харкові 100 процентів об’єктах, які перевірялися торгівля контрабандою. Автономна Республіка Крим з 50 перевірних в 31 випадку торгівля контрабандою і таке інше. І нарешті останній аргумент, який я хотів привести, шановні колеги. Я хочу нагадати вам порядок стягнення акцизного збору, який зафіксований в українському законодавстві. За 5 днів до початку місяці повинні бути задекларовані нові акцизні ставки. Цього зробити уже зараз неможливо. Але якщо навіть придумати в якій спосіб поза законом заставити підприємство платити цей акциз, то нагадую вам, що відповідно до українського законодавства він платиться на 15 день, не раніше як на 15 день по завершенню місяця. таким чином в кращому випадку нові доходи бюджет отримає лишень 16 січня. Розглядати, таким чином, ці 190 мільйонів як джерело наповнення бюджету 2009 року є абсурдним. Ось чому Президент пропонує замінити джерело на економію по обслуговування державного боргу. Друге принципове зауваження, шановні колеги, стосується статті 57 Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік”. нагадаю, цією статтею встановлено, що середньомісячна заробітна плата працівників виконавчого апарату обласних та районних рад не повинна перевищувати середньомісячну заробітну плату працівників апарату відповідної місцевої державної адміністрації. Практично вперше в бюджеті 2009 року, це надзвичайно складне і конфліктне питання, вирівнювання заробітних працівників виконавчих органів обласних рад, районних рад і адміністрацій було поставлено і вирішено Верховною Радою. Нагадаю вам також, що було звернення до Конституційного Суду від ряду народних депутатів щодо законності і конституційності цієї статті. І Конституційний Суд своїм рішенням від 20 травня 2009 року абсолютно підтвердив, що парламент має право на подібного роду обмеження. Відтак виключення цієї статті поверне ту проблему, яку ми мали, а проблему я нагадаю, в середньому на 28 відсотків заробітна плата працівників представницьких органів влади була вища ніж в адміністраціях. Ми мали випадки, коли голова обласної ради отримував заробітну плату кумулятивно майже вдвічі більшу ніж отримував голова обласної адміністрації. Вперше, ще раз хочу підкреслити, парламент поставив під парламентський і виконавчий контроль заробітну плату в представницьких органах влади. Переконаний, що цей порядок необхідно зберегти. Президент просив би дослухатися до цих двох його пропозицій, після чого він готовий відразу підтримати Закон про зміни до бюджету 2009 року. Дякую за увагу.
Є питання до доповідача? Будь ласка, записуємося. Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Олег Ляшко „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Олександре Віталійовичу, ви знаєте надходження від акцизу на тютюн за січень-листопад 2009 року? Бо ви не сказали про це у своїй доповіді. Якщо ви не знаєте, то я вам скажу. 8 мільярдів 364 мільйони гривень. Для порівняння. За аналогічний період минулого року трохи більше двох мільярдів. Тобто різниця майже в 6 мільярдів гривень з плюсом до минулого року. Якщо така контрабанда, як ви розказуєте, звідки цей плюс 6 мільярдів взялися? Дякую.
Пане Олеже, я хочу підтримувати вас, підтримати вас ось у чому. На сьогоднішній день акцизні ставки на тютюнові вироби в Україні є, дійсно, суттєво нижчими ніж, наприклад, в Європейських державах. І в ціні пачки сигарет напевно треба було піднімати ставку акцизного збору. Проти цього важко заперечити. Однак ми мусимо враховувати, що поряд з нами є сусіди, які здатні замістити ринок у випадку, якщо ми будемо бездумно займатися такою роботою. Я хочу нагадати вам 2000 рік. Я прекрасно пам’ятаю, коли працював в органах виконавчої влади і в нас було одне з головних завдань, як побороти контрабанду, яка на той момент складала дві третини українського ринку, дві третини, згадайте цих бабок, які стояли з контрабандними цигарками на кожному буквально кроці і повороті. Ось чому цифри, які ви називаєте, є безумовно дуже важливими і хорошими. Однак є межа. Ми так межу можемо перейти, з моїм переконанням, з прийняття цього закону. Підвищення в 3,5 рази, коли пачка цигарок наших буде в 4 і 3 рази дорожчою, ніж російські, це ті 200 процентів, по Карлу Марксу, які призведуть до спотворення українського ринку. Давайте повернемся до цього питання спокійно в січні місяці, подивимся результати року. Ще раз.
Будь ласка, лаконічніше завершуйте відповідь.
ще раз зважимо, яка ситуація складається з контрабандою, зі зменшенням виробництва на українських фабриках, і тільки після цього будемо приймати такі важливі рішення. Дякую.
Жебрівський Павло Іванович, будь ласка.
Олександр Віталійович, чи правильно я вас зрозумів, що Президент не проти підняття акцизу, але за те, щоб ми узгодили свої позиції з Молдовою, з Росією і синхронно піднімали якраз акцизи, де і в Росії, найближчі наші сусіди, і Молдова якби підтягнулися, то ми не проти піднімати. Тому що якраз це не буде стимулювати контрабанду. Це перше питання. І друге. Чи не вважаєте ви, що повернення якраз нарахувань для голів районних, обласних рад, це, перепрошую, політичний хабар перед виборчими кампаніями. І тут більше політики, чим здорового глузду. Дякую.
Дякую за питання. Що стосується першого питання, я повністю, Павло Іванович, підтримую логіку, про яку говорите ви, і таку логіку підтримує і Президент України. Давайте робити це разом. Давайте проведемо відповідні міждержавні переговори з ними і попробуємо йти спільно і разом. Тим більше, що плани такі і в молдаван, і в росіян є. Просто давайте йти синхронно. Інакше, я ще раз кажу, ми призведемо до спотворення ринку. Що стосується другого вашого питання. Я глибоко переконаний, що Верховна Рада прийняла абсолютно правильне рішення, коли поставила під державний контроль видатки на заробітню плату будь-якого чиновника. Не суттєво, служить він державі центральній чи служить він місцевій владі. І тому спроба відмовитися від такого, від 57 статті бюджету, я переконаний, є політичною помилкою. Дякую.
Ландик Валентин Іванович, будь ласка.
Шановний Олександр Віталійович! Дійсно, ми прослухали ваш виступ, ми розумієм, що акцизи, це дуже серйозно. Це наповнення бюджета і так далі, і так далі. Але щось ви останнім часом ну ні разу, ну хоч би хто-небудь би сказав, а що ми виробництвом якимсь займаємось, щось піднімаємо і все-таки наповнюєм бюджет. Мовчимо, як ето. А ще я не про те хотів сказать, бо не сьогодні - завтра ви вийдете з другим питанням. А що, на пиво теж будем вводить? Ви знаєте, що вже ціна на пиво зрівняється з ціною на водку дешеву, ми теж всіх споїм, але будем чекати акцизі? Оце у мене два таких запитання. Якщо можливо відповісти. Перше не дуже по цій темі, але ж ви.тільки вийдете по акцизам на пиво. Будь ласка.
Валентине Івановичу, я пропоную таким чином. У кожному конкретному випадку мова йде про надзвичайно важливу регуляцію для ринку. Давайте сядемо і будемо разом рахувати. Рахувати не тільки з точки зору того, що ми, допустимо, цигарками чи горілкою травимо людей. Адже, зрозумійте правильно, якщо ти затятий курильщик, ти все одно будеш палити. Інша річ, що ти припиниш курити українські, над дорогі цигарки, а будиш стимулювати контрабанду. І от саме тут межа прийняття правильного економічного рішення у кожному окремому випадку, якщо у парламенті постане питання про чергове підняття акцизів на пива, хоча я, допустим, був би категорично проти, виходячи з сьогоднішнього ринку, треба буде уважно рахувати. Дякую.
Пеклушенко Олександр Миколайович.
Уваажаемый докладчик, я как заядлый курильщик в прошлом и некурящий в настоящем и будущем, поддержу любую программу, связанную с борьбой курения. Но данное предложение к борьбе с курением не имеет никакого отношения. Вы здесь очень много и долго рассказывали, что происходим. Шутку, которую сказал мальчик со страниц газеты: «Папа, ты что, будешь меньше курить?» – «Нет, ты перестанешь есть конфеты». Поэтому откуда взяли 6 миллиардов, вы должны точно назвать, они взялись с кармана наших избирателей. Сегодня бюджет семьи курильщика составляет, вместо 2 процентов раньше, 17 процентов. Поэтому для того, чтобы повышать акцизы, мы должны прийти к европейским нормам заработных плат. Вот с этого надо начинать, а не с того, что делает правительство. Поэтому мы никогда не поддержим закон, который залазит в карманы нашим избирателям.
Дозвольте скористатися поставленим питанням. Для порівняння декілька цифр, а ви, будь ласка, послухайте їх. Отже, відповідно до сьогоднішнього чинного порядку пачка цигарок без фільтру в Україні коштує 3 гривні 25 копійок, пачка цигарок в Росії 2 гривні 21. Різниця досить суттєва – майже 50 відсотків, але це різниця, за яку треба ризикувати, лізти через кордон, винаймати людей, які будуть провозити їх, потім торгувати ними. Але після прийняття закону така пачка цигарок буде коштувати 4 гривні 64 українських і 2.20 російських. Таким чином з’являються ті 200 процентів прибутку, за які можна оплатити весь ризик, про який я казав. Те саме стосується низковартісних цигарок. Вони сьогодні в Росії з фільтром – 3.73 в перекладі на гривню, у нас – 5.23 [[різниця – 50 відсотків]], ми ще тримаємося. Після підняття, прийняття закону, у нас 7.84 – майже в 2,5 рази більше ніж російські цигарки. Полізе контрабанда. Переконую вас, шановні колеги, давайте обережно підходити до таких речей. Я не зовсім згоден з шановним зараз паном Пеклушенко. Якщо можна піднімати акциз, його треба.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Витальевич, ну мы знаем, что Юлия Тимошенко, она просто ненавидит отечественного товаропроизводителя и все делает для того, чтобы закатать его под асфальт. И понятно, что, подняв акцизы на сигареты, люди же курить меньше не будут, они все равно будут вынуждены курить. Денег на покупку этих сигарет не будет и пойдет, как вы правильно сказали, контрабанда и контрабанда из России. То есть этим решением лоббируется поддержка не отечественного товаропроизводителя, а иностранного – российского. Теперь у меня конкретный вопрос: как вы считаете, это что госпожа Тимошенко зарабатывает политические преференции Кремля на будущую президентскую кампанию или она уже отрабатывает полученные преференции Кремля? Спасибо.
Михайло Васильович, я думаю, що допущена невелика економічна помилка. Давайте її поправимо. Дякую.
Мойсик Володимир Романович.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Прошу слово передати колезі Ткачу Роману.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну”. Шановний доповідачу, я би все-таки хотів з іншого боку підійти. Ну ми розуміємо, що сьогодні на календарі уже 3 грудня. Давайте теоретично поміркуємо. Якщо навіть буде прийнятий сьогодні закон, він буде підписаний в режимі там 15 днів, це вже буде 20 грудня, то взагалі виникає запитання, а яка ціна цього питання, скільки. бо закон цей вступає в силу з дня підписання. Скільки коштів до кінця року ми одержимо. Дякую.
Шановний пане Романе, я ще раз повторю те, що говорив у своєму виступі. Відповідно до Закону України „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” у нас такий порядок стягнення: за 5 днів до початку місяця треба було задекларувати ці ціни. Це вже неможливо зробити на грудень. Але навіть, якщо уявити, що уряд, який, на превеликий жаль, що стосується податкової ситуації часто порушує закони, якоюсь своєю внутрішньою інструкцією заставить задекларувати їх терміново, то сплачувати ці податки, акцизи, підприємства будуть відповідно до закону не раніше 15-го січня 2010 року. Таким чином, в бюджет 2009 року не поступить жодної копійки. Отже, якщо ми щирі і хочемо профінансувати ті видатки, які заплановані в бюджеті 2009 року нам необхідно міняти джерело, а з 2010 року, а можливо з розглядом бюджету на 2010 рік давайте ще раз спокійною, так би мовити тверезою головою повернемося до питання акцизів. Дякую.
Одарченко Юрій Віталійович.
Шановні колеги, ну ми безперечно мусимо мобілізувати всі джерела наповнення бюджету, і я тут приведу абсолютно конкретні аргументи. От останні дні склалася абсолютно напружена ситуація в Верхньорогачинському районі Херсонської області, де протягом доби у нас захворіло близько сотні людей. Це 29 дорослих, 16 медичних працівників і 56 дітей. Госпіталізовано сьогодні 54 людини. Попередній діагноз - це гостре респіраторне вірусне захворювання. Для малонаселеного району України це абсолютно катастрофічні цифри. Ситуація критична, у район направлено велику групу медиків, серед яких анестезіолог. Санлітаком до обласної лікарні направлені вагітні жінки. І ми бачимо, що абсолютно не підготовлені ні медичні заклади, не добудоване інфекційне відділення.
Олександр Віталійович, я так зрозумів, що питання не було. Тобто ви не відповідаєте вчасно. Питання до вас завершуються. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету. Заступник голови Комітету з питань бюджету Олег Валерійович Ляшко.
Дякую, шановний Олександре Володимировичу. Я хотів би, оскільки багато лунало важливих питань від колеги Ткача і від інших, я хотів би відповісти буквально на кілька питань, які тут піднімалися. Щодо сусідів. Пане Шлапак, я хочу, щоб і ви послухали цю інформацію. Щодо ситуації з акцизами в сусідів. Шановні колеги, з 1 січня Росія піднімає акцизи на тютюн на 30 відсотків, з 1 січня. Тобто те, про що зараз говорить пан Шлапак, він говорить про ситуацію на сьогоднішній день. Через місяць Росія на 30 відсотків піднімає акцизи на тютюн – і в нас знову цигарки дешевше, ніж в Росії. Це перше. Друге. Міжнародний валютний фонд підписав договір про надання кредиту Молдові в обсязі 500 мільйонів доларів. Одна з умов підписання цього, надання кредиту – це підвищення акцизів на тютюн. Молдова з Нового року десь на 40 відсотків піднімає акцизи на тютюн. Тобто, коли ми піднімаємо ці акцизи, то ми якраз враховуємо цей часовий лаг. Щоб наші цигарки знову не були дешевші, найдешевші в світі і дешевші, ніж в Росії, ніж в Молдові. Бо вони з 1 січня піднімають свої акцизи. Якщо ми зараз не піднімемо наші акцизи, в нас будуть знову найдешевші в Європі і в странах СНД цигарки. Далі: щодо підняття цін. Колега Пеклушенко Олександр Миколайович казав про те, що ми витягуємо ці гроші з кишень людей. Да, витягуємо, тільки хто витягує? З 1 листопада акцизи на тютюн не піднялися, а ціни на цигарки піднялися. Тобто тютюнові компанії, не чекаючи підвищення акцизів, на 1,5-2 гривні підняли ціну на цигарки і ці гроші ідуть не до бюджету, ці гроші, пане Романе, Ткач Роман, до вас, ці гроші ідуть до кишень тютюнових баронів, а вони мають іти до бюджету. Так як до цього 10 років вони йшли до кишень тютюнових баронів. І державний бюджет за весь минулий рік отримав три мільярди акцизів на цигарки, а тютюнова галузь заробила тридцять мільярдів. А в цьому році державний бюджет отримав за січень-листопад вісім з половиною мільярдів, до кінця року це буде порядку 10 мільярдів гривень. Сто тисяч людей у рік помирають від онко. онкологічних захворювань, 90 відсотків цих захворювань викликані тютюнопалінням. Ми на медицину тратимо менше, ніж заробляють тютюнові компанії, які убивають цих людей товаром, який вони виробляють, о це ціна питання. Далі, щодо спаду виробництва, тютюнова галузь за нинішній рік продемонструвала спад виробництва - 10 відсотків, це значить, це найкраща ситуація. Наприклад, легка промисловість – 30 відсотків спад, важка там промисловість, металургія, от тут сидять металурги, представники вугільної галузі, вони підтвердять, скажуть, скільки спад. А тютюнова – минулого року виробили 110 мільярдів штук цигарок за січень-листопад, у цьому році – 95 мільярдів штук, тобто мінімальне падіння. При тому, що ціни ростуть і доходи від акцизу ростуть, тобто розказувати про те, що буде спад виробництва, чи, наприклад, скорочення працівників. Шановний Олександре Віталійовичу, у тютюновій галузі України. Це я до пана Шлапака, представника Президента, у тютюновій галузі України загалом, по всіх фабриках працює три тисячі людей, три тисячі людей. А помирає від раку, викликаного тютюнопалінням, сто тисяч людей. Це для порівняння, так, щоб ми розуміли, про що ми говоримо. І щоб громадяни країни це розуміли. І ще один, дуже цікавий факт: у 2004 році тютюнова індустрія в Україні виробила 140 мільярдів штук цигарок, до Державного бюджету надійшло півтора мільярди гривень. У 2004 році. У 2008 році тютюнова індустрія за січень-листопад виробила 95 мільярдів штук цигарок, до Державного бюджету надійшло майже 9 мільярдів гривень. Тобто до чого я все це кажу? До того, що надо тут в першу чергу думать про інтереси людей, а не про інтереси тютюнових компаній, вони заробляють мільярдів на нашому з вами горі. 60 відсотків чоловіків в Україні курять, 40 відсотків жінок в Україні курять – найвищий показник у світі. Бідний Таїланд, пачка цигарок 2 долари при середній зарплаті 60 доларів. У нас в Україні пачка цигарок донедавна коштувала дешевше пачки морозива.
Олександр Валерійович, будь ласка, завершуйте.
І ми розказуємо про те, що нам треба захищати, бачите, батько не купить конфету дитині. Так у тому-то і справа, що коли він кине курить через те, що ціни на цигарки будуть високі, тоді він купуватиме дітям конфети, а не собі курево. І насамкінець, рішення комітету. Комітет пропонує частково підтримати пропозиції Президента і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти закон про внесення змін до Законів України про Держбюджет на 2010 рік та ставки акцизного збору на тютюнові вироби в цілому з частковим врахуванням пропозицій Президента. Крім того, враховуючи підписання Президентом України законів про внесення змін до Закону про Держбюджет на 2009 рік від 23 жовтня, номер 1688 та від 6 листопада, номер 1715 у разі прийняття в цілому закону, що розглядається, з метою усунення неузгодженостей в останній редакції Закону „Про Державний бюджет на 2009” рік, необхідно додатково проголосувати пропозицію щодо збалансування підсумкових показників Державного бюджету з урахуванням раніше прийнятих законів, а саме: відповідного внесення змін до статті 1 Закону про Держбюджет на 2009 рік та додатків до нього. Прошу підтримати.
Записуйтеся на запитання. Семерак Остап Михайлович.
Я пропоную підтримати цей законопроект. Та аргументація, яку Олег Ляшко висловив, абсолютно є зрозуміла, і з проблемою тютюнопаління треба обов’язково боротися.
Мірошниченко Юрій Романович.
Шановний пане Олеже, я хотів би привітати вас з днем народження. Дай Бог, вам здоров’я і виваженості, і поваги до виборців. А питання моє постає таке. Скажіть, будь ласка, для того, щоб глибше розуміли депутати, коли будуть голосувати, яка залежність між збільшенням акцизного збору і тенденцією на залучення до паління, особливо що стосується молоді. Чи є якась залежність, чи вона позитивно вплине [[я маю на увазі підняття акцизу на кількість тих, хто палить]] чи ні, чи немає у вас такої інформації? Дякую.
Дякую, пане Юрію, за професійне питання. Взаємозв’язок між цінами на тютюнові вироби і кількістю людей, які курять, прямий. Чим вища ціна на цигарки, тим менше людей, які курять. Упродовж останнього року, коли ми з вами тут піднімали акцизи, за опитуваннями 7 відсотків людей кинуло курити. І щодо молоді. Ви знаєте, шановні колеги, шановні друзі, молодь з 12 років з цигаркою в зубах і з пляшкою пива в руках – поголовно. А потім ми хочемо, щоб у нас було здорове покоління, щоб вони були освічені люди і так далі. І коли ми зробимо ціни на цигарки не доступними для молоді, ми таким чином зробимо, щоб їх, молодих людей, менше курило. І внаслідок цього менше хворіло, і менше користі країні. більше користі приносили країні. Тобто зв’язок між ціною на цигарки і кількістю людей, які курять, прямий, безпосередній. І чим вища ціна на цигарки, тим менше людей може дозволити собі купити ці цигарки.
Цибенко Петро Степанович.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановний доповідачу, я хочу звернутися до вас і як до представника комітету, і як до представника правлячої коаліції. А питання моє таке: допоки ми будемо використовувати проблеми людей, ветеранів, проблеми, пов’язані із 65-ю річницею Великої Перемоги над фашизмом для того, щоб знущатися над людьми? Про що я говорю? У той проект змін до Державного бюджету, окрім проблем акцизів на тютюн, закладено 26 мільйонів на виготовлення медалей, присвячених 65-ї річниці перемоги над фашизмом. Це спеціально заклали для того, щоб кошти не виділили, пов’язавши їх з тютюновими акцизами. Чи як розуміти це питання? Бо я ж розумію ми проголосували за акциз і потім звернули на те, що не виділили кошти на виготовлення медалей. Я хочу зрозуміти оцю закономірність.
Шановний Петре Степановичу, додаткові надходження будуть спрямовані не лише на виготовлення медалей для ветеранів, але хочу наголосити, і на фінансування заходів, пов’язаних з ліквідацією лиха в Західних областях України, і на фінансування з представництв України за кордоном, дипломатичних представництв, і фінансування програм Міністерства оборони. Тобто це ті кошти, які спрямовуються на першочергові потреби країни.
Зарубінський Олег Олександрович.
Шановний колего, спочатку в якості жарту я хотів би сказати, ви порівнювали морозиво з тютюном і з цигарками, то морозиво їсти багато теж шкідливо. Але зараз серйозно. От з яким аргументом я повністю згоден, з вашим, - це те, що ще до підвищення акцизів на тютюн цигарки стали коштувати вже на 1,5-2 гривні дорожче. Що це значить? Це значить, що зв’язку реального між акцизом і тим, яка виставляється ціна виробниками, немає. І це є серйозний доказ. Але в мене є друге питання. От як ви ставитесь до іншого аргументу, який сьогодні лунав з приводу того, що якщо підвищуються на щось акциз, то збільшується контрабанда. Можливо, треба по-іншому поставити питання, якщо є проблема з збільшенням контрабанди, то це є проблема з митницею, а не з акцизом, дякую.
Шановний Олег Олександровичу, дякую за професійне питання, ви абсолютно правильно підмітили. До речі, всі виробники розказують про те, що збільшаться акцизи, буде контрабанда. А коли вони в листопаді піднімали ціни на цигарки, не маючи підвищених акцизів, чого вони тоді не хвилювалися за контрабанду? Адже держава акцизів не піднімала, а вони ціни на цигарки підняли. Тобто насправді розмови про збільшення контрабанди – це не правда. Бо, якби виробників тютюнових виробів в Україні хвилювала контрабанда, то вони б не піднімали ціни на цигарки. Або, наприклад, акциз піднімається на 50 копійок, а ціну на цигарки піднімають на 2 гривні, чого ж ви не піднімете ціну цигарок на 52 копійки, наприклад? А піднімають на півтори гривні, бо під розмови про підвищення акцизів, насправді, заробляють собі мільярди до бюджету. Крім того, щодо контрабанди в Україні немає жодного національного виробника. Це все транснаціональні корпорації, що в Росії, що в Україні – одні і ті самі тримають тютюнові фабрики, вони, що самі собі контрабанду будуть гнати?
Дякую. Переходимо до ухвалення рішення.
Будь ласка, увага!
Президентом України сформульовано п’ять пропозицій до закону. Візьміть, будь ласка, свої порівняльні таблиці. Перша пропозиція Президента України стосується зміни назви закону. Профільний комітет рекомендує відхили цю пропозицію.
Просимо підтримати.
Пропозиція президента України номер 1 ставиться на голосування. Прошу визначатися. Пропозиція Президента України ставиться на голосування, прошу визначатися. [[10:37:36]] За-37 Не підтримана пропозиція Президента України. Друга пропозиція Президента України. Профільний комітет також рекомендує її не підтримувати. Друга пропозиція Президента України ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:38:04]] За-22 Не підтримується. Третя пропозиція Президента України. Комітет рекомендує враховувати. Пропозиція Президента України номер 3 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:38:33]] За-224 Не підтримана пропозиція Президента. Є пропозиція повернутись до голосування. Я ставлю цю пропозицію, будь ласка, визначайтеся. [[10:39:03]] За-228 Повернулись. Пропозиція Президента України номер 3 ,яка стосується пункту 6 статті 1 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:39:26]] За-231 Пропозиція Президента України підтримана. Четверта пропозиція Президента України. Профільний комітет рекомендує її враховувати частково в дещо іншій редакції. Ставлю на голосування пропозицію Президента України номер 4. Прошу визначатись. [[10:39:58]] За-30 Пропозиція Президента не підтримується. Ставиться на голосування редакція комітету з частковим врахуванням пропозицій Президента України. Прошу визначатись. Включіть систему. [[10:40:34]] За-226 Пропозиція Президента України номер 4 в редакції, виконаної комітетом, врахована. [[Шум в залі]] Рішення прийнято. 5 пропозиція Президента, яка стосується додатку номер 1. Пропозиція Президента номер 5 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:41:41]] За-56 Не підтримується пропозиція Президента України. Пропозиція номер 6 Президента України стосується додатку номер 3. Пропозиція Президента України номер 6 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:42:18]] За-27 Не підтримується пропозиція Президента України. Таким чином ми розглянули всі пропозиції Президента України. З шести пропозицій – одна пропозиція Президента врахована повністю і так в його редакції. Друга пропозиція врахована в редакції комітету з частковим врахуванням пропозиції комітету. Я ставлю на голосування про ухвалення в цілому в новій редакції проект Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік” та „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби”. Прошу визначатися. [[10:43:15]] За-211 Рішення не прийнято. Будь ласка, пропозиція, Ляшко Олег Валерійович.
Олександре Володимировичу, шановний Олександре Володимировичу, пропонується, по-перше, повернутися до цього голосування, повернутися. І врахувати, пропозиція є у народного депутата Ткача передбачити введення з 1 січня закону, що стосується підвищення ставок акцизного збору. Не з моменту опублікування, а з 1 січня 2010 року. І з врахуванням цієї пропозиції проголосувати закон в цілому.
Олег Валерійович, сідайте будь ласка на місце. Будь ласка, мікрофон Олександра Віталійовича Шлапака.
Шановні народні депутати! Я хочу звернути увагу тільки на одну обставину. Якщо ми голосуємо цю пропозицію, у нас виходить розбалансований закон про державний бюджет. Таким чином, нам все одно треба десь знайти 190 мільйонів для того, щоб ветеранам медалі зробити, вертольоти відремонтувати і так далі. Тому, або треба їх шукати десь додатково і обговорювати цю, цю проблему. Або в такій формі ми не спасаємо ситуацію. Дякую.
Дякую, Олександр Віталійович. Шановні колеги, я хочу прочитати ще раз назву, повну назву закону, щоб ви сконцентрувалися. Закон називається: „Про внесення змін до законів України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та "Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби". Ми не можемо вводити з 1 січня 2010 року норму, яка стосується Закону про Державний бюджет 2009 року. Він закінчує свою дію якраз в цей момент. Шановні колеги, я прошу, щоб ви уважно слухали просто, коли йде мова. Будь ласка, Олег Валерійович, сядьте будь ласка на місце. Будь ласка, запишіться на пропозиції щодо процедури подальшого ухвалення рішень. Будь ласка, Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, ну, нельзя же все время идти по беспределу. Ну, просто поражает, когда заступнык головы бюджетного комитету вносит предложение, как было абсолютно правильно сказано Александром Витальевичем, которое разбалансирует бюджет, которое нельзя притянуть за уши к этому бюджет и прочее, прочее. Ну, если очень хочется, а нельзя, это же. Как приняли Закон «О повышении соцстандратов», надо вводить в действие, а мы, говорит, не хотим. Ну, если мы будем все время идти по беспределу, топтаться по законам, по Конституции, мы потеряем государство. Что мы делаем? Решения нет, поскольку абсолютное большинство парламентариев здравомыслящих людей, и они не хотят делать преференции иностранным товаропроизводителям, а свое производство угроблять, чтобы люди остались без работы, без зарплаты, а бюджеты остались без налогов. Спасибо.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизн, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, ми з вами трошки плутаємо, що ми маємо на увазі при підтримці іноземних виробників. Ми табак іноземний завозимо, ми не стимулюємо його тут, розробку і вирощення, раз. Ми всі компоненти завозим іноземні сюди і робимо вигляд, що це наші фабрики, які в кілька разів дешевше все це виробляють. Ми сьогодні розписуємося на найвищому рівні, що ми з контрабандою не можемо впоратися. В усіх країнах світу контрабанда – це., це кримінально караний злочин. У нас з вами, бачите, наводиться з трибуни від заступника голови Секретаріату, що це четверта частина всього, що продається в держави. Так як це може бути таке? Тому тут у два закони ми вносимо зміни: „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби”, вони можуть бути підняті і з першого числа; а другий – про зміни до державного бюджету, це може приймати зараз. Тому давайте розділим це, повернемося до голосування і.
Белоусова Ірина Анатоліївна. Цибенко Петро Степанович.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановні колеги, я вношу таку пропозицію: оскільки та пропозиція, яка ставилась на голосування, не знайшла необхідної підтримки, я пропоную виокремити лише зміни до Закону про Державний бюджет України на 2009 рік і причому в цих змінах виокремити лише один напрямок – виділення додатково 26 мільйонів на виготовлення медалей, присвячених 65 річниці Перемоги над фашизмом. Повірте, що це надзвичайно важливе питання, треба виготовити порядку 2 мільйонів медалей. Указ Президента з цього приводу вже є, і цей процес необхідно розпочати в 2009 році, інакше в 2010 році ми це не встигнемо виконати. Тому моя пропозиція зводиться до виокремлення Закону про Державний бюджет і показника, який стосується витрат на виготовлення ювілейних медалей. Дякую.
Корж Віталій Терентійович.
Прошу передати слово колезі Олегу Ляшку.
Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Олександре Володимировичу, давайте ми повернемося до голосування, обговоримо ті пропозиції, які лунають від колег, і попробуємо знайти компроміс. Закон валити не можна, ціна питання – це десятки і сотні тисяч людей, на горі яких і на смертях яких наживаються тютюнові компанії. Мені дуже прикро сьогодні в цьому залі бачити, як лобісти тютюнових компаній із шкури вилізають, для того щоб не дати можливості зробити цигарки недоступними, особливо для молоді. Вони їх в тенета, ці тютюнові компанії, затягують змалечку, і до кінця життя він курить і сидить на гачку цих компаній. А вони мізерні копійки заносять сюди до залу і тих мільярдів, які вони заробляють на гОрі, на сльозах людей.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Прошу передати слово Чечетову.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые коллеги! Ну какая циничная власть. Вот. они просто радуются, когда повышают акции на бензин, на лекарства, на сигареты, когда растут цены и никогда не испытывают радость, когда нужно повысить зарплату социально защитить людей. Я думаю, здесь точка поставлена и надо двигаться дальше, потому что сейчас миллионы наших избирателей ждут принятия следующего закона, где речь идет о преодолении вето на мораторий на підвищення цін і тарифів на лікарські засоби та вироби медичного призначення. Давайте перейдем к этому закону, давайте преодолеем здесь вето и защитим наших людей от вакханалии цен, поскольку правительство не защищает, оно доуправлялось до ручки. В разгар эпидемии марлевых повязок не было даже! Вы вдумайтесь, как надо управлять!
Шановні колеги, здебільшого ми повернулись до обговорення, надійшла тільки одна пропозиція повернутись до ухвалення рішення. Пропозиція щодо ухвалення рішення, Олександр Віталійович Шлапак.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Я хотів би, щоб ви ще раз уважно послухали в чому полягали пропозиції Президента. Закон передбачає зміни до бюджету: до спеціального фонду – 5,5 мільярдів, до загального фонду Державного бюджету – 600 там 19 мільйонів. Ми вчепилися в один маленький аспекти, 191 мільйон акцизів від тютюна. Давайте розділимо два питання – пропонував Президент: відділимо 191 мільйон, окремо про нього посперечаємося з приводу акцизів на тютюн і табак, а ці 191 мільйон як джерела заміним економією по Державному бюджету, вона є у нас. І таким чином ми упакуємо в одну упаковку зміни до бюджету 2009 року, залишим тільки цей закон, а про акцизи посперечаємося далі. Я просив би повернутися також до цієї пропозиції. Мені видається, що вона допомогла б нам вирішити всі проблеми, які поставали у цій залі. Дякую.
Дякую, Олександре Віталійовичу. Шановні колеги, я хочу вам сказати, що Верховна Рада України ухвалила закон, один закон, про внесення змін до законів про Державний бюджет та про ставки акцизного збору. Ми з вами розглянули зауваження Президента України. Одне врахували повністю, одне врахували частково. Ми зараз творити новий закон не будемо. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування. [[10:53:24]] За-208 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду закон. А, вибачте, будь ласка, вибачте. Надійшла заява від двох фракцій: „Блоку Литвина” та фракції Комуністичної партії України – стосовно перерви. Я проконсультувався з представниками фракцій. Вони просять зараз зробити заяви, і можуть уже консультації не проводити, вони вже проконсультувались. Від двох фракцій для заяви я надаю слово Катерині Тимофіївні Ващук.
Шановні колеги, я вас дуже прошу 3 хвилинки уваги. Нещодавно, днями Конституційний Суд за поданням Президента зупинив дію, або визнав неконституційним Закон „Щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток аграрного сектору України”. Що це значить? Шановні колеги, цей закон – багатостраждальний. Ми двічі долали вето. Тим законом передбачалось регулювання цін на різні послуги для села, цим законом передбачалось продовження дії фіксованого податку і податку на додану вартість для селян. І цим законом передбачалось, що особливо не сподобалось Президенту і його консультантам-радникам, - це пролонгація кредитів селянам тими банками, які отримали 150 мільярдів рефінансування. А от для селян, щоб пролонгувати кредити у такий важкий момент, коли ціни упали, коли підтримка держави зведена до мінімуму, коли сьогодні дуже важко виживає аграрний сектор, не можна. У нас держава створена для існування і збагачення банківської системи. Банки сьогодні гроші, які направлені на рефінансування, хіба віддали людям? Хіба кредитами дали на розвиток економіки України? Хіба дали на село? Вони, я впевнена, коли прийде нормальна влада і перевірить, то найде, що більша частина тих коштів осіли в офшорах, що вони на рахунках банкірів і тих, хто їм помагає. Дорогі колеги, ми від аграріїв усіх в залі просимо на слідуючий сесійний тиждень поставити цей закон, який ми допрацьовуємо Комітетом митної і податкової політики, а також аграрний комітет підтримує, аби ми цю несправедливість по відношенню до селян зняли. Бо нам лише не хватає оподаткувати селян усіма 18-ма видами податків у такий тяжкий для села час. Це я не розумію тут ні нашого Президента, ні його радників. Як можна говорити за відродження України, гроблячи українське село? Дякую.
Дякую, Катерина Тимофіївно. Оголошується до розгляду Закон України "Про мораторій на підвищення цін і тарифів на лікарські засоби та вироби медичного призначення" з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер 3426]]. Доповідає Шлапак Олександр Віталійович.
Шановний пане Головуючий, шановні народні депутати! Президент України не підтримав Закон України "Про мораторій на підвищення цін і тарифів на лікарські засоби та вироби лікарського призначення”, оскільки вважає його економічно необґрунтованим та таким, що може призвести до низки негативних соціально-економічних наслідків, а саме. По-перше, ми провели розрахунки і серйозні консультації з українськими вітчизняними виробниками фармацевтичної продукції, так ось, існує загроза, що фармацевтичні підприємства припинять виробництво переважної більшості ліків, які включені до національного переліку основних лікарських засобів. Приведу такі приклади. ЗАТ фармацевтична лікарська фірма „Дарниця” виготовляє 87 найменувань лікарських засобів, що містяться в національному переліку, за умови введення мораторію на ліки нерентабельним стає виготовлення 70-ти препаратів , 80 відсотків. Фармацевтична компанія „Здоров’я”, місто Харків, виготовляє 191 лікарський засіб з національного переліку. За умови введення в дію мораторію на підвищення цін 115 найменувань стає нерентабельним, 60 відсотків. Корпорація „Артеріум” виготовляє 35 лікарських засобів, з 35-ти 27 будуть нерентабельними – 80 відсотків. Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод, „Лекхім” і так далі, не буду забирати вашого часу. Сьогодні рентабельність вітчизняних виробників ліків становить 10-20 відсотків, а у підприємств, які здійснили модернізацію виробництва, в середньому, 13 відсотків. В той же час протягом 2008-9 років собівартість виробництва основних лікарських засобів зросла, у середньому, на 60 відсотків, у тому числі, за рахунок збільшення вартості сировини, матеріалів – від 20 до 100 відсотків, транспортних послуг – 20-50 відсотків, загальновиробничих витрат. У такому зростанні собівартості значну роль відіграла девальвація національної валюти. Левова частка, а саме близько 90 відсотків вітчизняних фармацевтичних препаратів виготовляється з імпортованої сировини. Крім того, від імпорту залежать, практично, всі супутні виробництва – від упаковки до інструкції ліків, які друкуються на імпортованому папері. Ще одним, це жодним чином не враховано при запровадженні законом порядку, за яким реалізація лікарських засобів та виробів медичного призначення має здійснюватися за цінами, що склалися станом на 1 липня 2008 року. Між тим, нагадаю, за станом на 1 липня 2008 року курс долара США становив 4 гривні 85 копійок, а на кінець жовтня 2009 року – 8 гривень. Тобто вартість зазначеної іноземної валюти зросла на 65 відсотків. По-друге, наслідком введення закону може стати припинення випуску більшої частини вітчизняних ліків. Частка лікарських засобів, включених до національного переліку, виробництво яких стає нерентабельним за умови прийняття, за умови вступу в дію закону, становить від 30 до 70 відсотків виробництва на кожному підприємстві, про що я вже говорив. Таким чином припинення їх випуску призведе до зростання собівартості виробництва решти ліків через збільшення у ній частки загальновиробничих витрат. Тому існує значний ризик, що процес згортання виробництва окремих категорій лікарських засобів набуде кумулятивного характеру, так званого характеру доміно, і призведе до припинення виробничої діяльності великими фармацевтичними підприємствами, у яких обсяг загальновиробничих витрат є досить значним. По-третє, закон загрожує зупинити інноваційний розвиток фармацевтики. Тут особливо хотів звернути увагу на нашу дискусію з Юрієм Анатолійовичем Кармазіним, коли ми говорили про Закон про соцстандарти, і він говорив про те, що нічого мною не було сказано про інноваційні українські фармацевтичні препарати, і я обіцяв відповісти. Юрію Анатолійовичу, у зв’язку з негативною рентабельністю виробництва ліків більшість фармацевтичних підприємств припинять програми з модернізації виробництва, скасують інноваційні проекти з розробки нових лікарських засобів. Розробка нових ліків буде припинена внаслідок вимивання коштів фармацевтичної галузі і скорочення всіх нежиттєвоважливих видатків задля збереження виробництва. Я приведу тільки один приклад. Він стосується ВАТ „Фармак”. ВАТ „Фармак” розробила і випускає лікарський препарат проти грипу „Амізон”. Працює він над цим з 1993 року. Сьогодні вже випускається 5,8 мільйонів упаковок, випускається по ціні 10 гривень 87 копійок. Хоча ціна реалізації цього препарату, якщо повернутися на 1 липня 2008 року, 6 гривень 15 копійок. Так от, з 2006 року „Фармак” намагається зареєструвати цей препарат в європейській таблиці хімічних препаратів, щоб мати можливість використовувати на рівні з „Таміфлю”. На це вже потрачено на сьогоднішній день [[послухайте цифри]] – 2,3 мільйонів євро. За розрахунками фахівців ще два роки 2010 і 2011 і близько ще 11мільйонів євро доведеться потратити для того, щоб цей препарат набув статусу такого ж, як і препарат „Таміфлю”. Хоча наші фахівці кажуть, що він нічим не гірший. Ось ці інноваційні витрати, які йдуть на підготовку тільки одного препарату. Безумовно, всі вони, ще раз підкреслюю, будуть припинені. По-четверте, українські виробники ще довго будуть позбавлені можливості виходу на ринки розвинених країн, насамперед європейських. Я хотів би, щоб ви послухали такий аргумент. Нагадаю, що заветований Президентом закон передбачає створення нового органу контролю – Державної агенції з питань ліцензування та виробництва обігу лікарських засобів та виробів медичного призначення. Особисто мені зовсім незрозуміло, чим не влаштовувала сьогоднішня Державна інспекція з контролю якості лікарських засобів. Не зрозуміло так само, чому уряд запроваджував цю агенцію на відміну від попередньої державної служби. Але зрозуміло інше, що зміна структур, яка, в принципі, не фіксується з. у законах, призведе до призупинення переговорного процесу щодо вступу України до Міжнародної системи співробітництва фармацевтичних інспекцій , так званоїPICS. Процедуру вступу необхідно завершити до кінця 2010 року. Оскільки за правилами PICS процес приєднання не може тривати більше шести років. У разі не приєднання доPICS щодо вітчизняних виробників лікарських засобів продовжуватимуть діяти жорсткі обмеження з виходу на європейські ринки, що негативно позначаться на їх конкурентоспроможності. Нагадаю, що ми ведемо цей процес приєднання з 2004 року, шість років минає в 2010 році. І нас уже попереджали, коли ми попередній раз міняли одну агенцію на іншу, про те, що наступного разу більше просто не буде. По-п’яте, прямим наслідком підписання закону буде призупинення діяльності всіх аптечних закладів, що найменше на тиждень. Аптеки повинні будуть провести інвентаризацію залишків лікарських засобів та здійснити коригування чинних договорів з постачання з дистриб’юторами у відповідності до рівня цін на лікарські засоби станом на 1 липня 2008 року. Разом з тим дистриб’ютори лікарських засобів повинні узгодити ціни з підприємствами-виробниками за вже поставлену у роздрібну аптечну мережу лікарські засоби, або забезпечити їх повернення виробникам. Протягом цього часу, досить тривалого, аптеки не працюватимуть, а громадяни в умовах поширення грипу та гострих респіраторних вірусних захворювань будуть позбавлені можливості придбати найнеобхідніші лікарські засоби. І нарешті, по-шосте. Нагадаю вам, шановні колеги, що на сьогоднішній день відповідно до українського законодавства, уряд має всі механізми регулювання ціноутворення на основні лікарські засоби. Пошлюся на статті 8,9 Закону про ціни і ціноутворення, яка говорить про те, що уряд у випадках, де вважає необхідне, має право застосувати і фіксовані і граничні ціни. Постановою Кабінету Міністрів від 25 березня 2009 року визначено національний перелік лікарських засобів і виробів медичного призначення та, підкреслюю, порядок формування цін на лікарські засоби і вироби медичного призначення. Постановою від 17 жовтня 2008 року установлено граничні постачально-збутові та роздрібні надбавки на лікарські засоби і вироби медичного призначення, які включені до національного переліку. Я згоден з тим що, напевно, треба ці документи доопрацювати, але, доопрацювавши їх, ми отримаємо нормальне, регулятивне поле для фармацевтичної галузі. А не будемо застосовувати принцип боротьби з лупою шляхом гільйотини. Президент просить дослухатись до цих аргументів, і не долати вето Президента. Дякую за увагу.
Є питання, чи все зрозуміло?
Є питання. Записуйтесь, будь ласка. Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний Олександр Віталійович, безумовно, якщо б ви пам’ятали, що Кармазін з цієї трибуни закликав, що не можна встановити мораторій, так як не можна мораторій на старість встановити. Це безглуздя. Воно викликало паніку у людей, воно викликало розкуплення ліків і так далі. Але я підтримую повністю те, що зараз долати вето не можна. Я з вертаюсь до всіх громадян, хто мене чує, тому що викличуть зворотній абсолютно ефект. Я хотів тільки запитати, чому зараз ми, Україна, і зокрема, така лінія була до недавно і в Президента, відкриваємо двері всьому іноземному, все іноземне через 5 хвилин тут, через 5 хвилин. Сьогодні зранку передача по „Інтеру” згущене молоко 80 відсотків пальмової олії шкідливої для дитячого організму. А ми говоримо, звідки вона приходить.
Шановний Юрію Анатолійовичу, я дякую вам за підтримку тих позицій, про які я говорив з цієї трибуни і радий, що в цьому питанні ми займаємо єдину позицію. Не можу з вами погодитися з приводу того, що Президент на сьогоднішній день займає позицію максимального допуску на український ринок закордонних товарів. Я міг би приводити дуже багато аргументів, коли Президент категорично проти цього заперечує, починаючи з м’яса і закінчуючи іншим. Це тема іншої і, напевне, більш широкої дискусії, якщо вважатимете за потрібне провести окрему дискусію з приводу балансу імпорту і експорту, давайте це зробимо. Дякую.
Александровська Алла Олександрівна.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Александр Витальевич, но вы своим таким докладом но сделали всё, чтобы напугать граждан Украины, напугать вот этими совершенно невероятными последствиями, которые якобы наступят если будет принят закон. Но это же неправда. Речь идет о том, что государство должно регулировать цены, не запрещать, не просто регулировать. Почему во всех странах Европы, вы поедите в любой город и вы в разных аптеках на одно и тоже лекарство увидите одну и ту же цену, потому что. ?? государственное регулирования. Почему вы говорите, что 60 процентов лекарств, произведенных допустим на каком предприятии в Харькове, будут нерентабельны. Конечно, если государство не будет возмещать разницу в цены, конечно будут нерентабельные. Почему сегодня в государственном бюджете мы закладываем 2 миллиарда на возмещение разницы в тарифах в ЖКХ, то есть если тариф не возмещает расходов коммунальным предприятиям, то государство 2 миллиарда платит. Почему вы не хотите это увидеть, необходимость этого в сфере производства лекарственных препаратов? Почему вы не хотите вводить ГОСТ.
Саме дивне, що я повністю погоджуюся з усіма аргументами, про які ви зараз говорили, окрім одного про те, що я сію паніку. Мені видається я говорю абсолютно реальні наслідки, які виникнуть в державі за умови прийняття закону. Щодо того, що необхідна, що в усіх інших європейських державах є регулювання цін на лікарські препарати – є безумовно. Воно є і в Україні. Я підкреслюю. Закон про ціни і ціноутворення передбачає і я хотів би вас підтримати, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які своїми рішеннями установлюють ціни там або тарифи на товари та послуги в розмірі нижчому від розміру економічно обґрунтованих витрат, то зобов’язані відшкодовувати суб’єкту господарювання різницю. Давайте в цьому законі обрахуємо, перевіримо собівартість Дарниці чи „Фармака”, і відшкодуємо в цьому законі, і передбачимо тоді мільйони коштів на відшкодування їм цих препаратів, якщо вони знаходяться в національному переліку і необхідні нашим людям. Це буде збалансоване рішення. Але його немає на сьогоднішній день. Ми просто приймаємо рішення, яке призведе до того, що не отримавши тієї компенсації, ці шановні підприємства припинять виробництво цих препаратів.
Жебрівський Павло Іванович.
Олександре Віталійовичу, ну насправді, як кажуть, хотіли як краще, а виходить як завжди. Насправді на сьогоднішній день той мораторій про який говориться не вирішує жодного питання. Бо ви абсолютно вірно говорите, що український фармвиробники перестануть випускати препарати, які входять в національний перелік, але ж ви не говорите, що ще імпортні препарати не будуть ввозитися. А їх 75 відсотків в структурі продажу препаратів вартості – це імпортні. І повернутися до 01 липня 2008 року взагалі неможливо. І ми маємо розмежувати чи має держава здійснювати контроль? Безумовно. Є Закон про ціни і ціноутворення. Є Цивільний кодекс, який передбачає державне регулювання. І нехай оця інспекція, яка в нас існує, займеться своєю роботою і узгодить ціноутворення, виставить параметри. Тоді це буде правильне і розумне рішення депутатів, а все інше є просто популізм і шлях в нікуди. Через це я, власне, звертаюсь не так до вас, Олександре Віталійовичу, як до шановних колег, з якими я спіл.
Завершуйте будь ласка.
які кажуть, що, ну, от така політична ситуація, вибори. Друзі! Ми маємо просто зважливо підійти до цих питань. І тут не лобізм якийсь, тут просто здоровий глузд. Я просто звертаюся до здорового глузду народних депутатів України.
Павло Іванович, дозвольте скористатися вашим запитанням для того, щоб ще раз підкреслити наступну думку. Шановні народні депутати! Я покажу вам ось таку діаграму, яка говорить про те, що 65 відсотків ліків в упаковках вживаються українських і лише 35 – іноземних. Натомість, якщо ми візьмемо грошовий аспект, то 70 відсотків грошей іде за кордон, оскільки вони використовують дорогі ліки, і лишень 30 відсотків залишається для наших підприємств. Чому я говорю про наші підприємства. Тому що була можливість на наших підприємствах перевірити собівартість продукції. Ми не можемо на сьогоднішній день запитати ні німців, ні поляків, яка собівартість продукції і скільки заробляє імпортер цих ліків в Україну. Однак, тут, Павло Іванович, мушу сказати про те, що ми не можемо спрогнозувати поведінки іноземців. Можливо, вони також підуть з ринку. А, можливо, враховуючи те, що у них є подушка грошова значно краща, ніж у нас, вони замістять ті ніші, з яких піде український виробник. Вони можуть потерпіти, поки, я переконаний, за тиждень, за два, за місяць ситуація буде ахова і ми все одно повернемся до нормального ціноутворення. Але вже вибити їх з цих ніш буде надзвичайно складно. Тому я думаю.
Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Шановний доповідачу і шановні наші виборці, які, для яких цей закон життєво необхідний і без якого вони, на превеликий жаль, вижити не можуть. Дайте будь ласка відповідь мені на два логічних запитання, які випливають з вашої доповіді. По-перше, чому Рада національної безпеки і оборони не б’є тривоги про те, що ми втратили абсолютно всю незалежність фармацевтії, якщо 75 відсотків ліків зарубіжного виробництва, якщо 90 процентів складової виробництва нашого становить іноземне виробництво? То про яку незалежність ми можемо говорити у нашій державі, і що треба зробити для цього? І друге логічне запитання. Дайте відповідь на пропозицію [[це законопроект нашого колеги Симоненка]], що і кого ми захищаємо? Декількох сімей, які виробляють ці ліки, чи 46 мільйонів, які не можуть купити ці ліки? Як тоді поступити? Де взяти кошти, щоб придбати такі дорогі.
Шановний Адаме Івановичу! Ну, перш за все щодо кількох виробників. 300 тисяч людей зайняті у фармацевтичній галузі України, 300 тисяч і власників дуже багато. Наприклад, ВАТ „Борщагівка”, на якій був Президент, коли приймав рішення, - це народне підприємство. Там власники – весь трудовий колектив. Це майте на увазі. І я вважаю, що те, що вони без допомоги держави, тут, на жаль, ви праві, зберегли свої підприємства і сьогодні виробляють 65 відсотків всього українського ринку, ми повинні всів тут, у Верховній Радію низько їм вклонитися за ту роботу, яку вони роблять. Що стосується собівартості продукції – 90 відсотків. Тут ви праві, але, підкреслюю, 90 відсотків собівартості будь-якої медичної продукції – це первинний інгредієнт. Це надзвичайно шкідливі виробництва, які в основному розташовані в Індії і Китаї. Переміщати їх в Україну немає жодного сенсу, цього не робить жодна Європейська держава. Однак, ви праві в одному, що, на жаль на превеликий, у нас не завершена те, що ми з пані Александровською говорили, державна регуляція цін на ліки для найбідніших верств населення. Це окремий закон, це окрема ідея, окрема регуляція, якою давайте разом займемся. Але не будемо не захищати бідних 46 мільйонів, а вносити.
Григорович Лілія Степанівна.
Лілія Григорович, група „За Україну!” Шановний Олександре Віталійовичу, скажіть, будь ласка, як ви можете спрогнозувати ситуацію на перспективу? Уже впродовж майже цілого року при Кабміні діє нова структура, Держлікінспекція, створена у порушення діючого законодавства. Кабінет Міністрів, дійсно, має надзвичайно багато регуляторних механізмів впливу ціни на ліки, виходячи із чинного законодавства, про що озвучили. І тим не менше, коли, буквально, три тижні тому ще була перша хвиля епідемії, і Прем’єр-міністр особисто вимагала, щоби в аптеках були ліки і були по певних цінах, скажіть, чи була по тих цінах оксолінова мазь, чи були маски, чи все це було? Не було. А хто мені спрогнозує і візьме на себе відповідальність, що після голосування цього так званого мораторію при 70-ти не наших і 90 субстанціях [[не наша]] в аптеках при другій-третій хвилі узагалі нічого не буде, бо державних аптек немає, а вони, переважна мережа, дійсно, комунальна? І для моїх колег. Так, з кордоном можна все купити по.
Завершуйте, будь ласка.
Так, за кордоном можна все купити по одній ціні, але там ліки купляють по рецептах. Тільки 30 відсотків від того, що в нас купляють всі і вся у аптеках, там іде по рецептах лікаря, а все інше в стаціонарі. Отже, чи до другої хвилі ми зовсім не позбавимо наших людей при тому мораторії ліків в аптеках? Дякую.
Ну у мене, пані Лілія, є повне переконання, що ми наробимо хаосу до другої, до третьої хвилі, до будь-якої з завтрашнього дня, з моменту подолання вето Президента. Але дозвольте, ще раз скажу, використати ваше запитання, щоб пояснити одну річ з приводу того, яка у нас є регуляція. Кабінет Міністрів сформулював перелік з 215 препаратів, які сьогодні вважає, що найбільш необхідні людям. Йому нічого не варто запровадити систему реєстрації. Він почав це робити, але проект постанови до сих пір не прийнятий. Процес реєстрації означає, що кожний виробник цих препаратів повинен довести відповідній інспекції вартість цього препарату з невеликою грошовою надбавкою. Давайте це зробимо і в такий спосіб відрегулюємо ціну на кожен препарат, який, вважаємо, є необхідним для наших людей з цього національного переліку. Решта є відкритий ринок, хай хтось купує собі самі дорогі ліки, які хоче. Все це можна розробити в рамках діючого законодавства і не вигадувати новий механізм, який приведе до хаосу. Дякую.
Дякую, Олександр Віталійович. Сідайте, будь ласка. Репліка. Народний депутат Кармазін.
Шановні народні депутати, я хочу відповісти реплікою на зауваження першого заступника голови Секретаріату Шлапака Олександра Віталійовича щодо інноваційних технологій. Я звертаюся особисто до вас і до Президента Віктора Андрійовича Ющенка з тим, щоб нагадати вам нашу славетну історію, саме історію України в Одесі. Ще з 1886 року були перші бактеріологічні станції, які очолював Мечніков, потім Бардах на собі випробував вакцини проти сказу, які виготовив Луї Пастер. Довели всьому світу безпечність. Були другими по розробкам в світі, сьогодні завозимо вакцини. До ліквідації в Одесі існував бактеріологічний інститут імені Мечнікова. Так щоб ви знали, що він випускав 35 найменувань препаратів, в тому числі найсерйозніші вакцини. Я хочу закликати вас приєднатися до того, що робить зараз Тимошенко по оновленню виробництва вітчизняних вакцин. Дякую. А я з цим зверненням звернувся вже і отримав підтримку там.
Співдоповідь від комітету Гайдаєв Юрій Олександрович, будь ласка.
Вельмишановний Олександр Володимирович! Вельмишановні колеги! Комітет з питань охорони здоров’я розглянув пропозиції Президента України, проаналізував стан справ з зростанням цін, опрацював усі доводи фармацевтів і дійшов висновку, що зростання цін на лікарські засоби тільки частково обумовлені зростанням курсу долара США, наприклад. Під цим приховується штучне завищення цін на лікарські засоби. Так, при зростанні курсу долара США протягом вересня 2008 року – липня 2009 на 65 відсотків вартість ліків зросла до 90 відсотків, а інколи і вдвічі, і більше. При.при стабільному курсі долара США липень-листопад 2009 року вартість ліків зросла на 10-12 відсотків. Це факт. Ціни зростають, тому що зростає їх митна вартість. А що вкладається в неї, які ризики, який курс долара і так далі – таємниця, яку знають тільки постачальники і за яку повинен заплатити пересічний громадянин. Інший момент. Контрольованість фармацевтичного ринку. Правила і ціни диктують близько 15 дистриб’юторів, які тримають в руках більше 80 відсотків ринку ліків. Останні події з грипом дуже яскраво показали хто і на чому заробляє. Ціни на противовірусні і противогрипозні, антибактеріальні і так далі препарати зросли більше, ніж на третину. При цьому жодних об’єктивних посилів для цього не було. А маски – їх взагалі не було в аптеках або реалізовувались вони в 5 раз дорожче і. Ви все це знаєте. Тут очевидні порушення законів ціноутворення і штучне завищення цін. Свідченням цього є результати перевірок, які були проведені останнім часом. Майже в кожній третій аптеці були порушення в завищенні цін. І це тому, що обмежений перелік ліків, на які перевірялись ціни, було публічно оголошено, що такі перевірки будуть. І при цьому стільки порушень. А що тоді говорити про цей період, коли нікого ніхто не контролював ціни? З огляду на те, що сьогодні мінімальна зарплата є нижчою прожиткового рівня, а заборгованість за виплату заробітної плати, стипендій продовжує зростати, необґрунтоване підвищення цін на ліки та вироби медичного призначення приводить до неможливості переважної більшості громадян придбати необхідні ліки. І держава просто повинна втрутитися в цю ситуацію. Встановлення мораторію на підвищення цін на ліки та вироби медичного призначення – це вимушений і тимчасовий захід, який вводиться лише до запровадження державного регулювання цін на ліки. По суті, цей закон говорить, що ціни повинні регулюватися державою, а механізм регулювання повинен бути прозорим, економічно виваженим і адекватним. Завдяки Закону України „Про мораторій на підвищення цін і тарифів на лікарські засоби та вироби медичного призначення” громадяни отримають ліки за доступними цінами, а Україна – європейську модель державного регулювання цін на лікарські засоби і вироби медичного призначення. Враховуючи вищесказане, Комітет Верховної Ради України з питань охорони здоров’я пропонує відхилити пропозиції Президента України та подолати вето. Дякую за увагу.
Будь ласка, питання до співдоповідача. Пєрєдєрій В’ячеслав Григорович.
Глубокоуважаемый Юрий Александрович, скажите, пожалуйста, вот только что мы слышали выступление представителя Президента, он нам говорил о том, как, какие понесут потери наши представители и т.д., и т.п., промышленности. Скажите, хоть один препарат украинских фарм-заводов зарегистрирован где-нибудь в мире, я имею в виду ЕС, не СНГ, а ЕС? Это первый вопрос. И второй: известно ли Президенту, мне бы хотелось, чтобы ему было известно, как и представителю Президента, что в долларовом эквиваленте я лично провел исследование, в долларовом эквиваленте цены на лекарства 2005-2006 года и 2009, они не должны были вырасти, или, если выросли, то на 2-3 процента, а они выросли в среднем у отечественных производителей на 300 процентов? Вот я хотел бы получить ответы на эти вопросы.
Спасибо большое. Вельмишановний Вячеслав Григорьевич, на первый вопрос я вам отвечу: нет. Потому что не зарегистрированы. На второй вопрос я отвечу следующее: в первую очередь я отвечу вельмишановному представнику Президента мною очень уважаемому Александру Евгеньевичу, что, к сожалению, в его докладе он все время говорил о проблемах коммерсантов, коммерсантов, о проблемах бизнеса, но почему-то не учел проблемы людей, кстати, у нас на Украине их более 46 миллионов. Александр Евгеньевич, эти люди, большинство людей не в состоянии стали купить лекарства, они не могут купить. Я вам хочу напомнить, я в свое время был главврачом больницы скорой помощи, 5 лет подряд, я часто туда заезжаю. Вы знаете, доходит до того, что родственники больных, которые лежат в реанимации, спрашивают: дайте гарантию, что он выживет, либо готовить деньги на лекарства, либо на похороны. Спасибо. А, кстати, на счет ответа Вячеславу Григорьевичу, если можно, я знаком с этой таблицей. Я видел эту таблицу, труд был очень большой. Значит, был анализ цен в долларовом эквиваленте 2005-6 год и 2009 год, и я хочу подтвердить слова профессора Передерия о том, что в среднем повышение цен в долларовом, повторяю, эквиваленте на лекарства отечественных производителей на 300 процентов. Я видел эту таблицу и участвовал в ее разработке. Спасибо.
Карпук Володимир Георгійович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну”. Шановний Юрій Олекснадрович, ви знаєте, що з 12 членів комітету на тому засіданні було сім і четверо проголосували за подолання вето Президента, це для інформації. Ви досвідчений організатор охорони здоров’я, міністр, скажіть, будь ласка, ця система, яка є в Україні, регуляції цін на лікарські засоби відповідає європейській моделі? Чи не основна причина. І, практично, цей закон містить дві частини: один – це мораторій на ціни, а інший – пропозиції щодо механізмів регуляції цінової політики, тому що, дійсно, такої системи не існує, і з-за того ми маємо оці величезні скачки цін, тому що намагання вводити обмеження на оптові чи граничні ціни, які були до цього, не приводять, до, дійсно, зниження і забезпечення необхідними ліками. Інша проблема – як забезпечити лікарськими препаратами сільське населення, де 18 відсотків аптек і 32 відсотки населення іде.
Я понял ваш вопрос. Уважаемый Владимир Григорьевич, я вам отвечу также как профессионалу высокого класса. У нас циноутворення в государстве нету, у нас не рынок, а у нас, к сожалению, я должен это констатировать, у нас – базар. Опять повторяю, эпидемия гриппа показала это, когда ни с того, ни с сего люди пошли в аптеки. Как на базаре: ага, больше людей, значит свинину продаем. Это наша страна, и, по-моему, еще Россия не имеет регуляторного органа, который регулирует цены на лекарственный препараты. Однозначно, это – безобразие. Кто сколько хочет, столько и ставит. А принимая во внимание, что, как вы знаете лучше меня, 15 дистрибьюторов, договориться не так уже и сложно. Это первое. Второе, вы знаете еще некоторые факты, которые, кстати, многие депутаты мне задавали вопросы. В рядом стоящих аптеках, вот 2 аптеки рядом, препараты отличаются в цене в полтора раза. Так, Владимир Григорьевич, мы это знаем, мы проверяли.
Юрію Олександровичу, будь ласка, завершуйте.
А в аптеках различных регионов препараты отличаются в цене друг от друга в 2 и более раз. Если есть другие вопросы.
Зарубінський Олег Олександрович, останнє питання.
Олег Зарубінський, «Блок Литвина». Шановний Юрію Олександровичу, ми всі бачимо і ми всі знаємо, що лобі бізнесменів від фармації може порівнятися за своєю потужністю тільки з тютюновим і банківським лобі. Взаємозв’язок тут є абсолютно прямий: чим більше прибутки, тим сильніше лобі і лобісти; чим сильніше лобі, відповідно тим більше прибутки. У мене питання дуже просте. Я згоден з вами, що дуже яскравим був приклад, коли от була ця паніка у зв’язку з грипом. Коли маска, собівартість якої, очевидно, 10 копійок, в цілому ряді аптек офіційно, не з-під поли, а офіційно продавалася за 4, за 5 і за 6 гривень. До речі, тут має займатися прокуратура цим, а не купувати в Баден-Бадені великі вілли. Це питання Генпрокуратури. У мене питання. Нехай ваш профільний комітет дасть нам позиції, динаміку цін. Нехай це буде публічна, прозора інформація для всіх і, перш за все, для ЗМІ. Дякую.
Спасибо большое. Олег Александрович, эта динамика цен на отечественные препараты я готов, если Вячеслав Григорьевич не будет возражать, эту таблицу дать вам сегодня. Это первое. Вы во всем практически ответили на то, что я должен ответить. Кстати, насчет наших отечественных производителей. Для интереса я хочу сказать. Помните, мы приняли отличный закон про шрифту Брайля, что необходимо для слепых людей, а 50 тысяч человек пользуются этим шрифтом. Были смерти, когда люди брали не те, не видит он, и умирали, потому что принимали другие препараты. Так вот. Я получил письмо от председателя Общества слепых. К нему обращались практически все западные фирмы, которые представлены у нас на рынке Украине, и консультировались как лучше, как сделать, как выжить [[это, кстати, недорого стоит]] и ни одна наша компания фармацевтическая, ни одна, у меня есть официальное письмо. Так вот они надеются на то, что после 1 января, когда им необходимо будет все-таки выпускать эти упаковки со шрифтом Брайля, они каким-то образом. опять будет лобби, опять сюда выйдут к нам сюда у Верховную Раду и опять будут требовать, чтобы мы что-то с вами.
Юрій Олександрович, завершуйте, будь ласка.
преодолеть вето, ничего в этом страшного не будет. Да, тяжело в стране, немножечко сверхприбыли уменьшатся, а будет просто прибыль. И я прошу вас проголосовать.
Дякую, Юрій Олександрович, сідайте, будь ласка. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, Президента України вніс одну пропозицію до цього закону – скасувати Закон України „Про мораторій на підвищення цін і тарифів на лікарські засоби та вироби медичного призначення”. Пропозиція Президента України ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:33:36]] За-8 Пропозиція Президента не підтримана. Профільний комітет вніс пропозицію подолати вето Президента на цей закон. Пропозиція профільного комітету ставиться на голосування щодо подолання вето. Прошу визначатися. [[11:34:05]] За-218 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 150, "Блок Юлії Тимошенко" – 14, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 7, комуністів – 27, "Блок Литвина" -19, позафракційні – 1. Закон скасовано. Будь ласка, з мотивів голосування від фракції по одній людині. Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемые коллеги, ну, просто поражает цинизм правительства Юлии Тимошенко. С одной стороны довели до обнищания страну. С другой стороны, практически, треть промышленности лежит, люди не работают, в семье осталось по одному кормильцу. С третьей стороны - вакханалия цен. И когда нужно было защитить людей, хоть части доступности до лекарств – и здесь не проголосовали. Поэтому, понятно, почему за последние пять лет помаранчевой власти, численность населения Украины уменьшилась на полтора миллиона. Это настоящий помаранчевый геноцид! Ющенко и Тимошенко, зачем нам смотреть 30-е годы? Сегодня помаранчевый геноцид и для того, чтобы остановить этот помаранчевый геноцид - надо было набраться мужества и проголосовать за преодоления вето. Пусть люди знаю, что сделали недоступными лекарства сегодня фракция БЮТ и фракция «Наша Украина» - Ющенко и Тимошенко. Пусть люди скажут им спасибо.
Ткач Роман Володимирович.
Карпуку прошу передати.
Будь ласка, народний депутат Карпук.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Питання регуляції цін в Україні на медикаментозні засоби і вироби медичного призначення надзвичайно важливе. Ми знаємо, що є перелік національний 215 найнеобхідніших препаратів, однак, дійсно, чіткої моделі немає. Немає регуляторного органу, про що ми говорили. Однак, накладати тільки мораторій і вводити ціни, які склалися на 1 липня 2008 року – навпаки не вирішує проблему, а заганяє її в глухий кут. Тому що по номенклатурі, по переліку лікарських засобів в Україні виробляється 70 відсотків ліків, які необхідні, самі необхідні, які є дешевшими, ніж зарубіжні аналоги. Але 90 відсотків субстанції, які завозяться з-за кордону. В Україні зараз є біля 150 підприємств-виробників медичних закладів. І треба просто запровадити систему державної політики, відшкодування їх витрат.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина", без галасу, без істерики по суті питання з мотивів. Чому "Блок Литвина" стовідсотково проголосував за те, щоб встановити мораторій на лікарські засоби, на фармацію, на ціни в аптеках? Тому що на сьогоднішній день ситуація абсолютно є нерегульована і, більше того, після того голосування, яке зараз відбулося все залишиться на своїх місцях. Умовно кажучи, в одному регіоні ціна на папаверін буде одиницю, а в іншому регіоні півтори одиниці, або навіть дві одиниці, я вже не кажу про віддалених один від одного регіонах. По відношенню до громадян України це є несправедливо, бо виробник один і той же, а ціни абсолютно різні в різних регіонах. Більше того, навіть в аптеках водному місті будуть різні ціни і відрізнятися на 120-150 відсотків. Тому ми голосували за цей законопроект за подолання вето і правильно робили.
Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні виборці, я звертаюсь до вас. Сьогодні вас з усіх боків обслуговують 18 кандидатів у депутати, у президенти. Будь ласка, кожного з них запитуйте як ваша політична сила голосувала за те, щоб ми якомога швидше вмирали, бо не маємо можливості купити дорогі ліки. Мене дивує позиція тих, хто недавно кричав, що треба зробити державними аптеки, хто недавно кричав, що „свинячий” грип забирає все населення, віддайте мільярди, мільярди і мільярди і так далі і тому подібне. А сьогодні трусливо тільки 14 голосів і то ті, хто розуміють що це таке віддали за цей законопроект. Разом з тим, Перший віце-прем’єр-міністр називав цифри, що протягом чотирьох днів аптеки України виконали десятирічну програму по своїх прибутках. Так, де правда? Тобто це чергова афера помаранчевої команди, яка і на останньому.
Завершуйте, будь ласка.
яка помаранчева команда і на останніх роках свого існування показує мету, мету свого існування заради чого вони прийшли до влади, щоб були і жили тільки багаті, а бідні вмирали голодною й холодною і без ліків смертю.
Виступи з мотивів голосування завершенні. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 1 Закону України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів "Артек" і "Молода гвардія" з пропозиціями Президента України. [[Реєстраційний номер 4634]] Доповідає заступник Голови Секретаріату Президента України Попов Ігор Володимирович. З процедури після розгляду тоді.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України! Верховна Рада України 22 жовтня 2009 року прийнято Закон України "Про внесення змін до статті 1 Закону України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів "Артек" і "Молода гвардія". Хочу нагадати, що запропонованими змінами встановлюється зокрема, що міжнародні дитячі центри „Артек” і „Молода гвардія” є державними підприємствами і відносяться до сфери управління центрального органу виконавчої влади до предмета відання якого належить питання організації і оздоровлення відпочинку дітей. Практика виконання держбюджету за останні роки свідчить, що за останні роки хронічним недофінансування штучно нагніталася кризова ситуація навколо державного підприємства Міжнародний дитячий центр „Артек”. Зокрема, у бюджеті 2006 року на реконструкцію „Артеку” у Спецфонді було закладено 10 мільйонів гривень. Профінансовано за рік нуль. За Загальним фондом було передбачено 17 мільйонів гривень на 01 грудня 2007 року – профінансовано лише третину 5,6 мільйона. У бюджетах 2007, 2008, 2009 років на реконструкцію „Артеку” коштів навіть не було передбачено. У проекті бюджету 2010 року було передбачено лише 4 мільйони гривень. Поряд з тим Верховна Рада України щороку при розгляді і прийнятті бюджету, незважаючи на інфляцію майже не змінює видатки на оздоровлення та відпочинок дітей в „Артеку” і в „Молодій гвардії”. З 2006 року ці видатки коливаються в розмірах приблизно 33 – 37 мільйонів гривень. І тільки завдяки указу Президента номер 1102 від 27 листопада 2008 року, в якому уряду було доручено забезпечити цілорічне оздоровлення дітей у центрі, для чого передбачити в проекті Закону про Державний бюджет на 2009 рік та наступні роки асигнування на придбання не менше 15 тисяч путівок для дітей, було внесено зміни до бюджету 2009 і додано 60 мільйонів гривень, загалом довівши цифру до 93 мільйонів гривень. При цьому, якщо ви пам’ятаєте, законом передбачено виділення цього додаткового фінансування за рахунок скорочення видатків, затверджених у бюджеті 2009 на Державне управління справами. Зокрема, на обслуговування діяльності Секретаріату Президента України, здійснення Президентом України візитів за кордон, виготовлення нагород та пам’ятних знаків. Також хочу нагадати, що 20 лютого 2009 року глава держави повернув із пропозиціями Закон про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”, в якому вказав, що при визначенні розміру земельних ділянок не враховано земельну ділянку розміром 2,8 гектара колишнього пансіонату „Аюдаг” з пляжною зоною, що перебуває в дитячому центрі „Артек” на праві господарського відання. Проте, Верховна Рада України не дослухалась тоді до пропозицій Президента, подолавши 3 березня вето. Однак, все це не є єдиною причиною небажання Президента України підписати цей закон. У правовій державі не можна ігнорувати законодавством, нехтувати нормами Конституції. Натомість визначення законом органу, до сфери управління якого належить конкретне державне підприємство, не узгоджується ні з Конституцією, ні з законами про Кабінет Міністрів України та про управління об’єктами державної власності. Згідно з пунктом 5 статті 116 Конституції України, Кабінет Міністрів України здійснює управління об’єктами державної власності, відповідно до закону. Статтею 1 закону про управління об’єктами державної власності передбачено, що управління об’єктами державної власності здійснюється Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб’єктами, визначеними цим законом. Відповідно до статті 3 цього закону, об’єктами управління державної власності є зокрема державне майно, що забезпечує діяльність Президента України, Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, управління яким здійснюється у порядку, визначеному окремими законами. Такого закону досі не прийнято. Управління майном, яке забезпечує діяльність керівництва держави, не врегульовано повною мірою. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів від 6 квітня 2000 року номер 165 ДП міжнародний центр дитячий „Артек” перебуває в управлінні Державного Управління справами, яке забезпечує діяльність Президента України. Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади зобов’язані діяти лише на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. При прийняті Закону України „Про внесення зміни до статті 1 Закону України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія” вимоги вище названих законів не враховано. Повноваження Верховної Ради України визначаються статтею 85 Конституції України. До таких повноважень Верховної Ради щодо питань власності належать: затвердження переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації; визначення правових засад вилучення об’єктів права державної власності. Конституцією України Верховній Раді України не надано права здійснювати управління об’єктами державної власності. Відтак, прийняття закону, яким вирішується питання управління об’єктами права державної власності означає перевищення Верховною Радою України свої конституційних повноважень, що порушення положення частини другої статті 6, частини другої статті 8, частини другої статті 19, статті 85 Конституції України. Враховуючи вищевказане, Президент України пропонує відхилити Закон України „Про внесення зміни до статті 1 Закону України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”. Крім того, пропозиція глави держави про відхилення закону збігається з висновком Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Під час розгляду пропозицій Президента члени профільного комітету наголошували, що законом жодним чином не регулюються норми щодо управління об’єктами загальнодержавної власності, зокрема, МДЦ „Артек”. Тому вирішення проблеми полягає виключно у прийнятті спеціального Закону про особливості управління державним майном, яке забезпечує діяльність і Президента України, і Верховної Ради України, і Кабінету Міністрів України. Прошу, Шановні народні депутати, підтримати пропозицію глави держави. Дякую.
Є питання до доповідача? Будь ласка, записуємо. Рижук Сергій Миколайович.
Дякую. Шановний Ігор Володимирович, мені просто, користуючись моментом, хочеться привернути увагу Секретаріату Президента, Президента, уряду, що якби влада була солідна, виважена, то не було б і першого закону, який би він не був знаменитий, „Артек” і „Молоду гвардію”, це ті питання, що як так і будете працювати і далі і між собою сваритися через парламент, і нас тут заставляти узгоджувати різні, то незабаром будемо приймати закон по кожному окремому будинку відпочинку, підприємству, незважаючи, якого воно. Тобто, розумієте, ви втягнули і парламент, і весь народ в ті питання, які мають вирішуватися як одна мільйонна частина роботи уряду і не втручатися навіть і Президенту. Тобто ви передайте, що ми сумуємо і соромно за вас, що ви заставляєте парламент розглядать ці питання. Дякую.
Шановний Сергій Миколайович, погоджуюсь з вами в тому, що органи державної влади у нас дещо розбалансовано працюють, в цьому є питання і суб’єктивні, і питання об’єктивні, що стосується неузгодженостей і Конституції, і Конституцію дійсно треба буде змінювати, насамперед при розподілі повноважень між центральними органами влади. Я погоджусь з вами як представник Президента у парламенті в тому, що, на жаль, аж занадто часто ми змушені використовувати право Президента накладати вето на закони, тому що закони, які приймаються, занадто часто суперечать Конституції, занадто часто є лобістськими, і саме тому закони довго не набувають чинності, а ті, на життя кого вони впливають, чекають цього довгого листування між Президентом, парламентом, урядом, а потім ще залучається Конституційний Суд України. Дійсно, ми разом до цього привели державу, давайте разом її з цього виводити. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний пане Ігорю, я, по-перше, хочу вас привітати з високою нагородою, державною нагородою. Я думаю, що ця нагорода - орден „За заслуги”, здається. Це щиро. А тепер запитання. Скажіть, будь ласка, от ви правильно підняли в своєму виступі, що ситуація з правом власності і функціями управління тими чи іншими об’єктами з боку Державного управління справами, тобто інституція, яка підпорядкована Президенту напряму, Кабміном, Верховною Радою і так далі є достатньо неврегульованими. А чи могли б ви ініціювати, що Президент України як суб’єкт законодавчої ініціативи вніс цю ініціативу, вніс законопроект, в якому б чітко було сказано, що ані дитячі центри, ані заводи, ані лікарні, ані конюшні [[це я утрирую безумовно]] не належали до власності цих.
Шановний Олег Олександрович, я почну зразу з конюшні. Хочу вам сказати, що, скажімо, Дібрівський кінний завод уже переданий Міністерству аграрної політики, і це абсолютно природно. Щодо того, що ця сфера повинна бути впорядкована я говорив і в своєму виступі, і пропоную вам зустрічну пропозицію, ви входите до більшості, до коаліції, яка у нас де-юре начебто існує, розробити ці проекти, тому що, на жаль, проекти Президента часто відхиляються в переважній більшості тією більшістю, яка існує в Верховній Раді, і тому можливо з середини більшості якраз вийде та світла ідея як упорядкувати саме цей сегмент нашої економіки, саме це майно, яке обслуговує і Президента, і Верховну Раду , і Кабінет Міністрів.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний доповідачу, мені дуже жаль, що вам – порядній людині – приходиться доповідати ті речі, які ви зараз доповідаєте. І жаль тому, що правий і колега Рижук, і правий колега Зарубінський. Вони тільки не сказали, що до конюшень, які відносяться до сфери інтересів ДУСі ближче горілчані заводи, ближче санаторії, ближче мисливські угіддя, заповідники. В Криму вже повибивали всю живність після того як передали в управління Дусі. Ми знаємо що з „Артеком”, я доповідав тут по „Гліцинії”. Люди добрі, куди ви ще далі пишете „Верховна Рада перевищує свої повноваження”. Та яке право, Управління справами Президента має встановлювати ціни на дитячі путівки. Чому їх підняли в 4 рази по відношенню до того, що воно було раніше? Тому мені соромно, що тут така логіка присутня і що ви тут кажете. що погана Конституція. Конституція хороша, тільки її треба виконувати правильно. Я проти такого підходу до.
Ну, я з усього виступу зрозумів лише про горілку. І також можу відповісти, що Житомирський горілчаний завод також уже переданий в управління Міністерства аграрної політики. Дякую. Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний доповідачу, я теж приємно здивований, що за такий короткий термін ви заробили у Президента таку високу нагороду. Ну, очевидно, за щось було. Я хочу, щоб. у мене два запитання з приводу двох тез: одна – це теза Президента, інша – це ваша. Президент говорить про те, що Верховна Рада перевищила свої повноваження – і втрутилася в управління державним майном. Ну, даруйте мені, ми не втручалися в управління майном – ми виконували свою безпосередню функцію законодавчу: ми внесли поправки до закону. Через те цей аргумент Президента абсолютно не тримається купи. Ваш аргумент про те, що потрібно, щоб і „Артек”, і „Молода гвардія” – вони, значить, допомагають в забезпеченні діяльності Президента. Ну, даруйте мені, у мене таке враження, що діяльність Президента повинна була би забезпечити діяльність і „Артека”, і „Молодої гвардії”. А потім, мені сьогодні в вухах звучить голос Віктора Андрійовича, який обіцяв, що ДУСя буде скасована як така. Чому вона існує до сьогоднішнього дня?
Ну, спочатку щодо моєї нагороди, вона, я думаю, найменше стосується останніх півроку мого життя, а більше останніх 15 років мого життя. Я думаю, ви знаєте, чим я займався цей час. І в Указі там написані всі ці формулювання. Оскільки в мене лише хвилина, я спробую відповісти і на другу частину запитання: щодо Державного управління справами, щодо „Артеку”. Останнім часом всі ви бачите спроби рейдерського захвату „Артеку”, ви бачите, що його штучно довели до банкротства, ви бачите, що роздуваються скандали, які до „Артеку” не мають відношення. Я не хотів би, щоб цими рішеннями Верховної Ради хоча би трохи було надано допомогу тим рейдерам, які, можливо, уже оцінюються і прицінюються до ласого шматка південного берега Криму, щоб все-такі там наші діти могли відпочивати ще і надалі, а не будувалися якісь котеджі, чи палаци тих, хто вже є при владі, чи хоче прийти до влади.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Игорь Владимирович, ну, то, что попадает в руки правительства во главе с Тимошенко, оно просто убивается и доводится до банкротства. «Нефтегаз», практически, довели до банкротства. Подыгрывая рейдерам, правительство забрало «Лугансктепловоз» в свои руки, хотя до этого прекрасно работало предприятие, развивалось, люди зарплату получали. Как только забрало в свои руки, пять месяцев на «Луансктепловозе» зарплату уже не платят. Я боюсь, что когда правительство приберет к рукам «Артек», то там и «Артек»они до ручки доведут. Но у меня другой вопрос: ну, неужели БЮТу во главе с Юлией Тимошенко мало земли в Киевской области, в центральных областях, или они хотят прихватить еще часть земли в «Артеке»? Скажите, пожалуйста. Спасибо.
Шановний Михайло Васильович, я не володію інформацією, хто саме хоче захопити „Артек” і чи, дійсно, це правда, але просто занадто багато дивних подій відбувається навколо „Артеку” і, звичайно, „Артек” нам треба захищати. Якщо його реформувати, якщо треба його допомогти, дійсно, давайте всі разом це робити, але, маючи перед собою одну мету, щоб „Артек” працював, щоб ціни були доступними, щоб в бюджеті ми передбачали оздоровлення в „Артеку” тих, что не може заплатити повну ціну за ці путівки. Дякую.
Дякую, Ігоре Володимировичу. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, співдоповідач - народний депутат Костенко Павло Іванович відсутній, у зв’язку із цим співдоповіді від комітету не буде. Переходимо до ухвалення рішення. Президент в своїх пропозиціях сформулював одну результативну пропозицію, яка полягає в тому, щоб Верховна Рада України скасувала прийнятий закон. Пропозиція Президента України щодо скасування Закону України „Про внесення змін до статті 1 Закону „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія” [[реєстраційний номер 4634]], ставиться на голосування. [[11:57:07]] За-17 Не підтримується пропозиція Президента України. Ставиться на голосування пропозиція профільного комітету про подолання вето Президента України на Закон „Про внесення змін до статті 1 Закону України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія” [[реєстраційний номер 4634]]. Прошу визначатися. [[11:57:42]] За-188 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів - 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 125, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 14, комуністів - 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні - 3. Закон відхилено. Будь ласка, з процедури подальшої роботи нашої народний депутат Сас.
Дякую, Олександр Володимирович! Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги! У нас у порядку денному сьогодні більше 50-ти проектів законів, ми розглянули три. Для того, щоб якимось чином виконати порядок денний, я прошу поставити на голосування пропозицію відповідно до 31 статті Регламенту, ті закони, які можна розглянути за скороченою процедурою, щоб ми їх розглянули за скороченою процедурою. Прошу поставити на голосування. Дякую.
Пропозиція народного депутата Саса стосовно розгляду за скороченою процедурою проектів законів у першому читанні, а також проектів постанов Верховної Ради України ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:59:08]] За-166 Рішення прийнято. Таким чином, проекти законів у першому читанні і проекти постанов Верховної Ради України будуть розглядатися за скороченою процедурою. Будь ласка, ще з процедури Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Олександр Володимирович, у мене є великий сумнів щодо правильності останнього нашого рішення, не нашого, а тих 166-ти, які проголосували. Колеги мають право ставити питання, пропозицію про розгляд законопроектів за скороченою процедурою, коли підходять до розгляду того чи іншого законопроекту. І кожен окремо законопроект нехай ставиться за скороченою чи повною процедурою. Тому що Регламент передбачає які законопроекти можна розглядати за скороченою процедурою, щодо яких взагалі не допускається розгляд скороченої процедури. Тому я прошу, при кожному законопроекті – окреме голосування. Дякую.
Дякую, Адаме Івановичу. У нас, насправді, є визначена процедура розгляду зауважень Президента, друге читання. Тобто є окремі процедури, на це не розповсюджується. Тому я наголосив, власне, на тих питаннях, які відповідно до Регламенту можуть так розглядатися. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання. Прошу зайняти свої місця. У нас зараз в розкладі засідань питання, яке потребує включення до порядку денного перед тим, як ухвалювати рішення, і передбачається пропозиція, щоб його розглянути відразу після включення до порядку денного. Урядом це питання визначено як невідкладне. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" [[щодо фінансування правосуддя]] [[реєстраційний номер 5238]]. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[щодо фінансування правосуддя]] [[реєстраційний номер 5238]]. Прошу, будь ласка, визначатися. [[12:31:23]] За-192 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Будь ласка, піднімуть руку, хто сказав, що не встиг? А є? Будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про повернення до вирішення цього питання щодо включення до порядку денного проекту закону 5238. Прошу визначатися. [[12:32:07]] За-248 Питання до порядку денного включено. А, перепрошую, ми повернулися до прийняття рішення щодо включення до порядку денного. Ставлю пропозицію про включення до порядку денного з наступним розглядом проект Закону Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік” [[щодо фінансування правосуддя]]. Прошу визначатися. [[12:32:43]] За-274 Рішення прийнято. Я запрошую для доповіді заступника міністра фінансів Матвійчука Володимира Макаровича, будь ласка. Верховна Рада прийняла рішення щодо скороченої процедури – у вас дві хвилини, дві хвилини.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати, Кабінет Міністрів просить вас, розглянути та прийняти проект Закону України „Про внесення змін до Державного бюджету України на 2009 рік”, який передбачає збільшення видатків у 2009 році для державної судової адміністрації на 124,3 мільйона гривень. В тому числі 95,5 мільйона гривень на забезпечення належних умов здійснення правосуддя у поточному році, та 28,8 мільйона гривень на погашення кредиторської заборгованості, яка утворилася у 2008 році. 95,5 мільйона гривень буде спрямовано на придбання паперу, бланків, поштові витрати, зв’язок, оплату комунальних послуг, придбання дисків для фіксування судового процесу точно. Враховуючи зазначене, незначні зміни та прозорість цього законопроекту, уряд просить вас, прийняти цей закон сьогодні в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, сідайте Володимир Макарович. Співдоповідь - Деркач Микола Іванович, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати, запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 18 листопада 2009 року розглянув проект Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про державний бюджет на 2009 рік” [[щодо фінансування і правосуддя]], поданий на розгляд Верховної Ради України Кабінетом Міністрів України. Збільшення видатків для Державної судової адміністрації на 124,3 мільйона гривень за рахунок внутрішнього запозичення пов’язано із необхідністю вирішення нагальних та без відкладних питань функціонування судів загальної юрисдикції. Із зазначеної суми 95,5 мільйонів гривень передбачено спрямовувати на забезпечення належних умов здійснення правосуддя у поточному році та 28,8 мільйонів гривень на погашення кредиторської заборгованості за 2008 рік з поточного утримання судів та за проведення капітального ремонту, реконструкцію, будівництво приміщень судів, забезпечення судів житлом. Насамкінець для стенограми хочу наголосити на наступному. Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу та в цілому як закон законопроект за реєстраційним номером 5238 із врахуванням наступного: Перше. Внести зміни до статті 11 Закону про Державний бюджет України на 2009 рік з метою збільшення граничного розміру державного боргу на 124 мільйони 282,6 тисяч гривень у зв’язку із збільшенням державних запозичень у цьому законопроекті. Друге. Для забезпечення балансу підсумкових показників державного бюджету та узгодження зазначеного законопроекту з чинною редакцією Закону про Державний бюджет України на 2009 рік з урахуванням прийнятих Законом про внесення змін до Закону про державний бюджет на 2009 рік від 21 серпня [[номер 1608]], від 23 жовтня, [[номер 1688]] та від 6 листопада [[номер 1715]], а також не.
Будь ласка завершуйте.
вето Президента України на закон за реєстраційним номером 4707. Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради внести до тексту законів і додатків необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, насамперед, у частині корегування підсумкових показників державного бюджету і викладенні в статті 1, викладення статті 1 в уточненій редакції до подання закону на підпис Голові Верховної Ради. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Миколо Івановичу. Прошу сідати. Записуємося два – за, два – проти. Карпук Володимир Григорович.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Зважаючи на ту ситуацію, яка склалася в забезпеченні матеріальному судів загальної юрисдикції, депутатська група „За Україну!” проголосує за виділення 124 мільйони гривень на забезпечення судів і просимо підтримати залу цей законопроект. Дякую. І в цілому проголосувати.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Но действительно, мы, страна подошла к черте катастрофы. С одной стороны до обнищания доведен народ, правительство не платит пенсию, зарплату, люди на грани выживания. С другой стороны, практически, как сказал Президент, развалена армия. И здесь не финансируется. Но если мы еще и суды усилием правительства похороним, тогда все, страны уже не будет. Поэтому вопреки действиям правительства, которое практически ломает государственную машину Партия регионов предлагает принять решение и поддержать финансово суды и защитить от правительственного произвола, от финансового безденежья третью судебную ветвь власти, да. Я надеюсь, что и фракция БЮТ проголосует и «Наша Украина», а то по мораторию на цены, на лекарства по ограничению цен на словах говорили да, а фактически не поддержали. И люди сейчас столкнутся с вакханалией цен, когда они за мизерную зарплату, поскольку ж правительство не хочет повышать зарплату, пенсию не хочет повышать, а с другой стороны дает возможность загонять цены до небес на лекарства. Поэтому я надеюсь, что инициатива Партии регионов, продолжение Партии регионов защитить судебную ветвь власти найдет соответствующий отклик и во фракциях БЮТ, и во фракции «Наша Украина», и они проголосують за этот закон. И мы поддержим и защитим, материально поддержим третью независимую ветвь власти, судебную ветвь власти. Спасибо.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проект Закону „Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” [[реєстраційний номер 5238]]. Прошу визначатися. [[12:40:12]] За-302 Рішення прийнято. Шановні колеги, голова комітету, доповідаючи рішення комітету, сказав про те, що комітет пропонує зміни до цього закону. Зокрема, до статті 11. Пропонується щодо збільшення граничного розміру державного боргу на суму 124 мільйони 282,6 тисячі гривень. І в зв’язку з цим збільшення державних запозичень в цьому законопроекті. Окрім того, пропонується дати доручення профільному комітету і Головному юридичному управлінню внести до закону, до проекту закону зміни і уточнення в частині уточнення підсумкових показників державного бюджету. Це не зовсім редакційні і не. технічні речі. Це комітет без управління робити не можуть. Тому, будь ласка, запишіться зараз по хвилині з процедури ухвалення остаточного рішення. Жебрівський Павло Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, насправді, безумовно, є деякі тонкощі, про які казав Олександр Володимирович. Але, друзі, коли ми встигнемо це зробити? Насправді, не викликає в залі жодних суперечок з приводу того, що фінансування має відбутися всієї судової гілки влади. І через це, я думаю, що ми можемо, а якраз з тими доповненнями, про які казав голова комітету, Микола Іванович, проголосувати це в цілому, тому що дальше відтягувати немає куди, бо ви чули вже і про адміністративний суд, який не мав грошей на кореспонденцію, і в інших судах така ж ситуація. Я думаю, що якраз з тими зауваженнями і з корекціями, і доповнення, про які говорив Деркач Микола Іванович, ми можемо проголосувати в цілому цей законопроект. Він не викликає заперечень жодної із фракцій у парламенті.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги, я думаю, деньги надо уметь считать. От того, что мы здесь принимаем решение в зале наобум лазаря, у нас не то, что государственный карман пустой, он еще и дырявый. Нам сперва нитки надо купить, чтобы зашить государственный карман, а потом туда деньги ложить. Поэтому есть серьезные вещи. Для этого есть профильный комитет. А то мы привыкли: 20 миллионов – туда, 30 – туда. Они действительно туда-сюда идут, а до людей эти деньги не доходят. Поэтому есть серьезные замечания, есть процедура, есть Регламент – на второе чтение, отработать, пусть профильный комитет с учетом обсуждения в комитете примет решение, чтобы потом оно не вызывало ни возмущений, никаких дисбалансов и перекосов. Я предлагаю доработать его на втором чтении, дать поручение ускорить этот процесс и принять в окончательном варианте после второго чтения в зале.
Я перепрошу, шановні колеги. Микола Іванович, питання до вас. Ви сформулювали одну дуже точну пропозицію, друга дає завдання перевірити закони, які ухвалені, з тим, щоб звести цифри. Чи вистачить вам часу, принаймні, скажемо, один день, щоб ви, наприклад, завтра запропонували вже на папері остаточний текст, за який можна проголосувати? Тому що це насправді державні фінанси і голосувати так з дорученням, що ви порахуєте і що там зійдеться, тоді це записати і відправити. Так не можна робити. Будь ласка, скільки вам часу потрібно, щоб зробити фінальну редакцію тексту закону?
Первое. Если будет явка на комитет, то мы можем сегодня с 2-х до 4-х, в 15, скажем, провести заседание комитета и соответствующе подготовить таблицу. Но их надо еще будет печатать, безусловно. Поэтому на завтра, естественно, можно подготовить, но при условии, что члены комитета придут на заседание и кворум будет.
Микола Іванович, таким чином я вас прошу, будь ласка, оперативно зробіть цю роботу. Як тільки готові, відразу завтра ставимо питання, я сподіваюсь, що зал підтримає, ми його тоді зразу розглянемо. Будь ласка, готуйте. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про заснування соціальних стипендій Верховної Ради України для студентів вищих навчальних закладів з числа дітей-сиріт та дітей з малозабезпечених сімей". Курило Віталій Семенович – голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти. Будь ласка, народний депутат Давимука.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги, шановні пані і панове! Комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти на своєму засіданні 22 січня поточного року розглянув проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про заснування соціальних стипендій Верховної Ради України для студентів вищих навчальних закладів з числа дітей-сиріт та дітей з малозабезпечених сімей", внесених народним депутатом України Самойлик. Проектом постанови передбачається внесення змін до порядку призначення та виплати соціальних стипендій Верховної Ради України для студентів вищих навчальних закладів з числа дітей-сиріт та дітей з малозабезпечених сімей. Комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект постанови за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Записуємося 2 – за, 2 – проти. Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Якщо дозволите, буду стисло, бо тут все зрозуміло. Мені здається ці зміни є актуальними. Мені здається, що, власне, тут і предмету дискусії немає, я просто взяв слово, щоб попросити своїх колег проголосувати за дану законодавчу ініціативу. Врешті-решт ми всі розуміємо, що Верховна Рада є серйозна інституція, має бути серйозною інституцією. Є багато людей серед сиріт, серед малозабезпечених, які абсолютно не гірше навчаються, а краще навчаються і можливо якщо держава, втому числі і такий важливий інститут державної влади як парламент український дасть їм можливість думати ще більше про навчання, думати ще більше про наукову, студентську в тому числі роботу, то вони менше будуть приділяти увагу для того, щоб вночі працювати, ну скажімо так, на деяких підприємствах для того, щоб елементарно мати що поїсти. Я думаю, що функція держави – і Верховна Рада тут може відіграти позитивну роль – для того, щоб от зараз модно казати здійснити от такий соціальний ліфт від здібних талановитих дітей, які просто позбавлені можливості вчитися виключно із-за своєї малозабезпеченості. Якщо ми допоможемо 5-10-15 таким людей, я думаю, що це буде благородна справа. Прошу підтримати це.
Кравчук Василь Петрович.
Як представник Регламентного комітету, який опікується питаннями кошторису, я хочу колег поставити до відома, що ми ще не виплатили стипендії за цей рік, бо у нас коштів не вистачає – дефіцит. Я підтримую цей законопроект і буду голосувати за нього „За”, але треба все-таки і дивитися звідки ми будемо брати гроші і обов’язково при розгляді і затвердженні кошторису на 2010 рік треба обов’язково врахувати і ці питання. І якщо вже ставити питання про стипендії Верховної Ради дітям, то чи цих 15 дітей вирішать проблему серед тих всіх, які є на Україні? А голосувати за закон буду.
Чечетов Михайло Васильович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Що пропонується: пропонується змінити редакцію діючої постанови, за якою соціальна стипендія Верховної Ради України призначалась студентам із числа дітей-сиріт та дітей із малозабезпечених сімей, а дальше ключові слова: „незалежно від форми власності вищих навчальних закладів”. А що пропонується зараз? А зараз пропонується призначати соціальні стипендії студентам, які навчаються виключно за кошти Державного бюджету в державних та комунальних вищих навчальних закладах I – IV рівнів акредитації. На нашу думку, такий підхід поставить у нерівні умови студентів, що навчаються у вищих навчальних закладах, заснованих на приватній власності, а також у державних та комунальних закладах освіти на контрактній основі. Есть дети, которые то же самое учатся, отец, может, квартиру заложил, хату заложил, для того чтобы сына устроить в институт на платной основе. У него тоже денег нет. И мы этого ребенка делаем черным, этому ребенку не будем платить, а бездельника, которого, может, батько-миллионер устроил в государственный вуз, то мы будем давать, да. Поэтому не нужно делать белых. Дети все одинаковые, независимо от того, в каком учебном заведении они учатся. И нужно подходить видеть детей, а мы опять здесь чисто идеологическую подоплеку заложили. Мы смотрим не на ребенка, а смотрим на вывеску учебного заведения. Это коренным образом неправильно, да. Нельзя детей делить: ни по национальности, ни по тому, в каком учебном заведении они учатся. Поэтому нужно, может, принять в первом чтении проект постановы, а затем вот эту дифференциацию, этот раздел нужно ликвидировать. Спасибо.
Обговорення завершено. Шановні колеги, надійшла пропозиція, щоб ми ухвалювали постанову за основу і потім вносили до неї. Я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про заснування соціальної стипендії Верховної Ради України” [[реєстраційний номер 3103]] за основу. Прошу визначатися. [[12:51:53]] За-301 Рішення прийнято. Шановні колеги, в зв’язку із тим, що тут необхідно доопрацювати буде кілька пунктів, є пропозиція тоді, щоб комітет доопрацював їх, прошу народних депутатів свої пропозиції по уточненню цього проекту постанови подати в профільний комітет. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів освіти" [[реєстраційний номер 4624]]. Будь ласка, Степан Антонович Давимука.
Шановний Олександр Володимировичу, шановні колеги, пропонується розглянути проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів освіти". Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 109 Регламенту Верховної Ради України проект постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів освіти” (щодо збільшення розміру іменних стипендій Верховної Ради України, внесений народними депутатами України Полохалом, Донієм, Давимукою, Чорноволом, Зарубінським, Колєсніковим, Зубцем, Курилом і прийнятою за основу і в цілому. Суть змін полягає в тому, щоб привести розміри відповідних стипендій до відповідно даного часу. Передбачається збільшити їх розмір для студентів ВУЗів першого-другого – 900 гривень, і другого-четвертого рівня акредитації 1200 гривень. Ці розміри відповідають тим змінам, які відбулися щодо стипендії Президента України і щодо стипендій Кабінету Міністрів України. Дякую за увагу.
Дякую, Степане Анатолійович. Сідайте, будь ласка. Записуємося два - за, два - проти. Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександр Володимирович. Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги, буквально 20 секунд використаю для того, щоб сказати про попереднього. Вони дуже взаємопов’язані, і я поясню, чому. Знаєте, от аргументація має логіку мого шановного колеги Михайла Васильовича, але, ви розумієте, не можна говорити про дітей-сиріт в тих навчальних закладах, де чи вони чи їхні опікуни платять за навчання. Вони вже платять за навчання. Весь сенс державних закладів, що там ці діти-сироти і малозабезпечені мають можливість безкоштовно навчатися, тобто не віддавати, що називається, гроші. Це різниця, і це правильна різниця. Тому, коли ми будемо готувати до другого читання, я думаю, що це треба врахувати. Що стосується цього законопроекту, я знаю, яка буде позиція, очевидно, або нюанси позиції представників і регламентного комітету, як ми вже чули, можливо, і бюджетного комітету, що не вистачає грошей. Дійсно, їх не вистачає, але я тут думаю, що ми маємо серйозно подивитися на проект бюджету, який поданий на 2010 рік. Я вже неодноразово казав, що там на утримання Президента, його. реалізацію його повноважень передбачається 1 мільярд 600 мільйонів гривень, включаючи те, про що я сьогодні говорив пану Попову, конюшні, санаторії, горілчані заводи – бозна що! Я думаю, що якщо мова йде про оці жалюгідні, дійсно, розміри, які Верховна Рада може давати дітям для того, щоб їм легше було розвиватися, робити кар’єру, підніматися вгору в плані оцього соціального ліфта, то ці гроші можна було б і в проекті і передбачити. Тому підтримую цей проект. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, я нещодавно отримав премію – тисячу гривень від Академії правових наук. Питання не в ціні, не в тисячі гривень, питання в тому, що це якась оцінка твоєї роботи. Я хотів би підтримати нашого колегу і Зарубінського, і нашого колегу Чечетова, тому що Чечетов підкреслив про дискримінацію, яка відбувається до дітей, які навчається у формах власності, а ми з вами що, не бачимо, що дискримінація викладачів відбувається, які викладають у закладі приватної власності. Ви подивіться, як вони йдуть на пенсію. Вони ж ідуть на різних умовах. І ми з вами це терпимо не залежно від фракції. Ми ж маємо подумати, що держава створює все менше умов для того, щоб фінансувалося по бюджету. Значить більше умов для цих, розвитку цих приватних закладів. Але ми той стаж не зараховуємо, той стаж зараховуємо до педагогічного – і цю помилку не хочемо виправляти. Я звертаюся до комітету відповідного. Ви готуєте серйозні речі, але, будь ласка, підготуйте ще більш серйозні речі, щоб у нас не було дискримінації викладачів. Бо соромно їм дивитися в очі, вони абсолютно праві, коли йдуть на пенсію, коли їм не зараховується стаж педагогічний, що вони чорні чимось іншим. І ще одне, що я хотів звернути вашу увагу. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, у нас є Академічна стипендія Президента – 800 чи 1000 гривень. У нас є Кабінету Міністрів – це 700 і 850 гривень. Я свідомо називаю суми, бо вони різні, бачите, да. Була стипендія Верховної Ради 532 гривні для першої і другої акредитації і відповідно – 638 для третьої. Зараз ми хочемо поставити свою 1200, бо ми затверджуємо. І ми покажемо, що ми вище Президента, вище Кабміну і так далі. Я закликаю вас до розуму. Давайте ми будемо робити так, щоб це було якось однаково, по-перше.
Завершуйте, будь ласка.
і не зароджувати вже у дітей протистояння між тим, що хтось вище, хтось значуще. І оце протистояння між гілками влади, яке існує в суспільстві, щоб із оцього маленького віку не запроваджували. Я пропоную уніфікувати цей розмір стипендії, щоб вони були однакові, вони всі йдуть із державного бюджету, вони всі визначенням є певних заслуг, які не ми з вами визначаємо, а їх подають нам. Давайте ми їх приведемо до рівних абсолютно розмірів. Я прошу проголосувати в першому читанні і на другому вирівняти ці моменти і ті, які казали наші колеги Зарубінський і Чечетов. Дякую.
Обговорення завершено. Ставлю на голосування про прийняття за основу проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України „Про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України студентам вищих закладів освіти” [[реєстраційний номер 4624]]. Прошу визначатися. [[13:00:02]] За-319 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонував прийняти в цілому. Але під час виступів вносяться пропозиції, оскільки підвищення, які тут пропонуються вони диференційовані в залежності від рівня акредитації вищого навчального закладу. Є заперечення народних депутатів, тому, будь ласка, профільний комітет збирайте пропозиції і готуйте для ухвалення в цілому цього проекту постанови. Оголошується до розгляду для включення до порядку денного та прийняття рішення проект Постанови про внесення зміни до Постанови Верховної Ради України "Про присудження Премії Верховної Ради України найталановитішим молодим ученим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок за 2008 рік". Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного і розгляду зараз цього питання [[реєстраційний номер 5114]]. Прошу визначатися. [[13:01:10]] За-287 Рішення прийнято. Будь ласка, Степан Антонович, доповідайте.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, Верховною Радою України ще 15 січня 2008 року за результати проведеного конкурсу прийнято Постановою Верховної Ради України „Про присудження Премії Верховної Ради України найталановитішим молодим вченим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок за 2008 рік”, якою визначено 20 премій молодим вченим, докторам наук та кандидатам наук, які підготували докторські дисертації. При підготовці дипломів зазначених премій, з’ясувалося, що в прізвищі одного з претендентів виникла технічна помилка, а саме: слова «Кучикиній Аллі Іванівні» слід замінити на слова „Кушикіній Аллі Іванівні”, тобто в прізвищі букви „ч” слід замінити на букву „ш”. Питання розглядалося в комітеті і комітет пропонує Верховній раді прийняти дану постанову. Дякую.
Дякую, Степан Антонович. У нас скорочена процедура. Питань немає, але я хотів би, щоб ви в мікрофон зараз сказали, що конкретні прізвища, які пропонуються в проекті постанови, які внесені вами, що це прізвища, які розглядалися комітетом, який ухвалив рішення по цих прізвищах. Якщо ні, будь ласка, інший варіант. Скажіть свою відповідь.
Тут просто прикра помилка
Мікрофон на трибуні, будь ласка.
Потрібно Кушикіній замість Кучикіній Аллі Іванівні, Кушикіній Аллі Іванівні. Тобто в прізвищі помилка: замість „ч” потрібно „ш”.
Степан Анатолійович, уточніть, будь ласка, рішення комітету стосовно конкретних прізвищ приймалося?
Так, так.
От, скажіть, будь ласка, це в мікрофон.
В постанові, яку ми прийняли був перелік всіх прізвищ, всіх прізвищ і назви робіт. І тому виявилося, що в одному прізвищі помилка.
Зрозуміла ситуація. Будь ласка, дякую, Степан Анатолійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ставиться на голосування. А, є необхідність обговорювати, перепрошую? ІЗ ЗАЛУ Немає!
Немає, да. Ставиться на голосування для прийняття за основу і в цілому проект Постанови про внесення зміни до Постанови Верховної Ради України „Про присудження Премій Верховної Ради України найталановитішим молодим ученим в галузі фундаментальних і перекладних досліджень та науково-технічних розробок за 2008 рік” [[реєстраційний номер 5114]]. Прошу визначатися. [[13:04:37]] За-337 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 300-річчя заснування м.Лисичанськ Луганської області [[реєстраційний номер 4539]]. Будь ласка, Сербін Юрій Сергійович. Я перепрошую, шановні колеги, я зробив помилку. Юрій Сергійович, я перепрошую перед вами. У нас має доповідати ініціатор, автор проекту постанови Бойко Юрій Анатолійович спочатку. Вибачте, будь ласка. Юрій Анатолійович, одну секундочку, будь ласка. Шановні колеги, ми визначили процедуру за ініціативою народного депутата Саса Верховна Рада ухвалила рішення про роботу за скороченою процедурою. Доповідь, співдоповідь, без питань, обговорення: два – за, два -проти. Все. Будь ласка, доповідайте, Юрій Анатолійович.
Шановні народні депутати, у вересні 2010 року виповнюється 300 років з дня народження міста Лисичанськ Луганської області. Місто для України знакове, по-перше, вугілля пішло від цього місця, перша хімія – завод „Донсода”, найбільше нафтопереробне підприємство в Радянському Союзі було побудовано там. І сьогодні місто є, місто-трудівник, знакові люди працюють там. Місто дає дуже велику кількість, і робочих місць, і промислове виробництво, і я прошу підтримати. Розгляд на комітеті відбувся. Були деякі зауваження. Ми, зараннє кажу, що ми з цими зауваженнями згодні. Прохання підтримати прийняття цієї постанови. Дякую.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Будь ласка, Юрій Сергійович Сербін.
Шановні колеги, проект цієї постанови розглядався на комітеті і комітет вирішив її підтримати, але з одним суттєвим зауваженням. Тут записана конкретно цифра, що потрібно для відзначення 300-річчя міста Лисичанська виділити в державному бюджеті 10 мільйонів гривень. Комітет в цілому підтримає цю постанову, тим більше, що її підтримує Комітет по культурі і духовності, підтримує, тут є в нас лист. Є Комітет з питань Регламенту ще підтримує. Але пропоную, якщо ми будемо її приймати, то виключити слова „10 мільйонів гривень”, тобто, тобто, тобто зараз вносити зміни до бюджету і обтяжувати 10 мільйонами комітет проти. А в цілому він підтримує і просить прийняти її. В мене все.
Дякую, Юрію Сергійовичу. Сідайте, будь ласка. Два – за, два – проти записуємося. Єфремов Олександр Сергійович, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я просил бы поддержать все-таки данный проект постановления по выделению Лисичанску, в том числе выделение*** средств. Когда Юрий Анатольевич докладывал, он скромно сказал о городе Лисичанске. Но давайте мы не будем забывать о том, что этот город в свое время 48 лет, 48 лет добывал уголь 82 процента всего угля, которое добывалось в Донбассе. Что этот город, действительно, понес большие потери в связи с закрытием шахт,когда необдуманно в 96-ом или в 95-ом году Лазаренко принял решение волюнтаристским путем закрыть сразу 10 шахт Луганской области. И как мне кажется, те 10 миллионов, которые сегодня предлагаются в данном решении, это тот мизер, моральный мизер прежде всего тем людям, которые всю жизнь живут и трудятся на этой земле, и дают отдачу нашему государству, нашей Украине. Я просил бы коллег, не зависимо от политической принадлежности, все-таки поддержать данное решение и принять его в целом. Спасибо.
Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги! Відчувається, що зараз ми знову на рівному місці перейдемо на політизацію. Бо, якби це мова йшла про інше місто, то, мабуть, менше було б слів і про суму 10 мільйонів. Я звертаю увагу, ми нічого нікуди не вносимо. Відзначати 300-річчя Лисичанська будуть у вересні 2010 року. Бюджету на 2010 рік немає. Ми просто рекомендуємо Кабінету Міністрів при підготовці Закону про Державний бюджет на 2010 рік врахувати в тому числі пропозицію про те, щоб виділити на розвиток інфраструктури цього міста, яке має величезну заслугу в історії нашої української держави, хоча б 10 мільйонів гривень. Тому тут я не можу підтримати абсолютно пропозиції профільного комітету. Хоча, я не знаю, чому профільний комітет саме цей, а, наприклад, не комітет Яворівського, який завжди у нас займається визначними і пам’ятними датами. Але хто б, який би комітет не був, я ще раз наголошую, давайте підтримаємо в цілому цю постанову з виділенням, точніше, ми ще не виділяємо, ми просто рекомендуємо Кабінету Міністрів врахувати на 2010 рік для відзначення цієї досить серйозної дати суми 10 мільйонів. І тому я просив би, шановні колеги, виходити саме із цього розрахунку. Ще раз і ще раз наголошую, нічого ми не змінюємо, ми лише вносимо рекомендації для Кабінету Міністрів. І я сподіваюсь, що громадяни Лисичанська зараз нас чують, слухають і дивляться і будуть реагувати на те, які будуть результати голосування. Пропоную підтримати в цілому цю постанову.
Яворівський Володимир Олександрович.
„.над Дінцем, де висне дим заводу” [[Володимир Сосюра]]. Дивовижне місто, і , я думаю, тут немає жодної людина, яка може бути проти того, щоб не відзначити історичну дату цього міста. Але я дуже хочу, щоби ми з вами, колеги, були послідовними. На Погоджувальній раді і з цієї трибуни я десятки разів піднімався і говорив: „Люди добрі, не вносьмо кожен окремо”. Завтра я внесу про свою маленьку Теклівку, їх, по-моєму 300 років, там лишилося 47 живих людей. І це моє право, я можу це робити. Через те, я не звинувачую Бойка, але ми домовилися, всі пропозиції, які є [[я як голова комітету звертався до кожного депутата, до кожної фракції і просив, будь ласка, на наступний рік подавайте всі ваші пропозиції, ми їх сформатуємо, ми визначимо персоналії, визначимо міста, визначимо окремі дати, у комітеті представлені всі політичні сили]], тоді ми виносимо до зали. У пакеті набагато легше проголосувати, там можуть бути такі дати, які є неприйнятні, скажімо, для один, для інших, але у пакеті мимоволі виходить оцей, так необхідний сьогодні Україні, консенсус, де будуть відзначатись і радянські дати, де будуть відзначатися і дати, скажімо, історичні. В одному пакеті ми завжди за це проголосуємо. Такий пакет фактично вже готовий у комітету, і ми його, мабуть, на наступний тиждень винесемо. Через те, я вважаю, що сьогодні не потрібно розглядати, тому що Лисичанськ [[я до Бойка звертаюся]] є в цьому переліку, і ми за цього проголосуємо. І взагалі визначати нам на Верховній раді визначати суми, ми пересваримся на цьому, тому що кожен, хто вносить пропозицію, буде вимагати: „А нам дайте на газ, нам дайте на те”. Це проблема Кабінету Міністрів. Ми приймаємо одну-єдину постанову, Кабінет Міністрів під це підкладає фінансову свою потугу, і ц і всі дати ми відзначаємо. Це те, що може принести хоч трошки ладу у наше українське суспільство. Через те я і просив Олександра Володимировича надати мені слово. Є Лисичанськ у цьому переліку. І на наступному тижні в одному пакеті ми спокійно, нормально проголосуємо. Я думаю, що це дуже розумний вихід. Дякую.
Карпук Володимир Георгійович, будь ласка.
Шановний Володимире Олександровичу, шановні народні депутати! Я хочу також підтримати пропозицію Володимира Олександровича, що повинні бути якісь уніфіковані підходи, тому що коли виноситься якесь одне місто, це викликає зовсім інші емоції у жителів інших міст. Я звертаюся до шановного Адама Івановича, я подавав законопроекти по постанові про відзначення 925-річчя Луцька і 700-річчя Ковеля в 2010 році. І звичайно, що теж є давні історичні місця. Зокрема, в Луцьку відбувся перший з’їзд правителів європейських держав. Те саме 700-річчя Ковеля. Тому це буде викликати напругу в певних містах. Або ми робимо єдиний уніфікований підхід, або ми будемо знову перетворювати в непотрібні дебати при розгляді таких питань. Тому я прошу підтримати пропозицію про внесення міста Лисичанськ, я підтримую цю пропозицію, в єдиний перелік, який буде запропонований Верховній Раді, але також. Володимире Олександровичу, прошу прискорити цю роботу, щоб ми знали і зайвих емоцій ці питання не викликали в цій залі. Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Да, фракція одна, яка не записалася. Будь ласка, Олег Олександрович Зарубінський.
Дякую, Олександре Володимировичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Три тези маленькі, оскільки у мене тільки одна хвилина. Ми заборгували перед мешканцями, я, перш за все, маю на увазі мешканців таких міст, як Лисичанськ і інші. Коли, хто там не був, в’їжджаєш в це місто, він зразу відчуває, в яких умовах екологічних ці люди живуть. Ну розумієте, якесь відшкодування хоча б в плані інфраструктури, хоча б якоїсь допомоги ці міста мають бути, бо люди просто гроблять своє здоров’я. В тому числі, до речі, і для інших регіонів, тому що вони випускають ту продукцію, яка продається, яка дає дохід в державний бюджет, яка розподіляється на всі регіони. Мені здається, що було б морально і справедливо допомогти цим людям. І друга теза. Будь-яка постанова є декларативна, якщо не передбачає певного фінансування. Можна сперечатися, скільки це має бути, але якщо немає матеріальної бази, то це просто поздоровлення і нічого більшого. Дякую.
Завершено обговорення. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Постанови Верховної Ради України про відзначення 300-річчя заснування міста Лисичанськ Луганської області [[реєстраційний номер 4539]]. Прошу визначатися. [[13:16:44]] За-219 Рішення не прийнято. Будь ласка, пропозиція Яворівського Володимира Олександровича.
Шановні! Я звертаюся, в першу чергу, до лисичанців, які мабуть нас чують, і до наших колег із Партії регіонів, і до автори постанови. Ніякої трагедії немає. Я ще раз кажу, на наступному тижні Комітет з питань культури і духовності. вже готовий затверджений список дат, ми тільки виносимо їх на затвердження. Там є місто Лисичанськ, відзначення його дати. Через те ніякої, ще раз кажу, проблеми немає, ця постанова пройде, я в цьому не сумніваюся. Через те через тиждень ми проголосуємо загальний список дат, де буде і місто Лисичанськ.
Будь ласка, Єфремов Олександр Сергійович.
Когда не хотим что-то делать, давайте запустим его по большому кругу, и мы будем еще 10 раз согласовывать все. весь тот перечень, который нам предлагается голосовать. Давайте мы сделаем одно конкретное дело для одного города-труженика. Тем людям, которые там живут и работают, им в ноги надо кланяться, потому что большинство мы здесь получаем заработную плату, потому что такие люди есть на земле. Поэтому у меня есть предложение, Александр Владимирович, давайте мы повернемся к голосованию, потому что не все успели нажать кнопки. Спасибо.
Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Маслом каші не зіпсує – є добре, мудре українське прислів’я. Готує комітет Яворівського якийсь проект відзначення пам’ятних і знаменних дат на 2010 рік – на здоров’я, нехай готує. Буде розглядати сесійна зала, я сподіваюся, що вона його підтримає. Нічого надзвичайного в тому, що ми виділяємо, дійсно, досить заслужене місто в історії нашої держави, немає. І від того, що ми зараз приймемо цю постанову, а потім вона буде включена ще в якийсь перелік, місто Лисичанськ і його трудівники не тільки не програють, а навпаки виграють. Тому я пропоную повернутись ще раз до голосування. І активно закликаю підтримати цю постанову. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про повернення до прийняття рішення щодо проекту постанови 4539. Прошу визначатися. [[13:19:25]] За-217 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 158, „Блок Юлії Тимошенко” – 0, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 10, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, „Позафракційні” – 3. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову та науково-технічну діяльність" [[реєстраційний номер 2166]]. Доповідає Матвієнко Анатолій Сергійович. Будь ласка.
Матвієнко, Українська республіканська партія „Собор”, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні колеги, Фредеріко Жоліо-Кюрі, французькому вченому, належать такі слова: „Наука необхідна народу. Країна, яка її не розвиває, невідворотно перетворюється на колонію”. Я думаю, що та динаміка, яка сьогодні спостерігається в Україні, говорить про те, що, очевидно, науку ми не підтримуємо належним чином, і варто було б нам над цим серйозно задумуватись. Законопроект, який я пропоную, торкається саме цієї сфери. Законопроект торкається сфери про підтримку людей, які навчалися в докторантурі, які займаються науковою діяльністю. Справа в тому, що видається цілком недолугою сучасна практика, що із зарахуванням до загальнонаукового стажу в аспірантуру зараховується і в ад’юнктурі, а ось у докторантурі до наукового стажу навчання в докторантурі не зараховується. Очевидно, можна було б спостерігати таку динаміку достатньо тривожну. Якщо в 2007 році у нас захистило докторську дисертацію 761 особа, то вже близько 700 осіб в 8-му році і за перше півріччя 2009 року - лише 344 особи. Мені видається, що це невелика, але достатньо суттєвий буде жест Верховної Ради, якщо ми приймемо цей закон і зарахуємо докторантуру до наукового стажу, що дає можливість потім, при нарахуванні пенсії людям адекватно отримувати з урахуванням цього наукового стажу. Хочу сказати, що у нас всього пенсіонерів-науковців 79 тисяч 862 особи і лише 13 тисяч 976 осіб, які захистили докторську дисертацію, це 17,5 відсотків. Якщо говорити те, що заслуговує на увагу, чи великі це гроші, то ми підрахували, що це близько десь 4 мільйонів для того, щоб привести цей закон до порядку. Тобто зробити перенарахування, а в кожний рік після того, як ми приведемо перенарахування це буде десь в межах одного.
Завершуйте, будь ласка.
Але зрозуміло, що я не можу агітувати Верховну Раду порушити 27-му статтю Бюджетного кодексу. Тому, Олександр Володимирович, я пропоную цей закон прийняти і прийняти логіку, що він вступає в силу із 1 січня 2011 року. І тоді ми вичерпуємо зауваження відповідного аналітичного нашого управління і можемо прийняти цей закон як в першому читанні, так і в цілому, оскільки тут немає ніяких проблем. Я дякую вам за те, що ви підтримали при його включенні і просив би проголосувати. Спасибі.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь – Зубець Михайло Васильович. Давимука Степан Антонович, прошу.
Шановний Олександр Володимировичу, шановний колего, до тих слів, які висловив Анатолій Сергійович, я хочу уточнити деякі моменти. Фактично, в законі про наукову і науково-технічну діяльність це питання вирішено, але дуже тонка колізія. От щодо вирішення цього питання. Стаття 21-1: „Посади наукових працівників”, де дається перелік наукових працівників, включений докторант. І в статті 22-3, „Стаж наукової роботи”, вказується: „До стажу наукової роботи зараховується стаж роботи на посадах наукових працівників, визначених статтею 22-1 цього закону”. Тобто у тому переліку докторант є. Але в чому колізія? Колізія у тому, що стаття 22-3 далі так розшифровує, і тут закладена, власне, певна проблема. Показується, вказується, що час роботи на посадах там науково-педагогічних працівників і останній пункт – час навчання в аспірантурі чи ад’юнктурі за денною очною формою навчання випускникам аспірантури [[ад’юнктури]]. І це якраз, фактично, деякі органи сприймають як заборону. так, і Пенсійний фонд і так далі. І тому пропозиція Анатолія Сергійовича якраз полягає у тому, щоб у цьому останньому пункті статті 22-3 ще додати крім аспірантури, ад’юнктури і докторантуру. І ми підтримуємо цю позицію. Дякую.
Будь ласка, записуємося на обговорення. Дякую, Степан Антонович.Павловський Андрій Михайлович, будь ласка.
Андрій Павловський. Думаю, що в цілому треба підтримати цей законопроект, тим більше, що автор пропонує з 1 січня 2011 року. А докторантів, треба їм стаж зараховувати. І прошу передати час, що залишився Олегу Григоровичу. Білорусу.
Це у нас Регламентом, на жаль, не передбачено.
Ну, хвилина ще є.
Будь ласка, Рижук Сергій Миколайович.
Дякую. Рижук, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, зараз Верховна Рада прийняла перед цим законопроектом 3 постанови, які стосуються поліпшення умов і життя, і соціального статусу, і навчання нашим студентам. І звичайно, цілком логічно і послідовно, коли зараз розглядається проект постанови, закону, вірніше, щодо науково-технічної діяльності. І я, насамперед, закликаю всіх народних депутатів підтримати даний проект закону, тому що, справді, як говорили доповідачі, у нас середній вік доктора наук занадто низький, наука старіє, якщо так прямо сказати. Україна стоїть на історичному повороті реформ, зростання, і нам потрібно, державі себто, не просто свіжа наукова думка, а реальна наукова думка, яка була б, справді. Двигуном науково-технічного прогресу і розвитку нашої держави. Так що залишається тільки подивуватися, чому раніше не було передбачено в цьому законі зарахування навчання в докторантурі, тому що абсолютно зрозуміло, оскільки вчиться в докторантурі, то це якраз гетерозисне явище для молодого чи молодого вченого, який завжди дає наукову думку суспільству, і суспільство крокує на науково-технічного прогресу. Так що я пропоную без усяких сумнівів, це буде правильно, прийняти даний законопроект за основу. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, поділяючи ідею і суть законопроекту, я хотів би зупинитися на тому, що законопроект, принаймні так написано в проекті, набирає чинності з дня його опублікування. Те, що сказано, треба, щоб воно було написано, Анатолій Сергійович. Тому правильну пропозицію, яку ви внесли зараз, що через рік його можна вводити – абсолютно правильно. З 2011 року його можна вводити в дію. Я б тільки хотів би попросити, щоб нам давали розрахунки, бо по Закону«Про уряд» уряд має давати експертизу і чіткі розрахунки, скільки що коштує. Раз. Друге. Анатолій Сергійович, я категорично „за” прийняття і внесення змін до цієї статті, до статті 22-3 „Стаж наукової роботи”. Але, якщо ми вносимо зміни вже до цієї статті, то я просив би вас, щоб ми в другому читанні могли внести зміни до цієї статті. Чи ви хочете просто прийняти в першому читанні і все тільки це? Щоб ми внесли зміни до другого читання, щоб ми передбачили там і щодо стажу наукової роботи зараховувався і час роботи на посадах наукових працівників не тільки в навчальних закладах державної форми власності, а й в тих, де які взагалі роблять якісь розробки і працюють над цим. Інакше ми порушуємо Конституцію і дискримінуємо, немає однаковості всіх громадян перед законом. Тобто йде брутальне порушення Конституції. До речі, хочу з цієї високої трибуни заявити, що кожний день сьогодні в Конституційному Суді України ґвалтується Конституція, проводяться закриті засідання, про них взагалі нікому не повідомляють, люди добрі! А ми говоримо, що в нас існує рішення Конституційного Суду і потім ми їх беремо виконувати, а там кожний день.
Завершуйте, будь ласка.
Шановні друзі, тому я просив би підтримати законопроект Матвієнка, обов’язково внести до статті 22-3 стаж і урівняти всі наукові заклади і всіх вчених хто працює. І третє. Я просив би вас, пане головуючий, дати доручення - розібратися, що відбувається в Конституційному Суді. Прийняли Регламент, ставши фактично Верховною Радою другою. Самі заставляють, не живуть по цьому Регламенту і заставляють когось по них жити, хоча це не є нормотворчий орган. Я звертаю вашу увагу це терпіти неможливо, або зупиняємо фінансування такому органу, він вийшов за межі Конституції, хоча і називається Конституційний Суд. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський "Блок Литвина". Шановні колеги, я хотів би в даному випадку погодитися з колегою Рижуком, який сказав, що дивно, як раніше не помітили того, що аспірантура – це, виявляється науково-педагогічна діяльність, а докторантура, коли людина має писати вищого рівня дисертацію, і бути вже серйозним дослідником, скажімо, глибоким дослідником – це, виявляється не науково-педагогічна діяльність. Це ще раз підтверджує, що в сесійній залі, очевидно, нам треба ретельно, скрупульозно і професійно, законодавчо працювати. Тобто політичні заяви – це політичні заяви, але вони заважають от знаходженню отаких щілин, щілин в законодавстві. І дуже добре, що автор законодавчої ініціативи її знайшов, бо це просто несправедливо по відношенню до тих людей, які пишуть докторські дисертації. І ще одне зауваження. Чому "Блок Литвина", по-перше, повністю, в повному складі голосував за включення в порядок денний цього питання за розгляд, і буде голосувати за цей законопроект. Тому що є серед тих негативів нав’язуваної нам моделі Болонського процесу, підкреслюю, нав’язуваної моделі, бо у Болонської системи є 14 різновидів. А в нас неграмотні люди, які не знають іноземних мов, прочитали одну-дві статті і намагаються нам подати Болонську систему, якийсь окостенілий скелет, скажімо так. Хоча там є різні різновиди, і кожна країна по-своєму адаптується, виходячи з національних традицій. Так ось, одним із негативів є те, що там ліквідується різниця між кандидатом наук і доктором наук, там є тільки доктор наук в тій чи іншій сфері. А ми знаємо, що рівень докторської дисертації для тих людей, безумовно, які самі писали цю дисертацію, а не кому під ключ це було зроблено – завжди набагато вищий, ніж кандидатської дисертації і людина, яка працює доктором наук, професором вона є.
Завершуйте, будь ласка.
вона є золотим фондом української вітчизняної науки. Тому, мені здається, що треба стимулювати тих людей, які хочуть писати докторські дисертації самі, своїми руками і своєю головою. Дякую. Тільки вони.
Білорус Олег Григорович.
Шановний головуючий і колеги, в цілому цей закон приймати не можна, бо в ньому закладений абсурд, навіть в назві, почитайте. Щодо зарахування навчання в докторантурі до стажу наукової роботи. В докторантурі ніякого навчання немає, не було і не буде, це вищого рівня наукова робота, яка має на увазі підготовку докторської дисертації і дві монограф.?? Це саме стосується і аспірантури. Більш того, сьогодні законодавство України включає в стаж професійної діяльності навіть навчання у вищих учбових закладах. Тому оце навчання краз і привело до того, що ця робота не включається в стаж наукової роботи. Крім того, пропозиція, щоб.
Олег Григорович, будь ласка, завершуйте пропозицію.
Ще два слова. Тому я пропоную на друге повторне читання для того, щоб виправити ці недоречності.
Дякую, Олег Григорович. Шановні колеги, давайте зараз ми спочатку приймемо за основу і потім. Я перепрошую, від фракції комуністів Мартинюк Адам Іванович, фракція, яка не записалася в обговорення.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги і шановні вчені, ті, хто навчався в аспірантурі, ті, хто навчався в докторантурі і ті, хто буде вчитися. Мені дуже дивно чути з уст відомого вченого, члена-кореспондента Національної академії наук про те, що немає навчання в докторантурі. Є такий термін, який вживається коли тебе зараховують або на три роки звільняють від роботи основної, зараховують до докторантури чи аспірантури, то це і називається навчання в докторантурі чи навчання в аспірантурі. Це один момент. Другий момент. Навіщо ми ламаємо списи там, де не треба їх ламати. Скільки у нас докторів наук або тих хто навчався в докторантурі мають цю проблему. Одна, дві, три людини в державі - не більше. Бо той, хто дотягнув до докторської дисертації, то в нього вже в основному стільки стажу, що йому вже ніякий інший не треба. Тому я пропоную підтримати з пропозиції авторів.
Дякую, Адаме Івановичу. Ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України „Про наукову та науково-технічну діяльність” [[реєстраційний номер 2166]]. Прошу визначатись. [[13:37:02]] За-307 Рішення прийнято. Шановні колеги, одна пропозиція по суті закону, яка вносилась – це час набуття чинності цього закону, щоб був передбачений 01 січня 2011року. З урахуванням цієї пропозиції, якщо немає заперечень, я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому проект Закону [[№ 2166]] про внесення змін до Закону України „Про наукову та науково-технічну діяльність”. Прошу визначатись. [[13:37:47]] За-312 Закон в цілому ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[реєстраційний номер 1134]]. Будь ласка, Валерій Володимирович Писаренко. Мікрофон Писаренка з місця, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні колеги! Я хотів би з процедури спочатку запропонувати залу, враховуючи те, що на сьогоднішній день актуальність цього питання у зв’язку з початком і виборчої кампанії і тому, що ми вже об’явили вибори до місцевих рад, такої актуальності вже немає, я би попросив зал проголосувати за зняття цього законопроекту з розгляду парламенту. Дякую.
Шановні колеги! Не буде заперечень? Я ставлю тоді пропозицію автора законодавчої ініціативи Писаренка Валерія Володимировича, який пропонує зняти з розгляду цей проект закону. Прошу, будь ласка, проголосувати. [[13:39:09]] За-246 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про економічні засади поводження з окремими видами майна [[реєстраційний номер 4407]]. Доповідає народний депутат Ар’єв Володимир Ігорович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України! До вашої уваги пропонується на розгляд проект Закону про економічні засади поводження з окремими видами майна. Насамперед варто відмітити, що запропонований законопроект ніяким чином не торкається приватизаційних питань та земельних питань. Він стосується лише конфіскованого майна та майна, яке визнано безхозним. До розробки цього законопроекту мене спонукав той факт, що на сьогоднішній день питання реалізації безгосподарного майна, яке подається, наприклад, у податкову заставу розброньованого майна та такого, що підлягає оновленню, не врегульовано на законодавчому рівні. Питання реалізації цілого ряду такого майна реалізується, регулюється прийнятими в різні періоди часу нормативно-правовими актами різних органів державної влади: Митної служби, податкової адміністрації, Міністерства фінансів і інші. Вони свого часу, переслідуючи досить вузькі конкретні інтереси, створили кожен свій окремий порядок реалізації цього майна. На це, до речі, дуже часто наголошувала Рахункова палата, за результатами проведених контрольних заходів, коли досліджували реалізацію цього майна. Моїм законопроектом пропонується запровадити під контролем держави єдині законодавчо встановлені прозорі і зрозумілі правові засади врегулювань питань обліку, обліку визначення вартості та порядку реалізації окремих видів майна, відповідальності за його збереження. Передбачається створення Міністерством економіки централізованої відкритої інформаційної бази даних про взяте на облік та реалізоване майно, яке повинно оперативно поновлюватись та бути загальнодоступним. А реалізовуватися це майно повинно через аукціони, а не через конкретні фірми, які створюються, приймаються кожним конкретним відомством. Це дасть можливість державі мати оперативну і достовірну інформацію про це майно і дозволить.
Будь ласка, завершуйте.
і дозволить уникнути його неефективного використання. Цей законопроект був підтриманий Міністерством економіки України, Комітетом з питань економічної політики. Була створена робоча група, яка врахувала думки всіх без винятку народних депутатів. І враховуючи важливість і актуальність порушених питань, пропоную прийняти у першому читанні та доручити опрацювати його до другого читання з врахуванням пропозицій всіх суб’єктів законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Яценко Антон Володимирович.
Уважаемые коллеги, Комитет по вопросам экономической политики рассмотрел данный законопроект. Хочу отметить, что мы рассматривали его дважды. Первый раз автору было предложено его вернуть на доработку, была создана рабочая группа, куда вошли представители всех фракций. И, в принципе, данный законопроект после этого был доработан с учетом замечаний народных депутатов, автором был доработан. Научно-экспертное управление тоже предлагает его поддержать. Автор после этого подал на замену, комитет рассмотрел еще раз. И сейчас мы предлагаем от имени комитета принять его в первом чтении с тем, чтобы ко второму доработать. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Два - за, два - проти. Записуємося. Яворівський Володимир Олександрович.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”, місто Кіровоград. Шановні колеги, мені видається симптоматичним написання цього закону і сьогоднішнє його обговорення, і авторство Ар’єва в тому, що ми, хай і дуже повільно, і дуже кволо, а все одно упорядковуємо систему того майна, яке перебуває на території України, незалежно від того, чи воно є державним, чи воно є приватним, чи є колегіально-приватним, там, і тому подібне. Через те мені цей законопроект видається дуже важливим і потрібним, і „Блок Юлії Тимошенко” буде за нього голосувати. І я ще раз хочу просто привітати. Пане Ар’єв, пане Ар’єв! Пане Ар’єв! Пане Ар’єв! Я вітаю вас із успіхом, а ви не чуєте мене, і з тим, що ви. Через те ми підтримуємо цей законопроект і пропонуємо прийняти його в першому читанні і потім провести друге читання цього законопроекту.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хочу подякувати народного депутата Ар’єва за ту увагу, яку він приділив поводженню з окремими видами майна. Безумовно, я критично сприймаю його таку першу спробу серйозну, критично в тому сенсі, що, починаючи з назви, яку треба міняти, бо предметом регулювання, очевидно, є не економічні засади, як ми пишемо про економічні засади, а зовсім трошки інші речі. Міняти, починаючи з назви треба, назви закону – раз. По-друге, треба узгоджувати його, цей закон, з Цивільним кодексом України, зокрема, коли говорити про власника, з якого моменту майно переходить у державну власність, а де і не переходить у державну власність, тому що воно не встигає ще перейти. І я думаю, що цей законопроект треба безумовно прийняти в першому читанні і узгодити з юридичними комітетами нашими правовими, які є. я думаю, це буде хороший закон, направлений на те, щоби був порядок і нікому не давали наживатись, щоб в державі не створювалися фірми, які називалися, і всім відомі професіонали, і так далі, які були укрспецюсти і багато таких фірм, які вже в державі були, які діяли на власний розсуд деяких міністрів, які раптом поставали потім десятикратно мільйонерами. Тому я буду голосувати за цей закон і вас прошу, і вітаю з таким дебютом депутата Ар’єва в тому сенсі, що в принципі він в цій царині, крім засобів масової інформації, раніше помічений не був. Слава Богу, що він долучається, молода поросль, до таких законів. Дякую. До побачення.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про ухвалення в першому читанні проект Закону про економічні засади поводження з окремими видами майна [[реєстраційний номер 4407]]. Прошу визначатися. [[13:47:19]] За-267 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про посилення відповідальності за реалізацію неповнолітнім та незаконну реалізацію алкогольних напоїв та тютюнових виробів [[реєстраційний номер 4784]]. Доповідає Ар’єв Володимир Ігоревич.
Дякую, шановні колеги, за підтримку попереднього законопроекту. Просто це уже не дебют, це вже другий законопроект, який був прийнятий, але все одно дякую. Зараз спробую вам представити третій. Цей законопроект не є взагалі ні політичним, ні економічним, а є суттєво. є таким, що суттєво може змінити стан, який склався в Україні на сьогодні. А стан який? На сьогоднішній день Україна за рівнем підліткового і дитячого алкоголізму посідає перше місце у Європі і друге місце в світі. Сьогодні хоча б кожен другий український підліток вживав алкогольні напої. І давно треба було зробити один-єдиний крок: посилити відповідальність за реалізацію неповнолітнім особам алкогольних напоїв, слабоалкогольних і пива, особам до 18 років. Я в своєму законопроекті пропоную ввести кримінальну відповідальність за реалізацію неповнолітнім алкогольних напоїв і ввести досить-таки суттєві штрафи за це. Це зумовлено тим, що на сьогоднішній день абсолютно неконтрольною є продаж алкоголю дітям. Я бачив по телебаченню експеримент, коли дитині начепили приховану камеру і вона підійшла до ларька, кіоска, і попросила - 11-річна дитина – купити пива. Їй продали. І це робиться по всій території України. Сьогодні діти спиваються. В Хмельницькій області в 16 років хлопець помер від цирозу печінки. Я закликаю вас, колеги, давайте думати, перш за все, про майбутнє України, про молоде покоління. І на сьогоднішній день цей закон я вважаю одним із найважливіших, для того щоб.
Шановні колеги, записуємося на обговорення. Немає необхідності записуватись? Ну, є. Тут у нас є народний депутат, у якого потреба є. Будь ласка, записуємося. Карпук Володимир Георгійович, будь ласка.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Я думаю, що треба підтримати таку пропозицію пана Володимира, і дуже слушна пропозиція. Є багато недоліків в цій системі, в реалізації, в розміщенні кіосків, які продають алкогольні напої і тютюн біля школи. Це часто порушення є в кожному населеному пункті. І тому, дійсно, за такі можна назвати злочини, навіть не проступки, треба, дійсно, карати досить суворо і ми підтримали цей законопроект. Дякую.
Яворівський Володимир Олександрович.
В мене немає іншого виходу, як передати слово Кармазіну. Просто немає іншого виходу.
Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я цей законопроект би приймав би і в першому читанні, і в цілому якби не одне „але”. Це „але” заключається в тому, що як керівник робочої групи по підготовці Кримінального кодексу, який працював 3 роки над ним, я бачу деякі деталі тут, які треба підчищати. Але я проти одного принципового положення, яке відбувається у нас, в Верховній Раді. Шановний Олександре Володимирович, от я перевірив ще раз і помічників своїх, і всіх інших. Ми винесли питання це, інші виносимо питання. Без розгляду в комітеті, без думки комітету жодного, без експертного заключення, це я до того, як приймати нам можна в цілому, чи ні, я не кажу без експертизи, яку має робити уряд. Тобто абсолютно правильна пропозиція колеги Арієва про те, що нічим не відрізняється від тих, хто продає наркотики ті люди, які продають неповнолітнім алкогольні напої. Але я хочу звернути вашу увагу на те, чи готове наше суспільство до такого повороту. Тут доповнюється Кримінальний кодекс не тільки алкоголем продаж, а ще слабоалкогольні напої, або пиво. Поки що ми пиво законодавчо не віднесли, хоча, можливо, і треба відносити. Це треба дискусію провести і в суспільстві, і в цій залі: віднести пиво до таких, прирівняти, чи не прирівняти? Але поки цього немає. Тому я хотів би, щоб ми обов’язково прийняли в першому читанні, але зараз розглянули на кількох комітетах це, в тому числі в Комітеті з питань аграрної політики. Тому треба визначитися, що нам зробити з пивом, з безалкогольними, переглядати їх. Я, безумовно, вважаю, що те, що відбувається зараз у нас на вулицях Києва, коли купують неповнолітні і ходять всі з пляшками пива, це є неподобство. Але якщо ми всіх абсолютно будемо карати, садити в в’язницю за те, що там десь продали комусь пляшку якогось тоніка, то, мабуть, не буде зовсім правильно, бо він відкрито продається. То давайте тут переглянемо ці.
Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович, уважаемые коллеги! Конечно, Партия регионов поддержит этот законопроект. Но дело в том, что это только одна сторона медали. И тем, что мы сегодня начнем наказывать тех, кто продает пиво, или продает там алкоголь или сигареты несовершеннолетним, мы проблему не решим. Проблема в другом, что сегодня правительство отвернулось от детей, подрастающего поколения. Вы помните, в Советском Союзе сколько спортивных секций, сколько спортивных кружков было, различные виды самодеятельности, дворцы культуры и так далее. Дети были задействованы, подростки были задействованы, их подворотня не воспитывала. А сегодня на платной основе, сегодня не то, что кружки не открываются!. Я беру Черниговскую область: школы закрываются, больницы закрываются. У нас в 45-м году школы строились, больницы строились. Сейчас из трех больниц оставляют одну. Люди ложатся на рельсы для того, чтобы спасти больницу. Из трех школ оставляют одну. 20 лет школа не строилась в Черниговской области в Седневе. Решили построить. Начали строить при правительстве Виктора Федоровича Януковича, заложили основу этой школы, дошли до первого этажа, пришла Юлия Владимировна. А ведь там не школа, там целый центр был: и школа, и спортзал, и бассейн. То дети были задействованы. была заложена мощнейшая база для воспитания подрастающего поколения. Пришла Юлия Владимировна – ни копейки денег не дала, два года не строится. Но я уверен в другом, что Янукович, и пусть меня слышат в Черниговщине, Янукович начал школу строить в Седневе как Премьер-министр, став Президентом, он достроит эту школу и введет в эксплуатацию. Вот это главная проблема. Мы должны задействовать досуг детей, вот тогда не будет ни преступности, ни наркомании, на алкоголизма. Сегодня правительство об этом не думает даже.
Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, я, підтримуючи повністю ідеологію і прагнення нашого колеги врегулювати це питання, хотів би наголосити, що ми у першому читанні прийняли законопроект і є проблема, про яку сказав Юрій Кармазін. Там ми прирівнюємо пиво, слабоалкогольні до алкоголю, і там є більш серйозніші речі пов’язані, скажімо, де можна продавати. Наприклад, не продавати у громадськість місцях, на пляжах і так далі, чи продавати, наприклад, у невеличких кіосках. Тому моя пропозиція така, щоб ми не вступили у протиріччя, у першому читанні проголосувати, а потім подумати, коли до другого читання буде законопроект 1171, щоб вони системно врегулювали проблему і про місць продажу, і прирівняння пива, слабоалкогольних до алкогольних напоїв, тобто системно цю проблему вирішити. Тому я вітаю ініціативу нашого колеги і пропоную у першому читанні проголосувати і синхронізувати з 1171, який готується до другого читання.
Дякую, обговорення завершено. В якості довідки я повідомлю, що голів профільного комітету пропонував перенести розгляд цього питання. Але відповідно до частини третьої статті 93 Регламенту Верховної Ради України строк обов’язковий, який надається комітету для розгляду, без якого не виноситься проект закону в сесійну залу, завершився 4 місяці тому. Тому Погоджувальна рада ухвалила рішення на пропозицію фракції про включення в розклад засідань цього питання, і воно сьогодні розглядається у відповідності з Регламентом Верховної Ради України. Ставлю на голосування про прийняття у першому читанні проекту Закону про посилення відповідальності за реалізацію неповнолітнім та незаконну реалізацію алкогольних напоїв та тютюнових виробів [[реєстраційний номер 4784]]. Прошу визначатися. У першому читанні. У першому читанні, прошу, будь ласка, голосуємо. [[13:57:35]] За-316 Рішення прийняти. Прошу, будь ласка, профільний комітет готує до другого читання. Як буде готовий – пропозиція на Погоджувальну раду, і будемо розглядати. Термін дав Регламент Верховної Ради України. Оголошується до розгляду. У нас ще є час до перерви. 13 годин 58 хвилин. Нас Регламент зобов’язує працювати до 14 години. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дипломатичну службу" [[реєстраційний номер 4785]]. Доповідає народний депутат Тарасюк Борис Іванович.
Борис Тарасюк. Народний Рух України, фракція НУ-НС. Шановний пане головуючий! Шановні колеги! Проект закону, що пропонується вашій увазі, було внесено народними депутатами членами чотирьох з п’яти фракцій парламенту, в тому числі трьома професійними дипломатами в ранзі надзвичайних і повноважних послів. Законопроект розроблявся в консультації з Міністерством закордонних справ. Варто зазначити, що ідея щодо внесення змін до чинного Закону „Про дипломатичну службу” визріла давно. Адже цей закон було прийнято ще 20 вересня 2001 року. З огляду на це законопроектом пропонується внести системні зміни до чинного Закону „Про дипломатичну службу”. Основною метою прийняття законопроекту є практична необхідність удосконалення організацій та діяльності дипломатичної служби з урахуванням її особливостей та сучасного розвитку. У зв’язку з цим законопроектом пропонується доповнити перелік основних функцій дипслужби; чітко визначити перелік органів, що входять до системи дипслужби і перелік посад; уточнити критерії та порядок добору на дипломатичну службу і порядок призначення на дипломатичні посади і звільнення з них; закріпити на законодавчому рівні гарантії незалежності міністра закордонних справ, зокрема, в сфері прийняття рішень щодо призначення на дипломатичні посади. З метою консолідації норм права у сфері дипслужби в одному законодавчому акті законопроектом пропонується доповнити чинний закон розділом Ш „Дипломатичні ранги”. Крім того, законопроектом пропонується провести чітке прирівняння дипломатичних рангів до відповідних рангів державної служби, вдосконалити порядок присвоєння та позбавлення дипломатичних рангів. Цілий ряд норм законопроекту спрямовано на поліпшення матеріального, соціально-побутового, пенсійного забезпечення працівників дипломатичної служби. Законопроект отримав позитивний висновок Головного науково.
Будь ласка, завершуйте, Борис Іванович.
і Міністерства закордонних справ. Комітет з питань європейської інтеграції та профільний комітет у закордонних справах також підтримує прийняття даного законопроекту. Я прошу Верховну Раду підтримати цю пропозицію, і прийняти даний законопроект в першому читанні, враховуючи те, що 22 грудня цього року відбудеться свято професійне дипломатів - „День працівників дипломатичної служби”. Дякую за увагу.
Дякую, Борис Іванович, сідайте, будь ласка. Співдоповідь. секундочку буде після перерви
Після перерви у нас. Будь ласка, з порядку подальшої роботи Кожем’якін Андрій Анатолійович. Кожем’якін Андрій Анатолійович, мікрофон, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" хоче вийти з пропозицією після перерви о четвертій годині, на вечірньому засіданні, розглянути, як в першу чергу за проханням Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування два проекти: проект Постанови Про встановлення меж міст Ахтирка, а також встановлення меж міста Красноперекопськ. І крім того, ми б хотіли би перенести з кінця порядку денного, як ми і домовлялися на Погоджувальній раді, якщо буде готовність цих законопроектів, і розглянути законопроект Про внесення змін до Закону України Про Державний бюджет з пропозиціями Президента, а також - це про виділення коштів на подолання епідемії грипу. А також альтернативний законопроект, шановного пана Азарова, теж про виділення, але меншої суми коштів на подолання епідемії і реформування медицини. Дякую.
Шановні колеги, є у кого-небудь з депутатів заперечення щодо цієї пропозиції?
Ніхто із народних депутатів не заперечує? Є заперечення? Будь ласка, Чорновіл Тарас В’ячеславович.
В мене, власне, не заперечення, але єдина коректива – ми мусимо зафіксувати, що розпочатий до розгляду Закон про дипломатичну службу, ми закінчимо і після того всі пропозиції, які є.
Ну це очевидна ситуація, вона не потребує. Тобто, якщо немає жодного, хто заперечує, ми після завершення розгляду питання Закону Про дипломатичну службу переходимо до розгляду питань в тому переліку, який запропонований народним депутатом Кожем’якіним. Оголошується перерва до 16 години. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим.