18. Vládní návrh zákona o zrušení vojenského újezdu Brdy, o stanovení hranic vojenských újezdů, o změně hranic krajů a o změně souvisejících zákonů (zákon o hranicích vojenských újezdů) /sněmovní tisk 57/ - druhé čtení Tento tisk byl přerušen ve středu 17. 9. v obecné rozpravě, kdy na řadě s řádnou přihláškou byl pan poslanec Grospič, takže mu dám slovo. Poprosím pana ministra, aby zaujal společně s panem zpravodajem místo u stolku zpravodajů. Po panu poslanci Grospičovi se připraví pan poslanec Petr Bendl. Pane poslanče, prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně a kolegové, nebudu tu rozsáhle zdržovat diskusi úvahami o vojenském prostoru Brdy, nicméně cítím za povinnost se k nim také vyjádřit, protože jsem měl možnost několikrát vojenský prostor navštívit, hovořit s většinou starostů, zejména ze středočeské části, a vím, že názory starostů ve středočeské části a plzeňské části jsou odlišné k budoucnosti brdského prostoru. Ale chtěl bych také podotknout, že i na plzeňské straně mezi občany převažují názory, které směřují k zachování Brd, a vede je k tomu zejména obava o to, co se bude dít potom s celým brdským prostorem, jestli skutečně bude, nebo nebude uchráněn snah developerů nějakým způsobem parcelovat tento unikátní přírodní útvar, který byl zachován díky vojenskému prostoru. Pokud tu padla řada otázek, které se týkaly historie vojenského újezdu, tak bych chtěl říci, že vznikl usnesením vlády 19. února 1926, čili má v dějinách Československa i současné České republiky tento prostor jako vojenský výcvikový prostor svou hlubokou historii. A není to otázka jen vyrovnání se nějakým způsobem s tím, že by tam bylo bráněno lidem vykonávat volební právo. Pokud o tom hovořil pan ministr, tak bych chtěl podotknout, že se podle statistik týká v současné době asi zhruba 35 obyvatel a týká se to pouze ve vztahu k otázkám volení své územní samosprávy, tedy obcí, nikoli voleb do vyšších územně samosprávných celků, anebo dokonce voleb do komor Parlamentu České republiky nebo evropských voleb. Takže je potřeba tuto otázku takto rozlišovat. Chtěl bych také upozornit na jednu obavu, která často zaznívá v diskusích právě s občany a starosty kolem Brd, a to je to, že vlastně likvidace tohoto prostoru je pro vládu a pro určité snahy, které za tím stojí, velice jednoduchá, protože na rozdíl od ostatních vojenských prostorů je téměř majetkoprávně vypořádán celý ve prospěch vlastnictví České republiky, českého státu. Možná že by tato logika měla vést naopak k tomu, že český stát tam nemusí platit pronájem za pozemky a může z hlediska nákladů a rozsahu jej využívat k cvičení české armády. Z tohoto pohledu bych chtěl ještě poukázat i na to, že proklamované zřízení chráněné krajinné oblasti nejde ruku v ruce se zrušením vojenského újezdu. K tomu také bude směřovat jedna z otázek na pana ministra, jak vlastně daleko pokročily tyto přípravy a proč souběžně není předkládána do Poslanecké sněmovny ani zákonná úprava na zřízení chráněné krajinné oblasti. V tento moment si myslím, že otázek kolem potenciálního zrušení vojenského újezdu Brdy, parcelování a budoucnosti jedinečné brdské přírody je vícero, a proto sám podpořím pozměňovací návrhy zákonů tak, aby prostor vojenského újezdu Brdy byl z předloženého návrhu zákona vyjmut.
To byl pan poslanec Grospič. Nyní má slovo pan poslanec Petr Bendl, který zde není, takže jeho přihláška propadá nakonec. Pokud se nedostaví do konce obecné rozpravy, tak propadne úplně, zatím propadá na konec. Nyní vystoupí pan poslanec Kučera a připraví se pan poslanec Seďa.
Dobrý den, děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, v diskusi k projednávanému zákonu jsme se dozvěděli dvě zajímavé věci. Za prvé, že hnutí ANO chce na území Brd vystavět lunapark, postavit sjezdovky, lanovky, záchytná parkoviště, penziony či bobové dráhy, a nenávratně tak zničit nádhernou a zachovalou brdskou přírodu. Potvrzují se tak mé obavy, které jsem zde již vyjádřil během projednávání tohoto zákona v prvním čtení -
Pane poslanče, já se velmi omlouvám, že vám vstupuji do řeči, ale hladina hluku je opravdu neúnosná a zase nás tu není tolik, takže prosím, abyste se ztišili a umožnili panu poslanci argumentovat v důstojné atmosféře.
Potvrzují se tak mé obavy, které jsem zde již přednesl během projednávání v prvním čtení a během jednání ve výboru pro životní prostředí. Druhým zajímavým zjištěním je, že pan předseda Hamáček, jak tu uvedl v předchozí diskusi, nevěří, že máme dostatečné zákony, které by dokázaly brdskou přírodu ochránit i bez vojenského újezdu. Trochu se panu předsedovi Hamáčkovi nevidím. Ministr životního prostředí pan Brabec již jednou podlehl nátlaku lobbistů z řad teplárenského sdružení a je možné, že příště podlehne lobbistům ze strany developerů podporovaných hnutím ANO. [[(18.10 hodin)]] Jaké je tedy řešení? Chránit přírodu tím, že zachováme vojenský újezd, je nesystémové a nesprávné. Současný stav vyhovuje pouze elitním sdružením myslivců a jiným zájmovým skupinám, které mají volný přístup do zakázaných zón. TOP 09 podporuje zrušení nepotřebného vojenského újezdu Brdy a současně vyhlášení Chráněné krajinné oblasti Brdy v den zrušení vojenského újezdu tak, jak k tomu vyzval i výbor pro životní prostředí ve svém usnesení. Chráněná krajinná oblast musí převzít veškeré garance ochrany přírody a musí se otevřít těm, kteří se chtějí za přísných pravidel ochrany přírody a s veškerým respektem pohybovat v nádherné brdské přírodě. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Seďa.
Děkuji, pane předsedo. Vážený pane ministře, při svém vystoupení v prvním čtení v návrhu zákona jsem vznesl řadu připomínek, na které doposud nemám odpověď. Zřejmě z důvodu zahraniční cesty v příštím týdnu nebudu při třetím čtení, pokud bude, takže bych chtěl některé ty připomínky zopakovat. Za prvé. Nemám nic proti zachování a proti navrhovaným úpravám vojenských újezdů Boletice, Hradiště, Libavá, Březina, ale osobně jsem proti rušení vojenského újezdu Brdy. Předně proto, že Ministerstvo obrany hovoří sice o úsporách 50 milionů korun ročně, ale již málo se hovoří o výdajích, a to nejenom z kapitoly rozpočtu a z kapitoly 307. Čisté náklady na správu tohoto vojenského újezdu jsou cca 8 milionů korun ročně. Na 220 km čtverečních obhospodařují lesy Vojenské lesy a statky Hořovice. A tady je podle mých informací zisk z této činnosti 70 milionů korun ročně. Přitom náklady na nutnost posílení rozpočtů obcí půjdou do desítek milionů korun a odhadované náklady na vyhledávání munice dosahují výše 235 milionů korun. Takže je otázkou, zda toto rozhodnutí je hospodárné či ekonomické. Vážené kolegyně, kolegové, za druhé. Je nutno si uvědomit, že i přes zrušení vojenského újezdu armádě zůstane 5,6 km čtverečního jako cvičiště 13. dělostřeleckého pluku v Jincích, dále objekt U Němých, lovecký zámeček Tři trubky, základna Valdek a zakonzervovaná střelnice Kolvín. Takže se ptám, kolik milionů korun vlastně bude zase vynakládat ministerstvo a stát na udržování těchto objektů. A za třetí. Na výboru pro obranu mi bylo potvrzeno, že Ministerstvo dopravy, a je škoda, že tady ministr dopravy není, má zájem o 78 km čtverečních prostoru letecké startovací plochy mezi Tokem, Hejlákem a Jordánem, kde má být zřízen státní letecký polygon pro bezpilotní systémy. A ten má vzniknout v Brdech, protože v jiných vojenských újezdech po té redukci už nebude místo. Vážené kolegyně, kolegové, za čtvrté. S ohledem na současnou bezpečnostní situaci na východní Ukrajině opravdu není podle mého názoru vhodné snižovat možnosti výcvikových ploch, a to zejména z toho důvodu, že prioritou Severoatlantické aliance je společný výcvik jednotek. To mi ostatně potvrdili američtí specialisté při mé nedávné návštěvě výcvikového střediska na Aljašce. Z těchto pohledů se mi jeví zrušení vojenského újezdu Brdy jako neekonomické, nestrategické a nevhodné. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Seďa vzhledem k tomu, že se pan poslanec Bendl stále nedostavil, byl posledním přihlášeným do obecné rozpravy. Pokud nejsou další přihlášky do této rozpravy, obecnou rozpravu končím. Zeptám se pana ministra či pana zpravodaje, zda v této fázi si přejí vystoupit se závěrečným slovem po obecné rozpravě. Ano, pan ministr. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já to nechci nějak zvlášť natahovat, ale přesto si dovolím pár slov. Jako červená nit se projednáváním této předlohy táhne stav, kdy na jednotlivé rozpory nebo otázky kolem té předlohy dostane vždycky ten tazatel příslušnou odpověď, která je logická, věcná, která v sobě neobsahuje žádný úskok, aby se pak za týden, za 14 dnů, za měsíc, za dva, ten dotaz vrátil úplně stejně. Nedokážu si to úplně vysvětlit. Jak víte, tak mezi prvním a druhým čtením byla ta lhůta prodloužena na maximum, aby řada těch věcí právě mohla být projednána. A byla projednána opakovaně v příslušném výboru, kde všichni mají své zástupce. A i když tam samozřejmě se vším nepanoval vždycky souhlas a soulad, tak ta vysvětlení tam padla velice podrobně. Já si dovolím nesouhlasit a označit za eufemisticky řečeno nepřesné, že všichni starostové nesouhlasí. Navíc bych rád věděl, co takový starosta třeba Nymburka specificky a do detailu ví o zrušení újezdu Brdy, a jak to koho postihne. Dále bych si dovolil říct, že z hlediska Západočechů, tam ta reakce, pokud my víme, je z drtivé většiny samozřejmě kladná. I toto je zpochybňováno. Jsou to opakovaná tvrzení mající za cíl, domnívám se, celou tu záležitost prezentovat jako nějaký avanturismus, což opravdu není. Ať už se jedná o památky, ať už se jedná o cvičení armády. Tam mi to přijde zvlášť pikantní. A argumentovat současnou bezpečnostní situací mi přijde hluboce pod pás. Pokud velení naší armády říká, že ten újezd nepotřebuje, věřte mi, že to jsou lidé, kteří to posoudí skutečně objektivně, tak já bych si ani ze své pozice nedovolil zpochybňovat něco, co řekne celé velení naší armády. Ale patrně jsem v tom asi ojedinělý. Nevím. Ten prostor, a vy to přesně dobře víte, ta posádka v Jincích bude mít kde cvičit, je to zakresleno na mapách, je to všechno jasně stanovené a určené tak, aby ta posádka měla svou perspektivu. To je také opakované téma, co bude s Jinci. Nebude nic jiného, než že se budou dál rozvíjet a budou dál fungovat. A znova musím říct, to všechno bylo mnohokrát vysvětleno. Musím říct, že naše jednání sledují občané velice zblízka a posílají mi různé dopisy, které jsou plné znepokojení a částečně znechucení. Rád bych dodal, že idea, která se také objevila, a to zmenšit újezdy a ten brdský ponechat, se jeví jako řešení jenom na první pohled. Protože tím by z právního hlediska vznikl zcela anomální stav, kdy na území České republiky bude muset být vytvořen zvláštní právní režim pro 26 obyvatel vojenského újezdu Brdy, se kterým však ten předložený návrh nepočítá. Takže ten újezdní úřad, který tam je, bude i nadále muset plnit úkoly spojené se zabezpečením potřeb těch 26 obyvatel. Pokud se týče té upřímné, opravdové snahy o záchranu přírody, tak vám mohu říct, a vy to víte, že bylo opakovaně vysvětlováno, že s případnou účinností toho zákona v ten samý moment vstoupí v platnost také vyhlášení CHKO, které je připraveno v několika stupních, aby příroda skutečně nemohla být narušena, že ten režim tam bude odstupňovaně přísný tak, aby se to území dalo využívat. Protože přírodu neochráníme tím, že ji zamkneme. Přírodu můžeme ochránit několika stupni a vy víte jakými. A zároveň jí nebrat, řekněme, nějakou životnost. Ale skutečně, tím, že ji zavřeme, ji nezachráníme. Tím bych řekl, že ji zahubíme. Mě potom nemůže než nenapadnout, že jako by za některými těmi argumenty byly určité partikulární, nikdy nevyřčené - a taky nikdy nebudou vyřčené -, ale přitom velmi úporně a zákulisně prosazované zájmy. [[(18.20 hodin)]] Komu vyhovuje ten status quo? Komu? Klaďme si tu otázku. My se musíme rozhodnout, zda napravíme nepřirozený stav, nějaký relikt doby minulé a totální anachronismus, anebo podlehneme různým ambicím, převážně lokálním, či dokonce zcela osobním. Možná že to jsou zájmy hrstky vyvolených, kteří by už neměli možnost uplatňovat své povolenky vstupu a využívání toho prostoru ke svým různým hobby a zábavám a kteří ze současného stavu těží. Buďme fér a přiznejme si, o co jde. Buď budeme pokračovat v nějakém anachronismu, anebo se pokusíme tento velký kus přírody maximálně ochránit, maximálně vyčistit, náklady jsou spočítány a ta plus převažují, a pojďme prosím ten anachronismus odstranit. A pokud má někdo nějaké důvody, které skutečně nebyly vyřčeny, prosím, sdělte mi je, já se vám je pokusím vyvrátit. Jsem hluboce přesvědčený, že ten proces je nastaven správně a že by bylo na hranici směšného, pokud bychom udržovali naše újezdy v rozsahu, v kterém je máme v současné chvíli. Děkuji.
To byl pan ministr se závěrečným slovem. Pan zpravodaj.
Pane předsedající, děkuji. Dámy a pánové, počítám-li se teď v této chvíli za osmého vystupujícího k tématu, jsme půl na půl. Myslím si, že jak se tady dopoledne vedla urputná debata o té přílišné délce diskutování a obtížnostech rozhodování, tak je čas debaty a je čas rozhodnutí a teď si myslím, že už se blížíme k tomu rozhodování. Dovolte mi jenom, abych trošičku namísto shrnutí těch vystoupení, protože hlavní argumenty jsou jasné, zkusil tu věc rozdělit na takové tři operativní roviny. Jedna je vznik obcí, tam se zdá, že je všeobecná shoda, že je potřeba, aby obyvatelé vojenských újezdů a nově vznikající obce měly zajištěna všechna práva, samosprávu, a budu pak načítat pozměňovací návrh, který prodlouží termín vzniku obcí do ledna 2016, aby tam mohly být uspořádány volby, mohlo se to všechno připravit, včetně investic. Druhá rovina té věci je, zda armáda potřebuje, nebo nepotřebuje újezd Brdy. Můžou na to být samozřejmě velmi různé názory. Já jsem měl možnost se seznámit s analýzou, kterou, myslím, zmiňoval pan předseda Hamáček, také dost podrobně. Řekl bych, že poměrně dlouhodobě armáda zvažovala, který z újezdů opustí a který neopustí, a myslím si, že je v jejich kompetenci toto rozhodnutí udělat. A jestliže říkají, že újezd nebudou potřebovat a nebudou ho chtít, celkem bych na jejich argumenty dal a akceptoval je. A otázka toho, do jaké míry využijí prostor pro cvičení, nebo nevyužijí, za pár měsíců budeme schvalovat rozpočet, a když se do rozpočtu podíváte, samozřejmě ten prostor na výdaje, na cvičení a na teritoriální využití všech prostorů, které mají k dispozici, je hodně financemi limitován. Velmi bych se přimlouval, abychom respektovali názor Generálního štábu armády, že vojenský újezd Brdy nebudou potřebovat a nechtějí ho. Poslední je otázka využití území, resp. vzniku CHKO. Prostě my se tady bavíme o tom, jestli věříme, nebo nevěříme vládě, že je schopna tento proces zvládnout, a jestli nevěříme, že vláda je schopna paralelně se zánikem kompetence jednoho resortu uvést do života kompetenci druhého resortu a CHKO, tak si myslím, že pak už jsem na konci, abych tak řekl, nedůvěry nebo řetězu nedůvěry. Já si myslím, a byl jsem mockrát ujištěn, že to je připravené, že CHKO vznikne, že je to důležité i proto, aby se pokračovalo v očišťování od munice, a že ta CHKO dokáže území zajistit. Mezi pozměňovacími návrhy, myslím, je také jeden, který propojí, abych řekl, rozhodování o transferu území a majetku vůči obcím s jejich souhlasem a seznamem, a tím pádem to pojistí ještě podruhé. Tolik jenom, když jsem se snažil racionalizovat, co tady vlastně děláme, vznik obcí, zánik újezdů a vznik CHKO. Ve všech těchto třech rovinách si myslím, že máme dost informací a dost kompetence, aby bylo zřejmé, že proces proběhne tak, jak je naplánován. Děkuji vám.
Děkuji, pane zpravodaji. Návrh na vrácení zákona výboru k novému projednání nepadl, takže otevřu podrobnou rozpravu. Vzhledem k tomu, že chci vystoupit a řídím schůzi, využiji přednostního práva. Poprosím kolegu Gazdíka a vystoupím v podrobné rozpravě.
Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážený pane ministře, dámy a pánové, v podrobné rozpravě bych se chtěl přihlásit ke dvěma pozměňujícím návrhům, které jsem vložil do systému, a je to tedy návrh pod číslem 1354 a návrh pod číslem 1360. První z nich, jak jsem již řekl v obecné rozpravě, je ten, který umožní vyjmout ze zákona vojenský újezd Brdy, bez toho, aby ovlivnil osud ostatních vojenských újezdů, a ten druhý se týká otázky majetku státu a naložení s ním. Myslím majetek státu, který by zůstal v případě, že by vojenský újezd Brdy byl zrušen, který by se potom nacházel na území bývalého vojenského újezdu Brdy. Děkuji vám.
Děkuji panu předsedovi Janu Hamáčkovi. Dalším řádně přihlášeným do podrobné rozpravy je pan poslanec Ladislav Okleštěk, který je omluvený. Prosím, pane poslanče, máte slovo. Pan poslanec Rais. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Pan poslanec Okleštěk musel z rodinných důvodů odjet mimo Sněmovnu náhle, takže bych se chtěl přihlásit k pozměňovacímu návrhu 1326, a tím pádem kdybyste pak zrušili můj návrh, který je čtvrtý v pořadí, 1381, protože jsou to naprosto identické návrhy.
[[Zpravodaj nerozuměl.]] Pan poslanec Rais si osvojil pozměňovací návrh pana poslance Oklešťka, který je uveden v systému pod číslem, které - jestli můžete zopakovat.
Okleštěk dal do systému pozměňovací návrh pod číslem 1326 a já říkám, že jsem dal zcela identický návrh 1381, který je tím pádem redundantní.
Děkuji. Pan zpravodaj se s tím vypořádá. Nyní pan poslanec Novotný. Připraví se pan poslanec Zahradník.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, dovolte, abych byl velmi stručný a přihlásil se ke svému pozměňovacímu návrhu k tisku 57, který jsem podal jako sněmovní dokument 681. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Zahradník. Připraví se pan poslanec Zemek.
Vážený pane předsedo, já se hlásím k pozměňovacímu návrhu, který spočívá ve vynětí katastrálního území Maňávka z území vojenského újezdu Boletice, který jsem představil v obecné rozpravě. Tento návrh byl zařazen do systému jako sněmovní dokument 1372.
Děkuji. Pan poslanec Zemek a po něm pan zpravodaj.
Děkuji za slovo. Já jsem se chtěl přihlásit ke svému pozměňovacímu návrhu pod číslem 1367, ale nastal ten samý případ, jako už jsme tady řešili, kdy tento můj návrh je identický s jedním z návrhů pana kolegy Hamáčka. Jedná se právě o § 1 odst. 4, kde dochází ke změnám majetkovým, kdy se převádí část majetku na obce, a je z toho vyjmuta infrastruktura týkající se vody. Je to totožné, uvádím to pro pana zpravodaje. [[Dotaz zpravodaje mimo mikrofon.]] Je v systému.
Myslím si, že bude pro jistotu bezpečnější, když se k tomu návrhu přihlásíte, pane kolego, a vypořádáme se s tím ve třetím čtení. [[Asi ano.]] Pan zpravodaj.
Já se hlásím k pozměňovacímu návrhu, který je v systému pod číslem 1309 a který ve všech základních termínech prodlužuje vznik obcí k 1. lednu 2016 namísto 1. ledna 2015, protože to se už nedá stihnout. Děkuji.
Děkuji. To bylo poslední vystoupení v podrobné rozpravě, kterou tímto končím. Zeptám se, zda je zájem o závěrečná slova i po podrobné rozpravě. Pane ministře? Není zájem. Pan zpravodaj také nemá zájem. Tedy končím podrobnou rozpravu a vzhledem k tomu, že nepadlo nic, o čem bychom v této fázi mohli hlasovat, končím i druhé čtení tohoto tisku. Budeme pokračovat bodem číslo