Уважаеми народни представители, моля за регистрация. Днес онлайн е единствено: Калин Иванов?
Тук.
Благодаря. 173 народни представители са регистрирани в залата и 1 онлайн – общо 174. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Заповядайте за процедура. Преди това използвам момента, за да честитя празника на всички дами! Бъдете винаги усмихнати и лъчезарни и много обичани! [[Ръкопляскания.]] Заповядайте, имате думата.
Господин Председател, предлагам днешното заседание да се излъчва пряко по БНТ 1 и Българското национално радио.
Обратно становище? Радомир Чолаков? [[Реплика на народния представител Радомир Чолаков.]] Разбрах Ви, да. Благодаря. Господин Чолаков, тъй като е парламентарен контрол, той така или иначе се излъчва по БНТ 2, така че единствено предложението на господин Петров е да качим нивото – на БНТ 1, така да се каже. Подлагам на гласуване предложението цялото днешно заседание да бъде предавано по БНТ 1 и БНР. Калин Иванов?
Въздържам се.
Благодаря. Гласували 179 народни представители плюс един 1 онлайн – общо 180: за 74, против 35, въздържали се 70 в залата плюс 1 онлайн – общо 71. Предложението не е прието. Програма за работата на Народното събрание на 8 март 2022 г. – от 9,00 до 14,00 ч. е продължителността, е следната: „1. Парламентарен контрол по чл. 104 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, блицконтрол. 2. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание." На първо място ще Ви изчета следните съобщения: В изпълнение на чл. 65, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България министър-председателят на Република България уведомява Народното събрание, че на основание чл. 63, т. 1 от същия закон Министерският съвет на Република България е приел следните решения: - Решение № 99 от 2022 г. за изменение на Решение № 484 от 2012 г. за участие на контингент от Въоръжените сили на Република България във военната операция на Европейския съюз в Босна и Херцеговина „АЛТЕА“ и - Решение № 108 от 2022 г. за разрешаване участието на формирование от Въоръжените сили на Република България в състав от военнослужещи с необходимата бойна и спомагателна техника в операция по усилване на отбранителния потенциал на НАТО за защита на териториалната цялост на страните – членки на Алианса. В изпълнение на разпоредбите на Закона за решенията на Министерския съвет е уведомен и Президентът на Република България. Решенията са публикувани на интернет страницата на Министерския съвет. Уведомленията с приложените към тях решения са постъпили на 2 март 2022 г., с вх. № 47-202-00-10 и 11, и са предоставени на Комисията по отбрана. Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолети с техните екипажи от Военновъздушните сили на Република Индия. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международните санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане във въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. Уведомлението е постъпило на 4 март 2022 г., вх. № 47-203-09-19, и е предоставено на Комисията по отбрана. От Сметната палата в Народното събрание е постъпила Актуализирана програма за одитната дейност на Сметната палата за 2022 г. Програмата е внесена с писмо, вх. № 47-224-00-5, от председателя на Сметната палата. Материалът е предоставен на Комисията по бюджет и финанси и е на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. В Народното събрание са постъпили Отчет на председателя на Управителния съвет на Фонда за гарантиране на влоговете в банките относно изпълнението на функциите му по Закона за банковата несъстоятелност за периода 21 януари 2022 г. – 20 февруари 2022 г. и Протокол № 7 от заседание на Управителния съвет на Фонда за гарантиране на влоговете в банките, проведено на 23 февруари 2022 г., на което Отчетът е разгледан и обсъден. С писмо на председателя на Народното събрание Отчетът и Протоколът са изпратени на Комисията по бюджет и финанси. Материалите са на разположение на народните представители в Библиотеката на Народното събрание. Преминаваме към точка първа: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ ПО ЧЛ. 104 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Заповядайте, господин Ганев – процедура. [[Уточнения на народния представител Цончо Ганев и председателя Никола Минчев пред трибуната.]] Благодаря, господин Ганев. Преди да започнем, бих искал да Ви информирам, че сме получили уведомление от министър-председателя Кирил Петков, че поради неотложни причини, свързани със спешен конферентен разговор, организиран от председателя на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен днес, на 8 март 2022 г. от 10,30 ч., заедно с други европейски лидери и на основание чл. 104, ал. 3 от ПОДНС, с което ни уведомява, че ще може да присъства на парламентарния контрол единствено във времевия интервал от 9,00 ч. до 10,20 ч. Също така е постъпило уведомление от заместник министър-председателя по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев, че поради неотложни ангажименти моли да не бъде включван в блицконтрола по чл. 104 и в редовния парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от ПОДНС за днешния ден. [[Реплика на народния представител Тома Биков.]] Не може по време на блицконтрола декларация. По чл. 104 е така, господин Биков – да. За процедура ли, госпожо Ангелкова? Само секунда! С оглед постъпилото уведомление от министър-председателя ще помоля първо да изчерпим въпросите към него, за да не останат незададени въпроси към министър-председателя, и след това ще преминем към въпросите към членовете на Министерския съвет. Заповядайте, госпожо Ангелкова – аз съм наясно с Вашия казус, днес ще говоря с министъра на транспорта. [[Реплика на народния представител Николина Ангелкова.]] Кажете си, добре. [[Реплика на народния представител Николина Ангелкова: „Да чуе и премиерът.“]]
Господин Председател, дами и господа народни представители, господин Премиер, госпожи и господа вицепремиери! Аз за пореден път взимам процедура по отношение на въпросите, които задаваме в парламентарния контрол, и обръщам внимание, че министърът на транспорта Николай Събев не е отговорил на четири мои въпроса от 14 февруари – 7-дневният срок отдавна е изтекъл, а той е длъжен да отговори в този срок, освен ако няма обективни причини, за които аз не съм уведомена. Виждам, че на въпросите от господин Мирчев, подадени след моя, е отговорено; виждам, че на колегата Балачев също не е отговорено. Е ли това някакъв бойкот да не се отговаря на опозицията, или избирателно да се отговаря само на въпроси, които се задават и са в интерес на министъра на транспорта Николай Събев? Наистина не разбирам, но смятам, че е важно въпросите, които съм задала и са свързани с осъществения полет по линията Скопие – София, господин Премиер, Вие така много сериозно рекламирахте осъществяването на този полет като един от ключовите в рамките на Вашата политика, която водите с Република Северна Македония, и смятам, че за българските граждани е важно да знаят колко струва това на държавата, каква ще е честотата на тези полети? Изчислен ли е пътническият поток?
Благодаря Ви, госпожо Ангелкова.
Съответно ще се субсидират ли полетите и за далечните дестинации, така както министър Събев е заявил в свои интервюта. Смятам, че това е важно да знаят българските граждани, както и политиката по отношение на строителството на тунели и мостове, както самият министър е заявил. Благодаря.
Благодаря, госпожо Ангелкова – както казах, ще говоря с министъра на транспорта Николай Събев. Наясно съм с Вашия казус. Не мисля, че е отношение към опозицията. Сама казахте, че на въпросите на господин Балачев е отговорено, той също е от опозицията. [[Оживление.]] От страна на „Продължаваме Промяната“ ще има ли въпрос към премиера? Не, няма да има въпрос. Любен Дилов има въпрос от името на ГЕРБ-СДС. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателю. Първо да честитя празника на по-добрата част от българското човечество! Убеден съм, че ако светът се управляваше от жени, нямаше да има войни, а само по-нервни преговори на всеки 28 дни. Уважаеми господин Премиер, уважаеми дами и господа вицепремиери! Въпросът ми е към Вас, господин Премиер! Има две народни поговорки, причинили много мъка на българите. Едната е, че преклонена главица – остра сабя не сече, а другата е, че никой не е по-висок от хляба. Аз все пак искам да Ви питам за втората – хляба на дребно. В последните дни се породиха големи притеснения около едровите цени или по-скоро около политиката на правителството, заявена от Вас лично в няколко медийни изяви с намерението да закупите голямо количество – на някои места се споменава 1,5 млн. тона пшеница. Не става ясно на какви цени, през борсата ли ще купувате? В същото време зърнопроизводителите твърдят, че по негласен начин се спира тяхната нормална търговска дейност през борсите – явно във връзка с намерението на правителството да осигури някакъв резерв. Много Ви моля да внесете категорична яснота по темата, за да настъпи едно спокойствие и у зърнопроизводителите, а и у потребителите, които в крайна сметка са най-важни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дилов. Напомням, че въпросите не могат да съдържат искания за подробни числови данни, така че такива не могат да се очакват. Заповядайте, господин Петков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! И аз искам да честитя: Честит 8-и март на всички дами в залата! Сега отговорът на Вашия въпрос. Да, продоволствието на България е голям приоритет на българското правителството. Както видяхме всички, имаше опасност от няколко инцидента в Украйна, включително и със запалване на сграда в техния АЕЦ. Ние тогава решихме, че е много важно – да, беше административна сграда, нямаше опасност за радиация, но ние тогава решихме, че не можем да поемаме риск във връзка с количеството зърно, което България има. Какво би станало, ако имаме такъв инцидент и загубим потенциална реколта? Всички знаем в далечното минало Чернобил, историите – не искаме да влизаме въобще в такъв риск, затова решихме, че ще купим достатъчно количество за България, да има до следващата реколта 2023 г. Това означава, че България ще има резерв близо 1,5 млн. тона, така че да можем да сме готови във всякаква ситуация да осигурим продоволствието на държавата. От тази гледна точка България, българското правителство купува тази седмица и ще набавя тези количества, за да сме сигурни, че тези количества са налични. Да, купуваме го по пазарни цени и ще бъде съхранено в складовете на Държавния резерв. Така че нещата абсолютно по най-прозрачен начин ги правим, за да сме сигурни, че българското население е обезпечено откъм зърно. Това, което Вие споделихте, че имало затруднение с износа и така нататък, мога да Ви уверя, че и вчера кораби напускаха българското пристанище като част от отворения пазар и търговията със зърно, но мога също и да гарантирам на българските граждани, че независимо какво, българският хляб ще бъде осигурен до 2023 г. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря, господин Премиер. Господин Дилов, желаете ли реплика? Не. Добре, заповядайте да направите репликата, няма проблем. Заповядайте, госпожо Белова.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Министър-председател, не стана ясно на каква цена държавата ще купува зърното от българските зърнопроизводители и какво разбирате под „пазарна цена“. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] И още нещо, господин Министър-председател. Вие споменахте, че няма проблем с товаренето на корабите. Те се товарят и напускат страната – не знам дали имате информация, но във вчерашния ден Агенция „Митници“ е дала разрешение за товарене на корабите и два часа след това тези кораби са спрени. Благодаря.
Благодаря, госпожо Белова. Господин Премиер, ще отговорите ли? Заповядайте. По отношение на цената напомням, че подробни числови данни не подлежат на разглеждане в блицконтрола.
Благодаря. Пазарна цена е цената на пазара в този момент, така че... [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]] Това, което Вие казвате, Агенция „Митници“ си прави своите стандартни проверки, няма нищо извънредно и ако всички проверки минават по надлежния ред, всичко е добре, корабите си тръгват. Ако има някакви проблеми, прави се анализ на пшеницата... [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Анализ на пшеницата ли?“]] Да, прави се, абсолютно може да се прави – на качество, на условия, така че с нищо не сме излезли извън законовите рамки и извън законовите срокове. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петков. От страна на ДПС има ли въпроси към господин Премиера? Заповядайте, господин Цонев.
Уважаеми господин Председател, от името на парламентарната група на „Движение за права и свободи“ искам да честитя празника на всички български жени, разбира се, на жените по света и на колежките в залата, и на вицепремиерките също. Пожелавам Ви да сте здрави, много да сте обичани и много да обичате, защото най-много, на което е способно едно човешко същество, е любов! [[Ръкопляскания от ДПС.]] Уважаеми господин Премиер, да си продължим диалога с Вас. Дължите ми извинение, за протокола го казвам, за предния спор, защото аз се оказах прав. Това, което съм казал, Вие сте го чули грешно, а аз Ви показах и стенограмата, но да не превръщаме сега контрола във взаимни извинения. Приемам, че може да не сте чули – добре, но видяхте в протокола, че е така, както аз казах. Сега за този контрол, за който говоря в момента, аз Ви попитах за сигналите, които отправихте към главния прокурор, които са 19 според Вас,и сте връчили за 20-ия. Аз Ви помолих да връчите сигнал и за 21-вия и тогава Вие ми отговорихте така: „Искам да Ви помоля, ако имате ясни сигнали за което и да е лице, включително Иво Прокопиев, ще се радвам да ми ги предадете и наистина Ви казвам, че оттук нататък всички са под един аршин. България е държава, в която ще следваме законодателството и всички ще бъдем под един аршин.“ Тук е имало ръкопляскания от групата на „Продължаваме Промяната“. И сега за единия аршин аз си изпълнявам обещанието и нашата парламентарна група – ето това там са сигналите, които сме събрали от антикорупционната търсачка „Гугъл“ [[смях]] , и те касаят лицето Иво Прокопиев, който, както знаят всички, е медиен монополист, олигарх, енергиен олигарх. За тази тема ще стане въпрос по-нататък, въпреки че в сигнала има и такива данни. Искам да Ви ги връча от името на парламентарната група на „Движение за права и свободи“ и да Ви помоля да изпълните обещанието си, тоест под един аршин да направят всичко, което е нужно, органите, които разследват и които са под Ваш контрол, и съответно прокуратурата да я сезирате. Моят въпрос е свързан с този и с другите сигнали, и въобще с антикорупционната политика на правителството с нулевата толерантност към корупцията. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Ако ми дадете 30 секунди, ще съм Ви благодарен.
Давам Ви. Заповядайте, да чуем въпроса.
Та като прилагате антикорупционната политика на правителството, ще се съобразите ли със законодателните инициативи на „Движение за права и свободи“, които подпомагат тази политика, за една от които Вие ни обещахте, че групата на мнозинството ще подкрепи, а това беше за „златните паспорти“, за пълната ревизия на всеки един от тези случаи? Ние сме внесли предложение за второ четене, макар че нашият законопроект не беше приет на първо четене, въпреки Вашето обещание, защото вчера Европейската комисия внесе доклад за тези паспорти, ние го имаме и там наистина се настоява за такава ревизия, освен всички други многобройни инициативи. Имаме и други такива законодателни инициативи. Та въпросът ми е – ще се опрете ли на всички и ще изпълните ли обещанието си по отношение на този сигнал, по отношение на другите сигнали и по отношение проверка на „златните паспорти“, включително и пребиваването, защото вчера в доклада на Европейската комисия се говори и за пребиваването, не само за гражданството, както ние предложихме? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Заповядайте, господин Премиер.
Благодаря за подадения сигнал. Няма да има сигнал, който ще бъде игнориран, по никакъв начин, от българското правителство. Единственото, за което аз се чудя, е защо този сигнал не отива директно в прокуратурата? Ние ще го вземем, ще го предадем, няма проблем, но според мен, ако и Вие нямате доверие на българската прокуратура, тук имаме един общ проблем, който трябва да решим, който е повече от индивидуалните сигнали. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН и „БСП за България“.]] За „златните паспорти“ аз съм сигурен, че от управляващата коалиция са внесли законопроект по темата, така че този проблем трябва да е решен. Аз лично също съм дал обещание, че този вид схема ще бъде прекратена и България вече няма да бъде асоциирана с такива „златни паспорти“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Премиер. Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Премиер, дами и господа вицепремиери, уважаеми колеги! Подаваме сигнала към Вас по две причини. Първо, за доверието в българската прокуратура – ДПС има доверие във всички институции, включително и в Министерския съвет, и в прокуратурата. По отношение на лицето Иво Прокопиев нямаме доверие в прокуратурата, защото подозираме, че има опънат чадър над него години наред, включително в последните 2 – 3 години. Оправдателната му присъда на втора инстанция не беше протестирана от прокуратурата на следваща инстанция, което не е практика на българската прокуратура. Тя трябва да отговори и аз тогава Ви запитах – ще запитате ли българската прокуратура защо не е протестирала оправдателната присъда? Има всички основания за това, а ако трябва да ѝ се дадат нови обстоятелства, могат да се дадат и нови обстоятелства. А има и много данни назад във времето, когато подозираме, че прокуратурата е опъвала чадър над това лице. Това е първата причина. Втората причина да подаваме сигнала през Вас е, че институциите, които разследват данните, все пак са под Ваш контрол и е добре Вие да го упражните, и аз съм убеден, че ще го направите – да упражните по-сериозен натиск и контрол, а както чухме, Вие казахте, че чакате арести и така нататък. Добре би било наистина под един доста по-строг контрол да бъдат изследвани тези данни. Това, което ние Ви предаваме, е публична информация – така, както Вие казахте, че е публична информация това, което дадохте за 19-те лица, за които има публична информация, че може би има данни за корупция. Ние по същия начин постъпваме, както и тогава. Искам да Ви уверя, че подхождаме с доверие към Вас и сме убедени, че Вие ще задвижите тези процедури както трябва, защото иначе не е нулева толерантност, а ще стане нещо по-малко, нещо, да кажем, което изключва определени лица. Убеден съм, че няма да е така. Благодаря Ви.
Благодаря. Желаете ли дуплика? Заповядайте.
Да, благодаря Ви. Дефиницията за работеща прокуратура за мен е да няма никой, който тази прокуратура да не може да разследва. Ако има дори един човек, над който има чадър, както Вие току-що казахте, означава, че нямаме работеща прокуратура. Така че се радвам, че и Вие стигате до мнението, че в България няма работеща прокуратура под ръководството на този главен прокурор. Защото не може да имаме доверие в институциите и едновременно с това да има чадър върху някого. Така че аз ще взема тези сигнали, но това, което ме радва, е, че явно започваме да се обединяваме в по-голяма група, че този главен прокурор трябва да си ходи. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря, господин Петков. От името на „БСП за България“ има ли въпрос към премиера? Няма към премиера, добре. От „Има такъв народ“ има въпрос към премиера. Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър-председател, дами и господа министри, уважаеми колеги! Честит празник на всички нежни същества в България и по света! Господин Министър-председател, въпросът ми е към Вас: с оглед на изключително тежката ситуация в Украйна и отношението на Русия към България има ли нарушения в доставките на газ и петрол за България и какви мерки сте предприели и разгледани ли са различни сценарии откъде България би могла да получи алтернативни доставки, в случай че Русия реши да прекрати доставките за България? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Василева. Заповядайте, господин Петков.
Благодаря за въпроса. Това е много важен въпрос и министърът на енергетиката работи ежедневно, за да сме сигурни, че имаме различни алтернативи. Първото нещо, което искам да кажа, е, че проведохме много срещи с компанията „Лукойл“, включително и вчера, за да сме сигурни, че те имат алтернативна доставка на суров петрол, който не е руски. Едновременно с това те гарантират до този момент, че имат и план „Б“, ако се спре подаването на руски петрол, но до този момент танкерите се разтоварват, няма нарушени доставки, така че всъщност засега нещата изглеждат под контрол и ние сме в ежедневна комуникация това да продължи така. Във връзка с газа министърът на енергетиката договаря различни количества през Гърция. Имаме план „Б“, както и ако се наложи, следим възможността за ограничаване и дерогация за експорта на електричество при екстремални ситуации, така че искам да уверя българските граждани, че няма риск за доставките на петрол и не трябва да се предизвикват паники. Въпреки че „Лукойл“ е руска компания, акционерите са до голяма степен от Руската федерация, самата тя е собственост на швейцарска компания, така че не влиза под директните санкции, и едновременно с това те са готови да купуват и да преработват и неруски петрол, така че благодаря за въпроса, този е важен въпрос. Нека всички да се успокоят, че в момента няма нарушени доставки и рискът не е голям, както всички се опитаха да го казват по социалните мрежи. Благодаря.
Благодаря. Желаете ли реплика? Не. Господин Димитров, Вие също към премиера – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, господин Премиер, дами и господа вицепремиери! Създаде се сериозно напрежение с цените на пазара на горива, тоест нас ни вълнува, разбира се, първо, да са гарантирани доставките, но второ, какви са цените. И господин Премиер, много хора зададоха въпроса: при положение че руският тип петрол „Урал“ се търгува със сериозна отстъпка, на какво се дължи повишението на цените в България? Няма икономическа причина. Да, ние не можем да влияем на международните фактори, но трябва да контролираме българските такива, и Вие, господин Премиер, правилно поискахте от КЗК да провери какво се случва. И знаете ли, през годините – не знам вече колко пъти, може би десетина пъти те започват едни проверки, но аз не съм видял да довършат такава проверка докрай. Сега ще Ви кажа нашия анализ – на „Демократична България“, който направихме тези дни за последните три години. Когато цената на петрола расте, цените на горивата с коефициент 0,96 на корелация се увеличават също. Забележете обаче, когато цената на петрола спада, цените на горивата спадат много по-бавно с лаг във времето, което означава, че има място за по-силен регулатор на пазара на горива в България, има място за решаване на проблемите с конкуренцията, които имаме вътре в страната. Защото цените на горивата, уважаеми колеги, ще бъдат едни от големите въпроси, които касаят перспективите за растеж на различни страни заради високите цени на горивата, така че е време ние на ниво България да направим каквото можем. Утре ще изслушваме КЗК на Икономическа комисия, но това ми се струва недостатъчно. Важно е на ниво правителство да бъдат взети мерки и да се направи следният анализ: как може да подобрим конкуренцията? Ако проблемът е вносът на горива, да бъдат махнати тези проблеми. Да, Държавната петролна компания трябва да бъде закрита, в смисъл че държавни бензиностанции не трябват. В България има най-много бензиностанции на глава от населението в Европейския съюз – не в това е проблемът. Обаче, ако проблемът, господин Премиер е достъпът до данъчно-акцизните складове, както ние сме твърдели много пъти през годините [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]], че такъв проблем се идентифицира, то може свободните капацитети в държавния резерв да се използват за повече конкуренция. Тоест сега е важно, признавайки, че не можем да влияем на международните фактори, да си решим вътрешните проблеми, за да не са те причина [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] за допълнително поскъпване на горивата, така че тук Вие имате важна роля.
Заповядайте, господин Петков.
Абсолютно сте прав. Всъщност петролът, който е доставен до „Лукойл“, 60% е от „Урал“. Вчера имахме разговор с „Лукойл“ да обсъдим възможността тези флуктуации на цените на едро да бъдат функция от микса, от който те купуват. Техният отговор до този момент е, че цената е образувана от швейцарската им компания „Литаско“. Ние помолихме още в днешния ден да ни информират как „Литаско“ ценообразува, за да намерим начин да имаме по-плавно покачване на базата на световните пазари. Също така Вие сте прав – има един период от седем дни между това, което се преработва, и това, което се продава. Ние също насърчихме „Лукойл“ да може поне дори и тези кратки периоди да се използват, а не тяхната цена на едро да флуктуира абсолютно с пазара в този момент, и то не на уралския петрол, така че те заявиха готовност да обсъдим този факт и в днешния ден. Не можем да направим нещо срещу световните пазари, но ще се опитаме да използваме този микс между „Урал“ и не- „Урал“, така че да имаме възможност поне тези покачвания да са по-плавни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петков. Желаете ли реплика, господин Димитров? Не. От името на ВЪЗРАЖДАНЕ има ли въпрос към премиера? Заповядайте, господин Костадинов.
Господин Председател, господин Министър-председател! Аз щях да питам за наличието на българско оръжие и на български боеприпаси в Украйна, за да ми кажете какво знаете по въпроса, но включително и вчера получихме информация за износ на 2 март на бронежилетки и каски – 20 тона, от Костинброд, които вече са в Лвов, в Западна Украйна. В крайна сметка няма смисъл да питам за неща, които са очевидни, вече в интернет ги има навсякъде, виждат се. Дали ще отговорите нещо, или няма да отговорите, няма абсолютно никакво значение. Истината е очевидна. България изнася оръжие.
Това въпрос ли е?
Оттам насетне въпросът, който искам да задам, е следният, и той е много простичък. Миналата седмица бях в Украйна и на 4 март имах разговор с кмета на Болград и с председателя на Областния съвет на Болградската община. Оказа се, че там никой не знае, че в България има взето решение за предоставяне на хуманитарна помощ за българите, бяха доста изненадани. Това, което говорихме тогава, беше да се изпрати едно писмо, с което те да кажат какво точно искат, защото магазините в района са празни, аптеките са изпразнени, хаосът е пълен, анархията – още пò. Това писмо беше изпратено на 4-ти, изпратено е по имейла на 4-ти, сигурно тази седмица ще пристигне и по пощи някак си, а въпросът е, че от вчера вече има входящ номер. Изпратено е до председателя на Народното събрание, до Вас лично и до председателите на всички парламентарни групи и вече хората са запознати, сигурен съм, с това. Въпросът ми към Вас е: тъй като ние взехме решението тук абсолютно единодушно, нямаше един, който да беше против или въздържал се, за това да окажем хуманитарна помощ на нашите сънародници в Украйна, подчертавам дебело, защо все още нищо не е направено в тази посока? Смятате ли въобще нещо да направите? Писмото вече е при Вас, и не само при Вас, разбира се, за информация и до всяка една от парламентарните групи. Как и по какъв начин ще осигурите точно пристигането на тази помощ при българите в Украйна, защото има голяма опасност тази помощ да попадне в други ръце, тъй като там наистина хаосът е изключително голям? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Кога и по какъв начин смятате да организирате тези разговори пряко с нашата общност там не през украинската държава, която в момента се намира в изключително тежко положение, а директно с нашите сънародници там? Благодаря.
Благодаря и аз. Заповядайте, господин Петков.
Предоставяне на помощ към украинските граждани, включително тези от българското малцинство, е приоритет за българската държава. Както Вие вече знаете, осем камиона заминаха за Украйна и това вече е факт. Едновременно с това на Министерски съвет – на миналия Министерски съвет, взехме решение за отпускане от държавния резерв на медикаменти и друга хуманитарна помощ на стойност 1,4 милиона, така че и това решение беше взето. Министърът на транспорта координира самия превоз. Ако имате някакви допълнителни данни за специфични нужди на тези хора, ще се радваме да ни информирате, но наистина хуманитарната помощ е от огромен приоритет. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Министър-председател, аз имам чувството, че ние с Вас говорим на различни езици. Говорих за българите в Украйна, Вие ми говорите за изпратени осем камиона… И ние сме изпратили, пътуват в момента, но за българите в Украйна. Казвате: „Ако имам данни.“ Ето, погледнете писмото. [[Показва.]] Отгоре пише: „До председателя на Министерския съвет на Република България Кирил Петков“, ето Ви списъка на храните, отделно от това има списък на лекарствата. Вижте. [[Показва.]] Това са две подробни страници със списък на лекарства, които липсват в Болград. Естествено е, че трябва да помогнем и на хора, които са в нужда, защото в крайна сметка Украйна е близка до нас държава, само че преди всичко трябва да бъдем в този конкретен случай национално егоистични и да помислим и за нашите сънародници там. Въпросът ми беше за българите в Болград, Болградски район, в Арциз, в Татарбунар, въобще в цяла Бесарабия, Одеска област – за тях ми беше въпросът. Ето Ви го писмото, прочетете си го [[показва]] и направете необходимото тази помощ да тръгне днес, защото ние се организираме като организация, хора самостоятелно се организират и изпращат самосиндикално пари, има нужда и българският район Тараклия в Молдова от помощ, защото в момента на територията му се намират хиляди бежанци. Аз бях там и видях на място за какво става въпрос. Те нямат пари да ги посрещнат и изчерпват собствените си хранителни запаси, включително и българите в Молдова сега в момента имат нужда от помощ. Аз през цялото време Ви говоря за българи, Вие ми говорите: „Изпратихме осем камиона.“ Нека да помогнем първо на нашите сънародници, да помогнем след това и на другите.
Дуплика ще има ли, или не? Както прецените, господин Премиер.
Да, наистина е приоритет, както казах, и не говорим на два различни езика само да Ви кажа. Говорим на един език, че трябва да се помогне на тези хора с всичко, което можем. И това, че Вие го правите от Вашата организация, браво! Това трябва така да продължи. Правителството ще прави своята работа, но искам ясно да заявя, че една майка с дете, която е с украински паспорт, дали е от българско малцинство, или е чиста украинка и е в истинска нужда за изхранването примерно на това дете, българското правителство няма да направи разлика, защото в момента ние помагаме на тези хора с каквото можем. Но да, за българското малцинство ние сме отворили специално възможността и за комуникация, ако могат те да дойдат в България, ще ги приветстваме. Направили сме цялата организация вече от границата, през хотелите, през настаняването, така че, уверявам Ви, това е огромен приоритет. Ако Вие сте решили да се фокусирате върху една специфична група – българското малцинство, моля Ви, продължавайте. Благодаря.
Благодаря, господин Петков. Втори въпроси към премиера дали има? Колеги от ГЕРБ-СДС, Вашият втори въпрос дали също ще бъде към премиера или не? Не, явно. От ДПС, вторият Ви въпрос ще бъде ли също към премиера? Да. Заповядайте, господин Анастасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми министър-председател Петков, преди седмица научихме, че правителството е действало светкавично, когато имаше пряка опасност за българските граждани в Украйна, и заедно с партньорите ни сте извели 190 души от страната до България. Тъй като в такива моменти е добре да се чуват и малко добри новини, моля да ни разкажете с малко повече детайли за евакуацията на тези български граждани от Украйна. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Анастасов. Господин Петков, заповядайте.
Този въпрос е много важен, за да отчетем и ролята на българските служби. Това, което имахме като проблем, е, че нямаше отворен зелен коридор от българското посолство, което координираше 190 човека към Бяла черква, което беше южният коридор. Изкарвайки хората на юг, ние имахме четири автобуса, които стояха там през нощта, но никой не смееше да ги вкара. И тук трябва да поздравя генерал Венев, който успя да организира – в три часа през нощта бяхме заедно на телефона, в три часа през нощта успяхме да намерим коридор и човек, който да се наеме да координира с украинската полиция и с военнослужещите. В три часа през нощта тръгнаха автобусите, разделени един от друг, за да не се помисли, че е военен конвой, и бяха прекарани до сутринта до посолството, където посолството вече имаше пълна организация да качи гражданите на България, които се бяха обявили. Напълнихме автобусите с хората и пак към Бяла черква – разделени, успяхме да изкараме тези български граждани няколко часа, преди този зелен коридор да бъде затворен. Това беше една много добра демонстрация, че българските служби могат да работят, ефективни са, и когато има желание и координация с цялото правителство, се случват такива неща, че бяха единствените четири автобуса в този ден, които бяха изкарани от Киев. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Петков. Заповядайте за реплика.
Господин Премиер, благодаря Ви за отговора. Преди седмица споменахте, че за 10 секунди сте взели решение, но нека сега да се опитаме да разберем какво точно решение. От наш приятел, между тези 160 души евакуирани – не 190, знаем, че операцията е била доста сложна. Слава богу е протекла гладко – тридесет и шест часа пътуване за възрастни хора, деца, имало е дори и баби. Всичко върви наред, според ситуацията, до българската граница. Оттам започват и проблемите, по-конкретно липсата на каквато и да е организация. Там на нашата граница евакуираните са държани няколко часа, нямало е осигурен зелен коридор – вътре в България говоря, нямало е медицински преглед. Правени са ковид тестове на всички на място, което е отнело доста време – нещо, което можеше да се направи и по-късно по законовия ред. След това хората са оставени за настаняване на институции, които нямат пряка отговорност за това. Между другото, имаме информация, че това в момента се случва и с бежанците – биват оставени на кметовете и те оттам нататък на база на някакви обещания и техните добри отношения с местните хотелиери някак си се справят. Та въпросът ми е към Вас като премиер. Каква организация направихте между Външно министерство, МВР – в частност „Миграция“ и пряко подчинените на Вас Държавна агенция за бежанците, Държавна агенция за българите в чужбина и Държавна агенция за закрила на детето, за мигрантския поток? По официални данни вече има 25 000 души в България, поне това се върти по медиите – бежанци от Украйна. И във връзка с това ще Ви помоля съвсем накратко да коментирате и собствените си думи, които предизвикаха не много положителен отзвук за България, а именно: „Това не са бежанците, с които сме свикнали.“ Проверил съм думите, това са точните думи от видеото, господин Премиер: „Това са хора европейци, интелигентни, образовани, част от тях са програмисти, висококвалифицирани. Това не е бежанската вълна, с която сме свикнали и с която не знаем какво да правим – хора с неясно минало, дали са терористи или не – това са европейци.“ Моля за коментар на собствените Ви думи. Благодаря.
Заповядайте, господин Петков. Втората част леко се отклони от рамката, зададена в първоначалния въпрос – даже не много леко.
По първия въпрос, организацията е структурирана по следния начин: На границата се инсталират и в момента – в днешния ден, пунктове, през които ще се издават документи – и се издават документи за временно пребиваване в България и ще имат номер, който всеки един украинец, който влезе на територията на България, може да го използва като документ. Оттам се изпраща сигнал към Министерството на туризма, които държат база данни за всички хотели, които са готови да настаняват бежанци. Те се насочват към тези хотели в координация с областните управители, така че да няма хаос и тези хора да бъдат настанени в нашите хотели, които в момента са извън туристическия сезон. След това нашите хотели могат да дадат своите разходи от насочените украински пребиваващи с обезщетение от 40 лв. на човек. Едновременно с това имаме възможност – разделяме потока на тези, които искат да използват България като убежище, и на тези, които просто искат да минат през България. Тези, които минават просто през България, минават с туристическа виза, така че за тях държавата не прави нищо, те сами се оправят. Тези, които искат да използват България като убежище, минават по този канален ред и едновременно с това вече сме задействали платформа за възможност за бърза интеграция. Работодателите дават своите възможни свободни позиции, така че да могат тези хора бързо да се интегрират в българското общество. Едновременно с това има координация с Министерството на образованието и Министерството на здравеопазването, така че да имат и адекватни медицински грижи и за техните деца да има възможност да се интегрират в учебната ни система. Всичко това се случи за една седмица, знаем, че войната е от осем дни и наистина много се радвам, че българските институции този път показаха, че могат да работят координирано. Имаме специален щаб, който прави координацията между всички тях.
Къде е този щаб?
Да, щабът е в Министерския съвет. [[Реплики.]] Важното е, че го има. Така че това е по тази тема. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Колеги.
По другата тема, искам много ясно да кажа, за да не бъда грешно разбран, единственото, което имах предвид, е, че украинските бежанци са много… някои от тях са и българско малцинство, те говорят езика, те са много по-близки до нас като възможност за интеграция. Но България е абсолютно отворена и няма никакви дискриминационни политики между различните видове бежанци. Благодаря.
Благодаря. От „Има такъв народ“, вторият въпрос дали също Ви е към премиера? [[Реплика.]] Не, явно. От „Демократична България“? Също не. И от ВЪЗРАЖДАНЕ? И вторият въпрос е към премиера. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, господин Министър-председател, само преди почти една седмица в този парламент беше гласувана една декларация, в която Вашата коалиция, която Ви избра за министър-председател, ведно с ДПС и ГЕРБ, ясно и категорично подкрепихте санкции спрямо Русия. Когато ние от ВЪЗРАЖДАНЕ обяснихме, че това нарушава националните интереси и че не е работа на България да се включва и да инициира нови санкции спрямо Русия, някои от тук присъстващите в залата обявиха това за цинизъм. Само седмица по-късно България вече е обявена за вражеска държава на Русия. Само седмица по-късно Вие направихте изявление, че България няма да участва в санкции, които са свързани с енергийни носители, като газ и нефт или нещо друго, което Вие сте имали предвид. Моят въпрос към Вас е: кога точно защитавате националния интерес? Когато с апломб тук призовавате за тежки санкции или когато вече виждате, че ние сме изправени пред колапс, ако от Руската федерация наложат те реципрочни наказания, защото това са наказания спрямо нас, защото ние сме зависими от Руската федерация, което е много жалко, но е факт. Кога точно сте открит, откровен и защитавате националните интереси – преди една седмица или сега? Защото сега обявявате, че искате още санкции, но ако може да изключим газ. Еми не, не можем най-вероятно и ще е много жалко, защото цената на газа вече е колосално висока, без да сме свидетели на санкции от Русия спрямо Европейския съюз и ние като част от този Европейски съюз. Как смятате да продължим да съществуваме, ако имаме наистина санкции от Руската федерация спрямо нас? Защото коалицията в този парламент – шест партии подкрепят тези санкции, защото тази коалиция заедно с ГЕРБ и ДПС призовават за включване на България във войната. Какво е Вашето становище за икономическото ни развитие оттук нататък, ако имаме наистина санкции от Руската федерация спрямо нас?
Заповядайте, господин Петков.
Отговорът на Вашия въпрос е: през цялото време се водя от българския интерес. Отговорът на Вашия въпрос е, че когато видим една славянска държава да стреля с ракети по мирното население на друга славянска държава, България няма да преклони глава и ще говори за тази неправда с правилната терминология, използвайки думата война, и едновременно с това няма да се снишим по-ниски от тревата и да се скрием пред тази явна неправда – всички български граждани виждат от сутрин до вечер как жени и деца са без домове, чудят се как да избягат от войната. Така че, да, няма да сме по-тихи и няма да сведем глава. Но едновременно с това, като се говори за санкции, не се говори алангро санкции просто така. От санкции до санкции има разлика и тези санкции, които ние можем да подкрепим, ги подкрепяме, защото не е правилно тази война да съществува, но тези санкции, които просто не можем да си ги позволим – не ги подкрепяме. Сега, ако се спре петролът в този момент от Русия – имаме проблем. Така че от санкции до санкции има значение и ние обмисляме всяка една санкции поотделно, не говорим общо. Отделно искам да Ви кажа как защитавам също българския интерес. Когато руската посланичка използва обидни думи срещу българските институции, аз я привиках и получих нейното извинение. За разлика от Вас – на срещата с нея на 1 март не знам за какво сте си говорили, но явно не е, за да изисквате извинение, когато обижда българските институции. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Така че това е следване на българския интерес. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Премиер. Заповядайте за реплика.
Господин Министър председател, може би в Харвард не сте чували, но липсата на отговор също е отговор. Това, че не отговорихте нищо по същество, а освен да използвате думи, които не са правилно използвани и не са въобще в този словоред, няма да го коментирам. Но говорим за икономически санкции, за последствия и какво правим в тази ситуация, защото само преди един ден Вашият министър на транспорта, който е и спонсор на Вашата кампания с 300 хил. лв., явно това беше доказателство, за да стане министър на транспорта, заяви, че…
Господин Ганев, моля Ви.
…е готов да наложи затваряне на българските пристанища за руски кораби. Извинявам се много, в момента говорите тук за петрол от Русия, Урал, не казвате Русия, казвате Урал, но в същото време Вашият министър говори за затваряне на българските пристанища. Какво правим, ако затворим българските пристанища за руски кораби и какво правим, ако Руската федерация наложи реципрочни санкции спрямо нас и спре газа? [[Реплика.]] Господин Караджов, много се радвам, че казвате, че българските пристанища са затворени вече за руски кораби, нещо ново научавам. Хубаво е да излезете и да го обясните, след като това вече е факт, да знае тука българската общественост и ние като народни представители, че българските пристанища са затворени. [[Реплики.]] Но пак повтарям, господин Министър-председател, нищо не отговорихте, но това също е отговор, защото явно нямате представа какво ще се случва с българската икономика, с политиката, която водите, да сте с общностни интереси към Европейския съюз. Не, ние имаме национални интереси и трябва да защитаваме националните интереси, а не общностните интереси на Европейския съюз.
Заповядайте за дуплика, господин Петков. [[Реплика.]] Да, Urals е наименованието на сорта петрол.
Да, и аз точно това щях да коментирам – запознайте се с терминологията, преди да се изказвате. Да, това е първото нещо. Второто нещо е за корабите, които пристигат от Русия, има изключение в момента и това не е наложено, има изключения за корабите, които превозват суров петрол. Така че също, запознайте се с детайлите, преди да се изказвате. И ще Ви кажа нещо, което мен лично ме учуди. На моята среща с посланик Митрофанова тя потвърди за Вашата среща на 1 март и се чудя дали сте успели да защитите българските интереси там, или сте ги продали. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Петков. С това изчерпахме въпросите към премиера. Благодаря Ви, господин Петков. Сега вече от „Продължаваме Промяната“, заповядайте за въпрос. [[Реплики.]]
А отношение към отговорите?
Няма отношение към отговорите в рамките на блицконтрола. От „Продължаваме Промяната“ – въпрос? Нямате. Към нито един от членовете? Добре. От ГЕРБ имате още един въпрос. Делян Добрев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моят въпрос e към вицепремиера Гроздан Караджов. Господин Министър, въпросът ми е изключително ясен, кратък и Ви моля за същия отговор. Искам да Ви попитам колко моста на Дунав и колко тунела с изключение на Шипка ще бъдат построени до края на Вашия четиригодишен мандат? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Добрев. Заповядайте, господин Караджов, за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми колеги! На този въпрос съм отговарял неколкократно, тоест не знам защо и как се е случило, че само Вие не сте разбрали отговора. Ако прочетете нашето коалиционно споразумение внимателно, ще видите, че там е записано да се работи активно за построяването на четири нови моста – три на река Дунав и един, който е над Белославското езеро във Варна. По отношение на тунелите – по същия начин е записано, че това са още три нови тунела. Единият, който е под връх Шипка и за който в момента текат съгласувателни процедури с МОСВ по определяне на екологичните мерки. Вторият е на Петрохан, по който вече се работи за разширен идеен проект. Третият е по трасето на бъдещата автомагистрала „Черно море“, за който вече има разширен идеен проект, по който са направени първите стъпки на проектирането и се е стигнало до втория етап от така нареченото разширено идейно проектиране, а именно да се определят екологичните мерки отново, което ще отнеме вероятно още около година. Факт е, че за този последен тунел има забавяне от месец юни досега – до февруари, когато не е правено нищо по тези екологични оценки. Възобновихме го, в момента се работи с пълна сила. Това е отговорът.
Благодаря Ви, господин Караджов. Заповядайте за реплика, господин Добрев.
Благодаря Ви. Краткият отговор на всичко това, което казахте, е нула, въпреки обещанията за четири моста над Дунав – само на Дунав четири, и три тунела под Стара планина. Но не това всъщност е най-лошото, особено в сегашните времена. Има много други обещания, които не бяха спазени и са далеч по-значими за българското общество, отколкото тунелите и мостовете, например 8 милиарда се крадат. Оказа се, че не се крадат никакви милиарди. Няма да се вземат заеми. Оказа се, че още в първия бюджет взехме 7 милиарда и залагаме дълга към брутния вътрешен продукт да достигне 30% към 2030 г. Компенсацията за тока, която Вие давате, била същата като тази, която ние предлагахме. Ами не, не е! Защото при 1073 лв. ток нашата компенсация щеше да е 790 лв., а Вашата е 250 лв.
Това по въпроса ли е, господин Добрев?
Тоест ние предлагахме три пъти по-голяма компенсация. Леко извън обхвата на въпроса, но стига, господин Председател.
Забелязвам, затова го казвам.
Нямаше да има хора под прага на бедността! Всъщност до края на годината ще имаме рекорден брой и процент на хора под прага на бедността. Всички щяхме да станем богати, като спре да се краде. Ние всеки ден обедняваме заради високата инфлация. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Ето, че има и отношение по отговорите в блицконтрола. ДПС зададе двата си въпроса към премиера. „БСП за България“ – заповядайте, господин Зафиров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа вицепремиери, уважаеми народни представители! Първо, позволете ми да честитя празника на по-добрата част на човечеството. Моят въпрос е към вицепремиера – госпожа Нинова, като предварително се извинявам, че ще задам въпрос, на който многократно е отговаряно, в това число и публично. Налага се да го задам от тази трибуна и да получим отговор вследствие на това, че една лъжа и манипулация все по-трайно и устойчиво битува в българското публично пространство, особено в социалните мрежи. Включително и днес от тази трибуна беше направено едно подобно внушение, а именно моят въпрос е: уважаема госпожо Нинова, давала ли е българската държава разрешение за износ на оръжие, стоки и технологии с двойна употреба за Украйна. Това е моят въпрос.
Благодаря Ви, господин Зафиров. Заповядайте, госпожо Вицепремиер.
Честит празник, скъпи български жени, където и да се намирате по света! Пожелавам Ви да бъдете здрави, уважавани и обичани, и със самочувствие, че ние жените, освен че се доказваме в работата всеки ден наравно с мъжете, създаваме уют, семейство, дом, раждаме и се грижим за отглеждането и възпитанието на децата ни! Честит празник още веднъж! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Уважаеми български граждани, наистина в последните седмици много упорито се внушава една фалшива новина, една лъжа, че България изнася оръжие, стоки или технологии с двойна употреба за Украйна. Искам да обясня пред всички зрители, а и пред Вас, уважаеми дами и господа народни представители, не сте длъжни да знаете как се случва износът на оръжие от България. Съществува Междуведомствена комисия, която разглежда документите и издава разрешенията или прави откази. В тази междуведомствена комисия участват: Държавната агенция за национална сигурност, служба „Военна информация“, или Военното разузнаване, Министерството на отбраната, Министерството на вътрешните работи, Министерството на външните работи и Министерството на икономиката, сега вече икономиката и индустрията. След като всички тези служби и институции се подпишат под разрешение или отказ, накрая слага подпис министърът на икономиката, който и да е той – това е законът, в случая аз заставам пред Вас в това качество. Днес ще направя нещо безпрецедентно оттук, нещо, което не е правено в българския парламент. Позволете ми дори, ако Ви е интересно, разбира се, за да спрем с тази манипулация и внушение, че България снабдява с оръжие украинската армия, и малко повече време, ако надхвърля минутата. Ще представя пред Вас целия износ и трансфер на България за целия свят, откакто е избрано това правителство, по държави – за колко пари става дума и за какви стоки. По закон ние сме длъжни накрая на годината да внесем пред Вас Годишен доклад за износа, вноса, трансфера и търговията на оръжие. Няма да чакаме края на годината. Получила съм разрешение от ДАНС, от Военното разузнаване, от МВР, от МВнР, министерствата на икономиката и на отбраната днес да застана пред Вас и да изнеса информацията за всичко, и да се спре с тази лъжа, защото тя е много опасна. Твърдението, че България изнася оръжие за една от страните, означава пряка намеса във войната на България, поне според мен. И който продължава да го внушава, грози националната сигурност на България. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Предложила съм на Комисията – представям и пред Вас това предложение, което мисля да изпълня, вместо да чакаме накрая на годината да Ви даваме отчет какво прави българското правителство по тази тема, на всяко тримесечие ще се изправяме пред Вас от името на Комисията, защото аз не взимам еднолично тези решения, и ще Ви предоставяме тези доклади. Сега, ако Ви интересува, разбира се, износ и трансфер от България към света: Северна Африка, Алжир и Мароко. Между другото, това е от началото на това правителство до ден днешен, ако Ви се сторят числата малки, просто става въпрос за няколко месеца. Северна Африка, Алжир и Мароко – 2 млн. 3 хил. 619 лв., на такава стойност е извършен износ от България и трансфер. Субсахарска Африка – така се нарича в нашата терминология този регион, който обхваща Буркина Фасо, Джибути, Етиопия, Гвинея, Кот д'Ивоар, Нигерия, Руанда, ЮАР и Южен Судан. Износ на стойност 43 млн. 649 хил. 469 лв. на български стоки. Северна Америка, Канада и САЩ – износ на стойност 71 млн. 115 хил. 320 лв. Централна Америка и Кариби – тук влиза Мексико – износ в размер на 22 хил. и 400 лв. Централна Азия, Узбекистан – износ и трансфер на стойност 339 хил. и 300 лв. Североизточна Азия – обхваща Монголия и Тайван – 53 хил. и 200 лв. Югоизточна Азия, Индонезия и Малайзия – 446 хил. 118 лв. е размерът на износа. Южна Азия, Бангладеш, Индия, Малдиви и Пакистан – 5 млн. 233 хил. 961 лв. Европейски съюз – Чешка република, Дания, Естония, Финландия, Германия, Италия, Литва, Полша, Румъния, Словакия и Испания – общо в размер – 45 млн. 819 хил. 649 лв.
Времето, госпожо Нинова!
Други страни – европейския Азербайджан, Грузия, Сърбия, Швейцария и Турция – 18 млн. 766 хил. 343 лв. Близък изток – Египет, Израел, Йордания, Оман, Саудитска Арабия – 317 млн. 140 хил. 771 лв. Или общо за времето на правителството на Кирил Петков – за времето от началото, избора му тук в залата, до ден днешен – 504 млн. 990 хил. 150 лв. обем, износ и трансфер на български оръжия, стоки и технологии с двойна употреба в дестинациите, които току-що Ви прочетох, по цял свят. Някой да чу Украйна? Моля да се спре с тази злоупотреба и това внушение в обществото. Тази лъжа наистина представлява опасност за националната сигурност на България. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, госпожо Нинова. Заповядайте, господин Зафиров.
Благодаря Ви, госпожо Нинова. Аз съм изключително удовлетворен от Вашия отговор. Също не чух Украйна в списъка, който Вие прочетохте. Тоест още веднъж можем да направим извода, надявам се окончателен, че българската държава не изнася оръжие, стоки, технологии с двойна употреба за Украйна. С оглед на продължаващите спекулации, бих искал под формата на реплика да Ви запитам: възможно ли все пак по някакъв начин такива български стоки да попаднат в зоната на конфликта, без българската държава да бъде съпричастна към този процес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Зафиров. Заповядайте, госпожо Нинова.
Уважаеми дами и господа народни представители! Напълно е възможно от всяка една от тези дестинации, където България изнася свои стоки или технологии, те да бъдат пренасочени към Украйна или към друга точка на света. Но това не е отговорност на българската държава и на българското правителство. То не може, няма и право да проследява такива вторични движения на своите стоки и технологии с двойна употреба и оръжия. За да даде разрешение, българското правителство получава определен набор от документи. В част от тези документи партньорът, който иска да направи износа, трябва да посочи дестинацията. В българското правителство и в Междуведомствената комисия не са разглеждани сделки, в които да е посочена дестинация Украйна. Прочетох Ви за кои държави и в какви количества пари сме изнасяли стока. Дали от тези държави след това може да замине за друго място – да, теоретично и практически сигурно е възможно, но това е извън компетенциите и извън правата на България по всички международни и български закони. Ние заставаме пред Вас и пред българския народ с пълната отговорност, която носим като правителство и като членове на Комисията, и Ви казваме какво сме свършили по международното право и по българските закони. И това, което казваме, е абсолютен факт. За да затвърдим практиката, която Ви предлагам да създадем и да я затвърдим, в подробности още утре, най-късно до края на деня, защото колегите в министерствата работиха цяла нощ, за да съберем тази информация и да я обобщим, за което им благодаря, още утре ще внесем официално този доклад в парламента в писмен вид, много по-подробно разписан от това, което Ви изложих, тъй като нямах достатъчно време. Под този доклад ще стоят подписите на всички служби и министерства, които Ви изредих, че участват в Междуведомствената комисия. Мисля, че това е достатъчно широко представителство на отговорни български институции, които, слагайки подписа си под това, което ще Ви предоставим като доклад официално в Народното събрание, гарантират за неговата истинност. Това ще правим на всеки три месеца, за да даваме спокойствие и сигурност на българските граждани, че България не участва в тези военни действия чрез оръжия, боеприпаси, технологии и стоки с двойна употреба. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, госпожо Нинова. От „Има такъв народ“ втори въпрос ще има ли? Заповядайте. Имате думата, госпожо Траянска.
Благодаря, господин Председател! Уважаеми колеги! Моят въпрос е към Вас, господин Сандов. Отнася се за сметищата. Факт е, че на територията на страната има много сметища, които чакат своето решение по един или друг начин. Поради физични и химични процеси те често пъти се самозапалват, което нарушава живота и благоденствието на хората в близките населени места. Търсила съм отговор на въпроса, как е решен, това самозапалване как се гаси и така нататък. Оказва се, че практиката на заравяне на подобни самозапалвания не върши работа. Въпросът ми е такъв: има ли технология, дали търсите решение – друго, освен това, което споменах, за решаване на този проблем? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Траянска. Заповядайте, господин Сандов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми зрители и слушатели! Също на свой ред бих желал да поздравя всички дами във връзка с днешния празник! Конкретно по темата за депонирането и самозапалванията – да, те в повечето случаи са действително самозапалвания поради наличието на биологичен отпадък, който създава емисии от метан, които са леснозапалими, поради наличието на стъкло или други материали, които действат като лупа, и при определени климатични условия може да се стигне до самозапалване. Опасявам се, че не всеки такъв случай е естествен, самозапалване. Опасявам се, че на моменти това се прави, за да се ограничи количеството на отпадъка в това депо, тъй като често пъти тези депа се изпълват бързо, предварително спрямо заложените срокове. Тъй като натрупаните отпадъци са в дълбочина, типът пожар, който се случва, е тлеене. На практика няма върхов пожар, но много трудно могат да се загасят, защото действително със закопаването това не предпоставя възможността да няма кислород, заради който да изгарят, и всъщност единственият начин е чрез използване на вода. Само по този начин може да се гаси. Не съм специалист в пожарната безопасност, възможно е да има и друг начин, но според мен на такива места трябва да има възможност за реакция и чрез системи за водно погасяване, доколкото заравянето не мисля, че може да свърши тази работа. Ако Вие сте запознати с други методи, моля Ви да ни ги предоставите и ние от своя страна да дадем като предписания на операторите на депа, тъй като ние не оперираме самите депа, но можем да правим предписания към тях как те да реагират в такива случаи. Иначе съм напълно съгласен, че това има голямо значение за здравето на хората, живеещи в региона, тъй като в тези депа имаме микс от различни отпадъци, някои от които са много вредни при вдишване от тяхното изгаряне. Така че ние трябва заедно да търсим решения и на този тип въпроси, за да не се стига до запалване на тези депа. Първото, което е и най-важно, което означава, че не трябва да има повърхностно големи площи с такива отпадъци, да има по добри мерки за безопасност, защото понякога може да е въпрос на недобро или недобросъвестно ползване от самите оператори, които са там, от хората, липса на достатъчно добра култура за безопасност. И на второ място, ако действително разполагате с информация, ще се радвам да ни я предоставите и ние да я сведем до операторите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сандов. Заповядайте, госпожо Траянска, за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател! За съжаление, аз нямам отговор на въпроса за технология, затова Вас попитах. Според мен това, че няма към този момент решение – дали заравяне, дали с вода да се гаси, защото често пъти, аз визирам, разбира се, конкретно сметище, за което имам наблюдение, и то се самозапалва, запалва по друг начин, няма значение, във вътрешността на сметището. Там нито може да стигне пожарната, нито може да стигне, образно казано, тракторът, с пръстта, с която да го зарови. Предложението ми към Министерството на околната среда е да се потърси начин, вероятно има такива технологии, които да са в решение за този въпрос. Защото това, че не може да се загаси с вода или с пръст, или с каквото и да е, не помага на населението наоколо. А този процес според мен ще намери решение във времето след няколко години може би, а хората в същото време живеят в близост до тези сметища. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Траянска. Заповядайте, господин Сандов.
Уважаеми, господин Председател, колеги, уважаеми дами и господа народни представители! Аз Ви благодаря, че повдигате този въпрос, той наистина е важен. В последните години намаляват случаите на такива самозапалвания. Предполагам, че операторите са обърнали малко повече внимание на въпроса. Струва ми се, че по-важна е превенцията. На първо място, ние трябва да променим начина на управление на отпадъците си и само 10% от тях да депонираме, което ще ограничи самия обем на риск от такива запалвания. На второ място, трябва да имаме повече превенция. Когато дадени отпадъци стигат до депото, те да бъдат бързо технически рекултивирани, за да бъдат запръстени, и по този начин да няма риск от възникване на този пожар в дълбочина. И на трето място, когато все пак се стигне, по една или друга причина, до такъв пожар, не мисля, че има друг начин освен чрез големи количества вода, които мисля, че все пак могат да стигат относително близо до това, но трябва на по-голямо разстояние да се… и може би по-големи обеми, тъй като пожарът не е повърхностен и трябва да стигне до сърцевината, дотам, където всъщност става тлеенето. От своя страна се ангажирам да направя преглед какви са предписанията и ако открия, че има недостатъци или непълноти или че нещо може да бъде добавено, проучвайки чужд опит, за което Ви благодаря, че ме призовавате, се ангажирам да попълня, да се създадат допълнителни изисквания към операторите на депата, които да оперират именно в тази посока – да ограничават възможностите и да реагират адекватно на такива ситуации. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Демократична България“ втори въпрос? Няма. „Продължаваме Промяната“ няма въпрос. От „БСП за България“ дали има втори въпрос? Няма. С това изчерпахме блицконтрола, колеги. Благодаря на членовете на Министерския съвет за участието в блицконтрола и до след малко в редовния парламентарен контрол. Колеги, имаше искания за декларации преди това, които не са допустими по времето на блицконтрола. Ако желаете сега да направите декларации, заповядайте. Ако не, ще дам почивка до 11,00 ч., когато ще започнем с редовния контрол. Няма желания за декларации, доколкото виждам. Давам почивка до 11,00 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Преминаваме към: ПАРЛАМЕНТАРНИЯ КОНТРОЛ. На първо място ще Ви прочета получените писмени отговори на въпроси и питания за периода от 18 февруари 2022 г. до 7 март 2022 г.: Писмени отговори от министър Александър Николов на: - питане от народния представител Владислав Панев; - въпрос от народния представител Драгомир Стойнев; - въпрос от народния представител Емил Георгиев; - въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - въпрос от народния представител Мартин Димитров; - на единадесет въпроса от народния представител Николина Ангелкова; - три въпроса от народния представител Росен Костурков. Писмени отговори от заместник министър-председателя и министър на финансите Асен Василев на: - питане от народния представител Зорница Стратиева; - въпрос от народните представители Вяра Емилова, Веска Ненчева и Александър Симов; - въпрос от народния представител Красимир Вълчев; - пет въпроса от народния представител Николина Ангелкова. Писмени отговори от министър Асена Сербезова на: - питане от народния представител Костадин Ангелов; - въпрос от народния представител Деница Сачева; - пет въпроса от народния представител Десислава Атанасова; - два въпроса от народния представител Костадин Костадинов. Писмен отговор от министър Атанас Атанасов на: - въпрос от народния представител Цвета Галунова. Писмени отговори от министър Божидар Божанов на: - два въпроса от народните представители Александър Несторов, Павлин Кръстев и Мюмюн Мюмюн. Писмени отговори от министър Бойко Рашков на: - въпрос от народния представител Атанас Славов; - въпрос от народния представител Валери Лачовски; - два въпроса от народния представител Десислава Атанасова; - въпрос от народния представител Маноил Манев; - въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - въпрос от народния представител Николай Радулов; - въпрос от народните представители Павлин Кръстев, Байрам Байрам, Адлен Шевкед, Мукаддес Налбант, Хайри Садъков и Елхан Кълков; - въпрос от народния представител Христо Терзийски; - въпрос от народния представител Даниел Митов; - въпрос от народния представител Ивайло Мирчев. Писмени отговори от заместник министър-председателя и министър на околната среда и водите Борислав Сандов на: - питане от народните представители Зорница Стратиева и Владислав Панев; - въпрос от народния представител Александър Дунчев; - въпрос от народния представител Димитър Ташев; - въпрос от народния представител Стефан Шилев; - въпрос от народния представител Цвета Галунова; Писмен отговор от министър Георги Гьоков на: - въпрос от народния представител Настимир Ананиев. Писмени отговори от заместник министър-председателя и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов на: - въпрос от народните представители Александър Дунчев и Зорница Стратиева; - въпрос от народния представител Васил Зашкев; - въпрос от народния представител Зарко Маринов; - пет въпроса от народния представител Златомира Мострова; - три въпроса от народния представител Ивелин Иванов; - четири въпроса от народния представител Илин Димитров; - два въпроса от народния представител Искра Михайлова; - въпрос от народния представител Настимир Ананиев; - въпрос от народния представител Никола Димитров; - два въпроса от народния представител Снежана Апостолова; - въпрос от народния представител Стефан Апостолов; - въпрос от народния представител Халил Летифов; - въпрос от народния представител Ивайло Мирчев. Писмен отговор от министър Даниел Лорер на: - въпрос от народния представител Николина Ангелкова. Писмени отговори от министър Иван Иванов на: - питане от народния представител Александър Дунчев; - въпрос от народния представител Гюнай Хюсмен; - въпрос от народния представител Зарко Маринов. Писмени отговори от заместник министър-председателя и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова на: - въпрос от народния представител Иво Русчев; - въпрос от народния представител Николина Ангелкова. Писмени отговори от министър Надежда Йорданова на: - два въпроса от народния представител Благовест Кирилов; - въпрос от народния представител Димитър Ташев. Писмени отговори от министър Николай Денков на: - въпрос от народния представител Иван Ганчев; - въпрос от народния представител Мартин Димитров. Писмени отговори от министър Николай Събев на: - питане от народния представител Зорница Стратиева; - въпрос от народния представител Благовест Белев; - въпрос от народния представител Димитър Ташев; - шест въпроса от народния представител Ивайло Мирчев; - въпрос от народния представител Антоанета Цонева. Писмени отговори от министър Радостин Василев на: - въпрос от народния представител Инна Иванова; - въпрос от народния представител Цончо Ганев. Писмени отговори от министър Стефан Янев на: - въпрос от народния представител Атанас Славов; - въпрос от народните представители Мартин Димитров и Георги Ганев. Писмени отговори от министър Теодора Генчовска на: - въпрос от народния представител Елисавета Белобрадова; - въпрос от народния представител Илин Димитров; - въпрос от народните представители Мартин Димитров и Георги Ганев; - пет въпроса от народния представител Николина Ангелкова; - въпрос от народния представител Цвета Галунова. Писмени отговори от министър Христо Проданов на: - въпрос от народния представител Димитър Ташев; - два въпроса от народния представител Илин Димитров. Сега вече можем да започнем и с въпросите.
За декларация.
Заповядайте, господин Биков за декларация.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги – тези, които присъстват все още! През последните месеци страната ни е изправена пред редица кризи във вътрешен и международен план. Нашето убеждение е, че кризисните времена предполагат навременни и целенасочени реакции, ясно поемане на отговорност и полагане на усилия за провеждане на интензивен политически и обществен диалог, който да спомага за преодоляването на различните предизвикателства. През последните месеци видяхме всичко друго, но не и подобно поведение от страна на управляващото мнозинство. Началото на решаването на всяка криза започва с нейното назоваване и осъзнаването на причините, които са я породили, в тяхната дълбочина. Усещането ни е, че настоящото управление няма потенциал да направи това. Още по време на служебното правителство ние предупреждавахме за ръста на цените на електроенергията, както и за рисковете, пред които той ще постави българската икономика. В отговор получихме отказ фактът на растящите цени на електроенергията да бъде включен в актуализацията на бюджета за 2021 г. под формата на компенсации за бизнеса и потребителите на промишлен ток. В първите дни на настоящия парламент ние предложихме конкретно решение, което да компенсира адекватно българския бизнес за увеличаването на цената на тока, като взехме предвид, че страната ни е производител и дори износител на електроенергия и може да си позволи това. Резултатът е, че и до днес нашето предложение все още не е подложено на обсъждане и гласуване в пленарната зала, а правителството и управляващото мнозинство не са в състояние да предложат и вземат свое решение, което да даде адекватен отговор на тази криза. По-важният резултат обаче е, че през последните месеци кризата с цената на електроенергията прерасна в мащабна ценова криза, която вече е извън контрола на управлението и с всеки изминал ден увеличава своите поражения върху цялата българска икономика. Заради бездействието на управляващото мнозинство и правителството по тази тема предстоят масови фалити, увеличаване на безработицата и вместо преодоляване – задълбочаване на кризата. На този фон войната в Украйна изостри още повече необходимостта от бързи и адекватни реакции на правителството. Вместо това още в първите дни на тази война управляващото мнозинство генерира правителствена криза, която приключи със смяна на министъра на отбраната. Още в първите дни след началото на войната ние вече берем плодовете на нейните негативни икономически последствия, без да имаме правителство и управляващо мнозинство, които да са способни да реагират отговорно и решително. През миналата седмица цените на бензина преминаха психологическата бариера от три лева за литър, което създаде паника в обществото и предизвика опашки пред бензиностанциите за пръв път от 1997 г. насам. Вместо да успокоят обществото и да гарантират, че в България има достатъчно количества горива и няма да се стигне до колапс, управляващите, първо, мълчаха, а след това обвиниха Младежката организация на ГЕРБ, че е създала паниката. Нещо повече, в своята безпомощност финансовият министър Асен Василев заплаши всеки, който снима опашките пред бензиностанциите и разпространява кадрите в социалните мрежи, със затвор. Припомняме, че подобни кадри се появиха не само в социалните мрежи, но и в повечето български медии, включително и в трите национални телевизии. Най-важното, което видяха българските граждани обаче, не са кадрите с опашките пред бензиностанциите, а неспособността на правителството да действа в кризисна ситуация. Отсъствието на елементарна координация между различните министерства, тотално сбърканата комуникационна политика и липсата на потенциал за възприемане и осъзнаване на очевидни рискове пред обществото са само симптоми на заболяването, което за това управление се превръща в хронично, а заболяването се нарича дълбока некомпетентност, съпроводена с чувство за непогрешимост и склонност към злоупотреба с власт. Уважаеми колеги, управлението на страната не би трябвало да има формата нито на експеримент, нито на стартъп, нито на курс за обучение. Това е сериозна и отговорна задача, която би трябвало да се решава от хора, които имат необходимата подготовка, усет и воля. Длъжни сте да бъдете подготвени, защото нито един български гражданин не Ви дължи нито време, нито търпение. Време и търпение не Ви дължи и опозицията. Вие сте длъжни на обществото, а не то на Вас, защото именно обществото Ви е дало кредит на доверие, който в момента пропилявате по възможно най безразсъдния и безполезен начин. Още при учредяването на настоящия парламент ние от парламентарната група на ГЕРБ-СДС обявихме, че имаме готовност да бъдем конструктивна опозиция и Ви предложихме нашите експертиза, опит и подкрепа за взимането на важни за нацията решения. Срещу това получихме тотален отказ от диалог, обидни квалификации и списъци с арести. Днес Ви казваме, че оттук нататък отказваме да проявяваме разбиране към Вашата некомпетентност, безотговорност и липса на какъвто и да било усет за националноотговорно поведение. Считаме, че настоящата формула на управление е не просто неадекватна на ситуацията, а с всеки изминал ден ще нанася все повече щети и поражения на българския икономически, обществен и геополитически интерес. От тази гледна точка наш дълг е да бъдем безкомпромисна опозиция. Нашата отговорност е да положим усилия час по-скоро България да има ново управление, което е способно да отговоря на предизвикателствата на кризите. Управление, което използва всяка секунда от времето си за решителни действия, а не за обяснения на поредния управленски гаф. Убедени сме, че в подобни съдбовни моменти българската нация има нужда от единство и възможност да разгърне целия потенциал, с който разполага. Бог да пази България! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Колеги, аз ще изчета членовете на Министерския съвет, които ще отговарят, и поредността, тъй като обикновено това се прави в четвъртък за петък, но настоящият случай е по-необичаен. На първо място Борислав Сандов – заместник министър-председател по климатичните политики и министър на околната среда и водите, ще отговори на: - въпрос от Петър Николаев Куленски относно извършена проверка и предприемане на действия във връзка с решение за преценяване на необходимостта от извършване на оценка на въздействието върху околната среда, № ПК-34-ПР/2019 г., на директора на РИОСВ – Пазарджик; - въпрос от Ивайло Христов Христов относно проблеми при дейността на регионално депо за неопасни твърди битови отпадъци край село Стожер, община Добричка, и допуснати нарушения при подготовка за разширяване капацитета на депото и изграждане на отвеждащ колектор и заустване на отпадни води в повърхностен воден обект „Суха река“. Гроздан Караджов – заместник министър-председател по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството ще отговори на: - въпрос от Валери Пламенов Лачовски относно републиканската пътна мрежа в област Плевен; - въпрос от Десислава Вълчева Атанасова относно водещи адвокатски кантори, анализиращи сключените договори за възлагане на строителството от „Автомагистрали“ ЕАД за лот 1, 2 и 3 на автомагистрала „Хемус“ с фирми изпълнители; - въпрос от Десислава Атанасова относно ремонт на пътя към село Триград; - въпрос от Юсеин Вейселов относно действия и бездействия на Агенция „Пътна инфраструктура“ във връзка с поставяне на пътни знаци и съоръжения, ограничаващи скоростта; - питане от Крум Костадинов Зарков относно политиката на правителството по отношение на организацията на управлението на етажната собственост; - въпрос от Димитър Иванов относно ремонт на републикански път ІІІ-5503 [[разклон Болярско – Бояджик]] на територията на община „Тунджа“, област Ямбол; - въпрос от Илин Димитров относно бъдещи ремонти на панорамен път Варна – Златни пясъци; - въпрос от Илин Димитров относно изграждане на естакада над свлачището в района на местност Трифон Зарезан край град Варна; - въпрос от Ангел Георгиев относно изграждане на транспортни връзки от магистралите до близките населени места; - въпрос от Красен Кръстев относно започнат през 2021 г. цялостен ремонт на републикански път ІІІ-134 Бяла Слатина – Горна Бешовица; - въпрос от Златомира Карагеоргиева-Мострова относно изпълнение на договор „Интегриран воден проект за област Бургас“ с бенефициент „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД, град Бургас, по Оперативна програма „Околна среда“; - въпрос от Златомира Димитрова Карагеоргиева-Мострова относно изпълнение на договор „Определяне на изпълнител на строително-монтажни работи за обект: Обходен път на град Бургас от км 230+700 на път І-9 Сарафово – Бургас до км 493+550 на път І-6 Ветрен – Бургас и локални платна“; - въпрос от Румен Христов относно споразумения, изготвени от работна група в състав Министерството на правосъдието, Министерството на финансите, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, възложителя на договорите – Агенция „Пътна инфраструктура“ (АПИ) и съответните изпълнители; - въпрос от Димитър Ташев относно допълнително изграждане на канализация към текущо изпълнение на основен ремонт на водопроводи в град Ахтопол и село Велика; Николай Денков – министър на образованието и науката, ще отговори на: - въпрос от Красимир Вълчев относно ефективно и балансирано използване на информационни технологии и електронни ресурси, съобразени с възрастта и развитието на децата и учениците; - питане от Елена Гунчева относно завършване на учебната година от ученици, учили в обучение от разстояние в електронна среда, и такива с неизвинени отсъствия; - въпрос от Красимир Вълчев относно политики по определянето на план-приема в гимназиален етап на образование; - въпрос от Красимир Вълчев относно политика по отношение на мрежата от висшите училища и професионални направления; - питане от Елена Гунчева относно закрити училища в България; - въпрос от Веска Ненчева относно прием за учебната 2022 – 2023 г. в чуждоезиков профил в СУ „Христо Проданов“ и СУ „Васил Левски“, град Карлово, област Пловдив; - въпрос от Веска Ненчева относно процеса на атестация за учителите, заложен с действащия Закон за предучилищното и училищното образование от 2016 г.; - въпрос от Ирена Анастасова относно действия от страна на Министерството на образованието и науката след извършени 20 проверки и установени нарушения в управленската дейност на директора на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе; Надежда Йорданова – министър на правосъдието, ще отговори на: - въпрос от Десислава Атанасова относно Централния регистър на особените залози към Министерството на правосъдието; - питане от Елена Гунчева относно обезщетения по Закона за отговорността на държавата и общините за вреди и обезщетения по дела в Европейския съд по правата на човека в Страсбург. Иван Иванов – министър на земеделието, ще отговори на: - въпрос от Петър Петров относно необходимостта от спешни мерки за ремонт на язовирната стена на язовир „Огоста“ край град Монтана от неговия собственик Министерството на земеделието; - въпрос от Бойко Клечков относно подпомагане на картофопроизводителите през новия програмен период 2023 – 2027 г.; - въпрос от Елхан Кълков относно предвидена сеч на дървен материал около вододайната зона на село Горно Дряново, община Гърмен; - въпрос от Зорница Стратиева, Александър Дунчев, Мирослава Петрова относно мерки за защита на вековните гори в България, които са обект на дърводобив. Христо Проданов – министър на туризма, ще отговори на: - въпрос от Николина Ангелкова относно статут на националните курорти; - въпрос от Илин Димитров относно договор за реклама на България и българския туризъм с Би Би Си. Александър Николов – министър на енергетиката, ще отговори на: - въпрос от Стоян Таслаков относно информация за състоянието на запасите от подземни богатства в находище „Сухата вада“ до село Йоаким Груево след незаконния добив на баластра от находището; - въпрос от Петър Куленски относно извършване на проверка и предприемане на действия във връзка с дейността на кариера за добив на инертни материали от находище „Изток“ в землището на село Мирянци, община Пазарджик; - въпрос от Рамадан Аталай, Станислав Анастасов, Фатме Рамадан относно действия на правителството за гарантиране на енергийната сигурност на България. Бойко Рашков – министър на вътрешните работи, ще отговори на 50 въпроса: - въпрос от Мустафа Карадайъ, Мукаддес Налбант, Юсеин Вейселов, отново от Юсеин Вейселов, Хайри Садъков, Мюмюн Мюмюн, отново от Мюмюн Мюмюн, Станислав Анастасов, Небие Кабак, отново въпрос от Небие Кабак, Ахмед Ахмедов, още един въпрос от Ахмед Ахмедов, от Халил Летифов, още един от Халил Летифов, от Джевдет Чакъров, Йордан Цонев, Ерджан Ебатин, още един от Ерджан Ебатин, Фатме Рамадан, още един от Фатме Рамадан, Павлин Кръстев, Цветан Иванов Енчев, Гюнер Ахмед, още един от Гюнер Ахмед, Рамадан Аталай, още един от Рамадан Аталай, Димитър Аврамов, още един от Димитър Аврамов, Сезгин Мехмед, още един от Сезгин Мехмед, Петър Чобанов, втори въпрос от Петър Чобанов, от Джейхан Ибрямов и втори въпрос от Джейхан Ибрямов, от Адлен Шевкед Станислав Анастасов, Байрам Байрам, от Ешереф Ешереф, още един от Ешереф Ешереф, от Ихсан Хаккъ, Севим Али, още един от Севим Али, от Цветан Енчев, от Йордан Цонев, от Джевдет Чакъров, от Павлин Кръстев, от Елхан Кълков, от Байрам Байрам, от Хайри Садъков, от Адлен Шевкед относно действия за оказан натиск и тормоз от страна на МВР по време на предизборната кампания и в изборния ден. Георги Гьоков – министър на труда и социалната политика, ще отговори на: - въпрос от Деница Сачева относно ангажименти на Република България, залегнали в Плана за възстановяване и устойчивост, относно политиката за социално подпомагане; - въпрос от Мустафа Карадайъ, Ахмед Ахмедов, Хасан Адемов относно незачитането за действителен осигурителен стаж за целите на чл. 68, ал. 3 от Кодекса за социално осигуряване за периода на наборна военна служба, както и времето, през което незаконно са лишени от свобода в лагери и затвори репресираните лица по Закона за политическа и гражданска реабилитация на репресирани лица. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 97, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - министърът на културата Атанас Атанасов; - министърът на външните работи Теодора Генчовска; - министърът на здравеопазването Асена Сербезова. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участва заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев. Поради болест в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на електронното управление Божидар Божанов. На основание чл. 92, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание поради отсъствие по уважителни причини на народния представител Бранимир Балачев се отлага негов въпрос към министъра на транспорта и съобщенията Николай Събев. Преминаваме на въпросите към заместник министър-председателя по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов. Заповядайте, господин Куленски, да зададете въпроса си.
Уважаеми господин Председател, уважаеми вицепремиер Сандов! По време на среща с граждани в град Пазарджик бях информиран за казус, свързан с решение на директора на РИОСВ – Пазарджик, с което той е отказал извършване на ОВОС за инвестиционно предложение „Изграждане на площадка за третиране на отпадъци в землището на село Синитово, община Пазарджик, съгласно което се предвижда да се депонират общо 997 940 тона отпадъци. Инвестиционното предложение следва да се реализира в границите на защитена зона „Бесапарски ридове“ за опазване на дивите птици, обявена със заповед на министъра на околната среда и водите. Уважаеми вицепремиер Сандов, жителите на село Синитово са изключително притеснени от предстоящото изграждане на площадката за депониране на отпадъци с оглед на факта, че същата е позиционирана насред зеленчуковите им градини, в непосредствена близост до къщите им, както и помпената станция, която осигурява питейна вода на редица селища в региона. Ето защо въпросът ми към Вас е: запознато ли е Министерството на околната среда и водите с преписката, извършвана ли е проверка по същата и смятате ли да предприемете последващи действия във връзка с това?
Благодаря Ви, господин Куленски. Заповядайте, господин Министър, за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Куленски, аз лично съм запознат с казуса, дори мисля, че наскоро жителите на село Синитово проведоха и местен референдум. Запознат съм с техните притеснения от създаването на подобно депо там, но тъй като това е по процедура, длъжен съм да споделя с Вас каква е ситуацията чисто процедурно. Извършена е проверка за наличните документи в Министерството – Регионалната инспекция в Пазарджик, и през 2019 г. в хода на процедурата по издаване на решение в Министерството е постъпило възражение от граждани на село Синитово, което е препратено за разглеждане от компетентния орган по провеждане на процедурата, а именно директора на РИОСВ – Пазарджик. Решението е обжалвано пред Административния съд в Пазарджик, който с решение от месец юли 2021 г. е отхвърлил жалбите. Върховният съд с решение от месец декември 2021 г. е оставил в сила първоинстанционното решение, сиреч отхвърлянето на жалбите. Влязъл в сила административен акт не може да бъде отменян произволно от неговия издател или горестоящия административен орган, а само в ограничен кръг хипотези, установени изчерпателно в закона. В тази връзка са анализирани предпоставките за образуване на производство по реда на Глава седма от Административнопроцесуалния кодекс, което е извънреден контролен способ за отмяна на влезли в сила порочни административни актове. Обжалването на решението от 2019 г. на директора на РИОСВ – Пазарджик, по съдебен ред и потвърждението му с влязло в сила съдебно решение в случая изключва възможността за образуване на подобно производство и за отмяна на решението от министъра на околната среда и водите на акта на директора на РИОСВ – Пазарджик. Административен орган не може да пререшава въпрос, разрешен с влязло в сила съдебно решение. За липсата на законосъобразна възможност за отмяна на решението от министъра са уведомени и подателите на сигнала, постъпил в Министерството през месец февруари тази година. В допълнение са анализирани и възможностите, предвидени в Глава четиринадесета от АПК „Защита срещу порочни съдебни актове“. Кодексът предоставя правото на искане за отмяна на порочен съдебен акт на страна по делото, за която същият е неблагоприятен – чл. 238, ал. 1 от АПК. В случая на това изискване отговарят лицата, подали жалба пред Административния съд – Пазарджик. Отмяна на влезли в сила съдебни актове може да иска и главният прокурор или неговият заместник при Върховната административна прокуратура на основание и в срок, определени за страните по чл. 238, ал. 2 от АПК. Основанията за отмяна на влязъл в сила съдебен акт са изброени изчерпателно в чл. 239, т. 1 – 6 от АПК. Възможността за предприемане на действия по Глава четиринадесета от АПК е предоставена от Кодекса на лицата и органите по чл. 238 от АПК. В заключение, принципът на законност, установен в чл. 4 от АПК, повелява, че административни актове се издават единствено на основание по реда и за целите, установени от закона. Кодексът изключва възможността за отмяна на акт с акт на министъра на околната среда и водите на влязло в сила решение от 2019 г. на РИОСВ – Пазарджик. Трябва да кажа, със съжаление. Имам и допълнителна информация за Вас, ако желаете. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Господин Куленски, имате думата за реплика.
Уважаеми господин Вицепремиер, благодаря Ви за изчерпателния отговор. Аз исках да привлека Вашето внимание относно важността на казуса. Вие сам споменахте местния референдум, който се е провел на 19 декември 2021 г. На този местен референдум инвестиционното предложение беше отхвърлено от жителите на село Синитово със 771 на 3 гласа. Независимо от факта, че референдумът бе отменен от съда поради случайни или не толкова случайни пропуски от страна на Община Пазарджик в процедурата, то резултатът е повече от категоричен и съображенията на местните жители не могат да бъдат подминати с лека ръка. Ето защо аз Ви моля да се отнесете с особено внимание към този, както и към други казуси в РИОСВ – Пазарджик, доколкото това е важно за хората, за да не загубят те надежда в адекватното отношение на институциите към проблемите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Куленски. Желаете ли дуплика, господин Вицепремиер? Не. Следващият въпрос е на доктор Ивайло Христов относно проблеми при дейността на регионалното депо за неопасни твърди битови отпадъци край село Стожер, община Добричка, и допуснати нарушения при подготовка за разширяване капацитета на депото и изграждане на отвеждащ колектор и заустване на отпадни води в повърхностен воден обект „Суха река“. Имате две минути, доктор Христов, да развиете въпроса. Заповядайте.
Първо, честит празник на всички колежки! Да сте живи и здрави, да имате по-малко срещи с лекари. Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Вицепремиер, бяха Ви предоставени възражения от жителите на село Ново Ботево, община Добрич, относно увеличаване капацитета на регионално депо – Стожер. Възражението е придружено с детайлно описание на редица пропуски и нарушения както с експлоатацията на депото до момента, така и с пропуски при проектирането, включително попадането на същото в района на „Натура 2000“. В самото решение на РИОСВ има много съмнителни мотиви. Например как ще мине тръбопровод през гора без изсичане на дървета? Реално там ще бъдат загубени над 1500 дървета. Не са упоменати редица обстоятелства, предоставени в приложените документи. Моля за Вашите отговори: запознат ли сте с описания проблем; извършени ли са проверки на подчинените Ви институции относно дадените становища по проекта „Увеличаване капацитета на депо – Стожер, и какво е становището на МОСВ; какви мерки ще предприемете за запознаване на заинтересованите граждани и защита на техните права? Благодаря.
Благодаря Ви, доктор Христов. Господин Вицепремиер, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, аз Ви благодаря за подробно описания въпрос в рамките на обемна документация във връзка с действия от Регионалната инспекция във Варна по въпроса за депото в Стожер. Отговарях на подобен въпрос на последния парламентарен контрол. МОСВ и РИОСВ – Варна, са запознати с работата на регионалното депо за неопасни отпадъци. Там периодично се извършват комплексни проверки по изпълнение на условията, поставени в комплексното разрешително съгласно Плана за контролната дейност на РИОСВ – Варна, за съответната година. В периода 15 – 16 април 2021 г. е извършена последната такава комплексна проверка и фактори на околната среда, при която е установено, че разрешеният проектен капацитет от 240 хил. тона за депониране на отпадъци в клетка 1 е изчерпан, а 24-часовият капацитет за депониране е надвишен, което е в нарушение на условия по комплексното разрешително. За установеното нарушение са предприети административнонаказателни действия с АУАН от 28 юни 2021 г. и наказателно постановление от 28 юли 2021 г. на РИОСВ, което е влязло в сила и е платено на 24 август 2021 г. По компонентите и факторите на околната среда не са констатирани нарушения, включително и по време на последната проверка, която е извършена преди три седмици, на 15 февруари. Съгласно предоставената информация от Община Добрич инвестиционното предложение е за увеличаване на капацитета на инсталациите клетка 1 и клетка 2 на регионалното депо в село Стожер и заустване на пречистени отпадни води в река Суха река. Предвижда увеличение на капацитета на клетка 1 от 240 хил. тона на 295 хил. тона и на клетка 2 от 145 на 170 хил. тона, увеличаване на депонираните отпадъци за денонощие от 130 на 150 тона, като по този начин общият капацитет на депото се променя от 685 хил. тона на 765 хил. тона. Инвестиционното предложение предвижда и промени в капацитета на сепариращата и компостиращата инсталация. Освен промени в капацитета на инсталациите се планира в хода на строителството на клетка 2 и депото монтиране на ново пречиствателно съоръжение, което да гарантира пречистване на инфилтрата до степен на заустване в река Суха река. С оглед промяната в обема на депонираните отпадъци се налага промяна в схемата на третиране на инфилтрата. За целта е изготвен ПУП – парцеларен план за тръбопровод на пречистените води от депото до река Суха река. За ПУП – парцеларен план на елементите на техническата инфраструктура, е предвидена процедура по реда на Глава VI от ЗООС и ЗБР, приключила с решение от 6/ЕО на 2021 г. на РИОСВ – Варна. Предложените промени в инвестиционното предложение подлежат на процедура по преценяване на необходимостта от извършване на оценка за въздействието върху околната среда. Предвид факта, че общините попадат на територията на две различни РИОСВ, компетентен по произнасянето е именно министърът на околната среда и водите. Във връзка с извършеното оповестяване на инвестиционно предложение и постъпили в Министерството на околната среда и водите възражения от Община Добричка, жители на село Ботево и село Драганово възраженията са изпратени на Община Добрич на 21 януари за съобразяване в хода на процедурата по реда на Глава VI от ЗООС. Инвестиционното намерение подлежи на процедура по оценка на съвместимостта с предмета и целите за опазване на защитените зони по „Натура 2000“. Направената проверка е установила, че то е допустимо спрямо режимите на защитена зона „Суха река“, определени със заповедта за обявяването ѝ. МОСВ е информирало Община Добрич за необходимите действия, които следва да бъдат предприети за провеждане на процедура по преценка за необходимостта от извършване на ОВОС, включително и информиране на обществеността. След получаване на отговор от Общината Министерството ще се произнесе с решения. Нося Ви и самото писмо до Общината, което съм готов да предоставя.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Доктор Христов, имате думата за реплика.
Благодаря, господин Вицепремиер, за подробния отговор. Надявам се, че ще го получа и да го дадем. Ясно е, че боклукът някъде трябва да се депонира и все още нямаме технология да го изпратим на Марс. Въпросът е къде ще се депонира. В случая виждам, че се касае за увеличаване с 80 хиляди. Дали това ще реши проблема, защото при увеличаване на туристическия поток в момента това за нула време ще свърши и ще се наложи наново? Смятам, че е необходимо за този регион и въобще да се отиде на друг вариант, в който така наречените отпадъци да бъдат така обработени, че да бъде сведено до минимум това, което остава за депониране. И трябва да се помисли за целия, още повече, че там се касае за един много широк регион, да се отиде на някаква по съвременна технология за обработка на тези отпадъци. Освен това бих помолил съответните регионални инспекции да подобрят работата си с информиране на гражданите, защото тук е въпросът гражданите да получат по-добра информация относно това какво ще се прави и защо ще се прави. Още веднъж, благодаря Ви за информацията.
Благодаря Ви, господин Христов. Господин Вицепремиер, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, напълно сте прав. Аз и в предходно изказване днес казах именно това – че ние трябва да променим политиката за управление на отпадъците и да сведем до минимум онова, което се депонира, а онова, което се депонира, трябва да бъде много прецизно управлявано също, за да бъде сведен до минимум рискът за гражданите – дали от възникване на пожари, дали от замърсяване на компонентите на околната среда, като води и почви. Това, за съжаление, не е приоритет на общините – да търсят допълнителни механизми чрез информационни кампании да намаляват отпадъците. Все още не е приоритет и на бизнеса, доколкото политиката в държавата ни не се основава на принципа „замърсителят плаща“, въпреки че сме приели такъв като част от Европейския съюз, и заплащането на таксите за смет все още се определя не на база на депонирания отпадък и въобще на създадения отпадък. Тази промяна, която предстои да се случи – въпрос на време е да се случи, и въвеждане на принципа „замърсителят плаща“ ще мотивира както бизнеса, така и домакинствата да ограничават формирането на отпадъци. Да използват повече системите за разделно събиране на отпадъци, включително чрез разширяване и добавяне на система за събиране на биологични отпадъци, което съставлява една голяма част от компонентите сега на битовия отпадък. Тези биологични отпадъци често пъти водят до създаването на емисии метан, от които се получават и самозапалвания на тези депа. Така че това е политиката. Тя изисква време, изисква съгласие, включително от народните представители чрез промяна на законодателството, но вярвам, че ще вървим в тази посока заедно. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Това беше последният въпрос към Вас. Благодарим Ви за участието в днешния парламентарен контрол. Следват въпросите към вицепремиера Гроздан Караджов. Първият е на господин Валери Лачовски относно републиканската пътна мрежа в област Плевен. Господин Лачовски, имате думата, заповядайте.
Господин председателстващ, колеги! Господин Вицепремиер, в качеството Ви на вицепремиер и министър на регионалното развитие имам следния въпрос към Вас. Колко километра от републиканската пътна мрежа се предвижда да бъдат ремонтирани в област Плевен за 2022 г. и колко са били ремонтирани или е започнато да бъдат ремонтирани през 2021 г., но ремонтът ще приключи тази година? Възложени ли са вече дейности по ремонтиране, по каква процедура, кога се предвижда да започне изпълнението на ремонтите и какви са сроковете за приключване?
Благодаря Ви, господин Лачовски. Заповядайте за отговор, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Лачовски, през 2021 г. завърши ремонтът на 9,364 км от републикански път III-118 Гулянци – Долна Митрополия. В по-голямата част от участъка реконструкцията е изпълнена по технологията студено рециклиране на асфалтово-бетонни настилки, при която се изгражда нов пласт от пътната настилка, като се използва рециклиран материал на място от горните и компрометирани пластове. Извършени са ремонтни работи и на съществуващия мост при км 23 над река Барата, приток на река Вит. През 2021 г. на територията на област Плевен и чрез Програмата за текущ ремонт и поддържане е извършен ремонт на около 50 км републикански пътища. Това са ремонт на 15 км отсечка от път III 306 Кнежа – граница с област Враца. Въпреки че работите са възложени още през август 2020 г., те са извършени предимно през 2021 г., като към момента сме на 95% от предвидените дейности. Предстои с рестарта на строителната дейност след 15 март да се възобнови и довърши работата. На 5 февруари 2021 г. е възложен и ремонтът на 25 километровата отсечка от третокласния път III 305 Крушовица – Садовец – граница с област Ловеч. В населените места, през които преминава път III 305 – Крушовица и Садовец, са поради необходимост от подмяна на водопроводната мрежа. Ремонтът на пътната настилка ще се изпълни след завършване на подземните комуникации от ВиК – Плевен. В края на регулацията на село Садовец при км 19 има и регистрирано свлачище. В момента се изготвя технически проект за укрепването му. Този проект е отделен от технологичния проект за ремонт на III 305 и се разработва конкретно за укрепване на свлачището. Цялата 25 километрова отсечка от път III 305, която описах дотук, предвиждаме да бъде завършена до края на строителния период. Третият обект, който се изпълнява в област Плевен, е възложен на 9 март 2021 г. Това е ремонтът на 10-километрова отсечка от второкласния път Кнежа – Искър. Дейностите в участъка са изпълнени 90%. Четвъртият обект е укрепване на свлачище при село Козар Белене на републикански път I 3 Бяла – Ботевград, като от него са изпълнени около 40% от работите. Както знаете, за зимния период поради неблагоприятните метеорологични условия дейностите на всички обекти са временно преустановени с акт Образец 10 и това ще е до 15 март, когато със същия акт ще бъдат възобновени. Вече в строителната програма за 2022 г. е предвидено да се направят следните ремонти, което като общи километри е 83 км пътна мрежа. Отсечките са следните: републикански път I 3 Гара Бяла – околовръстен път на Плевен – Луковит; второто е второкласен път II 11 Оряхово – Гиген – Брест – Гулянци; републикански път II 13 Кнежа – Искър – Долни Дъбник; път III 1106 Гулянци – Шияково – Ленково – Бръшляница с обща дължина 18,7 км; и път III 3004 Опанец – Долна Митрополия – Тръстеник с обща дължина 13,6 км. Това са пътните участъци. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Господин Лачовски.
Благодаря Ви за изчерпателния отговор. Надявам се колкото може по-бързо да се оправи времето, за да започнат ремонтните дейности по пътя на републиканската пътна мрежа в Плевен. Тъй като споменахте село Козар Белене – знаете, че там има изключително голям проблем, а именно пътят, който тръгва от главен път Плевен – Русе, минава през Козар Белене, през гр. Левски и през село Асеновци. Знаете, че там имаше и протестни дейности от населението и те, доколкото разбрах от сигнала, който подадоха към мен, имат обещание, че пътят ще започне да се ремонтира. Пътят не е ремонтиран повече от 50 години. Затова искам да Ви насоча, след като се извършват пътни и ремонтни дейности в тази част, ако може да обърнете внимание на този път. Ако ми позволите, другото, на което искам да обърнете внимание, е – Вие споменахте, че ще се прави пътят I-3 Бяла – Плевен – Ботевград, който се ремонтира в момента. Разклонът, който е за село Телиш, знаете, че там има изключително много проблеми, много тежки катастрофи се случват. Там големият проблем е основно за МПС-тата, които се придвижват и трябва да предприемат ляв завой. Тъй като няма обособена лента за ляв завой, ако може и на това, разбира се, да обърнете внимание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Лачовски. Дуплика? Не. Следващият въпрос е от народния представител Десислава Атанасова относно водещи адвокатски кантори, анализиращи сключените договори за възлагане на строителството от „Автомагистрали“ ЕАД за лот І, ІІ и ІІІ на автомагистрала „Хемус“ с фирми изпълнители. Заповядайте, Госпожо Атанасова – имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, темата за строителството на автомагистрала „Хемус“ през последните месеци циркулира много в публичното пространство от степен, до която беше отричано всичко, направено досега по строителството на автомагистрала „Хемус“, до това, че един член на Вашия кабинет се обяви за извършване на криминални действия от страна на една политическа партия, което до момента още не е доказано, и впоследствие се оказа, че Вие, Вашето правителство продължавате да извършвате плащания по същите договори, които са сключвани от предходното правителство на Република България, тоест правителството на Борисов 3. Веднъж в коментар по тези въпроси във формата на блицконтрол Вие от тази парламентарна трибуна обявихте, че в момента ще предложите на водещи адвокатски кантори да анализират сключените договори за възлагане на строителството от „Автомагистрали“ ЕАД за лот I, II и III на автомагистрала „Хемус“ с фирмите изпълнители и след това правителството ще вземе решение как да процедира по-нататък. В тази връзка, моят въпрос към Вас е: с кои адвокатски кантори са сключени договори за правно обслужване с горепосочения предмет на дейност, на каква стойност са договорите и с какъв срок на изпълнение? Още повече, че и в контекста на заявеното през миналата седмица от министър-председателя, което не беше прието добре от Висшия адвокатски съвет, че правителството обсъжда да проведе конкурси за водещи адвокатски кантори, с които да сключи договори и които единствено да обслужват министерствата и по обществени поръчки, и като процесуално представителство по дела. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Господин Вицепремиер, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Атанасова, така, както цитирахте моите думи отчасти, така е хубаво да се погледне контекстът, в който бяха изречени, а това беше дебатът за това как ще процедираме занапред с така наречените ин хаус договори, които АПИ е сключила с „Автомагистрали“ ЕАД, и че тогава ставаше въпрос на блицконтрола за действията, които аз като министър на регионалното развитие ескалирах към Министерския съвет. Тоест въпросът с кои фирми е сключено и за какви суми, просто Ви моля да насочите към Министерския съвет, аз не съм сключвал такива договори в качеството си на министър на регионалното развитие и благоустройството. По отношение на това, което… другите въпроси, които се опитахте тук по някакъв начин да намесите в този иначе доста конкретен въпрос, аз нямам отношение и винаги съм търсил разплитане на този проблем с ин хаус договорите по законен път, а не чрез заобикаляне на закона.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Заповядайте за реплика, госпожо Атанасова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, очевидно нямате отговор на въпроса, но за сметка на това в писмен отговор на мой въпрос сте ми предоставили информация за сключените от Министерството на регионалното развитие и благоустройството договори с адвокатски кантори, без разбира се, да са цитирани имената на водещите юристи или на адвокатските кантори. Така или иначе сте ми предоставили информация, че за периода от 1 април 2021 г. до 8 февруари 2022 г. МРРБ са сключили общо седем броя договори с предмет „Правно обслужване и процесуално представителство“ на стойност 755 707,18 лв., без да е ясно това цена със или без ДДС е. Освен това сте ми дали информация, че за цитирания период, пак повтарям, периода 1 април 2021 г. – 8 февруари 2022 г., през цялото време не сте били Вие министър на регионалното развитие и това е коректно да го кажа, а е била служебният министър Комитова, Агенция „Пътна инфраструктура“ е сключила 39 бр. договори с предмет „Правно обслужване и процесуално представителство“ на обща стойност 293 694,40 лв. Отделно от това има и други договори за правно обслужване, сключени с различни организации и структури, които са подчинени на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. В този смисъл, ако желаете в дуплика, може да ми отговорите на въпроса, който касае единствено „Автомагистрали“ и самото Министерство на регионалното развитие и благоустройството, дали Вие сте започнали процедура по тезата, която заявихте, както казах в блицконтрола, по отношение на тези договори, които са за ин хаус възлагането и тук правилно и коректно обърнахте внимание, и кога ще са налице изводи и заключения от въпросните адвокатски кантори. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Заповядайте, господин Министър, имате право на дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, чест Ви прави, че направихте разграничението, аз вече отговорих: не съм сключвал договори за правно обслужване в качеството си на министър на регионалното развитие и благоустройството. Това е достатъчно ясно. Ако бяхте поискали, аз ще Ви я дам, между другото, без да я искате, справката до 13 декември какви са били договорите – най вероятно ще излязат същите цифри. Понеже не си спомням и не е консултирано с мен като министър, някои от дружествата, примерно във ВиК сектора няма как ние да надзираваме, а там имате във Вашата справка. Голямото число са от ВиК сектора, където има, знаете, просрочени задължения, за които дори и по закон се налага да се наемат адвокати, които да ходят и да събират просрочените задължения, след това се дават и на частни съдебни изпълнители, това също влиза в същата графа, така че аз няма как да Ви отговоря за всяко едно ВиК дружество в страната какви са тези суми и никой не ги консултира с мен. Но откакто съм министър, не съм правил такива договори и смятам, че юридическата дирекция и дирекцията по обществени поръчки са достатъчно квалифицирани и са достатъчно на брой, за да поддържат както процесуалното представителство на Министерството, така и да консултират министъра в нужда. Понеже въпросът с ин хаус договорите – и аз поддържам тезата си, че законът е заобиколен, се нуждае от по-детайлно разискване, включително и в Министерския съвет, ескалирах този въпрос към Министерския съвет и да, аз съм придвижил процедурата натам. За конкретни договори, за конкретни имена на юридически кантори и за конкретни суми просто не мога да Ви дам отговор, защото не ги знам тези отговори. Това е.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Госпожо Атанасова, имате възможност да развиете втория си въпрос към министър Караджов и той е относно ремонт на пътя към село Триград – имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Само ще ми позволите една дума, защото наистина министър Караджов конкретно и коректно отговори, да припомня, че в справката, която сте подписали, господин Караджов, са описани договорите с ВиК дружествата – те са 30 на брой…
Точно така.
…аз на тях не се спрях и те са извън сумата от 1 млн. лв., която сума е платена вероятно от министър Комитова за правно обслужване през изминалата година, след като Вие не сте сключвали такива договори.
Не съм.
Аз също държа да бъда коректна към Вас, надявам се, че ще ми предоставите справка за тези договори по линията на парламентарния контрол.
Абсолютно.
За ремонта на пътя към село Триград моят въпрос може би донякъде е изгубил своята актуалност, защото той е зададен много отдавна, преди точно един месец, а всъщност касае процеси, свързани с блокиран достъп до село Триград заради пропадане на път, които датират още от месец декември 2021 г. И към този момент ремонтни дейности все още не са започнали, доколкото аз имам информация. Надявам се Вие да ми отговорите дали са осигурени средствата поне за това, защото се наложи вече повече от три месеца жителите на село Триград да бъдат блокирани, да нямат достъп нито до здравна помощ, нито за вход и изход. От населеното място има организиран някакъв алтернативен път. Доколкото имам информация, някога се е мислело за организиран алтернативен горски път, който обаче към момента също остава непроходим. Така или иначе държавата, за съжаление, не реагира бързо, нито адекватно и тези хора се наложи през изминалите повече от три месеца неколкократно да правят протести, за да алармират за своя проблем. Моят въпрос към Вас е кога възнамерява Министерството на регионалното развитие и благоустройството да започне строително-ремонтни дейности, изготвен ли е проект за рехабилитация на пътя и в какъв срок е планирано възстановяване на движението и достъпа до селото? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, сигурен съм, че в желанието си непременно да зададете въпрос към мен или към Министерството на регионалното развитие сте пропуснали да забележите, че има две пропадания на пътя към Триград. Ако дори сте погледнали картата, за да видите къде точно се случва това нещо, а такива бяха предавани по националните телевизии, когато отразяваха това нещо – има две пропадания. Едното се намира върху общинския път, за който министърът на регионалното развитие и благоустройството по Закон не може да направи нищо. Общинските пътища, които не са част от републиканската пътна мрежа, не могат да се поправят, не могат да се инвестират средства в тях от бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Второто пропадане, което се случи върху републиканската пътна мрежа – сега ще Ви цитирам точно номера и сигнатурата на пътя – то беше веднага оправено. Тоест в рамките на една седмица пътят си беше проходим – това стана още през месец декември. Лично съм следил ден по ден как върви ремонтът. Сега – след 15 март, както обявих, този проблем ще бъде и трайно решен, когато официално възобновяваме строително-монтажните работи по пътищата. В частта за общинския път също ще Ви припомня, че още през месец декември имаше заседание на Министерския съвет и след това заседание на Комисията по бедствия и аварии, която отпусна средствата, и трябваше да се проведат обществените процедури. За времето, през което тези процедури се провеждаха, а след това имаше и един процес на протестиране срещу избраната фирма, вече отговорността е изцяло на местното самоуправление, така че вероятно можете да добиете информация през кмета на Триград. Достъпът до село Триград и околните села, както казах, се осъществява по общинските пътища със сигнатура SML 1050/III 197/Тешел – Триград – Кестен и SML 1050/Триград – Кестен – Водни. За тяхното поддържане и ремонт отговаря Община Девин. Общинските пътища за Триград не са част от републиканската пътна мрежа и Агенция „Пътна инфраструктура“ не би могла да финансира и изпълнява ремонтните дейности. В района на село Триград е и третокласният път III–197/Доспат – Борино – Тешел – Настан – Девин, който е част от републиканската пътна мрежа, но чрез него не се осигурява прекият достъп до населеното място. В момента движението в участъка при км 78+150 в района на Тешел за всички МПС-та се извършва двупосочно в една лента. За въведената временна организация на движението е поставена съответната пътна сигнализация. След пропадането от интензивните валежи в края на 2021 г. на подпорни стени в отсечката е извършено засипване със скален материал и е възстановен насипът. В участъка от км 85 до км 86 е възстановен насипът за подпорната стена от каменната зидария. Областното пътно управление – Смолян, е изпратило уведомление до Басейнова дирекция „Източнобеломорски район“ – Пловдив, за навлизане на техника в речното корито на река Въча, която да укрепи компрометираните участъци по път III-197 в петата на пътното тяло. След позволението от Басейнова дирекция ще може да стартират планираните неотложни аварийно-възстановителни работи за укрепване на основата на подпорните стени. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] За трайното възстановяване на третокласния път III-197 в участъка Тешел – Девин предстои изготвянето на технически проект и извършване на укрепване на няколко подпорни стени в участъците и така нататък.
Може би в дупликата ще продължите, господин Вицепремиер. Госпожо Атанасова – за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, наясно съм, че има две пропадания, наясно съм, че и общинската администрация има ангажимент да поддържа общинската пътна мрежа, разбира се, което обаче не означава, че държавата трябва да абдикира от своите задължения. Това го казвам неслучайно, въпреки че тепърва се формират общинските бюджети. Вие вероятно добре знаете, че когато се разглеждаше Законът за държавния бюджет, както го наричам – на тримесечието, на второто тримесечие, имаше редица предложения от нашата парламентарна група, а и не само за допълнителни средства по бюджетите на общините, както и за определени капиталови ремонти, включително и такива, за каквито днес говорим. Управляващото мнозинство отхвърли тези предложения и така на българските общини бяха осигурени само едни 5 млн. лв., с които те да посрещат всякакви нужди от капиталови разходи. Оставям на Вас да прецените тези 5 млн. лв., разпределени на 265 български общини, колко ще са достатъчни, за да може едно такова свлачище или пропадане да се отремонтира, например в община Девин. Доколкото аз го смятам, се падат много, много малко средства, напълно недостатъчни за такъв мащабен ремонт, какъвто и Вие споменахте, че се очаква. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, в частта за общинските пътища ще се съглася с Вас и имам какво да Ви кажа повече, но за частта на точно това пропадане не съм съгласен, защото то е пропадане вследствие на бедствие. Тоест сериозно наводнение, което откъсва на няколко места части от пътя и те пропадат – то е като тераса там. Когато отдолу основите на тази тераса и на колоните, които я държат, пропаднат, съответно пропада и пътят. В случая беше в нашата част на републиканската пътна мрежа – беше пропаднал половината от пътя. Решихме го с насип. Сега ще се реши трайно отново по такава процедура и от онези средства, които АПИ има за аварийни ремонти. По отношение на общината, повтарям още веднъж – средствата бяха отпуснати от фонда за бедствия и аварии. Това е нормалният път и нормалното финансиране за общини, които са пострадали от бедствие. В този случай според мен, ако имаше забавяне, то беше в изискванията на Закона за обществените поръчки, който така или иначе трябва да се спазва. В момента мисля, че вече си има фирма изпълнител. По отношение за недостига на средства за пътна инфраструктура на така наречените общински пътища, тоест пътища, които са извън първи, втори и трети клас пътища, които са част от републиканската пътна мрежа, имам принципно становище. То е съгласувано с Министерството на финансите с влизането в сила на бюджета. Част от средствата, които се намират в момента в МРРБ изобщо за пътна инфраструктура, ще бъдат трансформирани точно за общински пътища, ще може да бъдат ремонтирани онези пътища, за които има редовно издадени документи, тоест, за които има разрешение за строеж. Това е нещо, което ще може да проследите в следващите месеци. Благодаря.
Благодаря Ви за отговора, господин Вицепремиер. Преминаваме към въпрос от народния представител Юсеин Вейселов относно действия и бездействия на Агенция „Пътна инфраструктура“ във връзка с поставяне на пътни знаци и съоръжения, ограничаващи скоростта. Заповядайте, господин Вейселов, имате две минути да развиете въпроса.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! При проведени мои срещи с жителите на село Петко Славейков и село Ряховците, община Севлиево, ми бяха поставени въпроси, свързани с предприемането на мерки за поставяне на пътни знаци, ограничаващи скоростта, и за поставяне на стационарно автоматизирано техническо средство за контрол на скоростта на път I-4 на кръстовище за село Петко Славейков и село Ряховците. Уважаеми господин Министър, искам да Ви запозная със статистиката за последните четири години за това колко пътни транспортни произшествия са станали на тези участъци, като последното ПТП беше миналата година през лятото, което, за жалост, приключи с фатален край. Тези две села са едни от най-големите в община Севлиево и през целия ден – рано сутрин и късно вечер, пътуват хора за работа. Както е известно, в община Севлиево, когато настъпи пролетта или есента, сме известни с това, че има много гъста мъгла и тези участъци стават още по-страшни за пътнотранспортни произшествия. Господин Министър, идва пролетта и гъстата мъгла вече започна да се изявява около разклоните. В тази връзка, моят въпрос към Вас е: какви действия ще предприемете в качеството Ви на министър на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за поставяне на знаци, ограничаващи скоростта, и поставяне на стационарно автоматизирано техническо средство за контрол на скоростта поради зачестилите пътнотранспортни произшествия със смъртни случаи в участъка на път I-4 – кръстовище за село Ряховците, и поставяне на знаци, ограничаващи скоростта в участък на път I-4 – кръстовище за село Петко Славейков? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вейселов. Господин Вицепремиер, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Вейселов, по данни на Министерството на вътрешните работи, с които Агенция „Пътна инфраструктура“ разполага, участъкът в района на кръстовището на път I-4 Микре – околовръстен път Севлиево – Велико Търново при 77 км, дясно, за село Ряховците, не е участък с концентрация на ПТП в периода от 2015 г. до 2020 г. През ноември 2021 г. експерти по пътна безопасност и проектиране към Агенцията и Областно пътно управление – Габрово, извършиха оглед на три участъка на територията на Областно пътно управление – Габрово, за които има сигнали за риск от настъпване на ПТП. Един от тях е кръстовището за село Ряховците. Специалистите посочиха действия, които е необходимо да се предприемат за повишаване на пътната безопасност. При огледа на кръстовището за село Ряховците е констатирано интензивно движение на МПС-та, които се отклоняват от път I-4 към селото или идват от селото към главния път. Предвид интензивността на движение по първокласния път, както и констатираните проблеми, предписанията на експертите са, както следва: Първо, да се въведе ограничение на скоростта на движение в участъка от път I-4 до 60 км в час; да се монтират пътни знаци Б26 – забранено е движение със скорост, по-висока от означенията, и в двете посоки на движение. Второ, да се разгледа възможността за удължаване на зоната за изчакване на завиващите наляво към село Ряховците. Трето, да се възстановят компрометираните табели Ж7 – указателна стрелка; да се подменят изкривените стълбове на знаците; да се възстановят липсващите знаци в островите; да се възстанови пътната маркировка – напречна и надлъжна, в това число и STOP линията. В резултат на предписанията Агенция „Пътна инфраструктура“ е възложила на пътноподдържащата фирма за областта да изготви проект за промяна на постоянната организация на движение, в който да се заложат всички описани дейности. Проектът е изготвен. Той е предаден и е съгласуван от Агенция „Пътна инфраструктура“. В момента той е предоставен за съгласуване от ОД на МВР – Габрово, и окончателното му връщане и предаване в АПИ. След това ще се пристъпи към изпълнението на предвидените в проекта мерки за повишаване на безопасността на движението. Отсечката при кръстовището на път I-4 за село Петко Славейков не е идентифицирана като участък с концентрация на ПТП. Съгласно действащия проект за организация на движението на кръстовището не е предвидено ограничение на скоростта на движение. След приключване на зимния сезон ще бъде извършен оглед от експертите и при установена необходимост ще се планират дейности за повишаване на пътната безопасност. Тъй като за всяка промяна в организацията на движението трябва да се изготвя проектна документация, установена необходимост от въвеждане на ограничение на скоростта на движение в района на кръстовището и допълване на сигнализацията, Агенцията ще възложи изработването на проект за промяна на организацията на движението и за кръстовището на път I-4 за село Петко Славейков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, благодаря за отговора. Само исках да Ви попитам пак в какъв срок ще бъдат поставени, защото пролетта наближава и наистина видимостта там е намалена. Разбрах, че проект има, но в какъв срок ще бъдат поставени тези пътни знаци? Благодаря.
Благодаря Ви. Дуплика. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Вейселов! Както казах, проектът трябва да бъде одобрен от Областната дирекция на МВР. Веднага щом бъде върнат, той ще бъде възложен на фирмата, която поддържа пътя и без това, тоест това са договори, които са по текущ ремонт и поддръжка и съответно те ще извършат ремонтната дейност, за която всъщност точно сега идва и сезонът, но не мога да знам кога ще се върне от ОД на МВР съгласуваният технически проект.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Питане от народния представител Крум Зарков относно политиката на правителството по отношение на организацията на управлението на етажната собственост. Заповядайте, господин Зарков. Имате три минути да развиете питането си.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър. Законът за управление на етажната собственост урежда обществените отношения, свързани с управлението на общите части на сгради в режим на етажна собственост, както и правата и задълженията на собствениците, ползвателите и обитателите на самостоятелни обекти или на части от тях. С §12 от Преходните и заключителните му разпоредби изпълнението на този закон се възлага на министъра на регионалното развитие и благоустройство. Съвсем разбираемо, имайки предвид факта, че този закон пряко засяга жилищата и живота практически на всички, ако не на почти всички български граждани, той е обект на непрестанен дебат в обществото. В началото на 2019 г. Вашите предшественици в Министерството на регионалното развитие и благоустройство инициираха обществено обсъждане за промени, които да доведат до по-качествена поддръжка на сградния фонд и въвеждане на контрол за лицата, предоставящи услуги по професионално управление на етажната собственост. Десетки организации и стотици граждани се включиха в обсъждането, още има следи от него на съответните сайтове, но резултат нямаше никакъв и Законът остана в сегашния си вид. Ако обаче прегледаме изразените становища и предложения от различни сдружения и граждани, виждаме, че съществуват сериозни трудности в приложението на Закона, които създават непрекъснато напрежение между съседите и възпрепятстват поддържането на общите части и сградния фонд. От друга страна, предоставената от чл. 19, ал. 8 на Закона възможност да се търсят лица извън съсобствеността, които да изпълняват услугата „домоуправител“ създаде пазар на така наречените професионални домоуправители, през които минават сериозни средства и чиято евентуална недобросъвестност може да има тежки последици както за съсобствениците, така и за фиска. Поставени са и много други въпроси, имащи отношение към баланса между права и задължения на собствениците, ползвателите и обитателите, необитаемите жилища, които се намират в различните сгради, възможността за намеса на местната власт и други. В тази връзка, уважаеми господин Министър, е и моят въпрос – да ни запознаете с планираните от Вас и Вашето министерство действия и политика по отношение на организацията на управлението на етажната собственост.
Благодаря Ви, господин Зарков. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Зарков, няма да скрия, че повдигате един изключително сериозен въпрос, защото сега действащия Закон за управление на етажната собственост очевидно вече е остарял и очевидно неговите норми пораждат разнопосочни проблеми – както проблеми, за които Вие изтъкнахте, че например този пазар, който се саморазви, на „професионалните домоуправители“ всъщност е нерегламентиран. Не са регламентирани неща, като: на каква сметка стоят парите на хората, какво се случва, ако този домоуправител просто завлече етажните съсобственици и т.н., както и в обратната посока, че в момента много чудесни имоти, които бяха построени със съответната обща инфраструктура, говоря основно за морските курорти, където са с басейни, с градини, с дървета, с места за децата да играят и т.н., в момента пък това нещо се саморазрушава, поради това че или собствениците са така наречените отсъстващи собственици, или поради неплащане, което също така е сериозен проблем, тоест неплащащите съседи до голяма степен спират пък онези, които плащат, за да поддържат общите части. Ето защо още с идването ми започнахме разговор с браншовите организации, но допреди по-малко от месец все още нямах заместник-министър, който да отговаря по тези въпроси. Такъв вече има и той създаде нова работна група, която заедно с браншовите организации да започне работа по цялостно обновяване на Закона за управление на етажната собственост. Иначе, както и Вие изтъкнахте, Министерството на регионалното развитие и благоустройството е припознало тази необходимост от извършване на сериозни промени в Закона за управление на етажната собственост. Още през 2019 г. е стартиран широк обществен дебат по отношение на прилагането на този закон, както и предложения за изменение на текстовете на същия, в резултат на което още тогава са постъпили около 700 предложения, но по неясни за мен причини работата е стихнала и на практика я заварих в замръзнало състояние. Като анализирахме направените предложения на гражданите и организациите, какво най-сериозно се откроява. Първо, регулиране на дейността на така наречените професионални домоуправители с оглед необходимостта да се прекрати порочната практика, при която гражданите търпят вреди в резултат на некачествени услуги. На второ място е необходимостта от създаване на механизъм за събиране на невнесени такси от недобросъвестни в кавички съседи, включително и за сгради, чиито собственици не обитават самостоятелния обект в сградата, така наречените необитаеми апартаменти. Трето, засилване на контрола от страна на местната власт, която на практика в момента отсъства. В резултат на дейността на работните групи, в диалог с професионалните браншови организации, е подготвен проект за изменение на Закона за управление на етажната собственост, като отделно при подготовката на Проекта за националния план за възстановяване и устойчивост на Република България с цел подпомагане на реализацията на заложените в него инвестиции за обновяване на многофамилните жилищни сгради е отчетена и необходимостта от промяна на Закона за устройство на етажната собственост, която е вписана в Проекта на плана като реформа, улесняване и повишаване ефективността на инвестиции в енергийната ефективност на многофамилни жилищни сгради, а тя предвижда: Първо, да разреши пречките в инвестициите за енергийна ефективност в многофамилните жилищни сгради. Второ, да регламентира професионалното управление на етажната собственост в многофамилните жилищни сгради, като по този начин подобри контрола върху компаниите, извършващи тази дейност. Трето, да създаде законова възможност за учредяване на банкова сметка на етажната собственост за средства, събирани за управление и текуща поддръжка не само за поддържането на фонд „Ремонт и обновяване“. Също така банковата сметка да е на името на дадената собственост, а не на физическото лице и да улесни кандидатстването за колективни кредити. Изготвеният проект в рамките на тези работни групи е припознат като основа при подготовката на реформа – улесняване и повишаване ефективността на инвестиции в енергийната ефективност на многофамилни жилищни сгради. Отчитайки необходимостта от надграждане, МРРБ сформира междуведомствена работна група – това стана в края на миналия месец, чиито функции са да подпомогне процеса на реализация на реформата в предвидените в проекта на НПВУ срокове. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Зарков, имате думата за доуточняващи въпроси. Имате две минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Защото има и много въпроси, а и защото съм удовлетворен от Вашия отговор, ще слея отношението си и уточняващите въпроси в едно, за да спестим и парламентарно време. Ще Ви кажа, уважаеми господин Министър, защо многото работа, която е свършена, не стигна доникъде. Защото процесът и въпросът е изключително сложен. Страшно много противоположни интереси са вплетени в него. Както вече казахме, в тях се вплита един обективен фактор, какъвто е напускането на много български граждани на територията на страната и опразването на жилищата след тях, субективни фактори и съседи, които спират организацията на други, но и държавата като управление в лицето на местната власт, към които хората се обръщат, когато вече не могат да решат проблемите си сами, и които нямат възможност да им помогнат. Всичко това прави, че този дебат е изключително сложен и аз искам да Ви насърча в усилието да го водите, да стъпите на това, което е постигнато досега, за да се продължи напред. Защото много често в България и тук се говори за реформи – някои от тях са много медийноизявени, но тази ще засегне практически всеки един български гражданин и ще промени коренно и начина, по който изглеждат нашите градове. Затова Ви благодаря за отговора. Удовлетворен съм, че той е на дневен ред в оглавяваното от Вас ведомство и може да разчитате на нашата подкрепа за решаването на наболелите проблеми.
Благодаря, господин Зарков. Следващият въпрос е от народния представител Димитър Иванов относно ремонт на републикански път III-5503 [[разклон Болярско – Бояджик]] на територията на община „Тунджа“, област Ямбол. Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря Ви, господин Председател. На първо място, честит празник на всички български дами! Уважаеми господин Министър, моят въпрос е свързан с републикански път III-5503 – разклон Болярско – Бояджик. В началото на 2021 г. започнахме и се извърши превантивен ремонт на отсечка от село Бояджик до разклона за село Гълъбинци, но след встъпването на служебното правителство този приоритет за област Ямбол и за жителите на селата Болярско и Бояджик беше преустановен. След ежеседмичните срещи, които провеждаме с жителите на селата, те настояват ремонтът, който се започна през 2021 г., да бъде продължен, защото това е една от основните отсечки, по която се преминава за ТЕЦ Марица изток и за Мини Марица изток. Искрено се надявам да получим отговори от Вас какво е виждането на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за продължаване на ремонта на републикански път III-5503, най-вече между селата Болярско и Бояджик, защото това е една от най-тежките отсечки за преминаване като част от този републикански път. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. Господин Министър, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Иванов. Републикански път III-5503 Златари – Бояджик – Болярско до околовръстен път Ямбол – село Роза от км 9+700 с дължина 26,2 км е на територията на община „Тунджа“. Той осъществява най-кратката връзка с град Нова Загора и вътрешността на страната. В края на 2002 г. собствеността на пътя е променена от общински в републикански третокласен. Трасето е в незадоволително експлоатационно състояние за осигуряване на безопасността на движението. През 2021 г. чрез текущото поддържане са извършени ремонтни дейности в участък с дължина 3,324 км. В проекта на инвестиционната програма на Агенция „Пътна инфраструктура“ е предложено и предвидено през 2022 г. да се обяви обществена поръчка за изработване на технически проект за основен ремонт на близо 15 км от път III-5503, включително и на отсечката Бояджик –Болярско. При готова проектна документация ще може да се обявят открити съревнователни процедури за избор на строител и строителен надзор за извършване на основния ремонт на третокласния път. До стартиране на ремонтните дейности на път III-5503 за него ще се полагат грижи чрез програмата за текущо поддържане. Предвидено е през тази година да се извърши един текущ ремонт на 6 км от третокласния път в отсечката Болярско – Бояджик от км 22+300 до км 28+300. Целта е да се осигури безопасността на движението до започване на основния ремонт на трасето, който може да закъснее – зависи от обжалванията, тук не можем да дадем срок, затова предвиждаме нещо, което да спаси ситуацията. Дейностите ще включват земни работи, ремонт на асфалто-бетоновата настилка, полагане на нови асфалтови пластове, ремонт на съоръжения, отстраняване на излишната крайпътна растителност, ремонт на ограничителните системи, полагане на хоризонтална маркировка и възстановяване на вертикалната сигнализация. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. За реплика – господин Иванов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Министър, ясен е провалът на служебно назначените в частта „Инфраструктура“ – както отхвърлиха тази отсечка за ремонт през 2021 г., така отхвърлиха и главен път I-7, който беше с готово задание от 12 май, та сега се налага Вие през 2022 г. във Вашата програма – и в информацията, която има предоставена, и на сайта на Агенция „Пътна инфраструктура“, главен път I-7 да бъде ремонтиран по текущи ремонти и поддържане. Тук искам едно уточнение и да Ви поздравя за това, което сте направили, защото 7-месечното говорене на служебно назначените как текущ ремонт и поддържане – една порочна практика, Вие опровергавате с едно решение да продължите да подобрявате пътната инфраструктура на територията на Република България. Виждаме още две отсечки на територията на област Ямбол, които са Ви подадени. Ясно е, че Вие няма как да обходите всички пътища и за толкова кратко време като министър, но аз ще Ви препоръчам нещо, преди да Ви задам следващия въпрос за републикански път III-5503. Във Вашата програма за 2022 г. по текущ ремонт и поддържане, както е и на сайта, е включен северният околовръстен път на град Ямбол, III-5303. Не зная кой, как и защо го е включил. Да, има единствено необходимост от ремонт на съоръжението над река Тунджа. Вие може да изпратите екип в крайна сметка от Агенция „Пътища“ или от Министерството на регионалното развитие и благоустройството – да не вярвате на местните, които Ви го предлагат, тъй като аз се съмнявам, че има други интереси. Следващият път, който Ви е предложен, а продължаването на ремонта е извадено, това е на Болярско – Бояджик, от село Роза, на километър и половина преди село Роза до село Меден кладенец. Жив и здрав, служебният областен управител иска да си оправи пътя до неговото село. Да, има необходимост да се оправи пътят на километър и половина преди село Роза – ако искате, си запишете, и локални ремонти между село Роза и село Ботево. Това има нужда да се направи на този път – III-536, на територията на област Ямбол. А колкото до Болярско – Бояджик, искрено се надявам на Вашите действия и Ви призовавам поне в тази отсечка, която е преди селото до Бояджик, преди Болярско, тази година – 2022 г., да се направи един превантивен ремонт, за да могат хората да пътуват спокойно и безопасно, тъй като трафикът с всеки изминал ден се увеличава и в крайна сметка Вие заварвате едно изключително тежко наследство от служебно назначените, тъй като ето тези пътища, които можеха да се извършат 2021 г., благодарение на тяхната некомпетентност и провал се налага Вие да осигурявате ресурс, въпреки че изтичат договорите за текущ ремонт и поддържане на пътните фирми за републиканската пътна мрежа. Надяваме се да няма обжалвания, защото, ако се влезе в едни обжалвания, наясно сме, че поне до септември-октомври месец тези фирми няма как да работят и хората ще се движат по пътища, които имат необходимост от ремонт.
Повече от минута, господин Иванов.
Приключвам, господин Председател. Затова още веднъж Ви призовавам: обърнете внимание на отсечките, които имат наистина необходимост, да се направят превантивни ремонти. Още веднъж Ви поздравявам за това, че Вие продължавате работата по договорите за текущ ремонт и поддържане, които – и за действащите политици да е ясно, не са порочна практика. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Желаете ли дуплика, господин Вицепремиер? Не. Следващият въпрос е от народния представител Илин Димитров – не го виждам в залата. Ангел Георгиев? И той не е в залата. Господин Кръстев, заповядайте – въпросът е относно започнат през 2021 г. цялостен ремонт на републикански път ІІІ-134 Бяла Слатина – Горна Бешовица. Заповядайте, господин Кръстев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Заместник министър-председател, в качеството Ви на министър на регионалното развитие и благоустройството, моля да ми отговорите: ще се довърши ли в тази година започнат през пролетта на 2021 г. цялостен ремонт на републикански път III- 134 Бяла Слатина – Горна Бешовица? Състоянието на пътните участъци, вече близо година в ремонт и обход, създава значителни неудобства за преминаващите превозни средства, а също така е и предпоставка за произшествия с материални щети. Живеещите по цялата дължина на пътя са особено разтревожени от нарушената пътна настилка в рамките на населените места, следствие на ремонта, живо се интересуват, както и очакват с нетърпение Вашия отговор и действия. Благодаря.
Благодаря, господин Кръстев. Господин Вицепремиер, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Кръстев! През 2021 г. са започнати ремонтни работи на 38 километра от републикански път III-134, Бяла Слатина – Габаре – Горна Бешовица. В участъка от км 0 до км 38 са изпълнени 65% от предвидените дейности. Извън чертите на населените места Бяла Слатина, Попица, Бъркачево, Враняк, Габаре, Драшан, Камено поле и Горна Бешовица е извършено профилиране и попълване на банкети, предварително преминаване с рециклатор, насип от трошен камък, полагане на битовизиран трошен камък и неплътен асфалтобетон, почистване на крайпътното пространство от растителност и оформяне на корони на дървета. Асфалтови пластове не са положени единствено в участъка между Драшан и Камено поле. Ремонтът на отсечката от третокласния път се извършва чрез Програмата за текущ ремонт и поддържане на Агенция „Пътна инфраструктура“. Стойността на одобреното задание за работата съгласно технологичния проект е 29 млн. 161 хил. 682,48 лв. с ДДС. Към момента, тъй като сме в режим на зимно поддържане на републиканската пътна мрежа, е преустановено изпълнението на всички дейности по текущ ремонт и поддържане, включително на път III-134. След приключване на зимата, което се очаква традиционно да е на 15 март, освен ако няма тежки снеговалежи, тогава се отлага, работите на обекта ще бъдат възобновени. Срокът за изпълнение на дейностите е удължен до 30 юни. С писмо, № 53-00-12-399 от 26.11.2021 г. – всъщност около тези дати октомври и ноември са сключени всички споразумения, така наречени споразумения за прекратяване на договорите по ТРП с фирмите изпълнители и са отложени с крайна дата 30 юни 2022 г. Съгласно споразумението между АПИ и пътноподдържащата фирма обектът трябва да бъде завършен в срок или в случай на невъзможност изпълнителят се задължава да го консервира. Предстои да бъде извършено профилиране на земните окопи, изграждане на облицованите окопи, но най-важното е, че предстои да бъде завършена асфалтовата настилка в участъка между селата Драшан и Камено поле и ремонтираният път ще бъде с изцяло нова маркировка, ограничителни системи и пътни знаци.
Благодаря за отговора, господин Вицепремиер. Господин Кръстев, искате ли реплика? Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Аз ще обърна внимание на Вас да следите и Вие процеса, както и ние като народни представители от Врачанска област. Вярвам, че това, което беше зададено в самия въпрос, ще бъде коректно извършено, особено участъците, които касаят населените места. Говоря за село Попица, село Бъркачево, село Враняк, село Габаре, село Драшан, Камено поле и самата Горна Бешовица, която е крайната точка на републикански път III-134. Вярвам, че ще стане в уречената дата и се надявам всичко да е наред дотогава. Благодаря.
Благодаря, господин Кръстев. Господин Вицепремиер, дуплика – не желаете, предполагам? Не. Господин Ангел Георгиев. Заповядайте да развиете въпроса си относно изграждане на транспортни връзки от магистралите до близките населени места.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Караджов! Има ли направено до момента актуално проучване и намерение за изграждането и реализирането на транспортни връзки от магистралните пътища до близките населени места, до които няма директен достъп от самите магистрали? Като пример мога да дам село Мало Конаре, Пазарджишко, което е едно от най-големите не само в Пазарджишко, а дори и в региона на Пазарджик и на Пловдив – селото е с население близо 4000 жители, намира се непосредствено до самата магистрала, но няма директен достъп до него. Когато ние желаем да отидем до това населено място, трябва да минем или през Пазарджик и съответно да натоварим пътните артерии в Пазарджик по посока Пловдив, или, ако минаваме по посока към София, трябва да минем през близкото село Цалапица, където също да натоварим движението вътре в населеното място. Ако се изгради такава транспортна връзка, това ще помогне и при бъдещи ремонти, да речем, ако се ремонтира транспортната връзка през село Цалапица, вместо да има натоварен трафик, задръствания и неудобства – ще може да се ползва алтернативната връзка към село Мало Конаре, което, както казах, е едно от най-големите в региона. Давам го като пример и искам да попитам: има ли такива проучвания – и не само за това село, а съответно и за много други населени места? Възнамерявате ли да направите повече транспортни връзки до близките населени места, които са до основни пътни артерии за удобство на гражданите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Георгиев. Господин Вицепремиер, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Георгиев! Местоположението на пътните възли по трасето на автомагистрала „Тракия“ са избрани след задълбочени технико-икономически анализи по различни показатели, основните от които са: интензивност на движението по автомобилните пътища, пресичащи трасето на магистралата, и търсените от шофьорите направления и други. Също така за изграждането на нова пътна връзка следва да се имат предвид инвестиционните намерения на самата община, която трябва да инициира съвместни действия за изграждане на бъдещ инфраструктурен обект на автомагистрално трасе. До момента в Агенция „Пътна инфраструктура“ не е постъпвало такова предложение от страна на цитираното от Вас населено място, като досега са постъпвали само от две общини такива искания. Едното е изграждане на пътен възел тип „Полудетелина“ на автомагистрала „Хемус“ при пресичането с път VAR-2021 от път I-2, Игнатиево. За реализирането на този проект още през септември 2018 г. Агенцията и Община Аксаково са сключили споразумителен протокол за съвместно финансиране на проекта. През 2019 г. е изработено и утвърдено от кмета на Община Аксаково и съгласувано от Агенцията задание за технически проект. И така след техническия проект ще могат да се проведат и процедури по Закона за обществените поръчки и съответните строително-ремонтни работи. Другият такъв подобен възел, който е иницииран, е пътен възел Воденичане при км 298+600 на автомагистрала „Тракия“. За реализиране на обекта през 2021 г. е сключено споразумение между Агенция „Пътна инфраструктура“ и Община Стралджа, като са започнали съгласувателни процедури в момента с Министерството на околната среда и водите за инвестиционното предложение за изграждането на пътния възел. В инвестиционната програма на АПИ за тази година е заложено и изграждането на пътен възел Кермен при приблизителен км 261+408 на автомагистрала „Тракия“, като до средата на годината ще обявим и обществената поръчка за изработване на технически проект за изграждане на пътния възел. Индикативната стойност на проектантските работи и авторския надзор е около 180 хил. лв., като тези средства са си предвидени в Програмата на АПИ. По отношение на връзката, която Вие цитирахте, би следвало да се извърви абсолютно същият път с предложения от страна на заинтересованата община. Благодаря.
Благодаря, господин Вицепремиер. Желаете ли реплика, господин Георгиев? Не. Следващият въпрос е от народния представител Златомира Карагеоргиева-Мострова относно изпълнение на договор „Интегриран воден проект за област Бургас“, бенефициент „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД, град Бургас, по Оперативна програма „Околна среда“. Заповядайте, госпожо Мострова, имате думата да зададете въпрос.
Уважаеми господин Министър, ще Ви задам въпрос за половин милиард лева: на 11 февруари 2022 г. в отговор на мой въпрос министърът на околната среда и водите Борислав Сандов ни предостави информация относно етапа, на който се намира изпълнението на договор „Интегриран воден проект за област Бургас“ с бенефициенти „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД –град Бургас, който е подписан с управляващия орган на Оперативна програма „Околна среда“. Отговорът на министър Сандов поставя въпроси относно изпълнението на Проекта за близо половин милиард лева в област Бургас и за сериозно забавяне на изпълнението му, за неизпълнение на срока на договора – края на май 2024 г., както и загуба на средства. Ръководеното от Вас Министерство е едноличен собственик на капитала на „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД – Бургас, дружество – изпълнител по договор „Интегриран воден проект за област Бургас“, и бенефициент по Проекта. Ръководеното от Вас ведомство упражнява правата на собственост във ВиК – Бургас, и поради обществената значимост на Проекта, касаещ една от най-големите области в страната, текущата наказателна процедура от Брюксел срещу държавата за градските пречиствателни станции и големия финансов ресурс, а изплатените едва 4% от този ресурс в средата на периода за реализацията му и оставащите едва две години за изпълнението на Проекта, то искам да ми предоставите информация относно следното: какви правни фактически действия е предприело Министерството във връзка с поставените по-горе обстоятелства, свързани със забавянето на изпълнението по договор „Интегриран воден проект на област Бургас“ с бенефициент „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД – Бургас? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Мострова. Господин Вицепремиер, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Мострова, „Водоснабдяване и канализация“ – град Бургас има договор за безвъзмездна финансова помощ с управляващия орган Оперативна програма „Околна среда 2014 – 2020“ за реализиране на „Интегриран воден проект за област Бургас“, с който ще се направи реконструкция на довеждащите водопроводи и пречиствателните станции за питейни и отпадъчни води, ще се подменят амортизираните ВиК мрежи в населените места, ще се изградят нови пречиствателни станции за отпадъчните води и нова ВиК мрежа. В процеса на оценка на „Интегрирания воден проект за област Бургас“ от Европейската комисия съгласно изискванията на регламента за изпълнение и правилата за прилагането на този регламент на Европейския парламент и на Съвета са постъпили бележки и въпроси, които са поставили акцент върху проведените процедури за преценка на необходимостта от извършване на оценка на въздействието върху околната среда и за преценка за вероятната степен на отрицателно въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“ и липсата на специфични природозащитни цели на защитените зони и недостатъци при оценката на кумулативните въздействия. В резултат службите на Европейската комисия изискват установяване на специфични природозащитни цели за защитените зони, засегнати от Проекта, провеждане на подходяща оценка въз основа на установените специфични природозащитни цели за тези зони и извършване на оценка на кумулативните въздействия на Проекта. Поради значимостта на Проекта и като се отчита фактът, че процесът по разработване и одобрение на специфичните природозащитни цели е с по-голяма продължителност от срока за предоставяне на отговор до Комисията, е предложено проектните дейности да бъдат изпълнени на два етапа. Първият етап е за обекти, които ще се реализират само извън елементи на екологичната мрежа „Натура 2000“ или в границите на урбанизираните територии и селищни образувания. Проектът и всички негови елементи са оценени в проведената процедура по преценяване на необходимостта от оценка на въздействието върху околната среда, в рамките на която е извършена и преценката за вероятната степен за отрицателно въздействие върху защитените зони по „Натура 2000“. Вторият етап е за обекти, които попадат частично или изцяло в 21 защитени зони от мрежата „Натура 2000“ и изпълнението на които ще стартира след одобрението на специфичните природозащитни цели на ниво защитена зона, а извършването на процедури е по чл. 31 от Закона за биологичното разнообразие. На 4 март тази година Комисията издава Решение № 1551 за одобряване на финансовия принос за изпълнение на първия етап от Проекта и е в размер на 145 млн. 731 хил. 799,66 лв. За да гарантира навременната реализация и приключването в рамките на общия период за изпълнение на Проекта, а това е декември 2023 г., и да подпомогне процеса по разработване и одобрение на специфични и в необходимия детайл природозащитни цели, които се засягат от дейността на Проекта на „Водоснабдяване и канализация“ – Бургас, Министерството на околната среда и водите подписва меморандум за сътрудничество и съвместна дейност, като ВиК – Бургас, се ангажира да финансира и да възложи на Австрийската агенция по околна среда разработването на специфични за защитените зони, засегнати от проекта, подробни природозащитни цели, а Министерството на околната среда и водите да съдейства за разработване на техническото задание. С подписването на меморандума Министерството на околната среда и водите също се ангажира да използва всички продукти и резултати от изследването при окончателното определяне на специфичните природозащитни цели в гореспоменатите защитени зони. Към настоящия момент се изпълнява първият етап на Проекта – сключени са пет договора за инженеринг и три за надзор по FIDIC. Започнало е строителството на обект за реконструкция на ВиК мрежата на квартал „Меден рудник“. Искам да Ви уверя, че въпреки голямата продължителност на процеса по разработване и съгласуване на специфичните консервационни цели ВиК – Бургас, е предприел всички необходими възможни действия за своевременната реализация на Проекта.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Реплика? Не желаете, госпожо Мострова, добре. Преминаваме към следващия въпрос. Той е отново на госпожа Мострова относно изпълнение на договор и определяне на изпълнител на строително-монтажни работи за обекта „Обходен път на град Бургас – Сарафово – Бургас и на път Ветрен – Бургас и локалните платна“. Заповядайте, госпожо Мострова, имате думата.
Уважаеми господин Министър, на 21 октомври 2020 г. Агенция „Пътна инфраструктура“ подписва договор за възлагане на обществена поръчка за строителство на обект с предмет: определяне на изпълнител за строително-монтажни работи за обект „Обходен път на град Бургас от км 230 на път I-9 Сарафово – Бургас до км 493 на път I-6 Ветрен – Бургас и локални платна“. За изпълнител е избран „Пътстрой Бургас“ ЕООД. Срокът за изпълнение на строително-монтажните работи е 18 месеца и започва да тече от датата на започване на изпълнението на строителството. На 12 юли 2021 г. е подписано допълнително споразумение към договора, с което страните по договора се съгласяват, че изпълнителят по същия ще бъде дружеството „Пътстрой ВДХ“ ЕАД поради преобразуване на дружеството „Пътстрой Бургас“ ЕООД чрез промяна на правната форма в дружеството „Пътстрой ВДХ“ ЕАД, което акционерно дружество е правоприемник на цялото имущество, на правата и задълженията и на дейността на преобразуващото се дружество в „Пътстрой Бургас“ ЕООД, като същото е прекратено без ликвидация и страните по допълнителното споразумение считат, че това не води до заобикаляне на закона. Към момента „Пътстрой ВДХ“ ЕАД е изпълнител по този договор. Общата дължина на обхода е 4,7 км – близо 5 км, и по договора ще бъде изграден за 57 млн. лв. с ДДС. Средствата за изграждането на близо петкилометровата отсечка идват от републиканския бюджет, като в края на юли 2020 г. Министерският съвет е отпуснал 12,9 млн. лв. за строителството на пътя, които трябваше да се осигурят до края на 2019 г., но това не се случи. За да не бъдат загубени парите, те са прехвърлени в акредитив на изпълнителя „Пътстрой Бургас“ ЕООД. Отсечката ще бъде с две платна, разделени със средна разделителна ивица, с по две ленти за движение в посока и банкети, както и локални платна. Връзката на новото трасе със съществуващата пътна мрежа ще се осъществява през четири пътни възела. В крайна сметка новите 4,7 км път ще струват общо 57 млн. лв. с ДДС, което означава, че цената на километър нов път ще е 12 млн. лв. След три месеца настъпва новият туристически сезон и още по Великденските празници трафикът от София към Слънчев бряг и Южното Черноморие ще се засили и в същото време настъпва и краят на изпълнението на този договор. В тази връзка искам да Ви попитам: има ли опасност от неизпълнение на договора в предвидения срок? Изпълняват ли се в срок възложените дейности и има ли дейности, за които не са издадени все още разрешения за строеж и как ще бъдат преодолени тези пречки за своевременното изпълнение на договора и въвеждането му в експлоатация до началото на летния туристически сезон 2022 г., което е и краят на изпълнението на този договор? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Мострова. Господин Караджов, имате възможност да отговорите в рамките на три минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Мострова, както вече отбелязахте, строителството на северния обходен път на Бургас е стартирало още през началото на 2021 г., като с изграждането на това трасе транзитният трафик, който идва от Варна по път I-9 Сарафово – Бургас и продължава по път I-6 София – Бургас и автомагистрала „Тракия“, ще се изнесе извън центъра на града и по този начин ще облекчи трафика в град Бургас. По този начин ще се повиши безопасността на движението за пътуващите от Западна и от Северна България, като се избегне влизането в града. Отсечката ще бъде с две платна, разделени със средна разделителна ивица, с по две ленти за движение в посока и с банкети, както и локални платна. Връзката на новото трасе със съществуващата пътна мрежа ще се осъществява чрез четири пътни възела. Изпълнените към момента строителни работи по този проект са около 60%, като за строителството е издадено редовно разрешение за строеж от 9 декември 2020 г. В процеса на работата се засягат и инфраструктурни мрежи, за които се изискват допълнителни разрешения за строеж, каквито все още не са издадени, но сме в процедура, като такива инженерни мрежи са реконструкцията на електропровод 20 kV в Житарово, реконструкцията на водопроводи, реконструкцията на телекомуникационни кабели и оптични кабели, улично осветление на тези четири инженерни мрежи. Във връзка с неиздадените разрешения за строеж Агенция „Пътна инфраструктура“ и Община Бургас работят за допълване на проектната документация в пълен обем и обектът е в строителство, а въпреки напредването на крайния срок по договора и възникналите трудности по издаване на разрешенията за прилежащите инженерни мрежи Агенцията работи мобилизирано. Целта е да се завърши обектът във възможните технологични срокове, като за осигуряване на безопасното преминаване през летния туристически сезон ще се направи възможно преминаването за движение в едната посока, тоест да се използват само две от лентите за преминаване в участъците, където има за доизграждане инженерна или друга инфраструктура.
Благодаря Ви, господин Министър. Госпожо Мострова, за реплика имате думата.
Благодаря за предоставения отговор, но все пак бих искала да направите няколко уточнения, господин Министър. Вие казахте, че предстои издаване на разрешение за строеж за изграждане на реконструкция на електропровод, реконструкция на водопроводи, реконструкция на оптични кабели и други. Все пак това означава, че към момента се извършват строително-монтажни работи без издадени разрешения за строеж, но кажете ми в какъв срок се ангажирате тези разрешения за строеж да бъдат издадени и цялата строителна документация да бъде приведена в съответствие с изискванията на закона? Благодаря.
Заповядайте, господин Караджов – дупликата Ви ще бъде отговор на допълнителен въпрос в случая.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Мострова, не се извършват строително-монтажни работи по тези инженерни мрежи без разрешение за строеж. Извършва се единствено пътно строителство в частта на самия път, а тъй като той е 4-лентов, засягането на другите инженерни мрежи реално е само от едната страна на пътя. Това дава възможност да направим точно в този участък засягането и да направим възможно преминаването само в едната лента, тоест частично да изградим пътя, да въведем временна организация на движението и по този начин да осигурим безопасното движение за пролетно летния сезон, когато трафикът рязко се повишава. По отношение на сроковете също се работи доста интензивно. В момента реконструкцията на електропровода 20 киловолта Житарово и реконструкцията на водопроводите е съгласувана, доколкото те са обекти, чието значение е на национално ниво, тоест те се съгласуват с разрешения за строеж в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, реално очакваме още през идната седмица да постъпят тези проекти, следим ги внимателно. Надявам се максимум до месец, тоест до средата на април, да имаме такова разрешение за строеж. По отношение на реконструкцията на оптичните кабели и телекомуникационните връзки, както и на уличното осветление. Към настоящия момент трябваше вече да имаме, да са постъпили в МРРБ за получаване на разрешение за строеж, но за съжаление, едно обжалване пред Върховния административен съд продължи малко по-дълго от очакваното. Въпреки това очаквам, че до края на март ще приключи и това дело. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос. Въпросът е от народния представител Румен Христов относно споразумения, изготвени от работна група в състав: Министерството на правосъдието, Министерството на финансите, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, възложителят на договорите – Агенция „Пътна инфраструктура“, и съответните изпълнители. Заповядайте, господин Христов, да развиете своя въпрос.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Заместник министър-председател, въпросът ми е свързан с едно споразумение, което е постигнато при служебния кабинет, а именно за прекратяване на действащите към онзи момент договори за текущ ремонт и поддържане на републиканските пътища. Това се случва, както чухме преди малко, след подписване на споразумения, изготвени от работна група в състав: Министерството на правосъдието, Министерството на финансите, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, възложителят на договорите – Агенция „Пътна инфраструктура, и съответните изпълнители. На базата на тези споразумения работата – ремонт на пътни участъци, извършвана по съществуващи договори в периода май 2021 г. – октомври 2021 г., по времето на служебния кабинет – подчертавам – е приета от възложителя, като разплащането е отложено за средата на следващата – 2022 г. С тези споразумения, действащи към онзи момент, 30 броя договори за ТРП се прекратяват след изтичане на зимното поддържане 2021 – 2022 г. и АПИ е свободна да проведе нови процедури за избор на изпълнител за поддържане на републиканската пътна мрежа. В бюджета за 2022 г. обаче липсва предвидената сума за разплащане на тези задължения от страна на държавата и в частност на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Сумата е около един милиард и половина лева от общо задължения, възлизащи на 2,3 милиарда, част от които обаче са разсрочени за 2023 г. Съгласно подписаните споразумения при неплащане на задълженията по тях те се прекратяват, но върху дължимите суми се начисляват лихви. Отделно старите договори остават валидни, което пък ще възпрепятства процедурите по ЗОП за избор на нови изпълнители. В тази връзка моят въпрос съм Вас, господин Министър, е: какви стъпки предприема Министерството на регионалното развитие и благоустройството за изпълнение на подписаните споразумения с цел избягване на изплащане на допълнителни средства под формата на лихви и разбира се, нормалното протичане на новите процедури по ЗОП за нови изпълнители?
Благодаря Ви, господин Христов. Господин Караджов, имате възможност да отговорите.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, на въпроса за действащите и към момента договори за текущ ремонт и поддръжка, тоест целият ансамбъл от проблеми, които са навързани в един голям възел, много трудно може да бъде отговорено в рамките на три минути. Дори това, което са ми подготвили колегите, е твърде кратко, за да се обясни неговата сложност. Ще се опитам на два пъти очевидно – и сега, и в реплика, да обясня този проблем. През октомври и ноември миналата година действащите договори по онова време за текущ ремонт и поддръжка са били прекратени от Агенция „Пътна инфраструктура“. За всяко едно от тези прекратявания има протокол от Управителния съвет на АПИ и с тях са предвидени различни дати, така да се каже, на прекратяване на договорите, като датите варират от април тази година, даже едната дата изтече – на автомагистрала „Струма“, на 25 февруари, останалите са през април, през юни и през юли. За различните области на поддръжка срокът е различен, не мога да кажа защо. Прекратяването на тези договори е станало на базата на наистина един много голям доклад, който е изготвен преди това под ръководството на министъра на правосъдието, като в този доклад основното е, че се намира разширяване на обхвата на ТРП договорите, тоест тези договори са били петгодишни, но незнайно защо са сключени на символичната сума от 250 млн. лв., като всички знаят, че нормалната поддръжка на републиканската пътна мрежа в абсолютния ѝ минимум е около милиард-милиард и 200 милиона, толкова, колкото сме заложили и тази година за тази дейност. Тоест тези 250 милиона са много надхвърлени и реално сумата даже, която Вие тук цитирате, че е милиард и половина, тя с недовършените работи отива над 2,2 милиарда, така че голямото надхвърляне е първият аргумент за прекратяването. Вторият аргумент за прекратяването е предметната разширеност, тоест, освен че са извършвани типични ремонти – като отнемане на първия пласт, или на втория, на биндера, тоест поставяне на износваемия пласт асфалт отгоре, което си е текуща работа по текущ ремонт, типична работа по текущ ремонт и поддръжка, са извършвани и основни ремонти. Това е абсолютно видно и доказуемо, защото за тези ремонти си има надлежни строителни книжа, но те не са били процедирани по нормалния ред, предвиден за строителни обекти, а за основен ремонт, и не са получили разрешение за строеж. Така че, идвайки на 13 декември в Министерството, аз заварвам този много усложнен възел и тиктакащия часовник, за който Вие споменахте, че времето изтича, а ние до месец юни трудно може да извъртим целия оборот от обществени поръчки за ТРП. Имайки предвид, че и законът за бюджета още не е влязъл, тоест ние дори и формално не можем да обявим и към днешна дата такива поръчки. Надявам се, че утре с влизането в сила вече ще можем да пристъпим към тази работа. Ето защо Вашият въпрос как да се разплете този възел, а той ще се разплете сложно. За тази цел е създадена междуведомствена работна група, която да направи цялостна ревизия и да разплете кои са типичните дейности по ТРП и на които са проверени всичките им сертификати и не пораждат никакъв спор. Тази сума ще бъде дефинитивно разплатена, а там, където има основни ремонти, трябва да се види възложената работа доколко изобщо е съответствала, тъй като не е имало конкурсно възлагане, не е имало състезателна процедура, няма как да разберем дали постигнатите цени са били най-малкото пазарно ориентирани. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Ето защо тази група ще направи детайлна проверка, което обаче ще отнеме три месеца, такъв е срокът на Комисията. Възможно е и да бъде удължен. Ще довърша след малко, ако искате.
Да, благодаря. Заповядайте, господин Христов.
Благодаря за отговора, господин Заместник министър-председател. Действително наследството, което Ви се стовари на гърба, е тежко, но тук трябва да се търси, както казвате Вие, разсичане на възела от гледна точка на обстоятелството, че текущият ремонт трябва да се осъществява, активният сезон наближава, от една страна. От друга страна, аз не допускам, че фирмите, които са изпълнявали дори и основни ремонти, не са го правили със самоинициатива, без да има някаква санкция от тяхна страна. От тази гледна точка мисля, че намирането на допирни точки и между тях, и между държавата с оглед да се отприщи възможността най-малко за провеждане на нови конкурси и за избор на нови изпълнители е много важно. В тоз смисъл това, което казвате Вие, за създаване на група, която да направи оценка, сигурно е път в правилна посока. Пожелавам Ви успех. Пак казвам, това действително е наследство от служебния кабинет, но така или иначе Вие носите на плещите си тежката задача да бъдете министър на Министерството на регионалното развитие и благоустройството.
Заповядайте, господин Караджов. Може да довършите своя отговор. Аз Ви дадох малко повече време, но не Ви стигна, така че...
Благодаря Ви, за което. Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, както предупредих, въпросът е много сложен, също е трудно да бъде обяснен, защото е една изключително тежка юридическа оплетка. Наистина договорите са били петгодишни. Те е трябвало да изтекат чак през следващата година – не 2022-а, а 2023-а. Това щеше да е много по-облекчено, но така или иначе се намираме в ситуация, в която те са прекратени и трябва да действаме бързо. Ще Ви кажа даже и нещо, което не е казвано до този момент, и е нещо, което според мен ще бъде позитивна новина за пътностроителния сектор. Тъй като на Комисията ще ѝ отнеме доста време, за да ревизира всеки един от сертификатите, а те са няколкостотин сертификата, по няколкостотин реда, при условие че един ревизиращ може да направи максимум два сертификата на ден, това е доста време, което предстои, до момента – очаквам всеки момент, Комисията със свой протокол да излезе с решение, в което 129 милиона дейности, свързани със знаци, маркировка, мантинели и така нататък други неща от ограничителните системи, са прегледани, те са проверени и не пораждат никакво съмнение, така че те дефинитивно ще бъдат разплатени. Пак казвам, това го обявявам за първи път. И на второ място, предвид това, че ще отнеме твърде много време, ще бъде изключително тежко за фирмите да продължават да посрещат такъв голям дълг, който дълг към момента ги затруднява, реално те продължават да извършват текущо поддържане и особено зимната поддръжка, но започват да изпитват затруднения. Имаме много сигнали, свързани с това, че се канят да освобождават хора и така да се каже, някои от фирмите дори да обявят неплатежоспособност, имаме политическо съгласие да се разплати 50% от оставащата сума, или сума от около 509 милиона допълнително върху тези 129. Понеже питате за механизма, следващата седмица най-вероятно ще влезе в Министерския съвет тази цялата сума, като с постановление на Министерския съвет, както неведнъж съм заявявал, от буферите в бюджета ще бъдат осигурени и разплатени pro rata, тоест съответстващо на дължимата сума на всяка една от фирмите [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , и след това вече ще изчакаме решението на Комисията, която да ни даде основание за това на коя фирма точно конкретно колко трябва да се разплати финално. Благодаря.
Благодаря за отговора. Преминаваме към следващия въпрос. Въпросът е от народния представител Димитър Михайлов Ташев относно допълнително изграждане на канализация към текущо изпълнение на основен ремонт на водопроводи в град Ахтопол и село Велика. Господин Ташев, заповядайте да развиете въпроса си.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! През последната седмица на месец февруари посетих град Ахтопол и село Велика, където в момента се изпълнява основен ремонт на водопроводи по Интегриран воден проект за област Бургас на обща стойност 459 млн. лв. Основният ремонт на водопроводите тече от 4 януари тази година. Проектът „Интегриран воден проект за област Бургас“ е подготвен с цел изграждане на инфраструктура, чрез която ще се постигне съответствие с националното и европейското законодателство в областта на питейните води, отвеждането и пречистването на отпадъчните води и повишаване на ефективността на системите и съоръженията. Проектните дейности целят постигане на съответствие с Националната стратегия за управление и развитие на водния сектор в Република България и стратегия „Европа 2020 г.“ на Европейския съюз за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж чрез мерки за изграждане на ВиК инфраструктура. Определянето на конкретните обекти по ВиК системите ще допринесе до постигане на пълно съответствие с изискванията на Директива 98/83/ЕО и Директива 91/27/1/ЕО. В резултат на извършените анализи и проучвания са идентифицирани следните мерки, които да се включат в обхвата на Проекта: реконструкция и рехабилитация на съществуващата ВиК структура; изграждане на нови системи и съоръжения в 13 агломерации с над 10 хиляди жители, а именно Бургас, Несебър, Поморие, Созопол, Приморско, Обзор, Айтос, Карнобат, Царево, Китен, Черноморец, Сарафово, Лозенец, както и част от обособената територия, обслужвана от „Водоснабдяване и канализация“ ЕАД – град Бургас. Проектът предвижда реконструкция на 158 хил. 296 км водопроводна и 22 хил. 147 км канализационна мрежа, както и изграждане на 6 хил. 834 км водопроводна и 73 хил. 154 км канализационна мрежа. В агломерация Царево е заложено да бъдат реконструирани 3 хил. 406 м от водопроводната мрежа и 1944 м от канализационната мрежа, както и да бъде изградена нова канализация в размер на 1337, 92 м. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Село Велика е част от община Царево. След разговори на терен с изпълнителите на Проекта техният план е за ремонт единствено на водопровода, след което ще бъдат асфалтирани улиците. Те не планират изграждане на канализацията в село Велика, което означава, че в определен момент новоасфалтираните пътища в селото ще бъдат прокопани отново. В тази връзка, моля да ме уведомите ще бъде ли изградена канализацията в село Велика на този етап заедно с водопровода и ако не, моля да ме информирате има ли проектна готовност за нейното изграждане и в какъв срок? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ташев. Господин Караджов, заповядайте да отговорите на въпроса.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Ташев, интегрираният воден проект за област Бургас се изпълнява от „ВиК“ ЕАД – Бургас, като бенефициент по Оперативна програма „Околна среда“. Съгласно условията на финансиращата програма инвестиционните мерки са за постигане на съответствие с европейските директиви в областта на питейните и отпадъчните води в агломерациите над 10 хиляди еквивалент жители. Село Велика е с население от 90 жители, поради което не попада в обхвата на посочения от Вас проект. За подобряване на водоснабдяването в село Велика обаче Община Царево кандидатства със свой проект пред предприятието за управление на дейностите за опазване на околната среда – ПУДООС, за отпускане на безвъзмездна финансова помощ за проекти в сектор „Управление на водите“. Посочваме със Закона, че със Закона за държавния бюджет на Република България за съответната година се определят общите разходи на МРРБ и се утвърждават разходите по политики и стратегически оперативни цели. От бюджета на МРРБ се финансират обекти и дейности за изграждане и реконструкция на публична водоснабдителна и канализационна инфраструктура, включително изготвянето и на инвестиционни проекти. За целта общините или областната администрация в съответната област в качеството си на собственици на публичната инфраструктура следва да представят в Министерството конкретна информация относно необходимите средства, проектната готовност, наличието на разрешение за строеж, проведени тръжни процедури, сключени договори и други. МРРБ приоритетно финансира обекти за подобряване на водоснабдяването в населените места. Към момента в тригодишната бюджетна прогноза не са предвидени средства за канализация в малките села. По отношение на град Ахтопол инвестиции за подобряване на ВиК инфраструктурите са заложени в Националния план за възстановяване и устойчивост, като са планирани за изграждане пречиствателна станция за отпадъчни води, канализационни помпени станции, колектори, нови участъци на водопроводната и канализационната мрежа, както и реконструкция на съществуващи проводи.
Благодаря Ви, господин Караджов. Господин Ташев, имате възможност за реплика. Нямате такава. С това въпросите към министъра на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов бяха изчерпани. Да благодарим на господин Караджов за участието и за изчерпателните отговори. Преминаваме към въпросите, зададени към министъра на образованието и науката господин Николай Денков. Първият въпрос е от народния представител Красимир Вълчев относно ефективното и балансирано използване на информационни технологии и електронни ресурси, съобразени с възрастта и развитието на децата и учениците. Господин Вълчев, заповядайте да развиете своя въпрос.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Живеем в епоха на насищане с електронни устройства и с проникваща дигитализация, променя се и начинът на учене. Прогнозите са, че до края това десетилетие учениците, особено от горните класове, ще учат повече от електронни ресурси, отколкото от учебници. Преходът към персонализация на учене също предполага повече учене от електронни ресурси. Персонализацията предполага да се тестват по-добре образователните трудности на децата чрез електронни системи и персонално да се насочват електронни уроци, съобразени с трудностите и дефицитите на всяко отделно дете. В случая използвам възможността и да приветствам, че Министерството на образованието продължава да интензифицира работата по изготвянето на електронна платформа с електронни уроци – всички дисциплини, всички теми и всички класове – споделени електронни уроци, които ще позволят да се направи този преход към персонализация на ученето. От друга страна, са налице тревожни резултати от научните изследвания относно негативното въздействие от продължително ползване на електронни устройства, особено в ранна детска възраст, върху развитието на детския мозък, когнитивните и езиковите умения, психическото здраве, двигателната активност и най-вече върху способността за концентрация на децата. Това могат да Ви го потвърдят в разговори и педагозите в детските градини, които ще Ви кажат какви са разликите между децата, които взаимодействат в по голяма степен с екрани, повече време, и тези, които по-малко го правят. Това изправя образователните системи пред предизвикателството да намерят формула за ефективно и балансирано използване на информационни технологии и електронни ресурси в образователния процес. Тази формула е различна за различните възрасти, затова и други страни са предприели действия да изработят стандарти, политики за ефективно използване на информационни технологии в училищата и детските градини. Моят конкретен въпрос към Вас е: Вие ще предприемете ли действия в тази посока? Ще организирате ли експертно обсъждане по темата? Ще подготвите ли такава политика? Използвам случая по-скоро това да го направя като препоръка, а не толкова като въпрос към Вас. Препоръка, която я правя и със съжаление, че аз самият не съм осъзнал достатъчно навреме тази необходимост и не съм организирал изработването на такава политика или стандарт. Всъщност думата „стандарт“ има легален смисъл по Закона за предучилищното и училищното образование. Знам, че няма такъв стандарт конкретно разписан в Закона, но все пак използвам думата като еквивалентна съвкупност от правила. Вярвам, че това ще бъде нещо полезно. Една от причините да не го направя е, че… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Ако позволите да приключа? …чаках реферативния обзор на научните изследвания, изготвен от Българската академия на науките, на всички научни изследвания, които са публикувани в реферативните бази данни, за влиянието на електронните устройства върху децата в различните възрасти. Това е проблем, с който се сблъскват образователните системи относително отскоро. Бих казал, че с масовото насищане с електронни устройства – таблети, особено таблети и смартфони, от 10 години, а вече имаме опита и от продължителното обучение в електронна среда, което също показа част от тези дефицити. Факт е, че то се отрази негативно и върху психиката, и върху двигателната активност на децата. Затова, когато обсъждахме регламентирането в Закона за предучилищното и училищното образование за предучилищна възраст, ние регламентирахме само до 30 минути. Разбира се, остава предизвикателството и как да накараме родителите да дозират ползването на електронни устройства от децата и да им позволяват да ги ползват преди всичко за образователни нужди. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Заповядайте, господин Денков, да отговорите на зададения въпрос. Господин Вълчев, ще имате възможност и с репликата да продължите, защото малко повече надвишихме времето.
Благодаря, госпожо Председател. Госпожи и господа народни представители! Господин Вълчев, действително в условията на извънредна епидемична обстановка обучението от разстояние в електронна среда даде възможност за равен достъп до качествено образование за приобщаване на всяко дете и на всеки ученик, което е залегнало и като основен принцип в Закона за предучилищното и училищното образование. Неоспорим факт е, че новите реалности, продиктувани от извънредни обстоятелства, изведоха на преден план в процеса на обучението ролята на информационните технологии и очертаха нови перспективи пред автономното учене, резултатите от което са подчинени предимно на индивидуалните усилия на личността. В практиката на съвременното обучение съществува широкоспектърен профил на разнообразни дигитални технологии, някои от тях възникващи в момента, като: изкуствен интелект; интелигентни електронни ръководства, базирани на диалог; учене през отворени данни; учене чрез компютърна анимация; онлайн мрежово обучение; виртуални лаборатории; електронни образователни игри; мултисензорно обучение; учене чрез роботи; обърната класна стая; виртуална и добавена реалност; и още други, които се появяват и в момента. Представените съвременни подходи и технологии непрекъснато се разширяват и развиват, което е една от причините те все още да не бъдат стандартизирани. Понастоящем в рамките на своята автономност училищата разработват правила и изисквания за работа в електронна среда, съобразени с възрастовите особености, профила на училището и контекста на средата с оглед на това, че при обучение в електронна среда се използват най-различни крайни устройства. Това е още един аргумент в подкрепа на необходимостта от стандартизация, както отбелязвате Вие. В съвременните образователни практики дигиталният инструментариум се използва основно, като се съобразява с възрастовите характеристики на децата и учениците и с учебното съдържание. С действащия към момента държавен образователен стандарт – Наредба № 10 от 2017 г., за познавателните книжки, учебниците и учебните помагала се поставят изисквания и към електронното изпълнение на конкретните ресурси – учебниците, учебните помагала и учебните книжки както по отношение на структурата, така и по отношение на съдържанието. В процеса на разработването на политиките, свързани с използването на електронните ресурси, МОН се базира на научни данни и подходи в тази област. В този смисъл знаете, че в партньорство с Института по невробиология – БАН, през месец октомври 2020 г. е направено изследване на тема „Влиянието на съвременните технологии върху когнитивните способности и развитието на децата от 3 до 11 години“. В същото време от Агенция „Тренд“ е извършено националнопредставително социологическо проучване, касаещо нагласите на пълнолетното население по отношение на достъпа до електронни устройства на деца в ранна детска възраст. Резултатите от тези изследвания са представени на конференция, организирана от Министерството, на тема „Влиянието на съвременните информационни технологии върху когнитивните способности и развитието на децата от 3 до 11 години“. По конкретно поставения от Вас въпрос считам, че дискусия по отношение на оптималния баланс при използването на дигитални устройства, който да отчита възрастовите характеристики и спецификите на отделните предмети, би била полезна и даже е наложителна. Такава дискусия трябва да се реализира на няколко равнища. Първоначално чисто експертно с участието на специалисти, включително психолози, лекари, учители, учени, които биха могли да очертаят евентуалната рамка и да излязат с предложение дали, доколко и в какъв документ за целите на образователния процес да се стандартизира използването на дигиталните устройства. След това би могло да се пристъпи към разработване на препоръки, които да бъдат подложени на обществено обсъждане [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] и да бъдат основата за приемане на стандарт. Най-подходящ период за провеждане на подобна дискусия е след края на учебната година, за да може максимално да се използва експертният потенциал и натрупаният опит на учителите. Благодаря.
Благодаря, господин Денков. Заповядайте, господин Вълчев, за реплика.
Аз Ви благодаря за отговора и за осъзнатостта, че това е един важен проблем, защото, пак Ви казвам, относително нов е, около 10 години се сблъскваме с него, мисля, че не сме готови в достатъчна степен и като родители да осигурим балансираното, ефективното използване на информационни технологии от децата. Много е важна разликата учене за информационни технологии и учене чрез информационни технологии. Една от конференциите, която се организира по време на българското председателство, беше „Дигитални създатели срещу дигитални ползватели“. Всички деца днес, днешното поколение ученици, ще бъдат дигитални ползватели. Бъдещото разделение ще се формира не между ползватели и неползватели, а между създатели и ползватели. И за да ги направим ползватели, ние трябва да ги учим в по-голяма степен в алгоритмуване, изкуствен интелект, моделиране. Затова въведохме компютърно моделиране в трети и четвърти клас, разширяваме го към пети и шести и го свързваме с програмирането. Но то самото изисква повече абстрактно мислене, абстрактна интелигентност – нещо, на което именно ползването на информационни технологии в ранна детска възраст вреди. Затова казват, че и концентрацията е умението на XXI век, защото на днешното поколение деца, ученици точно заради ефективното ползване на електронни устройства най-много им страда това умение – концентрацията, оттам способността за задълбочаване, оттам резултатите по математика. И вижте тук парадокса – колкото по-рано ги направим ползватели, толкова в по-голяма степен ги губим като създатели. Няма риск, ако в ранна детска възраст лишим децата от електронни устройства, те да не развият дигитални умения. Напротив, много бързо ще ги развият на по-висока възраст. Но има риск всички останали умения да им пострадат. Затова е толкова важен този въпрос, а доказателствата са явни – страдат им и езиковите, и когнитивните умения като цяло, и физическите, двигателната активност. Така че много е важно ние да кажем дори на родителите, бих казал, дори да изкрещим: „Скрийте електронните устройства в ранна детска възраст, започнете от 8, 9, 10 години постепенно, предимно за учене, до еди-колко си минути или часа на ден, така че да намерим този баланс. Защото други изследвания показват, че децата, които развиват по-хармоничен микс от умения, се справят по-добре в живота, имат по-добро личностно развитие и професионална реализация, в това число и децата, които спортуват, занимават се с изкуства и така нататък. Апелът ми е този към Вас – да чуете тези думи, защото аз съм имал възможността да ги чуя било на научни конференции, било на Съвет на министрите, където останалите колеги министри споделят тази тема. Така че важна е тази тема и се надявам наистина да организирате дискусията и тя да има за резултат един документ препоръка, политика, стандарт – както искате го наречете. Благодаря.
Имате възможност за дуплика, господин Министър. Отказвате се. Благодаря, спестихте от времето. Преминаваме към питане от народния представител Елена Гунчева относно завършване на учебната година от ученици, учили в обучение от разстояние в електронна среда, и такива с неизвинени отсъствия. Госпожо Гунчева, заповядайте да развиете своето питане, имате възможност в рамките на три минути.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Министър, многократно по Ваша заповед бяха променяни условията за обучение на учениците от I до XII клас в държавните и общинските училища. Многократно бяха променяни и условията за присъствено обучение, включително с тестване на децата, преди да отидат на училище – нещо, което Вие многократно казвахте, че ако родителите не са съгласни, няма да го направите. В началото процентът на несъгласните беше един, след това се промени и най-накрая, без изобщо да искате съгласието на родителите, въведохте тестването като условие за присъствено обучение на учениците. Според последната Ви заповед учениците задължително един път седмично трябва да правят тестове за COVID-19, а тези, които учат дистанционно, трябва да представят медицински документ за обучението в електронна среда. По сведения на родители и лични впечатления се увеличават случаите на ученици, които не присъстват на учебните занятия, защото родителите им отказват те да бъдат подлагани на тестове, а в същото време част от тях не могат да представят медицински документ за обучение в електронна среда, какъвто е необходим съгласно Вашата заповед и насоките. Също така има много ученици, които в електронна среда не присъстват на учебните занятия и им се пишат отсъствия. Затова и моят въпрос е: по какъв начин ще завършат учебната година учениците, които имат неизвинени отсъствия заради отказ от тестване срещу COVID-19 и непредставяне на медицински документ за обучение в електронна среда, както и по какъв начин тези ученици ще бъдат изпитвани за завършване на учебната година? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Господин Денков, заповядайте да дадете Вашия отговор. Имате пет минути.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Нека да обърна внимание за пореден път, че заповедите за тестване и другите здравни мерки се въвеждат със заповед на министъра на здравеопазването. Надявам се поне народните представители да започнат да различават функциите, които министърът на образованието и науката и министърът на здравеопазването имат. По отношение на отправения въпрос. Обучението от разстояние в електронна среда е предизвикателство за всички участници в образователния процес, включително и за учителите, но създадената организация чрез действащата нормативна уредба и издадените индивидуални административни актове уреждат и специфичните случаи при това обучение от разстояние. Именно такъв специфичен случай са учениците, за които не е изразено съгласие от родителите за изследване с неинвазивни бързи антигенни тестове за COVID-19 и които не разполагат с валидни документи за ваксиниране, преболедуване или изследване. За тези ученици също е осигурена възможност за обучение от разстояние в електронна среда, като държа да подчертая, че когато те участват в обучението от разстояние, на тях не се отбелязват отсъствия заради това, че не присъстват в училище. Съгласно чл. 24 от Наредба 11 за оценяване на резултатите от обучението на учениците срочната и годишната оценка се формират в съответствие с определеното в учебната програма съотношение между текущите оценки от устните, писмените и практическите изпитвания, в това число и от класните или контролните работи, и участието на ученика в учебния процес, включително работа в час, изпълнение на домашни работи, изпълнение на практически задачи, работа по проекти. Формирането на срочните оценки на ученик, който се обучава от разстояние, става въз основа на осъществените през срока ритмични текущи изпитвания при системно взаимодействие на учителя с ученика в електронна среда. На тези ученици е предоставена и възможност да получат индивидуални консултации и обратна връзка за напредъка си с преподаващите им учители. Няма основание или причина приключването на срока за тези ученици да бъде затруднено. При необходимост такива ученици може да се явят индивидуално в училище, но извън времето на присъствения учебен процес на другите ученици, без да е нужно да правят неинвазивен бърз антигенен тест или да представят документ за ваксинация, преболедуване или изследване. Това е записано изрично в Националния оперативен план за справяне с пандемията от COVID-19, одобрен от Министерския съвет. Изпитите като индивидуална дейност също може да се провеждат присъствено на територията на училището и без прилагане на изискванията за изследванията за COVID-19 на учениците, при условие че се провеждат извън времето на присъствен учебен процес на другите ученици. От казаното дотук е видно, че за учениците, които се обучават от разстояние поради отказ да се тестват за COVID-19, но по някаква причина броят на текущите им изпитвания не е достатъчен за формиране на срочна оценка по даден предмет, имат два варианта. Първи – те могат при съгласие от тяхна страна да направят еднократен неинвазивен бърз антигенен тест и да бъдат изпитани присъствено в училище в група, например за контролна или класна работа, след което да продължат да се обучават неприсъствено в електронна среда. Или, второ, те могат да се явят в училище за индивидуално изпитване, например за устно изпитване, извън времето на присъствения учебен процес на другите ученици, без да е необходимо да се тестват или да представят документ за ваксинация, преболедуване или изследване. За учениците, чиито отсъствия по някаква причина надхвърлят 25% от учебните часове по отделен предмет, което не позволява да бъде формирана срочна оценка, се организира и провежда изпит за определяне на срочна оценка по учебния предмет. Както вече споменах, в Националния оперативен план за справяне с пандемията е заложено, че такива индивидуални дейности като изпитите може да се провеждат присъствено на територията на училището и без прилагане на изискванията за изследване за COVID-19 или за наличие на зелен сертификат, ако се провеждат извън времето на присъствен процес на останалите ученици. Накрая бих искал да допълня, че в индивидуални случаи по преценка на преподаващия учител и със съгласие на ръководството на училището ученици, чието здравословно състояние не позволява присъствие в училище, може да бъдат изпитани писмено и от разстояние в електронна среда, но ако са осигурени условия за обективно протичане на изпитване – осигурена самостоятелност в помещението и непрекъснато включени микрофон и камера. При възникване на технически или друг проблем, който пречи на обективното оценяване, не се поставя оценка. Така че независимо от различните възможни хипотези, които обясних, няма опасност учениците да не могат да завършат учебната година поради невъзможност да бъдат изпитани или да им бъдат поставени оценки. Благодаря.
Благодаря, господин Денков. Госпожо Гунчева, имате възможност да зададете два уточняващи въпроса в рамките на две минути. Заповядайте.
Уважаеми министър Денков, имам два уточняващи въпроса. Първият е какво е качеството на обучение на учениците в електронна среда, които втора година подред не могат да получат качествено образование? И вторият ми въпрос е: кога ще престанете да се подигравате с българското образование и българските ученици? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Господин Министър, имате възможност да отговорите на уточняващите въпроси.
Благодаря. По отношение на качеството, то е такова, каквото може да се осигури при съответните условия. За сведение на народните представители, в последната вълна ние имахме по 12 хиляди ученици в тази възраст, които официално се разболяваха всяка седмица в България. Част от тях влизаха в болницата, имаме и по-тежки случаи. Така че обучението от електронна среда е дейност, която беше използвана по целия свят, включително и в България, за да може да се осигури обучение, а имаше страни, които затваряха училищата и не осигуряваха даже и това обучение през предишните периоди. Така че качеството е такова, каквото може да се осигури при тези условия. Колкото до въпроса за това дали... какво беше, да се подигравам на образованието, този въпрос вероятно е за някой друг и не се отнася до мен. Благодаря.
Благодаря. Госпожо Гунчева, имате възможност за отношение. Отказвате се. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Красимир Вълчев относно политиките по определяне на план-приема в гимназиален етап на образование. Господин Вълчев, заповядайте да развиете въпроса си.
Уважаеми господин министър, за последните десетилетия до 2017 г. постепенно намаля приемът в паралелките „професионално обучение“, намаля като процент от общия прием, намаляха общо випуските. Това обикновено бяха паралелките, които не бяха запълвани. Това беше причината за намалението. Всъщност основната причина е, че през годините на прехода и заради стопанската конюнктура професионалното образование загуби търсене, загуби репутация. Ние правихме едно проучване, Вие сигурно се сещате за него, 2015 г., което показа, че голяма част от родителите не вярват, че децата им само с професионално образование ще имат пълноценна трудова и житейска реализация. От друга страна, пък последните 10 години, 15 дори, секторите с най-висок ръст в добавената стойност и в износа са именно технологичните индустрии. Това са информационни технологии, машиностроене, мехатроника, електротехника – това са и секторите с най-висок ръст на заплатите. Тук добавяме информационните технологии – сектора с най-висок ръст и с най-високо увеличение на възнагражденията през последните години, сектора, който не само че задържа повече деца в България, но и последните години имаме нетна вътрешна миграция. Повече IT специалисти са се върнали в България, отколкото са напуснали страната. Един от инструментите на Министерството на образованието да подпомогне социално-икономическото развитие е именно план приемът и затова 2017 г. стартирахме политика за преструктуриране. Тя се изразява в това да увеличим процента на приема в професионалните паралелки, той беше увеличен от 48 на 58 –59%. Процентът на паралелките от профили и професии, свързани с математиката, техниката и природните науки, които съкратено наричаме STEM по англоезичната абревиатура, също бяха увеличени от 49 на близо 60% и приемът в паралелки и профили, свързани с информационните технологии, които бяха увеличени от 6 на 11%. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Получавам обаче сигнали, че тази година се закриват професионални паралелки, в това число такива в дуална форма на обучение и по специалности с очакван бъдещ недостиг. Специалности с очакван бъдещ недостиг са тези, които имат най-голям очакван разрив, дефицит между търсенето и предлагането на пазара на труда – най-много хора се пенсионират по съответната професия, но най малко ученици учат, от друга страна. Ние ги насърчихме максимално със стипендии, с увеличен прием и с допълнителни средства на професионалните гимназии. Конкретният ми въпрос е: тази година поставихте ли целеви стойности на регионалните управления по отношение на приема –колко да бъде в профили и професии, свързани със STEM, колко да бъде в професионални паралелки, колко да бъде общият прием, така че да не се допуска това, което се случи предишните години – закриване преди всичко на професионални паралелки.
Благодаря Ви, господин Вълчев.
Тоест продължихте ли политиката, или я прекратихте? Благодаря.
Господин Денков, имате възможност да отговорите. Господин Вълчев, имате възможност да доразвиете въпроса си в репликата, защото надвишаваме много времето за въпрос.
Уважаема госпожо Председател, госпожи и господа народни представител, по отношение на държавния план-прием в VIII клас планирането на броя на паралелките е съобразено с утвърдения от Министерството подход за тясно обвързване на дейностите по планиране с броя на учениците, завършващи VII клас, и с реализираните паралелки през предходната година. По отношение на допълнителния държавен прием в XI клас следва да се има предвид, че учениците, завършващи X клас, предпочитат да се запишат в свободните места и само малка част избират паралелки от допълнителния държавен план-прием. Съвременните тенденции изискват образованието да дава възможност за обучаване по професии, които намират широко приложение. От тази гледна точка изучаването на чужд език е по скоро средство и затова трябва да бъде комбинирано с други аспекти на обучението, което да дава възможност за развитие и на професионалното образование. С оглед осигуряване на кадри на пазара на труда и на базата на реализирания държавен прием за всяка област за учебната 2022-а и 2023 г. са определени прогнозни целеви стойности на местата за прием на ученици в професионални гимназии и в паралелки с професионална подготовка, прогнозни целеви стойности на приема в STEM профили и професии, както и максималният брой паралелки в VIII клас за всяка област. Интересът е ориентиран не само към плавно повишаване на процентното съотношение на учениците в професионални паралелки, но и към STEM профилите и техническите професии. Въз основа на казаното дотук като аргументи мога да дефинирам следните основни политики, които са заложени в план приема за 2022-а и 2023 г. Първо, продължаване на планирането на държавния план прием въз основа на зададени целеви стойности, като в областите, в които има постигнато съотношение между профилираните и професионалните паралелки над 50% в полза на професионалното обучение, целевата стойност ще се запази. В областите, в които съотношението между профилираните и професионалните паралелки е под 50%, целевата стойност ще се увеличи с 2 пункта и това е заложено в плана. Второ, продължаване тенденцията за увеличаване дела на паралелките и на броя на ученици в STEM профилите и професиите, като ще се обвърже планирането и реализирането на STEM профилите и професиите със съответните STEM центрове, които ще развиваме. Интересът към STEM обучението е съвсем интензивен и този процес върви без особени проблеми. Трето, планиране на държавния план-прием след VII клас, който да позволява продължаване на образованието на учениците от обединените училища след X клас по същата или по близка професия или профил. И четвърто, планиране на допълнителния държавен план прием в посока на пълно обхващане на учениците и запазване на съотношението между профилирани и професионални паралелки в полза на професионалното обучение. По отношение на дуалната форма, конкретния въпрос, който зададохте – затворени са само паралелки, за които бизнесът, който участва в съответното обучение, се е отказал поради различни икономически причини, тоест ние нямаме изход в конкретния случай, но също така се откриват и нови паралелки, тъй като пък се намират други фирми, които изразяват интерес в тази форма на обучение. В заключение бих искал да кажа, че докато базовите и ключовите компетентности се формират с учебните програми по всички предмети и модули, то техническите и дигиталните умения се изграждат предимно чрез профилираната и професионалната подготовка и по тази причина следва да са водещи при планирането на държавния план-прием. Такива са профилите софтуерни и хардуерни науки, математически, природни, както и професии и специалности от професионални направления, свързани с водещи отрасли от националната икономика, като електроника, електротехника, автомобилостроене, машиностроене, IT индустрия и други. С разработването на нови планове и програми се предоставя възможност за изучаване на професии по типови учебни планове с интензивно и с разширено изучаване на чужд език, така че да се комбинират двата типа обучение. Това позволява изучаване на чужд език едновременно с овладяване на професията. Благодаря.
Благодаря. Господин Вълчев, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Министър. Аз съм удовлетворен да чуя, че тази политика продължава, че се търси баланс. Там, където професионалните паралелки са над 50%, не се търси последващо увеличение. Може би 50% е нисък, но така или иначе Вие вече сте го поставили за тази година, помислете го за следващата година. Факт е, че в много области е достигнат пределът на увеличаване на процента на паралелките с професионално образование. Обърнете специално внимание на София, всъщност голямото изкривяване е в София. То се е случило може би в последните две десетилетия и половина. Голяма част от средните училища предлагат предимно езикови паралелки. Ако направите анализ, вероятно ще установите същото, което аз установих, че по нито един профил, нито едно професионално направление ние нямаме необосновано висок брой учащи се с изключение на езиковия профил. Бих казал, че това е заради нерационалната вяра на родителите, че с езиков профил децата ще имат по-добра образователна и житейска реализация по-нататък. Но както и Вие подчертахте, днес животът, професиите на бъдещето ще изискват в много по-голяма степен интегрални умения, може да се учи професия, може да се учи друг профил с интензивно или разширено изучаване на друг език, така че не е задължително лицата да учат в езиков профил. Тези с високи образователни резултати след VII клас няма да отидат вероятно в професионалната гимназия по механотехника, но биха се записали в профили и професии, свързани с информационните технологии, което е много важно за развитието ни оттук нататък като страна, като икономика. Така че е важно да продължи тази политика на преструктуриране на приема. Знам, че тя среща съпротива, защото отделните училища в местните общности са склонни преди всичко да планират, да определят приема в зависимост от търсенето от страна на родителите. Но оттук идва ролята на Министерството, което трябва да отчете обществения интерес, интереса на социално икономическото развитие, да влезе в известно противоречие, ако е необходимо, с това търсене от страна на местните общности и на родителите, да обясни на родителите кое е по-доброто за бъдещото развитие на децата. Защото, пак казвам, че в част от търсенето на образование се съдържа елемент на нерационалност и това са два различни пазара – от една страна, търсенето на пазара на образование, от друга страна, търсенето на пазара на труда. Съответно ролята на Министерството е да обвърже двата пазара с инструментите, с които разполага: план-прием, стипендии, финансиране, специалност с очакван бъдещ недостиг и така нататък. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Следващият въпрос е отново от народния представител Красимир Вълчев относно политиката по отношение на мрежата от висши училища и професионални направления. Господин Вълчев, една препоръка, правете въпросите си като питания, ще имате повече възможност за обсъждане и повече време за дискусия.
Да, всъщност в по голяма степен въпроси по политики.
Защото са и обобщени.
Не са по конкретни актуални теми. Уважаеми господин Министър, конкретните въпроси са: каква политика ще провеждате по отношение на мрежата от висши училища и професионални направления. Ще предложите ли сливане и вливане на висши училища? Ще предложите ли регламентиране в Закона за висшето образование на консорциуми от висши училища или конфедерации с цел споделяне на ресурси и на общи програми от университетски мрежи? Ще продължите ли политиката за оптимизиране на профилната структура на държавните висши училища? Знаете, че в Стратегията за развитие на висшето образование 2030 г. е заложена концепция за интегриране на висшите училища в мрежи, интегриране и сътрудничество в мрежи. Част от въпросите вече получиха отговор от Вас в публичното пространство. В никакъв случай не казвам, че няма нужда от интеграция и консолидация на мрежата от висши училища, но много важно е как ще се направи. Дали ще се направи през загуба на правосубектност от страна на висшите училища, или ще се търси интеграция в рамките на по големи обединения при запазване на тяхната самостоятелност. Това е важно да се чуе от Вас. И вторият подвъпрос е свързан с политиката, в която и Вие участвахте на етап формулиране, стартиране на провеждането и за преструктуриране на профила на висшите училища, оптимизиране на профилната структура, насочването ѝ към силните професионални направления. Защото е факт, че преди три десетилетия беше регламентиран един доста краен модел на академично самоуправление, който позволи на висшите училища дори сами да определят профилната си структура. В резултат на това голяма част от тях създадоха, откриха обучение „Професионални направления“, които са встрани от основния им профил. След това пък комплексната оценка за качеството и реализацията показа, че именно те са професионалните направления с по-ниско качество и по-ниска реализация. Последните пет години беше нулиран приемът в близо 30 такива професионални направления, беше намален приемът в социалните, стопанските и правните науки, съответно беше стимулиран в инженерните, аграрните и природо математическите науки. Това ми е вторият подвъпрос: ще продължите ли с тази политика. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Господин Денков, заповядайте да отговорите.
Уважаеми господин Вълчев, Стратегията за развитието на висшето образование в Република България съдържа конкретна Цел 10: „Подобряване на структурата и ефикасността на висшето образование“. Съществуващата мрежа от университети е силно фрагментирана и включва редица много малки държавни висши училища. През тази академична година 13 от тях имат по-малко от 2000 студенти, в пет те са дори под 1000 студенти, а най-малкото обучава 343 студенти. Редица университети обявяват множество класирания всяка година и въпреки това трудно запълват или изобщо не успяват да запълнят свободните места. През академичната 2021 – 2022 г. има висши училища, които са реализирали едва около 60% от утвърдения прием на студенти. За силна фрагментация се говори и в анализ на Световната банка за висшето образование, изготвен през юни 2021 г. За преодоляването на тези и други свързани проблеми предлагаме висши училища със сходен и/или допълващ се профил и разположени в едно и също или в близки населени места да се обединят под общо име с общо или споделено ръководство. Идеята е шапката да бъде юридическо лице, като съставните висши училища също запазят значителна юридическа и академична самостоятелност. Чрез новата структура участващите в нея университети могат да споделят преподаватели и материална база, като спортни съоръжения, общежития и други, обща администрация и обслужващи звена, да организират обща кандидатстудентска кампания. Такава структура в момента в нашия закон за висше образование не съществува, така че тя тепърва трябва да бъде дефинирана и въведена в нашето законодателство. Няма да се засяга специализираното обучение, по което всяко висше училище има своята уникална експертиза. Отделните висши училища ще останат със статут на юридически лица и ще могат да кандидатстват за проекти самостоятелно и да се сдружават за съвместно обучение с други университети. Такъв тип структури са широко разпространени в развитите страни, защото съчетават гъвкавостта на по-малките висши училища с видимостта и ефективността на по-големите университети. Целта на обединението е да се запазят силните страни на включените в него висши училища, но и да се създадат нови възможности, които не са по силите на което ѝ да е от тях поотделно. Такива са например участията в големи международни проекти, университетски мрежи и международни класации. Обединени, висшите училища ще станат по-забележими за потенциални инвеститори и за кандидат-студентите, което ще увеличи броя на обучаваните в тях студенти, включително и от чужбина. Процесът на обединяване може да бъде подпомогнат целево от държавата, например чрез инвестиции в обща материална база. Той може да се реализира на етапи и да завърши в рамките на две-три години. Големи университети също биха могли да се сдружат, за да позиционират по-добре себе си и България като цяло в европейската система на висшето образование, да привличат повече чуждестранни студенти, преподаватели и инвеститори, да участват в по-големи международни образователни и научни мрежи и да се класират по нагоре в международните рейтингови системи. Едновременно с фрагментацията на висшите училища Националната карта на висшето образование, приета през 2021 г., показва сериозни териториални диспропорции на висшето образование в България. Северозападният регион няма висше училище, което да подготвя кадри за местната икономика, администрация. Там работят няколко независими филиала на различни университети, но въпреки това липсват редица базови и професионални направления. Това не само спъва икономическото развитие на региона, но е една от основните причини за напускането на много млади хора в търсене на по-добро образование и по-добро качество на живот в други региони на страната – главно в София, и в чужбина. Идеята е тези филиали да се консолидират, да се допълнят с липсващите професионални направления и да създадат образователен университет с няколко факултета, който да обучава педагогически специалисти, специалисти по обществено здраве, икономика, администрация и управление, инженери и други необходими за региона кадри. За да се сформира структурата и да се привлекат достатъчно квалифицирани преподаватели, ще се разработи тригодишна програма с целево финансиране. За постигане на целта е необходимо също координирано от държавата тясно сътрудничество между висшите училища, открили съществуващите филиали. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] С това завършвам. МОН ще възложи оценка на въздействието на предлаганите промени и ще представи проектите за обществено обсъждане.
Благодаря, господин Денков. Заповядайте, господин Вълчев, за реплика.
Благодаря Ви, господин Министър. Това до голяма степен е концепцията, заложена в Стратегията за развитие на висшето образование – да се създадат конфедерации от висши училища, от една страна. От друга страна, сътрудничество в мрежа, като едно висше училище може да участва в множество на брой мрежи. Това също изисква своята законова регламентация в Закона, а всъщност Вие сте предложили общите програми в Закон за изменение и допълнение на Закона за висшето образование. Мрежата ни от държавни висши училища е наследена от времето на социализма. Тя е базирана преди всичко на специализирани висши училища. Проблемът на малките висши училища – Вие много добре казахте, ползите от консолидацията са, може би една пропуснахте, че малките висши училища не могат да възпроизвеждат самостоятелно школи, или го казахте с други думи. Ако Вие направите успешен опит те да бъдат обединени в конфедерации и предложите за регламентиране споделените катедри, този недостатък ще бъде елиминиран. Много е важно в този смисъл как ще бъде направено като технология и като крайна юридическа форма едно такова обединение. Много е важно те да запазят самостоятелността си, защото, от друга страна, пък малките висши училища в общия случай имат повече енергия за развитие, имат по-добро управление. Готов съм да Ви го докажа това нещо с конкретни примери. Много голям е рискът една по-голяма структура да стане тромава, бюрократична структура и да се управлява по-зле и отделните висши училища да загубят своята самостоятелност, тоест трябва да намерите формулата на синергията. Трябва сами висшите училища да осъзнаят ползите от една такава интеграция. Мисля, че разговорите, които започнахме с тях през 2019 – 2020 г., до голяма степен показаха, че те осъзнават тези ползи. Не трябва, не може да бъде броят на висшите училища сам по себе си проблем, респективно намаляването на броя им само по себе си не може да бъде цел. Това е все едно да кажем: в Европа има прекалено много страни на прекалено малка територия и преди 70 години Жан Моне и Робърт Шуман да бяха предложили на всички да се влеят във Франция. Естествено, че нямаше да успеят. Затова днес имаме Европейския съюз, защото са подходили на принципа на осъзнаване на интеграцията. Може би трябва да се стартира с малка стъпка – програма и правила за споделянето на ресурси, а след това да се направят следващите стъпки, защото, пак казвам, мисля, че българските висши училища и малките висши училища не са против различни форми на интеграция. Въпросът е как те ще бъдат направени. Надявам се и да ги видим преди това в Закона за изменение и допълнение на Закона за висшето образование в един разумен вариант. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Министър Денков, заповядайте, за дуплика. Колеги, искам само да Ви направя едно съобщение: заседанието ще продължи до изчерпване на следващото питане, защото нямаме основание да го удължаваме повече. Удължаваме го с времето за направената декларация. Последното питане е от народния представител Елена Гунчева, така че тя да се подготви. Останалите остават за следващия път.
Само две неща бих искал да добавя. Първо, голяма част от дискусията, която се разгръща в медиите, се основава на твърдения, които никога и по никакъв начин не съм казвал, тоест нямам намерение да влизам в дискусия за критики, които се отнасят към чужди идеи. Това, което ще реализираме в момента, ще бъде в сътрудничество със Съвета на ректорите, ще бъде в тази структура, която обясних. Наистина много се надявам да се включат висшите училища. За съжаление, в няколко от тях виждам нежелание изобщо да влязат в тази дискусия. Те са именно тези, които поставят въпроса по такъв остър начин. За щастие, има достатъчно други висши училища, ректори, които са готови да обсъждат конструктивно как може да се постигне именно тази синергия, каквато би била целта на едно такова коопериране, по начина, по който го описах.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към питането от народния представител Елена Гунчева относно закритите училища в България. Доколкото виждам съдържанието – то повече е със съдържание на въпрос, защото има конкретиката и не се отнася до политики, така че, госпожо Гунчева, следващият път го формулирайте като въпрос. Имате думата.
Уважаеми господин Министър, през последните 30 години постоянно в България се закриват училища. Малки населени места остават без образователни институции. Това довежда и до обезлюдяване на много райони в България, защото там, където е закрито училище, родителите се принуждават да се преместят в по-голям град, където да могат децата им да получат качествено образование. Редица училища с почти едновековна история бяха продадени и съборени, а други се разрушават и допълнително създават картина на разруха и катастрофа. Затова моля да ми отговорите на въпроса: колко училища – начални, основни и средни, са закрити в България от 1990 г. досега и обобщете по какви причини. Има ли райони в България, в които няма държавни или общински училища? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Господин Министър, имате възможност да отговорите в рамките на пет минути.
Благодаря, госпожо Председател. Процедурата за промени в училищната мрежа е определена в Закона за предучилищното и училищното образование и в Наредба № 9 от 19 август 2016 г. за институциите в системата на предучилищното и училищното образование. На основание чл. 310, ал. 1 от Закона министърът на образованието и науката открива, преобразува, променя и закрива държавни и общински училища, специализирани обслужващи звена и държавни общински центрове за специална образователна подкрепа по писмено предложение на финансиращия орган и становище от съответното регионално управление на образованието след направена проверка. Правя това уточнение, тъй като Вашето питане се отнася до закритите начални, основни и средни училища, които съгласно чл. 52, ал. 2 от Закона са общински, тоест те се финансират от общините. В този смисъл компетентен орган при вземане на решения за промени в общинската училища мрежа е общинският съвет като орган на местно самоуправление. Бих искал да направя и още едно уточнение, тъй като питането Ви се отнася за периода от 1990 г. насам. До 1991 г. закриването на общинските училища е било в правомощията на окръжните народни съвети, поради което информацията за броя на закритите начални, основни и средни училища, която ще Ви предоставя, е за периода от 1991 г. до момента. Това са 1435 училища – от тях: 630 начални, 776 основни и 29 средни училища. За сравнение през същия период учениците в училищната мрежа са намалели от 1 милион 366 хиляди 927 до 708 хиляди 628, тоест намалели са с 658 хиляди 299 ученици, или почти наполовина. Предложенията и решенията за закриване на училищата са трудни както за общинските власти, така и за Министерството на образованието и науката. Основните причини са свързани с демографските промени в страната, които с годините се задълбочават и са водили до промени в училищната мрежа. Обезлюдяването на районите води до различия в социално-икономическия профил, инфраструктурата и осигуряването на равен достъп до качествено образование на учениците в отделни общини, региони – проявление на което са обучението в слети класове, липсата на квалифицирани учители и други. Подобно организационно решение на образователния процес поставя учениците в неравностойно положение при тяхната училищна подготовка, социализация, както и при кандидатстването след завършване на образователен етап и степен. Демографските промени в страната се отразяват най-отчетливо върху малките населени места, затова и преобладаващият брой закрити училища се именно в такива населени места. С други думи – закриването на училищата, поне през последните години, е следствие, а не е причина за демографските проблеми. Решенията за закриване на училищата са съобразени с необходимостта от качествено образование, осигуряване на съвременно оборудване, образователна и подкрепяща училищна среда, възможност за обучение в самостоятелни класове и получаване на знания и компетентност и съобразно възрастовото развитие и познавателните потребности, развитието на заложбите и талантите и така нататък – все дейности, които изискват съответната материална среда и квалифицирани учители. Относно втората част на питането Ви за наличието на райони в страната без държавни или общински училища – такива няма. Във всяка една община има училища. Не е възможно обаче такова да има във всяко едно от 5257-те населени места в страната. Вярвам, ще се съгласите с мен, че демографските промени, отразени в последното преброяване на населението, са неоспорим факт, който води след себе си като последствие и до промени в училищната мрежа, защото там, където няма достатъчно ученици, няма и възможност за качествено образование. Вярвам, че при подобряване на условията за живот в България и други събития – част от които виждаме и в момента, връщането на нашите сънародници обратно в страната би могло да създаде предпоставки за откриване на училища в повече населени места.
Благодаря Ви за отговора, господин Министър. Госпожо Гунчева, имате възможност за два уточняващи въпроса в рамките на две минути.
Уважаема госпожо Председателстваща, уважаеми колеги народни представители – виждам, че все още има такива в залата! Мисля, че това е един много важен въпрос за българската държава. Ние вече 30 години сме във война – война срещу собственото си население. Как е възможно за 30 години два пъти да намалее броят на учениците? Това е нещо... [[Смях от народен представител от „Продължаваме Промяната“.]] Да, не е смешно, съжалявам, че някой се смее. Не е смешно! Ние загиваме, и то без война. Мисля, че ние като народни представители трябва да видим, че основният проблем в тази държава е демографската катастрофа, която се случва в момента. Ние сме в състояние на война и точно затова образованието е един от стълбовете на държавата. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Моля, господин Министър, да обърнете сериозно внимание и върху този проблем и дори там, където има малко ученици, да не се закриват училища. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Господин Министър, имате възможност да отговорите.
Ще го кажа отново. Качественото образование изисква определена среда, която може да се осигури тогава, когато имаме необходимия брой деца. Когато в дадено населено място имаме по един ученик в даден випуск, няма как да осигурим качествено образование за този ученик. Затова държавата взема всички мерки децата, които се намират в тази ситуация, да имат възможност да отидат в училищна среда, която може да осигури възможно най-добро качество. Демографският проблем не е предизвикан от училищата – обратното, училищната ни система страда от демографските проблеми в страната. Много е важно да видим какви са причините за тези демографски проблеми, но те не са в училищната мрежа. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Благодаря за участието и изчерпателните отговори. С това днешното заседание приключи. Следващо заседание – на 9 март от 9,00 ч. Приятна почивка. На тези, които са на комисии, приятна работа. [[Звъни.]]