Уважаеми колеги, добро утро! 121 народни представители са се регистрирали. Има кворум. [[Звъни.]] Откривам заседанието. [[Реплики.]] По групи ли? Има някои несъответствия, виждам тук. Колеги, първа точка от дневния ред за деня е: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА СЪЗДАВАНЕ НА ВРЕМЕННА КОМИСИЯ ЗА УСТАНОВЯВАНЕ НА ФАКТИ И ОБСТОЯТЕЛСТВА ОТНОСНО ГАЗОПРОВОДИ ЗА ПРЕНОС НА ПРИРОДЕН ГАЗ ОТ РУСКАТА ФЕДЕРАЦИЯ „ЮЖЕН ПОТОК“ И „ТУРСКИ (БАЛКАНСКИ) ПОТОК“ И ПРИЧИНИТЕ ЗА ЗАБАВЯНЕТО НА ПРОЕКТА IGB (МЕЖДУСИСТЕМНА ГАЗОВА ВРЪЗКА ГЪРЦИЯ – БЪЛГАРИЯ) . Вносители – Мустафа Карадайъ и група народни представители. Постъпил е Проект на решение за създаване на временна комисия. Моля някой от вносителите да представи Проекта.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! През последните месеци станахме свидетели на много мръсни кампании – кампании на внушения, кампании на правителства, които целяха да отклонят общественото внимание от истинските проблеми на обществото. И разбира се, при така създалата се ситуация с руската военна агресия над Украйна, очевидно правителството, в лицето на премиера Кирил Петков, който напоследък много започна да прекалява с фактологическите неточности, не че не е било така от самото начало, започна да прави различни внушения, свързани с различните газопроводи за пренос на природен газ от Руската федерация. Включително чухме такива спекулации още от времето на служебното правителство, когато двамата с Асен Василев бяха министри, и по отношение на Проекта за Междусистемна газова връзка между Гърция и България и причините за забавянето и обясненията му. Това, което ни подтикна да предложим Проекта, който в момента излагам пред Вас, е именно грубата спекулация по адрес на „Движение за права и свободи“ и наши депутати, че ние по някакъв начин имаме връзка със строителството на „Южен поток“, а по-късно и на „Турски“ или „Балкански поток“, който вече е реализиран и е функциониращ в момента проект. Няма как една либерална партия да не защитава истината. Няма как, колеги, ние да се оставим нещо, с което кръгът „Капитал“, който беше основен говорител на тази фалшива теза и клеветническа кампания, да продължат да правят подобни действия по адрес на ДПС. Затова Ви предлагаме на Вашето внимание да се създаде една временна комисия, която да установи всички факти и обстоятелства относно газопроводите за пренос на природен газ от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски“, също познат като „Балкански поток“, но разбира се, и причините за забавянето на Проекта IGB, така наречената Междусистемна газова връзка Гърция – България. Целта на Проекта и на работата на комисията, уважаеми колеги, е да извадим наяве абсолютно всички факти и обстоятелства, без да правим тълкувания, без да правим внушения. Ние няма да влезем в този тон, който беше използван по наш адрес, за да може обществото, за да могат всички заинтересовани страни, но най-вече, за да могат и евроатлантическите партньори на България да видят каква е фактическата обстановка и оттам нататък да си направят изводите кой лъже, кой злоупотребява, кой използва фактологически неточности, господин Председател,…
Абсолютно.
…а също и да разберем, защо наистина се забави Проектът за Междусистемна газова връзка, тъй като чухме различни обещания. Доколкото разбираме, до ден днешен той още не е напълно сертифициран, в процес е, и не оперира. Скъпи колеги, мисля, че не е нужно да Ви казвам, че гласуването Ви ще бъде явен лакмус освен за това кой има симпатии към руския газ, по-важното, кой има симпатии към истината, кой не се плаши от истината, кой не се страхува от излагането на всички факти и обстоятелства. И, колеги от „Продължаваме Промяната“, съжалявам, но целта на работата на тази комисия е премиерът да спре да лъже по адрес на ДПС, заедно с кръга „Капитал“ – не го крия. Предполагам, че ако някой не се притеснява, ще даде своя глас. Разбира се, предлагаме комисията да работи на паритетен принцип, както работят всички временни комисии, така че да има равнопоставеност, и се надяваме в рамките на един месец, както предлагаме, да успеем да свършим тази работа, ако работим интензивно. В крайна сметка самата комисия ще положи целите си, но отсега Ви казваме, че ние целим да извадим всички факти и обстоятелства без тълкувания, без внушения и без свободни съчинения по изложените документи и факти, които всички Вие ще можете да видите. Благодаря Ви, господин Председател, и се надяваме разумът и истината днес да победят. Поне днес! [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Господин Анастасов, само да Ви помоля да изчетете целия проект. Благодаря за изложението.
Разбира се, господин Председател. „Проект! РЕШЕНИЕ за създаване на Временна комисия за установяване на факти и обстоятелства относно газопроводи за пренос на природен газ от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски (Балкански) поток“ и причините за забавянето на проекта IGB (Междусистемна газова връзка Гърция – България) Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 и ал. 3 от Конституцията на Република България и чл. 36 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Създава Временна комисия за установяване на факти и обстоятелства относно газопроводи за пренос на природен газ от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски (Балкански) поток“ и причините за забавянето на проекта IGB (Междусистемна газова връзка Гърция – България) . 2. Временната комисия се състои от 14 народни представители, избрани на паритетен принцип – по двама от всяка парламентарна група. 3. Избира ръководство и състав на Временната комисия, както следва: Председател: ... Членове: … 4. Временната комисия изготвя доклад за резултатите от работата си и установените факти и обстоятелства. 5. Временната комисия се избира за срок от 1 месец.“ Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, господин Анастасов. Откривам дискусия по представения проект на решение. Желаещи за изказване? Господин Ганев, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Вземам думата, за да кажа, че за нас изясняването на всички факти и обстоятелства по такива важни неща за българското общество и българското стопанство със сигурност е положително, така че ние ще подкрепим това предложение. И само в леко намигване към колегите от ДПС с оглед вчерашната дискусия. Ако доведем логиката на вчерашната дискусия, с която нашето предложение да се разшири тематиката на една комисия, за която вчера говорихме, беше разбито на пух и прах, ако докараме тази логика до естествения ѝ край, трябваше да предложите три комисии. Една за „Южен поток“, една за „Турски поток“ и една за IGB, а не една комисия за толкова много неща наведнъж, защото аргументът беше: твърде много работа за една комисия. При това, за един месец е доста амбициозно, само да кажа, и за трите теми, които, между другото, са много различни. Но така или иначе така сте предложили. Ние смятаме, че не е неподходящо да има една комисия и за трите теми, както не беше неподходящо да се разшири тематиката на съществуващата комисия и в посока доставки на петрол не само на газ, и затова ще подкрепим. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ганев. Реплики към Георги Ганев има ли? Заповядайте, господин Анастасов.
Господин Ганев, с цялото ми уважение към Вас, защото Ви познавам още като главен асистент, докато бях студент в Стопанския факултет, в случая не става дума за три отделни теми, а става дума за три теми, които са свързани, и те са логично свързани. Тук говорим за диверсификацията, мисля, че го разбирате добре, говорим за зависимостите, говорим, разбира се, и за това кога какви политически решения са взети за изграждането на конкретните проекти, които са описани. Мисля, че не е нужно да споменавам, че и трите описани така наречени проектни компании тук, защото те са такива, са под един и същи патримониум и е много лесно работата да протече и по трите едновременно. Да не говорим, че те имат и логическа, имат и дори времева връзка помежду си. А колкото до Вашия проект вчера, мисля, че колегата ми Рамадан Аталай беше много ясен. Когато предложите такъв проект, ние Ви окуражаваме да го предложите, молим Ви да не го оставяте пак на нас да го предлагаме, за да не прекаляваме, Вие ще получите подкрепата. Но ако не го свършите, ние ще го предложим. Искам да Ви обърна внимание на още един факт. Като представител на „Демократична България“ виждам, че сте в залата, ако забелязвате в нашия проект няма времево ограничение. Ние не искаме период от до, искаме всичко, цялата хронология и цялата истина. И Ви приканвам най добросъвестно и Вие да направите същото, защото, когато истината не е изложена в своята цялост, тогава много лесно се правят манипулации. Благодаря Ви предварително.
Благодаря, господин Анастасов. Други реплики към Георги Ганев има ли? Не виждам. Заповядайте за дуплика, господин Ганев.
Благодаря, господин Председател. Първо, лека ирония на съдбата. Когато господин Анастасов беше студент при нас, аз бях главен асистент. Иронията е, че сега съм само асистент. [[Смях.]] Как стана това, да не влизаме в този разговор. [[Смях.]] Но иначе, да, напълно съм съгласен – предложението за Комисия по повод доставките на петрол и „Лукойл“, и изобщо бизнес политиката на „Лукойл“ вече е внесено, нашето предложение. Освен това забелязах, че и колегите от ГЕРБ също са внесли предложение. Те са вече в Деловодството, прати ни и тазсутрешен имейл, така че сме го направили. По въпроса за срока съм напълно съгласен с Вас. Не знам какво сме написали, не си спомням вече в нашето предложение има ли години назад, нашето беше за до 15-а, но при разглеждането, разбира се, този срок може да падне и да стане до безкрай, така че няма да има никакъв проблем. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ганев. Други изказвания има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Поставям на гласуване Проект на решение за създаване на Временна комисия за установяване на факти и обстоятелства относно газопроводи за пренос на природен газ от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски (Балкански) поток“ и причините за забавянето на проекта IGB (Междусистемна газова връзка Гърция – България) , внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители. Гласували 156 народни представители: за 146, против 1, въздържали се 9. Предложението е прието. С това преминаваме и към номинации за ръководство и състав на Временната комисия. От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ – Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател, от името на „Продължаваме Промяната“ номинираме за Комисията Иван Манев за председател и Петър Куленски за член. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ананиев. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма кой да предложи, така че преминаваме за номинации към „Движение за права и свободи“. Господин Цонев, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Парламентарната група на „Движение за права и свободи“ предлага Станислав Анастасов за председател и Рамадан Аталай за член. Уважаеми колеги от „Продължаваме Промяната“, мисля, че е редно тази комисия да отстъпите да се председателства от вносителите.
Станислав Анастасов и Рамадан Аталай – добре, благодаря. От „БСП за България“ – господин Ченчев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, от името на парламентарната група на Коалиция „БСП за България“ предлагам Филип Попов и Драгомир Стойнев.
Благодаря. Филип Попов и Драгомир Стойнев. Господин Балабанов, заповядайте от „Има такъв народ“.
Благодаря Ви, господин Председател. От името на нашата политическа партия предлагаме за членове госпожа Виктория Василева и господин Андрей Михайлов.
Благодаря. От „Демократична България“. Заповядайте, господин Иванов.
Господин Председател, колеги! От името на „Демократична България“ предлагаме Владислав Панев и Петър Маринов.
Благодаря. От името на ВЪЗРАЖДАНЕ. Стоян Таслаков, заповядайте.
Господин Председател, от името на ВЪЗРАЖДАНЕ предлагаме за членове Искра Михайлова и Георги Георгиев.
Благодаря Ви, господин Таслаков. Заповядайте, господин Хамид.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, предлагам гласуването за състава и ръководството да бъде отложено, докато бъде попълнен целият състав, тоест колегите от ГЕРБ да предложат и те двама човека за членове или евентуално ръководство. Да се отложи гласуването на състава на Комисията.
Да не попълваме Временната комисия сега? Има ли обратно становище? Петър Куленски.
После ще трябва да променяме Проекта на решение.
Може да се попълни по-късно, господин Хамид, няма …
Уважаеми господин Председател, обратно предложение. Нека сега да гласуваме състава на Комисията, когато колегите от ГЕРБ предложат техни членове, можем да я допълним. Благодаря.
Благодаря, господин Куленски.
Ако предложат председател, какво ще правим? Това е несериозно!
Ако искат да предложат председател, сега е моментът да бяха в залата и да го направят. Подлагам на гласуване предложението на господин Хамид. Гласуваме предложението на Хамид Хамид за отлагане попълването на Комисията. Гласували 155 народни представители: за 40, против 40, въздържали се 75. Предложението не е прието.
Процедура. Господин Карадайъ? [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] За процедура – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. От името на парламентарната група предлагам 30 минути почивка.
Добре, по искане на парламентарната група на ДПС обявявам 15 минути почивка – до 9,45 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преди почивката приехме Решение за създаване на Временна комисия за установяване на факти и обстоятелства относно газопроводи за пренос на природен от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски (Балкански) поток“ и причините за забавянето на проекта IGB. Имаме направени номинации за членове и двама номинирани за председатели, като само от парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма направени номинации. Понеже вече има колеги от парламентарната група на ГЕРБ-СДС, дали ще направите номинации за членове евентуално и ръководство на Временната комисия. Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, правим номинации на господин Жечо Станков и госпожа Теменужка Петкова.
Благодаря, господин Биков. Ще изчета отново номинациите, че мина и време. Номинациите са: Иван Манев и Петър Куленски от „Продължаваме Промяната“; Жечо Станков и Теменужка Петкова от ГЕРБ-СДС; Станислав Анастасов и Рамадан Аталай от ДПС; Филип Попов и Драгомир Стойнев от „БСП за България“; Виктория Василева и Андрей Михайлов от „Има такъв народ“; Владислав Панев и Петър Маринов от „Демократична България“; Искра Михайлова и Георги Георгиев от ВЪЗРАЖДАНЕ, като номинациите за председател са Иван Манев и Станислав Анастасов. На първо място подлагам на гласуване номинациите за членове на Временната комисия – гласуваме ги анблок. Гласуваме направените номинации – има по две от всяка парламентарна група. Господин Биков направи и за ГЕРБ-СДС. Режим на гласуване. Гласували 175 народни представители: за 172, против няма, въздържали се 3. Прегласуваме по искане на господин Карадайъ. Отново гласуваме номинациите. Гласували 180 народни представители: за 177, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Сега преминаваме към номинациите за председател. Първата номинация е на Иван Манев от „Продължаваме Промяната“. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Искаме 15 минути почивка.
Почивка от името на парламентарна група – 15 минути. Колеги, в 10,15 ч. тук, не в и 15 аз да започвам да чакам. За всички се отнася. [[След почивката.]]
Колеги, 10,15 ч. е, възобновявам заседанието. Уважаеми колеги, гласувахме членовете на Комисията. Сега преминаваме към гласуване на направените номинации за председател. Първата номинация е на Иван Манев. Гласуваме номинацията на Иван Манев за председател на Временната комисия. Гласували 211 народни представители: за 99, против 62, въздържали се 50. Предложението не е прието. Прегласуване. Прегласуваме номинацията на Иван Манев за председател на Временната комисия. Гласували 221 народни представители: за 103, против 87, въздържали се 31. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на номинацията на Станислав Анастасов за председател на Временната комисия. Режим на гласуване. Гласували 219 народни представители: за 89, което е по-малко от гласовете за Иван Манев, против – 65, въздържали се 65. Прегласуваме. Гласували 223 народни представители: за 91, против 71, въздържали се 61. За номинацията на Иван Манев са гласували 103 души, а за номинацията на Станислав Анастасов – 91, въз основа на което... [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Който има повече, е избран за...
Не е така. Колко гласа има?
При втория тур, когато останат двама, господин Чобанов, когато е такъв случаят и има двама, които са с най-много гласове...
Не е така!
Е, така пише. Не, така е, господин Чолаков. Обявявам Иван Манев за председател на Временната комисия [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Еее, стига вече!“]], въз основа на това, че е получил повече гласове. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, господин Председател. Това вероятно е поредна новаторска практика на „Промяната“ по отношение на избора дори на председател на Временна комисия. Господин Председател, груба грешка е да обявите за избран председател някой, който не е събрал необходимото мнозинство подкрепа в пленарната зала. Поради тази причина предлагам да анулирате, ако така мога да нарека избора, който обявихте, защото той не отговаря нито на Правилника, нито на Конституцията, и да има възможност парламентарните групи да направят нови номинации. Смятам, че това е най-разумно, смятам, че ще спаси отчасти авторитета на пленарната зала и Вашия личен, господин Председател, защото необмислени и необосновани подобни решения са поредна демонстрация, първо, на нелегитимност на вземане на решения на мнозинството, което очевидно се демонстрира, и второ, възможност за оспорване изобщо на работата на тази комисия. Правя процедурно предложение да анулирате избора на господин Манев и да дадете възможност на парламентарните групи да излъчат други номинации за председател на тази комисия. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Господин Председател, Вие се произнесохте точно в стила на „Продължаваме Промяната“, както се работи от избирането на правителството. [[Ръкопляскания от „Има такъв народ“.]] Аз имам едно процедурно предложение – Вашето произнасяне не съответства на Правилника. Аз ще направя друго предложение – да изберем почетен председател на тази комисия в лицето на Христо Иванов. [[Смях.]] Ние бяхме обвинявани вчера, че саботираме съдебна реформа, конституционна реформа, КПКОНПИ и така нататък. Това е човекът, който ще доведе нещата докрай и ще бъдат установени всички факти и обстоятелства, свързани с предмета на дейност на тази комисия. Благодаря Ви.
Добре, благодаря Ви, господин Атанасов. Това, което само исках да направя, е да дам кратка почивка – знам, че досега не сме имали в заседанието, в която ще премисля това и след почивката ще взема решение. Ще дам кратка почивка, в която ще премисля. [[Народният представител Костадин Ангелов иска думата.]] Професоре, Вие сте след това. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Председател, чл. 64, ал. 1 от Правилника е категоричен – предложението се смята за прието, ако за него са гласували повече от половината от присъстващите народни представители, освен ако в Конституцията е предвидено друго. Може ли да обявите: за първия кандидат колко са гласували и колко има за, има ли 50 плюс 1, за втория колко гласуваха и има ли 50 плюс 1? Тогава вече, ако и за двамата е имало, може да изберете между един от двамата, но ако и двамата не са постигнали 50 плюс 1 от гласувалите, няма как да обявите единия – който и да е, защото така сте решили! Тоест никой от двамата не е събрал необходимите гласове – 50 плюс 1 от гласувалите. Кое е толкова сложно? [[Ръкопляскания от „Има такъв народ“.]]
Благодаря. Професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Председател, може би от началото на Народното събрание винаги сме казвали, че Вие сте един от малкото достойни хора в „Продължаваме Промяната“, но както казва българският народ: „Никога не е късно да станеш за резил.“ Днес беше денят, когато Вие станахте за резил и сега ще Ви кажа защо. Около пет минути търсихте в Правилника текст, с който да ни убедите, че това изнасилване на Конституцията и Правилника, което току-що направихте, трябва да бъде възприето от обществеността. Не, господин Председател! И вчера видях как стояхте и гледахте надолу при всичките лъжи и глупости, които бяха изречени на пресконференцията. Престанете повече да носите този срам на Вашите плещи, защото в историята на Народното събрание остават всичките глупости или неща, които прави председателят на този парламент! Пак да го повторя – изтеглете това решение, защото то е срам за българския парламент, то е срам за българския парламентаризъм – нещо, което Вие обещахте да връщате и излъгахте, че ще връщате, и ето затова станахте за резил! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Добре, благодаря Ви, Професоре. Както казах, давам кратка почивка, в която ще помисля. За процедура ли, господин Чолаков? Добре, последна процедура от господин Чолаков и почивка.
Благодаря Ви, господин Председател, за любезното отношение. Господин Председател, уважаеми колеги! Вижте колко интересно се получава. Прави ли Ви впечатление, Вие разбирате ли, че оттук нататък този парламент, ако иска да оцелее още няколко дни, ще се управлява с консенсус?! Наясно ли сте, в смисъл виждате ли го? Ще изберем консенсусна кандидатура за председател. Няма вече да има доминация, защото няма мнозинство. Няма! Няма да назначите шеф на КПКОНПИ – няма, който Вие сте решили. Няма да приемете Закон за КПКОНПИ, както Вие сте решили.
Господин Чолаков, поне малко към мен в процедурата, моля Ви.
Така че, процедурата е, господин Председател – вземете си почивка наистина. Ние наистина Ви уважаваме и ако кажете едно „извинявайте“ и продължим процедурата, ще е чудесно.
Да, да. Аз затова казах, че ще взема почивка, за да помисля по този въпрос. Давам почивка от 15 минути. [[След почивката.]]
Възобновявам заседанието. Преди почивката допуснах грешка, колеги, така че отменям това, което обявих. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Приложих процедурни правила по аналогия, което беше неправилно от моя страна, за което се извинявам на залата. Вече имаме избран състав на Комисията, нямаме председател. Решението, което приехме, задължава Народното събрание, тоест залата да избере председател. Има ли нови предложения? Те трябва да са от състава на Комисията. Господин Георгиев, заповядайте за предложение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! От ВЪЗРАЖДАНЕ предлагаме Искра Михайлова за председател на Комисията. Благодаря. [[Възгласи: „Ооо!“]]
Благодаря, господин Георгиев, за номинацията. Колеги, ако искате да изразите отношение към номинацията, от трибуната, моля, а не от място. Госпожо Атанасова, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Преди да направя номинация след така създалата се ситуация, ще обясня защо подкрепихме номинацията на господин Анастасов. Защото, ако аргументът е, че сега не следва да се избере човек от управляващото мнозинство, а от опозицията да председателства тази комисия, то същият аргумент е, че този кандидат следва да се подкрепи, защото той е бил в опозиция и когато е работил в друго правителство. Именно затова, а и поради факта, че нашата парламентарна група няма абсолютно никакви притеснения за всичко, което би установила тази комисия, подкрепихме тази номинация. В ситуация, в която нито една от двете предходни номинации не събра мнозинство, за да бъде излъчена за председател на Комисията, съм длъжна да направя номинацията на господин Жечо Станков, който вече е подкрепен да бъде член на Комисията, за председател на тази комисия. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз искам да взема отношение към предната кандидатура на ВЪЗРАЖДАНЕ и да ги помоля да оттеглят кандидатурата на госпожа Михайлова заради това, че тя е единственият народен представител в тази зала, който е злоупотребил с депутатската си карта, като я е показвал пред лицето на полицаите, които се опитват да я арестуват… [[Шум, реплики и частични ръкопляскания.]]
Господин Митев!
Това е недопустимо. Този човек не трябва да бъде излъчван за каквато и да е позиция. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Господин Митев! Господин Гюров, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Както споменахме и в изложението, ние също живо се интересуваме от газовите връзки, които бяха изградени и недостроени през последните години. Мислим, че наистина трябва да има представителство на опозицията в тази комисия. Затова моето процедурно предложение е да се гласува съпредседателство на вече издигнатите господин Анастасов и Иван Манев за съпредседатели на Комисията. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Гюров. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, това предложение е недопустимо поради факта, че току-що гласуваното решение на Народното събрание не включва в диспозитива си избор на съпредседатели. Не беше направено такова процедурно предложение за промяна на решението, а беше направено някакво междинно предложение от господин Гюров, което считам за недопустимо. Поради тази причина, господин Председател, моля да подложите на гласуване новите номинации, които постъпиха, за да определим председател на Комисията.
Благодаря, госпожо Атанасова. Други номинации дали ще има? Господин Табутов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, предлагам за председател на Комисията да бъде подложен на избор господин Петър Куленски.
Благодаря, господин Табутов. Други предложения? Господин Карадайъ, заповядайте. Колкото повече предложения, толкова по-интересно се очертава…
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гюров, ние не се интересуваме живо от газовите проекти, но живо се интересуваме да изобличим лъжите по наш адрес, изречени от когото и да е, включително и от Кирил Петков, и фактите да излязат наяве, затова и предложихме тази комисия, затова предлагаме и председателство на тази комисия. За наше съжаление, господин Анастасов не беше избран за председател на Комисията и ние предлагаме господин Рамадан Аталай, който беше избран за член на Комисията. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Карадайъ. Има ли още номинации? Няма. Започваме с гласуването на номинациите по реда на номинирането на потенциалните кандидати на Комисията. На първо място Искра Михайлова, след това Жечо Станков, след това Петър Куленски и накрая Рамадан Аталай. Съпредседателство не е възможно, тъй като приетото решение посочва, че има само един председател, а вече е късно за редакционни поправки в него. Гласуваме предложението Искра Михайлова да бъде председател на Временната комисия. Гласували 214 народни представители, за 21, против 43, въздържали се 150. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване номинацията на Жечо Станков за председател на Временната комисия. Гласували 214 народни представители: за 88, против 54, въздържали се 72. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване номинацията на Петър Куленски за председател на Временната комисия. Гласували 217 народни представители: за 103, против 65, въздържали се 49. Предложението не е прието.
Прегласуване!
Прегласуваме номинацията на Петър Куленски. Имаше ясни инструкции отдясно. [[Смях.]] Гласували 217 народни представители: за 101, против 68, въздържали се 48. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване номинацията на Рамадан Аталай. Гласували 216 народни представители: за 91, против 66, въздържали се 59. Процедура за прегласуване – заповядайте, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз предлагам да прекратим процедурата за избор на председател на тази комисия. Така или иначе избрахме членове на Комисията, а съгласно нашия Правилник, председателят на Народното събрание може да свика заседанията на всички комисии. От тази гледна точка, господин Председател, правя Ви предложение да изготвите Проект на Вътрешни правила за Комисията [[оживление]], където да е включена точка, че Комисията избира за председател някой от членовете на Комисията и да свикате първото заседание на Комисията. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Все пак номинации? При така създалата се ситуация, ще започна аз да номинирам. Няма ли номинации? Има. Господин Ганев. [[Реплика.]] Господин Георгиев ли ще бъде? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! От ВЪЗРАЖДАНЕ номинираме Георги Георгиев за председател.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Други номинации има ли? От ГЕРБ-СДС други номинации? Няма. Няма други номинации. Добре.
В Руанда това никога няма да се случи.
Моля? Подлагам на гласуване номинацията на Георги Георгиев за председател на Временната комисия. Гласували 212 народни представители: за 16, против 88, въздържали се 108. Предложението не е прието. Други номинации? [[Реплики.]] Добре, щом няма други номинации, изчерпахме тази точка от дневния ред. Преминаваме към следващата: ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ОБЩЕСТВЕНИТЕ ПОРЪЧКИ. Два са законопроектите всъщност, единият е с вносители Мустафа Карадайъ и група народни представители, а следващият е с вносители Настимир Ананиев и група народни представители. Постъпил е Доклад от Комисията по конституционни и правни въпроси – два отделни доклада за всеки от законопроектите. Също така има и Доклад от Комисията по регионална политика, благоустройството и местно самоуправление по Законопроекта, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители. Заповядайте, господин Куленски, да ни представите докладите на Правната комисия.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-5, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 19 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 13 април 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за изменение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-5, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 19 януари 2022 г. На заседанието присъстваха: от Агенцията по обществени поръчки – господин Георги Николов – изпълнителен директор, госпожа Галя Манасиева – директор на дирекция „Законодателство и методология“, и госпожа Анастасия Венкова – държавен експерт в дирекция „Законодателство и методология“; от Националното сдружение на общините в Република България – госпожа Десислава Стойкова – юрисконсулт. От името на вносителя Законопроектът беше представен от господин Хамид Хамид, който посочи, че с него се цели да се премахнат всички възможности за заобикаляне на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за създаване на корупционни практики. Той отбеляза, че с предложения законопроект се премахват възможностите за сключване на рамкови споразумения за възлагане, както и ин хаус процедурите. Предложеният законопроект съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. По обсъждания законопроект са постъпили писмени становища от Министерството на финансите, министъра на регионалното развитие и благоустройството, Националното сдружение на общините в Република България, Асоциацията на университетските болници, Камарата на строителите в България и Сдружение „Българска асоциация Природен газ“. От Министерството на финансите излагат съображения за запазване на действащите норми, уреждащи вътрешното възлагане между публични възложители, както и рамковите споразумения, като посочват, че с тях са транспонирани разпоредбите на Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. за обществените поръчки и за отмяна на Директива 2004/18/ЕО и Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги и за отмяна на Директива 2004/17/ЕО. В становището се акцентира върху необходимостта от запазване на възможностите за възлагане на дейности на контролирани юридически лица при условията на ин хаус, които имат значение и приложимост в редица сфери. Посочва се, че премахването на рамковите споразумения ще ограничи възможностите за постигане на ефективност и по-добро управление. В становището на министъра на регионалното развитие и благоустройството се обръща внимание на действащите разпоредби, уреждащи възлагането на обществени поръчки чрез ин хаус процедура и чрез сключване на рамкови споразумения, като се изтъква, че с тях е постигната хармонизация на българското с европейското законодателство в областта на обществените поръчки чрез въвеждане на общовалидни правила и правни институти за целия Европейски съюз. В становището на Националното сдружение на общините в Република България се отбелязва, че рамковите споразумения и ин хаус поръчките са заложени в европейските директиви от 2014 г. и могат да бъдат разглеждани като действително ефективни способи с широко приложение за възлагане при засилена превенция чрез строг и многостепенен контрол от проверяващите органи. В становището на Асоциацията на университетските болници се посочва, че предложеният законопроект е в абсолютно противоречие с правото на Европейския съюз, като премахването на тези методи за възлагане може да доведе до съдебни претенции от страна на Европейската комисия, както и от страна на засегнатите лица. Камарата на строителите в България не подкрепя предложения законопроект, тъй като действащите разпоредби относно ин хаус възлагането са транспонирани точно и правилно, а институтът на рамковите споразумения дава възможност за по-гъвкав начин на действие при възлагане на обществени поръчки с по-специфичен предмет. От Сдружение „Българска асоциация Природен газ“ изразяват становище, че предложената промяна ще доведе до свръхрегулация на дейностите в енергетиката и ще увеличи административната тежест върху енергийните дружества, осъществяващи голяма част от дейността си със собствен капитал. В хода на публичното обсъждане взеха участие господин Георги Николов, госпожа Десислава Стойкова и господин Андрей Цеков – заместник-министър на финансите. Господин Николов изрази отрицателно становище по основните предложения в Законопроекта, като акцентира върху директивите, чиито разпоредби са транспонирани с текстовете, които се предлагат за отмяна. Той посочи, че отмяната на ин хаус възлагането ще наруши конкуренцията и допълни, че самият проблем се корени в прилагането на процедурите. Обърна внимание и на необходимостта от запазване на рамковите споразумения, като посочи, че те са основен инструмент за централизираното възлагане и спомагат за по-гъвкав подход. Господин Николов изрази подкрепа за предложението, с което се премахва изключението, въведено в чл. 13, ал. 1, т. 18 от Закона за обществените поръчки, като посочи, че с него неоснователно е разширен обхватът на изключенията. Госпожа Стойкова отбеляза, че процедурите за възлагане, които се предлага да се премахнат, са уредени в директиви и предложи да се въведат различни правни механизми за предварителен, текущ и последващ контрол, като се запазят рамковите споразумения и ин хаус възлагането. Господин Цеков посочи, че ин хаус възлагането и рамковите споразумения са конкурентен инструмент, но поради грешно прилагане на процедурите се подготвят ограничения за ин хаус възлагането, както и допълнителни изисквания към изпълнителите. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Крум Зарков, Андрей Михайлов, Бранимир Балачев и Хамид Хамид. Народният представител Крум Зарков посочи, че ин хаус възлагането е уредено в директиви на Европейския съюз, които са задължителни за България и допълни, че е необходимо да се предвидят допълнителни изисквания към изпълнителите, без да се премахва ин хаус процедурата. По отношение на рамковите споразумения господин Зарков изтъкна, че е необходимо да се направи проверка за начина на прилагането им. Народният представител Хамид Хамид отбеляза, че върху рамковите споразумения не се осъществява никакъв контрол, поради което те са придобили вид на картелни споразумения. Народният представител Андрей Михайлов посочи, че институтът на ин хаус възлагането трябва да се запази, като се осъществи цялостна реформа и се завиши контролът на процедурите. Народният представител Бранимир Балачев изтъкна, че директивите позволяват съществуването на ин хаус възлагането и рамковите споразумения, с които се решават редица проблеми, и допълни, че ще направи предложения за завишаване на контрола и за създаване на възможност за предоговаряне при определени условия. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 2 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 14 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-5, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 19 януари 2022 г.
Благодаря Ви, господин Куленски. Заповядайте сега с Доклада по другия законопроект.
Благодаря Ви, господин Председател. ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев Ананиев и група народни представители нa 13 май 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев Ананиев и група народни представители нa 13 май 2022 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на регионалното развитие и благоустройството: господин Гроздан Караджов – министър, госпожа Дeляна Иванова и господин Явор Пенчев – заместник-министри, и госпожа Катерина Граматикова –началник на кабинета на министъра; от Министерството на финансите: госпожа Сирма Атанасова – съветник на министъра; от Агенцията по обществени поръчки: господин Георги Николов – изпълнителен директор, госпожа Галя Манасиева – директор на дирекция „Законодателство и методология“, и госпожа Анастасия Венкова – държавен експерт в дирекция „Законодателство и методология“; и от Камарата на строителите в България: господин Савин Ковачев – директор на дирекция „Нормативни документи и анализи“. От името на вносителя Законопроектът беше представен от народния представител Златомира Мострова, която посочи, че с него се цели създаването на правен механизъм, който да даде възможност да бъдат изпълнени вече сключени договори за възлагане на дейности с предмет строителство, ремонт, реконструкция и модернизация, доставки и услуги, договори за инженеринг, както и преодоляване на инфлационния риск чрез прилагане на обективна и справедлива индексация на стойността на сключените договори по реда на Закона за обществените поръчки. Тя допълни, че със Законопроекта се предвижда да се създаде методика, приложение към Правилника за прилагане на Закона за обществените поръчки, която да въведе единни и обективни критерии, по които да се извърши индексирането на цените по договорите. В заключение госпожа Мострова отбеляза, че с предвидените нови правни възможности за индексиране на сключените договори ще се спомогне за бързото преодоляване на затрудненията в изпълнението на инвестиционните проекти на държавата и общините поради значителното нарастване на цените на суровините, материалите и доставките. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. По Законопроекта са постъпили писмени становища от Министерството на финансите, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, Камарата на строителите в България и Националното сдружение на общините в България. Министерството на финансите изразява принципна подкрепа относно разработване на методика, която да създаде възможност за обективно индексиране на стойността на договорите за обществени поръчки с оглед преодоляване последиците от бързо прогресиращата инфлация в страната, като предоставя конкретни правно-технически бележки и предложения, свързани с осигуряването на по-гъвкав подход при определяне на механизма за актуализиране на цената на действащите договори за обществени поръчки. Министерството на регионалното развитие и благоустройството подкрепя Законопроекта, като предлага някои правно-технически бележки и предложения. Камарата на строителите в България и Националното сдружение на общините в България изразяват положително становище за Законопроекта. В проведената дискусия министър Гроздан Караджов отбеляза, че Законопроектът цели да отговори на сериозните проблеми, свързани с инфлационните процеси. Господин Караджов допълни, че ако не се предприемат конкретни стъпки за индексация на цените, голяма част от европейските средства са поставени в риск да се изгубят. Изпълнителният директор на Агенцията по обществени поръчки, господин Николов изрази подкрепа за Законопроекта и за изразеното становище от Министерството на финансите по него. Господин Савин Кръстев посочи, че Камарата на строителите в България поддържа депозираното писмено становище и подчерта, че Законопроектът създава реална предпоставка за правна регламентация, която да позволи поне частично да бъдат компенсирани изпълнителите на договорите, които ще попаднат в обхвата на методиката, приета от Министерския съвет. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Андрей Михайлов, Явор Божанков и Милен Матеев. Господин Михайлов отбеляза, че парламентарната група на „Има такъв народ“ ще подкрепи така предлагания законопроект, като между първо и второ гласуване ще направи предложения за неговото прецизиране. Господин Божанков изрази опасения от постигането на обратен ефект от индексацията на цените при евентуално намаление на цените на основни стоки и материали в бъдеще. Господин Матеев заяви, че парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепи Законопроекта, като между първо и второ гласуване ще се съобразят с изразените бележки и предложения в становищата на Министерството на финансите и на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси единодушно с 13 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев Ананиев и група народни представители нa 13 май 2022 г. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Куленски. Има и постъпил Доклад от Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление относно Законопроекта, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители. Заповядайте, госпожо Иванова.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители На редовно заседание, проведено на 17 май 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители на 13 май 2022 г. В заседанието на Комисията взеха участие господин Гроздан Караджов – министър на регионалното развитие и благоустройството, госпожа Деляна Иванова и господин Явор Пенчев – заместник-министри на регионалното развитие и благоустройството, господин Андрей Цеков – заместник-министър на финансите, госпожа Анастасия Венкова – държавен експерт в отдел „Правна уредба и методология“ в Дирекция „Законодателство и методология“ в Агенцията за обществени поръчки, госпожа Силвия Георгиева – изпълнителен директор на Националното сдружение на общините в Република България. От името на вносителите Законопроектът бе представен от народния представител Настимир Ананиев. Той подчерта, че проблема с инфлацията и нарастването на цените в целия производствен сектор и най-вече в цените на редица основни строителни продукти и произтичащите от това проблеми за реализацията на инфраструктурни проекти на държавата и общините е обсъждан в Комисията няколко пъти. Тези обстоятелства налагат необходимостта от създаването на законов механизъм, който да даде възможност да бъдат изпълнени вече сключени договори за възлагане на дейности с предмет строителство, ремонт, реконструкция и модернизация, доставки и услуги и да бъдат преодолени последиците от прогресивната инфлация в цените на строителни материали, доставки и услуги. С предлаганите промени се предвижда да се разработи методика като приложение към Правилника за прилагане на Закона, която да въведе единни критерии, по които да се извърши индексирането на цените по договорите. По този начин със Законопроекта се дава правното основание за намиране на решение на отделните казуси. Законопроектът не оказва пряко влияние върху бюджета, влияние може да окаже методиката, която се предвижда да бъде разработена и приета от Министерския съвет. В Комисията е получено становище от Националното сдружение на общините, в което се изразява принципната подкрепа към Законопроекта. В изложението си пред Комисията госпожа Силвия Георгиева – изпълнителен директор на Националното сдружение на общините подчерта, че с приемането на предложените промени ще се даде законовата възможност на общините да индексират и да продължи изпълнението на договори по над 1100 проекта, които са на стойност над 4 млрд. лв. Господин Гроздан Караджов – министър на регионалното развитие и благоустройството обърна внимание, че предложеният законопроект, не е акт, който идва да обслужи фирмите изпълнителки. Той подчерта, че държавата може да загуби около 6,7 млрд. лв. европейски средства, ако не доплати на строителите проектите, по които те вече работят. Проекти за 1,1 млрд. лв. се изпълняват по ОП „Околна среда“, за 1,3 млрд. лв. по Оперативна програма „Региони в растеж“, отделно общините изпълняват проекти за около 4,3 млрд. лв. Проблемът се състои в това, че цените на строителните материали са нараснали значително в сравнение с времето, когато са подавани офертите и са сключвани договорите. Министър Караджов информира народните представители, че съвместно с Министерството на финансите е разработен проект на методика, която е в процес на съгласуване със заинтересованите браншови организации и на базата на направените разчети и анализи на този етап в проекта се предвижда до 15% индексация на договорите. Господин Андрей Цеков – заместник-министър на финансите изрази подкрепа за Законопроекта, като обърна внимание, че са разглеждани различни варианти за решение на проблема, но са възприели като най-удачен предложените промени в Закона. В хода на дискусията изказалите се народни представители изразиха принципната си подкрепа за необходимостта от индексиране на договорите, като бяха поставени и въпроси по отношение на критериите за финансиране наличието на средства в бюджета и бюджетите на общините и евентуалните последици от неизпълнение на проектите по договорите. Госпожа Деляна Иванова – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството разясни, че ако не се реализират проектите, ще се наложи да се връщат средства. Тя обърна внимание, че по оперативните програми има спестени средства, а общините и ВиК дружествата имат и собствено участие. Министър Караджов обърна внимание, че наред с икономиите по програмите от нереализирани проекти в бюджета са предвидени буфери. Господин Манол Генов постави въпроса имат ли общините необходимия финансов ресурс за индексацията на договорите. Госпожа Силвия Георгиева – изпълнителен директор на Сдружението подчерта, че общините не разполагат с необходимия финансов ресурс и разчитат на допълнителни средства от актуализацията на бюджета. Народният представител Богомил Петков подкрепи Законопроекта, като обърна внимание, че индексацията е необходима за решение на проблемите както на държавата и общините като възложители, така и за строителите, които са изпълнители по договорите и за гражданите. Народният представител Зарко Маринов заяви, че от парламентарната група ще подкрепят Законопроекта, тъй като подобни проблеми могат да настъпят и в бъдеще и затова подобен текст е необходим, като подчерта и необходимостта от актуализацията на бюджета. Народният представител Георги Георгиев също заяви подкрепа за Законопроекта, като обърна внимание на ръста на цените и необходимостта от допълнителна преценка на предвиденото ограничение по проекта на методика и възможностите за диференциран подход в отделните случаи в зависимост от степента на увеличение на цените на отделните материали, стоки и услуги. Народният представител Ешереф Ешереф заяви подкрепа за Законопроекта, тъй като в противен случай общините не са в състояние да изпълняват инвестиционните си програми – отделни изпълнители спират изпълнението на вече сключени договори, а някои от спечелилите поръчки отказват да сключат договори при тези цени. Народният представител Николай Нанков изрази становище, че индексация е необходима, но мерките са закъснели, а е можело да бъде приета методика и без промени в Закона. Освен това не е ясно как ще се определя в кои случаи е налице съществено увеличение при липса на ясна дефиниция и в предложенията по проекта има противоречие с действащи разпоредби от Закона. Народният представител Елена Гунчева също сподели необходимостта от намиране на решение за индексация на договорите, но според нея има противоречие с действащи норми на Закона, липсва легална дефиниция за съществено изменение, а ограничението по проекта на методика не дава решение на проблема, ако инфлацията се увеличи повече. Въз основа на обсъжданията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 11 гласа „за“, без „против“ и 4 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители, да бъде приет на първо гласуване.
Благодаря Ви, госпожо Иванова. Становище от вносители дали ще има? [[Реплики между народните представители Настимир Ананиев и Хамид Хамид.]] Както се разберете и по реда на внасяне Вашият е първи.
Благодаря, господин Председател. Тъй като отворихте думата – по реда на внасяне, а господин Ананиев великодушно отстъпи на опозицията, искам да Ви напомня, че този законопроект е внесен на 19 януари. Почти шест месеца след това той влиза в залата, и то не поради Вашето великодушие, а защото господин Ананиев е внесъл друг законопроект, който касае същия закон. Няма как да нарушите Правилника и да не допуснете и нашият да се разглежда, за което благодаря на вносителите на другия законопроект, специално на господин Ананиев. Явно оттук нататък това е формулата – ако опозицията ще разчита да се разгледа неин законопроект, трябва и управляващото мнозинство да внесе по същия закон нещо, за да може този законопроект да види бял свят, макар че съзнавам колко относително звучат думите „управляващо мнозинство“ тези дни. Но да минем по темата. Предлагаме много кратък, ясен законопроект с няколко текста. Първият от тях е пълна отмяна на ин хаус процедурите, вътрешноведомствено възлагане. Правилно в Доклада се отбеляза и забележката на господин Крум Зарков, че това са директиви на Европейския съюз – те са задължителни. Нека да направя една скромна забележка, че регламентите на Европейския съюз се прилагат така, както са приети, докато директивите позволяват някои изключения при транспонирането им. Аз също смятам, че това в Европа работи добре, работи нормално, но в България прилагането стигна до размери на нарушения и според мен са налице условията за премахване на възлагането. В няколко предизборни кампании говорихте всички колеги, само през миналата година три кампании водихте всички с обещание да премахнете ин хаус възлагането. ДПС Ви го написа и Ви го предложи. Ето Ви шанс да премахнете ин хаус възлагането, за да не излезе така, че лъжете Вашите избиратели. Ето Ви шанс, премахнете го и кажете, че просто сте имали друга работа и сте забравили да премахнете тези текстове, както сте обещали на Вашите избиратели. Разбира се, тук знаковият казус, по който възникна необходимостта от премахването на това, е казусът с „Автомагистрали“ и възлагане на строителство на автомагистрала „Хемус“. Апропо това възлагане виждам, че създава смут в голямото италианско семейство от вчера, така че ще продължи да прави явно проблеми, затова по най-бързия начин следва да премахнем това ин хаус възлагане. Другият текст, който внасяме, е да премахнем рамковото споразумение от Закона за обществените поръчки – нещо, което работи също нормално в Европа. При нас, в нашите условия пак с проблеми в правоприлагането на текстовете за рамково споразумение се стигна дотам, че рамковото споразумение се превърна в картелно споразумение. В мнозинство от поръчките за рамково споразумение се стигна дотам, че между две-три фирми се сключва такова споразумение без ясен предмет, да не говорим за цена или методика за ценообразуване. Това на практика затваря поръчки за много дълъг период от време между няколко участника и целта на това рамково споразумение е да изолира и да отстрани другите участници от пазара при разпределянето на публичния ресурс. И третото изключение е за така наречената златна ограда на един бивш управник, за когото се наложи да се направи специално изключение – за дейността по изграждане, и „златната ограда“, известна още като „швейцарското сирене“ на българската граница, през която преминаваха бежанци, да бъде построена без провеждане на обществена поръчка. Благодаря предварително за подкрепата на всички парламентарни групи. Сигурен съм, че ще изпълните Вашето обещание, поето пред всички избиратели, и ще подкрепите предложения от нас законопроект. Колкото до другия законопроект, ние считаме, че е нужна такава индексация и имаме готовност да подкрепим Законопроекта на господин Ананиев и група народни представители. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Хамид. Становище от вносител и по другия законопроект. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Законопроектът, който предлагаме – за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, е логичен в текущата инфлационна криза, в която има страшно много поръчки и рамкови споразумения, които не са довършени, като фокусът, разбира се, и това, което е написано в мотивите най-вече, тук говорим за предмет: строителство, ремонт, реконструкция, модернизация, доставка на услуги, включително инженеринг, като ние искаме да има един правен механизъм. С предложението всъщност даваме възможност на Министерския съвет да изработи методика по какъв начин да става тази индексация, като това е нашата част, която ние трябва да направим в Народното събрание. На мен лично ми се иска също в тази методика, макар че има такава предложена към момента, да се взема отношение и към договори, които са сключени на завишени цени – в пъти от това, което е било. С една дума, ако преди една година или година и половина не сме имали инфлационна криза, но всъщност договорът е сключен с по-високи цени в пъти, трябва ли да индексираме такъв договор? И затова ние даваме на Министерския съвет тази възможност с методика да определят по какъв начин да бъде тази индексация и всъщност да е справедлива. Фирмите, които са засегнати, да може да бъдат компенсирани през индексацията, но за фирмите, които по някакъв начин са се облагодетелствали, когато са сключвали тези договори, може би няма нужда от такава индексация – това вече методиката на Министерския съвет може да го определи. Така че самият законопроект не е много дълъг – идеята е да се създаде такава методика, която да може да се прилага в тази ситуация, която към момента е като форсмажорна. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Откривам дискусия по двата законопроекта. Петър Петров – за изказване. Заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Изказването ми е във връзка с предложения законопроект от народния представител Настимир Ананиев и група народни представители. Досега чух как е редно да се даде възможност на Министерския съвет еднолично да прави актуализация на цени по вече сключени договори – обществени поръчки за десетки, да не кажа стотици милиони левове. По така направените законодателни предложения такава актуализация да настъпва, когато според съответния министър е настъпило съществено увеличение на цените на основни стоки и материали, както и съответният министър да приема каква да бъде актуалната стойност, в какъв размер към момента на изменението на цените на суровини и материали. Всичко това, уважаеми народни представители, се иска от вносителите на Законопроекта да се определя от методика към приложение към Правилника към Закона! Пак хубаво, че не са предложили да бъде на хвърчащ лист или на салфетка. По отношение на такива методики, които еднолично да се определят от съответния министър, уважаеми народни представители, ние имаме силно притеснение, предизвикано от нашия горчив опит с едни заповеди на служебния министър на здравеопазването, когато сутринта имаше една заповед – следобед беше отменена, имаше и друга заповед. Обжалването им ставаше безпредметно. Силно сме притеснени, че е възможно сутринта да има една методика на съответния министър, следобед тя да бъде отменена и да има друга методика, на следващия ден – друга методика, в зависимост от това как трябва да бъдат актуализирани, разбирайте – завишени, и то с незнайно какви параметри, съответните цени по вече сключени договори. Хващам се за изказването на вносителя преди малко, че тези договори, които били на силно завишени цени, трябвало да има механизъм да се актуализират. Според нас трябва да има механизъм да се прекратят, ако е сключен договор за обществена поръчка с десеторно завишени цени. Не да ги актуализираме, ние трябва да спрем незабавно тези договори, да ги прекратим, ако смятаме, че те са сключени само и единствено за едни огромни, колосални, скрити печалби чрез превъзлагането им на подизпълнители на десеторно по-ниски цени, каквато е стандартната практика. А не еднолично министърът да има възможността да реши – да звънне през съответния възложител на съответния изпълнител и да каже: реших днес да ти намаля цените, но с колко – аз решавам; ти съгласен ли си, ще се разберем ли по някакъв начин?! Така си го интерпретирам това нещо! Така си го интерпретирам! Затова, колеги, няма как да подкрепя създаването на подобни еднолични методики от страна на изпълнителната власт, които да определят, първо, какви са актуалните цени на суровини и материали; второ, с колко да бъдат актуализирани цените и след това те да определят дали евентуално да могат и да ги намалят по тяхно собствено усмотрение, защото на мен това ми прилича на изнудване на съответните изпълнители по тези договори, без да защитавам никоя фирма. Нямам конфликт на интереси в тази насока. Уважаеми народни представители, считам, че ако се създава подобна методика, на първо място, тя трябва да бъде в Закона, а не да бъде давана прекомерна, еднолична свобода на министрите в изпълнителната власт – нека да не забравяме, че само вчера в коалицията се скараха за пари! И коалицията се разпадна заради пари!
Още не се е разпаднала!
Ще направим всичко възможно да се разпадне. Не трябва да допускаме въпросът с парите да бъде оставен за решаване еднолично. Ако сте погледнали проекта на методиката, който ни е предоставен, ще видите, че там е дадено примерно числото 15%. Доколкото разбрах от проекта на актуализацията на бюджета, специално по отношение на социалните доходи се задава инфлация от 10%. Тук сме заложили 15% увеличение, актуализация – примерно по тази методология зависи еднолично от министъра, като се събуди сутрин, колко ще бъде този процент. Доколкото имам наблюдение, в България реалната инфлация е може би около 20%, без да съм конкретен. Затова считам, че ако ще приемаме подобен закон, на първо място, тази методика трябва да бъде заложена в самия закон, в приложение към Закона и да има някакви граници на тази методика. Да има граници, в които да може да се актуализират цените, да се знае предварително – до 15% нагоре, до 15% надолу може да бъдат актуализирани. Не за друго, а защото договорите – дори тези за обществени поръчки, се сключват за предвидимост! Договорите изискват предвидимост от двете им страни – всяка страна да знае колко ще получи, в какъв период и да има сигурност, че ще ги получи. А не да се сключат при едни цени и условия, изпълнителят да започне да работи и по средата на изпълнението, когато вече е инвестирал доста средства и е наел подизпълнители, да му звънне министърът и да каже: струва ми се, че тази обществена поръчка е силно завишена, дайте сега да Ви намаля цената по договора, защото аз така съм решил, понеже Народното събрание ми е позволило една методика, по която да го правя. Същите изявления чух вчера, между другото, от министър Караджов, който каза: ама тези пари Народното събрание е гласувало да бъдат разплатени – на няколко пъти го каза. Това ли искате, колеги, да направим – същото, и да дадем възможност в изявления поредният министър да се оправдава с нас като народни представители, като приемем този законопроект в този му вид? Не е редно, защото Народното събрание в момента стана – не искам да го казвам, но един вид бърсалка за изпълнителната власт – да се оправдава с решенията, които са прокарани през Народното събрание! Затова, моля Ви, не допускайте този законопроект в тази му форма да бъде приет! Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Реплики към Петър Петров има ли? Цончо Ганев за първа реплика. Втора реплика – Настимир Ананиев. Колеги, мисля в 12,00 ч. да дам почивка и да не е половин час, а 20 минути, тъй като имаше почивки в рамките на днешното заседание вече. Заседанието днес е до 14,30 ч. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател! Господин Петров, хубаво е на всичко това, което казахте, да подчертаете и да кажете може би, че отново минаваме на презумпцията, откакто е учредено това Народно събрание, откакто е конституирано, че всичко, което беше обещано да се промени в политиките на ГЕРБ, в момента се изпълнява отново. В момента се приема и се иска да се приеме Законопроект, който – просто парламентът ще бъде гумен печат и ще делегира правомощия на Министерския съвет в лицето на някой министър, който днес може да е министър, утре може да не е министър, да се скарат за пари и в утрешния момент новият министър да реши нова методология, той да си я приеме спрямо фирмите, които са му угодни, или спрямо това, което е в икономическите му интереси. Точно заради това това, което направихте като изложение, мисля, че трябва с простички думи да го кажете, защото някои колеги може да не са го разбрали, някои от зрителите също може да не са го разбрали, а е изключително важен момент, защото даваме правомощия на министъра да съставя методология, в която да индексира цени. Министърът еднолично. Министерският съвет ще го приеме и всичко свършва, а народният представител в залата няма да може да каже каквото и да било, тъй като Законопроектът на „Продължаваме Промяната“ делегира права и превръщаме парламента в един гумен печат. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Господин Ананиев – за втора реплика.
Уважаеми господин Председател! Господин Петров, само няколко забележки към Вашето изказване. Вие казахте, че на становището на вносител съм заявил, че договорите, които са със завишени цени, ще ги индексираме и тях, което всъщност точно обратното казах – че ако се открият, в методиката трябва да се даде възможност, ако има такива договори, които са на завишени цени, очевидно, че няма индексация, тези обществени поръчки и рамкови споразумения да не бъдат индексирани. Методиката трябва да дава тази възможност, защото в момента тази, която аз видях, която е предложена на сайта Министерството на регионалното развитие, не видях такава възможност. Ние всъщност искаме с тази методика да подадем жест към коректните фирми – фирмите, които просто са в затруднение поради обстоятелствата, които са в момента. Също така споменахте 15%. Предполагам, че пак е базирано на тази методика, която аз лично не знам защо беше публикувана, тъй като ние още нямаме и закон, всъщност нямаме промени в Закона. Не знам с кого е съгласувана, може би е само предложение на Министерството на регионалното развитие. Не знам дали все пак това е обсъдено на Министерски съвет, но фактически идеята е, след като се приеме това законодателство, защото все пак това е само първо четене, това не е второ четене, да стане закон утре, идеята е към коректните фирми, които в момента изпълняват различни обществени поръчки или по рамкови споразумения имат задължения, те да получат тази индексация, за да могат да довършат своите договори, тъй като всички, които се занимават в този сектор, знаят какво е положението в момента. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Има ли трета реплика към Петър Петров? Заповядайте, господин Зарков, за трета реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Петров, уважаеми дами и господа народни представители! Аз ще запазя изказването си по същество по Законопроекта за по-късно, но искам да направя реплика на господин Петров, тъй като той заяви няколко пъти, че министър ще прави тази методика и едва ли не еднолично ще решава какво ще се случва. Това не е вярно. Законопроектът предвижда тази методика, която очевидно е предмет на спорове, но сега не е това въпросът, но тази методика ще се определя с Правилник за прилагане на закона. А Правилникът за прилагане на закона се приема с акт на Министерския съвет, тоест няма да е еднолично решение на един министър, а ще е този акт. Между другото, в Закона за обществените поръчки, уважаеми господин Петров, за този правилник е реферирано над 22 – 23 пъти, тоест този закон се прилага по този начин. По същество има какво да се каже. Ще запазя правото си, когато ми дойде редът, но не отговаря, не е фактически издържано твърдението, че министър самостоятелно ще фиксира и променя тази методика.
Благодаря Ви, господин Зарков. Заповядайте, за дуплика, господин Петров.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми народни представители, господин Ананиев! В първоначалното Ви становище на вносител ми се стори, че зададохте риторично въпроса – а тези, които са на завишени цени, трябва ли да бъдат индексирани? Може би аз не съм Ви разбрал правилно, но отново ще повторя моето мнение, че тези на завишени цени трябва незабавно и веднага да бъдат прекратени, а не да създаваме някаква методика, която да позволи някаква индексация, дали нагоре, дали надолу. На следващо място, казвате, че не сте запознат с тази методика, която ни беше спусната специално в Правна комисия и която говореше за индексация от 15%, защото инфлацията била 15%. Това само е свидетелство за това какъв батак в момента е управлението, защото дори Вие самият не знаете тази проектометодика ще влезе ли в сила, или ще бъде променена примерно на 30%, или на 40%. Тогава едни фирми трябва да почерпят, ако тези 15, които бяха проектче, станат 40. На следващо място, споменахте в репликата, че коректните фирми би следвало да получат индексация. Аз само да попитам – като получат индексация, дали ще върнат една част от парите под масата или няма да върнат тази индексация? Ще почерпят ли, ще има ли нещо за изпълнителната власт, като получат коректните фирми индексация или не? Поне да се запише в Закона, да го знаем ясно, а не с методология, която колегата Зарков каза, че ще се приема с акт на Министерския съвет. Колега Зарков, вчера чух по медиите следното нещо – за разговор между министър Караджов и министър Асен Василев: „Изхарчи ги тези пари ти от твоето Министерство на регионалното развитие, пък аз после с актуализацията ще ти ги възстановя.“ Такива ли са актовете на Министерския съвет? Това го чух по медиите, не казвам, че е истина и че се е провел такъв разговор, но ако предположим, че това, което съм чул, е истина, то силно съм притеснен, че дори този правилник да се приема с постановление на Министерския съвет, това реално ще се случи, при положение че имаме една до момента тройна или четворна коалиция, както искате я наречете, която си е разпределила министерствата на сектори и всеки си отговаря сам за своя сектор. Поне такива изявления бяха дадени от министри. Така че аз не смятам, че е някакво оправдание, че тъй като Правилникът ще бъде приет цялостно от Министерския съвет, това ще гарантира някаква прозрачност, ще гарантира честност и коректност при определянето на методиката и на съответните актуални цени на стоки и суровини. Затова ние няма да подкрепим Законопроекта в тази му част. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Петров. За изказване – Дани Каназирева. Заповядайте.
Абсолютно съм съгласна с казаното до този момент. Колеги, аз също ще взема чисто експертно становище, защото всички осъзнаваме, че е изключително важен този законопроект. Важен е, за да се даде възможност и фирмите да продължат работа при тази тежка финансова ситуация в страната и все по-растяща инфлация. Но, господин Ананиев, така разписан, този законопроект и препращането му към методиката, която, пак казвам и повтарям, както колегата, беше изпусната в Правна комисия, този законопроект няма да доведе до резултата, който уж целите. Вие няколко пъти казвате „коректни фирми“. Извинявайте, но какво означава коректна фирма и кой решава една фирма дали е коректна или не, или този законопроект и тази методика цели единствено отварянето на корупционни практики и на противоречиви практики по неговото прилагане. И ще Ви кажа нещо конкретно. Вие в Законопроекта сте предвидили императивно да последва индексация при наличието на съществено увеличение на цените. Това Ви е императивно заложено. Методиката обаче, към която препраща Законопроектът, нормите в т. 9 и т. 10, са диспозитивни, тоест възложителят може да се отклони и да откаже индексация. Веднага това поставя въпроса: на едни фирми ще се позволява и ще се допуска индексация, на други категорично не, така, както е записано? Категорично считаме, че ако има такива условия и следва да се приложи индексация, тя трябва да е императивна, ако са налице тези условия и те да са ясно разписани в Закона, а не, както и колегите казаха, произволно да се прави това с решение или методика на Министерския съвет. Относно 15-те процента. Първо, към момента и при тази инфлация, все по-галопираща инфлация, много голяма част – Вие, тъй като споменавате единствено и се говори предимно за строителния сектор, че инфлацията реално вече е над 20%. Поставянето на този праг няма да доведе до икономическия баланс, който уж привидно се цели да се постигне за сектора с промяната в Законопроекта. Отделно от това той влиза в противоречие със самия Закон за обществените поръчки и с Директивата за обществените поръчки в нейния чл. 72, където е предвидено, че когато се налага увеличение на цената, то не може да надхвърля повече от 50%. В т. 9 от методиката е написано, че индексацията е допустима само при осигурено финансиране и възможност от страна на възложителя. Господин Ананиев, първо, за да се проведе една обществена поръчка, мисля, че беше чл. 110 от Закона за обществените поръчки, и сега има изискването, за да се обяви такава, да има осигурено финансиране. Ако има клауза за индексация при сключването на договора, то възложителят отговаря да осигури финансирането и за последвалата след това индексация. Като поставите това осигурено финансиране, пак отваряте широка врата за порочни практики и изборно на една фирма да се индексира договорът, на друга не. Какво означава „и възможност от страна на възложителя“? Аз искам да ми разтълкувате какво означава „при възможност от страна на възложителя“. Ами Вие по този начин отваряте отново пак широка врата за злоупотреби и възложителите могат да си играят с фирмите изпълнители, и само с една привидна невъзможност да откажат такава индексация. По този начин Вие не защитавате, цитирам Вашите думи, коректните фирми и наистина те да получат индексация, а отваряте възможност на всеки възложител да си играе и да преценява изборно на кой да индексира и на кой не. Прочетете т. 9 от методиката. В т. 10 Вие сте дори записали, че при отказ от индексация от страна на възложителя или от ограничаване, в смисъл на поставените критерии, той не носи – никакви правни последици няма за него. В пълно противоречие е Законопроектът, който сте внесли, и методиката, към която той препраща – ще има ли индексация, или няма да има индексация. Считаме, че ако целта е наистина фирмите изпълнители да бъдат защитени, и то при ясни условия, тези условия трябва да бъдат разписани в Законопроекта. Не може тази непредвидимост и тази нестабилност, която изцяло дава и Законопроектът, и Методиката, да доведе, тоест да се завършат обществените поръчки, които са започнали, и при галопиращата инфлация не могат да продължат. Няма да постигнете целта с така внесения законопроект и методиката, която ни беше спусната. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Каназирева. Реплика от Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател! Госпожо Каназирева, малко се обърках във Вашето изказване. В началото казахте, че едва ли не сте против индексацията. След това заговорихте за над 50% индексация.
Това са глупости!
Казахте, че за правилото, което е, не могат да надвишават договорите 50%. А пък индексацията, ако е 15% по методиката, която Вие много коментирахте, макар че аз и в становището, и в предната реплика казах, че тази методика според мен е прибързана и най-вероятно е методика, пусната единствено и само от Министерството на регионалното развитие. Защото, след като няма закон, който да е приет, и не знаеш по какъв начин ще изглежда този закон, няма как да пускаш методика, преди да знаеш какво ще пише в Закона. [[Реплика от народния представител Дани Каназирева.]] Министерството на регионалното развитие е публикувало такава, казах. Аз лично казах, че не мисля, че е редно да се пуска, преди да сме гласували текста на Закона, за да знаем по какъв начин да изглежда. Сега говорите много за злоупотреби. Аз не мога да съм такъв експерт по злоупотребите като Вас. Може би се създават такива възможности…
Господин Ананиев, не е коректно като обръщение към народен представител.
Не, не, след като някой казва, че има много злоупотреби, той трябва да има експертиза. Ако не, това значи популизъм – че си говори общи приказки. Или си експерт по злоупотреби и казваш: давате предпоставки…
Господин Ананиев, дайте по същество.
…много за злоупотреби или не.
Господин Ананиев!
Ще имате възможност за дуплика, госпожо Каназирева, не се вълнувайте.
Господин Ананиев, по същество на репликата, без вълнения, без препратки към вълнения, без препратки към експертиза по злоупотреби.
В изказването си госпожа Каназирева три пъти спомена…
Господин Ананиев, не дискутираме! Заповядайте нататък.
Аз репликирам нейното изказване. След като тя говори за злоупотреби, явно е експерт по злоупотреби и аз не мога да споря с нея. Така че това, което предлагате, или това, което казахте… Първо казахте, че сте против индексацията. След това казахте, че 15% може би е недостатъчно, а 20% предлагате. [[Реплика от народния представител Дани Каназирева.]] Ще престанете ли да ме репликирате. Имате право на дуплика, ще си кажете всичко, каквото искате.
Господин Ананиев! Изчакайте, госпожо Каназирева, ще имате дуплика по същество, разбира се.
Другото нещо, което опитахте да направите като внушение всъщност, е, че тази методика ще бъде фирма по фирма. Методиката ще е една, ще е приета и ще се знае дадена фирма попада ли в нея, или не попада. Ето, виждате ли внушението, което три пъти пак направихте с изказването, че фирма по фирма ще се определя – за тази такива правила, за онази такива. Няма да има методики за всички фирми. Ще има една методика, която ще е ясна, и да се види по какъв начин и по какъв критерий ще бъдат индексирани фирмите. Няма да има възможност фирма по фирма да си избираш и да казваш: тази фирма е моя, онази не е моя. Това не е ГЕРБ, извинявайте! Благодаря.
Господин Ананиев, сега няма да Ви наложа забележка, но Ви предупреждавам за последно. Да се обърнете към народен представител с думите „явно сте експерт по злоупотреби“ не отговаря на изискването да се уважаваме взаимно в тази зала. Втора реплика към Дани Каназирева? Господин Петров, заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Каназирева, от Вашето изявление аз разбрах следното: от „Продължаваме Промяната“, които казаха, че ще променят модела на ГЕРБ, искат да се направи една свободия, която да позволи едностранчиво и неопределяемо завишена индексация на цени по договори за обществени поръчки, най-вече в сферата на строителството. А от друга страна, разбирам, че твърде е вероятно пък ГЕРБ да предложат прецизировка, която да докара някаква прозрачност в Закона. Не мога да разбера, колеги, в това Народно събрание кои са позициите на политическите партии, кои се борят против корупцията. Надявам се всички, но силно се надявам, госпожо Каназирева, да постигнем един консенсус, така че така наречената прозрачност, на първо място, да се залага в Закона. И на следващо място, да не позволим ние като народни представители да бъдем използвани от изпълнителната власт като извинение за действията на министрите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Има ли трета реплика към Дани Каназирева? Няма. Заповядайте за дуплика.
Първо по начина на водене, господин Председател.
Първо е дупликата обаче. Така е по ред.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Петров, абсолютно съм съгласна и считам, че трябва да има ясни правила, създадени и записани именно в Закона, и да не позволим на която и да е изпълнителна власт да си играе, като променя условията, когато си поиска. И по този начин всъщност – по най-елегантния експертен начин, на господин Ананиев му го обясних експертно, но с него и с голяма част от групата им явно експертният разговор е немислим. Той не успя да ме разбере и започна пак с личните си нападки на изключително ниско и грозно ниво, което не съответства на нивото на тази трибуна. И, господин Ананиев, сега към Вас ще кажа – Вие сте изключително неподготвен, изключително некомпетентен, за да внасяте…
Госпожо Каназирева, по същество!
…каквото и да е предложение и да решавате каквато и да е криза в България. Бог да пази България, ако такива като Вас решават казусите…
Госпожо Каназирева!
…и управляват още дълго България! И Вие сте тези, от вчера стана ясно, които сте затънали до шия в корупция. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Каназирева, мисля, че направих разумна забележка към господин Ананиев. Нямаше нужда да влизате по същия начин в тази дискусия.
Да не би да го спряхте?! Продължи да обижда!
След това го уточнихме този въпрос.
Какво си мисли, че като е управляващ, може да говори каквото си иска?!
Госпожо Каназирева, моля да спрем дотук! [[Народният представител Настимир Ананиев иска думата.]] Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, личното ми обяснение е за нервния изблик от госпожа Каназирева. Всеки трябва да си пие хапчетата, когато… [[Уточнение между председателя и народния представител.]] Сега няма да коментирам кой е компетентен и кой не е компетентен, защото мисля, че повечето български граждани виждат кой е компетентен и кой не е компетентен. Не само виждат, и на изборите прецениха кой е компетентен и кой не е. [[Шум и реплики.]]
Моля за тишина в залата!
Въпросът е друг. Много ми е интересно защо госпожа Каназирева се обиди на термина „експерт по злоупотреби“, тъй като аз не виждам някаква негативна конотация, но тя намери такава, явно се е припознала в негативния смисъл на експерт по злоупотреби. Всеки един разследващ орган – контролиран, МВР, има експерти по злоупотреби, които могат да кажат: тука има еди-какво си, еди-що си. Тя се припозна, изпадна в истерия и започна да обижда. Така че не трябваше към мен да бъде насочено цялото това нещо, а към госпожа Каназирева. Благодаря.
Благодаря. Процедура от професор Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Като виждам изострения тон, аз не знам дали има много смисъл от процедурата, която бих Ви предложил, но е първо гласуване, не можем да прекратим дискусията. Но много моля народните представители да избягват личните квалификации. Съгласете се, господин Председател, че да излезете и да кажете на някой от народните представители, че той е толкова некомпетентен, че не може нищо да предлага, с други думи: Вие сте толкова глупав, толкова сте тъп, че не сте за тук. Така не е елегантно да се говори.
Най-малкото не е елегантно, да.
Той е избран от избирателите си. Представлява целия народ всъщност, всеки от Вас тук, колеги. И си спомням едно стихотворение от детските си години: „Кой каквото ще да казва, ала умна съм глава…“ Има и продължение на това стихотворение, който го знае. Мога да го продължа в кулоарите обаче, че тук да занимаваме четвъртата власт някак си… Тук сутринта много хубаво – сега не го виждам в залата, уважавания от мен господин Чолаков говори за консенсусност, за обсъждане на един законопроект, който премахва цялото безобразие, което се случи при управлението на ГЕРБ. Ама цялото безобразие се случи! Оставете ги торбите с пари. Тук се нарушиха всякакви принципи. И аз си спомням тежкото заседание в Правната комисия – тук повечето от колегите не са били в това Народно събрание тогава, в което се дискутираше за ин хаус поръчките. И сега всичко това се опитват с един разумен законопроект… и колегата Зарков… Затова Ви моля като изключително балансиран човек [[обръща се към председателя]] , от който се възхищавам как води заседанието обикновено – всеки някой път прави грешки – да се опитате, и колегите от ГЕРБ, и другите колеги… Обсъждаме Законопроект, неговия смисъл, неговата философия. Казаха се някои точни неща, но много малко бяха тези, които се изказваха неполитически. Сега с всеки сериозен законопроект, който влиза, аз имам грозното впечатление, че колегите от опозицията, когато се вкара законопроект, който решава сериозни въпроси, започва някакво, както казват хората, вадене от девет кладенеца вода, той да се компрометира тотално. И се стига до такива взаимоотношения, които – съжалявам, че пресрочих времето, прекъсвам – нараняват целите взаимоотношения в парламента и в парламентарната зала. Не може да се говори на един човек по този начин тук от трибуната: Вие сте толкова некомпетентен, че не можете да предлагате нищо. И това е тон, който се задава от ГЕРБ…
Времето!
…от месеци наред: аматьори – какви ли не други – махайте се оттук, само ние разбираме. Колеги, нали искаме да имаме разговор. Говорите за парламента, че идва от говорене, от parlare, ама не говорите сериозно и с уважение към колегите, сега говорите с пренебрежение, както казва Илф и Петров в един роман: „Здравейте, простаци.“ Не може така! Съжалявам, господин Председател, че пресрочих времето. Благодаря Ви.
Благодаря, Професоре. Аз мисля, че почивката идва в доста подходящ момент. Преди да обявя официално почивката, ще се върна към предходните си думи: нека да държим добрия тон на разговора. И това го казвам не само защото ние сме отражение на това, което се случва в обществото, а защото ние даже даваме пример. И ако ние тук се обиждаме постоянно, опонент с опонент, някак си даваме пример и на хората да го правят, а не е правилно. Повечето от Вас имат деца и могат да си помислят дали учат на същото децата си. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Давам почивка до без двадесет. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Господин Гаджев, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, които все още имате интерес към този дебат. Първо, като си спомня как продължи дебатът преди почивката и фиксацията от вносителите по наименованието коректна фирма, се сещам за една измама, която имаше преди няколко години с едни лепенки „Коректна фирма“, които се продаваха. Надявам се на някого да не му е хрумнало в главата да го повтори и на правителствено ниво същото. Аз ще взема отношение и по двата законопроекта. Първо по този, който е внесен от представители на „Продължаваме Промяната“. Първо, ще Ви запозная с един писмен отговор на министъра на финансите Асен Василев към народния представител Ивайло Мирчев от 8 април, който впрочем касае точно тази методика за индексация на цените. За какво става въпрос? Мисля, че тук стана ясно в дебата, този проблем е належащ и е адресиран от всички парламентарни групи – и го знаят, и правителството обеща и пое ангажимент да индексира цените в различните процедури, които са проведени или се провеждат, за да може да се отговори на инфлационния индекс, който правителството изпусна все пак – и ръста на цените, и на материалите. На 8 април министърът на финансите Асен Василев каза, че подобна методика е изготвена, в нея са взимали участие представители на Министерството на финансите, на МРРБ, на Министерството на транспорта и съобщенията, на Камарата на строителите на Република България и на Управляващия орган на Оперативна програма „Околна среда“. Съобразявайки се с всички коментари и становища, направени по време на работните срещи, е подготвен проект на методика, която регламентира реда и условията за индексиране на разходите по сключени договори за строителство по реда на ЗОП, която предстои да бъде одобрена от Министерския съвет. Тоест на 8 април методиката е била готова и съгласувана с Министерството на финансите. Сега е 9 юни – два месеца по-късно, и гледаме Закон, който да възложи на Министерския съвет да направи методика, която е готова от два месеца. Тоест явно просто се търси вариант на индулгенция през решение на промени на Закона за обществените поръчки, за да може да се направи тази методика, а и Министерският съвет да не носи отговорност, а да се извини с решенията, които ще вземем в Народното събрание. В Доклада на Комисията по регионално развитие се казва как и двете министерства – Министерството на финансите и Министерството на регионалното развитие, подкрепят Законопроекта, само че като се отворят техните становища – да, те принципно подкрепят Законопроекта, но не съвсем, даже предлагат изцяло неговото пренаписване. Самият законопроект, внесен от народни представители, реално има два параграфа – за изменение на чл. 116, за създаване на ал. 4 нова и редакция на съществуващата ал. 4. А министърът на финансите Асен Василев каза в своето становище до Комисията, цитирам: „Считам, че промяната на ал. 4 на чл. 116 не е удачна, доколкото действащата разпоредба възпроизвежда изискванията на чл. 72, § 3 по Директива 2014/24 и чл. 89, § 3 от Директива 2014/25. Следва да се има предвид, че подобно на правилата относно изключенията Европейската комисия стриктно държи държавите членки да се придържат към основанията за изменение на договорите, регламентирани в директивите. Поради това предлагаме промяната да се осъществи чрез създаване на нов чл. 116а от ЗОП.“ Тоест казва, че това, което е внесено от народните представители, не става и предлагат редакция, която да не противоречи на европейското законодателство. Тук става въпрос за методиката, методиката, методиката! Само че Министерството на финансите каза, че методиката така, както е написан Законопроектът, няма да е една, а има риск от създаване на много методики. Цитирам: „Видно от Законопроекта, предложената методика се отнася до индексиране на всички договори за обществени поръчки, независимо от техния обект: строителство, доставка или услуги. От новата ал. 4 на чл. 116 не става ясно дали изменението на договорите ще бъде по обща методика, или ще има различни варианти на методики в зависимост от обектите на обществените поръчки. Доколкото касае динамично променящи се отношения, това крие риск от чести промени в Правилника за прилагане на ЗОП, те са в разрез с критиките на ЕК за липса на устойчивост в българското законодателство в областта, което води до затруднение при прилагането му и предпоставка за допускане на нарушения. В тази връзка считаме, че приемането на методика с акт на Министерския съвет осигурява по-гъвкав подход при определяне на механизма за актуализиране на цената на действащите договори за обществени поръчки и не води до посочените негативи.“ Тоест и самото Министерство на финансите Ви казва: „Този закон не е нужен. Ние можем да си го направим сами с Министерския съвет.“ Това е становище, подписано от Асен Василев. Реално следващите параграфи от становището предлагат изцяло нов законопроект, който да замени този, който е внесен от представителите на „Продължаваме Промяната“. В становището на министъра на регионалното развитие и благоустройството в оставка са дори още по-критични, като предлагат въобще да не се приемат текстовете, които са предложени от вносителите, да се направи също нов законопроект, защото според тях дори, забележете: „Когато договорът за обществена поръчка съдържа клауза за индексация или след сключване на договора е настъпило съществено увеличение“, това е текстът на вносителите, а това, което казва министър Гроздан Караджов, е, че „след договорът за обществена поръчка съдържа клауза за индексация, той може да се реиндексира без никакъв проблем от възложителя“ – договорът го позволява, няма абсолютно никакъв смисъл да се пише в Закона. Затова цялото това упражнение прилича на „Напънала се планината и родила мишка“ – тази стара хубава българска поговорка. Защото проблемът, уважаеми колеги, наистина е наболял за обществените възложители – било то общини или държавни институции, защото договорите не могат да ги изпълнят заради инфлацията, галопиращата инфлация. Според бюджета, който приехме февруари, тя не трябваше да надвишава 10%, а вече е 14% официално според актуализацията на бюджета. Колко ще бъде до края на годината – само господ знае. Така че в самия законопроект има очевидно много недоразумения, които са внесени явно на коляно, и трябва да се работи дълго между двете четения. Това е становището на двамата министри. Така че, уважаеми господин Председател, очевидно ще има предложения между двете четения за редакции и се надявам, ако залата приеме този законопроект, той в крайна сметка да бъде съобразен с тези изисквания и да даде един картбланш на Министерския съвет да направи каквато методика си иска, която впрочем е готова от два месеца и просто чака да бъде приета от Министерския съвет. Защо Асен Василев или Гроздан Караджов не са ги вкарали, при положение че и двамата са я работили, е нещо, на което управляващите трябва да отговорят. Колкото до втория законопроект – на „Движение за права и свободи“, за отмяна на ин хаус, мога да им кажа, че колегите от „Продължаваме Промяната“ няма да го подкрепят по една проста причина: те вече обичат ин хаус. Всичката риторика, която говореха през последната година, всъщност се оказа фалшива. Колегите от „Продължаваме Промяната“ и техните министри обичат ин хаус. А знаете ли кой министър най-много обича ин хаус? Бойко Рашков! И ще Ви прочета официално прессъобщение на Министерския съвет от заседанието му миналата седмица: „Правителството определени министъра на отбраната и министъра на вътрешните работи да упражняват правата на държавата като едноличен собственик на капитала в „Интендантско обслужване“ ЕАД.“ Честно казано, не съм специалист по търговско право, надявам се някой да успее да ми обясни как двама души са едноличен собственик на ЕООД, без да се промени от ЕООД в ООД най малкото, но тази правна лудост се прави с една единствена цел: да може Бойко Рашков като министър на вътрешните работи да е принципал на „Интендантско обслужване“, чиято единствена дейност е шиене на униформи, тя друго не прави – шият униформи, за да може да пусне ин хаус поръчка, защото очевидно не може или не иска да я направи по откритите процедури, които ЗОП позволява, а иска да мине по ин хаус. Така че, колеги, няма как да подкрепят отмяна на ин хаус, тъй като те вече го обичат. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ СДС.]]
Благодаря, господин Гаджев. Реплики към Христо Гаджев – има ли? Няма. Цветан Енчев – заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Вземам отношение по двата законопроекта. Както стана ясно, по първия „Движение за права и свободи“ предлага да бъдат премахнати ин хаус процедурите и така наречените рамкови договори, които вече цяла година слушаме колко са неприемливи за обществото, какви злоупотреби се крият зад тях и какво са направили бившите управляващи с тези два правни способа. Сега е Вашият момент да докажете желанието си за промяна. Съгласен съм, че това като процедура е залегнало в директива, съответно, че те се прилагат на територията на Република България, но и друго е истина – че тези два способа станаха нарицателно за корупция. А Вашето мото, с което дойдохте на власт и с което управлявате държавата, е: „Не на корупцията.“ Както направихме със златните визи, златните паспорти, мисля, че сега е моментът да вземем правилното решение и да сложим край веднъж завинаги на тези процедури или да ги направим такива, каквито трябва да бъдат, и такива, каквито претендирате, че ще ги направите. По отношение на втория законопроект с вносител господин Ананиев и колеги мисля, че там наистина трябва да се работи в посока индексация. Не разбирам защо до ден днешен не се вслушахте в многото молби на Сдружението на общините, в становищата, които дадоха, и какво правим за българските общини. На всички е ясно, че трябва да има индексация на договорите. Тези 15%, които се предлагат, според нашата парламентарна група и според обществото са крайно недостатъчни. От многото разговори с кметове, които провеждаме ежедневно, стана ясно, че в малката потребителска кошница цените драматично са нараснали и проблемите с патронажната грижа, най-вече с топлия обяд стоят на дневен ред на всяка една българска община. Колеги, не приемайте българските общини като вражески организации. Кметовете са най-близо до хората и за тях е изключително важно да знаят, че имат подкрепата на държавата. По начина, по който управлявате в момента, българските кметове не усещат тази грижа. Напротив, месец януари им обещахте едни компенсации за ток, до момента не са получили нищо. Трябваше да вдигнем общата изравнителна субсидия на общините, говореха се едни проценти, до някои не достигна нищо, до някои стигнаха 5% – 6%. Ако мислите, че е лесно да прехвърляме грижите на кметовете и в същото време по никакъв начин да не им помагаме, дълбоко грешите и това при всички случаи не върви добре. Колеги, сега е моментът да подкрепите нашия законопроект и да приключим с тази порочна практика. По отношение на втория – подкрепяме, но считаме, че това, което се предлага за индексация на договорите, е недостатъчно. Сега е моментът да помогнем на българските общини и на българските граждани. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Енчев. Има ли реплики към Цветан Енчев? Няма. Бранимир Балачев – за изказване. Заповядайте, господин Балачев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Мисля, че съм последен в групата за изказване – човек или трябва да е първи, или последен, за да може все пак да остане в главите на всички останали.
Младен Шишков се записа след Вас, извинете ме.
Така ли, значи не съм последен, предпоследен съм. На нашето внимание днес са представени два проекта за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки. Първият е внесен от колегите от ДПС, който всъщност иска премахването на ин хаус процедурите и рамковото споразумение. На първо четене на Закона сме и по тази причина аз няма да навлизам в детайлите на всеки текст поотделно, въпреки че те са свързани именно с тези две процедури и се иска тяхното премахване от сега действащото законодателство. Мен повече като юрист ме провокират мотивите – преди малко колегата Енчев каза, че в обществото съществува нагласа, че виждате ли, именно ин хаус процедурите и рамковите споразумения са предмет на корупция, тоест това е нещо лошо и ако продължават да съществуват, тези вредни за обществото явления щели да продължат. Аз обаче като човек, който вярва на закона и знае, че когато едно нещо се твърди, то трябва да е доказано по безспорен и категоричен начин, тоест когато се говори, че в тези процедури има корупция, искам да видя поне няколко решения на съда, в които има обществени поръчки, а те са стотици, в които при използване на тази процедура – на едната или другата, са намерени нередности, които са довели до извършване на престъпление по чл. 201 и са влезли в сила. Такива няма! Имайте предвид, че за тази и най-вече за магистрала „Хемус“, която е посочена от вносителите, всъщност се говори от 2020 г. И до ден днешен при новия министър, който толкова много обича всички и най-вече властимеющите към настоящия момент, господин Рашков – професионалист, човек с много голям опит, досега, освен голословни твърдения за наличие на такива корупционни схеми, не сме чули и не сме видели нищо съществено. Въпросът с чувалите с парите – това са едни такива твърдения, които на този етап въобще не намират никакъв израз в правното пространство, така че когато говорим за това, че тези процедури са корупционни, трябва да имаме нещо, което действително да провокира нас, народните представители, да се откажем в нарушение на приетите директиви на Европейския съюз, от две правни възможности при изпълняване на обществени поръчки. Едната е, както стана дума, за магистрала „Хемус“, когато това е нещо изключително важно, защото аз съм жител на Северна България и трябва да Ви кажа, че 3,5 милиона българи от 1970 г. до настоящия момент – 52 години към днешния ден, очакват приключването на 400 км магистрала. Това е положението. Когато правителството на господин Борисов в предходния му вариант, последния вариант, в който беше на власт, до март месец 2021 г., взе решение, че трябва интензивно да се строи, естествено, че се търсеха всякакъв вид възможности, за да може този процес да се ускори. И който от Вас – било то на общинско, държавно или на каквото и да е било ниво, се е занимавал със Закона за обществените поръчки и неговата, за съжаление, изключителна бавност с оглед на това именно да не би някой текст на самата обществена поръчка или някой да е предпочетен нерегламентирано от Комисията, която разглежда въпросната поръчка, се движат с години, като минем два пъти обжалвания през Комисията и два пъти през Върховния административен съд, стават две години и тези неща са абсолютно безсмислени, защото или вече ползата от въпросния проект е изтекла, или пък, както е в настоящия момент, с това ще премина и към втората фаза, към другия законопроект, който е внесен от колегата Ананиев за изменението на Закона в частта му, в която трябва да се актуализира. Тоест, има хиперинфлация, както е в момента, военни действия, поскъпване на горива и така нататък. Според мен ще бъде грешно, не че сме против засиления контрол, казах го на Комисията, ще го повторя и тук, когато става дума за такъв тип поръчки, но законодателно да изтрием с гумичка както ин хаус процедурите, така и рамковите споразумения, считам, че е незаконосъобразно и най-вероятно, ако Вие стигнете, защото аз лично няма да гласувам за тяхното премахване, и то по тези съображения, които изложих преди малко, най-вероятно ще има и някакви наказания, наказателни процедури от Европейския съюз, което при тази опоскана хазна, за която стана дума и разбрахме повече във вчерашния ден, едва ли има нужда да я товарим с излишни глоби, които ще ни бъдат наложени. Толкова по този законопроект. По отношение на другия. Аз мисля, че другият законопроект, както казаха и преждеговорившите, е закъснял. И той е закъснял, защото прекалено много, тъй наречените властимеющи довчера, защото вече към днешния ден едва ли са такива, се чудеха по какъв начин всъщност да преминат към тази актуализация, която очевидно е необходима. Тя е необходима, защото съобразно чл. 116, уважаеми колеги, действително имаме забрана за актуализиране на вече веднъж осъществени обществени поръчки. Това е така и ако трябва да има изменения, то измененията трябва да бъдат именно в тази му част. Измененията трябва да бъдат в чл. 116, ал. 1, т. 3, където да доразвием и да дадем възможност тези договори, тези обществени поръчки, които поради форсмажорни обстоятелства, са изпаднали в състояние, в което, цените, които са били договорени, а може би те са минали през тази процедура, за която Ви казах, двугодишната, с обжалване на различните кандидати и така нататък, вече са неактуални и че тези поръчки следва да бъдат актуализирани. Било то дали те са международни, тоест дали са по реда на европейските програми, или пък са поръчки, които самият възложител, държавата, или общината по една или друга причина дава. В тази връзка искам да кажа нещо, което е много важно. Ние тук говорим, че виждате ли, трябва да направим така, че да спрем корупцията по тези поръчки и така нататък, защото там цените били много високи и така нататък. Казахме го веднъж, когато обсъждахме един друг казус. Това, че ние, парламентът, станахме страна по договор за ремонт на пътища и ще го повторя пак: ако някой твърди, че един договор е нищожен или завишаването на цените, тъй както юристите му казваме нарушаване на добрите нрави е налице, трябва да има куража да заведе дело в съда, да обяви договора за нищожен и всичко, което е направено, да остане за сметка на държавата. Съответно да се платят и всички останали глоби, така че не това е препъникамъкът. Препъникамъкът е ние да дадем възможност тези договори да могат да бъдат актуализирани при наличие на форсмажорни обстоятелства и нашето становище, което се различава от това, което колегата Ананиев е внесъл тук, дали е той, или някой друг го е написал няма никакво значение, затова ние твърдим, че за да няма спекула с каквото и да е било, относно това кой на кого и коя фирма е добра и коя не е добра, коя е изрядна и коя не е изрядна, всичко, което трябва да бъде по актуализацията на тези договори, защото например ВиК – Варна, чака договор за 150 милиона, защото цените вече са други и самият изпълнител, който е готов, казва: няма да направя една копка, защото при тези цени аз не мога да покрия не само разходите, ами трябва да дам 20 милиона отгоре. Нашето предложение ние ще го направим между първо и второ четене, ако се приеме въобще това предложение на първо четене, е за изменение на чл. 116, ал. 1, т. 3, от една страна, и от друга страна, ще направим така, че всички неща, които са необходими да няма намеса или колкото се може по-малка намеса. Създаването на подзаконов нормативен акт, каквото е Постановлението на Министерския съвет, е едностранен акт, запомнете го това нещо – там няма опозиция и може да се изменя във всеки един момент, защото се издава на базата на Преходните и заключителните разпоредби, с които се приема това. Така че ние искаме в Закона да бъде упоменато: да, при тези обстоятелства има, може да се прави изменение, то може да бъде в тези и тези рамки и така нататък, а не да дадем възможност пак да ги делим на наши и Ваши, на по-добри и по-лоши, на по-русички и по-чернокоси и така нататък, и така нататък. Така че и в тази част, ако се приеме, ние ще направим истинско предложение за промяна на Закона, а не създаване на наредба. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Балачев. Има ли реплики към Бранимир Балачев? Заповядайте, господин Зарков.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Балачев, в краткото време, което имам за реплика, ще се спра само на първата част от Вашето изказване – тази за ин хаус процедурите. Действително е, че те са уредени в европейското законодателство и трябва да съществуват и в българското. Това е причината, поради която няма да подкрепим Законопроекта на ДПС. Защо са уредени в европейското законодателство? Защото идеята е много проста, много ясна и икономически ефективна. Когато имате холдингови структури, икономически общности, и когато те могат да изпълняват сами определени задачи и да не се минава през нормалната процедура за обществени поръчки, а да се възлага на сестринската структура да може да я върши, това е принципът. Само че този принцип срещна българската практика. В българската практика се получи така, че холдингът възлага на фирма, която няма никаква възможност да извърши дейността, за да може тя да даде на подизпълнители, които реално да извършат дейността и да вземат парите, без да минават през процедурата на обществена поръчка. Това е типичният начин за изкривяване на идеята на Закона. И търсите осъдителни решения – ами, не може да има осъдителни решения, тъй като това нещо е законно. Казвате, че хората мислели и ние я наричаме, че е корупционна – ами, корупционна е, защото какво пречи на тези фирми да се явят на търг или на обществена поръчка и да я спечели. Явно има нещо. Тази корупция се развиваше през цялото време по различните нива и ако първият даде рушвет, и вторият даде рушвет, и третият даде рушвет – последният краде от асфалта. Затова пътищата са на това място, където виждате. Това се случваше и мога да Ви дам примери. Някой спомена „Автомагистрали“, вносителите на Законопроекта, ами „Монтажи“, ами други? Тези шапки, които са занимаваха с това да заобикалят Закона за обществените поръчки. В същото време действително просто заличаването на ин хаус процедурите нито е правилно, нито е законово възможно заради регламентацията, която съществува, затова има решение. Това решение скоро ще бъде внесено като Законопроект, доколкото знам е готов, а ние от БСП сме го внасяли не един и два пъти през годините, а именно ин хаус процедура да е възможна само, когато фирмата, която ще се възползва от нея в достатъчно голяма степен, гарантира, че може сама, а не чрез подизпълнители да изпълни възложеното ѝ поръчение. Например, ако ще строи магистрала, да има достатъчен брой багери, експертиза, хора, ако ще прави язовир – друго. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Последно изречение, господин Председател, извинявам се. Тази бързина за строежа, за която говорите, тази бързина, заради която не спазваме законите, заради която не спазваме обществените поръчки – това е фалшива бързина, защото тези пътища, които се строят по този начин, стават само за селфи на този, който ги е правил. Тези, които карат по тях, на втората седмица започва да друса, а на третата има ремонт и ремонт на ремонта и ин хаус процедура и така се озовахме в ситуацията, в която сме днес. Затова трябва да се сложи край.
Благодаря, господин Зарков. Втора реплика? Заповядайте, господин Чолаков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Балачев, ще Ви помоля да обсъдим два въпроса във връзка с Вашето изказване и във връзка с двете теми, развити от Вас. Първо, за ин хаус. Не знам дали ще споделите виждането, че колегите от „Движение за права и свободи“ от време на време обичат да се шегуват и да провокират народното представителство. Господин Карадайъ, едното беше, ако не се лъжа, за нулевия лев субсидия за партиите, която предложихте тогава, да видят колко ни е акълът и какво ще направим. В момента предлагат симпатично според мен просто да премахнем ин хаус процедурите, които толкова пречат на новото мнозинство. Ако правилно разбирам, не за нещо друго, а да излезе мнозинството и да каже, че ние всъщност не можем без ин хаус процедури, да признаят, че ин хаус процедурата нито е незаконна, нито е порочна, нито нищо. Аз се изкушавам, като ще се шегуваме, да Ви препоръчам ние да подкрепим премахването на ин хаус процедурите, за да видим след това какво ще прави Агенция „Пътна инфраструктура“ и какво ще прави Регионалното министерство, защото това е целта на промяната. Мнозинството да излезе и да признае, че е грешало. Въпросът ми е дали бихте споделили един такъв подход – да махнем ин хаус процедурата и да видим какво ще стане, защото аз съм съгласен, че когато някой много приказва, трябва да носи последствията от говоренето си. Когато някой обвинява цели процедури и иска да ги премахне – дайте да ги премахнем и да видим какво ще правят след това. Тук виждам едно двусмислие, върху което пак ще Ви помоля също да обърнете внимание. Ин хаус процедурите били лоши, защото изпълнителят, на когото държавата възлага, а то е държавно дружество, което възлага на подизпълнители, когато не му е възможно само да изпълни поръчката, във втората част на предложението на колегите от „Продължаваме Промяната“ трябва да приемем, че държавата ще плаща, когато ѝ е възможно – и в единия случай, когато е възможно, и в другия случай, когато е възможно. Сега въпросът ми е: ние всичко ли ще правим, когато е възможно, когато е по кефа на администрацията общо взето, или ще има някакви принципи? Индиректно реферирам и към господин Зарков. И третото, което искам да попитам. От одеве ме бомбардират мои приятели професори по административно право и ми казват: моля ти се, вземи отношение. Не се чувствам много компетентен, но въпросът, който те задават, е: договорите, за които говорим, не са ли договори по ЗЗД, а не административни договори, тоест там държавата не може едностранно да интервенира? Всичко става с договаряне между двете страни, които са равнопоставени. Ако договорите са граждански договори по ЗЗД, а не административни, не би ли следвало държавният орган възложител в свободно договаряне с изпълнителите да урежда тези въпроси със завишаването на цените и да не ангажира отново народното представителство с това да му върши работата и да оставаме с чувството, че може би нарушаваме някъде Закона? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Трета реплика има ли? Няма трета реплика. Заповядайте, господин Балачев, за дуплика.
Господин Председател, уважаеми колеги! Всъщност две групи въпроси се поставиха по повод на моето изказване. Първото е от господин Зарков относно обстоятелството, че виждате ли, трябвало да се използва ин хаус процедурата само тогава, когато въпросният държавен холдинг има имущество за около 1 милиард – 1 милиард и половина, защото, за да строиш магистрала, да имаш толкова валяци, багери, тежки камиони и така нататък, трябва да разполагаш с този финансов ресурс, който очевидно, че ако приемем нещо подобно като схема, това значи, че то никога да не се изпълни. Напротив, в повечето обществени поръчки, между другото, участват консорциуми, тоест различни търговски дружества, които имат различен потенциал в различна част по изпълнението на една такава обществена поръчка. Така че съвсем нормално е, а между другото, в ин хаус процедурите държавата, понеже това са държавни холдинги, би следвало да има отново възможност все пак да прави някакъв контрол върху разходване на тези средства, защото тя подписва подизпълнителски договори и в тях регламентира кой какво трябва да прави, при какви цени и в какви срокове. Така че да ограничим и да кажем, че холдингът, тоест държавата може да възложи сама на себе си такава поръчка и да стесним периметъра, значи отсега все едно да кажем, че това не може да се получава. В тази връзка, господин Чолаков, сте абсолютно прав. Бихме могли да експериментираме и аз бих бил готов, между другото, да подкрепим тяхното предложение за премахване на ин хаус процедурите, ако имаше шанс това правителство да продължи. Но то няма да продължи. Днес ще го прекратим, докато влезе в сила и докато го публикуваме Закона, няма да го има, господин Карадайъ, и няма да го има правителството. Тоест за какво го правим тогава? Така че склонен съм, би могло да ги видим какво биха направили те, да видят ЗОП, да го отворят този закон, да видят за какво става дума и така нататък, и да им видим сеира, както се казва, извинявам се за езика. Що се отнася до това дали са граждански, или са административни договори, действително въпросът е малко спорен. Спорен е, защото в основата на тези договори, въобще за договора за поръчка, се базира на два основни закона – на Закона за задълженията и договорите, и в една част в Търговския закон. Лошото е, че Законът за обществените поръчки се явява специален закон по отношение на определени договори и там има определени ограничения, които така или иначе би следвало да се използват. Затова и аз предлагах да се измени тази възможност примерно за това, че един път подписан договорът за обществена поръчка, той не може да бъде разширяван, тоест цените не могат да бъдат изменяни, именно по тази причина този текст всъщност е препъникамъкът към настоящия момент. Ако ние изменим и дадем възможност вече при определени условия, при наличието на форсмажорни обстоятелства тези неща да се променят, ето, достигаме до това. Но това нещо трябва да стане със силата на Закона, а не с Наредбата. Дали ще е днес Гроздан Караджов, както видяхме, или ще бъде следващият, по-следващият, няма никакво значение. Основната рамка, върху която... тоест трябва да спестим възможността на наши, Ваши и така нататък, и така нататък. А що се отнася до това, няма как да има в един закон: „Ами, ако искам, ще Ви платя, ако искам, не мога да Ви платя.“ Щом си поел ангажимента, щом има форсмажорни обстоятелства, има оскъпяване на тази продукция, или ще трябва да има прекратяване без санкции, тоест да търсиш нов човек, който да го завърши, но той няма да го завърши на тези цени, или ще трябва ти да поемеш този риск, след като си възложител, и да доплатиш сумата, която е необходима. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Балачев. Младен Шишков е записан за изказване. Няма други записани след господин Шишков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моето изказване по Законопроекта, предложен от колегата Настимир Ананиев и група народни представители, този законопроект, колеги, е изключително необходим, но безкрайно закъснял. Безкрайно закъснял – с може би повече от година. По-големият проблем за този законопроект е, че по него липсва политически консенсус очевидно. И още по-голям проблем е, че вероятно няма да има такъв, предвид вчерашните събития, за огромно съжаление. Няколко обаче са основните пороци в този законопроект, които бяха дискутирани в хода на дискусията от колегите. Аз ще се спра на може би най-важния, а именно тази анонсирана 15-процентна граница за индексиране на договорите за обществени поръчки. По тази методика, която е публикувана, не става точно ясно откъде е взето това число 15, но аз бих искал да предоставя малко статистика по отношение на строителните материали, за да стане ясно на колегите и на експертите, които смятат да подготвят тази методика, каква е фактическата обстановка в момента. Цени на основните строителни материали. Тухли четворки – юни 2021 г. – 63 стотинки, юни 2022 г. – 1,05 лв. – 66%. Армировка – юни 2021 г. – 1,57 лв., юни 2022 г. – 2,30 лв. – 46% увеличение. Конструктивна стомана – от 1,50 на 2,90 – 93% увеличение. Дървен материал, колеги – 350 лв. 2021 г., 720 лв. 2022 г. – 105% увеличение. Цимент – 110 лв. на тон 2021 г., 150 лв. на тон 2022 г. – 36% увеличение. И впрочем, по време на заседанието на Регионалната комисия тази седмица министър Караджов спомена, че видите ли, нямало значително увеличение на инертните материали, което е категорично невярно и бих искал отново да се обърна към експертите на Министерството да обърнат внимание на този въпрос, защото, колеги, с пясъка имаше много голям проблем през тази година. Много голям проблем. И пясъкът от 8 лв. на тон в момента е 14 лв. на тон, като е ниска цената в момента, което прави 85% увеличение. И разбира се, най-ниското увеличение е на филца, който от 10,50 е на 12,50, което е 19%, това е най-ниското увеличение, по-високо от индексацията от 15%. Разбира се, трудът всички знаем, че се повиши с не по-малко от 30%. Същото важи и за механизацията, която се вдигна заради високите разходи за горива. Така че, колеги, когато подготвяте тази наредба, моля Ви, съобразявайте се с тези данни, те са реални. В противен случай това, което ще направите като индексация, е просто безсмислено и няма да работи. И по втората точка, виждам, че има още малко време, по втората точка, която бих искал да засегна, това, което е записано в анализа за ползи и разходи, че промяната на законодателството няма да доведе до пряко и косвено въздействие върху държавния бюджет, което е абсурдно. Говорим за индексация, която е 15% поне, но няма да има косвено въздействие върху държавния бюджет. Тези пари откъде ще дойдат абсолютно не става ясно. Няма ги заложени в така наречения проект за бюджет, актуализацията. А най-големият проблем, колеги, е, че най-засегнати от това увеличение на строителните материали и дейности са общините. За тях няма и думичка. Няма и думичка! За тях никой не казва откъде ще дойдат парите. А по изказване на представители на Националното сдружение на общините става ясно, че ако бъде приета тази методика, ще са необходими поне 1 милиард допълнително към общинските бюджети. Тези пари откъде ще дойдат не е ясно. Така че, колеги, моля Ви, обърнете внимание, съвсем сериозно, върху тези въпроси, защото иначе този законопроект, ако мине, ще бъде поредният прах в очите на хората. Благодаря.
Благодаря, господин Шишков. Реплики към Младен Шишков има ли? Заповядайте, госпожо Кирова, за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Колега Шишков, това, което ме притеснява в предложения Законопроект за изменение на Закона за обществените поръчки, е субективният фактор, за който всички трябва да си дадем сметка, че е редно да избягваме, когато променяме законодателството. Защото в противен случай къде отива онази стабилност на законите и нормите, които приемаме, които ще ни дадат възможност да се развиваме като държава с правила? И в този смисъл притесни ме казаното тук от преждеговорящи, които говореха за коректни фирми. Кой ще прецени кои фирми са коректни и кои не са, при условие че има фирми, които са изпълнили своите задължения, фактурирали са и са актували това, което са извършили, имат издадени сертификати. Кои от тях са коректни и кои не са? Освен това чух да се говори и за завишени цени. И в тази връзка имам един конкретен въпрос – до момента по колко договора е установено, че има завишени цени? Един, два, три, двеста, триста? Колко са договорите и може ли да ми бъде посочен конкретно един договор, по който има завишени цени? И накрая, бюджетът показва всъщност политиката на правителството за управление на държавата и тяхното виждане – на тези, които управляват държавата, как ще ни развиват оттук нататък като общество. Има ли заложени средства в бюджета за тези индексации, не само за общините, а за всички останали договори? Мисля, че на този въпрос, ако си дадем отговор, ще разберем, че гласуването на един такъв законопроект, тоест предлагането на Законопроекта за изменение, всъщност е лицемерие, защото то не е подплатено с финансови средства. А иначе да, индексация трябва да има и тя е безкрайно закъсняла. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Кирова. Втора реплика към Младен Шишков? Няма. Заповядайте, господин Шишков, за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Кирова, действително имате основание да се притеснявате по въпросите, които поставихте, защото като че ли шест месеца по-късно все още не сме се освободили от онова политическо говорене, което е характерно за предизборна обстановка, а сякаш колегите са предусещали, че предстоят нови избори и затова продължиха с това празно говорене, което се оказа, че е абсолютно безсмислено. Действително този законопроект, ако не бъде подплатен с финансови средства, той ще остане безсмислен, той няма да има своето правно приложно поле. Що се касае до завишените цени, само едно изречение ще кажа. Нека колегите да погледнат в момента по какви цени са публикувани новите обществени поръчки на Регионалното министерство например. Погледнете ги и тогава говорете за завишени цени, колеги. Благодаря.
Благодаря, господин Шишков. Други изказвания ще има ли? Заповядайте, господин Карадайъ.
Благодаря Ви. Господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Господин Председател, първо, бих искал да Ви благодаря, че ме подсетихте, тъй като Законът е на първо четене, ние говорим за политиките на съответните закони, затова да направим едно общо изказване относно политиката и водената политика от сега управляващите. Първо, бих искал да благодаря на вносителите на втория законопроект, който е внесен само преди около месец от господин Ананиев и група народни представители, че внесоха този законопроект, за да може днес да се разглежда и внесеният от нас законопроект още януари месец. Иначе нямаше да можем да го разглеждаме. Ние ще подкрепим предложения законопроект от господин Ананиев, като още отсега заявяваме, че между първо и второ четене ще се опитаме да направим подобрения в предложените текстове чрез предложения за промени между първо и второ четене. Доколкото за внесения от нас законопроект, искам много сериозно да се обърна към народните представители за лъжите, които се изговарят от политици в предизборна ситуация, за лъжите, когато се изговарят по адрес на политически опоненти и когато дойде време същите тези политици да се огледат в своето огледало, виждат нещо друго. Такава беше идеята и на този законопроект, но той не е единственият. Ние от „Движение за права и свободи“ казахме, че ще се опитаме да изобличим всички лъжи, независимо откъде идват и на каква тема са, а лъжите се изобличават най-добре чрез изясняване на фактическата картина или чрез промени в съответните закони, които касаят темите, по които се лъже. Такава беше и тази тема, защото предизборната кампания на сега управляващите мина под мотото „Нулева толерантност на корупцията“ с основен аргумент и конкретика за ин хаус процедурите. Дори спряха и предвидените средства за изграждане и поддържане на пътната инфраструктура. Само бих искал да припомня, че това не е нещо ново в българската политика. През 2009 г. дойдоха едни управляващи, които бяха със същата мантра – борба с корупцията, и всичко онова, което се е случвало преди тях, е корупция и те ще се борят с корупцията. Само че и те направиха същото, на което сме свидетели през 2021 г. – спряха средствата и парите на вече проведени процедури за публични инвестиции, близо около 1 милиард тогава, и сега около 1 милиард и малко повече, тоест като политическо поведение не е нещо различно. Ние през целия този период от 2009 г. досега говорехме за промяна и сега дойде на власт „Промяната“. Само че самоназовалата се „Промяна“ дойде на власт, която, ако е промяна, е промяна от лошо към по-лошо, а не към подобряване, защото разбираме, че една процедура или една сделка е корупционна за тях, ако в нея не участват Кирил Петков, Асен Василев или Бойко Рашков.
Господин Карадайъ, моля Ви.
Така беше и през 2009 г. – всичко беше корупция, ако в нея не са участвали примерно Бойко Борисов, Цветан Цветанов, Искра Фидосова и някои други…
Господин Карадайъ, по философията на законопроектите.
Именно за философията на Законопроекта и начина на водене на политика в държавата говорим, господин Председател. Вие правилно ме поканихте на трибуната. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Вие толкова записки си водихте по време на дискусията.
Да, точно записки си водих за дискусията и си взех повод от предишните изказали се, защото вчера и днес, колеги, пак се наслушахме на същите клишета – за корупция, борба с корупцията и потенциален риск за корупция, само че корупция има там, където има власт. И днес, когато Кирил Петков, Асен Василев и Бойко Рашков говорят за корупция, потенциалният, най-високият риск за корупция е при тях. Те са на власт днес! Корупция има там, където има власт, обаче клишетата продължават и по адрес дори на хората, които 12 години не са били на власт, и те биват обвинявани в корупция. По този начин няма да се оправят нещата. В момента обаче обърнете внимание как се говорят същите клишета. Довчера кабинетът не беше корумпиран, обаче от вчера следобед и днес сутринта министрите, предложени от ИТН, които подадоха оставка, се оказаха корумпираните министри, а те, от друга страна, посочвайки факти в публичното пространство, документи и протоколи, вече там на фактите не трябва да се обръща внимание. Затова, уважаеми колеги, както заявихме, че ще изобличим лъжите и ще се опитаме да върнем нормалността в българската политика, нормалността в Народното събрание в България – чрез изобличаване на лъжите, ние ще продължим да го правим и този законопроект е един ярък пример за това. Ин хаус процедурите бяха корупционни, когато не се правеха от Асен Василев, Кирил Петков и Бойко Рашков и когато идва техният ред да носят отговорността за определени дейности в държавата, това вече не са корупционни сделки. По същия начин беше и за златните паспорти. Лъжеше на алангро – цитат, отвсякъде и в един момент, когато се предлага законопроект – ама, чакайте сега, какво стана? В крайна сметка се оказа, че точно тези, които лепят етикети за корупция на своите политически опоненти, се оказаха в схемите за златните паспорти и изтеглиха един от колегите от прожекторите, като си мислят, че като го оставиха в ББР и го направиха съветник, то не се вижда от хората, че не е излязъл от властта. Така беше и с ББР – едни лъжи се ръсиха от министъра на икономиката Кирил Петков, обаче неговият подпис седи в документ, който е в сайта на Народното събрание, че е лъгал в публичното пространство. Така беше и за газопроводите впрочем. Поздравления и благодаря Ви, колеги, че днес взехме решение да има Временна комисия, която да изследва всички факти и обстоятелства, защото само истината може да изобличи лъжите, които ръсят днес управляващите. Затова моят апел към Вас, уважаеми колеги народни представители, е: ако сте били искрени в предизборната си кампания, че ин хаус процедурите са корупционна схема, би било редно да подкрепите предложените от „Движение за права и свободи“ промени в Закона. Обратното, ако Вие не подкрепите тези предложения, които сме направили за премахване на ин хаус процедурите, ще Ви помоля да излезете пред българските граждани и да им се извините, че ги лъгахте досега – от цялата 2021 г. по време на предизборните кампании, включително и досега. Днес излиза истината наяве! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Карадайъ. Има ли реплики? Петър Петров.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Карадайъ, бих искал да се хвана само за началото на Вашето изказване, където благодарихте на управляващата коалиция, че е добре, че са вкарали Законопроект в същия Закон за обществените поръчки, за да могат да разгледат Вашия от януари месец. Да Ви попитам и да ми отговорите: как да накараме управляващата коалиция да внесе пореден законопроект за промени в Закона за съдебната власт, така че първият законопроект, внесен от народни представители в Четиридесет и седмото народно събрание още на 7 декември 2021 г., е в нарушение на чл. 72, ал. 3 от Правилника – все още не е стигнало до пленарната зала. Преди малко Вашият съпартиец – колегата Хамид, обясни как сте принудени като опозиция да ползвате това, че управляващата коалиция внася един законопроект по един закон, така че да внесете и Вие Законопроект в същия закон, да Ви кажа, че законопроектите на останалата част от опозицията в лицето на ВЪЗРАЖДАНЕ също не биват разглеждани. Аз съм народен представител с много малък опит и по-малък от Вас, но да ви кажа, че ние пък се захванахме за една друга възможност. Когато управляващата коалиция или Министерският съвет внесе един законопроект, между първо и второ четене правим промени, принудени сме да правим промени, за да може тези наши промени да бъдат гледани, така да се каже, в бързата писта, в която минават внасяните от управляващата коалиция и Министерския съвет законопроекти. Уважаеми господин Карадайъ, във връзка с Вашето изказване ще Ви помоля в дупликата си да споделите – за такива млади народни представители с по-малък опит като нас и други, начина, като представители на опозицията, така че да може този парламентаризъм да върви не само движен основно от управляващата коалиция и без да е налице опозиция в Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Други реплики към Мустафа Карадайъ? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Карадайъ.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Петров, уважаеми госпожи и господа народни представители! Много е труден отговорът на Вашия въпрос, защото, когато говорим за върховенство на правото или върховенство на закона, обикновено самите ние трябва да даваме личен пример с нашето си поведение и с нашите си действия. Обаче тук се получава точно обратното – нарушители на Конституцията, нарушители на законите на страната, нарушители на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за назидание говорят на своите политически опоненти за върховенство на закона и правото, и сочат с пръст. Обаче самите те, нарушавайки Конституцията, законите и Правилника, си мислят, че на тях всичко им е позволено. Впрочем така беше и през последните 12 години – не е промяна, не е нещо ново. Крайно време е да се случи нещо ново в добра, положителна посока – да има нормалност в политиката, да възстановим демокрацията, върховенството на правото, да възстановим нормалността в политиката, за да можем да започнем да възстановим и държавността в нашата страна, и то започва тук, от тази зала, и затова отговорът ми е труден. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Други изказвания има ли? Господин Чолаков, 20 секунди има Вашата група. Добре, имате и от мен няколко секунди, няма проблем.
Много Ви благодаря, господин Председател. Изправени сме пред два въпроса – единият е да подкрепим шегата на ДПС и другият е да подкрепим незаконното предложение на Настимир Ананиев. Изберете!
Добре, съвсем в реда на нещата е репликата. Заповядайте, господин Биков, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Чолаков, аз се надявам да обясните какво имахте предвид, защото поне аз не можах да разбера нито шегата на ДПС, нито незаконното предложение на господин Ананиев, въпреки че вярвам на думите Ви, че и едното, и другото е вярно.
Благодаря, господин Биков. За втора реплика – Мустафа Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Чолаков, изобщо не е шега борбата с корупцията и върховенството на правото, и ние не я приемаме като шега. Но и още нещо изобщо не е шега за нас – това, че казваме самонареклите се „Промяна“ и че тази „Промяна“ трябва да си ходи, за да има нормалност в политиката, също не е шега. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Трета реплика дали има? Няма. Заповядайте за дуплика.
Господин Биков, ще позволите да отговоря на господин Карадайъ. Уважаеми господин Карадайъ, абсолютно сте прав. И за нас е така. Колеги, започнахме да се питаме: ние какво правим всъщност в тази зала, в смисъл днес? Водим една делова дискусия по едни конструктивни предложения – конструктивни или неконструктивни, и се правим сякаш нищо не е станало днес. Вие нали разбирате, че няма правителство, няма управляващо мнозинство? Законопроекти, които това мнозинство внася, не мисля, че има готовност това Народно събрание да приема. Те проявиха неуважение – не могат да очакват нищо насреща. Те не желаеха да работят с консенсус – няма да има консенсус отсреща. В смисъл какво продължаваме да правим с тези хора, господин Карадайъ, а изобщо и другите колеги? И понеже влизаме в една друга фаза на политическия живот в страната, тази вече приключи, аз мисля, че никой няма съмнение, тази фаза приключи. Правителството на Кирил Петков е в историята. Мисля, че в тази фаза, която ни предстои на всички политически сили – отговорни към държавата, защото ние сме отговорни към държавата, не към емоциите си, не към пристрастията си, можем да разменяме шеги и закачки, но аз съм убеден, че всички тук сме отговорни хора. Искам да кажа нещо, което искам всички да го чуят. Няколко пъти ми се случи с колеги от – да кажем, старите партии, които се упражняваха тук безмилостно върху ГЕРБ, да им кажа: колеги, няма да сте морални победители. Няма. В тази кал няма да има морален победител. Никой да не си въобразява, че може да хвърли всички грехове на целия преход върху една политическа сила и всички да излязат чисти. Няма да стане! Аз няма да го допусна. Аз! Не говоря за моите колеги. [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Ти да видиш!“]] Да. Да, тоест ще направя каквото зависи от мен, ако искате да работим в тази посока. Разровиш ли го – нали знаете поемата, „разровиш ли го, ще мирише и ще горчи като отрова“. [[Шум и реплики от народния представител Настимир Ананиев: „Ще ровим!“]] Колеги, наистина призовавам за малко повече толерантност, за малко повече уважение, което ни липсваше през последните две години, защото, пак казвам, след като мине фазата, която ни предстои, отново политическите сили ще бъдат тук, отново ще трябва да се изграждат мостове, отново ще трябва да се разговаря и е по-добре наистина да запазим добрият тон и да спрем с това някой да се опитва да става морален победител на гърба на останалите. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Заповядайте. Декларация от името на ГЕРБ-СДС.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, в известна степен това, което ще кажа след малко, се явява и продължение на думите на колегата Радо Чолаков. Днес е един особен ден, навършват се точно 99 години от преврата на 9 юни 1923 г. Това е една особена дата, която увенчава един период, започнал още през 1918 г., и съпътствал близо 100 години обществения живот на България, а именно периода на политическата омраза и политическото насилие. Предшестван е от Войнишкото въстание, предшестван е от печално известния Конгрес на цвеклопроизводителите в Търново, предшестван е от арести, стригане на бради и на мустаци на опозицията, задържане на политически лидери без присъда и без затвор. Без 9 юни нямаше да има 19 май, нямаше да има 9 септември. Това е еманацията на започналия бял и червен терор, най-кървавата мартеница в българската история. Повече от 100 хиляди са преките жертви на политическия терор през цялото това време. И каква поука бихме могли да извадим днес, припомняйки тази дата? Тя според мен е очевидна. Когато езикът на омразата влезе в политиката, той много лесно отива на улицата. Много лесно нашите политически битки тук се превръщат в битки на улицата и се превръщат в истински терор. След това връщане назад няма. След това има кръв за кръв, зъб за зъб, око за око и така повече от 100 години се люлеем в тази люлка, която струва живота на точно толкова българи, колкото сме дали по фронтовете на войните, в които България участва, и то какви българи – да не ги изреждам – Хербст, Гео Милев, много са, Трифон Кунев. Може би можем да потърсим и ироничен паралел днес. Например през 1923 г. Българската комунистическа партия „Тесни социалисти“ по повод Деветоюнския преврат казва, че това е уреждане на отношенията между селската и градската буржоазия и те няма да се намесят. В някаква степен и днес бихме могли да решим, че отношенията между Кирил Петков и Слави Трифонов са уреждане на отношенията между селската и градската буржоазия, и също да стоим несъпричастни към това, което се случва. Да, това е ироничният прочит, но има и неироничен прочит, колеги, и неироничният прочит е опитът на българския закон „Магнитски“, който изтече в медиите – то това е политическо насилие. Неироничният прочит е идеята един човек – господин Рашков, с доказан нагон към полицейщина, да бъде предложен за шеф на Комисията, която ще разследва корупцията, която, между другото, има две преписки за неговата, тоест ние предлагаме да оглави Комисията човек, който тази комисия разглежда. Това би трябвало да бъде един малък знак – точно днес, на 9 юни, 99 години по-късно, да бъдем по-внимателни в думите, по внимателни в намеренията и да не повтаряме грешките на дедите си, защото – да, децата плащат за греховете на родителите си и няма кой друг да плати. Благодаря Ви за вниманието. Бог да пази България! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Процедура ли? За изказване по Законопроекта? [[Реплика.]] Декларация, извинявам се. Заповядайте, Професоре, за декларация от името на „БСП за България“.
Благодаря Ви, господин Председател. В края на този доста странен дебат си позволяваме от името на парламентарната група на БСП да призовем всички парламентарни сили към сериозен размисъл за смисъла на нашето съществуване оттук нататък тук, към градивност и към нещо, което ни убягва вече последните дни. И аз съм изключително учуден, като член на парламентарната група, и това го споделяме всички помежду си, че в опита да се направи опело на едно не започнало още управление, се цитират Вапцаров, Гео Милев, Румянцев – хора, които носят ореола на идеология, която Вие ненавиждате [[ръкопляскания и възгласи: „Браво!“ от „БСП за България“]]и която поставихте, и ритахте тук години наред, явявахте се от трибуната, наричахте ни главорези, когато Вие сте рязали глави. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Всичко това се опитвахме – не Вие, казвам условно, господин Биков, говорим условно [[шум и реплики]] , непрекъснато обвинения в невъзможност да се разбере какви са интересите на нацията, а се правят непрекъснати спънки, уважаеми колеги, месеци наред в работата на най-висшия орган на държавата. Единици от нас се опитваха тук, от тази трибуна, да бъдат прагматични, дори и днес – във всички законопроекти, във всички решения, които се взимаха и днес, и вчера, и да дадат професионалния, духовния, наистина градивния тон. Но се явяваха и други, които носеха бремето на една отговорност. Спомням си нещо сега, понеже говорим много за дигитализация – години наред, и не понесоха тази отговорност като отговорност пред държавата си и се явиха тук, и продължават да се говорят по какви ли не въпроси – на законотворчество, на морал. Нека – тук много съм възхитен от думите на Дилов, да, някои дати трябва да се помнят, но ние си спомняме добре кой направи преврата на 9 юни, какво се случи две години по-късно. [[Шум и реплики.]] Спомняме си. Спомняме си как се изгаряха хора и този, който цитирахте, беше разстрелян в един тунел, където Ви е срам да отидете и никога не сте стъпвали. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] И всичко това налага един голям въпрос, който постави уважаваният от мен Любен Дилов, въпросът за помирението на нацията, въпросът за градивността на нацията, който се опитваме сега да Ви поставим, който поставят и други колеги, от други парламентарни групи, които не се отнасят с Вас и с всички нас тук с такова неуважение, с такава ирония, слагайки на гърдите си табелата „Експерт“ и наричайки другите профани. Това се моля. [[Реплики.]] Няма да споря, доцент Иванов, с Вас, Вие днес не бяхте много време в залата, така че може да сте изпуснали някои от определенията, които се случиха тук. Но позволяваме си да обърнем внимание като парламентарна група на сериозния момент, който преживява нацията, на опита отново на някои от нас тук да хвърлят не мостове помежду ни, а да изгорят всичко, което се нарича парламентаризъм. Да искат да се тръгне в момента към предсрочни избори, към сваляне на правителство, към една тотална деградация на държавата, която няма да я доведе до нищо добро. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Това е нередно …
Моля за тишина в залата!
…нелепо и в никой случай не прави чест на никого от нас. Молбата ни е, обръщам се към Вас, с цялото си отворено сърце, нека тук, от тази трибуна, да не се замеряме с гнусни обвинения, с лоши квалификации, да търсим във всяко нещо, което се обсъжда тук, рационалността, а не това, което ще спре развитието на един или друг проблем, който парламентът ще реши, защото тези хора, които цитирахте тук преди малко, са се опитвали да го правят и са дали живота си за това много десетилетия преди нас. Някак си атмосферата, която създаваме тук, не казвам за всички, но не малко от нас, изобщо не е достойна за тяхната памет. Благодаря Ви, господин Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, Професоре. По дискусията по двата законопроекта за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки има ли последни желаещи за изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, поставям на гласуване Законопроект за изменение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-5, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители – първо гласуване на Законопроекта, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители. Гласували 143 народни представители: за 27, против 62, въздържали се 54. Предложението не е прието. Преминаваме към следващия законопроект: Законопроект за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки, № 47-254-01-53, внесен от Настимир Ананиев и група народни представители – първо гласуване на Законопроекта. Гласували 183 народни представители: за 71, против 67, въздържали се 45. Предложението не е прието.
РЕПЛИКА: Прегласуване!
Прегласуваме Законопроекта. Гласували 197 народни представители: за 96, против 69, въздържали се 32. Предложението не е прието. С това приключихме темата ЗОП. Преминаваме към следващата точка от Програмата: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И РЕПУБЛИКА АВСТРИЯ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ДОГОВОРА МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И РЕПУБЛИКА АВСТРИЯ ЗА ВЗАИМНО НАСЪРЧАВАНЕ И ЗАЩИТА НА ИНВЕСТИЦИИТЕ, ПОДПИСАН НА 22 ЯНУАРИ 1997 Г. В СОФИЯ Заповядайте, господин Димитров, да представите Доклада на Комисията по икономическа политика и иновации. [[Шум и реплики.]] Колеги, моля Ви за тишина! Имаме още 25 минути от заседанието – напомням.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 25 май 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София. Законопроектът беше представен от Димитър Данчев – заместник-министър на икономиката и индустрията.“ [[Шум и реплики.]]
Господин Димитров, изчакайте малко. Колеги, моля Ви за малко тишина!
„След влизането в сила на Договора от Лисабон Европейската комисия стартира инициатива за прекратяването на двустранните инвестиционни договори. Съдът на Европейския съюз постанови, че арбитражните клаузи в международните договори за защита на чуждестранните инвестиции между държавите членки противоречат на чл. 267 и чл. 344 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Законът за ратифициране на Споразумението за прекратяване на двустранните инвестиционни договори между държавите – членки на Европейския съюз, е приет от Четиридесет и четвъртото народно събрание на 7 октомври 2020 г. Няколко държави членки, между които и Австрия, не подписват Многостранното споразумение, но заявяват готовност да пристъпят към двустранно прекратяване на инвестиционните си договори, в случай че са налице такива с останалите държави членки. Техническата работа по изготвяне на проекта на Споразумение между България и Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, започна през месец август 2020 г. въз основа на проект, предоставен от австрийската страна. Процесът по техническо съгласуване приключи през юни 2021 г. с договарянето на Проект на споразумение, с което се прекратява Двустранният инвестиционен договор, сключен през 1997 г.; прекратява се и чл. 12, параграф 3 от Договора, който разширява защитата на инвестициите, направени преди датата на прекратяване на договора, за по-нататъшен период от време. По този начин член 12, параграф 3 от Договора няма да поражда никакви правни последици след влизането в сила на Споразумението за прекратяване. Споразумението за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите е подписано на 10 декември 2021 г. в Брюксел от постоянните представители на двете държави към Европейския съюз. Австрия е приключила вътрешните си процедури по одобрение на Споразумението за прекратяване. В България законовите изисквания предвиждат последващо ратифициране на Споразумението за прекратяване от Народното събрание на Република България. То ще влезе в сила на първия ден от втория месец след датата, на която България е уведомила Австрия за приключване на националната процедура. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: за – 16 народни представители, без против и въздържали се. Въз основа на гореизложеното и на основание чл. 85, ал. 1, т. 5 и ал. 3 от Конституцията на Република България Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Постъпил е Доклад и на Комисията по въпросите на Европейския съюз. Деница Симеонова – заповядайте.
„ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяването на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяването на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. Законопроектът беше представен от господин Димитър Данчев – заместник-министър на икономиката и индустрията. Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяването на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите се подписа на 10 декември 2021 г. в Брюксел от постоянните представители на двете държави към Европейския съюз. То е част от процеса по прекратяване на инвестиционните договори между държавите – членки на ЕС, и е в унисон с дългогодишната позиция на Европейската комисия, че двустранните инвестиционни договори, сключени между държавите – членки на ЕС, се припокриват и влизат в противоречие със законодателството на Съюза, тъй като дискриминират инвеститорите в ЕС въз основа на националност. Във връзка с решение на Съда на Европейския съюз, че арбитражните клаузи в двустранните инвестиционни договори противоречат на чл. 267 и чл. 344 от Договора за функционирането на ЕС, държавите – членки на ЕС, и Европейската комисия засилиха обсъжданията за тяхното прекратяване, а някои държави членки ги прекратиха двустранно или едностранно. В резултат на съвместната работа между Комисията и държавите – членки на ЕС, на 5 май 2020 г. в Брюксел беше подписано Многостранно споразумение между 23 държави – членки на ЕС, с което участващите държави се съгласиха да прекратят сключените помежду им двустранни инвестиционни договори. Законът за ратифициране на Многостранното споразумение бе приет от Четиридесет и четвъртото народно събрание на 7 октомври 2020 г. Австрия е една от държавите – членки на ЕС, заедно със Швеция, Обединеното кралство, Финландия и Ирландия, която не подписа Многостранното споразумение. Това наложи прекратяването на Договора между България и Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите да стане чрез подписването на двустранно споразумение. Австрия е уведомила България, че е приключила вътрешните си процедури по одобрение на Споразумението. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяването на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, госпожо Симеонова. Откривам дискусия по Законопроекта. Желаещи за изказване? Няма желаещи за изказване. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, подлагам на гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяването на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. – първо гласуване на Законопроекта. Гласували 107 народни представители: за 104, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Заповядайте, господин Димитров, за процедура.
Уважаеми господин Председател, дами и господа! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя предложение Законопроектът за ратифициране на споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София, № 47-202-02-17, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г., да бъде приет и на второ четене, тъй като по време на обсъждането не са направени предложения за изменения и допълнения на Законопроекта.
Благодаря, господин Димитров. Обратно становище има ли? Няма обратно становище. Подлагам процедурното предложение на гласуване – да разгледаме ратификацията и на второ гласуване. Гласували 106 народни представители: за 101, против 5, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Димитров.
„Проект! ЗАКОН за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София Член единствен. Ратифицира подписаното на 10 декември 2021 г. в Брюксел Споразумение между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам дискусия по наименованието на Законопроекта и член единствен. Желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Гласуваме наименованието на Законопроекта и единствения член от него, така както бяха изчетени от председателя на Икономическата комисия. Режим на гласуване. Гласуваме ги анблок. Гласували 105 народни представители: за 100, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието. С това и Законопроектът е приет на второ гласуване. Изчерпахме и тази точка от дневния ред. Преминаваме към следващата: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ИЗВЪРШВАНЕ НА ИКОНОМИЧЕСКИ ПРЕГЛЕД НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ, ОТ ЕДНА СТРАНА, И ОРГАНИЗАЦИЯТА ЗА ИКОНОМИЧЕСКО СЪТРУДНИЧЕСТВО И РАЗВИТИЕ, ОТ ДРУГА СТРАНА. Вносител – Министерският съвет. Господин Сабрутев, заповядайте. А, процедура за допуск. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Бих искал да направя процедура за допуск. На основание чл. 43, ал. 2 от ПОДНС да гласуваме в залата да бъдат допуснати следните лица: госпожа Росица Велкова, заместник-министър на финансите, и госпожа Звезделина Желязкова, държавен експерт в дирекция „Икономическа и финансова политика“ към Министерството на финансите.
Благодаря, господин Сабрутев. Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение за допуск на госпожа Велкова и госпожа Желязкова. Гласували 98 народни представители: за 98, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят госпожа Велкова и госпожа Желязкова в залата. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Господин Сабрутев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 47-202-02-7, внесен от Министерския съвет на 15 март 2022 г. На заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите – Ивайло Яйджиев – заместник-министър, и Звезделина Желязкова – държавен експерт в дирекция „Икономическа и финансова политика“ на Министерството на финансите. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. Изготвянето на икономически преглед на страната ни е задължителна стъпка по пътя на присъединяването на Република България към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие – за краткост ОИСР. Целта на прегледите на ОИСР е да се установи състоянието на икономиката, финансовата система и на политиките в различните сфери, в рамките на които държавите, желаещи да се присъединят към ОИСР, следва да докажат, че се придържат към общите принципи на Организацията. В рамките на Споразумението ОИСР ще извърши Икономически преглед, в който ще бъде отчетен и напредъкът по препоръките в доклада на ОИСР от 2021 г. Също така ще продължи да изготвя икономически анализи и прогнози за България за периода на действие на Споразумението, които ще публикува в своите издания „Икономически перспективи“ и „Към растеж“. Споразумението е сключено чрез размяна на писма между двете страни. Дейностите, които ОИСР ще извърши в полза на Република България съгласно Споразумението, са на стойност 1 564 664 лв. (800 000 евро) и обхващат периода от 1 януари 2022 г. до 31 декември 2023 г. Във връзка с ратифицираното през февруари 2021 г. Рамково споразумение за командироването на служители между Министерството на финансите на Република България и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие от ОИСР предлагат да бъде командирован един служител на Министерството на финансите за период от една година. Служителят ще подпомага работата на екипа в българското бюро по прегледа. Средствата в размер на 1 564 664 лв. (800 000 евро) са за извършването на прегледа и тези в размер на 58 800 лв., необходими за командироването на един експерт за една година, са планирани по бюджета на Министерството на финансите за 2022 г., което не води до въздействие върху държавния бюджет. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Предвид обстоятелството, че Споразумението предполага финансови ангажименти за българската страна, съдържа клауза за арбитражно уреждане на евентуални спорове съгласно Конституцията на Република България, същото подлежи на ратифициране със закон от Народното събрание. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 14 гласа за, без против и въздържали се. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 47-202-02-7, внесен от Министерския съвет на 15 март 2022 г.“
Благодаря, господин Сабрутев. Постъпил е Доклад и от Комисията по икономическа политика и иновации. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 47-202-02-7, внесен от Министерския съвет на 15 март 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 23 март 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна. Законопроектът беше представен от заместник-министъра на финансите Ивайло Яйджиев. Споразумението за извършване на икономически преглед е сключено чрез размяна на писма между двете страни. Дейностите, които Организацията за икономическо сътрудничество и развитие ще извърши в полза на Република България съгласно Споразумението, са на стойност 1 564 664 лв. (800 000 евро) и обхващат периода от 1 януари 2022 г. до 31 декември 2023 г. В рамките на Споразумението Организацията за икономическо сътрудничество и развитие ще извърши икономически преглед, в който ще бъде отчетен и напредъкът по препоръките в Доклада от 2021 г. Присъединяването към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие е важен приоритет на външната политика на страната ни и във връзка с това Република България осъществява засилено сътрудничество в различни направления, обобщени в Пътната карта за действията на Република България по присъединяването към ОИСР в периода 2021 – 2023 г. Изготвянето на икономически преглед е задължителна стъпка. Целта е да се установи състоянието на икономиката, финансовата система и на политиките в различните сфери, в рамките на които държавите, желаещи да се присъединят към ОИСР, следва да докажат, че се придържат към общите принципи на Организацията. Във връзка с ратифицираното през февруари 2021 г. Рамково споразумение за командироването на служители между Министерството на финансите на Република България и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие се предлага да бъде командирован един служител на Министерството на финансите за период от една година. Служителят ще подпомага работата на екипа в българското бюро по прегледа. Средствата за извършването на прегледа и тези, необходими за командироването на един експерт за една година в размер на 58 800 лв., са планирани по бюджета на Министерството на финансите за 2022 г. Предвид обстоятелството, че Споразумението предполага финансови ангажименти за българската страна и съдържа клауза за арбитражно уреждане на евентуални спорове съгласно Конституцията на Република България подлежи на ратифициране със закон. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: за 16, без против и въздържал се 1 народен представител. Въз основа на гореизложеното и на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 и 5 от Конституцията на Република България Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 47-202-02-7, внесен от Министерския съвет на 15 март 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам дискусия по Законопроекта. Има ли желаещи за изказване? Борислав Антонов, за изказване ли? Стоп. Господин Антонов, ще Ви запиша, но ще остане за утре изказването Ви тогава. Ще продължим дискусията утре, поради изтичане на времето. Преди да закрия заседанието, ще изчета съобщението за парламентарния контрол за утре – 10 юни. - заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов ще отговори на един въпрос от народния представител Даниел Петров. - министърът на отбраната Драгомир Заков ще отговори на един въпрос от народния представител Иван Петков и на едно питане от народния представител Христо Гаджев. - министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев ще отговори на четири въпроса от народните представители Александър Несторов; Благовест Кирилов, Крум Зарков и Иван Петков; Славена Точева; и Младен Шишков. - министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на 62 въпроса от народните представители Хайри Садъков – три въпроса; Елхан Кълков – два въпроса; Павлин Кръстев – два въпроса; Станислав Анастасов – два въпроса; Джевдет Чакъров – два въпроса; Мустафа Карадайъ; Адлен Шевкед – три въпроса; Байрам Байрам – три въпроса; Халил Летифов – два въпроса; Севим Али – четири въпроса; Ешереф Ешереф – три въпроса; Петър Чобанов – два въпроса; Сезгин Мехмед – два въпроса; Димитър Аврамов – два въпроса; Рамадан Аталай – два въпроса; Гюнер Ахмед; Цветан Енчев – три въпроса; Фатме Рамадан – два въпроса; Ерджан Ебатин – два въпроса; Йордан Цонев – два въпроса; Ахмед Ахмедов; Небие Кабак – два въпроса; Мюмюн Мюмюн – два въпроса; Александър Несторов – два въпроса; Ихсан Хаккъ; Марио Рангелов – два въпроса; Имрен Мехмедова – два въпроса; Ализан Яхова – два въпроса; Юсеин Вейселов; и Андрей Чорбанов. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 97, ал. 2 от ПОДНС поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - министърът на правосъдието Надежда Йорданова; - министърът на земеделието Иван Иванов; - министърът на енергетиката Александър Николов. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участва заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов. С това закривам днешното заседание. Следващото редовно заседание ще се проведе утре от 9,00 ч. [[Звъни.]]