Уважаеми народни представители, моля за регистрация. Колегите онлайн:
Тук.
Росен Костурков?
Тук.
Стефан Шилев?
Тук.
Регистрирани 190 народни представители в залата и 3 онлайн – общо 193. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Процедурата ми е по начина на водене към Вас, свързана със статуса на поставения от нашия председател – господин Мустафа Карадайъ, въпрос на 15 декември 2021 г. към министъра на вътрешните работи господин Бойко Рашков, а в частност и по отношение на поставените два конкретни въпроса от моя страна, които са със статус „в несъответствие с Правилника за организацията и дейността на Народното събрание“. Уважаеми господин Председател, целта на всички тези въпроси е свързана с твърдените от нас факти и обстоятелства за извършения тормоз по време на изборния процес на изборите през месец юли и месец ноември 2021 г. Понеже виждам, че залата се отегчава на тези процедури в последните седмици, искам да Ви дам няколко конкретни примера или по-точно един, свързан с моя избирателен район – област Силистра, както ние наричаме там областта „другата България“. Лично в моята област и в моето родно село по време на изборната кампания през месец юли честни и трудолюбиви български граждани бяха предупреждавани с Протокол за предупреждение да не извършват престъпления против политическите права на гражданите, а именно да не купуват гласове или да не въздействат върху други избиратели за гласуване за определена политическа партия. Тези протоколи бяха връчени лично в мое присъствие, като на въпроси към органите на реда отговорите бяха, че това им е наредено от техните ръководители. И знаете ли какъв беше отговорът на тези български граждани, които бяха нарочени за потенциални престъпници от българската държава? На изборите през месец юли… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Извинявам се, господин Председател, просто не съобразих за времето. Позволете ми, в първото ми излизане на трибуната – само още една минута и приключвам. Отговорът на тези български граждани беше, че в изборния ден сигнализираха органите на реда, че лицето хикс купува гласове за определена партия, след което съдействаха, свидетелстваха и лицето беше осъдено – с влязла в сила присъда, и тази присъда е единствената по рода си в областта. И ние всички тук в тази зала заедно с Вас дължим отговор на тези български граждани защо бяха нарочени за потенциални престъпници. За да върнем доверието във всички български граждани, Вие и всички ние тук в тази зала трябва да съдействаме за получаването на отговора защо и на какво основание тези хора бяха нарочени за потенциални престъпници от българската държава [[шум и реплики]], а те са над 19 хиляди в цялата страна. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Ахмед. Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като днес всички точки от дневния ред са изключително важни, ние предлагаме удължаване на времето на заседанието до пълното му изчерпване. Благодаря. [[Реплики.]]
Благодаря, господин Петров. Предложението на господин Петров е заседанието да продължи до изчерпване на дневния ред за деня. Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Даниел Петров. Колегите онлайн:
Въздържал се.
Росен Костурков?
Въздържал се.
Стефан Шилев? Гласували в залата 188 народни представители и 2 онлайн – общо 190: за 72, против 44, въздържали се 72 народни представители и 2 онлайн – общо 74. Предложението не е прието. Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Предвид че няма да можем да изчерпим целия дневен ред, на нас ни се налага да се подготвим по новия дневен ред и да преосмислим позицията си по него, така че искаме 30 минути почивка. Благодаря Ви. [[Шум и реплики.]]
Петнадесет минути почивка – до 9,25 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. Преминаваме към точка първа от дневния ред за днес: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БЪЛГАРСКОТО ГРАЖДАНСТВО. Законопроектите са три. Процедура по начина на водене. Ахмед Ахмедов – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предишната седмица бях взел думата по начина на водене – ставаше въпрос за поддържането на интернет страницата на Народното събрание. Ако някои от колегите са забравили, само да припомня, че става въпрос най-вече за отговор, получен от Мустафа Карадайъ на 15 декември и зададен към министъра на вътрешните работи – господин Рашков. Този отговор беше важен за всички нас от „Движение за права и свободи“, а и не само. Този отговор даваше обяснение на репресиите, които се извършиха по време на изборите на над 20 хиляди човека. Този отговор най-вече беше очакван от тях като един вид извинение за тяхното накърнено достойнство и най вече за тяхната чест. След това, уважаеми господин Председател, Вие не обърнахте внимание на всичко това и ние от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ отново задавахме въпроси. Аз бях задал въпрос за случаите на Тюркян Татар от село Горичево и на Сами Сами от село Самуил. И когато отново погледнах интернет страницата на Народното събрание, забелязах, че там ми е отговорено, че въпросът е в несъответствие с Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Вчера господин Карадайъ Ви призова да изпълните чл. 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, а днес аз отново Ви моля най-сърдечно, ако може да обърнете внимание, защото тези въпроси не са само мои, те са и на всички колеги – от парламентарната група на ГЕРБ и госпожа Ангелкова имаше, и господин Терзийски имаше, така че се събрахме много колеги. Най-вече Ви питам: кога ще изпълните чл. 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Ще изпълня чл. 103, когато подадете възражения по реда на чл. 103. Преминаваме към Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев, за да представите Доклада на водещата Комисия по трите законопроекта.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за изменение на Закона за българското гражданство, № 47-202-01-2, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г., Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-1, внесен от Мустафа Сали Карадайъ, Йордан Кирилов Цонев и Делян Славчев Пеевски на 11 януари 2022 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди: Законопроект за изменение на Закона за българското гражданство, № 47-202-01-2, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г.; Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-1, внесен от Мустафа Сали Карадайъ, Йордан Кирилов Цонев и Делян Славчев Пеевски на 11 януари 2022 г.; и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на правосъдието госпожа Юлия Ковачева – заместник-министър, и госпожа Даниела Белчина – изпълняващ длъжността директор на дирекция „Съвет по законодателство“; от Министерството на вътрешните работи госпожа Людмила Кръстанова – началник на сектор в дирекция „Миграция“, госпожа Нина Чимова – главен юрисконсулт, и Биляна Стойкова – главен юрисконсулт; от Администрацията на Президента на Република България – госпожа Надя Младенова – началник на кабинета на Вицепрезидента на Република България, и госпожа Ирина Димитрова – председател на Комисията по българско гражданство към Вицепрезидента на Република България; от Държавна агенция „Национална сигурност“ господин Пламен Тончев – председател, госпожа Ани Пиронeва – началник на сектор, и госпожа Таня Каракаш – директор на дирекция „Правно-нормативна дейност“; от Българската асоциация на управляващите дружества – господин Никола Янков. От името на вносителя Законопроект, № 47-202-01-2, внесен от Министерския съвет, беше представен от госпожа Юлия Ковачева, която посочи, че с него се предлага отмяна на чл. 12а и 14а от Закона за българското гражданство, с които е създадена възможност за предоставяне на българско гражданство при облекчени условия срещу направени инвестиции. Госпожа Ковачева обърна внимание върху Доклада на Европейската комисия от 23 януари 2019 г. относно режимите за предоставяне на гражданство и право на пребиваване в Европейския съюз, прилагани от държавите членки, като акцентира върху създадените режими за предоставяне на гражданство срещу инвестиции в Кипър, Малта и България. Тя уточни, че критиките към Република България са свързани с възможността за придобиване на българско гражданство срещу инвестиции при по-облекчени условия в сравнение с обичайния режим за натурализация, като не се изисква предварително ефективно пребиваване в съответната държава. Заместник-министърът изтъкна, че необходимостта от отмяна на съществуващия механизъм за придобиване на българско гражданство чрез инвестиции се обуславя и от липсата на реални инвестиции в българската икономика, тъй като чрез тях не се откриват нови работни места. Законопроектът не съдържа разпоредби, с които се транспонират актове на Европейския съюз или се въвеждат регулаторни режими. Предложеният законопроект съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. От името на вносителя Законопроект, № 47-254-01-1, внесен от Мустафа Карадайъ, Йордан Цонев и Делян Пеевски, беше представен от народния представител Хамид Хамид, който посочи, че с Проекта се цели да се премахне възможността за придобиване на българско гражданство срещу извършени инвестиции в Република България и допълни, че в редица доклади на Европейската комисия се съдържат критики по отношение на механизма за придобиване на българско гражданство срещу инвестиции. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. По обсъждания законопроект са постъпили писмени становища от Министерството на правосъдието, Министерството на вътрешните работи, Министерството на труда и социалната политика, министъра на иновациите и растежа и Държавна агенция „Национална сигурност“. В становището на Министерството на правосъдието се съдържат възражения срещу предложението за премахване на механизма за установяване на продължителността на дадена инвестиция, както и срещу отпадането на възможността за получаване на разрешение за постоянно пребиваване в страната на чужденци, извършили инвестиции в Република България. В становището на Министерството на вътрешните работи се обръща внимание на препоръката на Европейската комисия относно механизмите за управление и последващия контрол, като се създадат ефективни и прозрачни способи за надзор, отчетност и редовно последващо наблюдение за поддържането или увеличението на инвестицията, както и за поддържане на ежегодна подробна статистика. Министерството на труда и социалната политика, Министерството на иновациите и растежа и Държавна агенция „Национална сигурност“ подкрепят Законопроекта предвид сходния му характер със Законопроекта, внесен от Министерския съвет. От името на вносителя Законопроект, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители, беше представен от народния представител Хамид Хамид, който посочи, че с него се предлага в тримесечен срок от влизане в сила на Закона да се извърши пълна проверка на всички преписки по придобиване на българско гражданство чрез инвестиции. Той допълни, че при установено нарушение по осъществяване и поддържане на инвестицията в срок българското гражданство ще бъде отнемано. По обсъждания законопроект са постъпили писмени становища от Министерството на правосъдието и Държавна агенция „Национална сигурност“, които съдържат възражения срещу начина и срока за извършване на проверките. В хода на публичното обсъждане председателят на Комисията по българско гражданство към Вицепрезидента на Република България госпожа Ирина Димитрова заяви, че подкрепя изцяло внесения от Министерския съвет законопроект, както и Законопроект, № 47-254-01-1, внесен от Мустафа Карадайъ, Йордан Цонев и Делян Пеевски, но изрази резерви по отношение на Законопроект, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители. Тя възрази срещу предложението резултатите от проверките, извършени от ДАНС, да бъдат предоставяни на Вицепрезидента на Република България, като отбеляза, че само главният прокурор и министърът на правосъдието могат да стартират производство за отмяна на натурализацията и за лишаване от българско гражданство. Председателят на ДАНС господин Пламен Тончев заяви, че подкрепя Законопроект, № 47-254-01-1, с който се предвижда отмяна на чл. 12а и 14а, като по отношение на Законопроект, № 47-254-01-8, отбеляза, че е необходимо и Министерството на икономиката да вземе участие в осъществяването на проверките. Госпожа Таня Каракаш обърна внимание върху недостатъчния срок за извършване на проверките предвид дългия период от 2013 г. до изтичане на двегодишния срок за поддържане на инвестицията след придобиване на българското гражданство. Госпожа Людмила Кръстанова акцентира върху предложението за отмяна на чл. 25, ал. 1, т. 6, 7 и 8 от Закона за чужденците в Република България, като уточни, че Дирекция „Миграция“ разрешава пребиваването на чужденци на територията на Република България и осъществява контрол върху чуждестранните инвеститори. Тя допълни, че основанието за разрешаване на пребиваването е признаването, установяването и удостоверяването на направената инвестиция, като акцентира върху необходимостта от създаване на национален механизъм за контрол на тези инвестиции, включително и по отношение на поддържането им през целия период на пребиваването. Заместник-министър Ковачева заяви, че Министерството на правосъдието не подкрепя предложенията за отмяна на чл. 32а, ал. 2 от Закона за българското гражданство и на чл. 25, ал. 1, т. 6, 7 и 8 от Закона за чужденците в Република България. Госпожа Ковачева отбеляза, че Държавна агенция „Национална сигурност“ няма правомощия да извършва контрол за законосъобразност на приключили административни производства по натурализация. Господин Никола Янков представи становището на Българската асоциация на управляващите дружества и Българската асоциация на лицензираните инвестиционни посредници, като заяви, че българският режим за предоставяне на гражданство срещу инвестиции е напълно еквивалентен на режима в другите европейски държави, както и в САЩ и Канада. Той отбеляза, че българският режим е много по-неблагоприятен предвид двойно по-голямата инвестиция, необходима за получаване на постоянно пребиваване в България и за придобиване на българско гражданство. Господин Никола Янков посочи, че изискванията на Европейската комисия са насочени към контрола върху изпълнението на условията за предоставянето на българско гражданство, както и към контрола върху произхода на парите. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Николина Ангелкова, Ива Митева, Андрей Михайлов, Атанас Славов, Петър Петров, Крум Зарков и Хамид Хамид. На поставените от народния представител Николина Ангелкова въпроси заместник-министърът отговори, че за периода 2017 г. – 2 февруари 2022 г. 92 лица са придобили българско гражданство по натурализация на основание чл. 14а, като с Указ на президента е отнета натурализацията на 7 лица, и допълни, че в Министерството на правосъдието не се поддържа регистър за вида и размера на инвестициите. Госпожа Ковачева уточни, че обичайните инвестиции, направени във връзка с придобиване на българско гражданство, са в закупуване на държавни ценни книжа или са вложени в лицензирана кредитна институция по договор за доверително управление Народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов, Атанас Славов и Крум Зарков заявиха, че ще подкрепят внесения от Министерския съвет законопроект. Госпожа Митева обърна внимание върху липсата на предмет в Законопроект, № 47-254-01-8, като уточни, че предложената преходна норма би могла да намери място в корпуса на Закона след съответната редакция. Господин Михайлов посочи, че придобиването на българско гражданство чрез инвестиции не е катализатор на инвестиционния процес в страната, поради което не е оправдано съществуването на разпоредбите на чл. 12а и 14а. Народният представител Крум Зарков заяви, че няма да подкрепи предложените от ДПС законопроекти, но отбеляза, че е необходимо внимателно обсъждане на предложението за премахване на възможността за пребиваване на чужденци в Република България въз основа на направени в страната инвестиции. Той възрази и срещу предложението за сезиране на Вицепрезидента на Републиката при констатирани нередности в производство за придобиване на българско гражданство, считайки, че следва да се спази процедурата, предвидена в Закона за българското гражданство. Народният представител Петър Петров заяви своето несъгласие с внесения от Министерския съвет законопроект, като счита, че съобразяването на Законопроекта с изискванията на Европейската комисия относно придобиването на българско гражданство представлява отказ от държавен суверенитет и намеса в процеса по предоставяне на гражданство. Той акцентира върху необходимостта от завишаване на контрола върху инвестициите, въз основа на които е придобито българското гражданство, и заяви своята подкрепа за Законопроекта, предвиждащ проверка на всички инвестиции за гражданство. След проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси: с 12 гласа „за“, 1 глас „против“ и без „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за българското гражданство, № 47-202-01-2, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г.; с 2 гласа „за“, без „против“ и 13 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-1, внесен от Мустафа Сали Карадайъ, Йордан Кирилов Цонев и Делян Славчев Пеевски на 11 януари 2022 г.; с 3 гласа „за“, без „против“ и 12 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Сали Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Също така по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г., има и Доклад от Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. Заповядайте, господин Икономов, да представите Доклада по този законопроект.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно обсъждане и гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители на 21 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г. От името на вносителя Законопроектът бе представен от народния представител Хамид Хамид. Той отбеляза, че внимателният анализ на действието на инвестиционното гражданство през последните 9 години е установил, че тази правна норма не изпълнява функциите, за които е въведена. Отмяната на „златните паспорти“ се смята за едно от главните условия за приемането на България в Шенген и премахването на американските визи. България е заплашена с наказателна процедура от Европейската комисия, ако не прекрати тази практика. Практически възможността за получаване на български паспорти срещу инвестиции не е донесла на българската държава никакви дивиденти. Предлага се извършване на пълна проверка от Държавна агенция „Национална сигурност“ (ДАНС) на всички конкретни случаи за предоставяне на българско гражданство по реда на чл. 14а от влизането в сила на този механизъм до неговата отмяна. Председателят на Комисията господин Икономов запозна народните представители с постъпило становище по Законопроекта от ДАНС, според което за извършване на пълна проверка на всички преписки по придобиване на българско гражданство по реда на чл. 14а следва да бъдат включени и органите на Министерството на икономиката. По отношение на предложения тримесечен срок за извършване на проверката от ДАНС същият е кратък и недостатъчен. Проверките от ДАНС следва да обхващат по-голям период от време и резултатите от тях да бъдат изпращани на министъра на правосъдието с оглед на правомощията му по чл. 31, ал. 2 от Закона за българското гражданство. Въз основа на проведеното обсъждане и след последвалото гласуване Комисията с 4 гласа „за“, без „против“ и 9 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 47-254-01-8, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители на 20 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Икономов. Становище от вносителите? Заповядайте, госпожо Министър, за становище от името на Министерския съвет.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! На Вашето внимание Министерският съвет предлага за одобрение един законопроект, който е изключително важен, както от гледна точка на нашето общество, така и от гледна точка на доверието на нашите партньори от Европейския съюз и Съединените американски щати. Става дума съвсем простичко за това да махнем от пазара продажбата на нашето българско гражданство по неясни причини. Големият проблем, който ние предлагаме да решим, се състои в това да премахнем възможността хора, които нямат трайна връзка с България, които даже не пребивават трайно в страната, по бърза процедура, по бърза писта да станат български граждани, а с това граждани и на Европейския съюз. Така че, охранявайки нашия национален интерес, премахвайки тази възможност, ние ще охраняваме и интереса на Европейския съюз, на останалите граждани на Европейския съюз, и също така ще повишим доверието на нашите партньори, както казах. Както вчера, така и днес Вие ще трябва да решите, да свършите една работа, която не е свършена назад през годините. Стана ясно от мотивите и от Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси… [[Шум в залата.]]
Моля за тишина, колеги.
…че Европейската комисия през 2019 г. е поставила този въпрос, през 2021 г. отново го е поставила на вниманието на българската държава и миналата година последваха санкциите „Магнитски“ от страна на нашите партньори от Съединените американски щати. Трябва да припомним все пак, че колегите от ГЕРБ през 2019 г. се опитаха да решат този въпрос. С „любезното съдействие“ от ДПС той не беше решен. [[Реплика от ДПС.]]
Колеги, не от място, моля.
Така че призовавам Ви след внимателен дебат да подкрепите предложения от Министерския съвет законопроект. [[Реплики от ДПС.]]
Благодаря Ви, госпожо Министър. От името на другите вносители? Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! Към мотивите да припомня хронологията за любителите на късата памет, каквато очевидно е и госпожа министърът на правосъдието. На 29 ноември 2012 г. Народното събрание приема на второ четене Закона за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на инвестициите, където в Преходните и заключителните разпоредби – § 34, се предлага въпросният способ да бъде приет. Парламентарната група на „Движение за права и свободи“ се противопоставя, иска този текст да отпадне, защото няма гаранции, че това гражданство има достатъчен контрол; че инвестициите ще бъдат реални, защото е дадено да бъдат в държавни ценни книжа. Тоест предупреждава какво ще се случи с порочните практики, които се случиха после. Предложението ни за отпадане не е прието, ние излизаме от залата и не гласуваме. Това е позицията на ДПС. Последва вето на президента Плевнелиев и по този текст. Парламентарната група на „Движение за права и свободи“ гласува за ветото! Въпреки това ветото е отхвърлено с гласовете на парламентарната група на ГЕРБ и на Синята коалиция – Вашия предшественик. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Ето ги стенограмите, ето ги гласуванията! Ако искате, мога и поименно да Ви ги чета. Това е за късата памет. Да продължим нататък. В тези осем години – от 2012-а до 2020-а, се натрупват стотици такива случаи, при които схемата винаги е една и съща – инвестиция в ДЦК през адвокатска кантора, която не е близка до ДПС, както се доказа, може би е близка до други хора; закупуване на държавни ценни книжа; издаване на удостоверение, че има направена инвестиция за 1 милион и 1 лв.; следва даване на постоянно пребиваване или на гражданство. Инвестицията се поддържа за срока на ДЦК-тата с кредит от съответната банка, където ДЦК-тата са заложени. След изтичане на срока на кредита, който е и срокът за инвестицията, ДЦК-тата се усвояват от банката и инвеститорът си е взел парите предварително с кредита. За него остава разходът към адвокатската кантора и лихвите към банката. Това е цената на въпросното гражданство. Това имахме предвид ние, като не се съгласихме с този модел! През 2019 г. Народното събрание създава Временна анкетна комисия за проверка на факти и обстоятелства за корупция при даване на българско гражданство, но не по инвестиционния път, а по произход. Ставаше въпрос за публикации в чуждестранни медии. В хода на работата обаче ние се запознахме и с тези извращения, ако мога така да ги нарека. Истината в това, което казахте, е, че министър Ахладова – тогавашният министър на правосъдието от ГЕРБ, предложи да отпадне инвестиционното гражданство. В Комисията разсъждавахме и проучихме как стоят нещата в другите страни. Бяха седем страни, към които Европейската комисия имаше бележки – Малта, Кипър, Гърция, България, Португалия, Испания, Северна Ирландия. Всички останали страни все още не бяха приключили, но бяха променили законодателството си по издаване на инвестиционно гражданство, като го бяха затегнали – и условията, и контрола. Комисията, състояща се от 16 членове, двама от които от ДПС, плюс председател, плюс още един член, препоръча, ще Ви го прочета в Доклада: „Комисията препоръчва България да не преустановява инвестиционното гражданство, но да го регламентира и контролира строго, за да се създадат ефективни гаранции, че става въпрос за реални инвестиции, създаващи работни места и добавена стойност.“ Докладът е приет от всички членове на Комисията и подписан без особено мнение – не само от ДПС. Това беше становището към онзи момент. Комисията изработи Проект за законодателни промени, които наистина затегнаха този режим, съответно и контрола. Законопроектът, в интерес на истината, не беше подписан само от БСП. Господин Крум Зарков през цялото време беше за отпадане на това гражданство – и в Комисията, и когато ставаше въпрос за Законопроекта, но всички останали го подписаха. Така се стигна не до оставане на режима – тук е манипулацията, госпожо Министър! И не я правите само Вие, а една цяла група от хора. Не е оставен същият режим! Същият режим е абсолютно отменен – няма ДЦК, няма този път, по който имаше допуснати… Режимът е променен, режимът е затегнат, контролът също. След приемането на Закона не е издаден нито един паспорт по новия режим. Защо? Причините са много. Една от тях е, че не е изгодно на тези, които искат бърза писта за европейско гражданство, да минат през всички тези проверки и да направят реални инвестиции с работни места. Това е отговорът на въпроса. След като излезе Докладът на Европейската комисия през декември миналата година за напредъка по преговорите за отпадане на визите за европейски граждани за Щатите, парламентарната група на ДПС, като взе предвид този резултат, че нашите партньори категорично не искат и затегнатия режим; като взе предвид и това, че по новия режим практически не се работи, практически няма направени инвестиции, взехме решение да предложим в законопроект този механизъм да отпадне изцяло. Вие, уважаеми колеги, преценете къде е промяната в позицията на парламентарната група на ДПС, след като ние сме били изначално против порочния модел; след като сме участвали в генерална промяна на този модел и след това, като сме видели, че не работи и че не се приема от нашите партньори от Съединените щати и от Европейския съюз, искаме той да отпадне. Може би искате да нямаме право на законодателна инициатива. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Заповядайте – становище от вносител и по третия законопроект.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаема госпожо Министър! Третият законопроект, който разглеждаме днес, и вторият, който ние предлагаме, съдържа само един параграф, но за нас и за целия Европейски съюз, за всички европейски граждани е изключително важен. Държим да бъде извършена проверка абсолютно на всеки конкретен случай от съществуването на механизма – той съществува от 2013 г., обнародван е в „Държавен вестник“, брой 16 от 2013 г., до ден днешен. Както чухме от господин Цонев, след промените от март 2021 г. не е издаден нито един такъв паспорт, защото там за първи път се въведоха изисквания за разкриване на минимум 20 работни места, което е изключително важно. За разлика от много други държави, които реално привлякоха инвестиции по този механизъм, за съжаление, България не успя. Тоест този текст, който беше въведен с цел привличане на инвестиции, не си свърши работата. Настояваме да бъде извършена пълна проверка на всяка една процедура, на всеки един посредник по тази процедура – всяка една фирма, която има договор за посредничество, на всяка една адвокатска кантора, която я е представлявала, и там, където има установени нарушения, да се открие процедура за отнемане на българско гражданство. Да, ние приемаме забележките на Министерството на правосъдието и на Президентството, че след ДАНС процедурата не трябва да отива направо в Президентството, защото в Министерството на правосъдието си има съответна комисия, която не трябва да се прескача. Това са отстраними неща между първо и второ четене. Защо сме поискали тримесечен срок? Защото голяма част от тези преписки вече са проверявани. По искане на няколко министри на правосъдието, както и по сигнали на народни представители и на граждани до прокуратурата голяма част от всичките 113 „златни паспорта“ така или иначе са проверявани. Мислим, че за три месеца могат да бъдат проверени останалите не повече от 20 – 30 случая. Смятаме, че срокът е абсолютно достатъчен. Проверката трябва да даде отговори не само на въпросите на обществото, на българските граждани, а на цялата Европейска комисия. Тази седмица във вторник на заседание на Комисията LIBE в Европейския парламент беше приет с огромно мнозинство Проектодокладът, който беше изготвен от докладчика София ин'т Велт по отношение на „златните паспорти“ в Съюза. Въпросите и констатациите на Комисията – ще си позволя накратко да изчета два-три пасажа: „Златните паспорти“ са неприемливи от етична, правна и икономическа гледна точка и представляват сериозен риск за сигурността на Европейския съюз. Също ще бъде отправена препоръка и към трети страни, които имат безвизов достъп до Европейския съюз, и към тях ще бъдат отправени предложения също да прекратят тези порочни практики в своите държави.“ Докладчикът София ин'т Велт заключава Доклада си със следните изречения: „Да си гражданин на Европейския съюз или да пребиваваш в него е в основата на това, което Съюзът въплъщава – свободата и правата. Гражданството е право, а не стока, която може да се купува и продава. Правителствата на държавите членки продават това, което не им принадлежи, като използват репутацията на Европейския съюз за печалба. Техният циничен бизнес застрашава общата ни сигурност.“ С две думи, и в Комисията LIBE, и в Европейския парламент заключението е, че „ситуацията е в много лоша ситуация“. Ситуацията, както казват класиците, е направо куролация. Така че Ви моля, колеги, да подкрепите Законопроекта ни, за да няма „нулева толеранция“ към продажбата на „златни паспорти“. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Откривам дискусията по законопроектите. Заповядайте, господин Славов.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър, уважаеми вносители, колеги! Моето изказване, разбира се, е в подкрепа на Законопроекта на Министерския съвет по няколко причини. На първо място, още с встъпването в длъжност на Министерския съвет – и на министър Йорданова, беше направен анонс, че именно това ще е един от първите законопроекти, които Министерството на правосъдието ще подготви и внесе, за да изпълни много ясни и категорични препоръки на Европейския съюз. На второ място, темата за българското гражданство е фундаментална тема, защото гражданството, както знаем, колеги, е основната правно-политическа връзка на индивида с държавата. Гражданството не е просто набор от права и възможности, а гражданството е свързано с ценности, с лоялност на индивида към държавата и на държавата към индивида. Именно затова лековатото отношение към темата за гражданството е недопустима. За съжаление, колеги, през последните години станахме свидетели на множество злоупотреби с българското гражданство – и гражданството, получено въз основа на инвестиции, така и гражданството, получено въз основа, забележете, на особени заслуги по чл. 16 от Закона за българското гражданство. Аз вярвам, че в тази материя също дължим определена законодателна инициатива, защото през годините имаше руски олигарси, които за особени заслуги получиха българско гражданство, имаше всякакви хора със съмнителен произход, които получиха гражданство за особени заслуги, и тук дължим на законово ниво най-малкото критерий и това каква е особената заслуга за държавата, затварям тази скоба. В същото време Законопроектът на Министерския съвет е балансиран, защото не допуска българско гражданство въз основа на инвестиции, но все пак дава и оставя възможност за трайно и продължително пребиваване, ако едно лице е направило сериозна инвестиция в страната. В заключение на моето изказване все пак трябва да отбележа следното: инвестициите в България ще дойдат тогава, когато има върховенство на правото, когато има много ниски нива на корупцията, а не толкова с подобни стимули. По отношение на законопроектите на колегите от ДПС. Аз разбирам тази активност като опит за изчистване на потъмнелия публичен имидж на Движението вследствие на санкциите по закона „Магнитски“, но също така вярвам, че трябва да се положат по-сериозни усилия, за да случи това. Благодаря Ви, колеги. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, доцент Славов. Реплики към Атанас Славов? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Славов, аз благодаря за изказването, където подчертахте къде е разликата между двата сходни закона – на Министерския съвет и внесения от нас Законопроект за отмяна на чл. 12а и чл. 14а, но там се съдържа отмяна на чл. 32а, както и съответния текст с кореспондиращи текстове в други закони въобще. Критиката на Европейската комисия, господин Славов, е към пребиваването, тоест не само да премахнете паспортите, гражданството на това основание. Комисията казва: премахнете и късата писта за продължително пребиваване, защото в момента са останали само три страни, които предоставят гражданство по тази писта, и то Кипър вече е ограничил до 2020 г., която разглежда молбите, премахвайки този механизъм. Но 12 са страните – членки на Европейския съюз, които на основание инвестиции предоставят продължително пребиваване. Критика има и за така наречените „златни визи“, тоест на основание инвестиции някои държави предоставят визи. Европейката комисия разглежда цялостно тези проблеми за визите, за продължителното пребиваване и за самото гражданство. Именно затова ние сме предвидили премахването и на основанията за продължително пребиваване на това основание, и в това се състоят разликите между двата законопроекта. Не Ви съветвам да влизате в загриженост за имиджа на ДПС, то си личи по броя на нашите народни представители. За Вашата бройка вече не я знам, но от четири-пет коалиции, я имате един файтон хора, я не. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Други реплики към Атанас Славов има ли? Няма. Заповядайте за дуплика, доцент Славов.
Действително, господин Хамид, това е основната разлика между двата законопроекта, но има и още една важна разлика – Законопроектът на Министерския съвет е минал през много сериозна оценка на въздействието и междуведомствено съгласуване, положена е дължимата грижа, за да се направи този правилен баланс между гражданството, което се предлага да се отнеме, с тази възможност за гражданство въз основа на инвестиции и постоянното пребиваване. След като се затвори тази голяма врата, мисля, че статутът на постоянно пребиваване няма да представлява такъв генерален проблем, особено когато все пак там са въведени ограничения по отношение на вида на инвестиции, които трябва да се правят, и на контрола, както и господин Цонев също отбеляза, тази разлика от 2019 г. със законодателните изменения. Независимо какво е мнението на „Демократична България“ и на нашите съмишленици за „Движение за права и свободи“ обществената оценка е еднозначна. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Славов. Господин Карадайъ, заповядайте за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател – по начина на водене. Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Председател, когато от тази трибуна народни представители и министри говорят с фактологическа неточност според Вашата терминология в разговорния български език, на това му се казва лъжа, моля да им правите забележки. Взимам повод от предишното изказване, дори и на господин Славов. През 2012 г. не е имало санкции по „Магнитски“, но „Движение за права и свободи“ е имало същата позиция, каквато и днес, както чухме, и с факти, стенограми и гласувания, които господин Цонев представи тук. Но прокситата на кръга „Капитал“, като „Синя коалиция“, „Реформаторски блок“, „Демократична България“, „Да, България“, ДСБ и така нататък, както виждаме, в различно време по различен начин са гласували за този закон и мисля, че когато излизат на тази трибуна и говорят фактологични неточности, трябва да им припомните. Само преди няколко минути господин Цонев каза кой как е гласувал по този закон. Към Вас ми е, господин Председател, молбата да им правите забележки, иначе общественото мнение е ясно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря и аз. Ще оставя фактологията да се изяснява в рамките на дебата. Господин Куленски за изказване – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим Законопроекта на Министерския съвет, тъй като считаме, че той в най-добра степен отразява препоръките на европейските ни партньори. Аз искам да обърна внимание на законопроектите, които са внесли ДПС. Хубаво е, когато ДПС говорят за отмяна за „златните паспорти“, да знаем, че монетата има две страни. Ще се аргументирам защо. На 20 март 2020 г. господин Йордан Цонев и група народни представители са внесли Законопроект за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, № 054-01-26, с който, забележете, те са предложили – цитирам Доклада на Комисията по правни въпроси тогава: „Да се подобрят възможностите за придобиване на българско гражданство по натурализация от лица, които са получили разрешение за постоянно пребиваване на основание извършени инвестиции при условията и по реда на Закона за чужденците в Република България.“ Така наречените „златни паспорти“, дами и господа, срещу които те сега се борят да премахнат, защото явно са много последователни в своите политики. В пленарно заседание от 29 октомври 2020 г. един от вносителите – господин Йордан Цонев, е изложил следните аргументи за запазване на „златните паспорти“. Цитирам от стенограмата на пленарното заседание, колеги: „Апелирам да го подкрепите, за да се изработи между първо и второ четене един общ законопроект, в това число и възможността за инвестиционно гражданство, както още се нарича.“ Малко по-надолу в изказването си господин Цонев излага следното: „Този инструмент е важен за всяка страна и ние не можем да го изоставим – не е редно, не е правилно за нашата икономика, затова апелирам още веднъж, моля, подкрепете и този законопроект, за да се изготви един общ и да вървим към това да не се отказваме от един международно утвърден механизъм.“ Господин Цонев, в никакъв случай не искам да се заяждам, но явно Вие сте претърпели голям катарзис и по други теми, не само относно „златните паспорти“. А за Вас, колеги, когато ДПС Ви кажат: „Добър ден!“, по-добре погледнете нагоре къде е слънцето. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Колеги, моля да запазим и добрия тон между парламентарните групи.
Реплика.
За реплика ли, господин Цонев? Заповядайте, разбира се.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Уважаеми господин Куленски, фактологичната неточност да изправим първо. Законопроектът не е на ДПС и първо прочетете на глас от кого е подписан – от група народни представители, които са от всички парламентарни групи – без БСП, членове на Временната комисия. Тази фактологична неточност [[реплика от народния представител Мустафа Карадайъ]]обаче води до съответните изводи. Изводите, които направихте от тази неточност, са също толкова неточни, колкото и неточността. Изказванията, които цитирахте, са така и аз по никакъв начин не се отричам, да кажем, от тях, защото те са направени в контекста на решението на Комисията след оценка какво са направили останалите държави. В България инвестиционният климат е лош, в България чуждестранните инвестиции намаляват. Другите страни не са се отказали от този механизъм – над 20 млрд. долара годишно влизат в страните по този механизъм, но когато този механизъм е истински – истински инвестиции, с истински контрол. Затова аз защитих новия механизъм – новия механизъм с истински контрол, на истински инвестиции и с истинско създаване на работни места. След като обаче и след това затягане на режима, което бяха направили и Кипър, и Малта, и Гърция, и Португалия, и Северна Ирландия, след като Европейската комисия и задокеанските ни партньори са пак категорични, че никакво затягане на режима не върши работа, а искаме отмяна на тази възможност, естествено, че ще се съобразим. Ние затова сме партньори – да се съобразяваме с това, което общият дебат в Евросъюза ни предлага и води до това. И вчерашното – онзиденшното мисля, че беше, което Хамид Хамид цитира, Докладът на Комисията LIBE е също в тази посока, не виждам никаква промяна. Това е естественият ход на нещата. Опитваш се да запазиш един инвестиционен способ, като го направиш реален, като го направиш контролиран, истински контролиран. След като не се приема, след като се смята, че въпросът с гражданството е въпрос на целия Европейски съюз, а не на отделна страна, значи приемаме това, така че не виждам колизия в това, което се е случило. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Хамид Хамид за реплика.
Благодаря, господин Председател. Така е, господин Куленски, дори и годината объркахте кога е внасяно. Това не е 2020 г. Четете, четете по-правилно стенограмите и годините и не знам кой, като каже „Добър ден!“, да гледа слънцето, но аз ще Ви припомня, че миналата седмица Вашият премиер, Вашият лидер, Вашето слънце, ето тука пред нас обеща да подкрепят Законопроекта за пълна проверка на всички паспорти, а сега се отмятате. Всъщност да Ви припомня ли? „Канадски гражданин ли съм? Не съм канадски гражданин.“ „Канадски гражданин ли съм? Не съм канадски гражданин.“ Трябваше ли Конституционният съд да казва, че е канадски гражданин? Отмятате се през двадесет секунди на различно мнение. Въобще сте пълна курулация, уважаеми дами и господа. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Последното каква връзка имаше със Законопроекта не е ясно. Третата реплика е от Антоанета Цонева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Куленски, абсолютно точни бяха Вашите цитати, въпреки че колегите тук не са съгласни. Искам да добавя към Вашето изложение още един цитат от лятото на 2021 г. Нека припомним съобщението, публикувано от Министерството на финансите на САЩ, което казва, че: „Пеевски е използвал Желязков за осъществяване на схема за подкупи, засягащи български документи за пребиваване на чуждестранни граждани, както и че двете лица – има се предвид Пеевски и Желязков – са ръководили схема за продажба на български документи за пребиваване.“ Господин Карадайъ, много съжалявам, че пак ще извините отсъствието – може би има уважителни причини вносителят на Вашия законопроект Пеевски да не е тук. Тогава той можеше да ни отговори какви са били точно схемите с господин Илко Желязков, за които се твърди от Финансовото министерство на САЩ, за да стане това повод за санкциите по „Магнитски“, че двамата са осъществявали? Апропо, искам и да попитам: къде е господин Илко Желязков… [[Реплики от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Това беше реплика на господин Куленски. Ще извините ли отсъствието на господин Пеевски и къде е той като вносител, защото искам да попитам: какво стана с Илко Желязков и с техните схеми, за които споменава Министерството на финансите на САЩ, за да се стигне до санкциите по „Магнитски“? [[Ръкопляскания от ДБ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Цонева. Дуплика – господин Куленски. Заповядайте, имате думата. Колеги, моля Ви да не излизаме от темата на дебата и представените законопроекти.
Господин Председателстващ, уважаеми колеги! Благодаря на репликиращите. Аз няма да влизам по същество. Има стенограми. Всички могат да видят кой какво е казал, кога го е казал, от коя година е Законопроектът и какво пише. Искам само да изчистя тази фактологическа неточност, за която господин Цонев говореше. А именно не съм казал, че Законопроектът е внесен само от ДПС, а казах: от Йордан Цонев и група народни представители. Благодаря Ви. [[Реплики от ДПС.]]
Колеги, моля не от място! Благодаря Ви, господин Куленски. Процедура – господин Карадайъ, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Тъй като госпожа Цонева искаше да ѝ отговоря, ще се възползвам от процедурата лично обяснение, за да ѝ отговоря. Поведението на господин Пеевски, госпожо Цонева, мисля, че е ясно.
Господин Карадайъ, извинявайте. Дадох Ви за процедура по начина на водене, а не за лично обяснение, тъй като Вие не бяхте засегнат лично. [[Реплики от ДПС.]] По начина на водене, ако обичате.
Благодаря Ви, господин Председател. Сега в момента по Ваше предложение ще се изкажа по начина на водене и след това ще взема думата и по процедурата за лично обяснение. Господин Председател, когато госпожа Цонева говори от тази трибуна къде е господин Пеевски, няма нужда някой друг да ѝ напомня къде е господин Пеевски поради една проста причина. В Законопроекта за отмяна и проверка на всички така наречени „златни паспорти“ стои подписът на господин Пеевски, и позицията на господин Пеевски е ясна. И да кажете на госпожа Цонева да провери каква е фактологичната картина, за да няма такива фактологични неточности от тази трибуна и да сме коректни и конкретни. От тази гледна точка, господин Председател, ще Ви помоля, наистина на госпожа Цонева, и не само на нея – и на народни представители, и на министри, когато от тази трибуна говорят фактологическа неточност, да им правите забележки. А можете Вие да ползвате и популярния изказ от разговорния език, когато лъжат. Благодаря Ви. А след малко, господин Председател, ще поискам думата за лично обяснение, тъй като имаше няколко въпроса. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Карадайъ. Както каза и господин Минчев, фактите следва да се установяват в залата и не водещият на заседанието следва да ги установява персонално. По отношение на излизане от темата на дебата вече направих забележка. Господин Зарков, заповядайте, имате думата.
А сега заявявам лично обяснение, тъй като госпожа Цонева имаше въпроси. [[Оживление.]]
Господин Карадайъ, не смятам, че имате основание за лично обяснение. Съответно няма да Ви дам думата за лично обяснение. Господин Зарков, заповядайте за изказване.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, ще се старая да се придържам към темата. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! За съжаление, България дълго време е страна, в която всичко се продава, следователно всичко може да се купи. Дори онази свещена връзка, която свързва държавата с хората, които живеят и се инициират с нея. Юридически тази връзка се нарича гражданство. Това, че това гражданство се продава, не е новина. Днес ще затворим една от вратите, по които се продава. Всъщност по време на Комисията, която господин Цонев председателстваше в предишния парламент, се видя как всъщност групи продават фактически дори и не само гражданството, историята, родовата памет на хора, за да сертифицират или не техния произход, как процедурите са направени така, че папките се трупат и трябва друг начин, за да мине папката на горния ред. Но конкретно по така нареченото гражданство срещу инвестиции, които днес ще затворим, и трите законопроекта, които са представени на нашето внимание. Първо, мисля, че до голяма степен е излишно да се замерят различните вносители с инициативността и кой какво е правил по тези законопроекти поради две причини. Първата е, че историята на тези два текста, които са в същността на дебата, е дълга. Тя може да се проследи от 2013 г. и е еволюирала през времето с различни предложения в различни дебати, в различен контекст, в това число и в контекста, по който други държави са се отнасяли към този метод за привличане на инвестиции. И второ, защото в крайна сметка важно е какво се случва днес тук и сега. А днес тук и сега от трите законопроекта има два, които са идентични. Този на Министерския съвет и този на ДПС с две разлики. Едната е от технически характер и трябва да се уточни това за проверките на чл. 32. Другата е дали и „златните визи“ да попаднат във въпроса със „златните паспорти“. Но иначе другите, основата на Закона е идентична и тя трябва да бъде подкрепена. Аз заявих, и ние от БСП от дълги години сме заявявали, че трябва да се подкрепи този законопроект. Благодаря на министъра на правосъдието, че е тук. Това показва и колко е важен. Това е работа на Министерството на правосъдието от доста време, нека да бъдем честни. Тя започна и беше докарана до една степен от министър Ахладова – министър на ГЕРБ, продължи по време на служебното правителство, Янаки Стоилов като министър работи по нея, министър Йорданова я довършва, защото това беше ходът на събитията. И сега мисля, че трябва да се кажат няколко неща, за да има смисъл не само от закриването на този път за придобиване на паспорти, но и от начина, по който тези пътища се отварят. Затова днес, когато ще отменим въпросните разпоредби, ми се струва, че трябва да си кажем няколко неща. Първото е от гледна точка на законодателството. Начинът, по който се развиваше законодателството през чл. 12а и 14а – разпоредбите, които са в центъра на Закона, показа колко лесно частни интереси се скриват зад общия такъв. Забележете само, от 2013 г. досега е имало в самия закон поправки, дебати, вето, временна комисия и какво ли не, а всъщност се оказва, че стотина човека са се възползвали от това нещо. Какво ни показва общественото внимание, което беше съсредоточено, и парламентарното време, институционално изхабено, и крайният резултат? Показа ни, че въобще не е ставало дума, поне в главите на някои хора, които са се възползвали от това, за някаква реална политика, а е ставало дума за опит за откриване на пазар – пазар, който в крайна сметка се е развил до една степен, но който потенциално е имал друга. И неслучайно в момента, в който Временната комисия и след това Законът, след всичките пререкания, където съм бил съгласен и аз, и БСП, къде не, няма значение, в момента, в който се поставиха изискванията инвестицията да е реална, в смисъл да има истинска икономическа активност, а не просто влог, да има създадени работни места, а не просто мърдане на едни пари от една банка в друга, в този момент нямаше повече никакъв интерес към тази процедура. И това отне на българската държава – урок № 2 – десетина години да го разбере. Отново, госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители, отвънка го разбраха преди нас. Отново! Защо, е въпрос на втори прочит. И това е прочитът на институционалността, защото каквито и мерки да прилагахме, каквито и рестрикции да поставяхме, неефективността на институциите по контрол или поне съмнението, че те могат да бъдат пробити, правеше така, че никой не вземаше тези законови гаранции на сериозно. И затова много бързо едно гражданство, което би трябвало да улесни добросъвестен инвеститор, се превърна в „златен паспорт“. Една политика на привличане на инвестиции се превърна в продажба на гражданство, на документи за самоличност. Това е въпрос № 2. Той е свързан с третия законопроект, който предлагат от ДПС, а именно проверка на всичко, което се е случило дотук по тази линия. Такава проверка трябва да има. Аз подкрепям идеята за проверка. Считам обаче, че Законопроектът е ненужен. Такава проверка, доколкото знам, даже вече е назначена. И аз мисля, че ние трябва да Ви държим, госпожо Министър, нащрек и да питаме за резултатите от нея. Предполагам ще вземете думата. И накрая, но не на последно място, целият процес от последните десет години и това, което се случва днес, трябва ясно да ни покаже, че инвестиции, растеж, благоденствие не се постигат чрез схема. За тях няма лесен път нито като продаваш паспорт, нито като превръщаш страната в данъчен рай. Така инвестиции няма да дойдат, или поне не тези, които очакваме. Не си правете никакви илюзии. Необходимо е правов ред, образовани хора, и въобще перспектива на държавата, в която хора искат да дойдат, за да реализират своя бизнес, или защо не – да създадат семейства и да живеят. Тъй като истината е горчива – интересът от тези граждани не беше към българския паспорт, интересът беше от правото, което дава този български паспорт, за да заминеш и да живееш или да пътуваш лесно в Европа. Неслучайно и тези граждани, които са идентифицирани, не са в страната. В заключение, според мен и според парламентарната група на БСП трябва да бъде подкрепен с две ръце, бих казал, Законопроектът, внесен от Министерския съвет. Предложенията, които са направени от ДПС и които може би си заслужава да продължат да бъдат дискутирани – въпросите за постоянно пребиваване, за междинните проверки и за проверката, която се изисква на целия, могат да продължат да бъдат обсъдени чрез предложения между първо и второ четене или по-друг начин, но сега-засега този законопроект трябва да бъде според мен приет единодушно, като ясен знак, че България най-сетне е затворила тази врата. Мерси. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Зарков. Госпожо Министър, заповядайте, имате думата. След това за реплика господин Хамид.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Използвам възможността да Ви представя малко повече информация относно проверките, които текат в момента. Най-вероятно сте уведомени от публичното пространство, че са приключили проверките по 48 преписки, инициирани от министър Стоилов – в шест от тях има констатирани нарушения. Става въпрос за проверки доколко е спазено изискването за поддържане на инвестицията в двегодишен срок. Има шест случая, където са установени нарушения, и аз съм предприела съответните действия за отнемане на българското гражданство. Поискала съм ДАНС да провери още 19 такива преписки, по които проверките в момента текат. Освен всичко това, с писмо от 4 февруари от Върховната административна прокуратура е поискана информация относно всички случаи на лица, придобили българско гражданство на основание на чл. 14а от Закона за българското гражданство в периода 2015 – 2021 г. Отговорът е изпратен на 9 февруари 2022 г. С писмо от 7 февруари Специализираната прокуратура е поискала заверени копия от водените в Министерството на правосъдието дневник и регистри за периода 1 януари 2015 г. – 31 декември 2021 г. Уведомили сме Специализираната прокуратура, че работим и на 18 февруари ще им бъде изпратена цялата необходима информация. Във връзка с проверката, която е стартирала от Върховната административна прокуратура, ДАНС също проверява цялата предоставена от нас информация, така че виждате, че по всички случаи вървят и са в ход в момента проверки. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Министър. За реплика – господин Летифов. Има ли други реплики? Заповядайте, господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Уважаеми господин Зарков, принципно изказването Ви е принципно и ние подкрепяме това, което казахте. Разминаването се получи накрая, когато съобщихте, че ще подкрепихте единия законопроект, другите ще останат настрана. Всъщност темата е една, няма пречка те да бъдат подкрепени и да бъдат обединени като смисъл и текстове между двете четения и на второ четене да се получи един текст, който да отговори на всички очаквания и най-вече обществени. Ние се замеряме с фактология тук и трябва да бъде използвана само фактология, това е изключително чувствителен въпрос по ред причини, които казаха и колегите, и господин Зарков, но в репликата няма кой знае колко време. Министърът в началото каза, че по неясни причини е било това гражданство. Не, много са ясни причините! Това е допуснал законодателят, това е било възможност и са се възползвали n на брой чужди граждани да пребивават или да бъдат български граждани. Въпросът тук е в две посоки: едната е това отсъства въобще като възможност, да не остава съмнение, но другата форма да изчистим това съмнение, са проверките на всички случаи, и то чрез институциите, чрез решението, за да се покаже, от една страна, волята на Народното събрание, на всички институции и от друга страна, резултатът да бъде този – всички отделни случаи до един да бъдат проверени. Внушенията тук нямат място! Фактологическите неточности, които се правят, нямат място в този казус. Политическото заиграване няма да доведе до политически дивиденти. Затова има нужда да си свършим работата така, както започнахте, господин Зарков, поздравления, но очаквам наистина подкрепа и да стигнем докрай. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Летифов. Други реплики? Няма. Господин Зарков – за дуплика? Заповядайте. За изказване след това е записан Милен Матеев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Летифов, аз взимам думата, за да отговоря на репликата, но и за да благодаря на министъра за изнесената информация и наистина тази информация, както виждате, ще бъде чувствително следена и трябва да намираме начин заедно тя да бъде оповестявана, както и резултатите от проверките. По отношение на техниката и какво се случва оттук нататък? Уважаеми господин Летифов, аз се старая да се абстрахирам от причините, които водят до даден резултат, защото считам, че този резултат е достатъчно важен, за да не го обременяваме с различни политически и парламентарни тактики, технологии и така нататък. Законодателният процес ще спечели, ако днес бъде подкрепен един законопроект. Идентичните разпоредби на Вашия законопроект бяха вече достатъчно добре обсъдени. Едната разпоредба, която е от технически характер и в Правната комисия има какво да се работи по нея дали да бъде преходна, да бъде… това са технически въпроси. А по отношение обаче на сериозния въпрос за постоянното пребиваване. Това е въпрос, който иска допълнително, сериозно и самостоятелно изследване, не да бъде съчетан с този законопроект, който в момента е добре фокусиран. Законът за чужденците в Република България, където е уреден този въпрос, има текстове, които имат не по-противоречива съдба от тези, които разпореждаме. И според мен това е следваща стъпка по затягане на всички тези режими и на пътечките, които са били отворени, да се направи ясен и прецизен анализ на Закона за чужденците в Република България, достъпа до постоянно пребиваване и така нататък и така нататък. Тоест мисля, че ще спечели парламентарната зала и качественото законодателство, ако се съсредоточим върху Законопроекта на Министерския съвет. Това, което Вие изразихте и казахте като позиция, надявам се, е достатъчно и за Вашата парламентарна група, за да го е заявила.
Благодаря Ви, господин Зарков. Господин Матеев, имате думата за изказване. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Аз също ще се опитам да дам своя скромен принос към връщане на дебата по същество. На първо място трябва да заявя, че напълно подкрепям Законопроекта, внесен от Министерския съвет, защото той най точно и най-балансирано урежда материята по отмяната на чл. 12а и чл. 14а от Закона за българското гражданство. Що се отнася до законопроектите, внесени от народни представители от ДПС, на първо място, разбира се, подкрепям това, което е идентично със Законопроекта на Министерския съвет, що се отнася до тяхното предложение за отмяна на чл. 32, ал. 2 от Закона за българското гражданство. С този текст се премахва всъщност един механизъм, който установява дали инвестицията е поддържана и за какъв период е поддържана, като по този начин компетентните органи ще бъдат лишени от възможността за отмяна на натурализацията и за проверка на настъпили промени в тази инвестиция. Така че към момента не бих могъл да подкрепя в този вид пълната отмяна на чл. 32, ал. 2, евентуално би могло да се помисли за някакво прецизиране. Що се отнася до предложението за отмяна на издаването на визи или получаване на разрешение за постоянно пребиваване чрез отмяна на чл. 25, ал. 1, т. 6, 7 и 8 от Закона за чужденците в Република България. Наистина съм съгласен, че това би могло да подлежи на един допълнителен дебат, който обаче да бъде сериозно аргументиран, тъй като има аргументи и в двете посоки. Единият от аргументите, който е против това предложение, е, че чужденци, направили инвестиции в България, трябва да имат възможност наистина като добри стопани да пребивават в страната и да поддържат тези инвестиции, тоест да извършват икономическа дейност в страната. Що се отнася до третия законопроект, като изключим, че от него не става ясно какъв параграф и в кой закон и как се предлага да се извършва тази проверка, на първо място, по същество на текста, предвиденият тримесечен срок за проверка наистина е абсолютно недостатъчен за извършване на тези проверки. Първо, те обхващат един голям период от 2013 г. до днес, а от друга гледна точка, за три месеца няма как да се проверят инвестиции, които са или издадени натурализации, които са направени през миналата година, и продължителният срок е две години. А също така се предвижда в Законопроекта подадените към момента молби за получаване на българско гражданство да бъдат придвижвани по стария ред преди влизане на този закон в сила. Ще бъде необходим още един двегодишен срок за извършване на тези проверки и може би това ще трябва периодично да се извършва през някакви тримесечни, шестмесечни периоди и така нататък, затова този тримесечен срок, предвиден в него, е неудачен. От друга страна, ДАНС няма правомощията за контрол за законосъобразност върху приключили административни производства, каквито са производствата, за които вече е издаден указ на президента за натурализация. Мисля си, че разпоредбите, уредени в чл. 22 от Закона за българското гражданство, напълно дават възможност за проверка на всички инвестиции и органът, който всъщност може да извършва и да разпорежда тази проверка, е министърът на правосъдието, както и главният прокурор, те всъщност имат инициативата за отнемане на българско гражданство или за прекратяване на натурализацията. Също така е предвидено в предложението на ДПС да бъдат отправени сигналите към Вицепрезидента на Република България, който наистина не е орган по отнемане на натурализацията, предложенията минават през министъра на правосъдието и главния прокурор. Да не коментираме, че всъщност този, който издава указите и отнема по закон, е президентът, той е само делегирал правомощия на вицепрезидента. От тази гледна точка предлагам наистина на колегите народни представители да подкрепим Проекта на Министерския съвет и съответно колегите от ДПС имат възможност тези предложения, които правят, между първо и второ четене да бъдат предложени да влязат в корпуса на този закон на Министерския съвет – разбира се, много прецизирани и имайки предвид всички аргументи против. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Матеев. За реплика, Господин Хамид, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Матеев, не знам за каква година-две проверки говорите?! Как си представяте проверката на цялата инвестиция? Защото имахме възможност да кажем какво е представлявала инвестицията – внесли са едни пари по сметка или са купени едни ДЦК и после са изтеглени, това е цялата работа. Проверката се състои в писмо до банката или до съответния инвестиционен посредник – правена ли е, колко време е поддържана, съответства ли на закона и само това. Ако едно писмо до една банка по искане на Държавната агенция за национална сигурност се бави една-две години и за това не са достатъчни три месеца, моля да ме извините за работата на институциите в България. И както вече казах в изказването, голяма част от тези инвестиции така или иначе са проверявани по искане на Министерството на правосъдието или по работата на прокуратурата. Остава да се установи има ли ги тези средства или не? Тоест тя е бърза проверка, няма нужда да се проверяват заводи, фабрики, кораби – няма такива инвестиции, за наше огромно съжаление. Те са внасяни и са изтеглени тези пари. Проверката е кратка, проста и бърза. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Хамид. Има ли други реплики към изказването на господин Матеев? Господин Матеев – за дуплика? Имате думата, заповядайте.
Да, искам само да уточня, че всъщност това е официално становище на ДАНС наистина, че трите месеца не са достатъчни. И пак казвам, ако говорим за инвестиции, които в момента са в двугодишния си срок, проверката за след тези три месеца няма да бъде достатъчна, ще трябват нови и нови проверки, докато изтече този срок на инвестицията, това имах предвид със срока. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Матеев. За изказване – Цончо Ганев.
Господин Председател, вече повече от един час коментираме така наречените „златни паспорти“ или пък „златни визи“ за постоянно пребиваване. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ имаме ясна и точна позиция не от днес, не от вчера, постоянно сме заставали зад нея, че българското гражданство не трябва да се търгува по никакъв начин и не трябва да има покупко-продажба. Най-малкото е срамно, че чрез финансови машинации, както бяха описани тук, със закупуване на държавни ценни книжа просто в един момент някой си взима един паспорт и си заминава където е решил. Това нещо през годините е продължавало постоянно със знанието както на управляващите мнозинства, така и със знанието на хората, които са били в текущите парламенти. Искам обаче да обърна внимание, че това нещо се отразява и се е отразявало години наред и за придобиването на паспорти чрез хора, които са декларирали, че са имали родствена връзка назад през годините и са имали български корени – нещо, което се случваше през управлението на ГЕРБ, но не ГЕРБ бяха водещи в тази машинация за пореден път, а именно хора от ВМРО-БНД. Нека да не забравяме, че към днешна дата именно председателят на Комисията за българите в чужбина, излъчен и виден кадър на ВМРО-БНД, е в така наречения списък „Магнитски“. Именно тези разкрития, които бяха направени от чуждестранни журналисти, доведоха дотам, че с протекцията на ВМРО-БНД са продавани хиляди български паспорти. Имаше и всички знаем за таксите, които са събирани от видните представители на ВМРО-БНД. Така че така наречените „златни паспорти“ не са само и единствено търгуване с българско гражданство. Много по-срамно и много по-страшно е търгуването с паспорти на българи, на които дедите им са били българи, искат да получат българско гражданство, но им е отказвано. За пример – заместник-председателят на ВЪЗРАЖДАНЕ – Кърджали, бесарабски българин, който от двегодишен живее в България, в момента е на 30 – няма българско гражданство, отказвано му е няколко пъти именно от тези национални предатели, каквито са ВМРО-БНД. Десетки са случаите.
Господин Ганев, моля Ви, без обиди.
Извинявам се. Фактите са такива обаче. Именно това нещо се надявам да бъде подкрепено – да се премахне така нареченият „златен паспорт“, „златна виза“ или както и да го наречем, защото, когато българи не получават паспорти само защото не са си платили 5000 евро или долара на поредния чиновник, назначен от ВМРО-БНД, това се нарича национално предателство. Точно заради това, а и не само заради това, ние смятаме, че трябва да бъде направена наистина доста по-задълбочена проверка на тези хора, които са получавали „златни паспорти“, защото само с едно писмо до банката и констатиране, че са купени държавни ценни книжа, а след това са препродадени, не е достатъчно. Има конкретни хора, на които трябва да им бъде потърсена наказателна отговорност. Питам от тази трибуна: какво се случва с видния кадър на ВМРО-БНД, който е в ограничителния списък „Магнитски“? Беше подведен под отговорност в България и пуснат под гаранция. Към днешна дата няма никакво развитие. Кога най-после ние в този парламент ще пристъпим към реална съдебна реформа, за да може такива хора, подведени под отговорност, да не продължават да се разхождат свободно и да понесат наказателна отговорност? Призовавам Ви наистина да подкрепим тези промени и ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще подкрепим тези промени. Недопустимо е, факт е, че това нещо не работи. И нещо повече – позорно е да продаваме български паспорти.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте, господин Биков, за реплика. Моля Ви, колеги, само да се въздържаме от квалификации, особено към хора, които не са и в залата да се защитят.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Ганев, аз се радвам, че Вие повдигнахте другата страна на въпроса, защото ние днес решаваме долу-горе един безспорен казус – трябва ли държавата да продава паспорти? Разбира се, че всички ще кажат, че не трябва. По-трудният и по-сложният въпрос е свързан с гражданството за българи, които са представители на традиционните български общности и в Молдова, но аз ще акцентирам и в Северна Македония. Защото в Северна Македония казусът е много по-различен, отколкото в Молдова например. В Северна Македония са унищожени голяма част от документите, които показват, че тези хора са с български произход и те не могат да го докажат. Оттам идва проблемът, който Вие засегнахте. Аз тук няма да обвинявам нито партии, защото смятам, че отговорността винаги е лична. Ако някой се е занимавал с корупционни схеми, той трябва да носи отговорност, но заложен е в подхода на българската държава и на българското законодателство този проблем, който там се явява. Той е заложен законово. Аз съм го казвал и в предишно Народно събрание. Българската държава твърди, че в Македония има българи. Да не кажем, че неофициално има доста хора в България, които смятат, че в Македония голяма част от славянското население е българско. В същото време ние караме тези хора да доказват, че са българи. Ами, ако те не могат да докажат, че са българи, какви са тогава според българската държава? Това е огромен казус и този казус трябва да намери решение, вероятно не днес, но по принцип, и то с една много сериозна работа в тази посока, и тогава ще се прекратят и корупционните схеми. Всяка корупционна схема е заради стеснения вход. Имаме стеснен вход, защото много хора искат да кандидатстват, но много трудно доказват, че са българи. А те пишат: „Аз се чувствам, че съм българин.“ След като го казват това нещо, ние имаме доказателства, че там е имало българско население преди време, трябва да им дадем възможност да взимат много по-бързо, много по-облекчено българско гражданство. Ако наистина говорим, че със Северна Македония сме братски народи или имаме обща история, трябва да напишем това и в законодателството. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Биков. Има ли други реплики към Цончо Ганев? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Ганев.
Господин Биков, това, което посочихте, е безспорен факт. Само искам да отбележа нещо, което не знам колко от тук присъстващите в залата знаят. Македонски граждани към днешна дата, ако се декларират за гърци, в рамките само на 1, 2 или 3 месеца получават веднага гръцко гражданство, респективно паспорт. Ще отбележа факт – опашките за българско гражданство са тук, не са пред гръцките консулства, не са в гръцката държава. Тези хора там отказват да станат гръцки поданици. Да, голяма част от тях взимат българско гражданство и отиват да работят в Западна Европа, безспорно. Но ние като държава трябва да се погрижим за тях, не да ги принуждаваме да плащат по 5000 евро. И тези хора, които са взимали парите, да са с повдигнати обвинения към днешна дата. Защото не са празни обвинения, имат повдигнати обвинения, пуснати са със 100 хил. лв. гаранция, но продължават да не са съдени и да не са осъдени. Това е равносилно на национално предателство, защото ние на българите в Македония им казваме, че ако искате да си върнете паспорта, който Вашите баба, дядо и по-назад са имали, ще дадете 5000 долара, евро или каквото е според това, което са решили от ВМРО-БНД. Това трябва да се прекрати. Срамно е да продаваме и „златни паспорти“ с машинации през годините, било то с държавни ценни книжа или впоследствие, както беше отбелязано. Новите правила доведоха дотам, че няма нито един така наречен „златен паспорт“, но търгуването с паспорти на българи продължава и към днешна дата. Защото аз имам познат, на който майка му е бесарабска българка и тя няма към днешна дата български паспорт. Отказва ѝ се, въпреки че е родила българин. Това нещо трябва да се прекрати. Призовавам мнозинството да обърне внимание на това нещо, защото това е сериозен проблем. Защо Ви призовавам Вас? Защото, за огромно мое съжаление, откакто работи този парламент, всичко, което идва от опозицията, се отхвърля. Затова ние ще Ви подкрепим, внесете го, за да затворим тази страница и да кажем на всички българи с родословие назад през годините, че са добре дошли в България и са добре дошли да се върнат към своите корени. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Други желаещи за изказване по трите внесени законопроекта? Йордан Цонев – заповядайте, Петър Петров записвам също.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър! От дебата става ясно, че мнозинството ще подкрепи Законопроекта на Министерския съвет и няма да подкрепи законопроектите, внесени от „Движение за права и свободи“. В това няма никаква драма и нищо неочаквано, макар че очаквахме след обещанието на премиера парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ все пак да изпълни обещанието да подкрепи този законопроект, който касае проверките. Това, което ни казвате, колеги, е, че сте съгласни с някои от предложените от нас, категорично и с тези, които Министерският съвет предлага. Дискусионно е дали да отпадне пребиваването с инвестиции. И другото, което е дискусионно – не проверките, а срокът дали е достатъчен за извършването им. Сами много добре разбирате, че срокът може да бъде променен от 3 на 6 месеца при приемането на Законопроекта на второ четене. Тоест Вие ни казвате следното: че ние няма да приемем Вашите законопроекти, макар че те са в правилната посока, напишете същите неща, които сте ги написали, като предложения за второ четене. Добре, това е вероятно Вашият принос в обещания от Вас диалог в парламента – диалог конструктивен, какъвто и ние Ви обещахме, диалог, по който да подкрепяме правителството в неговите добри инициативи, независимо че сме опозиция. Вие виждате, че това е една добра инициатива от наша страна и категорично не искате да я подкрепите. Не го разбирам това в контекста на обещанията, които дадохте пред българската общественост и тук в залата. Но това остава, както се казва, да тежи на Вашата политическа съвест – неизпълнено обещание. Искам да се върна по същество към два пункта от въпросния дебат. Първият е много важен – дали трябва сега да се отмени възможността за постоянно пребиваване, или само за гражданство? Един аргумент ще Ви дам, ние затова искаме и проверките. Стотина са случаите на придобиване на гражданство по инвестиционен път – 108 или колко там казахте – да не цитирам, за да не сбъркам, точно. Задавате ли си въпроса защо са толкова малко? Крум Зарков каза – един пазар, който не се разви. Защото на повечето от желаещите им е достатъчно да имат постоянно пребиваване, включително и тези, които идват с недобри намерения – проверката ще го покаже, защото, да кажем, има сведения, че са свързани с чужди служби и им е много добре да имат постоянно пребиваване само за да могат да се движат свободно из Европейския съюз. Затова искаме проверката. Тази проверка ще покаже колко пък са тези, които са получили постоянно пребиваване, а не са се възползвали от възможността за гражданство и защо. Това също е много важен момент. Така че наистина е дискусионен въпросът, но според нас проверката ще покаже, че трябва да затворим и тази врата, уви. Затова още веднъж Ви призовавам да помислете добре, преди да отхвърлите нашите законопроекти. Добре, ние ще направим предложенията за второ четене в Проекта, който ще приемете, но това не е най-добрата законодателна техника, както каза господин Зарков. По-добре е, когато се приемат законопроектите, защото това е отношение към темата и отношение към политическия партньор или опонент – нещо, което искаме да променим в това Народно събрание, и ние даваме своя принос за това да го променим. Много се дискутираше относно това каква е била ситуацията, когато се е взело решение да се затегнат мерките, когато е отхвърлено предложението на правителството през 2020 г., защото тогава влязоха законопроектите и през 2021 г. се приеха. Ще Ви прочета част от Доклада – аз горещо Ви го препоръчвам този доклад на Временната комисия, който е приет от Народното събрание, не защото съм председателствал тази комисия, а защото в него има много интересна фактология, при това проверена фактология. Към момента, в който работи Комисията, и към момента, в който се разглеждат тези опции, има следната констатация. Аз Ви казах в предното изказване, че ние сме направили много обстойно проучване на темата, преди да предложим нещо от Комисията, преди да предложим и Доклада и той затова беше приет с пълно единодушие от всички парламентарни групи. Цитирам: „Към настоящия момент над половината от държавите в световен мащаб прилагат такъв тип икономически инструменти. От тях 23 са държави – членки на Европейския съюз.“ Говорим за инвестиционни програми, които касаят пребиваване или гражданство. „Като за последните 10 години броят на тези програми в Европейския съюз се е увеличил от 3 на 23.“ Цитирам Ви Доклад от ноември 2018 г. на Европейския парламент на инвестиционните програми на държавите членки, а Докладът е публикуван в края на месец януари 2019 г. – периода, за който говорим. В последния се споменават програмите на България, Кипър и Малта като предоставящи възможности за придобиване не само на право на пребиваване, но и на гражданство срещу инвестиции – въпросната критика. Заключението на този доклад на Европейската комисия е следното: „че във връзка с новата икономическа обстановка и предизвикателства държавите, опериращи инвестиционни програми, следва да предприемат допълнителни мерки с цел намаляване рисковете, свързани със сигурността, прането на пари, корупцията, заобикаляне на законодателството на Европейския съюз и данъчното облагане. Предлагат се и допълнителни мерки, целящи осигуряване по-високо ниво на прозрачност на опериране на програмите.“ Разбирате ли каква препоръка се прави? Да се подобрят програмите е едната опция. Затова Комисията тогава се спря на тази опция – категорично да подобрим програмата. Не е така просто защото някой е искал някакви порочни практики да се променят. И понеже днес се засегна и темата за другия способ, по който се получава гражданство – по произход, така нареченото, искам да кажа на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, че тази врата с предложения законопроект от членовете на Комисията, който беше приет, практически беше затворена, защото тогава едни NGO-та издаваха документи за произход и в Македония, и в Албания, и в Косово, и в други държави. Това вече не е възможно. Това вече става с нарочна комисия, която тук в България издава този документ, че имаш български произход и на това основание – по произход, можеш да станеш гражданин. Така че тогава по тази тема Комисията си свърши работата, парламентът също си свърши работата и ние успяхме по един сериозен проблем, по който имаше наказателни производства, имаше и арести, обвиняеми и ако съпоставите дадените гражданства по единия способ – 100 и колко, а по другия 100 и колко хиляди. Така че да вървим в посока да подобряваме законодателството, да вървим в унисон с препоръките на нашите европейски партньори. Ние от ДПС това правим, нищо друго. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Заповядайте, госпожо Министър, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители. С оглед фактите трябва да Ви предоставя и още една информация, че всъщност след измененията в Закона за българското гражданство, които дискутираме, в Министерството на правосъдието по чл. 12а са постъпили 58 преписки, по чл. 14а са постъпили 30 преписки. Те са в процес на обработване, така че все пак говорим за малко повече от година.
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Има ли реплики към Йордан Цонев? Няма. За изказване беше записан Петър Петров, но не го виждам в залата. Други изказвания има ли? Няма други изказвания. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване на внесените законопроекти. На първо място, подлагам на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, внесен от Мустафа Карадайъ, Йордан Цонев и Делян Пеевски на 11 януари, неподкрепен от Комисията по конституционни и правни въпроси. Моля, режим на гласуване. Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
И Стефан Шилев? Гласували 207 народни представители в зала плюс 2 онлайн, общо – 209: за 81 в залата, против 100 в залата плюс 2 онлайн – общо 102, въздържали се 26. Предложението не е прието. Кажете, господин Карадайъ? Давам го веднага.
Благодаря Ви, господин Председател. Ще бъда много кратък. Колеги, много внимателно слушах дебата и заявките и на господин Зарков, и на госпожа Цонева, и на другите, които се изказаха. В една посока говорихте, обаче в обратната посока гласувате. Така че ще Ви помоля, господин Председател, за прегласуване. Благодаря Ви.
Моля, режим на гласуване. Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 218 народни представители в зала плюс 3 онлайн, общо – 221: за 90 в залата плюс 1 онлайн – общо 91, против 102 в залата плюс 2 онлайн – общо 104, въздържали се 26. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на Законопроекта за изменение на Закона за българското гражданство, внесен от Министерския съвет, подкрепен от Комисията по конституционни и правни въпроси. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
За.
Росен Костурков?
За.
И Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 215 народни представители в зала плюс 3 онлайн, общо – 218: за 215 в залата плюс 3 онлайн – общо 218, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване и на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители, неподкрепен от Комисията по конституционни и правни въпроси и от Комисията за контрол на службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
И Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 216 народни представители в зала плюс 3 онлайн, общо – 219: за 89 в залата плюс 1 онлайн – общо 90, против 93 в залата плюс 2 онлайн – общо 95, въздържали се 34. Предложението не е прието. Заповядайте, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа министри, уважаеми госпожи и господа народни представители! Внимателно слушах дебата, четем по медиите и твърденията за проверки, включително и твърденията на госпожа Цонева от тази трибуна – да се извършат проверки, че има определени твърдения, включително и за господин Пеевски, и не само за него. И от тази гледна точка има предложен законопроект за пълна проверка да се направи на всеки един конкретен случай. Ние от „Движение за права и свободи“, някои от колегите дори са сезирали прокуратурата – явно по тази линия ще има проверка, но какъв е проблемът и в Закона да го заложим. Направили сме Законопроекта. В тази посока бяха и изказванията, че всичко трябва да е публично и прозрачно, но явно за някои хора е по-важно внушението, отколкото фактическата картина. Затова, господин Председател, моля да подложите на прегласуване Законопроекта за проверките, за да можем да изясним фактическата картина такава, каквато е, а не да стъпваме върху внушения. Благодаря Ви.
Благодаря. Прегласуване на Законопроекта за изменение на Закона за българското гражданство, внесен от Мустафа Карадайъ и група народни представители. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
И Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 214 народни представители в зала плюс 3 онлайн, общо – 217: за 89 в залата плюс 1 онлайн – общо 90, против 105 в залата плюс 2 онлайн – общо 107, въздържали се 20. Предложението не е прието. С това приключихме с първа точка от дневния ред за деня, а именно: първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Закона за българското гражданство. Преминаваме към точка втора от днешния дневен ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВОДИТЕ. Постъпил е Доклад от Комисията по околната среда и водите относно Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за водите, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г., приет на 10 февруари 2022 г. Господин Генов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Доклад относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за водите, № 47-202-01-4, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г., приет на първо гласуване на 10 февруари 2022 г. за второ гласуване. „Закон за изменение и допълнение на Закона за водите“ (обн., ДВ, бр. ...) “. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Благодаря, господин Генов. Предлагам и първото предложение, което е неподкрепено, също да изчетете и тогава да открием дискусията.
Предложение на народните представители Николай Дренчев и Петър Петров: „В чл. 43, ал. 2 думите „разположен в границите на населените места и селищните образувания“ се заличават.“ Комисията на основание чл. 79, ал. 1, изречение трето и четвърто от ПОДНС прие решение да не разглежда и гласува по същество предложението като недопустимо, тъй като то излиза извън предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект.
И следващото – виждам, че е същото.
Предложение на народните представители Николай Дренчев и Петър Петров: „В чл. 118г, ал. 3, в т. 5 след думите „за задоволяване на собствените потребности на гражданите“ се добавя „извън случаите по чл. 42, ал. 2.“ Комисията на основание чл. 79, ал. 1, изречение трето и четвърто от ПОДНС прие решение да не разглежда и гласува по същество предложението като недопустимо, тъй като то излиза извън предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект.
Благодаря Ви, господин Генов. Откривам дискусията по наименованието на Законопроекта и двете предложения, които са неразгледани и гласувани по същество от Комисията по околната среда и водите. Заповядайте, господин Шишков, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Вземам изказване по наименованието на Закона, за да разкажа на българското общество за законодателните безобразия, които сътвориха новите управляващи. Основният законопроект е предложен от Министерския съвет и цели решаването на проблеми, свързани с неприетите в срок планове за управление на речните басейни и планове за управление на риска от наводнения. Причините, довели до закъснението на приемане на тези планове, са комплексни и в момента няма да се спирам на тях. Ние като сериозна и отговорна опозиция осъзнаваме последствията, затова подкрепихме промените на първо гласуване. Осъзнаваме и спешността от приемането им, затова подкрепихме и принципно идеята Законопроектът да бъде приет на две четения в едно заседание, което не се случи. Както вече обясних, вчера се проведе комисия в извънреден порядък в 8,30 ч. сутринта, преди заседанието на парламента. Представителите на парламентарната група на ГЕРБ-СДС се включихме в заседанието с намеренията за подкрепа, отчитайки спешността на предлаганите изменения. Какво обаче се случи в Комисията? По време на гласуване на Доклада, публикуван по надлежния ред на сайта на Народното събрание, съдържащ единствено текстовете от основния законопроект, ни бяха предложени допълнения, които се оказа, че Комисията трябва да реши дали са допустими – текстове, които нито бяхме виждали, нито имахме официална информация, че ще бъдат внасяни за гласуване. Те не фигурираха в Доклада, който беше изпратен от Комисията. В хода на дискусията се оказа, че тези текстове са преписани от Закона за държавния бюджет и се отнасят за изместването на Националния институт по метеорология и хидрология от Министерството на образованието и науката към Министерството на околната среда и водите. На практика ни беше предложена сериозна реформа чрез Преходните и заключителните разпоредби, без предварително да бъдем уведомени и без да бъдат спазени изискванията на Правилника. Уважаеми колеги, през последните години отнесохме немалко критики за това, че се внасят законопроекти в извънреден порядък. От тази трибуна се късаха ризи и се полагаха клетви, че подобна практика ще бъде преустановена оттук нататък. Какво се оказа? Два месеца по-късно не само, че тези порочни в кавички методи се повтарят, но се повтарят по един скандален и ужасяващ начин. Да, ние също сме предлагали текстове в Преходните и заключителните разпоредби, но те винаги са били вследствие на определена спешност и никога по този начин, а по реда, описан в Правилника. Това, което направиха управляващите, е да внесат значима реформа, но без текстове – ей така на юнашко доверие, абсурдно и скандално, в грубо нарушение на Правилника. Колеги, вече разбрахте, че в хода на работата е неизбежно да има такива процедури. Настоящият законопроект го доказа. Излишна беше драматизацията по темата, с която дълго време заблуждавахте българските граждани, но когато пристъпвате към подобни действия, правете го съгласно Правилника. Отделно от това, така и не стана ясна причината да се правят тези промени в спешен порядък. Миналата седмица разбрахме, че един закон може да бъде гласуван безкраен брой пъти, докато колегите се съберат от кафенетата и не формират кворум. А тази седмица разбрахме, че можем да внасяме текстове за сериозни реформи, без да има текст. Само за два месеца управляващите изключително спешно детронираха Правилника, който сами си приеха. Оставяме настрана факта, че въобще не е съобразено отрицателното становище на Института и не са взети под внимание аргументите му. В тази връзка, колкото и да имахме добрите намерения да подкрепим основните текстове, защото те наистина са важни, господин Министър, Вие, колеги, ни принуждавате да не подкрепим цялото това безумие, което предлагате. Въпреки това, виждайки с каква настървеност вчера проведохте три заседания на Комисията в един ден, което също е някакъв абсурд, и огромното Ви, но необяснимо желание да приемете спешно тези промени в хода на гласуването, ние ще направим свои предложения, за да минимизираме щетите, които се готвите да нанесете. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шишков. Има ли реплики към господин Шишков? Заповядайте, господин Министър – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Шишков, Вие решихте да не коментирате забавянето, аз обаче мисля, че трябва да се коментира. Защото това е в основата на ситуацията, в която се намираме в момента – да вървим след събитията и да гасим пожари, запалени от Вашето управление, тъй като тези планове за управление на речните басейни и планове за управление на риска от наводнения е трябвало да се случат, трябвало е да бъдат приключени, има отделени средства от Оперативна програма „Околна среда“, за да бъдат завършени, но изборът на консултант, процесът на изработване на критерии, начинът, по който се е реализирал този проект, е довел до това ние все още да нямаме на нашата маса проект, който да можем да подложим на обществено обсъждане, на верификация от необходимите институции, за да можем да финализираме този процес. Заради това нещо имаме и наказателна процедура, понеже като част от плановете за управление на риска от наводнения има и карти за риска от наводнения, които ние трябва да представим в Европейската комисия, и поради липсата на тези карти, за които имам уверението все пак от консултанта, че ще бъдат изготвени до април месец, но заради тяхната липса ние имаме наказателна процедура. Така че важно е да уточним къде се намираме и защо всъщност разглеждаме този законопроект. Ние се опитваме да приемем с тези изменения продължаващия характер на онези планове, които изтекоха в края на миналата година, и в същия момент да наваксаме загубеното време, за да можем и да имаме тези карти за риска от наводнения, и да имаме целите планове за управление на риска от наводнения и планове за управление на речните басейни, за да можем да изпълним ангажимента, който имаме и в Закона за водите, произтичащ и от Рамковата директива за водите. Колкото до внесените поправки, които не са подкрепени от Комисията, те са без оценка за въздействието, представляват доста сериозна реформа, която би трябвало да мине и през сериозно обществено обсъждане, защото това е изключително важно. За разлика от втората част на Законопроекта, който Вие критикувате, повече от месец го коментираме – аз отговарях на въпроси тук, на Вашия колега, който стои до Вас – господин Вълчев, отговарях в медиите, то беше заложено в Законопроекта за държавния бюджет. Така че не е нова тема, докато тези други поправки, които не бяха подкрепени от Комисията, на практика създават съществени изменения по начина на ползване на водите в България, поставят и в риск водите в България, доколкото нямаме контрол върху ползването на такива водоизточници, но смятам за уместно, че Комисията не подкрепи тези поправки между първо и второ четене. За останалото мисля, че изразих позиция. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Има ли реплики към господин Шишков? Заповядайте – по процедура да го направим.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, аз нямам обяснение за това Ваше изказване, защото, като че ли се опитвате да прехвърлите вината за забавянето на плановете изцяло на предходното редовно управление. Искам да припомня, че от близо година държавата се управлява от няколко служебни правителства, включително и от Вашето правителството. Някак си това се появява като едно бяло петно, така да се каже, на пътната карта на изготвянето на тези планове. Защото тези планове е трябвало да бъдат изготвени през последните две години, като подготовката е трябвало да започне преди две години. Действително ние също имаме известна вина, но най-активната част, най-важните действия, които е трябвало да бъдат извършени, е през последната година. А през последната година не се е случило абсолютно нищо. Така че нека да не навлизаме в тази плоскост, защото, както е до голяма степен и наша вината, до голяма степен вината е и на служебните предложения. В персонален план, разбира се, Вие нямате вина. Това е безспорно. По останалата част, която казахте Вие, по отношение на Законопроекта на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ – да, той беше отхвърлен по допустимост от Комисията, защото не бил допустим, нямало оценка на въздействието. Аз искам да попитам обаче тези текстове, които бяха внесени от въздуха, имат ли оценка на въздействието?
По решение на Министерския съвет.
Имат ли становище от Министерския съвет?
Имат.
Имат по Закона за държавния бюджет. По Закона за водите няма такова становище. Благодаря.
Благодаря, господин Шишков. Други изказвания? Заповядайте.
Здравейте, господин Председател! Колеги, вчера бяхме на три извънредни заседания на Комисията, в които нито веднъж не обсъждахме нашите законопроекти. Единствената цел на заседанията беше да се прокара изваждането на НИМХ от МОН в МОСВ. Това беше целта на трите заседания – нещо, което не вярвам, че е чак от такава важност. Не беше обявено изобщо, че ще съществува в дневния ред. Господин Председател, моля Ви се, не допускайте повече такива своеволия на председателите на комисиите, защото стават непрекъснато някакви разногласия, караници и не стигаме до абсолютно никаква ползотворна работа. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Русчев. Реплика и от Манол Генов. Заповядайте, господин Генов.
Към колегата от ВЪЗРАЖДАНЕ. Колега, Вие внесохте Вашите предложения, имате право да ги внесете сега в залата, никой не Ви отнема това право, но освен тази цел, която посочихте, аз мисля, че в нашето заседание имаше и една друга цел – да бъдат актуализирани плановете за управление на речните басейни и плановете за управление на риска от наводнение, които някак си ги пропуснахте във Вашето изказване. Така че две важни неща трябваше да се случат, просто Ви напомням. Благодаря.
Други реплики към господин Русчев има ли? Няма. Заповядайте за дуплика.
Господин Генов, аз не видях да бъдат актуализирани, а видях да бъдат продължени плановете на ГЕРБ. Нали така? За една година Вие не успяхте да актуализирате тези планове, а продължаваме да работим по това, което беше дадено. Нали така? Благодаря.
Заповядайте за изказване, господин Генов.
Значи тук не става въпрос за година, а става въпрос за актуализацията на плановете и тяхното действие до приемане на новите, защото тук, да не бъдем многословни, ще възникнат и други въпроси – кой е сключвал договора със Световната банка, при какви условия го е сключвал. Не искам да ги коментираме тези неща, защото те са минали, а в крайна сметка вече виждаме тяхното въздействие – че трябва да взимаме спешни мерки за продължаване на действието на тези планове до актуализацията на новите, така че просто, колега, прочетете хубаво какво сме гласували. Благодаря.
Благодаря, господин Генов. За реплика Цончо Ганев. Колеги, напомням, че коментираме наименованието на Законопроекта и двете предложения на Николай Дренчев и Петър Петров, неразгледани от Комисията. Ще стигнем по-нататък и до плановете, и до Националния институт. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, моята реплика е следната: явно председателят на Комисията не разбра това, което се каза преди малко, и аз затова апелирам отново да се обърне внимание, че не е нормална практика и даже е недопустимо да се вкарват неща в деня, в който ще се разглеждат в Комисията – никакви документи, нищо не се предоставя. Проблемът с Националния институт по метеорология и хидрология е изключително тежък. Хората са готови, а те са не само обикновени служители, това са учени и са готови в момента на протести. Не е нормално това нещо да се вкарва, образно казано, в дванадесет без пет и Вие като председател на Комисията го знаете много добре. Много добре трябва да си давате сметка, че това е порочна практика, срещу която години наред Вие се бунтувате, защото едва ли не само ГЕРБ я прилага, а сега наблюдаваме същото, абсолютно същото. Същото наблюдаваме в момента и в заседанията – приема се всичко това, което само Вие сте решили, и нищо друго, въпреки че се потъпкват законите. Не е нормално това нещо да вкарвате в Комисията и смеейки се ехидно, в момента се смеете на себе си, защото потъпквате правилниците в името на това, че министърът е решил днеска да вкара нещо и Вие ще го разгледате в Комисията. А как да се взима информирано решение? Как? Къде са документите и кога да четем въпросните документи – днеска, утре или само за пет минути на крак?
Благодаря, господин Ганев. Андрей Чорбанов е с реплика. [[Реплики от „БСП за България“.]] Колеги, моля Ви, без дискусии през залата.
Благодаря, господин Председател. Ще изкажа своето лично пристрастие по темата с Института. Институтът напусна системата на БАН с основна логика в напускането, че не се занимава изобщо с научна работа. Така че мястото на Института е именно в МОСВ, защото изпълнява функции и длъжности, изцяло съвпадащи с това. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, господин Чорбанов. Колеги, напомням, не сме стигнали още до текстовете за Националния институт, а коментираме наименованието и предложенията на господин Дренчев и господин Петров. Трета реплика към Манол Генов? Христо Гаджев за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Генов, сега аз взимам отношение по двата параграфа, за които сте приели да не се обсъждат и предлагат на гласуване – предложенията на господин Дренчев и господин Петров. Във Вашите мотиви на Комисията и в текста на Доклада пише, че те няма да се допуснат да се разглеждат и гласуват по същество, тъй като са недопустими и тъй като излизат извън предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект. Сега можете ли да ми кажете, защото тук забелязвам някакви различни стандарти. Предложенията, които са внесени, впрочем са внесени по Правилник и са предложения в срок, писмено, както пише в Правилника. Второ, едни други предложения, които са внесени в залата – не в залата, ами в Комисията и в движение, така да се каже, които не отговарят по принцип и на Правилника, но те са допуснати и разгледани. И другото е, след като предложенията в тях – дали са грешни, или не са грешни, нали тук не коментирам самите предложения, а коментирам принципа, който е взет от Комисията, а тя не ги е допуснала, тъй като смята, че са извън обхвата, смятате ли, че структурна реформа, каквато би следвала в следващите параграфи и е допусната от Комисията, е в обхвата на предложенията в Закона за водите? Въобще не коментирам дали е правилна или не, нито за тези предложения, нито следващите, а въпросът е дали всъщност са в обхвата на Закона и в обхвата на Правилника.
Благодаря, господин Гаджев, за репликата. Заповядайте, господин Генов, за дуплика.
Уважаеми господин Гаджев, четете Правилника – четете Правилника, там е записано какво, що, как. Не искам да губя времето на народните представители и в момента да им разяснявам кой член какво казва, кога може в Комисията да се приема текст и в крайна сметка това, което коментирате, е вотът на народните представители, които членуват в Комисията. И не мисля, че е толкова допустимо да коментирате този вот – имате право да го коментирате, разбира се, защото Вие присъствахте на Комисията със съвещателен глас, слушахте, така че, призовавам Ви, четете Правилника. Благодаря.
Благодаря, господин Генов. За изказване ли сте, господин Нанков? Господин Дренчев също чака за изказване от по-рано записано, но преди това обаче за декларация е Явор Божанков. След това са записани за изказване Николай Дренчев и Николай Нанков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! ГЕРБ паднаха от власт, но борисовщината и наследството на онова управление продължават да тегнат над нас и последният пример е само отпреди няколко дни, свързан с един огромен скандал с една къща в Барселона и съмнения за международно пране на пари на стойност от около 10 млн. лв. Този скандал стана обект на разисквания в Европейския парламент, българския парламент, чуждата испанска преса и българската преса, но не стана обект на внимание от страна на българското държавно обвинение или от страна на бившите управляващи в лицето на ГЕРБ, които омаловажиха скандала като медийни изрезки. Самият Борисов заяви, че той няма, не е имал и няма и да има къща в Барселона, но медийните изрезки в Европа сезираха компетентните органи и те проведоха разследване. Медийните изрезки се оказаха със стойност за чуждите органи. Никоя преса и никой никога не е заявявал, че Борисов има къща в Барселона. „Мис Бикини“ има къща в Барселона за 10 милиона и въпросът е кой купи на една българска манекенка къща за 10 милиона в Испания. Откъде дойдоха тези пари? Отговорът се крие зад мрежа от фирми, подставени лица и офшорна собственост. Този отговор две години не можа да бъде открит от българските разследващи в лицето на прокуратурата, а тя наскоро получи 219 страници доклад от чуждите служби, които трябва да преведе, и се надяваме да не ни отнеме още две години да направи това. Въпреки всичко обществото ни се информира за този скандал благодарение на четвъртата власт – медиите, и тук е моментът да отворим скоби и да им благодарим, че все пак някой върши работа, защото от изтеклата в нашите медии информация се сочи, цитирам: „че от събраната информация и проведените разследвания може да се заподозре връзка между Борислава Йовчева и българските средства, свързани с Борисов“, се казва още в доклада, в който на няколко места се сочи, че няма данни за легален произход на средствата, вложени в капитала на тези фирми, тъй като в Европа има върховенство на закона. Разследването там е прекратено и е изпратено на българската прокуратура. И тук е въпросът: какво може и трябва да очакваме от българските разследващи, защото какво може да очакваме от българската прокуратура, оглавявана от Иван Гешев, който е доказал, че когато 700 милиона от нашите данъци липсват, а основните играчи в схемите, като медийни босове, хазартни босове, започват да издават бившите си ортаци и да говорят на кого колко пари са носили и къде са ги носили, Гешев остава глух?! Когато всички видяха снимките, пачките и златото, международните организации доказаха автентичността на тези кадри, Гешев остана сляп. Когато Европейският парламент, Механизмът за мониторинг, Венецианската комисия, международните неправителствени организации и чуждите посолства сочат едно – България има системен проблем с корупцията, безконтролността на главния прокурор и неговата неограничена власт, Гешев е ням. Какво може да очакваме от прокуратура, която се оглавява от човек, който, попитан за връзките му с Борисов и ГЕРБ, си пише есемеси с пиара на Борисов?! На държавното обвинение – начело с Иван Гешев, очевидно не можем да разчитаме, но истината ще намери своя път, ще излезе наяве, дори това да ни струва още години борба, още протести, промяна в закони, промяна в цялата Конституция. Истината ще намери път! Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Божанков.
Господин Биков?
За декларация.
Заповядайте за декларация, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, аз ще започна с един цитат, който е мой. [[Възгласи и ръкопляскания.]] Стигнах дотам вече, че от трибуната на Народното събрание да се самоцитирам. Цитатът е от 2020 г., месец февруари: „Това активно мероприятие се повтаря всяка година, може да го вкараме в празничния календар на държавата, евентуално всеки февруари-март да пускат по една статия в някой чужд вестник по същата тема.“ Темата е „Барселонагейт“ – 2020 г., февруари. Аз сега официално ще направя предложение да го вкараме наистина в националния си празничен календар – да има ден на „Барселонагейт“, в който да излиза трупата, която да си го повтаря, можете да направите Елена Йончева някакъв такъв шеф на тази трупа, за да излиза, да изпълнява този народен ритуал, да взима някакви вестници, да ги показва. Господин Божанков, ако иска, може да бъде част от тази представителна група, която да излиза да държи реч по тази тема на – да кажем, на 20 февруари. Другото, което трябва да Ви кажа, е, че тази работа е много смешна, много смешна. Сега понеже объркахте всички схеми, които бяхте подготвили, оказахте се в пълна безизходица. Два месеца не знаете какво правите – анализирате, изпадате в конфузни ситуации, гласуваме тук по три пъти един закон, тръгнахте да правите Комисия за промяна на Конституцията, която още не се е събрала, която, между другото, пък е окастрена, защото в нея не участват три от седемте политически партии в този парламент, и е абсолютно нелегитимна. Сега дойде време за февруари – „Барселонагейт“, април месец може да подхванете магистрала „Хемус“, а май месец си разпределете да подхванете всичките подслушвания – подслушванията вкарайте в май месец, и така да караме всеки месец да има по едно такова нещо, за да може да се занимаваме с всякакви глупости, само не и с това, което е пред очите ни. А пред очите ни е рязко обедняване, бездействие, брутална некомпетентност от страна на управляващото мнозинство, безотговорност от страна на правителството и на парламента и разбира се, редица кризи вследствие на това. Редица кризи, които Вие не можете да овладеете – нямате нито силите, нито потенциала да го направите. Тежко, ниско интелектуално ниво на цялото управляващо мнозинство. Невъзможност да осъзнаете в каква ситуация се намирате. И разбира се, в тези ситуации стигаме до кого? До старите ченгета – Бойко Рашков и други такива, които могат винаги да измислят някакво активно мероприятие, което, разбира се, е достатъчно елементарно, за да му се получи ефектът. Защото благодарение на такива хора, между другото, падна комунизмът едно време. Те бранеха комунизма. Така го бранеха, че се срути за три дни. Толкова умни бяха. Сега, вкарали са някакъв доклад. То не се знае изобщо дали е доклад? То няма подпис. Не се знае кой го е писал. Не се знае кой го е пратил. Знае се, че е прокуратурата. На английски е половината, а другата половина е на испански. Хубаво, ще се преведе. Има, вика, снимки на Бойко Борисов, а те снимките от вестника – писали статия за Бойко Борисов, естествено, че са сложили и негова снимка. То остава и да не сложат. Но господин Рашков вика: вътре има снимки. В същото време, както ги дрънкате всичките тези глупости тук, на другия ден пристигате и казвате: колеги, дайте да водим диалог, дайте да правим промени в Конституцията, дайте съдебна реформа – ние вече сме диалогични. На по-другия ден пак идвате, пак същите глупости. Ами няма да стане така тази работа, Ви казвам. Няма да стане така! Ние достатъчно дълго време търпим подобни компромати и атаки срещу нас, но Ви казвам, че ние няма да ги търпим: няма да има политически диалог в тази зала, докато продължавате да правите всички тези глупости; няма да имате разбиране от наша страна по нито една тема; няма да можем да постигаме важни за страната консенсуси, докато продължавате по този начин. Смятам, че освен всичко останало, целия батак, в който вкарахте държавата не през последните два месеца, а през последната една година, в която тази държава не работи и продължава да не работи, би трябвало да проявите малко повече смирение и да видите, че дори ние, които сме опозиция, изпитваме притеснение и сме готови по определени теми да Ви помогнем. Имате достатъчно вътрешни партийни проблеми, които са проблем за държавата и които започват да се превръщат в държавни въпроси: кой кого разчиства и как разчиства? Правите конгреси. Занимавате се само с глупости. Започнете, колеги, да се държите малко по-отговорно. Не сте в опозиция. Не сме 2020 г., не сме 2019 г., не сме 2018 г. – 2022 г. сме. Вашата мечта да управлявате се сбъдна – всички имате министри, имате председатели на комисии, имате министър-председател, имате президент, имате част от съдебната система. Вземете се в ръце и започнете да управлявате, а не да вършите някакви такива еквилибристики и шоуизпълнения, които не помагат за нищо. Какъв е смисълът от тази декларация на БСП – триминутна, която дори не може да достигне и 10 минути? Ето сега, аз съм шест минути и ще стигна 10, защото имам какво да кажа, колеги. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Защото имам какво да кажа. А понеже Вие, от една страна, Ви е беден речникът, от друга страна, тези неща, дето ги казвате тук, сте ги повтаряли вече 50 пъти и Ви е омръзнало, се отнасяте нехайно дори и към атаката си към нас. Не може тази атака, която е толкова мащабна, твърдите Вие, да трае три минути в декларация. Сега сте решили, маркирате някаква територия тук, ние се борим за справедливост. Никой не Ви вярва, че се борите за справедливост. Чувството Ви за справедливост може да стигне само дотам например да си изключите половината партия на неприсъствено заседание. Повече от това не можете да направите, само че това си е Ваш проблем. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Нас не ни интересува изобщо. Интересува ни дотолкова, доколкото това има отношение и към държавата, защото пренасяте всички… Всяка партия нещо жужи вътре и вместо да се занимава с държавата – там се изисква много сериозна концентрация върху тези проблеми, Вие сте се концентрирали върху всичко останало, само не и върху това. Ние Ви предложихме решение например за енергийната криза, което Вие първо не допуснахте в дневния ред, после го допуснахте в дневния ред, но като последна точка, така че да не се гледа, тази седмица не го вкарахте в дневния ред, а другата седмица сигурно пак ще го пуснете, само че евентуално ще сложите да го гледаме в събота, в 10,00 ч. сутринта. През това време не сте измислили нищо. Да Ви кажа честно, смятах, че имате някаква подготовка да направите нещо и заради това бавите, за да не е нашето, а да е Вашето. Сега ще го кажа на всички български граждани: не, нямат никаква идея – изобщо нямат идея какво да направят. Затова се бавят, затова анализират, учат се, но не могат да се научат, защото едно е да се учиш, друго е да се научиш. Вие сте във фазата, в която сте се отдали на анализи. Между другото, от анализи няма да се научите. Има други начини. Един от начините е да предприемате някакви действия. Тук е говорилня и работата на парламента също не върви, защото сте дълбоко неорганизирани. Между другото, ще се обърна конкретно към колегите от БСП, които са все пак най-старата партия в управляващата коалиция и все пак имат някакъв опит, поне те да започнат да се държат малко по-адекватно, защото там все пак има някакви опитни хора, които нещо са правили. Господин Божанков не е между тях, но има други хора.
Господин Биков.
Поне Вие бъдете така добри да давате някакъв тон на нормалност. Това е Ваша отговорност, защото сте най опитни. Всички останали партии, дай боже, да приемат някакъв конструктивен подход, да не се учат от Вас чак толкова много, защото нищо добро не сте донесли през последните години на тази държава.
Стига квалификации, моля.
Но поне да има някакъв ритъм на работа и да спрем да се занимаваме с тези глупости. Ние сме в опозиция, ние оттук нататък сме тези, които ще атакуват и всяко подобно изказване ще Ви носи щети. Запомнете го! Ще Ви носи щети още след малко. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Да чуем процедурата на Александър Симов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас. Понеже в тази зала започнаха хората да се самоцитират, и аз да допринеса за дискусията с един цитат: „Борисов не е диктатор, той е карикатура на диктатор.“ Това е цитат, който трябва да влезе в българската история и смятам, че аз се подписвам под него. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Следващата декларация е от Антоанета Цонева от името на „Демократична България“. След това имаме декларация от името на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ще направя блицдекларация и няма да се опитвам както ГЕРБ да стигна до ръба на 10-те минути. Но тъй като те имат желание да се занимаят с празничния календар на българите и тъй като има страшно много дни, които според тях трябва да бъдат отбелязани, като започнем от „Суджукгейт“, „ЦУМ гейт“, „Осемте джуджета гейт“, „Хумус гейт“ и така нататък [[реплики]], извинявам се, грешка на езика – „Хемус гейт“, тъй като смятам, че твърде много ще се натовари празничният календар, Ви предлагам, колеги, да направите нещо друго – просто да се опитате да канонизирате светата главна прокуратура. Един още ден, в който Вие да можете да отдадете нужното на светата главна прокуратура, която дава чадъра на Вашия бос. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Цонева. За декларация – Петър Петров. Заповядайте, колега, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Във вчерашния ден в дневния ред на обществото беше вкаран един съществен щрих. Този щрих беше вкаран от началника на политическия кабинет на премиера Петков, който в пресконференция обяви, че имало данни, че на протеста, който организират пожарникарите и полицаите в неделя на 20-и – тук пред Народното събрание, щяло да има платени провокатори. Такава информация им била подадена. Разбира се, тази новина предизвика доста изненади. Отначало дори и самите медии не повярваха на тази новина. Тази новина предизвика отначало доста дискусии, тъй като мълниеносно беше разпространена. Всички хора се питаха: как така полицаите ще протестират за по-високи заплати за 2022 г. – незалегнали в проектобюджета на Министерския съвет, пък в редиците им на този протест щяло да има платени провокатори от страната? Бяха използвани дори думи, че едно от 19 те лица, които били представени от премиера на главния прокурор, едно от тях имало връзка с финансирането на този протест – за мен справедлив – на полицаите, които искат по-високо заплащане. Малко по-късно във вчерашния ден, тъй като тази информация не беше опровергана от тези, които я разпространиха на нарочната пресконференция, се наложи министърът на вътрешните работи доцент Бойко Рашков да дава нарочна, извънредна пресконференция, в която да внесе корекция, да поправи това изказване от страна на Министерския съвет и да уточни, че всъщност данните, които били предоставени на Министерския съвет от страна на МВР, били, че са очаквали платени провокатори от страна не на протеста на полицаите и пожарникарите на 20-и, в 12,00 ч. пред Народното събрание, а всъщност са очаквали на протеста, който ние от партия ВЪЗРАЖДАНЕ организираме на 23 ти от 11,00 ч., обаче пред Министерския съвет, защото тогава заседава. Тази информация също предизвика широк обществен отзвук не за друго, а защото в последните години, когато ВЪЗРАЖДАНЕ протестира срещу управляващите, някак си много удобно се наложи мантрата, че видите ли, партия ВЪЗРАЖДАНЕ е това лошо момче, което не спазва законите и винаги може да бъде посочено, когато трябва да се внесе в обществения ред и да се ангажира общественото внимание, че разбирате ли, ще има някакви незаконосъобразни действия. И това не се случва за първи път. На протестите през 2020 г. – антиправителствените протести, когато ВЪЗРАЖДАНЕ протестираше, след това излизаше главният прокурор по телевизията, по централните новини и казваше, цитирам: „Българските граждани са превърнали биенето на полицаи в национален спорт.“ На същите протести през 2020 г. – на 2 септември, бяха арестувани осем симпатизанти и членове на ВЪЗРАЖДАНЕ по нареждане на прокуратурата. Бяха им повдигнати обвинения от прокуратурата, председателствана от Гешев. Понеже аз имам пряк досег със защитата на всички тези осем членове и симпатизанти на ВЪЗРАЖДАНЕ, които бяха арестувани и обвинени от прокуратурата за хулиганство и за нанесени телесни повреди върху полицаи, минах през целия процес на защитата им и спокойно мога да кажа, че всички са оправдани към днешна дата. Бяха прекратени образуваните досъдебни производства срещу тях, а тези, които бяха изправени веднага на съд по Указа за дребното хулиганство, разбира се, всички до един бяха оправдани. Но това не заличи с обратна сила това, което тогавашните управляващи изкараха по медиите – че, видите ли, ВЪЗРАЖДАНЕ били тези, които против закона и против устоите на държавата щели да протестират и да изразяват несъгласие срещу властта. Отново така с лека ръка бе подминато обстоятелството, че аз и всички мои съмишленици от управляващите органи на ВЪЗРАЖДАНЕ бяхме част от тези 130 човека, подслушвани от същата прокуратура по време на същите тези протести по разработка за държавен преврат – данни бяха изнесени в интернет за това нещо, но никой не направи абсолютно нищо. И вчера, когато беше изнесена тази новина, че очевидно имало някакви оперативни данни за подстрекатели, провокатори или както искате ги наречете, които всъщност нямало да бъдат на протеста на полицаите, а щели да се явят на протеста на ВЪЗРАЖДАНЕ, ние разбрахме, че гласът на опозицията – дали при предишното управление, дали при сегашното управление – винаги всички са се стремели този глас да бъде потъпкан. Преди малко се извинявам, че не се изказах по първа точка, но имахме извънреден брифинг на тази тема, за която в момента Ви говоря. Ние ще изпратим днес писмо на министъра на вътрешните работи, защото считаме, че е редно, тъй като ние не нарушаваме законите, а протестираме законосъобразно, под формата на искане до министъра на вътрешните работи в спешен порядък да ни предостави тези данни, които бяха изнесени – цитирам пак: един от тези 19 лица, които били подадени от Министерския съвет към главния прокурор. Да ни предостави министърът на вътрешните работи тази информация, тези данни по отношение на това кои са тези провокатори, за да можем ние, разбира се, да предприемем съответните действия. Защото никога на протести на партия ВЪЗРАЖДАНЕ не е имало провокатори, никога не е имало платени протестиращи, никога не сме извършвали действия, които не са законосъобразни. И Ви дадох и примери за това от антиправителствените протести на 2 септември 2020 г., от опит. И затова ние от ВЪЗРАЖДАНЕ изразяваме една категорична позиция срещу това името на партията да бъде замесвано в данни за незаконосъобразни протести. Не с по-малка сила изразяваме своето несъгласие справедливите искания за по-високи заплати на полицейските служители да бъдат намесвани, дори и погрешка, в изказвания, свързващи ги с платени провокатори. Тези хора, които две години са на първа линия по всички възможни кризи – икономическа, политическа, здравна и така нататък, не заслужават от страна на Министерския съвет да се правят изявления дори като грешка – да предположим, че това е било някаква грешка. Тези хора не заслужават тази подигравка, ще го нарека, с техните справедливи искания за по-високи заплати. Длъжни сме да изразим солидарност към тези хора, към тези протестиращи полицаи и пожарникари, чиито протести започнаха от вчера в страната. Затова ние от партия ВЪЗРАЖДАНЕ на 20-и, в неделя, ще ги подкрепим и ще сме там, защото смятаме, че исканията им са справедливи, защото смятаме, че във вчерашния ден и те, и ние пострадахме от едни и същи данни, ще ги нарека, за които нямаме все още към настоящия момент информация истина ли са, или не са, и по надлежния официален ред ще искаме да ни бъдат предоставени. Защото в крайна сметка и българските полицаи, и ние се стремим да спазваме закона, когато изразяваме своите искания. Винаги сме го правили и ще го правим и занапред. Затова е и настоящата декларация – защото искаме да декларираме, че ние от партия ВЪЗРАЖДАНЕ, когато протестираме, не нарушаваме закона. Когато протестираме, ние протестираме, защото смятаме, че идеите, които застъпваме и които се застъпват от нашите съмишленици и членове, не биват чути. Същото е и с протеста на полицаите. За съжаление, във вчерашния ден имаше упражнения както върху техния протест, така и после, с извинение, върху нашия протест. Ние не можем да се съгласим с това. Ние не позволяваме такива упражнения нито върху нашата свята кауза, нито върху тяхната свята кауза, затова и в неделя ще бъдем при тях, затова и ще изпратим това писмо. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] И моля Ви, колеги, за финал – завършвам, благодаря за което, моля Ви, недейте да си правите експерименти върху името на опозицията. Това не е довело до нищо добро за никоя управляваща власт. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Петров. 30 минути почивка, до 13,40 ч., колеги. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Възобновявам заседанието. За изказване – думата има Николай Дренчев. Заповядайте.
Уважаеми колеги! Закон за изменение и допълнение на Закона за водите – това дискутираме, това дебатираме. Това дискутирахме и дебатирахме точно преди една седмица – в четвъртък миналата седмица, беше малко по-късно през деня. Тогава след изчитането на Законопроекта, предложен от Министерския съвет, аз взех думата и казах, че ще направя предложения в чл. 43 и чл. 118. Ако си спомняте, тогава беше съкратен срокът за внасяне на предложения между първо и второ четене на три дни – това бяха дните петък, събота и неделя. До края на работния ден в петък аз и адвокат Петров внесохме аргументирани предложения със съответните мотиви. Така че, когато говорим за спазване на процедурите и за допустимостта на предложенията, направени от ВЪЗРАЖДАНЕ, моля, имайте предвид, че всички те са направени абсолютно резонно и в срок. Мотивите, с които Министерският съвет внася искането за промени в Закона за водите, основно касаят управление на риска, касаят коритата на реките, касаят огромни хидротехнически съоръжения, които са с огромна обществена значимост, огромна обществена опасност и съответно имат нужда от съответния контрол. В същата посока е предложението, което направихме аз и господин Петров, защото, макар да изглежда, че касаят най-малките потребители, тези, които ползват от собствени водоизточници, от кладенци вода за лични нужди в рамките до 10 кубични метра, това всъщност е от изключително значение за работата на басейновите дирекции. Защото те са принудени да администрират както огромните хидротехнически обекти, така и малките обекти, така и всяка баба, която има кладенец на село и с кофата полива лехата със зеленчуци, която има. Именно с идеята да отпадне този административен гнет, с който са натоварени много български граждани, а също така да освободим административен капацитет на басейновите дирекции да се занимават с наистина сериозните проблеми в управлението на водите, беше внесено това предложение. Така че предложението е абсолютно адекватно. В тази връзка, господин Председател, аз, въпреки становището на Комисията, която отказа да го разгледа на заседание на Комисията по същество като недопустимо, правя предложение то да бъде разгледано в пленарната зала.
То ще бъде, господин Дренчев.
Благодаря за което. Присъствах вчера на трите извънредни заседания на Комисията по околната среда и водите и съм шокиран от начина, по който протичат тези заседания. Аз участвам в работата на две комисии – на Комисията по отбрана и на Комисията за контрол над службите, и трябва да Ви кажа, че там, може би заради състава, който е преимуществено от бивши офицери, нещата протичат по съвсем различен начин. Бих се съгласил със становището на Комисията, че предложението е недопустимо – предложението на ВЪЗРАЖДАНЕ, ако веднага след това не беше вкарано по един изключително драматичен – най-меката дума използвам, която ми хрумва – начин предложението за преместване на Националния институт по метеорология и хидрология от Министерството на образованието и науката в Министерството на околната среда и водите – предложение, което по никакъв начин не беше съобщено и дискутирано от членовете на Комисията. Тъй като времето, което има нашата парламентарна група, за да аргументира сериозните промени, които ние правим, макар че са съвсем миниатюрно изразени в промяна на два от членовете, всъщност ще донесат огромна полза за хилядите, за стотиците хиляди, за милионите български граждани, които имат така наречения собствен водоизточник за подземно водохващане, тоест кладенец, и които ползват вода за лични нужди в един миниатюрен обем от 10 кубични метра в денонощие. Тези 10 кубични метра в денонощие не са измислени от нас, те са залегнали в европейски документи и присъстват в Закона в досегашния му вид. Моля Ви, въпреки всички страсти, въпреки изчетените патетични декларации досега, да вникнете в предложенията, които ние от ВЪЗРАЖДАНЕ направихме и внесохме в рамките на кратките срокове; да вникнете, че те всъщност касаят огромно количество от българските граждани, при това най-уязвимите, които нямат възможност да понесат – терминът е „нетарифна конкуренция“ – този административен натиск, който се стоварва върху това да декларират и да доказват водочерпенето от своите източници. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам с това – основният аргумент против приемането на тези предложения е, че ако те не бъдат регистрирани, няма как да бъде контролирано колко точно е почерпено. Разбира се, това би могло да стане чрез закон – да се контролира как точно, но далеч по-правилно е с една наредба, която вицепремиерът и министър на околната среда и водите може да приеме, така че, когато има съмнения, когато има проблеми за баланса на водите в съответния басейн, да се извършват съответните измервания и да се контролира точно колко е водочерпенето. Повтарям: това, което ние ще гласуваме, е в интерес на всички – на най-малките, на най-уязвимите български граждани, и ние трябва да направим всичко възможно, така че да облекчим тяхното битие. Благодаря Ви. И моля за внимание и за подкрепа.
Благодаря, господин Дренчев. Сега сме на второ гласуване и групите нямат ограничение във времето, господин Дренчев. Ограничение има само за изказването в рамките на пет минути. Реплики към Николай Дренчев има ли? Реплика от Цветелина Заркин. Заповядайте.
Благодаря. Господин Председател, господин Министър, колеги народни представители! Промените, които предлагат нашите колеги, може да са миниатюрни като текстове, но като значение, както каза и колегата, са големи. Всъщност това не са малки промени и могат да засягат малки потребители, но както изтъкна и колегата, те са много на брой – стотици, хиляди, милиони. Нашите притеснения тук. Имаме основни притеснения не по отношение на контрола, който ще се осъществява – това също е част от проблема, но и по отношение на качеството и количеството на водните тела – както на подземните, така и на повърхностите води. И всъщност това е проблемът, че въздействието на промените, които се предлагат, трябва да бъде внимателно оценено, което, разбира се, ще отнеме време и не може да стане в рамките на днешния ден. Също така е необходимо широко обществено обсъждане и становище на засегнатите организации и заинтересованите страни. Именно затова не можем да приемем тези промени. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Заркин. Има ли други реплики към господин Дренчев? Пламен Абровски. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Дренчев, както говорихме и в Комисията, и след Комисията, Вашето предложение е много хубава основа за бъдеща дискусия. Както и предния път Ви казах, това предложение е хубаво да го направите отделно и да ни дадете време да седнем да го работим заедно. Благодаря Ви. Но сега в момента няма как.
Благодаря, господин Абровски. Трета реплика? Емил Георгиев за трета реплика. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Станахме свидетели на странна метаморфоза в заседателната зала – от процедура по приемане на второ четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за водите преминахме в процедура по изтичане на декларации. По всичко личи, че някои колеги в тази зала явно страдат от женска ласка и когато застанат...
Господин Георгиев, моля Ви!
Не, казах го в най-добрия смисъл на думата. [[Смях от ИТН.]] И когато застанат на тази трибуна, се чудят как да избиват комплекси. Това си е техен проблем.
Господин Георгиев, реплика към господин Дренчев, моля Ви.
Чудя се само какъв шок и ужас щеше да има в залата, ако прочитането на декларациите не беше 10, а 20 минути – щяхме да търсим и Бърза помощ. Сега по същество. Във връзка с този законопроект припомням една трагедия, която се случи преди 10 години. В резултат на хаоса по управлението на речните басейни се скъса дигата на един язовир и наводни село Бисер – там загинаха хора, някои от тях аз лично познавах. И Ви призовавам да спрем – да не използвам някакъв остър термин – с изказванията си и да преминем към приемането на този законопроект, защото трябва най-после да се сложи ред. Има много язовири в страната, които цъкат като адска бомба. Дано не ме чуе дяволът, но се задава трагедия и с язовир „Бели Искър“, господин Министър. Приемайки този закон, най-после ще сложим под контрол управлението на водните запаси в България. Призовавам Ви да преминем към гласуване. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Георгиев. Има дуплика от господин Дренчев.
Процедура!
Записвам Ви за процедура.
Благодаря за отправените реплики. Наистина управлението на водните ресурси крие риск, когато говорим за мегахидротехнически съоръжения, каквито са язовирите, каквито са речните корита на големите реки. Аз не съм чул досега наводнение, причинено от кладенец, от който могат да се черпят до 10 кубични метра. Това е към господин Георгиев. Към господин Абровски. Моментът не е бил сега, не знам защо. Предложението е внесено съвсем навреме, съвсем съгласно Закона. В мотивите сме се стремили да се ограничим в рамките на два абзаца, а промените са в два члена, които могат да се изчетат. Ако трябва, пак ще ги изчетем – те са съвсем лесни, съвсем очевидни за смилане. Били са на разположение и на Комисията, и на депутатите, които са следили проблема, така че не виждам причина да не е сега този проблем. Ако искате, ако сега го отхвърлите, ние нямаме нищо против да Ви дадем авторството на Закона, за да го внесете Вие и по някакъв начин да пожънете някакви дивиденти. Но аз не виждам какви дивиденти ще пожънете, особено парламентарната група на „БСП за България“, ако тя не подкрепи тези решения, защото те в предизборната си и въобще политика, където седнеха и станеха, казваха, че са загрижени за малките хора, за селяните, за хората, които се препитават със собствен труд. В същото време виждаме абсолютно погазване на техните интереси именно тук. От тази гледна точка мисля, че предложението е аргументирано и сега му е моментът. Именно сега е моментът да видим в тази пленарна зала кой какъв е и кой за какво се бори. В рамките на днешния ден всичкото законодателство, което до момента протече, промените в тези два члена в Закона за горите касаят най-много хора, касаят най-уязвими хора. Тук е мястото, където ние можем с консенсус да направим нещо за хората. Съжалявам, че съм внесъл от мое име този законопроект – казах: защото беше петък вечер, изтичаше работното време и срокът. Срокът беше намален именно тук в тази зала по предложение на господин Генов. Така че ако искате, господин Абровски, да Ви допишем като съавтор или каквото искате да направим, но нека да мине това нещо, защото е важно за всички българи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Господин Абровски, Вие...
Лично обяснение!
Защо лично обяснение, от какво се обидихте? Не, не, чакайте малко.
Бях споменат.
Бяхте споменат, но къде беше засягането? Моля Ви се. Тук имаше желаещи за процедура. Заповядайте от ДПС. Извинявайте, не Ви познавам поименно. Александър Иванов също е за процедура.
Господин Председател, благодаря. Уважаеми господин Министър! Процедурата ми е по начина на водене, а именно: както знаем, миналата година през декември месец имаше райони в Южна България, които бяха наводнени и бяха в бедствено положение. Именно тогава премиерът заяви по медиите, че ще помогне на тези райони в най-кратък срок. Имахме питане към Вас, господин Председател, и току-що получихме писмо, че въпросът ни не съответства. А въпросът ни беше конкретно към господин Петков, защото в първите си изявления по медиите той каза, цитирам: „В момента е най-важно как държавата може да помогне и как тази помощ най-бързо да стигне до пострадалите.“ Областите Кърджали, Смолян и Благоевград все още не са получили такива помощи и хората чакат. Нека да спрем с прикриването на обещанията и ангажиментите, поети от министрите в това управление, от господин Петков като премиер, да започнем да работим и да помагаме на тези граждани, защото те продължават да питат. Това, че Вие ни връщате въпросите, не означава, че питанията ще спрат. Те вече втори месец очакват помощта, която премиерът им беше обещал. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Кръстев. Не се сещам конкретно кое е питането, но следвайте процедурата по Правилника, ще го разгледаме. Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Председател, процедурата ми по начина на водене е към Вас. Преди минути колегата Георгиев взе една реплика – за съжаление, Ви убегна това, което той започна да казва. Не даде никакви аргументи в изказването си по Законопроекта, който се обсъжда днес. Той даже направи кратка ретроспекция какво парламентарно време е използвано за декларациите днес от парламентарните групи. Процедурата ми към Вас, господин Председател, е да съблюдавате изказващите се да са в тона на Законопроекта, който обсъждаме. Така или иначе днес Законопроектът, който се гледа на второ четене – Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за водите, е изключително важен текст. На господин Георгиев просто да му правите забележка следващия път, когато използва процедурата за реплика, за да си прави такива съждения, без да се отнася с уважение към процедурите, които парламентарните групи имат във времето за декларации. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Действително и изказванията трябва да са по текстовете, които обсъждаме, а пък репликите трябва да са насочени към основното изказване, съгласен съм. Заповядайте, господин Анастасов, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Тъй като има нужда да направим едно обсъждане в групата на ДПС за начина, по който върви обсъждането на тези текстове, моля за 30 минути почивка и след това ще възобновим заседанието. Благодаря Ви. Тридесет минути почивка искам от името на групата.
Благодаря Ви, господин Анастасов. Петнадесет минути прекъсване по искане на парламентарната група на ДПС. [[След почивката.]]
Възобновявам заседанието. Давам думата за изказване на Николай Нанков – заповядайте.
Господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Хубави са тези почивки. Все пак поуспокояваме малко настроенията и нервите след онзи жълто-кафяв пасквил на колегата от БСП отпреди час – това е друга тема. Нека да преминем по същество.
Господин Нанков, моля Ви, без такива изказвания наистина! Към всички апелирам, не конкретно към опозицията.
Извинявайте, прав сте. Все пак да преминем по същество. Хубаво е може би и Вие като председател на Народното събрание да внасяте яснота все пак какво коментираме, какви текстове обсъждаме. Изхождам от направените реплики, изказвания на някои от преждеговорящите колеги. Тъй като в предложения ЗИД на Закона за водите в основната му част се съдържаха две основни предложения, те са за удължаване срока на действие на действащите към момента стратегически документи в областта на водите, а именно ПУРБ-овете и ПУРН-овете – Планът за управление на речните басейни и Планът за управление на риска от наводнение, удължаване срока за действие до приемането на нови такива. Тези, приети по време на второто правителство на премиера Борисов, удължаваме тяхното действие заради почти година нищоправене от два служебни кабинета. Впоследствие между първо и второ четене постъпиха и в Комисията, той и председателят на Комисията спомена, две предложения по същество, като нашето лично мнение – на колегите от ГЕРБ, е, че те се отклоняват от основния предмет и от характера на Законопроекта, гласуван на първо четене. Тук, господин Председател, не мисля да правя изказване по заглавието на Законопроекта и по отхвърляното, недопуснато по скоро на Комисия, предложение на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, но председателят на Комисията – Манол Генов, ме дръпна за езика, като каза да четем Правилника. Ами той или чете Правилника като дявола Евангелието, или го тълкува по много превантивен начин. Тук, моля Ви се, нека да погледнем чл. 79, който урежда правата на народните представители по отношение на това как правят техните предложения между първо и второ гласуване, как се оформят в доклад и така нататък. На колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ предложението е направено по реда на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в унисон с него и в законоустановения срок. То беше отхвърлено по допустимост на основание текст от Правилника, че предложението, което колегите предлагат, излиза извън предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект. Ще мина след малко на § 2, в който ще видим, че колеги народни представители извън процедурите, описани в чл. 79 от Правилника, на заседанието на Комисията вчера, че беше направена една процедурна вакханалия на три пъти, свиквайки извънредно заседание на Комисията по околната среда и водите да влезе това предложение – Националният институт по метеорология и хидрология да премине от структурите на Министерството на образованието и науката към тези на МОСВ. Тук председателят на Комисията и колегите, които подкрепиха това предложение, отхвърлиха първото на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ и явно показаха наистина двоен аршин – непоследователност в своите действия. Защото тяхното предложение – на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, беше обосновано от колегата Дренчев, което касае по същество тематика, свързана с водните количества, с управление на подземните водоизточници. Текстове, които съществуват в плановете, така наречените басейни. Там, господин Председател на Комисията, господин Председател на Народното събрание, се дава същината на управлението на водните ресурси на страната не само на повърхностните такива, а тези, свързани с водоносните хоризонти – първата заливна, и втората тераса на речните басейни. Първият, вторият, третият вносен хоризонт, темите, които обсъждахме и които колегите искат да обсъждаме по същество, бяха отхвърлени като неотговарящи на предмета и обхвата на приетия на първо гласуване законопроект. Видите ли, след няколко минути, скоропостижно, извън правилата на чл. 79 – не е цитирана ал. 6, т. 2 от председателя, която касае съвсем други хипотези – как оформят Доклада и го представят пред колегите народни представители, мина промяната, която според тях беше по същество и отговаряйки на характера на основния законопроект, свързана с преместване на НИМХ от Министерството на образованието в Министерството на околната среда и водите. Прощавайте, господин Председател, тук двойният аршин е, меко казано, като определение отново газейки, тъпчейки тежко приетия от Вас Правилник и процедурите, разписани в него. Ще направя своите изказвания по същество и по целесъобразност на това предложение за НИМХ от Министерството на образованието и науката към другото ведомство, към МОСВ. В § 2, така както е гласуван и предложен по Доклада на Комисията, исках просто да Ви обърна внимание, защото Вие вчера след изказването на колегата Младен Шишков по процедура поехте ангажимент да проверите какво се случва със заседанието на Комисията по околната среда и водите. Дано сте проверили, защото това, което вчера се случи на тези три извънредни заседания, беше, меко казано, несериозно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Нанков. Има ли реплики към Николай Нанков? Няма. Други изказвания по заглавието и по двете предложения на Николай Дренчев и Петър Петров има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Гласуваме наименованието на Законопроекта. Александра Милчева?
За.
Росен Костурков?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Гласували в залата 139 народни представители и онлайн 3 – общо 142: за 139 и 2 онлайн – общо 141, против 1 онлайн, въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на предложението на народните представители Николай Дренчев и Петър Петров за изменение в чл. 43, ал. 2, а именно думите „разположен в границите на населените места и селищните образувания“ да бъдат заличени. Предложението е неразгледано от Комисията по околната среда и водите. Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували в залата 159 народни представители и онлайн 3 – общо 162: за 41 и 1 онлайн – общо 42, против 103 и 2 онлайн, въздържали се 15. Предложението на Николай Дренчев и Петър Петров не е прието. Преминаваме към гласуване на предложението отново на народните представители Николай Дренчев и Петър Петров за допълнение на чл. 118г, ал. 3, т. 5 от Закона за водите, а именно след думите „за задоволяване на собствените потребности на гражданите“ да бъдат добавени думите „извън случаите по чл. 42, ал. 2“. Александра Милчева?
Против.
Росен Костурков?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували в залата 175 народни представители и онлайн 3 – общо 178: за 54 и 1 онлайн – общо 55, против 108 и 2 онлайн, въздържали се 13. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. Предложение на народните представители Манол Генов, Татяна Султанова, Зорница Стратиева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 2: „§ 2. В чл. 151, ал. 3, т. 5 думите „министъра на образованието и науката“ се заменят с „министъра на околната среда и водите“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2, който става § 3.
Благодаря Ви, господин Генов. Откривам дискусия по параграфи 1, 2 и 3 съгласно Доклада на Комисията. Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, процедура по начина на водене, тъй като председателят на Комисията преди малко ме призова да чета Правилника и аз точно това правя. Сега, както чухте по Доклада, предложението на народните представители Генов, Султанова и Стратиева е направено по чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника. Бихте ли били така добър да ми прочетете какво е съдържанието на чл. 79, ал. 6? Или да го прочета аз?
Заповядайте, господин Гаджев.
Чл. 79, ал. 6 говори следното: „В 14 дневен срок от приемането на Законопроекта от водещата Комисия тя внася в Народното събрание доклад, който съдържа: 1. направените в срока по ал. 1 писмени предложения на народни представители и становището на Комисията по тях; 2. предложенията на Комисията по обсъждания законопроект, включително когато тя приеме такива по повод предложение на някои от нейните членове, направено по време на заседанията; предложенията на народните представители, с изключение на тези, които се отнасят до редакционни или правно-технически поправки, се аргументират.“ Значи, в момента гледаме в Доклада на Комисията за второ четене предложения, които са направени по член, който казва какво трябва да съдържа Докладът на Комисията?! Тук от Вас зависи, между другото, дали ще допуснете въобще да бъдат разглеждани тези членове и параграфи, които са предложени по този начин, защото това е в нарушение на Правилника. Първо, защото Правилникът въобще не предвижда внасяне на текстове между двете четения, които не са писмено внесени и аргументирани в срока, който е предвиден по Правилник – било то съкратен или несъкратен. А това са предложения, които са внесени по време на заседание на Комисията, и то са, между другото, извън обхвата на текстовете, които са приети на първо четене. Ако допуснете тези текстове да се разглеждат, господин Председател, това ще означава, че Правилникът всъщност няма никакво значение и ще продължавате да разглеждате текстове и всеки да си прави каквото иска в Комисията, да внася каквото си иска и по този начин може би да променя и всякакви други закони, освен тези, които са пряко засегнати от приетите на първо четене. Това не е правилно или по-скоро не е възможно по Правилника, който е приет от Четиридесет и седмото народно събрание. Да, предни Народни събрания са имали възможности да се внасят предложения по време на заседания на Комисията, но те отпаднаха. И тук имах и възможност за консултация с юристи, които бяха в Комисията по Правилника. Те са на същото мнение, че подобно внасяне на текст е не-въз-мо-жно. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гаджев. По отношение на разпоредбата на ал. 6, т. 2, при положение че тя казва: „когато тя приеме такива по повод предложение на някои от нейните членове, направено по време на заседанията…“, значи очевидно може да се прави по време на заседанията. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Тук не искам да коментирам въпроса дали са извън предметния обхват на приетия на първо гласуване [[реплики от ГЕРБ-СДС]], или дали по същество са правилни, но очевидно има. Това в крайна сметка го е преценила и Комисията, когато е прегледала… Така или иначе и текстовете ще ги гласуваме, залата също ще прецени и ще реши по този въпрос. [[Реплики от ГЕРБ СДС.]] Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, в текстовете, където пише какво има в Доклада, да се казва и какви предложения могат да се правят, е несериозно, най малкото защото в чл. 79 има още пет алинеи преди това, които уреждат как се правят предложения между двете четения. Също така чл. 79 казва, че предложения, които са извън обхвата на приетия на първо четене, са недопустими. Между другото, коректно бяха отразени подобни предложения в някои други доклади, които е разглеждало това Народно събрание. Дори и да бяха направени в реда, по който се изисква в нашия Правилник, тоест писмено до изтичането на срока, който беше, между другото, съкратен по този законопроект – до понеделник, мисля, че беше, до 18,00 ч. Защо беше съкратен срокът? Ами защото уж нямало да има много предложения. Изведнъж се появяват структурни предложения, които тотално не влизат в обхвата на Законопроекта, приет на първо четене. Казвам това, господин Председател, с една бележка, защото това означава, че това Народно събрание е готово да приема всякакви дефектни предложения в законопроекти и въобще да не спазва каквито и да е правила, било то гласувани от това Народно събрание, било то и чисто неписани правила на парламентаризма.
Благодаря, господин Гаджев. Изказвания има ли по § 1, по § 2, по § 3? Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! С извинение към колегите, членове на Комисията по околната среда и водите, и към вицепремиера, че ще повторя това, което вчера казах. Не само че ще приемем разпоредби за преместването на Националния институт по метеорология и хидрология в нарушение на Правилника на Народното събрание, но и ще станем съучастници на една наказателна акция. Това не е политическо преиграване, не е политическа спекулация и ще Ви обясня защо. За съжаление, бях свидетел на разделянето, развода на Националния институт по метеорология и хидрология и Българската академия на науките преди три години и половина. Той мина с много емоции. За съжаление, присъствах на едно общо събрание на Българската академия на науките, където се чуха гласовете, че трябва да бъде наказан Институтът, както и всеки институт, който си помисли да излезе извън структурата на БАН. За съжаление, това наказание се изпълнява с три години закъснение, организирано е от ръководството на Министерството на образованието и науката и всички Вие ще станете съучастници в това наказание. В какво се състои то? Първо, да бъде отнет и принизен, първоначално да бъде принизен статутът на Националния институт по метеорология и хидрология като научна организация. Да, формално не се отнема, пише в Закона, че се запазва като научна организация, но целта е дългосрочно да бъде превърнат във ведомствена служба, лека полека ще бъде лишен от участия в научните програми. Впрочем доцент Чорбанов, ако обърнахте внимание, в началото издаде истинските намерения. Той все пак е работещ в БАН. Каза, че Националният институт по метеорология и хидрология не са и не трябва да бъдат научна организация, нищо, че и в двете думи „метеорология“ и „хидрология“ се съдържа думата „логия“, и няма може би по-експертна и по-научна дейност от физиката и метеорологията. Това наказание се състои в това, че отнемате част от правомощията, които имаха Националният институт по метеорология и хидрология на делегиран бюджет. Не мога да разбера защо не повторихте текста в § 10 на Преходните и заключителните разпореди? Същият текст го има и в чл. 104 на Закона за държавния бюджет за 2021 г. Просто го повторете. Вие в момента правите втори опит. Първият беше, когато Министерският съвет публикува проектобюджета. В момента правите втори опит да отнемете финансовата автономност на Националния институт по метеорология и хидрология. Правите го частично. Погледнете какво сте внесли: правото на собствени приходи, правото на разпореждане със средствата, правото на определяне на индивидуалните възнаграждения. И това е част от наказателната акция и Вие, господин Вицепремиер, ставате съучастник в тази наказателна акция. Ако до онзиден сте били неосъзнат, вече сте осъзнат съучастник в тази наказателна акция. Част от тази наказателна акция е и да изостанат възнагражденията на Националния институт по метеорология и хидрология. Предлагате възнагражденията на БАН да се увеличат, не предлагате на Националния институт по метеорология и хидрология да се увеличат. Аз винаги съм подкрепял Българската академия на науките. Не съм я подкрепял единствено в този случай, когато бяха водени от деструктивни намерения, и за съжаление, в основата на това предложение е желанието да се разруши една служба със 132 годишна история. Много жалко, че ще станем свидетели и съучастници на това. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Вълчев. Заповядайте, господин Сандов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Вълчев, аз и вчера Ви отговорих, по същия начин зададен въпросът, и миналия път на парламентарен контрол тук Ви отговорих: не съм съучастник в никаква наказателна акция, защото това не е наказателна акция. Ако беше наказателна акция, знаете ли какво щях да направя? Щях да кажа, че в БАН има вече институт, който е за изследване на климата, атмосферата и водите, и щях да кажа: нека тук да си остане само хидрометеорологичната служба, а не да пише, че е и научна организация. Всъщност в текста, който Вие ще гласувате, пише, че той е научна организация и хидрометеорологична служба. Уважаеми господин Вълчев, аз освен министър на околната среда и водите съм вицепремиер по климатичните политики. Вие смятате ли, че ще се лиша от възможността в тази държава да има научни изследвания, свързани с климата? Метеорологията, хидрологията – това са също свързани пряко с климатологията и с климатичните политики. Разбира се, че няма да го направя. Напротив, много по-уместно от министъра на образованието и науката, който е с… – тоест той е академик дори, много по-висша научна степен, но той не е в областта, в която аз съм се обучавал. Не само, искам да Ви кажа, че научната дейност в областта на климатологията трябва да се засили и даже използвам тази трибуна да отправя апел и към Софийския университет, където единствено се намира извън БАН възможността за докторантура и за магистратура за климата. Мисля, че начинът, по който представяте въпроса, не е уместен. За съжаление, виждам един доста добър синхрон между това, което говори ГЕРБ, и това, което говори НИМХ. Но цялото нещо, което разглеждаме днес, звучи като политически мотивирано действие, защото Националният институт по метеорология и хидрология не променя дейността си, не променя структурата си, не променя възнагражденията си, той остава на делегиран бюджет. Тук подвеждате народните представители. В Законопроекта пише, че остава на делегиран бюджет. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Не!“]] Е, как не?! Вижте си текстовете. Моля Ви, пише, че остава на делегиран бюджет. Защо е цялото това политическо говорене, в опит да бъдат настроени в момента учените и работниците в НИМХ за нещо, което е много по-уместно? Вие като бивш министър на образованието и науката знаете колко много звена, второстепенни разпоредители на средства, и служители, които са под шапката на Министерството на образованието и науката, има. Много. [[Реплика.]] В Министерството на околната среда и водите… По спомен, но знам, че ставаше въпрос за около стотици хиляди, хайде така да го кажем, защото не е това моята материя. При мен в Министерството на околната среда и водите става въпрос за 1800 човека, и сега НИМХ с още 721. Много по-лесно бих могъл да обръщам внимание на това, което прави НИМХ. Целият опит да бъда едва ли не съучастник в някаква наказателна акция. Не е ли идеята на държавата и на правителството да подреди приоритетите си, както го прави със структурата на Министерския съвет, и да подреди отговорностите на отделните членове на Министерския съвет? Аз мисля, че от това произтича този законопроект, тази инициатива. И Ви моля, наистина съвсем добронамерено, не участвайте Вие в тази политическа акция за дискредитиране на този иначе съвсем уместен процес. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Има ли реплики към Красимир Вълчев? Андрей Чорбанов, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Господин Вълчев, все пак благодаря за това, че ме понижихте малко в длъжност, което не е толкова страшно – професор съм от почти две години. Проблемът е в идеята да се противопоставя изобщо съотношението и начинът на правене на наука във и извън Академията на науките някак си не звучи добре. Институтът по метеорология излезе от състава на Академията, като те взеха едно решение, което беше доста спорно чисто юридически, защото БАН е една, нека да кажем, най-старата организация в България, която има малко специфичен устав, специфичен начин на организация. Те излязоха с нещо като въстание и бяха напълно подкрепени от тогавашното правителство, в което нямаше нищо толкова драматично и фатално. В края на краищата, ако една институция иска да развива научна дейност и им се запази правото да правят такава научна дейност, в това няма нищо страшно. Въпросът е: защо трябва да бъде регулирано от Министерството на образованието и науката, което много по-малко касае като експертиза това, което прави тази научна институция, а не ресорното министерство, което в най голяма степен ще ползва целия този ресурс? Бих казал, че огромната част от това, нека да бъде и научна дейност, ако щете, на Националния институт по метеорология и хидрология, ще се ползва от ресорното министерство. Министърът на образованието и науката няма никаква експертност по отношение на всичко това, което прави тази институция, и няма никаква причина то да остане в тази си форма. Това няма, отново държа да кажа, нищо общо с Българската академия на науките и начина, по който се занимава с научната дейност, нека да кажем, дублиращият институт към Академията. Той няма национални функции и няма функции да обслужва всички тези звена в държавата. Благодаря.
Благодаря Ви, професоре. Други реплики към Красимир Вълчев има ли? Няма. Заповядайте, господин Вълчев, за дуплика.
Благодаря. Уважаеми господин Вицепремиер, Вие казахте „разберете ме добронамерено“, аз също Ви моля добронамерено да разберете. Няма никаква политическа атака, тези хора минаха през много емоции. Вие, ако се вслушате в моите думи, ще разберете причините за тези емоции и за тяхната реакция. Не търсете във всичко някаква политическа провокация. Да, ние тогава подкрепихме – аз като министър подкрепих желанието на Националния институт по метеорология и хидрология да излезе извън структурата на БАН, защото смятам, че имат право да искат да се развиват самостоятелно. Впрочем в 132-годишната си история 72 години са били извън структурата на БАН, от които 72 години 65 години са били към Министерството на образованието в различните му имена. Създадени са от правителството на Стефан Стамболов към Министерството на народното просвещение. В момента Националният институт по метеорология и хидрология обслужва седем министерства и още няколко ведомства, тоест то има нужда да бъде равноотдалечено от всички тези министерства. Да, вярно, че обслужва и Министерството на околната среда, но обслужва и Министерството на енергетиката. Защо да не бъде към Министерството на енергетиката? Към министъра на образованието и науката има 430 второстепенни разпоредителя – ще станат 429, безкрайно облекчен ще бъде от това, че ще станат 429 второстепенните разпоредители. За съжаление, знам какви са истинските причини и за съжаление, ги слушам тези гласове. За съжаление, ръководството на Министерството на образованието се вслушва преди всичко в тези гласове, в основата на които стоят деструктивни желания. Аз Ви го казвам най-добронамерено, както Вие казахте. Извинявам се на професор Чорбанов, че го понижих. Едно предишно Народно събрание беше взело решение, мисля, че неформално, академичните титли да останат за академичните организации, а тук да сме на господин и госпожо, така че може и ние да подходим по този начин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Христо Гаджев за изказване. [[Шум и реплики.]] Добре, по Ваша преценка.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз също ще взема отношение по § 2 в разглеждания законопроект. Искам да кажа, че тук сме в някаква много странна хипотеза. Веднъж правителството се опитва да прехвърли Националния институт по метеорология и хидрология от Министерството на образованието и науката в Министерството на околната среда със Закона за държавния бюджет за тази година, който Народното събрание прие на първо гласуване, където дори се отнема и финансовата автономия на този институт. И втори път, за да е по-сигурно, това прехвърляне се прави в Закона за водите, и то на второ гласуване. Вчера на Комисията по околната среда и водите, която се проведе на извънредно заседание в три части за деня, управляващите направиха всичко възможно и в Закона за водите, който разглеждаме на второ гласуване, да предложат и да приемат преминаването на Националния институт по метеорология и хидрология към Министерството на околната среда и водите – след изтичане на законовия срок за предложения между първо и второ гласуване, както и колегите отбелязаха преди мен, и в нарушение на Правилника. На Комисията присъстваха и представители на Националния институт по метеорология и хидрология и изразиха своето отрицателно становище и несъгласие за преместването им към МОСВ. Още в началото на месец януари тази година има депозирано становище на Националния институт по метеорология и хидрология до министър-председателя, до господата министри Василев и Денков, както и до Вас, министър Сандов, с подписани аргументи против преместването им в Министерството на околната среда и водите от всички ръководни органи в НИМХ, както и от 97% от работещите във всички структури в Института в цялата страна. Защо една национална организация с дългогодишна история се изважда от Министерството на образованието и науката и се прехвърля към Министерството на околната среда и водите? Както преди мен отбелязаха, НИМХ работи с още седем министерства и научната му дейност е свързана не само с Министерството на околната среда и водите, а и с останалите. Научната му дейност е свързана дори и с МВР по Закона за бедствията и авариите, с Министерството на енергетиката, с Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Защо точно в Министерството на околната среда и водите трябва да бъде изместен Националният институт по метеорология и хидрология? Отделно трябва да си отговорим и на въпроси за финансирането на Института – стои и този въпрос, за Правилника на работа, за неговата научна автономия. С колегите от парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма да подкрепим това изместване, защото смятаме, че неговото място е в Министерството на образованието и науката. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Алексиева. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Аз чух сега, че се правят някакви странни опити през Закона за водите – ами той там се намира, ГЕРБ там са го вкарали Института. Защо не са го вкарали например в Закона за насърчаване на научните изследвания – нали е научна организация, но трябва да е извън БАН? Значи Вашата група, Вашата политическа партия го е направила, а Вие сега идвате и казвате, че много странно защо със Закона за водите, ами той си е там, къде да отиде? [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Не е така!“]] Извинявам се много, господин Вълчев, хубаво говорите преди време къде бил… Ами то нямаше Министерство на околната среда и водите в онова време, в което е бил там – Институтът в Министерството на образованието и просветата и така нататък. Просто не е имало такова министерство. Ако е имало Министерство на околната среда и водите, сигурно е щял да бъде към тази институция. Защо са решили да излязат от БАН? Това си знаят те. Аз не мога да кажа дали е правилно или не, защото това е било тяхното мнение по онова време. Вие сте го подкрепили, сега има просто логичното преместване към институцията, към която… И защото отново тук Вие казахте, че едно от седемте министерства, които обслужва – да, но кое най-много обслужва? Според Вас кое е? Институтът по метеорология и хидрология обслужва най-много Министерството на околната среда и водите и това е нормално. Аз се надявам, че не става въпрос за пари наистина. Аргументите, които са свързани със силното желание на директора, силно подкрепян от Вас – може би имате по-добра комуникация от ГЕРБ с него, но силно се надявам, че наистина не става въпрос за пари. Защото може да се окаже, че е по-лесно ти да обслужваш едни министерства и в същия момент да отчиташ на няколко места това въпросно обслужване. Не знам, това ще се разбере. Но причините за преместването са логични, те са структурни, те са приоритизиращи и не става въпрос за нищо, за което Вие говорите, съжалявам.
Реплики към госпожа Алексиева? Заповядайте за реплика. Господин Вълчев, изчакайте и на Вас давам втората. Господин Нанков, Вие? Вие за изказване, добре.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Алексиева! А бе няма какво да се чудите, в смисъл такъв, че Националният институт по метеорология и хидрология може да бъде явно към различни министерства. Днес управляващите са решили да мине набързо от едно министерство към друго. На първо четене на предмета в Закона за водите въобще не попадаше в този обхват. Оставихме тридневен срок за предложения и изведнъж много скоростно вчера, много бързо Комисията е решила да попадне в обхвата на второ четене на Закона преместването на този институт. Имате право – да, Вие решавате, но начинът, по който това се случва, буди въпроси и предизвиква определени асоциации. Едно нещо се сещам. Преди малко министър Сандов каза следното: че много е странна корелацията в мисленето, да не употребя другата дума, а между членовете на Националния институт по метеорология и хидрология са с мисленето на групата на ГЕРБ. Това означава, колеги, че тук има някакъв политически елемент и идеята е да се смени някакво ръководство, идеята е да има политическо наказание, идеята е да има политически натиск, политически промени. Така е решила четворната коалиция, така ще направи. Нейно право е, но не е правилен подходът, по който се постъпва в случая. Защото не може, когато имаш тридневен срок – само тридневен срок, и в първия обхват на Закона начина, по който сме разгледали само за промяна на плановете за управление на речните басейни и на рисковете за наводнения, ние в момента да разглеждаме предмет на дейност на второ четене, който няма нищо общо с това, което сме разгледали като първо четене, но така се управлява. Ето това е пример как се управлява и как се наказва политически един институт и как се сменят ръководства. Вие казвате, че няма да го направите, но тепърва времето ще покаже дали ще го направите, или няма да го направите. Според мен ще направите промени, ще накажете хора и всичко това ще се види с времето. Благодаря Ви. Ето това е причината. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Ебатин, за репликата. Втора реплика – господин Вълчев, заповядайте.
За съжаление, това, което чухме, действително имаме основание и ние да се опасяваме от това, че има и политическо наказание. За съжаление, и ръководството на Националния институт по метеорология и хидрология си позволи да каже, че никога не са били толкова добре, както последните три години. Надявам се това да не е подразнило управляващите, тъй като е забранено да се говори, че последните години се е случвало нещо хубаво. Аз никога не съм казвал, че няма институционална логика да бъде към Министерството на околната среда и водите. Исках да Ви кажа каква е предисторията и защо се прави това нещо, защото ние сме убедени, че това е причината. Господин Вицепремиер, аз никога не съм Ви обвинявал, че сте водещ в тази наказателна акция. Вие може да ни убедите, че като евентуален бъдещ принципал ще бъдете добронамерен и загрижен, подкрепящ за Института, ако направите няколко неща. Едното е – запазва се автономността на Института, нещо, което Вие се опитвате сега да ограничите за втори път, пак го повтарям. Второто, ако заявите, че ще предложите Закон за Националния институт по метеорология и хидрология, защото уредбата му в Закона за водите не е достатъчна, тя касае само малка част от функциите му. И третото, ако кажете, че възнагражденията му ще бъдат повишени толкова, колкото на останалите учени в Българската академия на науките. Тогава аз самият ще бъда убеден, че това не е наказателна акция, защото Националният институт по метеорология и хидрология няма да бъде ощетен от тази трансформация. Разбира се, четвърто, ако не си позволите чисто политически наказателни действия, заради това че някой неволно е говорил в синхрон с нас. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Трета реплика дали има към Евгения Алексиева? Няма. Заповядайте за дуплика, госпожо Алексиева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! След като намерението е толкова благородно и този институт е свързан основно с дейността на Министерството на околната среда и водите, защо не се направи по реда на Правилника това предложение? Защо това предложение се направи след изтичане на всички срокове, без анализ, както казват колегите? Защо се направи, след като колегите от ГЕРБ-СДС подкрепихме на първо гласуване всички предложения в Закона за водите и в тези три дни не постъпи това предложение, а се направи на самото заседание на Комисията, без предварително членовете на Комисията да бъдем запознати с него? Защо, след като мястото му е в Закона за водите, се прави преди това в Закона за държавния бюджет? Защо се отрязва финансовата автономия на този институт в предложението в Закона за държавния бюджет, който Вие всички – управляващите, приехте на първо гласуване? Ако наистина намерението Ви е добро и не се наказва в момента Институтът по хидрология и метеорология за това, че излезе от БАН, тогава Вие трябва да подкрепите нашето предложение в § 7, което ще направим, за да може той да запази своята финансова автономия. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Алексиева. По процедура – Георги Ганев.
Благодаря Ви, господин Председател. Моята процедура е по начина на водене. Моля Ви да ме информирате, умолявам Ви, ние какво обсъждаме в момента – § 1, новопредложения § 2 и предишния § 2, който става § 3, или нещо друго? Защото в тези три параграфа думите „метеорология и хидрология“ не се споменават. Тоест всеки, който изказва тези две думи, не говори по това, което обсъждаме в момента, и Вие би трябвало незабавно да му отнемете думата. Много Ви моля да ме информирате какво обсъждаме в момента – § 1, новопредложения § 2 и стария § 2, който става § 3, или нещо друго? Защото от 40 минути слушам нещо друго и не знам къде се намирам. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ганев. Искрен Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Както и да подкрепя господин Ганев, виждаме, че дебатът отиде в съвсем друга посока. Искам да предложа прекратяване на дебатите. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Тома Биков – да, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз правя обратно предложение и във връзка с уточнение или въпрос на господин Ганев – в текстовете се предвижда да се премести този институт от едно министерство в друго. Между другото, да Ви информирам, защото явно вече не се интересувате от тези неща, има протести. Вече първи ден изобщо няма прогноза на този институт. Знаете ли, че там има проблем, или вече протестите Вас не Ви интересуват? Защото знам, че сте протестиращи. Имаме дотук три изказвания. Сега предлагате да прекратим дебата, защото Ви е много неудобно. Вижте сега, Вие тук ще го сметете под килима и този проблем, както смитате под килима всички останали, само че на улицата ще си остане този проблем, и то не е на улицата, а е в един изключително авторитетен институт. Учени протестират срещу Вас – срещу Вас директно, защото искате да ги накажете. А искате да ги накажете, и то си прозря – ама, то да не би нещо с ГЕРБ? Не бе, не е с ГЕРБ. Просто хората разбират, че искате да ги накажете и е нормално да окажат съпротива. Дали ние ще ги подкрепим – с всички сили ще ги подкрепим! С всички сили ще ги подкрепим и с всички средства. Не само тях, абсолютно всички, които протестират срещу Вашето некомпетентно управление, ще бъдат подкрепени от нас с всички сили. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Предлагам да продължим дебата. Ако искате, изкажете се. Вие нямате изказване до момента. Какво мислят БСП, „Продължаваме Промяната“? „Има такъв народ“ – чухме какво мислят, господин Чорбанов. Другите какво мислят? Вие нямате нужда да говорите очевидно. След като няма да говорите, ще Ви говорят отнякъде другаде. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Имаме предложение за гласуване, след това ще Ви дам думата за процедурите. Имаме направено предложение, което трябва да гласуваме. Чухме и обратното становище. Гласуваме предложението на Искрен Митев. Александра Милчева?
За.
Росен Костурков?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Благодаря. Гласували в залата 168 народни представители и онлайн 3 – общо 171: за 118 и 2 онлайн – общо 120, против 50 и 1 онлайн – общо 51, въздържали се няма. Прегласуваме. Моля, режим на гласуване. Александра Милчева?
За.
Росен Костурков?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Благодаря. Гласували в залата 133 народни представители и 3 онлайн – общо 136: за 118 и 2 онлайн – общо 120, против 15 и 1 онлайн – общо 16, въздържали се няма. Предложението е прието. За процедура са Георги Ганев, Христо Гаджев. Господин Ганев – също за процедура?
Да.
Аз имах предвид Цончо Ганев. Първо сте Вие – първо е Георги Ганев.
Благодаря, господин Председател. Взимам думата за процедура точно по начина, по който и колегата Биков я взе, за да обясня и да успокоя. Ние в момента не обсъждаме предложението за преместване на Националния институт по метеорология. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не, в момента не обсъждаме. Обсъждаме § 1, § 2 и § 3. Предложението за преместване е в § 7. [[Ръкопляскания от ДБ.]] В § 7 е – погледнете си Доклада на Комисията, в § 7 е. Поправете ме, ако греша. [[Силен шум.]]
Може ли тишина в залата?
Тогава аз очевидно гледам някакъв грешен доклад.
Колеги, може ли тишина за малко в залата?
Аз мисля, че имаме в § 7 – поне в Доклада, който е качен на сайта, е § 7. [[Силен шум.]]
Господин Ганев, изчакайте само малко.
Благодаря Ви, значи аз съм се объркал. Извинявам се за това.
Само секунда. Сега, § 1 и § 3, които са по вносител, са за плановете – това е ясно. Новосъздаденият § 2, в който се заменят думите „министърът на образованието и науката“ с „министъра на околната среда и водите“, касае следния текст: чл. 151, ал. 3 гласи – „Министърът на околната среда и водите чрез изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по околна среда“, и т. 5 е: „Издава периодичен бюлетин за състоянието на водните ресурси на Република България, въз основа на данните от проведения мониторинг на екологичното и химичното състояние на водите и данните за количеството на водите, предоставени от Националния институт по метеорология и хидрология към…“ и тук е промяната по същество – не министъра на образованието и науката, а министъра на околната среда и водите. Това е по новосъздадения § 2. С това изчистих ли поне част от процедурите, които щяха да се вземат? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, изчистихте част от процедурата, но ето, виждате ли до какво води некомпетентната работа на Комисията по екология? Даже и колегите не могат да се ориентират кой доклад точно четат.
Недейте така, господин Гаджев, моля Ви.
Защото това е направено от вчера за днес, и то на крак, по време на самото заседание и затова се стигна до такива конфузни моменти от трибуната. Благодаря Ви, че изчетохте текста. Впрочем и аз го бях отворил, за да покажа, че всъщност оттук започват промените, свързани с Националния институт по метеорология и хидрология. Но другият въпрос към Вас всъщност е, тъй като има записани народни представители, както е била практиката до момента, се надявам да дадете думата за тези изказвания, които са предварително заявени, за да можем да спазим поне тази процедура.
Да, записал съм едно име за изказване – Вашето е. [[Реплика от народния представител Христо Гаджев.]] Наистина, ето го. Когато вдигнахте в началото ръка тримата – Христо Гаджев, Евгения Алексиева и Младен Шишков, и аз Ви попитах – и тримата ли? – Вие ми посочихте двама. Наистина, записал съм само Христо Гаджев. Заповядайте, господин Гаджев, за изказване. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Уважаеми господин Председател, доста избирателно записвате.
Извинявайте, една секунда. Колеги, ако ми подавате писмени заявки, няма да има такива случаи. Може и по имейл, разбира се. След заседанието ще ги погледна. [[Смях.]] Заповядайте, господин Гаджев.
Благодаря Ви, господин Председател. Взимам по същество – по предложения от Комисията създаване на нов § 2. Какво ни предлагат тук и впоследствие другите членове, по които също ще взимам изказване, да си го заявя още отсега, за да не стане грешка при определянето на тези, които ще се изказват. За какво става въпрос всъщност? Става въпрос, че членовете, които са предложили впрочем в бюджета – в Закона за държавния бюджет за 2022 г., в момента се телепортират в Закона за водите. Реално е точно това. Защо? Защото се взе политическо решение, което беше правилно. Защо се стигна до това нещо е друг проблем, който може би ще трябва да обсъждаме по време на дебатите за Закона за държавния бюджет, всички параграфи, които не са свързани със Закона за държавния бюджет, да отпаднат от него и от гледането му на второ четене. Оставям настрана спекулациите, че едва ли не Министерският съвет може да ги оттегли, тъй като, както и Вие много добре знаете Правилника, единствено вече приети на първо четене промени в даден законопроект могат да се оттеглят само с гласуване в зала, те не могат да се оттеглят от вносител. Могат да бъдат отхвърлени или приети. И ние вместо да гледаме тези текстове в Закона за държавния бюджет така, както е правилно – защото там, между другото, ако търсим мотивите, защото в Правилника се казва, че всички тези предложения, макар и според мен недопустими за гледане, трябва да са мотивирани. Къде са мотивите за тези предложения? Няма ги. Даже уважаемият господин Иво Атанасов беше вписан като вносител. И аз присъствах на заседанието, когато той каза, че не е бил вносител и е погрешно вписан, да бъде отразено, тоест даже вносителите не са ясни кои са. Става вече доста смешна историята. Но няма и мотиви. Защо? Къде са мотивите? Мотивите са в Закона за държавния бюджет – тук са само текстовете, мотивите са в друг законопроект. Това е безумна законодателна практика, която се случва в момента. Дори финансирането на тези промени къде е? В Закона за държавния бюджет. И ние вместо да спазим една правилна законодателна практика – да гледаме следващата седмица предложенията на второ четене и тогава залата да прецени дали Институтът да се прехвърли от Министерството на образованието в Министерството на околната среда и водите, така, както върви смисълът на целия Закон за държавния бюджет, ние гледаме тук един законопроект, който е внесен на парче в друг законопроект. Пренесени са, те са просто прекопирани. Ако ги видите, са едно и също. Просто са прехвърлени. Защо? Ами, за да може да се случат едни политически обещания, че ще се пази някаква хигиена на законодателна инициатива от Министерския съвет. Сега същата хигиена се нарушава от народни представители, за да може все пак да се постигне целта. Това е безобразно, което се случва. Добре, решили сте на Министерството на околната среда и водите. По тази логика, както се приемат предложенията между първо и второ четене, без обосновка и така на крак, то по тази логика аз мога да направя предложение във всички текстове „Министерството на околната среда и водите“ да се смени с „Министерството на вътрешните работи“. То тогава означава, че Вие трябва да го допуснете за гласуване, което според мен няма да е правилно, но според Вашата логика би трябвало да е допустимо. Това е изключително грешно. Тук ще взема последен акцент, за да Ви кажа, че с погрешното си тълкуване, че е възможно да се внасят предложения на крак по време на заседание на Комисия, оттук нататък отваряте вратите за потоп. Защото, давам пример, след малко предстои Бюджетната комисия с предложенията за Закона за държавния бюджет, на НЗОК и на ДОО, и това означава, че всеки един народен представител ще може да прави още стотици предложения по време на самото заседание. Това означава! Така че да не се сърди господин Каримански след малко, когато всички започнат да правят предложения по време на самото заседание на Комисията, и той трябва да ги гледа и трябва да ги допуска, и те съответно да влязат в Доклада за второ четете за следващата седмица. Ето това правите в момента, господа и дами.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Реплика има ли на господин Гаджев? Господин Шишков, ще вземете ли реплика на господин Гаджев? Не. Добре. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. То няма как да има реплика като няма изказване. Пет минути слушахме размисли на тема има ли право, или няма право, и това го правите вече 20 минути. Господин Председател, процедурата ми е към Вас и моля да прочетете на кое основание, на кой член от Правилника, след като парламентът е приел решение за прекратяване на разискванията, Вие давате думата. Може би аз като дългогодишен народен представител съм забравил някой член. Прочетете члена в Правилника, на който давате основание, след решение на Народното събрание, да се случват някакви неща в пленарната зала. Благодаря.
Благодаря. Нека да изчерпим репликите и ще отговоря на господин Свиленски. Цончо Ганев и Тома Биков след това.
Господин Председател, преди една седмица позволихте да гласуваме и три пъти да приемаме закон, което е в рязко нарушение дори на Конституцията. Вчера по искане на „Демократична България“, или както точно се наименовава тяхната коалиция, приехте и позволихте да бъдат прекратени предложенията, които искахме да входираме между първо и второ четене на закон. Примерите, които мога да дам, са не само тези два, ами има и доста други. В тази връзка мисля, че цялото това нещо, което и Вие продължавате като политика на това, заради което дойдохте да управлявате като контрапункт на ГЕРБ, не се случва. Напротив, спазвате абсолютно всичко това, което те правиха 12 години и потъпкваха всякакви правилници и не търпяха нищо от страна на опозицията. В момента наблюдаваме абсолютно същото по много. Много Ви моля, тази практика, която имате във Вашата коалиция, да бъде прекратена с изискването за прекратяване на дискусиите. Ако ли не и ако решите все пак да го правите, нека да е по-удобно на Искрен Митев. Ето тук да му направим едно столче за гласуване и на всяко изказване да излиза и да прекратява дискусиите. Ние сме парламент и докато има някой, който от нас има нужда да каже какво му е мнението и да изрази мнението на хората, които са му отдали своето доверие, ние имаме право да говорим, а Вие ни спирате. Конкретно за това, което преди малко беше изявено и беше спряна дискусията – ние не се изказахме. Чакахме да мине всичко и чакахме и ние да се изкажем. Как да се изкажем в момента? Вие прекратихте, нямаме право. Нямаме право! Ограничихте ни да кажем това, което мислим и което искаме да кажем. Това е старата практика на ГЕРБ. Вие не променяте нищо. Всичко е същото по много. [[Провикване от „Продължаваме Промяната“.]]
Само секунда. Откъде се чу това? После ще проверим. Тома Биков е за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз по-скоро под формата на процедура по начина на водене ще се опитам да Ви помогна, защото Вие сте първи мандат в парламента. Това, което господин Свиленски казва, мен не просто ме учудва, мен ме потриса, защото ние с него сме били в Четиридесет и четвъртото народно събрание. Тогава ние бяхме управляващи, а той беше опозиция и тук всички хора – аз не мога да повярвам на очите си какви неща говори. Тогава беше практика да се случва това, което се случва. Прекратява се дискусията и всички, които са записани предварително, се изказват и го помня много добре. Сега, дали да вярвам на очите си и ушите си, или на господин Свиленски, за мен този въпрос има ясен отговор. Вярвам на това, което съм виждал, и на това, което съм чувал. Начинът, по който се прави това в момента и подобни изказвания – в Четиридесет и четвъртото народно събрание не е имало – и това е към господин Ганев. Никога по този начин брутално ние не сме потъпквали никакви правила. Три пъти закон не сме гласували, с изключение точка първа на бюджета, за която Конституционният съд си е казал мнението. Никога не сме избирали човек, който не отговаря на изискванията, без той да отговаря на тези изисквания. А това, което господин Свиленски прави, говори, че се е самозабравил. Само с тази дума ще го кажа.
Спрете с квалификациите един към друг.
Който се е самозабравил, лесно се опомня. Повярвайте ми.
Благодаря. Само секунда. Това извикване от задната част на залата беше от Марин Шишев. Налагам забележка. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Преминаваме към гласуване. [[Реплика: „Процедура.“]] Заповядайте, господин Шишков, за процедура.
Уважаеми господин Председател, предвид на казаното от колегата Гаджев да прочетете още веднъж Правилника и да установите дали начинът, по който бяха внесени текстовете, е законосъобразен и предвид на тежката дискусия, която водихме досега особено с колегите от управляващото мнозинство и техните силни аргументи за приемането на този закон, бих искал да дадете половин час почивка. Благодаря. [[Шум и реплики в залата.]]
Петнадесет минути почивка по искане на ГЕРБ-СДС, три минути преди края на заседанието. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля, заемете местата си. Да. Госпожо Атанасова, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата ми е по начина на водене и е към Вас. Имайте предвид, господин Председател, че пленарното заседание се излъчва онлайн от не една медия. Освен това микрофоните са особено чувствителни, господин Председател. Чу се нещо твърде неприятно, преди да дадете почивка, казано от Вас. Затова аз моля, господин Председател, седящият до Вас, по Ваш избор заместник-председател, да Ви наложи забележка. Вие знаете защо. Благодаря.
Не се сещам. И сам ще си проверя и ако има действително основание, ще си наложа. Може ли? Преминаваме към гласуване на § 1, 2 и 3 съгласно Доклада на Комисията по околната среда и водите. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
За.
Росен Костурков? И Стефан Шилев? Гласували 135 народни представители в зала плюс 1 онлайн, общо – 136: за 122 в залата плюс 1 онлайн – общо 123, против 10 в залата, въздържали се 3. Предложението е прието. За обяснение на отрицателен вот. Заповядайте.
Господин Председател, благодаря. Гласувах против не защото, както и моят колега се изрази – няма логика в това да се премести Националният институт по хидрология и метеорология към Министерството на околната среда и водите. Но, уважаеми колеги, както заявихме и вчера, както и днес, когато разглеждахме точка първа от дневния ред, да се занимаваш с политика и да си парламентарист е много отговорно нещо. Изключително отговорно нещо, особено когато заемаш важната позиция на председател, а и не само да си народен представител, разбира се. Това изисква да потиснеш емоциите си и когато години наред си заклеймявал управляващите от предишни управления, че не правят правилни стъпки в законодателство, че в заключителни разпоредби променят други закони, днес ние виждаме абсолютно същите стъпки от това управляващо мнозинство. Затова говорим, че ненормалността в тази политика продължава и аз се учудвам на моите колеги вляво от мен как критикуват предишни управляващи, които са правили абсолютно същите неща навремето, а именно управлението сега в момента ги повтаря. Затова казваме и къса памет в управлението. Господин Председател, затова и гласувах против, защото нормалността в политиката изисква ясно и правилно отношение към законите. Сутринта от дясната част на залата чухме, че когато един закон трябва да бъде разглеждан, той трябва да бъде на обществено обсъждане, институциите да дадат своето си отношение към самия закон. Ние това нещо не го чухме днес по този Закон за водите. Това е двойният аршин, това е подмяната, за която говорим, уважаеми колеги. Не предлагате абсолютно нищо ново. Това не е новото. Това е подмяната, за която говорим и ще продължаваме да говорим, докато не вземете наистина да управлявате почтено и в интерес на обществото и държавата. Това е моят отрицателен вот и затова гласувах против.
Благодаря, господин Ибрямов. На последно място. Уважаеми народни представители, предлагам да се приеме Решение на основание чл. 42, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, както следва: Народното събрание да проведе извънредно пленарно заседание на 22 февруари 2022 г., вторник, от 11,00 ч. при следния дневен ред: 1. Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за корпоративното подоходно облагане. Вносители Любомир Каримански и група народни представители, приет на първо гласуване на 9 февруари 2022 г. 2. Второ гласуване на Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Вносител е Министерският съвет, приет на първо гласуване на 9 февруари 2022 г. 3. Второ гласуване на Законопроект за бюджета на Държавното обществено осигуряване за 2022 г. Вносител е Министерският съвет, приет на първо гласуване на 9 февруари 2022 г. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
За.
Росен Костурков? Стефан Шилев? Гласували 157 народни представители в зала плюс 1 онлайн, общо – 158: за 138 в залата плюс 1 онлайн – общо 139, против 11 в залата, въздържали се 8. Предложението е прието. И преди да закрия заседанието, да Ви изчета съобщението за парламентарния контрол за 18 февруари 2022 г., петък, 9,00 ч.: 1. Заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев ще отговори на три въпроса от народните представители Красимир Вълчев; Костадин Костадинов; и Христо Гаджев. 2. Заместник министър-председателят по икономиката и индустрията и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова ще отговори на един въпрос от народния представител Георги Свиленски. 3. Заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов ще отговори на три въпроса от народните представители Владимир Маринов; Костадин Костадинов; и Златомира Мострова. 4. Министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на седем въпроса от народните представители Анна Александрова, Екатерина Захариева и Стефан Мирев; Десислава Атанасова; Бранимир Балачев, Дани Каназирева и Николина Ангелкова; Николина Ангелкова отделно, Дани Каназирева и Анна Александрова; Анна Александрова отделно два въпроса; Костадин Костадинов; и на едно питане от народния представител Елена Гунчева. 5. Министърът на здравеопазването Асена Сербезова ще отговори на шест въпроса от народните представители Георги Михайлов; Джевдет Чакъров – два въпроса; Ивайло Христов; Йорданка Костадинова; Асен Балтов. 6. Министърът на културата Атанас Атанасов ще отговори на четири въпроса от народните представители Красимир Вълчев; Явор Божанков; Вяра Емилова; Бойко Клечков. 7. Министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на четири въпроса от народните представители Зорница Стратиева и Александър Дунчев; Петър Петров; Даниел Петров; и Виктория Василева. 8. Министърът на електронното управление Божидар Божанов ще отговори на два въпроса от народните представители Благовест Кирилов; Никола Димитров. 9. Министърът на туризма Христо Проданов ще отговори на три въпроса от народните представители Николина Ангелкова; Ивайло Христов; Росица Кирова. 10. Министърът на младежта и спорта Радостин Василев ще отговори на един въпрос от народния представител Антоанета Цонева. 11. Министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на един въпрос от народния представител Ангел Георгиев и на едно питане от народния представител Бранимир Балачев. 12. Министърът на външните работи Теодора Генчовска ще отговори на един въпрос от народния представител Александра Корчева. 13. Министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на два въпроса от народните представители Мюмюн Мюмюн; и Деница Сачева. 14. Министърът на отбраната Стефан Янев ще отговори на три въпроса от народните представители Петър Петров; Иван Тотев и Стефан Шилев; Ангел Георгиев. На основание чл. 92, ал. 3 от ПОДНС: Поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - министърът на енергетиката Александър Николов; - министърът на образованието и науката Николай Денков. Поради командировка извън страната заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев отлага писмени отговори на въпроси, чийто срок изтича в периода на командировката. Периодът на командировката е 14 – 16 февруари 2022 г. Поради командировка извън страната – 14 – 15 февруари 2022 г., заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов отлага писмени отговори на въпроси и питания, чийто срок изтича в периода на командировката. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов; - министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев. Поради неотложни ангажименти на 18 февруари 2022 г. се отлагат писмени отговори на въпроси към заместник министър председателя по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов. На основание чл. 92, ал. 4 от ПОДНС поради отсъствие по уважителни причини на народния представител Стефан Шилев се отлага отговорът на негов въпрос към министъра на културата Атанас Атанасов. С това закривам днешното заседание. Следващото редовно заседание на Народното събрание ще се проведе утре от 9,00 ч. [[Звъни.]]