Dobro jutro, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Prije nego prijeđemo na iznošenje stajališta klubova zastupnika sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice sa pet novih točaka, prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Tri točke za koje ste dobili informaciju u prijedlogu 2., 3. i 4. upućen je pisani prigovor na hitni postupak Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka tako da sam ih izostavio budući da o njima moramo glasovati. Pa onda stavljam ostalih pet točaka kao prijedlog čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, samo je jedan sada, a to je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom zakona. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune? Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče. Ja moram izraziti protest načinom na koji se ovaj zakon stavlja na dnevni red. Naime, ovako ozbiljan zakon koji čak povrjeđuje i neka temeljna prava naših građana, kao što su nepovredivost doma se izradio preko vikenda. Imam informaciju da je Vlada i vladine službe preko vikenda radile na ovako ozbiljnom zakonu koji zadire u prava naših građana i prosvjedujem protiv stavljanja takvog zakona na ovakav način, ovako loše pripremljenog na dnevni red u hitnu proceduru.
Znači li to da ste protiv ili samo prosvjedujete? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Znači morat ćemo glasovati onda o tom zakonu. Budući da nemamo trenutno dovoljan broj zastupnika, vidim po dvoranama da nema dovoljan broj zastupnika i zastupnica onda ga nećemo uvrstiti nego ćemo glasovati o njegovom učitavanju kada se steknu uvjeti. Kako sukladno čl. 225. st. 4. pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema utvrđujem da su sve te točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Sada još jedna stvar, na temelju čl. 227. Poslovnika HS-a Odbor za financije i državni proračun predlaže provođenje objedinjene rasprave o sljedeće četiri točke: Konačni prijedlog Zakona o sustavu osiguranja depozita, Konačnom prijedlogu Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Konačnom prijedlogu Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Ima li primjedbi na objedinjenu raspravu? ako nema, utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim zakonskim prijedlozima i to nakon što saslušamo kolegice i kolege koje će govoriti u ime klubova. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk. Hvala.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kao dva temeljna načela, djelovanje i odlučivanje tijekom globalnih pandemija, kakva je ona uzrokovana bolešću Covid-19, Vlada RH se legitimirala da provodi 2 načela. Načelo djelotvornosti, odnosno učinkovitosti i načelo razmjernosti. To smo dobili u obrazloženju Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti pučanstva od .../nerazumljivo/... zarazne bolesti. Načelo učinkovitosti ili djelotvornosti trebalo bi biti da predloženi model osigurava da poduzete mjere postižu zadane legitimne ciljeve, a načelo razmjernosti da te mjere i njihov intenzitet istodobno budu takve da strogo odgovaraju potrebama danog trenutka, da traju samo dok to okolnosti zahtijevaju, kako bi, naglašavam, Ustavom zajamčena sloboda i prava građana u svakom trenutku bila ograničena samo u mjeri koja je nužna i koja odgovara naravi potrebe za njihovim ograničenjem. Načelno, možemo se složiti sa ta 2 načela, u teoriji. U praksi nažalost postoje još neka načela koja nisu deklarirana, koja se svakako provode. Jedno je tzv. načelo, ako prođe-prođe. To je bilo načelo koje se koristilo kada se htjelo pratiti mobitele pa se od toga odustalo, a čini mi se da je to sada načelo koje se pokušava koristiti na način da se ustavna, ustavno pravo nepovredivosti doma ovoga, zaobiđe tzv. cinkanjem susjeda od strane drugih susjeda da doma imaju zabave, pa će onda na misteriozan način policija ili civilna zaštita utvrditi je li se na tu zabavu skupilo 10 ili manje ljudi. Dakle, radi se o jednom potpuno neozbiljnom, nepromišljenom, a ja bih čak rekao ideji koja je došla u napadu panike kada je Vlada na neki način izgubila kontrolu nad širenjem bolesti i sada ovakvim idejama jednostavno pokazuje da više ne zna što radi. Dakle, ideja o tome da ljudi cinkaju svoje susjede, što je inače promovirao ministar zdravlja, je nešto što nije još zabilježeno u novijoj povijesti, tamo negdje od 70-ih godina prošlog stoljeća, čak i u '80. g. to bilo već napušteno kao načelo rada ondašnjih tajnih službi. Drugo načelo je načelo lutanja, dakle jednom bilo nosite maske, ne nosite maske, maske štite, maske ne štite, sada smo zaključili da maske štite, to nije loše, ali načelo lutanja se između ostalog očitava u tom da su neka okupljanja zabranjena, neka su okupljanja dozvoljena, neka su okupljanja dozvoljena samo dok se ne održe, a poslije toga više nisu bitna jer se održavaju jednom godišnje i naravno da građani s nepovjerenjem gledaju na takav način donošenja odluka i na takve odluke. Treće načelo je načelo sebičnosti, kad je dobro zaslužna je Vlada, kad je loše krivi su neodgovorni građani koji se ne ponašaju u skladu s mjerama koje je donio stožer. Četvrto načelo je načelo omalovažavanja opozicije, dakle predsjednik kluba HDZ-a je primjerice donošenjem mjera dvotrećinskom većinom opisao kao da u Saboru sjede jako neodgovorni pojedinci, ima i takvih, ali podsjetio bih da smo većinu mjera koje se tiču covida donijeli sa više od 101 glasa u HS-u koji zahtjeva dvotrećinsku većinu. I prvi zakon na početku u 3. mjesecu i mjere za pomoć gospodarstvu koje nisu zahtijevale dvotrećinsku većinu i jedan Poslovnik i drugi Poslovni itd., prema tome i mjere koje po svom sadržaju zadiru u onoj mjeri u ljudska prava da se treba primijeniti čl. 17. sasvim sigurno bi nakon rasprave i argumenata donijeli dvotrećinskom većinom, ali načelo omalovažavanja opozicije ustvari je načelo izbjegavanja rasprave o mjerama, tako da se želi ostvariti to preko vikenda napisati u utorak staviti na dnevni red i u srijedu izglasati, što nije loše, dakle to je svakako moguće i bilo bi na načelu djelotvornosti. Ali ipak dakle ostavite se mobitela, ostavite se privatnih stanova i provodite one mjere koje se mogu provesti da bi se bolest suzbila. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika jer je kolega Bauk rekao … omalovažava druge zastupnike rekao da sam ja rekao da u Saboru sjede neozbiljni zastupnici. To ja nisam rekao, dapače, to je sada on rekao ovaj čas sa ove govornice da jest točno je da u Saboru postoje neozbiljni zastupnici nego sam rekao da je Vlada i vladajuća većina prišla realizaciji mjera donošenja mjera protiv ove epidemije na temelju čl. 16.
Moram vam dati opomenu ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila čista replika. Kolega Mlinarić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući g. Jandrokoviću. Ja vidim da u ovoj prostoriji nas ima više od 25, a pošto su donesene mjere da ni u … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Mlinarić ajde molim vas sjednice da ste pratili odluka od 25 ne tiče se predstavničkih tijela pa vas molim da sjednete i molim vas.
g. Jandrokoviću čl. 236. pustite me 30 sekundi … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ne, neću zato što ste potpuno krivo interpretirali odluku koje je donesena, dakle odluka od 25 ne tiče se predstavničkih tijela, potpuno ste krivo intervenirali i dovodite u zabludu javnost i zastupnike.
Nisam krivo interpretirao, [[Upadica predsjednik: Jeste.]] sigurno nisam, a Poslovnik kaže 236. da mi morate pustiti 30 sekundi da kažem svoje pa mi dajte opomenu ako sam nešto krivo rekao ili bilo što, to vi trebate znat.
Ajde molim vas. Izvolite kolega Škoro. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS-a. Pa povrijedili ste Poslovnik u čl. 236. to znate i vi i ja, dakle u čl. 236. eksplicite stoji da morate onome tko traži povredu Poslovnika dati 30 sekundi, sačekati da završi, a nakon toga možete otkomentirati to što je rekao. Dakle, to piše, tako je, možemo mijenjati ali sada je tako.
Idemo sada na 6. raspravu, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana kolegica Sandra Benčić, izvolite. Masku, kolega Mlinarić, maska je ostala.
Poštovani predsjedniče, zahvaljujem. Drage kolegice i kolege, nažalost i po ne znam koji puta danas moramo govoriti o modelu upravljanja ovom zdravstvenom krizom i prvo ću reći da je svima nama ovdje i iz oporbe i iz pozicije jasno da se nalazimo u jednoj potpuno novoj situaciji i da je jasno da nitko ne može s točnošću tvrditi što može i što ne može biti učinkovito i da je jasno da sve zemlje testiraju, isprobavaju različite mjere ne bi li došle do određenih rezultata. Ali ono što nas razlikuje, nažalost, od drugih zemalja je potpuna nemogućnost upravljanja krizom u ovom periodu od ljeta na ovamo. Dakle, mi nemamo stvarno upravljanje krizom koje bi dovelo do onoga što je bilo ključno u prvom valu, a to je povjerenje građana. Povjerenje građana više nažalost ne postoji. Da je tome tako, dokazuje i činjenica da su vladajući, odnosno da je HDZ i njegova Vlada pripremila izmjene i dopune zakona koje predviđaju toliko drakonske sankcije koje kada pogledate, kada pogledate kako je to sastavljeno i što se predlaže, jasno vidite da je to odraz nemoći Vlade i da je to prebacivanje, u potpunosti prebacivanje odgovornosti za krizu na građane. I to je ono što svi mi ovdje iz oporbe ne smijemo dozvoliti. Jučer smo brojali 74 mrtvih od Covida. Broj zaraženih uopće više nije ni relevantan jer su nama kapaciteti za testiranje premali. Posebno nakon vikenda, znamo da broj koji imamo je irelevantan. Krizom se zapravo ne upravlja nego postoji samo to stihijsko reagiranje po načelu političko oportuniteta bez da Vlada jasno preuzima odgovornost za političke odluke koje donosi bez da Sabor preuzima političku odgovornost za odluke koje donosi. Prije mjesec i više dana uputili smo prijedlog zaključka u saborsku proceduru koji je jasno detektirao nekih 6 ključnih točaka koje bi trebali implementirati za bolje upravljanje Covid krizom. Prva i osnovna stvar je bila da ponovno uspostavimo detektiranje kontakata. Vi znate da već mjesec i pol dana zdravstveni radnici ne mogu više pratiti kontakte oboljelih. Svjetska zdravstvena organizacija, sve zemlje koje se suočavaju s Covid krizom kažu, detektiranje kontakata je ključni prvi korak. Mi smo od toga odustali, ova Vlada je od toga odustala i ne radi se to već mjesec i pol dana. Nije uspostavljen sustav koji bi mogao omogućiti da se kontakti detektiraju brzo i učinkovito, nego smo to svalili na zdravstvene radnike, kao da ih imamo viška pa nemaju što raditi, nego neka zovu ljude. Imamo tisuće, desetke, stotine tisuća ljudi na burzi koje smo mogli povući i staviti u sustav da se sustav napravio. Mogli smo se dogovoriti sa telekomima da se naprave aplikacije putem kojih bi direktne poruke dolazile onima koji su detektirani kao kontakti na mobitele, gotovo svako danas u Hrvatskoj ima mobitel. Mogli smo napraviti sustav pomoću Crvenog križa i volontera kojih također ima desetke tisuća u Hrvatskoj. Ništa od toga nije napravljeno, diglo se ruke od tog dijela. Mogli smo uspostaviti sustav bržeg i boljeg testiranja ranije, kada smo to govorili prije mjesec i pol dana da bi zapravo mogli izolirati sve one koji jesu potencijalni super širitelji zaraze i od toga se odustalo. Tražili smo prije mjesec i pola dana investirajte u bolnički sustav, investirajte u zdravstvene radnike i počnite krizom odnosno zdravstvenim sustavom upravljati centralno, dakle centralno upravljati i resursima i ljudima i opremom da ne bi došli do ove situacije u kojoj smo danas. Varaždinska bolnica već dva tjedna grca i traži pomoć, nisu imali kisike, kisika dovoljno neki dan. Sve to govori o tome da se još uvijek čitavim sustavom ne upravlja centralno i ne raspodjeljuju se resursu na način da se daju tamo gdje je hitno i gdje treba. Mjere koje ste sada propisali odnosno sankcije koje predlažete, osim što su drakonske one zahtijevaju, neke od njih [[Upadica: Hvala vam lijepa]] i ulaženje i ograničavanje [[Upadica: Hvala kolegice Benčić]] privatnosti doma. To je nešto što [[Upadica: Kolegice Benčić, hvala vam lijepa]] ne smije oporba dopustiti. Hvala vam.
Hvala vam. Kolegice Orešković, prije nego što dođete, imam jedno pitanje za vas. Dakle, vi ste 26. studenog odnosno vaš klub uputio je dopis prema Tajništvu HS da ćete idućih 7 dana provesti u samoizolaciji zbog kontakta sa zaraženom osobom. Isto tako jučer je vaš klub uputio dopis prema Tajništvu HS da ćete biti u samoizolaciji, vi i kolegica Mrak-Taritaš. Vi ste sada ovdje, ja ne znam kako to mogu ovaj shvatiti i o čemu se radi? Još dignite masku, da.
Dakle, ja sam u samoizolaciji u onom razdoblju kako je to odredio liječnik opće prakse, to je 10 dana od kontakta kojeg sam imala sa osobom kojoj je dijagnosticiran covid, a kako ste vi sustav osmislili i kako se tih 10 dana računa to nije moja odgovornost nego odgovornost zdravstvenog sustava.
Samo malo, samo malo, nemojte vi sad prebacivati na mene. Dakle, 26. studenog je poslat dopis iz vašeg kluba, to je prije 6 dana, da ćete biti 7 dana u samoizolaciji i jučer iz vašeg kluba isto tako dopis da ćete danas biti u samoizolaciji, vi niste u samoizolaciji. Imate li test da ste negativni.
Nemam test zato što … [[Govornik se ne razumije]]
Onda ćemo napraviti sad prekid sjednice, napravit ćemo prekid sjednice da se utvrde činjenice, ovo neću dozvoliti, ovo je ugrožavanje zdravlja zastupnica i zastupnika, 10 minuta prekid. STANKA U 10,09 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:22 SATI]] Nastavljamo s radom. Pozivam kolegicu Orešković, sada sam dobio iz njenog kluba informaciju da su oni zbog greške u komunikaciji kasnije dobili potvrdu o privremenoj nesposobnosti za rad koja je istekla jučer, dakle ona danas može biti nazočna na sjednici, tako da bih ju molio da se vrati, ne znamo gdje. Dobro, onda ništa kolega Bačić pa ćemo vidjet kada se vrati kolegica Orešković da li želi još govoriti. Hvala vam. Sada će govoriti kolegica Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Molio bih samo na ovom slučaju, naučili smo da je nužna koordinacija između zastupnika i njihovih klubova jer klub zastupnika stranke odnosno opcije kojoj pripada kolegica Orešković nas je izvijestio da je ona u samoizolaciji, ali njoj je samoizolacija istekla jučer. Dakle, molim vas da vodite o tome računa kako ne bismo dovodili u neugodnu situaciju i same zastupnike i mene kao predsjedavajućeg jer ja na to moram reagirati, potpuno vam je jasno. Dakle, molim koordinaciju i precizne informacije od strane klubova tko je u samoizolaciji, tko je u izolaciji, tko ne može nazočiti i tko želi biti povezan video putem. Izvolite kolegice.
Hvala predsjedniče. Narušeno povjerenje jedan je od problema našeg pravosuđa, no svakako ne i jedini. Po povjerenju u pravosuđe Hrvatska je na samom dnu među zemljama EU, a taj problem ne može se niti početi rješavati ukoliko nadležna tijela koja su ustrojena unutar samog pravosuđa ne vide da problem postoji, ne razumiju što je zapravo njihova zadaća u rješavanju tog problema i ne znaju kako bi se problem uopće trebao početi rješavati. I ovim slobodnim govorom želim skrenuti pažnju na slabosti unutar samog pravosudnog sustava i nadam se da će problemi o kojima govorim poslužiti kao poticaj da se oni riješe. Naime, etičko povjerenstvo DORH-a donijelo je prije par dana mišljenje da je članstvo u masonima nespojivo s obnašanjem dužnosti državnog odvjetnika ili zamjenika državnog odvjetnika. To mišljenje otvara nekoliko vrlo ozbiljnih pitanja. Prvo što upada u oči je mali broj predmeta s kojima se to tijelo uopće do sada bavilo. A drugi problem je neopravdana dužina rješavanja predmeta. Mišljenje koje je izrečeno u odnosu na bivšeg glavnog državnog odvjetnika trebalo je biti izgovoreno u vrijeme kada je ta tema bila aktualna, a ne 9 mjeseci kasnije. Nepotrebnim i neopravdanim otezanjem sa zauzimanjem stava u ovom predmetu pravosuđe se pokazalo neodlučnim, a neodlučno znači slabo. Čist, jasan i nedvosmislen standard što se smatra primjerenim, a što neprimjerenim za obnašanje dužnosti državnog odvjetnika poslalo bi poruku ne samo drugim pravosudnim dužnosnicima nego i javnosti i građanima da je pravosuđe svjesno važnosti očuvanja svoje nepristranosti i da je sposobno samo prepoznati i čistiti kukolj iz svojih redova, ali očito nije. Nakon razrješenja s funkcije glavnog državnog odvjetnika Dražen Jelenić punih 9 mjeseci i nadalje radi u DORH-u radeći možda na predmetima na kojima to nikako ne bi smio. Štoviše, sada kada je etičko povjerenstvo obrazložilo svoj stav, iz pravosuđa dolaze informacije kako će se od Dražena Jelenića tražiti očitovanje je li u međuvremenu prestao biti član masonske udruge i to je ono što me najviše zabrinjava. Dakle, ta okolnost je li Dražen Jelenić prestao biti član masona prije 9 mjeseci ili tek sada apsolutno ništa ne mijenja. Dražen Jelenić mora biti uklonjen iz sustava DORH-a zato što je masonima dao prisegu, zato što je javno izjavio da mu članstvo u masonima imponira. Dražen Jelenić je za vrijeme dok je već bio u sustavu DORH-a prisegnuo da će svojom čašću i svojom savješću šutjeti o običajima i unutarnjim stvarima slobodnog zidarstva i da neće ni s kim o tome govoriti, da će biti poslušan zakonima bratstva i udarcu čekića majstora, da će podržati braću masone savjetom i djelom i da će tajne svakog brata masona čuvati kao svoje vlastite, a prisegu na zidarsku riječ smatrat će svetim zavjetom. U tom trenutku je ponizio ustav, zakone RH i etički kodeks državnih odvjetnika kojima je morao biti lojalan i odan. A osoba koja ne razumije nespojivost masonskih pravila sa pravilima koja obvezuju pravosudne dužnosnike ne može ostati u pravosudnom sustavu neovisno o tome je li u međuvremenu njegovo članstvo u masonima prestalo. A ukoliko ovu okolnost ne razumiju nadležna pravosudna tijela, prvenstveno Državno odvjetničko vijeće, onda je problem posrnulog pravosuđa puno teži i puno dublji od jedne zalutale osobe u sustav DORH-a u kojem mu nije mjesto. Da je barem problem u čistom političkom nalogu, u političkoj korupciji, da barem mogu reći da je Državno odvjetničko vijeće kao i Državno sudbeno vijeće slabo i nesposobno provoditi čistku u svojim redovima zato što su poslušnici parlamentarne većine, ne. Nažalost, problem je puno duži, teži i puno dublji, problem je u tome što njihova svijest o tome na koji način bi trebalo štititi neovisnost pravosuđa tek u povojima. Naime, mišljenje etičkog povjerenstva DORH-a o masonima jedno je od najvažnijih koje je to tijelo ikada donijelo i svi znaju da se odnosi na Dražena Jelenića, no unatoč tome mišljenje je anonimizirano. Sukladno stajalištima Agencije za zaštitu osobnih podataka, anonimiziranje mišljenja koje se odnosi na državne odvjetnike, suce, kriv je i loš put. I ukoliko se ovdje radi o sukobu pravnih načela ili sukobu dva zakona ili sukobu nadležnosti i ovlasti pojedinih državnih tijela onda te sukobe moramo riješiti ovdje u HS. To je naša zadaća. Kao i državni dužnosnici, tako i suci i državni odvjetnici obavljaju javnu dužnost u ime i za račun RH i javnost ima pravo znati kako oni tu svoju dužnost obavljaju. U odnosu na pravosuđe, ukoliko želimo vratiti teško narušeno povjerenje javnost mora vidjeti da se sve nepravilnosti unutar sustava pravovremeno detektiraju i da nadležna tijela na njih reagiraju na vrijeme, odlučno i jasno. Anonimizacija mišljenja etičkog povjerenstva kao što bi to bila i anonimizacija mišljenja drugih tijela, primjerice DOV-e ili DSV-a, šalje poruku da pravosuđe skriva svoj prljavi veš umjesto da ga pere. A skrivanje i zaštita onih koji su prekršili pravila demoralizira sustav [[Upadica: Hvala vam]] i očiti je znak slabosti.
Zahvaljujem. Ovime smo došli do kraja slobodnih govora, pa ćemo sada prijeći na dnevni red. Idemo na 2. raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Prije 3.g. napustio nas je hrvatski heroj, hrvatski mučenik general Slobodan Praljak. Prije 2 dana smo točno slavili trogodišnjicu njegove poruke koju nam je poslao iz haške sudnice, najjače poruke koju je ikada hrvatski narod dobio. I ovdje bi se upitao zašto na najmoćnijim, najsnažnijim onim mainstream medijima nismo čuli niti riječ o ovoj tužnoj obljetnici, o poruci koju nam je poslao general Praljak? Niti jedna nacionalna televizija, niti jedan, niti jedna veća novina nije niti riječ rekla o Slobodanu Praljku. A ono na što bi još upozorio, upozorio bi na jednu strahovladu na društvenim mrežama, gdje god netko spomene, napiše ime generala Praljka, hrvatskog mučenika, odmah biva blokiran, izbačen sa te društvene mreže i to je nešto s čim se hrvatska država mora pozabaviti, ali bojim se da ima, da ima interesa u ovoj hrvatskoj vladi. Ovo je hrvatski ustav, najvažniji dokument svake države, pa tako naravno i naše države Hrvatske. I tu postoji jedan članak, to je članak br. 62., taj čl. 62. u ovoj knjižicu koju smo svi dobili i prošli mandat i ovaj mandat nije napisan kako treba, napisan je s greškom, taj članak nije u potpunosti napisan jer je taj članak promijenjen na današnji dan 2013.g., a promijenio ga je narod, promijenio ga je na referendumu. Za one koji su zaboravili, na današnji dan prije 7.g. hrvatski narod je promijenio 62. članak hrvatskog ustava na način da je dodao „brak je životna zajednica žene i muškarca.“. HS, hrvatska vlada nije našla par tisuća kuna da se tiska par stotina novih ustava koji odgovaraju, znači stvarnom stanju stvari. Dok se troše milijuni kuna, milijarde kuna na sve i svašta, još jedan mandat dočekujemo da ustav nije tiskan nego postoji jedan mali papirić koji je ubačen u ovu knjižicu. I s ovog mjesta ja drugi put jer sam to i prošli mandat govorio i pozivao, pozivam evo i predsjedništvo HS i sve odgovorne neka konačno potroše par stotina kuna i neka tiskaju odgovarajući ustav. Kad govorimo o referendumima, bilo je još pokušaja referenduma, ovo je bio jedini uspješan referendum, pokušali smo otkazati Istambulsku referendumom, nismo uspjeli, pokazali smo promijeniti, pokušali smo promijeniti Izborni zakon referendumom, nismo uspjeli, ne zbog toga što nismo skupili dovoljno potpisa, nego zbog toga što je netko brojao te potpise na svoj način. Al nećemo odustati bez obzira što su brojači još uvijek tu i narod je još uvijek tu i opet ćemo prikupljati potpise, ovaj put ćemo prikupljati za referendum o EUR-u. Neka narod kaže, neka narod kaže što ima reći o EUR-u. I naposljetku, obratio bi pažnju na jednu aktualnu činjenicu, a to je famozna mjera od 4000 kuna kojom se pomaže hrvatskim poduzetnicima odnosno građanima koji bi vjerojatno ostali na ulici da im vlada ne da 4000 kuna. Evo s ovog mjesta ja pozivam hrvatsku vladu, nije ovo populizam nego evo stvarno to i mislim, s obzirom da u Hrvatskoj danas postoji 15.000 otprilike ljudi koji žive od politike, a imaju menadžerske plaće, 15.000 kasta 15.000, 15.000 kuna plaće ima ih otprilike 15.000, oni su svi mahom vezani uz vladajuće, da se u znak solidarnosti, ali ne samo solidarnosti, nek se radi o značajnom iznosu, dok god se ove mjere provode svim tim menadžerima i kvazi menadžerima također isplaćuje plaća od 4000 kuna. Ovdje mislim i naravno i na zastupnike u HS. Dakle, ajmo kastu 15.000 pretvoriti u kastu 4000 barem na neko vrijeme dok je korona kriza.
Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. U svom govoru i u raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a želim se osvrnuti na niz izjava koje su prethodile ovom mom javljaju, a koje se odnose na postupanje Stožera civilne zaštite Vlade RH u ovoj borbi protiv korona virusa. Najprije gotovo svi zastupnici su osporavali postupanje Stožera civilne zaštite pozivajući se na njegovu neustavnost jer da do danas Hrvatska nije proglasila izvanredno stanje i zbog činjenice da prema njihovim navodima ne postupa se sukladno čl. 17. Ustava RH. i ja bih to ovdje jasno u ime Kluba zastupnika HDZ-a rekao da je to pitanje i ta dvojba postupa li Vlada odnosno Stožer civilne zaštite u skladu sa Ustavom riješena odlukom Ustavnog suda koji je na temelju ocjene ustavnosti svih mjera koje donosi Stožer civilne zaštite utvrdio da je postupanje Stožera civilne zaštite apsolutno u skladu sa hrvatskim Ustavom. Naime, svi zakoni koji su doneseni u HS-u, a iz kojih zakona proizlaze mjere Stožera civilne zaštite temelji se na čl. 16. Ustava RH. Uz put treba dodati da i zakon koji je pred nama i koja ćemo raspraviti ovih dana odnosi se na Zakon o dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, također temeljem čl. 16. Ustava u kojemu piše da se određena ljudska prava i slobode mogu ograničiti zakonom, dakle zakonom u slučaju kada dolazi do opasnosti za zdravlje naših građana. Upravo je ta činjenica da je zbog pandemije korona virusa došlo do opasnosti i dolazi do opasnosti po zdravlje hrvatskih građana i onda se određena postupanja mjere i određenim mjerama mogu suspendirati pojedina prava i slobode hrvatskih građana i u tom smislu se tako i postupa. Pa prema tome, je tako postupanje u skladu sa Ustavom i ne vidim niti razloga, niti potrebe da gotovo na dnevnoj razini ponovno iz početka ponavljamo odluku Ustavnog suda. Tada smo tvrdili kada se krenulo na ovakav model donošenja mjera od strane Stožera civilne zaštite uz nadzor Vlade RH da se pri tome osim načela djelotvornosti i razmjernosti u mjerama koje donosi Stožer civilne zaštite vodimo i načelom efikasnosti. Ja bih želio i molio naše prijatelje iz oporbe da nam pokažu koja je to država članica EU ostala u provođenju mjera na razini njihovih parlamenata. Nigdje u državama članicama EU parlamenti tih država ne donose efektivne mjere, provedbene mjere kojima se pojedina država štiti svoje građane od pandemije covida-19. Svugdje parlamenti svih država članica te mjere delegiraju na razinu Vlade, a u nekim država na njihova tijela, a u nekim državama, primjerice u Francuskoj na razini ministra zdravstva. Prema tome, parlamenti kao što je slučaj i sa HS-om utvrđuju okvir, a to je Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, to je Zakon o sustavu civilne zaštite propisuje koje se to mjere mogu donositi, a samu provedbu i donošenje tih mjera spušta se na razinu Vlade ili Stožera civilne zaštite, ali opet uz nadzor Vlade. Pa i jutrošnja rasprava koju sam slušao pokazuje kako bi teško bilo u HS-u donositi mjere dvotrećinskom većinom onda kad one moraju biti promptne, efikasne i brze jer često puta smo zarobljeni u okvirima vlastitih političkih stranaka svojih sredina iz kojih dolazimo i ne gledamo cjelovitost mjera koje se donose na razini Hrvatske. I stoga je više nego jasno da je jedino moguće efikasno brzo, djelotvorno donositi mjere kada se donose na način kako je to predviđeno Ustavom RH, a to je na temelju čl. 16. hrvatskoga Ustava. Hvala.
Dobro. U redu, slažem se s time, međutim ovo je bila jedna potpuno kriva interpretacija, kriva informacija koja dovodi u zabludu i naše gledatelje i one koji prate rad HS-a i molim vas da kao saborski zastupnici da barem ono što su zakoni, što su odluke koje dolaze od strane države da interpretiramo korektno. Sada je na redu upravo kolega Mlinarić u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Danas ću progovoriti o zulumu HDZ-ovaca u Vukovaru nažalost prije dva dana. Brigadir u miru i državni tajnik u Ministarstvu branitelja Stjepan Sučić u alkoholiziranom stanju protivi se hrvatskom policajcu u obavljanju očuvanja reda i mira te mu odbija dati na uvid osobnu iskaznicu. Nezadovoljan spoznajom da ga hrvatski policajac ne prepoznaje kao zaslužnog građanina, brigadira u miru i državnog tajnika te štićenika ministra branitelja Tome Medveda pojačava svoju agresivnost prema hrvatskom policajcu. Osjetivši se ugroženim u izvršenju svoje dužnosti hrvatski policajac traži pomoć od interventne policije, zbog postavljenih zahtjeva od strane hrvatskih policajaca da poštuje hrvatske zakone kod Sučića izaziva dodatni bijes i nezadovoljstvo. Zbog agresivnog ponašanja i vrijeđana hrvatskih policajaca i prijetnje oružjem uz primjenu tjelesne snage Sučić je priveden. O snazi otpora hrvatskoj policiji govori podatak da je došlo do oštećenja inventara unutar lokala. Dodatni izljev bijesa što ga hrvatski policajci nakon svega još uvijek ne prepoznaju, iskazuje prilikom ulaska u službene prostorije Hrvatske policije na način da oštećuje državnu imovinu. Događaj se želi umanjiti i zataškati, informacija u javnosti izlazi tek nakon odmaka od 24sata, po staroj uhodanoj maniri partije pojavnost osuditi, a druga spasiti, uprkos informacijama nepobitno ukazuje da se Sučić ogriješio o zakone RH, ministar Medved izjavljuje čuo sam se sa Sučićem puno je tu još nepoznanica, a iz Vlade RH šalju priopćenje, ako je to stvarno istina. Da nema nepoznanica i da je sve stvarno istina, potvrđuje iznuđena ostavka Stjepana Sučića koji u trenutku nedostataka argumenata za opravdanje svojeg ponašanja u alkoholiziranom stanju, između ostalog, hrvatskom policajcu psuje majku četničku, kažu u vinu je istina. Koliko članova HDZ-a i Vlade RH trebaju popiti da iz njih progovori stvarno mišljenje o politici pomirbe i suradnje koji trijezni u svakoj prilici zdušno brane? Ovaj slučaj pokazuje da politika pomirbe i suradnje koju nameće predsjednik Vlade Plenković kod pojedinih državnih dužnosnika u Vladi nije istinski zaživjela. Zašto se u kontroliranim situacijama ponašaju na jedan, a kada su u krugu prijatelja i branitelja, na drugi način, odnosno do kada će potiskivati grižnju savjesti i crveniti se pred suborcima uz opravdanje da se to mora raditi zbog pritiska iz EU, koje će, vrijeme će to pokazati je li to istina. Uz navedeno ponašanje brigadira Sučića, oslikava stvarno stanje i odnos članova hrvatske Vlade kad je u pitanju rad hrvatskih državnih institucija i imovine RH. Ništa im nije sveto kada je ugrožena njihova pozicija i ostvarene privilegije. Uzrok postupanja hrvatskih policajaca u Vukovaru nije banalan. Postupali su po novonastalim zahtjevima proizašlim iz odluke Vlade, a vezano za sprječavanje širenja zaraze opasne po život građana. Odluku je donijela Vlada čiji članovi tu odluku ne poštuju. Kako voli Andrej Plenković, neka i to, reći, neka i to hrvatska javnost zna. I onda tu još mahne rukama, ovaj. Je li ovo novo lice HDZ-a? Nema tu čudno ništa što je Stjepan Sučić i njegovo ponašanje nije uobičajeno. Normalno, po HDZ-ovom modelu. Tko nam što može? Mi smo na vlasti. Ako se poneki hrabri i odlučni pojedinac drzne primijeniti zakone RH u namjeri da zaštiti ostale građane i imovinu RH, pozvat će da ga zaštiti potpredsjednik Vlade i ministar branitelja Tomo Medved i onda će se još pozivati i na SOA-u, što je stvarno nedopustivo. Ali stvar nije gotova. Sudbina Krunoslava Šeremeta još nije razriješena. Odluku treba donijeti Upravno vijeće Memorijalnog centra, a u njemu sjede Medved i Sučić. Pozivam Medveda da smijeni Šeremeta, a najbolje bi bilo da i on podnese ostavku. Hvala vam lijepo.
Prvi na redu je poštovani kolega Nino Raspudić u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Kolegice i kolege. O tome da je situacija s korona virusom ozbiljna svjedočim i sam. Kao relativno mlad, fit, nepušač, inače izvrsnog zdravlja završio sam s upalom pluća u bolnici na kisiku i nisam jedini. Stoga nama u klubu Mosta su na prvom mjestu životi, zdravlje i sigurnost hrvatskih građana i spremni smo biti ne obazirući se na eventualni gubitak popularnosti, spremni bismo bili donijeti i strože mjere nego ove što vi planirate napraviti sad, ali kada bismo imali dovoljno znanstvenog i drugog racionalnog utemeljenja zašto ih uvodimo. Bojim se da to sada nije slučaj. Korona odnosi živote izravno, ali i posredno. Javnosti već devet mjeseci često šalju kontradiktorne poruke, pa i od uglednih znanstvenika i članova stožera. Ljudi su stoga zbunjeni i nepovjerljivi. Također od slučaja Hrebak do zadnjeg slučaja Sučić vidimo da vladajuća nomenklatura smatra da za njih ne vrijedi ono što bi nametali ostatku Hrvatske. Nelogičnosti se kreću od banalnih primjera, zašto može nogomet, a ne veslanje ili atletika na otvorenom, zašto se može igrat 1. košarkaška liga, a ne može županijska ili kadetska, zašto kava za van može iz pekare ili s benzinske pumpe, ali ne iz kafića pa sve do grotesknih vezanih uz novo strogo kažnjavanje okupljanja više od deset ljudi u privatnoj kući ili stanu. Primjerice, moj prijatelj Davor Jantolek iz Dubrave ima devetoro djece, dakle on, žena i devetoro djece su već u prekršaju. Hoće li Janta morati jedno dijete stalno slati van na ulicu ovog najstarijeg od 14 godina da ne bi bili u prekršaju? Potičete cinkarenje od strane susjeda, s obzirom na milje iz kojeg potječu kreatori tog poteza ne čude ovakve totalitarne mjere. Premijer Plenković 26. svibnja je važno istaknuo kako je njegova Vlada pobijedila covid-19, dakle kada je dobro, a za to dobro stanje u svibnju ste na račun svih nas platili jako visoku cijenu potpunog zatvaranja, dakle kada je dobro pripisujete zaslugu sebi, a sad kada ste zaribali htjeli biste da svi dijelimo odgovornost i krivnju. Neće ići. Zaobilazite Sabor cijelo vrijeme, izmuljali ste stožer koji nam još nije podnio nijedno izvješće, a sada očekujete da ovaj isti obezvrijeđeni Sabor podrži vašu dimnu zavjesu neprovedivih mjera. Neće ići. Ako već na početku pandemije niste htjeli aktivirati čl. 17. Ustava zašto ste umjesto čl. 47. Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti aktivirali odredbu iz čl. 22. Zakona o sustavu civilne zaštite? Izmjena Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koje su slijedile u travnju pokušale su taj problem riješiti. Te izmjene omogućuju retroaktivnu primjenu zakona odnosno nastoje dati dodatni legitimitet odlukama stožera. Zašto odluke nije donosio ministar nadležan za zdravstvo, poglavito nije bilo proglašeno izvanredno stanje? Ta pitanja su i dalje ne odgovorena. Sada je na djelu kardeljevsko ubijanje ljudi u pojam formalizmom i besmislicama. Primjerice zakon, zakonom ne predviđaju izuzetak kažnjavanja za ljude koji su već preboljeli koronu i znanstveno dokazano ne mogu više zaraziti druge niti biti zaraženi najmanje pola godine. Vladajući opet kasne za stvarnošću, proljetos su predlagali e-nadzor preko mobitela i dok se o tome vodila žestoka rasprava preko noći je postala bespredmetna jer je broj zaraženih opao. Postoje neke naznake i daj Bože da je tako, prateći broj novo hospitaliziranih zadnjih par dana da je možda vrhunac ovog vala već par dana iza nas. Hoćete li eventualno poboljšanje situacije opet pripisati svojim vizionarskim mjerama za koje ne sumnjam da ćete ih ovaj tjedan usvojiti ili ćete proanalizirati gdje se sve griješilo i kakve poučke iz toga možemo izvući i za ubuduće? A prvi je da najčešće oni kojima su puna usta razuma i znanosti povlače potpuno iracionalne poteze tobože iz brige za druge. Bez aktiviranja čl. 17. upitna je ustavna utemeljenost novih mjera i kazni jer ne mogu se običnim zakonom dokidati ustavom zajamčena prava osim ako sam ustav to ne predviđa. Primjerice čl. 55. ustava, pravo na rad i slobodu rada, čl. 34. koji kaže da je dom nepovrediv. Je li problem u dvotrećinskoj većini u saboru koju treba osigurati? Naše ruke ćete za sve mjere koje su znanstveno i racionalno utemeljene imati, ne sumnjam i one većine kolega iz oporbe. Čega se bojite?
Idemo dalje, sada će biti na redu klub zastupnika, Klub zastupnika IDS-a, poštovani kolega Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Hrvatsko gospodarstvo palo je u 3. kvartalu za 10% u odnosu na razdoblje, za isto razdoblje prošle godine. Kada se uzme u obzir da je u 2. kvartalu zabilježen snažan pad, jasno je da je Hrvatska u teškoj recesiji. Stanje u kojem se nalazimo je krajnje zabrinjavajuće jer država samo, ne samo da ne nudi rješenja za ogromne probleme, nego i sama stvara nove i značajno pogoršava tešku situaciju. Primjer za to su i nove mjere u borbi protiv pandemije koronavirusa koje su donesene nepromišljeno, bez kvalitetne pripreme i analize i koje nisu ništa drugo nego loša improvizacija. Još prije 2 tjedna uvjeravali su nas kako je sve pod kontrolom i da neće biti većih problema i novog lockdowna iako smo svi mogli vidjeti da se druge europske države suočavaju s novim valom pandemije. Međutim, Vlada i Stožer su ponovi iz sebičnih političkih razloga, interesa, reagirali kasno i neprimjereno. S donošenjem mjera se proračunato kalkuliralo dok ne prođe Kolona sjećanja, što je zdravstveni sustav dovelo do ruba pucanja i potpunog kolapsa. I što se onda događa? Vlada i Stožer, shvaćajući da više ne vladaju situacijom donose ishitrene, nepromišljene i nelogične mjere, koje će, ako se hitno ne ukinu ili modificiraju, imati dalekosežne posljedice. Arbitrarno i nedosljedno provođenje mjera potpuno je srozalo povjerenje građana u Stožer pa su mjere koje je Stožer donio građani dočekali uglavnom revoltirani i ogorčeni. Nažalost, Stožer se potrudio da njih put od heroja do potpunog razočaranja bude vrlo kratak. U ovom trenutku posebno je problematično što se odustalo od regionalnog pristupa koji se pokazao učinkovitim u borbi s virusom i kod nas, ali i u drugim dijelovima Europe. Svi istarski gradonačelnici i župan Istarske županije prije nekoliko dana poslali su apel predsjedniku Vlade kojim su zatražili odgodu primjene mjera za ugostitelje na području Istarske županije. Time su poslali poruku kako mjere ne smiju biti proizvoljne nego se moraju temeljiti na jasnim pokazateljima, a prema podacima epidemiologa, znači ponavljam, epidemiologa odnosno struke, ugostiteljski objekti u Istri, nisu žarišta zaraze. Istarski ugostitelji do sad su pokazali da se znaju odgovorno organizirati i obavljati svoju djelatnost tijekom pandemije i nema razloga ni opravdanja da ih se na ovaj način kažnjava. Lokalni stožeri najbolje poznaju prilike na svom području i svi imamo isti cilj, a to je da zaustavimo virus, a istovremeno omogućimo ljudima da žive. Ponavljam, kada govorimo o spuštanju .../nerazumljivo/... ovlasti na lokalnu razinu, isto tako spuštamo i odgovornost. Lokalni stožer, u ovom trenutku posebno iritantno zvuči prijetnje građanima i pozivi susjedima da cinkaju jedni druge. Vlada i Stožer su svojim primjerom pokazali što znači sebično i neodgovorno ponašanje i sada licemjerno upiru prstom u građane. Pozivam ih da se prizemlje, da spase što se spasiti da i da vrate regionalni pristup u borbi protiv koronavirusa. Slušajte lokalne stožere i omogućite onima koji se ponašaju odgovorno da nastave raditi. Hvala.
Kao što smo na početku sjednice odlučili sada ćemo imati objedinjenu raspravu o slijedeće 4 točke: - Konačni prijedlog Zakona o sustavu osiguranja depozita, drugo čitanje, P.Z.E. br. 53. - Konačni prijedlog Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, drugo čitanje, P.Z.E. br. 54. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 32 i - Konačni prijedlog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, drugo čitanje, P.Z.E. br. 33. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. I molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Stjepan Čuraj, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama, kao što ste čuli, su paket od 4 zakona odnosno izmjena i dopuna i konačnih prijedloga zakona vezanih svi zapravo sa jednim zajedničkim ciljem, unapređenje financijskoga tržišta, osiguranja, sigurnost, uloga depozita i praktički samih građana kad gledamo u globalu gospodarstva što nam znači sami financijski sustav. Naravno, ponukani prije svega financijskom krizom iz 2008.g. Europska komisija i EU upravo je krenula u tom paketu sa posebnim mjerama kako bi osigurala održivost samog financijskog sustava i da bi se izbjegle one posljedice koje je kriza na sami financijski sustav imala na sveukupno gospodarstvo. Paralelno s time Hrvatska je u, u europskom postupku europskog tečajnog mehanizma i usklađuje svoj financijski sustav sa europskim i tu pogotovo imamo kod ova 4 zakona, pogotovu u 2 od njih isto primjene i usklađivanje upravo toga sve sa praktički istim ciljem. Što se tiče prvoga od tih, što se tiče Zakona o sustavu osiguranja depozita, njegov cilj je zapravo što više moguće predvidjeti i uredit situacije kada kreditna institucija propada, a koje mogu dovesti do, upravo ovo što sam govorio, pravne nesigurnosti vezano uz zaštitu samih deponenata. Dakle, radi zaštite upravo financijske stabilnosti sustava, sami zakon propisuje aktiviranje i osiguranje depozita u slučaju nastupa osiguranog slučaja odnosno prilikom otvaranja postupka prisilne likvidacije nad kreditnom institucijom. Dakle, kako je i u čl. 5. navedeno, osnovni ciljevi sustava osiguranja depozita su prije svega očuvanja povjerenja u financijski sustav, doprinos stabilnosti samog financijskog sustava i zaštita od gubitka depozita. Dakle, mislim da apsolutno je vrlo jasno. Dakle, što se tiče, tu se i uređuju određene ovlasti, pa i sami naziv sadašnje Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka koja se ovim izmjenama i zakonima sada preimenuju u Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita odnosno kolokvijalno u daljnjem tekstu Agencija. Ono što je bitno da donošenjem novog i Zakona o sanaciji kojeg ćemo isto također i koji je isto u ovom paketu, mijenjaju se određene ovlasti, dakle moramo znati da glavni regulatori u Hrvatskoj su HNB i HANFA, znači prije svega upravo radi boljeg očuvanja samog financijskog sustava primjenjuju se ovim mjerama i ove direktne izmjene i zakone, izmjene i dopune ovih zakona konačni prijedlozi imaju direktnog utjecaja na samog, na sami rad tih institucija. Dakle, mi s ovim se zapravo usklađujemo sa pravnom stečevinom i ono što je novost i u, samo kratko ću pobrojati neke od najbitnijih novosti u odnosu na postojeće uređenje. Dakle, kako bi se upravo osigurala djelotvornija upotreba sredstava iz sustava osiguranja depozita sami fond se ovaj, fond osiguranja bi se sastojao od dva dijela, osnovnog fonda i dodatnog fonda za osiguranje depozita s time da svrha naravno osnovnog fonda je upravo da u svakom danom trenutku mora se raspolagati sa sredstvima na razini od jedne posto iznosa ukupne visine … [[Govornik se ne razumije]] onih depozita svih kreditnih institucija sa odobrenjem za rad u RH. A svrha dodatnog fonda je upravo nadopunjavanje osnovnog fonda, potpora u prikupljanju eksport premija, korištenje sredstava dodatnog Fonda za osiguranja depozita u svrhu poduzimanja mjera za sprječavanje nastupa osiguranog slučaja, te podrška financiranju sanacije kreditnih institucija, kao i podrška financiranju prisilne likvidacije kreditnih sustava, također je jedan od zakona koji je danas pred nama. I ciljana razina dodatnog fonda je 1,5% navedene ukupnog, navedenog ukupnog, ukupne visine osiguranih depozita. Što se tiče financiranja sustava osiguranja depozita, dakle usklađivanje izvora financiranja prema pravnoj stečevini EU na način da se izričito navodi kako se sustav osiguranja depozita ne može financirati na teret poreznih obveznika već isključivo na teret kreditnih institucija. Nešto što je direktno korespondira sa onom krizom 2008. kad smo imali slučaj ukoliko kada su države morale spašavati same kreditne institucije. Čl. 8. je navedeno da je pokrivenost svakog depozita do iznosa od 100.000 EUR-a čak se i povećava na do, za 30.000 EUR-a za određene slučajeve što se tiče razine pokrića. Sama uloga agencije kao sada bivšeg DAB-a, dakle agencije kao specijalizirane neprofitne financijske institucije zapravo nije njen cilj je zaštita depozita svih osigurana deponenta, te očuvanja povjerenja građana i ostalih sudionika u … [[Govornik se ne razumije]] kao što sam reko stabilnost samog kreditnog sustava, te eventualni kontrolirani izlazak s tržišta kreditne institucije koja nije u mogućnosti ispunjavati potrebne regulatorne zahtjeve itd., znači u pravilu da se sve, svi ograniče preljevanja zapravo svih negativnih efekata eventualne propasti jedne kreditne institucije u odnosu na ostale sudionike. Dakle, uloga je prilagođena agencije, znači ono prestaje biti jedno od sanacijskih tijela, međutim ostaje u postupku sanacije kao tijelo koje vodi nacionalni sanacijski, sanacijski fond. Mijenja se i ustroj, dakle što se tiče tijela agencije umjesto uprave novo tijelo je nadzorni odbor koji su članovi kao i direktor imaju nadzor od 4.g. i mogu biti ponovno imenovani. Što se tiče samih razlika u odnosu na prvo čitanje, osim nomotehničkih dorađenih članaka u čl. 17. dodatno se ističe da je agencija pri korištenju sredstava dodatnog Fonda osiguranja depozita u svrhu poduzimanja mjera za smanjenje rizika nastup, nastupa, rizika nastupa osiguranog slučaja s namjerom povećanja likvidnosti i solventnosti kreditne institucije koja posluje s poteškoćama dužna primjenjivati tehničke standarde koji se donose, koje donose nadležna tijela EU i da je obvezna do stupanja na snagu predmetnih tehničkih standarda primjenjivati načelo najmanjeg troška. Nadalje, u čl. 19. propisuje se će agencija nakon okončanja postupka obeštećenja kreditnim institucijama dostaviti izvješće o obeštećenju deponenta kreditne institucije u odnosu na koju je nastupio osigurani slučaj s prikazom korištenih izvora i troškova agencija, dakle veća doza transparentnosti. I u čl. 22 konačnog prijedloga zakona propisuje se mogućnost da agencija ciklički usklađivanje postiže putem povećane ili smanjenja premija. Što se tiče prijedloga zastupnika i zastupnica, uvažena zastupnica Martina Grman Kizikvat predložila je da se detaljnije propišu uvjeti koje moraju ispunjavati članovi nadzornog odbora i direktor agencije i prijedlog je djelomično prihvaćen na način da je propisano da i direktor agencije treba ispunjavati uvjete stručnosti i obrazovanja koji se odnose na same članove. Evo, što se tiče sustava osiguranja depozita, dakle, to bi bilo uvodno obrazloženje. Odmah ćemo paralelno na ono što se nadovezuje je, s obzirom na osiguranje samog depozita i korištenje istoga je vezano u slučaju prisilne likvidacije, pa tako i što se tiče drugog čitanja Zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. Dakle, tim zakonom se uređuju uvjeti za otvaranje i okončanje postupaka prisilne likvidacije kreditnih institucija, pravne posljedice njihovog otvaranja i provedba pravila, postupci i instrumenti u postupcima prisilne likvidacije kreditnih institucija kao i ovlasti, zadaci tijela u postupku likvidacije i subjekata u primjeni ovoga zakona. Prije svega, cilj ovoga zakona je skratiti trajanje stečajnog postupka, kontrolirali izlazak propale kreditne institucije s tržišta s ciljem smanjenje rizika i prelijevanje negativnih učinaka na ostatak financijskog tržišta, praktički su nam ono što sam i rekao uvodno, svi zajedno možemo objediniti sve ciljeve i sve, manje-više se isprepliću sva 4 ova zakona te naravno, brzo i učinkovito skupno namirenje vjerovnika kreditne institucije u prisilnoj likvidaciji, očuvanje vrijednosti financijske imovine i unovčenjem imovine kreditne institucije u što kraćem roku. Što se tiče nekih ostalih novuma, dakle kao tijela u postupku prisilne likvidacije, određuju se Trgovački sud u Zagrebu, za sve, dakle s obzirom da znamo da imamo otprilike 20 dnevno, ... [[Govornik se ne razumije.]] 20 kreditnih institucija, manje-više dakle nadležan je Trgovački sud u Zagrebu i oni su svi praktički skoro imaju sjedišta u Zagrebu. Nisu sve, ali znamo kako posluju. Likvidator i nadzorno likvidacijsko tijelo i skupština vjerovnika. Prijedlog za pokretanje postupka likvidacije podnosi Hrvatska narodna banka uz utvrđivanje uvjeta koje ukazuju na to da kreditna institucija propada ili će propasti i iznimno, likvidator prema propisanim uvjetima. Da, nadalje se propisuju dužnosti i ovlasti tijela u postupku prisilne likvidacije, privremen zabrane, nakon donošenja odluke o podnošenju prijedloga, detaljno je uređen zapravo plan prisilne likvidacije na koju prethodnu suglasnost daje nadzorno likvidacijsko tijelo, dakle bivši DAB, sadašnja Agencija i provođenje samog postupka likvidacije. Propisuje se i rok za okončanje postupka likvidacije u odnosu, u trajanju od 3 godina od dana otvaranja prisilne likvidacije. Rok je instruktivan, ali ono što je sigurno i u, vidljivo iz dosadašnjih praksi je da su nam neki stečajevi banaka trajali 15 i 20 godina, pa čak još i neki uvijek i traju. Neki, ovo, od tih su isto i poznati samoj javnosti i tzv. te trakavice su nastale i upravo to je jedan od razloga zašto se ide s ovim izmjenama i dopunama zakona, odnosno samim novim zakonom, kako bi se to izbjeglo, sve sa istim ciljem. Nadalje, što se tiče razlike između prvog i drugog čitanja, ovim nomotehničkih dorade pojedinih članaka, dorađen je čl. 13 kako bi se osigurala jasnoća zakona i cijelog postupka koji prethodi podnošenju prijedloga za pokretanje postupka prisilne likvidacije. Dakle, propisuje se da će Savjet HNB-a svoju odluku o podnošenju prijedloga za pokretanje postupka prisilne likvidacije donosi u skladu s odredbama zakona kojim se uređuje sanacija kreditnih institucija, investicijskih društava i u slučaju kad je HNB, kad HNB postupajući po uputi Europske središnje banke kreditnoj instituciji ukine odobrenje za rad. Dorađen je čl. 37 na način da se propisuje kako prilikom poduzimanja pravnih radnji sa svrhom cjelokupne ili djelomične prodaje imovine, likvidatoru nije potrebna suglasnost kreditne institucije, u postupku prisilne likvidacije ni dioničara, vjerovnika ili bilo koje treće osobe te se na takve pravne radnje ne primjenjuju postupovne odredbe propisa kojim se uređuju poslovanje trgovačkih društava i tržište kapitala. Dorađen je još i čl. 44, izuzetno također, bitan koji propisuje odgovornost za štetu. Ovime se uvodi još preciznija definicija u odnosu na Stečajni zakon koji je i dalje, ajmo reći jedan krovni zakon što se tiče postupka. Sve ono što nije uređeno ovim zakonom, primjenjuju se odredbe Stečajnog zakona. Međutim, ovdje je navedeno i naveli smo kako likvidator i nadzorno likvidacijsko tijelo moraju obavljati dužnosti u okviru ovog zakona s pozornošću urednog i savjesnog gospodarstvenika kako bi napravili onu distinkciju i odgovornost njihovog za rad za neke čak i ne grube povrede pažnje. Nadalje, brisani su još čl. 79 i 80 koji su smatrani da su suvišni jer imaju potpuno Zakon o otvaranju postupka prisilne likvidacije imaju potpuno isti položaj kreditne institucije kao i svaka druga kreditna institucija. Dakle, zaključno, smatramo da apsolutno bi, ukoliko dođe do samog postupka prisilne likvidacije, ovo nešto što bi prije svega, donijelo efikasnije, učinkovitije i bolje postupanje i rješavanje nastalog problema sa onim jasnim ciljem kojeg sam već više puta naveo. Sljedeći zakon koji je pred nama je Zakon o kreditnim institucijama, inače, Zakon o kreditnim institucijama, njime se uređuju uvjeti za osnivanje, znači to je jedan krovni zakon zapravo za osnivanje, uređuje se uvjeti za osnivanje, poslovanje, prestanak rada kreditnih institucija sa sjedištem u RH i supervizijama njihovog poslovanja, to je u uvjetima pod kojim mogu određene pravne osobe sa sjedištem izvan RH pružati bankovne i/ili financijske usluge u RH. Dakle, kao što sam rekao sukladno paketu mjera za smanjenje rizika, Risk reduction measures ili RRM paketi nastavlja se reforma bankovnog sustava EU upravo sa onim jasnim ciljem očuvanja otpornosti europskog bankarskog sustava, jačanja kapitalnih potreba banaka te mjere za poboljšavanje i same kreditne sposobnosti banaka, prvenstveno za financiranje MSP-a odnosno malog i srednjeg poduzetništva i infrastrukturnih projekata. Sami paket RRM paket se sastoji od dvije uredbe i dvije direktive koje mijenjaju propise u RH koji su preneseni između ostalih upravo i Zakon o kreditnim institucijama, ali i kasnije zakon o kojem ćemo isto ovdje imati govora o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Ono što je bitno i što sam uvodno rekao da je Hrvatska u srpnju 2020. postala država članica i sudionica u jedinstvenom nadzornom mehanizmu i jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. To su dva osnovna mehanizma zajedno uz europski sustav osiguranja depozita koji čine tu bankovnu uniju. Prije svega naravno ono što je najbitnije, dakle zbog učinkovitog i dosljednog funkcioniranja upravo tog jedinstvenog nadzornog mehanizma odgovorna i središnja banka i ona je direktno preuzela i izravno nadzire osam kreditnih institucija odnosno šest banaka i dvije štedionice u Hrvatskoj, a HNB kao nacionalni supervizor ostaje zadužen za manje značajne kreditne institucije. Naravno ovime se otvara mogućnost da mi prije svega imamo mogućnost i uvida u poslovanje matica naših banaka. Ono što se kratko mijenja, dakle propisuje se obveza licenciranja za matični financijski holding i matični mješoviti financijski holding, kreditna institucija sa sjedištem u RH koja je članica grupe iz treće zemlje koja posluje više od jedne institucije u EU, a čija je ukupna vrijednost imovine jednaka ili veća od 40 milijardi eura dužna je imati posredničko matično društvo u EU pa se propisuje licenciranja kao kreditne institucije za investicijsko društvo čija je imovina … [[Govornik se ne razumije zbog prebrzog čitanja.]] veća od 30 milijardi eura. Ono što je dobro za kategorije male i jednostavne kreditne institucije propisuju se olakšavajući regulatorni zahtjevi što se tiče samog nadzornog odbora, odbora za primitke koji se ukida itd. Smatramo da je još bolje uređeno i propisuje se više obveza HNB-a da obavijesti europsko nadzorno tijelo za bankarstvo u slučaju utvrđivanja okolnosti koje upućuje na pranje novaca i financiranje terorizma u kreditnoj instituciji. I ono što su neke od bitnijih razlika između čitanja je da se daje ovlasti HNB-u kao nadležnom tijelu da odredi najdulje razdoblje za dovršenje i stjecanje kvalificiranog udjela, utvrđuje se rok za odlučivanje i donošenja rješenja o prethodnoj suglasnosti za stjecanje toga udjela, preciziraju se odredbe o izricanju upravnih sankcija završno od vrste upravne sankcije, predlaže se ukidanje upravnih sankcija kreditnim institucijama za kršenje zaštitnih slojeva kapitala iz razloga što Europska središnja banka i ostali supervizori nastavljaju poticati banke da u uvjetima pandemije bolesti uzrokovane virusom Sars-CoV-2 koriste svoje zaštitne slojeve. Također su kao i u prethodnim zakonima izvršene ostale nomotehničke dorade. Dakle, zaključno, ovim se i dalje nastavlja usklađenje hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU. I posljednji zakon … /Govornik udaljen od mikrofona./ … Zakon o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Dakle, upravo taj jedinstveni mehanizam omogućava da se sve odluke povezane sa sanacijskim pitanjem na razini bankovne unije donose centralizirano. Od glavnih samih novosti su izmjene pri utvrđivanju minimalnog zahtjeva za … kapital i podložne obveze, određivanje minimalne nominalne vrijednosti određenih podložnih obveza se prodaju malom ulagatelja u iznosu od 100.000 eura u kunskoj protuvrijednosti. Također i podjela nova sanacijskih ovlasti prema kojem je HNB sanacijsko tijelo za kreditne institucije, HANFA za investicijska društva, a DAB odnosno sada Agencija će voditi nacionalni sanacijski fond. Manje-više ujedno uspostavom ovih sanacijskih ovlasti na predloženi način pojednostavljuje se provedba ovlasti predviđenih … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Poštovani državni tajniče. Hvala vam na ovom iscrpnom izlaganju, dosta teške tematike. Moje pitanje je sljedeće, dakle ovako koja će bit sudbina Croatia banke? Naime, išao sam na stranice DAB-a pripremajući se za današnju sjednicu i ono što sam vidio jest da ta trakavica i dan danas još traje, da smo 6.7. imali ponudi za Croatia banku valjda prvu, 9.10. su se javile četiri ponude izvana koji su zatražili vanjski investitori dubinsku analizu i s 23.10. to je zadnji podatak koji imam pa vas zato pitam, dakle imamo produljenje roka do 30.10 i ne znamo šta se događa. Dakle, vrlo konkretno pitanje je sljedeće, da li će sudbina Croatia banke biti kao Jadranska banka da će to pripojiti HPB ili će biti sudbina u 93% banaka u financijskom sektoru da će past u ruke nekog od stranaca? Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Uvaženi zastupniče. Dakle, samo ukratko upravo je još uvijek aktualan Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, ona vodi cijeli postupak kao jedini imatelj dionica Croatia banke i kako ste i sami rekli objavila je poziv zainteresiranim ulagatelja na iskaz interesa za kupoprodaju 100% dionica banke. Predmet planirane transakcije je zapravo kupoprodaja 4 milijuna 746 tisuća dionica serije A nominalne vrijednosti 100 kuna što predstavlja zapravo 100% … kapitala. Dakle, postupak je u tijeku. Ono što je bitno da za sada su iskristalizirana dva ozbiljna ponuditelja i s obzira na cijelo trajanje postupka i osjetljivost podataka ne bi mogao više iznijeti što se tiče samih iznosa ponude koje su na stolu i daljnjih tijeka, ali ono što mogu reć da svakako ide u onom smjeru koji je zamišljen i planiran.
Druga replika kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, hrvatski narod je u nekolko navrata sanirao banke koje su za puno manje novca otišle u ruke uglavnom stranim vlasnicima koji godišnje 4 milijarde kuna uzmu od naknada i provizija bez da su oporezovane s tim da bi od vas tražio odgovor što je se poduzelo il da razgovarate vi sa HNB-om za milijarde koje su oprane u ZABA-i. Znamo da je to ugroza nacionalne sigurnosti, da je to moguće i od terorizma i ko zna koji je to novac, ne vidim niti jedno ime i tko je to napravio i što je se dogodilo, pa ako možete javnosti kazati šta je s tim? I ono najključnije za naše građane. Banke su solventne. Slovenija je donijela moratorij na kredite i kamate u covid krizi. Zbog čega samo guverner od narođeni i vi u Ministarstvu financija šutite [[Upadica: Hvala vam]] a ne proglasi se moratorij na kredite.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Uvaženi zastupniče Bulj, nije predmetno pitanje materija ovih zakona. Međutim, nemam taj podatak o nekim milijardama. Ono što mogu vam reći isto ono što i vi, vama je dostupno i cijeloj javnosti iz medija, da kod određenih nepravilnosti iz ove godine u predmetnoj banci je postignut dogovor odnosno sporazum i određena je kazna za to i nastavlja se i dalje u pravilu postupanje nadležnih tijela sukladno zakonu po svakoj takvoj situaciji.
Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta po točkama koje raspravljamo. Kreditne institucije u RH morale bi raditi u interesu hrvatskoga naroda, naravno i svom interesu. Međutim, HNB i Ministarstvo financija nije se stavilo na stranu građana nego se je odnarodilo jer hrvatski građani, ponavljam, kroz provizije i naknade godišnje plaćaju 4 milijarde kuna, ne kamata, provizija i naknada kojih je negdje oko 5 stotina i taj dio nije oporezovan. Banke su u RH solventne. Slovenija je donila prvu mjeru u ovoj covid krizi da bi opstalo gospodarstvo i da bi građani imali sredstava da se, znači potrošnja poveća, da se troši novac i da se kupuje je dala prvi mjeru moratorij na kredite i kamate dok traje kriza jer banke su solventne. Ponavlja, banke su solventne, a hrvatski narod je hrvatske banke u nekolko puta dobrano sanirao, koje su prodane za puno manje para nego šta je, što su bile sanirane. Vrlo bitna je stvar nepoštivanje šteditno, kreditnih institucija zakona RH, pa smo mi donijeli Zakon o ništetnosti kredita Raiffeisen štedno-kreditnih zadruga koje je nemoguće otplatiti i brojnim našim ljudima se oduzima jedan dom, a mi smo u ovome saboru izglasali jednoglasno tzv. Zakon o ništetnosti tih kredita lex Škibola, jednoglasno, da bi se sve institucije usmjerile prema tome da se taj zakon ne provede. Te ljude doslovno izbaciva se iz kuća koji su već vratili veliki dio novca. Još jednom pozivam sve, poglavito nenarodnu banku da napokon stane u zaštitu naroda, a ne u zaštitu njihovih [[Upadica: Hvala vam lijepa]] i bankarskih interesa. Hvala lijepa.
Stanka je odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo u 11 sati i 15 minuta. STANKA U 11,02 SATI
NASTAVAK NAKON STANK U 11:12 SATI Možemo početi, kolega državni tajniče. Sljedeća replika gospodin Boris Lalovac, ne Davor Dretar pardon, on je još iznad Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani i uvaženi državni tajniče. Evo jedno pitanje vezano uz prisilnu likvidaciju kreditnih institucija. Po kojim su kriterijima formirani isplatni redovi i vidite li vi kao državni tajnik u njima neke nepravilnosti? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče. Dakle, pitanje isplatnih redova, ako sam dobro shvatio jel tako. Dakle, po meni tu nema nepravilnosti u tome u tom načinu kako je formirano i kako je samo predviđeno.
Hvala. Gospodin Lalovac sada.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Da bi se zapravo zaokružila bankovna unija kao što ste sami rekli mora profunkcionirati EDIS odnosno tzv. zajednički sustav osiguranja depozita koji je već započeo 2015. godine, ali nemamo nekakvu informaciju dokle je to došlo, pa možda ne znam da li imate možda komunikaciju i sa Europskom komisijom i imate li nekakvih informacija da vidimo kada će profunkcionirati EDIS jer ovo sve što sad pričamo tek kad zapravo formira EDIS doći ćemo do punog efekta. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Dakle, što se tiče samog EDIS-a rasprava na razini EU tu nema konkretnog pomaka, što se tiče samih podataka o osiguranim depozitima, dakle mi imamo obvezu općenito što se tiče ovog paketa do kraja godine uskladiti i mi ćemo svoju obvezu ispuniti i mi ćemo se uskladiti i prilagoditi čak u nekim dijelovima i prije ostalih što se tiče članica. Što se tiče samog fonda osiguranja depozita, ono što je zanimljivo da recimo nakon što dođe do usklađenja mi ćemo imati preko pet milijardi u tome fondu, što će biti daleko više od onih 1,5%, a i općenito što se tiče samih osiguranih depozita je na adekvatnoj razini pokrivenosti.
Hvala. Gospođa Grozdana Perić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Pa evo ja bih htjela još jedanput napomenuti da upravo ovo usklađenje dovodi do toga da se smanjuju rizici za deponente za građane i da je u svakom slučaju važno reći da svaka buduća eventualna propast bilo koje banke naplaćuje iz onoga što banke uplaćuju, dakle ne iz državnog proračuna, ne iz poreza građana, iz budžeta nego isključivo iz onih fondova osiguranja depozita koji to zapravo nose kreditne institucije svojim uplatama u fond osiguranja, bilo osnovni, bilo dodatni.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice Perić. Dakle, upravo je i propisano Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava nekoliko instrumenata osim prodaje prijelazne institucije odvajanje imovine upravo i određeni dodatni instrument unutarnje sanacije tzv. bail in. Mi smo imali prije 10-ak godina manje-više bail out kad je država spašavala, e sada se upravo propisuje i taj fond i određeni taj regulatorni zahtjev kojim zapravo osiguralo da banka ima pokrivenost u tom fondu sama koja uplaćuje kako bi izvršila tu unutarnju sanaciju upravo kako ne bi došlo da se niti kune novaca poreznih obveznika koristi za sanaciju ili spašavanje bilo koje banke i to je jedna od najbitnijih možda noviteta koje donosimo u ovim, jedan od u ovim prijedlozima izmjena i dopuna ovih zakona.
Fala. gđa. Benčić.
Zahvaljujem se. Mene konkretno dakle interesira iz kojeg razloga se nije išlo na uređenje pitanja kupoprodaje plasmana banaka u Zakonu o kreditnim institucijama na način da se zapravo regulira praksa prodaje dugovanja koje proizlaze iz potrošačkog kreditiranja jer znamo da je jedan od najvećih problema naših građana osim prezaduženosti i sama činjenica da se u velikom broju slučajeva kada dolazi do kupoprodaje plasmana od strane banaka Agencijama za naplatu potraživanja dolazi do kršenja prava građana, ali isto tako do postupanja koje je zapravo neka vrsta sive zone jer nije regulirana i ne postoji nadzor nad djelovanjem Agencije za naplatu potraživanja i da su građani vrlo često, mada je zakonom propisano da ne smiju, stavljeni u teži položaj nego što su bili kod privatnog vjerovnika, pa vas molim da nam objasnite iz kojeg razloga vlada nije pristupila uređenju tog intituta? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju uvažene zastupnice Benčić. Dakle, ustupanje i prodaja potraživanja regulirana su prije svega kao krovnim zakonom, Zakonom o obveznim odnosima, zatim upravo ovim Zakonom o kreditnim institucijama, ali i odlukom o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija koje je donijela HNB. Prilikom, ono što je ovdje sadržano, da prilikom prodaje plasmana kreditna institucija dužna je osigurati, znači po zakonu, da potrošači čiji su plasmani predmet ugovora ne dođu kod stjecatelja ili treće osobe na koju je stjecatelj prenio plasmane u nepovoljniji položaj po osnovi zaštite potrošača u odnosu na onaj položaj koji su imali. Dakle, to striktno piše. Što se tiče daljnjeg postupanja, Agencija za naplatu potraživanja one su registrirane kao trgovačka društva, a ne kao financijske institucije. Dakle, da bi one potpale uopće pod ovu regulativu morale bi biti registrirane kao financijske institucije, a ovako je ono zapravo jedino za što upućuje se na Zakon o zaštiti potrošača [[Upadica: Fala]] da se to regulira bolje.
Fala lijepa. Nemate više replika. Želi li neko iz klubova koji su poveli raspravu, koji su imali raspravu o tom zakonu uzet riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i nastupat će g. Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana. Zahvalio bih se i državnom tajniku na ovom iscrpnom izlaganju ovih tematika koje su naizgled možda i suhoparne i formalno pravno ovi zakoni imaju i dobrih stavaka koje i treba podržat. Međutim, ja bi ovu raspravu danas odveo u jedan kontekstualni oblik šta zapravo ovi zakoni donose odnosno zbog čega mi ih ovako izglasavamo, pa čak mogu reći i po hitnim procedurama, a naravno odgovor je ulazak u Eurozonu. Klub MOST-a nema nikakvih problema preuzet obvezu ulaska u Eurozonu iz razloga što smo to i potpisali sa Lisabonskim sporazumom. Veliko pitanje koje se postavlja ovdje, da li je to trenutak u ovome trenutku da bismo mi trebali uć u Eurozonu? Dakle, to je kontekst u koji stavljam današnju raspravu. I današnji kontekst bih htio razložit kroz dvije glavne točke. Dakle, jedna je pitanje nacionalne sigurnosti, a drugo pitanje, i to, to ću provest kroz pitanje koje sam i postavio našem državnom tajniku, dakle jest nedostatak vizije odnosno nedostatak strategije, barem nije jasno na van šta se želi postić sa određenim potezima. No, krenimo redom. Što se tiče nacionalne sigurnosti bili smo svjedoci u 3. mjesecu 2020.g. da se dogodila velika afera po pitanju pranja novca u Zagrebačkoj banci. To smo pitanje raspravljali ovdje u saboru, pitanje smo postavili i guverneru, tada nam nije mogao reći iz razloga što su, dakle određeni procesi bili još pod upitnikom. Međutim, ono šta hrvatska javnost želi znat jest šta se dogodilo sada sa predsjednikom uprave, da li je, da li tu postoji neka osobna odgovornost samog predsjednika uprave, pa ako postoji da ga se na sve moguće načine onemoguće da radi i dalje menadžerske poslove? Šta se dogodilo sa direktorom compliancea koji je odgovoran za interni kontroling odnosno sustav kontrola u samoj toj banci i najveće pitanje se postavlja šta se zapravo tu dogodilo, šta stoji u pozadini te afere? Da li se kroz Zagrebačku banku pere droga, da li se kroz Zagrebačku banku pere možda novac od otpada, da li se možda kroz Zagrebačku banku pere novac od prodaje oružja ili možda se pere odnosno možda se financiraju određene terorističke radnje? Dakle, to mi ne znamo, samo znamo da je iz određenih izvještaja HNB-a da je riječ o pranju novca talijanske tipologije. Znači, postavlja se pitanje da su, ko su, ko su ti Talijani, pri tom nemam ništa protiv talijanske nacionalne manjine, odmah se ograđujem [[Upadica: Nismo ni mislili]] dakle šta se tu dogodilo i ko su ti, te osobe [[Upadica: Nismo ni mislili]] ali moram reći, dakle ovaj tko su te osobe koje su dakle provodile te nezakonite radnje i to narod mora znati. Ako smo, ako smo već dakle nije tu pitanje samo ni Zagrebačke banke nego je tu pitanje i HNB-a, a to se i provodi pitanje i nadzora odnosno i Europske centralne banke sada, dakle ukoliko su nam takvi kontrolni mehanizmi u najvećoj banci koja ima najrazvijeniji sustav unutarnjih kontrola, barem iz, iz tržišta i iz iskustva postavlja se pitanje šta se onda događa i u onim manjim bankama? I ovdje, dakle mi možemo raspravljat o nekakvom štancanju zakona što na kraju dana i svodi se na sliku da mi sada žbukamo ovdje zid, a potencijalno su nam možda temelji na vrlo krhkim podlogama i to je nešto što moramo razmotriti mi koji smo ovdje u ovom zakonodavnom tijelu. Pitanje je zašto Ured za sprečavanje pranja novca nije reagirao na vrijeme, zašto HNB nije reagirao na vrijeme i zašto Zagrebačka banka nisu reagirali na vrijeme? Zašto sam rekao da je to nacionalni problem, dakle pitanje šta stoji iza toga? Dakle, nedavno smo bili na terenu kolega Miletić i ja u Prezidu i u Gorskom kotaru i vidio sam kako se kolega Miletić bori za naše Hrvate recimo u Gorskom kotaru tamo u Prezidu koje je postalo nažalost po cijelim papirologijama, potencijalno odlagalište talijanskog otpada i to medicinskoga. Dakle, sve one stvari koje su bile vezane za covid po bolnicama se preko određenih firmi u Istri i kasnije na lokalnoj razini u Gorskom kotaru pokušao izbacit u područjima Gorskog kotara koji bi trebali biti pluća Hrvatske, dakle to je nacionalni sada problem. Dakle, tu sam napravio malu digresiju gdje i financijski sistem, ali i ovaj ekološki sistem su dovedeni u veliko pitanje. I to sada stavljam ovdje da posvijestimo svi koja je opasnost takvih radnji. Zašto sam postavio pitanje državnom tajniku po pitanju Croatia banke? To je sada ono drugo pitanje i jedan izostanak strategije od strane vladajućih jer ne znamo šta žele postići. Dakle, dva su scenarija koja vidimo po pitanju Croatia banke i to je ono što sam i postavio pitanje, jedno je da dođu stranci pa da kupe Croatia banku dakle u 100%-tnom vlasništvu pa ćemo imati situaciju da će se onaj postotak stranog vlasništva u financijskom sektoru u Hrvatskoj dodatno povećat, da li to želimo i da li je to stvarno naša strategija, da li je to stavljeno i u Nacionalnu strategiju 2030. godine veliki je upitnik, ili dva, dakle da li je sudbina Croatia banke Jadranska banka pa ćemo imati situaciju kao i u gdje je Jadransku banku pripojila HPB? I to je moguć scenarij, nije loš jer ne opterećuje što je gospođa Grozdanić rekla ne opterećuje proračun, ali pitanje je da li je to naša strategija upravljanja sa bankama ili općenito sa javnim poduzećima. Ovu bi raspravu sad malo proširio ovaj primjer zapravo Croatica banke mi je vrlo simptomatičan jer određene modele Vlade ono što rade vidim i u sektoru koji su i od nacionalnog izričaja i zato govorim da nema nacionalne strategije, barem ona nije vidljiva. Primjer je recimo INA, ako pogledamo da premijer kaže kupit će se dionice INA-e, a ne znamo kakva je još scenarij, s druge strane dobivamo isti komentar kao i ovdje što je gospođa rekla, da se proračun RH neće dirati u toj transakciji. A šta to znači onda? To onda znači dakle samo dva scenarija ili INA-u kupuje stranac, prije ruski Rosnef ili INA-u ćemo pripojiti nekom energetskom divu ko što je u financijskoj transakciji HPB? A što to onda znači? Koja bi to mogla biti energetska kompanija koja bi mogla preuzeti takvu transakciju kao što je INA? Jedino rješenje koje se tu nameće je HEP. A šta onda dobivamo? Konglomerat potencijalne korupcije. E sad, zašto sam rekao da je to nejasno. Dakle nije jasno da li ćemo mi od javnih poduzeća odnosno državnog vlasništva raditi to da ćemo ih okrupnjivati dodatno sa javnim poduzećima koje opterećuju potencijalne korupcije ili ćemo ih davati u privatno vlasništvo da ih stranci kupuju. Ali se onda postavlja pitanje, koja je strateška namjena? Primjerice, ako za INA-u to bude Rosnef, dakle Rusi su već kupili dobrano Agrokor i ako kupe i INA-u, dakle to onda znači i određena crpilišta po Slavoniji što znači da povećamo onda Ruski interes. Nije to isključujuće, ali mi to u geostrateškoj, ekonomskoj strategiji mi to ne vidimo, ja to ne iščitavam iz nacionalne strategije do 2030. godine. I sad da zaključim, ukoliko nije jasna nacionalna strategija 2030. godine, ukoliko proračun kao strateški dokument ne prati nacionalnu strategiju nije nam jasno šta će se događati sa javnim poduzećima primjerice odnosno one koji su u državnom vlasništvu, da li će biti prodavana većim hrvatskim poduzećima ili ćemo ih prodavati strancima? Ukoliko nam osnovne postavke financijskog sustava nisu dobro postavljene iz razloga što smo postali praonica novca, gdje jedan centar financijske moći se nalazi očito u hrvatskim bankama, drugi u službenoj državnoj riznici, a to je Slovenska 9, dakle ukoliko nam te stvari nisu postavljene kako spada, čovjek odnosno hrvatski građanin postavlja pitanje, a čemu onda srljamo u tu Eurozonu kada mi nismo osnovne postavke stvari razriješili, a jedini pravi kontekstualni razlog zašto štancamo i donosimo ove zakone koji su iscrpno ovdje prezentirati i tu ima dobrih stavaka, jest upravo ubrzana priprema za Eurozonu za koju nismo spremni? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će gospodin Hrvoje Zekanović govoriti u ispred kluba Hrvatskih suverenista.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Za razliku od kluba Mosta Hrvatski suverenisti su eksplicitno protiv eura i sad i uvijek dok god to ne donosi ekonomskoj stabilnosti odnosno prosperitetu hrvatskih građana. A smatramo da je kuna, kuna i brana suvereniteta suverenosti naše države, tako da smo mi tu jasni i drugačiji. EOS Matrix B2 Kapital, Prima grupa-Prima Solvent, Prima Collect, APS Croatia, Svea Ekonomi, Cordiyline, Kredit Express, AutUs ulaganja, Coface, Kredyt Incaso itd. ima ovih agencija jako puno. Pretpostavljam da nitko u Saboru nije imao tu nesreću da ga netko nazove na telefon i da mu se predstavi kao jedna od ovih agencija. Ali mnogi u Hrvatskoj nažalost znaju tko je npr. EOS Matrix. I strepe kada na telefonu, na mobitelu vide nepoznat broj ili već il poznat broj, pa im se javi neka gospođa i kaže „Dobar dan, zovem iz EOS Matrixa zbog vašeg dugovanje kojeg mi je prodala xy banaka“ i onda se dogodi da neko dugovanje od, ne znam, 1000 EUR-a npr. banka proda evo B2 Kapitalu npr. za 300 EUR-a, a onda B2 Kapital izvuče od tog građanina ne 1000 EUR-a nego i više od 1000 EUR-a jer se radi o pustim kamatama i radi se na koncu o golemim i golemim svotama. Ali to nas ne zanima jer nas ne zovu na telefon jel tako, al mnoge građane zovu. I onda govorimo o prodaji plasmana, o tome nema baš riječi, tu nema promjene i dalje će se moći prodavati, prodavati krediti, nepovoljni krediti za bankarske institucije i to ne mijenjamo ovdje državni tajniče, jel tako? Mi ćemo govorit o depozitu, o sporednim stvarima, a o onome što muči malog hrvatskog čovjeka nećemo govoriti. I legalizirali smo pljačku hrvatskog čovjeka, legalizirali smo. Ovo je legalna pljačka da netko proda vaš dug ko zna kome, na koji način i da taj na koncu živi od tog naplaćivanja duga utjerivajući dug, utjerivajući strah malom hrvatskom čovjeku koji je sve siromašniji i sve jadniji. Niste zapamtili? Ponovit ću još jedanput, EOS Matrix, B2 Kapital, Prima grupa – Prima Solvent, Prima Collect, APS Croatia, Svea Ekonomi, Cordyline, Credit Express, Autus ulaganja, Coface, Kredyt Inkaso. Nemojte da se dogodi da nekoga nazove dama sa umiljatim glasom i da se predstavi kao djelatnica, djelatnica ovih kompanija. Poštovani državni tajniče Čuraj, a baš sam se pitao gdje ste, bili ste prošli saziv ovdje u klupama saborskim, član ste HNS-a, HNS ima svog jednog zastupnika Štromara, ali ima i mnoge poput vas, opet ste se dobro snašli, opet taj HNS prosperira, HEP je još uvijek u vašim pandžama, ajde školstvo ste pustili, nema više kolegice Divjak, ali vi ste tu, evo drago mi je da ste se snašli. I ovdje bi s obzirom da govorimo o kreditnim institucijama, o bankama, spomenuo bi jednu stvar koju isto zaboravljamo. Zaboravljamo privatizaciju hrvatskih banaka, zaboravljamo da smo hrvatske banke dali, poklonili strancima za jednogodišnju, za jednogodišnji profit. A sada te iste banke mahom u stranom vlasništvu opet stranim kompanijama, jer ovo su strane kompanije koje sam naveo, prodaju dugove i kaže jedan podatak da je tog duga prodano za otprilike 20 Peljeških mostova, za otprilike 20 Peljeških mostova. Ako je Pelješki most, ja mislim 2 milijarde EUR-a otprilike, znači to bi bilo negdje 40-tak milijardi EUR-a ovog trenutka se izvlači iz hrvatske države. Dakle, taj novac direktno ove kompanije izvlače iz hrvatske države i ide ko zna gdje. Al znate zašto? Jer je Vlada Andreja Plenkovića to omogućila, državni tajniče jer to vi omogućujete već 5.g. Ljudi ajmo promijeniti ovo, ajmo bit konačno suvereni. A što se tiče EUR-a, Hrvatski suverenisti će vam tu praviti jako veliki problem, samo pričekajte.
Sada će g. Boris Lalovac govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Evo pred nama su danas druga čitanja 4 zakona koja su objedinjena i koja su zapravo jedna uvertira kao što je ovdje i rečeno moraju bit donešena kako bi Hrvatska mogla pristupiti Eurozoni, znači kako bi Hrvatska mogla biti punopravna članica Europske monitarne unije. I kao što to biva zapravo uvijek određeno članstvo u nekakvim institucijama s jedne strane izaziva strah, a s druge strane s obzirom na situaciju i u kojoj je Hrvatska krenula zapravo donosi i brojne dobrobiti. I zapravo u ovim, u ova 4 zakona su puno dobrih stvari koje će se zapravo implementirati i osigurati jedinstvo bankarskog sustava, a kao znamo da je preko 90% banaka u stranom vlasništvu i da tu malo toga možemo promijeniti, a kad već nešto mijenjamo onda je dobro da mijenjamo ovakve nekakve zakone i da se usklađivamo i da zapravo te financijske institucije koje posluju u Hrvatskoj zapravo posluju po principima kako posluju u svojim matičnim zemljama, jel i to je dobro jel. Ne bi nam se dogodio ni švicarski franak, ne događaju nam se danas ni ovi slučajevi preprodaje dugova zapravo da te agencije kako posluju u Njemačkoj, u Austriji, u drugim zemljama jel da posluju tako i u Hrvatskoj. I zbog toga je i dobro imati uravnoteženje odnosno ujednačavanje zakonskih propisa da zapravo na taj način i te financijske institucije jednako posluju, kako u matičnim zemljama, tako i u RH i to je dobro jel i to je ono što smo pozdravili i zbog toga ćemo i glasati za ove zakone jel. Kada govorimo o sustavu osiguranja depozita već prije je bilo govora da je negdje do 100.000, zapravo 100.000 EUR-a je osigurano i da je to dobro, imali smo do 300.000 kuna, 2013. smo to promijenili do 750.000 kuna osiguranje po depozitu svakom građanin u, bez obzira da li to bila osigurana štednja dal to bilo na štednji, dal to bilo na tekućem računu građanina, znači do 100.000 eura i da se to zapravo taj novac ukoliko bi došlo do određenih problema se puni ponovo iz bankarskih izvora, a to je kroz ovaj fond depozita kojim upravlja DAB koji je zapravo danas promijenio i ime i da je to iznos negdje oko 2,5% osiguranih iznosa što danas negdje iznosi oko, nešto više oko pet milijardi kuna i gdje Hrvatska napunila taj iznos osiguranih iznosa i kod prve sljedeće krize novac je već osiguran. Jel novac možete prikupljati na dva načina, možete prikupljat ex ante, ex post znači možete ga unaprijed prikupljati ili tek kada se dogodi određeni štetni događaj. I RH je čini mi se izabrala mudriju metodu, a to je metoda da prikupljamo u vremenima kada dobro ide i onda se taj novac prikupi i taj novac se čuva na računima u HNB-u, znači ne nalazi se nigdje drugdje nego u HNB se taj novac čuva. I ono što je bitno kroz ove izmjene zakona negdje 2022., 2023. će ukoliko dođe do ikakvog nekog štetnog događaja za financijsku industriju odnosno za same štediše da će im taj novac biti isplaćen u roku sedam dana, to se ovim zakonima donosi i to je ono što je dobro za hrvatskog štedišu jel znamo da živimo na prostorima, imamo nažalost bolna iskustva kojih se i mi mlađi sjećamo da građani ne mogu doć do svog depozita, da moraju čekati da završi nekakav stečaj financijske institucije koji traje 15, 20, 30 godina, a sada ovim zakonom kaže da to mora završiti u roku tri godine itd., itd. svi smatramo da je to nekako jednostavno da je to trebalo, međutim to je sad praksa Hrvatske kao ravnopravne članice EU i zato je to dobro. Kamo sreće da smo ovakvu praksu imali devedesetih godina, kada smo osnivali državu, kada se izgrađivao financijski sustav, kada se nije jednostavno nije imalo ni iskustva, ni novaca, ni cjelokupnog znanja, kada su ti poremećaji na financijskom tržištu oštetili hrvatskog štedišu i zato je to dobro i zato treba reći da je ovo dobro zato što napokon imamo europske standarde u Hrvatskoj kod osiguranja štednih uloga jer znamo da najveći gubici i pad standarda hrvatskih građana se događa kada izgube svoju štednju i da se to onda kasnije i godinama i generacijama se u konačnici ne može nadoknaditi. Međutim, mi jednostavno to sve uvijek smatramo da je to nekako normalno kao da mi to ništa nekad nismo proživjeli na ovim prostorima. I ovo danas smatramo eto to je nekakvo usklađivanje. Ovo su dobri koraci za Hrvatsku i zato to treba i pohvaliti. Pogotovo je dobro kada se događa ukoliko se dogodi nekakav štetni događaj npr. evo tu smo spominjali Italiju, Austriju, zašto je to dobro ako se tamo dogodi određeni štetni događaj ne može se dogoditi da se sanacija provodi samo u toj instituciji u Austriji odnosno da se može povući novac iz Hrvatske da bi se sanirala financijska institucija u Austriji, što se znalo događati. I onda stvorite domino efekt oštećenja štediša u Hrvatskoj. Ova zakonska rješenja kažu da se mora vršiti jedinstvena sanacija i da jednostavno sanacija banaka u jednoj zemlji ne može izazvati štetu drugim štedišama i na taj način ovo pomaže i osigurava, a znamo da nam je financijski sustav tako osiguran, osigurava nam sigurnost štediša i ukoliko se dogodi i takav određeni štetni događaj. Kao što smo rekli, svakako podržavamo da se proces likvidacije financijskih institucija dogodi i osigura vrlo brzo jel ako idemo u Europsku monetarnu uniju i mislimo da je to još uvijek bez obzira na raznorazne kritike, a sada se pokazalo da u ovoj krizi Hrvatska, ajmo biti iskreni, ne bi mogla izdržati, ne bi mogla izdržat covid krizu da nismo članica EU i to ću ponavljat više puta, ne bi mogli, nemamo novaca ljudi moji. Mi smo u roku šest mjeseci 30 milijardi kuna potrošili na lockdown, 30 milijardi takav udar koliko god to ministar Marić pokušava reći da je sve pod kontrolom je ogroman udar. Tu da nismo članica EU ajme meni, nama, ajme. Mi to sad smatramo, eto vidite kako to danas to smatramo pa eto 30 milijardi kuna, to je ogroman novac, to je novac koji ćemo u budućnosti morati vratiti. I tu da nemamo pomoći kakvo god je nejedinstvo na razini EU da nam se dogodila špekulacija sa našim obveznicama ko što je počela bila špekulacija sa obveznicama da nam je otišla kamatna stopa, da su otišli tečajevi ajme nama šta bi bilo. Mi danas kao ravnopravna članica EU smatramo da je to normalno jel tako, da smo normalno da ne ide tečaj, da ne klizi tečaj, da su nam osigurani depoziti, da možemo financirati poduzetnike, da možemo zatvoriti ekonomiju, danas je to nama jel tako normalno, ali to je standard koji je uspostavila EU, to je standard EU, to nije standard drugih zemalja. I mi to danas kao da igramo Ligu prvaka, kao da nam je normalno da svaki dan igramo sa najboljim klubovima iz Njemačke, ali to jednostavno nije bilo na prostorima na kojima se nalazimo. I zbog toga ovakve stvari kao malu zemlju koja je vrlo osjetljiva na rizike, financijske rizike treba pozdravljati i treba o tome govoriti da u konačnici da nismo danas članica EU znate s kime bi pregovarali? Sa MMF-om, a MMF bi rekao reži mirovine, reži ovo, reži ovo. To su zapravo činjenice jer dva, tri puta bio je u Hrvatskoj MMF kada nismo bili članica EU. I zbog toga neke stvari i neke procese koje Vlada podržava i ulaskom u europski tečajni mehanizam, sanacijski mehanizam, eu fondove gdje konkretne stvari ima novčanik hrvatskih štediša, hrvatskih građana treba pozdraviti. To su veći benefiti za hrvatsku ekonomiju nego da nismo. Imamo susjedne zemlje koje su vrlo blizu nas, znate kako oni pregovaraju? Pregovaraju samo sa MMF-om, pa evo imate našu susjednu zemlju. Svaka zemlja koja pregovara s takvim institucijama se trese. I zbog toga ovakvi zakoni koliko god neko bio skeptičan prema njima donosi dobrobit, donosi dugoročnu dobrobit i ovakve šokove kao što je 30 milijardi kuna i ne znamo kakav će biti siječanj, ne znamo kakva će biti veljača, ne znamo kako će to biti nemate odnos na državne obveznice, nemate problem sa štednjom, nemamo problem sa isplatama mirovina, nemamo problem sa isplatama plaća. Vi jednostavno mislite da je to jednostavno da je jednostavno u cjelokupnom sustavu to sve osigurat i da se sve događa kao da se ništa nije dogodilo. I zbog toga ovakve institucije i ta dobrobit Hrvatske sada se prvi put pokazala koliko god kažem postoji i nejedinstvo pokazala se dobrim za Hrvatsku i zbog toga će klub SDP-a podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Josip BEgonja iznosit će stajalište o ovom prijedlogu zakona Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Nakon uvodnog izlaganja predlagatelja i danas kolega ovdje, a napose sad kolege Lalovca ono što sam planirao reći bilo bi zapravo svojevrsno ponavljanje, a možda i nedovoljno toliko stručno objašnjeno kao što su oni kazali. No uvodno, klub HDZ-a ovaj paket četiri zakona kojima se uređuje bankarski sustav, prije svega sigurnost njegova kao i povjerenje građana, gospodarstvenika i poduzetnika će podržati. Kada govorimo o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama koji se izvorno donio 2013. godine, ali u nekoliko navrata su obavljena usklađivanja sa pravnim normama EU do sada, treba istaknuti da se s ovim zakonom radi dalje na normativnoj harmonizaciji glede reforme bankarskog sustava s ciljem očuvanja njegove otpornosti na krizne uvjete, na jačanje sposobnosti banaka da podnesu moguće šokove. Ovim zakonom se u odnosu na prijedlog zakona iz prvog čitanja, učinjene su određene razlike od strane predlagača radi usklađivanja s postupcima odlučivanja unutar jedinstvenog nadzornog mehanizma u kojem sudjeluje i HNB ili Europska središnja banka, prihvaćeni su i određeni prijedlozi Odbora za zakonodavstvo. Dakle, koji čini dio paketa mjera za smanjenje rizika poduzetnika, građana i drugih subjekata nastoji se na nacionalnoj razini zakonodavstva uskladiti s pravnom stečevinom EU s jedne strane, ali se nastavlja daljnja reforma bankarskog sustava u okviru EU u cjelini s ciljem očuvanja otpornosti tog sustava na daljnje jačanje banaka u odnosu na moguće krizne uvjete, krizne šokove koje su danas u ovo krizno vrijeme izazvano pandemijom u cijelom svijetu itekako prisutni. Ono što valja naglasiti, a to je da je ovaj paket zakona potrebno prihvatiti do kraja prosinca ove godine u pravne norme nacionalnog zakonodavstva. Cilj je ovim zakonom izmjenama zakona postići bolje očuvanje financijske stabilnosti primjenom mjera postići poboljšanje kreditne sposobnosti banaka, kao i smanjivanje opterećenja manjih banaka i poboljšanje kapaciteta banaka za financiranje malog i srednjeg poduzetništva te infrastrukturnih projekata. Uspostavom bliske suradnje HNB-a s Europskom središnjom bankom kao država postali smo i članica i sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Ovim zakonom se preciziraju aktivnosti koje nadzorna tijela poduzimaju u okviru svojih ovlasti. S tim u svezi HNB preuzima ovlast za izvršenje sanacije nad kreditnim institucijama, a HANFA preuzet će ovlast za izvršenje sanacije nad investicijskim društvima. Također Državna agencija za sanaciju banaka postaje tijelo koje vodi nacionalni sanacijski fond, ona doduše sada i mijenja svoj naziv. Ona upravlja Fondom osiguranja depozita i ovlaštena je za provedbu stečaja i likvidacije. Važno je napomenuti da je istodobno s donošenjem odluke o uspostavi bliske suradnje između Europske središnje banke i HNB-a RH temeljem svog zahtijeva i nakon što je uspješno provedene su mjere koje su bile propisane na koje se ona obvezala, ušla i u europski tečajni mehanizam 2. U kontekstu ove pravne norme važno je navesti da je i ESB početkom lipnja dovršila sveobuhvatnu procjenu pet hrvatskih banaka, postupak procjene sastojao se od pregleda kvalitete imovine i testiranja otpornosti na stres, sukladno metodologijama ESB i procijenjeno je da nijedna od tih pet banaka koje su obuhvaćene nema kapitalnih nedostataka jer su njihove stope redovnog osnovnog kapitala bile više od minimalnih stopa koje se upotrebljavaju u pogledu kvalitete imovine i pri testiranju otpornosti na stres. Od 1. listopada ESB je postala izravno nadležna za nadzor značajnijih kreditnih institucija, dakle od 20 banaka i 3 štedionice direktno nadzire 8 kreditnih institucija uz Zagrebačku banku, Privrednu baku, Erste banku, Raiffeisen banku, Sber banku i Adikko banku tu su i dvije štedionice PBZ i Raiffeisen stambena štedionica. Također je važno istaknuti da uz nadzor navedenih kreditnih institucija poseban akcent se stavlja na nadzor sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma koje je do sada uglavnom nadzirao Ured za sprečavanje pranja novca, a od sada će to još i Narodna banka. Prijedlogom ovog zakona uvodi se i novi način izračunavanja i praćenja kamatnog rizika koji proizlazi iz poslova koji se vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje, a uvodi se i supervizorski test ne samo na jednom kamatnom šoku, već na šest različitih unaprijed definiranih šokova. Kada govorimo o Zakonu o sustavu osiguranja depozita, mi ovim zakonom preuzimamo u naš zakonodavni poredak i direktivu iz 2014.g. o sustavima osiguranja depozita. Preuzimanjem te direktive poboljšava se položaj deponenta odnosno njihov pristup osiguranim sredstvima uređuju su pravila i postupci koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH. Dakle ključna zadaća koja se definira ovim zakonom je osiguranje depozita odnosno zaštita deponenata od posljedica nastupa osiguranog slučaja. Ovdje je kazano da sustav osiguranja depozita financirat će se isključivo na teret kreditnih institucija članica sustava osiguranja depozita, a ne teret poreznih obveznika i u tu svrhu se formira odnosno koriste se sredstva kao što je kazno ex sante prikupljaju sredstva Fonda za osiguranje depozita koji se sastoji od dva dijela osnovnog fonda osiguranja i dodatnog fonda osiguranja depozita koji ima svoju multiplikativnu ulogu od nadopunjavanja osnovnog Fonda osiguranja depozita, zatim potpora u prikupljanju ex post premija kao i podrška financiranju sanacije kreditnih institucija i podrška u financiranju prisilne likvidacije kreditnih institucija. Što se tiče Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava već je kazano također da se ovim zakonom dalje doprinosi i nastavlja se reforma bankovnog sustava, bilo na nacionalnoj razini, ali isto tako i na razini EU glede direktiva koje to propisuju. Uvažavaju se činjenice o postojanju više sanacijskih tijela kao i situacija koja je proizišla iz bliske suradnje HNB sa ESB-om gdje se RH postala je članicom i sudionicom jedinstvenog sanacijskog mehanizma gdje je uređeno da HNB kao što sam već rekao preuzima ovlast izvršenja sanacije nad kreditnim institucijama, HANFA nadzor nad investicijskim društvima. I u konačnici Zakon o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, znamo da se ovim zakonom koji se po prvi put pojavljuje u našem zakonodavstvu preuzimaju pravne stečevine EU i to prije svega Direktiva 24/2001 koja govori o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija, zatim Direktiva 59 koja govori o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te zadnja Direktiva 2399/2017 u pogledu rangiranja neosiguranih dužničkih instrumenata u insolventskoj hijerarhiji. Neprijeporno je da propast bilo koje kreditne institucije ima negativne posljedice na sve subjekte koji su imali poslove i poslovne odnose s tom kreditnom institucijom i kao što je već kazano ako smo imali odnosno ako postoje subjekti koji imaju sredstava više od 100.000 eura kod te kreditne institucije, najčešće su ostali bez tog većeg iznosa u postupku stečaja i likvidacije koji je trajao 10 do 15 godina u pravilu i koji se provodio sukladno važećem Stečajnom zakonu. Ono što je danas pred nama to je ovaj zakon koji govori, koji po prvi put kao što sam rekao se pojavljuje i govori o skraćivanju trajanja vremena stečajnog postupka, govori o kontroliranom izlasku propale kreditne institucije s tržišta sve u cilju smanjenja rizika i prelijevanja negativnih učinaka na ostatak financijskog tržišta kao i brzo i učinkovito su ukupno namirenje vjerovnika kreditne institucije u prisilnoj likvidaciji. Ono što je propisano ovom pravnom normom, a to je da se to ima provesti u roku od tri godine. Uređuje se zakonom i nadležnost HNB-a glede predlaganja pokretanja postupka prisilne likvidacije kreditnih institucija u uvjetima kad se utvrdi da neka kreditna institucija vodi prema svom propadanju kao i uređenje plana prisilne likvidacije uz suglasnost sada novoosnovane Hrvatske agencije za osiguranje [[Upadica Radin: Hvala.]] Evo ostalo je malo vremena, zaključno klub HDZ-a kao što sam rekao podržat će prijedlog ovog paketa zakona.
Hvala vam lijepa. Sada će gospodin Davor Dretar govoriti u ime kluba i to u ime Kluba Domovinskog pokreta. Izvolite.
Dobar dan svima. Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Eto bankovni sustav u Hrvatskoj od samog nastanka naše neovisne države bio je uvijek poprište društvenih trvenja i naravno ponekad ozbiljni kriza. Još kada smo stvarali Hrvatsku državu naravno prenijeli smo kako se to kaže u miraz probleme sa štednjom Ljubljanske banke koji su se rješavali desetljećima, a ozbiljne bankovne afere krenule su sa osnivanjem hrvatskih banaka i svi se sjećamo slučaja Kaptol banke, Credo banke, Glumina banke u kojima su mnogi hrvatski štediše odnosno kako se to sad kaže deponenti, ostali možda i bez svojih životnih ušteđevina. No nećemo se sada vraćati u prošlost. U svakome slučaju Domovinski pokret podržat će cijeli ovaj paket o kojem danas ovdje pripovijedamo u objedinjenoj raspravi jer je svima apsolutno jasno da se radi o dobrom i kvalitetnom usklađenju sa regulativama EU. Zadovoljni smo i da možemo reći i našim biračima da su im štedni ulozi osigurani, no naravno dozvolimo da se još jednom podsjetimo na jedno od velikih pitanja, a to je koliko ustvari naši građani u našim bankama imaju novaca jel smo nedavno vidjeli zabrinjavajući podatak da se 70% bankovnih depozita u Hrvatskoj nalazi u rukama jedva 15% stanovnika. Dakle očigledan trend koji se nažalost događa i u cijelome svijetu. Bogatiji su sve bogatiji i bogati su sve bogatiji, siromašni naravno su još veći siromasi. No nećemo o tome, eto govorit ću jednom trenu samo i postaviti jedno ozbiljno pitanje poštovanom gospodinu državnom tajniku pa možda mi ga eto ovako i kao zastupničko potanje obrazloži malo na bolji način nego što mi ga je obrazložio kroz odgovor na moju repliku. Dakle, propast jedne banke vrlo je neugodno iskustvo, možemo to tako reći, naročito za one koji u toj banci imaju novce, ali ne samo za njih nego naravno i za cijeli financijski sustav jedne države. Naročito ukoliko je banka veća, što je veća naravno poremećaj na bankovnom i financijskom sustavu, sve je teži odnosno ozbiljniji. Spašavanje kreditnih institucija odnosno narodski rečeno banaka, oduvijek je u nas bila posebna disciplina iz koje su građani i ostale sitne ribe najčešće izvlačile deblji kraj batine, a neki posrnuli menadžeri aktivirali svoje zlatne padobrane i kući odlazili sa milijunskim otpremninama, čekajući naravno kada će ih netko ponovno postaviti na upravljačko mjesto sa kojeg će raditi istu ili još veću štetu. No opet kažem, gledajmo sve pozitivno pa bih eto samo za kraj podsjetio na neke od izmjena ovog zakona odnosno neke od stavka, prvenstveno one koje reguliraju isplatni red u slučaju prisilne likvidacije kreditne institucije. U prvom isplatnom redu su država i privilegirani vjerovnici, naravno, tu su plaće radnika propale banke što je u potpunosti normalno da se ljude koji su tamo radili plati za njihov rad, tu su tražbine državnog proračuna što je apsolutno normalno. Država piše zakon, naravno da će se i pobrinuti da sve ono što treba dobiti da i dobije. Tu ne vidimo nijedan problem, no dozvolite da vas upitam, tu su i otpremnine i to do iznosa propisanog kolektivnim ugovorom. Ovdje je čini mi se ostavljena jedna nejasnoća, razumijemo da u slučaju da banka, kreditna institucija propada ljudi idu na burzu ili kako se već snađu, gube svoja radna mjesta te naravno imaju pravo na adekvatnu otpremninu koju su regulirali nekim ugovorom, najčešće naravno nekakvim granskim kolektivnim ugovorom. No dozvolite opet da pitam, što se zbiva sa upravama odnosno sa ljudima koji sjede u upravnim odborima tih banaka, sa direktorima tih banaka, sa ljudima koji su svojim upravljanjem odnosno slabim upravljanjem banku i doveli u situaciju prisilne likvidacije? Imaju li oni odnosno kako zakon ovdje regulira pravo na njihove otpremnine? Jer naravno postavlja se vrlo jednostavno moralno pitanje, ima li pravo netko odnosno skup nekih osoba koje su svojim lošim poslovnim djelovanjem dovele jednu kreditnu instituciju u propast, imaju li oni pravo na nekakav novac? Smiju li oni dobiti ijednu jedinu kuna, a pretpostavljam da se u slučaju bankovnih menadžera radi o zlatnim padobranima teškim i po nekoliko stotina tisuća ako ne i milijuna kuna. Eto, Domovinski pokret će podržati cijeli ovaj paket o kojem objedinjeno raspravljamo, ali još jednom oštro upitati i zamoliti poštovanog državnog tajnika da mi kao zastupničko pitanje uputi odgovor na ovo, dakle kako je regulirana otpremnina upravnih odbora odnosno članova uprava banaka koje su ušle u proces prisilne likvidacije. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospodine Dretar. Sada je na redu gospođa Sandra Benčić koja će zastupat stav o ovom prijedlogu zakona Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem vam se potpredsjedniče. Drage kolegice i kolege. Već kada je bilo prvo čitanje Zakona o kreditnim institucijama govorila sam o potrebi da se na neki način regulira kupoprodaja plasmana banaka kada ti plasmani proizlaze iz potrošačkog kreditiranja, konkretno o prodaji dugovanja naših građana koji duguju bankama, a na temelju kredita agencijama za naplatu potraživanja. Samim zakonom je to pitanje kao što je državni tajnik rekao rješavano, ali ne izmjenama i dopunama zakona. Iz tog razloga mi nismo u mogućnosti staviti amandmane i poboljšati pitanje regulacije kupoprodaje takvih plasmana, međutim ono što ćemo napraviti je da ćemo minimalno dati onda amandmane u one prekršajne odredbe gdje se eventualno mogu dodati određene obaveze bankama u smislu šta je potrebno regulirati i šta je potrebno staviti ugovor o kupoprodaji plasmana, a da bi se zaista ostvarilo ovo pravo o kojem je državni tajnik govorio, a to je da potrošač ne smije doći u lošiji položaj nego što je bio kod primarnog vjerovnika. Međutim, kada te mi to odgovarali i rekli da banka ne smije prodati plasman ako bi se pogoršao taj položaj, ono što je tu ključno pitanje, tko to kontrolira? Rekli ste agencije za naplatu potraživanja su trgovačka društva, kao takva ne spadaju pod Zakon o kreditnim institucijama u smislu nisu financijske institucije i nisu pod nadzorom HNB-a, ali pod čijim jesu nadzorom? Na koji način bilo koji građanin kome je dug prodan za agenciju za naplatu potraživanja može tražiti zaštitu svojih prava i može potvrditi da je došlo do narušavanja njegovih prava u odnosu na primarnog vjerovnika? Ako banka ne smije prodati plasman na način da će dužnik doć u nepovoljniji položaj, ja se pitam koji je konkretno proces dokazivanja toga, koja je kazna za banku koja to ipak napravi i koja je odgovornost koju snosi agencija za naplatu potraživanja i da li taj potrošač ima pravo na naknadu štete i kako se ona utvrđuje i da li je teret dokazivanja na njemu? To su pitanja koja trebamo urediti. Ta pitanja su potpuno neuređena. Sad ću vam pročitati nešto što je zapravo ispovijest jednog građanina koji je radio u agenciji za naplatu potraživanja. Kaže on „Najteže mi je bilo s ljudima čiji su dugovi otišli u zastaru, mi to nismo dužni spomenuti iako smo to znali nego smo ih nagovarali da uplate barem nešto sitno, barem 50 kuna jer čovjek koji ne zna da mu je dug zastario ne pozove se na zastaru, napravi neku sitnu uplatu i time prizna cijelo dugovanje.“. Isto tako naravno cijena po kojoj agencije otkupljuju dugovanja od banaka se kreće između 20 i 30% vrijednosti duga naplate naravno cijeli dug, zajedno sa kamatama i troškovima. Međutim, dužnik naš građanin ne zna za koju cijenu su oni kupili jer je to poslovna tajna. Znači štitimo poslovnu tajnu agencija za naplatu potraživanja, ali ne štitimo pravo građana da znaju kome su dužni i koliko su dužni i za koliko je njihov dug prodan, to ne štitimo, to nas nije briga jer to su neke agencije, to su trgovačka društva ne možemo mi to kontrolirat. Kad kažem da ne znaju kome su dužni, kad agencija kupi od kreditne institucije dug može ga prodati 10 puta, 15 puta sljedećoj agenciji, sljedećoj, sljedećoj, sljedećoj. Mi smo dobivali u ova dva mjeseca masu poziva građana koji nam kažu ljudi mi više ne znamo kome smo dužni jer jedan tjedan me zove jedna agencija drugi tjedan me zove neka iz Luxembourga, treći tjedan neka iz ne znam čega, dakle mi stavljamo građane u poziciju da ne znaju koliko i kome su dužni. Najgori dio priče, kada se dug i otplati agenciji za naplatu potraživanja koje su pravne posljedice toga? Da li primjerice ako je građanin zbog duga već bio u ovršnom postupku i ako je blokiran da li agencija za naplatu potraživanja javlja FINA-i da odblokira da je dug plaćen? Da li javlja, da li ima tu obavezu? Masa građana je imala mjesecima blokirane račune i nakon što su dugove otplatili, a mi agencijama za naplatu potraživanja dajemo mogućnost da stupi u pravni položaj kreditne institucije kojem je dug prodala, dakle i u smislu ovrhe i prava koja mu proizlaze iz ovršnog postupka. Ali obaveze nemaju. Posebno, posebno su ljudi ugroženi naši stariji sugrađani, sugrađanke koji ne znaju vrlo često niti da im je dug prodan, niti šta to znači, niti koja su njihova prava, ne znaju što je to zastara. Otplate dug agenciji za naplatu potraživanja, misle da su i dalje dužni pa otplaćuju FINA-i ili nekom trećem jer ne znaju ni o kojem se dugu radi niti tko je njihov vjerovnik. Dakle u taj položaj smo stavili naše građane. I imali smo sada priliku kroz Zakon o kreditnim institucijama to pitanje riješiti, mogli smo riješiti pitanje, dali zaista želimo da agencija za naplatu potraživanja koja je profit cjelokupni iznose van Hrvatske evo to sam vas isto spomenula EOS Matrix samo prošle godine 70 milijuna kuna je izvezao u Njemačku. Da li mi zaista želimo ne ograničiti njima koliki je maksimalni ekstra profit koji žele imat? Ne želimo npr. propisati da cijena dugovanja koja mogu naplatiti je maksimalno 100% od onog što su za dug platili, pa ako su platili 20% naplatit će 40% dugovanja. Ne, mi njima omogućujemo nek je 100%. I argument za to koji konstantno čujem ovdje je to je vlasništvo, dug je vlasništvo pa onda i kreditna institucija, ali i agencija za naplatu potraživanja može s tim raditi šta hoće jer je to njihovo vlasništvo. Pa recite vi meni od kada je vlasništvo apsolutno pravo? Da li je vlasništvo apsolutno pravo? Nije. Da li podliježe ograničenjima? Podliježe. Da li su prava i slobode drugih jedno od ograničenja kojima podliježe? Da. I zašto to ne iskoristimo da bi mogli regulirati pitanje agencija za naplatu potraživanja i toga koji je maksimalni ekstra profit koji ćemo njima dat odnosno koliku slobodu da muzu građane im dajemo? O kamatama i priči o kamatama u to neću niti ulaziti. Dakle, davat ćemo amandmane na taj dio, znam da vjerojatno neće biti prihvaćeni čak i iz formalnih razloga jer se odnose na prekršaje, a prekršaji se odnose na nešto što nije u samom zakonskom dijelu u odredbama definirano, međutim to je naš očajnički pokušaj da vam objasnimo da je važno regulirati ovo pitanje i da je upravo Zakon o kreditnim institucijama to mjesto jer regulira pitanje kupoprodaje plasmana. Ono što nas još muči jest da pravne posljedice presude u slučaju Franak nisu dosljedno i u potpunosti inkorporirane u tekst zakona, posebice isto tako u ovom dijelu koji se tiče prekršajnih odredbi. Ako imamo slučaj Franak, ako smo dobili konačne odluke onda je sad vrijeme da naravno, osim u Zakon o potrošačkom kreditiranju to riješimo Zakonom o kreditnim institucijama. I još ću završiti sa jednom stvari. Iz meni nepoznatog razloga većina u ovom Saboru se vrlo često postavlja kad se radi o financijskom sektoru kao da nema pravo ili kao da nema mogućnost regulacije, kao da nema pravo na regulaciju. Dokaz za to je činjenica da je naša Vlada prihvatila sudjelovati u arbitražnim postupcima koje su banke zbog slučaja Franak pokrenule protiv RH pri Međunarodnom arbitražnom sudu u Washingtonu. Na temelju čega? na temelju bilateralnih sporazuma koje imamo sa državama u kojima je sjedište tih banaka, te države su države članice EU. Europski sud je već presudio 2018. godine da je on nadležan za pitanja između država članica i da se ne primjenjuju bilateralni sporazumi, dapače da se će bilateralni sporazumi anulirati. Mi smo to znali 2018. godine, pitanje nadležnosti na sudu u Washingtonu se rješavalo sad za neke slučajeve se rješava još u ovom trenutku. Zašto ne stavljamo prigovor nenadležnosti? Zašto se ne povučemo iz arbitražnih postupaka i prepustimo Europskom sudu pravde da riješi taj slučaj, a znamo da će ga riješiti u našu korist jer ljudi imamo pravo regulirati. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu gospođa Dalija Orešković koja će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolege zastupnici i zastupnice. Bit ću vrlo kratka. Dakle, što se tiče sveukupne materije koju ovaj zakon regulira, ona uistinu nije sporna uvodi neke korisne i dobre novine. Međutim, ono na što ja cijelo vrijeme ukazujem, a mislim da ovaj HS o tome vodi sve manje i manje računa je sustav u cjelini, pogotovo u dijelu nadzora i kontrole različitih nadležnih državnih tijela. Pa bih tako ukazala i na čl. 28. u kojem se govori o Hrvatskoj agenciji za osiguranje depozita. U st. 1. kaže se da je to „specijalizirana neprofitna financijska institucija koja ima svojstvo pravne osobe s pravima i obvezama propisanim ovim zakonom i drugim zakonima koji reguliraju djelokrug rada agencija i statutom agencije“. Nadalje u st. 4. kaže se „da pri ostvarivanju svojih ciljeva i u izvršavanju svojih zadataka agencija je samostalna i neovisna“. Pa onda kasnije u čl. koji govori o tijelima te agencije kaže da „agencije su nadzorni odbor i direktor“ po čl. 36. Po čl. 37. „sve članove nadzornog odbora imenuje Vlada RH na prijedlog ministra financija pri čemu jednog člana nadzornog odbora ministru financija mogu predložiti kreditne institucije“. Nadalje, kaže se u st. 4. „da se članovi nadzornog odbora imenuju na razdoblje od četiri godine i mogu biti imenovani ponovno na istu funkciju, rad nadzornog odbora regulira se pravilnikom o radu kojeg sam nadzorni odbor donosi“. Iz iskustva govorim, dakle kada imamo funkciju koja se bira na mandat, kada imamo funkciju koja ima ovlasti kakve ima nadzorni odbor, sve upućuje na to da bi trebalo biti riječi o onima koje Vlada imenuje kao dužnosnike. Možda bi se ovo moglo i trebalo bi se podvesti pod postojeći Zakon o sprečavanju sukoba interesa, ali nije za zgorega da u ovakvim stvarima budemo decidirani, precizni i jasni. Poznato je primjerice da neke druge financijske institucije kao što je to FINA u potpunosti spadaju izvan ovakvog oblika kontrole, dakle FINA i njihova čelna tijela nisu obuhvaćeni djelokrugom rada i nadležnošću Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, to smatram velikim problemom i velikim propustom. Ne bi voljela da se nedovoljno dorečenim pravnim normama takvo nešto dogodi i u odnosu na ovu agenciju. A isto tako s obzirom da nadzorni odbor bira direktora na temelju čl. 38. st. 3., dakle „direktora agencije imenuje nadzorni odbor također na razdoblje od četiri godine na koje može biti ponovno imenovan“ i u st. 5. kaže se da „direktor ne smije biti politički aktivna osoba“. To što ne smije imati stranačku iskaznicu ne znači da se ne radi o funkciji koja se ima smatrati dužnosničkom u smislu poštivanja obaveza iz Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I voljela bih da u ovom dijelu ako ništa dugo kroz buduće izmjene i dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa kao matičnog zakona izričito obuhvatimo i Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita i njezina tijela, dakle kako direktora tako i članove nadzornog odbora. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je gospođa Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pa evo ja ću se u ovih pet minuta pokušati što brže osvrnuti na sve ovo što je već rečeno i istaknuti upravo ono što sam i kazala u svojoj replici, a to je da je s ovim izmjenama i dopunama zakona ovih četiri zakona, prvenstveno Zakona o osiguranju depozita i o likvidaciji kreditnih institucija i o kreditnim institucijama se nacionalno zakonodavstvo usklađuje na način da upravo paket mjera koje one uključuju smanjuje rizik i samih građana, ali isto tako i državnog proračuna u ovom slučajevima kada se nešto od tih scenarija dogodi. Upravo je ovo cilj da se time pojača i bankarski sektor u smislu da banke podnesu moguće šokove u pogledu kapaciteta pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije. Ono što je važno reći da upravo je RH ulaskom u jedinstveni sanacijski mehanizam omogućilo da i HNB preuzme ovlast da izvršenje sanacije nad kreditnim institucijama upravo radi HNB, a da HANFA ima ovlast nad investicijskim društvima. Time je ono što ste vidjeli i što je istaknuo i državni tajnik zapravo se mijenja i odnos državne agencije dosadašnje za sanaciju banaka gdje ona sada ima druge ovlasti odnosno mijenja se i u formalnopravnom smislu postaje drugačiji naziv dakle agencija koja će biti Hrvatska agencija za osiguranje depozita. Jako je važno upravo da ono što sam kazala da se na taj način rizici prenose upravo na banke i da na taj način u sustav osiguranja depozita da se formiraju kako osnovni fond osiguranja tako i dodatni fond osiguranja i time su banke te koje svojim doprinosom omogućavaju isplatu osigurane štednje. Ja bih htjela još jedanput naglasiti da je ovdje spomenuto isto tako što je Croatia bankom i sve ostalo, da do sada je brigu o tome upravo vodila Državna agencija za sanaciju banaka koja je pokrenula i prodaju i do sada kao što znamo je upućeno nekih četiri ponude. Croatia banka ima 0,46% udjela u na tržištu RH i sigurno je težnja i državne agencije da postigne što bolju cijenu i da ukupno preko 4,7 milijuna dionica protuvrijednosti od 100 kuna da proda što bolje i što kvalitetnijem investitoru. Još jedanput bih htjela naglasiti da je upravo sve a propos svega ovoga što se događa u našem financijskom i inače sektoru na ovaj način doprinosimo jednoj sigurnosti, evo upravo je završila emisija MMF-a u Hrvatskoj koji je upravo izrazio vrlo pozitivno mišljenje prema inače našem sustavu koji smo, oni su kontrolirali kao što znate i HNB odnosno razgovarali sa HNB-om i sa Ministarstvom financija i upravo sve mjere koje je Vlada RH upravo do sada pokazalo se da je ocijenjeno i od takve jedne međunarodne institucije vrlo kvalitetno, čak predviđaju dogodine rast našeg BDP-a ne 5% nego 6% što nas eto na taj način ohrabruje da su sve ove mjere koje se poduzimaju i samo usklađenje i sve ovo što se čini vrlo kvalitetno i nadam se da je upravo sa svim ovim dosadašnjim postignućima postignuo kvalitet. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kroz repliku sam pitao i opet ću ponavljati kada se radi o ovim zakonskim izmjenama o kreditnim institucijama kako je moguće da banke da je pran nezakonito novac u visini 1,8 milijardi kuna da niko nije dogovarao. Tajnik mi je rekao da je nešto dogovoreno međusobno, ne pregovarano da je nekakva kazna donesena, ne znam što je rekao što je spomenio. Mene zanima ovdje i nas sve ovdje od čega su te pare? Jesu te pare možda od terorizma prane? Jesu možda prane priko ne znam zbog čega, pa bi bilo dobro da se reče o kojim se tu imenima radi, to bi morali znati saborski zastupnici i hrvatska javnost jel pranje tolikog iznosa novca je katastrofalno, a odjednom se pojavila šutnja. Kreditne institucije u RH tj. banke imaju dobit kao što sam rekao četiri milijarde kuna godišnje dobiti, ne kamata na određene svoje usluge, nago četiri milijarde kuna na provizije, naknade koje nije oporezovano, što znači da su banke solventne i da je tribalo bez obzira šta kaže državni tajnik da nije to s temom, nego je vrlo bitna tema u ovome trenutku su covid mjere i tu su hrvatske banke koje su solventne nisu sudjelovale u ničeme. Pa ću ponoviti još jednom, moratorij na kredite i kamate je prva bila odluka u Sloveniji, ne tako daleko da bi gospodarstvo opstalo i da bi se mogao održati bilo kakav takav poslovanje na području Slovenije u covid krizi, govorim o mjerama. Što se tiče nacionalne sigurnosti kao što sam rekao pranje novca da ne znamo odakle je, mislim da je ovo i za Odbor za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku jer mi ne dobivamo odgovore zbog čega je pran novac, odakle je taj novac koji je opran u ZABA-i i ima li još toga. A što se tiče samih sanacija hrvatskih narod je sanirao te banke koje je platio milijardama koje su otišle u strano vlasništvo koje muzu novac iz hrvatskih sestrinskih banaka u svoje matične banke u drugim državama i vjerojatno oni saniraju te svoje banke u tim matičnim državama, a ovdje taj novac koji je ogroman profit banaka u RH građana to mužnjom novca jednostavno ljudi su sve siromašniji, a bogati se sve više bogate, ne samo država kao zajednica nego svi zajedno. Ali HNB tj. guverner koji je … vidio sam da je jedan medij objavio … u isto vrijeme zajedno sa hrvatskom Vladom daje pokreću se sporovi u Washingtonu na međunarodnoj arbitraži protiv naših građana u biti, poslovnih pravnih i fizičkih osoba naših građana gdje je uglavnom guverner Vujčić koji vodi hrvatsku, a on je pretvara u nenarodnu banku gdje se u biti pogoduje bankama u slučaju švicarskog franka. To je sada u medijima, ali to sam cijelo vrijeme i ponavljao da jednostavno to je udar na financijsku stabilnost RH i naših građana. I o tome tribamo govoriti o tome kad već govorimo o ovome zakonu koji je usklađivanje sa uredbama direktivama EU jel ne znam s čim, ali je činjenica da u ovome trenutku jedino šta imamo prazne džepove hrvatskih građana koji su osiromašeni. Ponavljam, četiri milijuna kuna godišnje i mi bi to morali naći element da oporezujemo te četiri milijarde kuna i uz to još imamo ništetnost, imali smo zakon o ništetnosti kredita, međunarodnih kredita koji su kao što su štedno-kreditne zadruge koje smo jednoglasno izglasali ovdje u saboru, al sve se radi tj. od ustavnog suda do svih institucija da iđe na štetu tih ljudi koji su oštećeni i nikada neće moći vratiti taj dug nego će biti robovi onoga protiv čega smo mi ovdje glasali jednoglasno. Hvala.
Fala. Imate jednu repliku od g. Troskota.
Poštovani g. Bulj, dotaknuli ste samo dio pitanja koje me zapravo interesira. gđa. Orešković je u svom izlaganju rekla i dobro je identificirala da se radi o problem, problemu institucija koje su zakazale, ne govorimo samo ovdje o Komercijalnoj banci, ne govorimo samo o HNB-u i ne govorimo samo o, govorimo i o Uredu za sprječavanje novca. Da li ste o tim temama dobili ikakve izvještaje u Odboru za nacionalnu sigurnost s obzirom da su te optužbe koje su potvrđene kaznom, dakle veliko pitanje za nacionalnu sigurnost? To je pitanje br. 1. I pitanje br. 2. ako niste, da li vi osobno vidite to kao problem nacionalne sigurnosti? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Pa to je događanje pranja novca je problem br. 1, problem, to je problem br. 1. nacionalne sigurnosti. To je, kao što sam rekao, moguće da je od terorizma financirano, kriminala, ko zna od čega sve ne i taj novac je znači opran kod nas i smatram da nisu rečena imena tko je to napravio, tko je to napravio, o kome se radi, koji ljudi i zbog čega su to radili i u korist čega i to je pitanje br. 1. što se tiče nacionalne sigurnosti i nacionalna sigurnost je apsolutno ugrožena i ja postavljam isto s ove govornice pitanje svim nadležnim institucijama od institucija koje se bave nacionalnom sigurnošću do Vijeća za nacionalnu sigurnost gdje zajedno je i predsjednik i premijer, pa do Odbora za nacionalnu sigurnost koje će sad postavljati u kontinuitetu i tražiti tematsku sjednicu da vidimo od čega je ovaj, ovi milijarde opranog novca dal su od terorizma ili bilo čega, ali u ovome slučaju institucije šute i rade u interesu ko zna koga. Hvala lijepo.
Fala i vama. Nemate više replika i sada će završno u ime predlagatelja govoriti državni tajnik g. Stjepan Čuraj. Evo sad možete, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Evo kratko da se osvrnemo na današnju raspravu, predmetna 4 zakona. Uvažene zastupnice i zastupnici, dakle što se tiče rasprave uvaženi zastupnik Troskot je problematizirao mogući nedostatak vizije i strategije i što se time želi postići apostrofirajući na trenutnu situaciju što se tiče prodaje dijela Croatia banke, prodaja koja je u svom tijeku, koja ima svoje obveze, koja ima svoja pravila, koja je sada u analizi samih dobivenih ponuda u kojoj su dvije prihvaćene kao za sada, zadovoljile uvjete da uopće mogu biti razmatran, razmatrani i HNB ocjenjuje iste. Tu je problematizirano zašto to i ko su uopće ti ponuditelji dal su slučajno stranci i što mi s time želimo? Također je problematizirao, evo samo da se još nadovežem vezano za to, dakle mi smo imali onaj primjer Jadranske banke koja je pripojena HPB-u i to je jedan od svijetlih primjera u našoj povijesti kreditnih institucija oko sanacija određenih ustanova i samo pokazuje ono što je i uvaženi zastupnik Lalovac govorio koliko mi iz godine u godinu napredujemo i koliko smo implementirajući razno razne zakone, pa uključujući i slične ovakvima doveli do stabilnosti i sigurnosti samog financijskog tržišta, tako da u toj procesu sanacije pripajanju Jadranske banke nitko niti nije oštećen niti smo imali negativnih natpisa, vjerujte mi da je nijedna osoba bila na neki način dovedena u drastično povoljniji položaj da bi to apsolutno čuli. Što se tiče pitanja koje je ovdje više puta potegnuto oko situacije sa našom najvećom kreditnom institucijom, ono što mogu reći i što je dostupno iz medija i odgovarajući odma time i na samu raspravu uvaženog zastupnika Bulja. Određene nepravilnosti su priznate, regulator je reagirao, odrezao je kaznu od 33 milijuna kuna od doduše maksimalnih 38 uz obvezu naravno priznanja i da će se otkloniti te nepravilnosti. Daljnja postupanja, ukoliko je bilo nekih daljnjih kaznenih ili bilo kakvih su na određenim drugim tijelima. Što se tiče dalje, mislim da je to što se tiče uvaženog zastupnika Troskota naj, najbitniji dio. Što se tiče uvaženog zastupnika Zekanovića, doduše on je istaknuo kako je protiv uvođenja EUR-a jel to ne donosi ekonomskoj stabilnosti i prosperitet građana dok sve, svi primjeri dosadašnji upravo to isto pokazuju. Ovdje je uvaženi zastupnik Lalovac upravo to i naveo kako one članice EU koje su bile u Eurozoni su imali puno veće mogućnosti financiranja i puno više im se ostavile mogućnosti, pa i nama sada kada smo u Europskom tečajnom mehanizmu za djelovanje sa ovom krizom, naravno i svi parametri svih članica koji su ulazili naknadno u europsku zonu su upravo pokazali da se donosi stabilnost i prosperitet i kod nižih transakcijskih troškova, kod sniženih kamata, pa samim time i investicijski smo povoljniji, dakle puno je više tu benefita, tako da ta tvrdnja ne mogu se s njome složiti. Potenciro je također pitanja Agencija za naplatu potraživanja, što ću nešto kasnije se referirati i kod privatizacije hrvatskih banaka ono što je bilo u prošlosti iako tu nisam vidio koju poveznicu je uspio dovesti sa mene osobno i mojoj pripadnošću određenoj stranci odnosno konkretno HNS-u, to je tek tolko vjerojatno ubačeno samo da se kaže. Uvaženi zastupnik Lalovac apsolutno je sažeo i sumirao sve ono što je bitno. Dakle, u sklopu pristupanja euro zoni usklađujemo se dalje sa određenim i ovim predmetnim zakonima. Kako se posluje ono što je bitno, kako se posluje u Europskoj uniji tako će se poslovati i u Hrvatskoj. Nema dvostrukih pravila, dvostrukih mjerila, dvostrukih standarda. Mi sve svodimo na isto i mislim da je upravo tu ujednačavanje jedan veliki benefit i našeg članstva sutra u euro zoni nadam se. Sustav osiguranja depozita, znači da to isto razjasnimo. Do 100 tisuća eura po pojedinom je osigurano odnosno do 130 tisuća u nekim slučajevima. Spomenut uvaženi zastupnik po meni ono što sam i naveo u uvodnom obrazlaganju dakle 5,3 milijardi će trenutno biti na koncu ove godine … depozita što predstavlja 2,54% a znamo da ovdje iz ovog predmetnog zakona standard Europe će biti 1,5%. U pravilu ono što svakako mogu reći da osiguranje samih i štediša i po viđenju odnosno po tekućim računima će se zbog tog fonda i Fonda za sanacije manje-više osigurati u velikoj većini i imati mogućnost za daljnje sigurno i poslovanje kod pravnih osoba, ali i kod privatnih osoba osiguranje njihovih štednih uloga i da budu isplate u roku od 7 dana. Dakle, sve u svemu sumirao je da je ovaj i standardni EU donose stabilnost. Uvaženi zastupnik Begonja svakako je apostrofirao na benefit i stabilnog financijskog sustava u odnosu na djelovanje ove krize i naveo primjer pozitivnih testiranja otpornosti na stres i koji su zapravo bili i bez kapitalnih nedostataka kao jedan od uvjeta stabilnosti za pristup euro zoni, stabilnosti naših kreditnih institucija. Spomenuo je da smo ušli od 1.10. što je točno da nadzor Europske središnje banke kako sam i naveo 6 plus 2 dakle, 6 velikih kreditnih institucija i 2 stambene štedionice su pod direktnim nadzorom. To ne znači da HNB-e ne vrši nadzor. Oni vrše zajedno i apsolutno ono što nam je tu donijelo dodatne mogućnosti da HNB-e ima uvide kako posluju i matice. Dakle, on je također spomenuo i nastavak same reforme. Što se tiče uvaženog zastupnika Dretara također se osvrnuo na dosadašnju negativnu ili lošu povijest kriza bankovnih institucija. Pohvalio je zapravo … i da će to donijeti prosperitet odnosno veću sigurnost kako, što i je navedeno. I sada ono što se tiče pitanja samih depozita koliko građani imaju novaca u bankama što je apostrofirao dakle nešto raste u ovom promatranom periodu. Ali otprilike je to na 30.9. 357 milijardi kuna. Od toga je osigurano 210. Što se tiče propasti banka i samih koraka, dakle tu se nismo uspjeli u onoj replici dobro razumjeti što se tiče, ja sam shvatio nekih nepravilnosti u drugom višem redu. Zapravo vaša tematika ide vezano za članak 33. kod otpremnina. To je prvi viši red, ne drugi. Otpremnine, kaže u stavku 3. „Otpremnine do iznosa propisanog zakonom odnosno kolektivnim ugovorom i tražbine po osnovi naknade štete pretrpljene zbog … i profesionalne bolesti.“ Dakle ovdje se govori kada govorimo o zakonu znamo što je zakonska otpremnina. To je ona 1/3 prosječne plaće u zadnjih 6 mjeseci za svaku godinu staža. I tu se ne odnosi da će svi koji kada određeno društvo ide u stečaj ili prisilnu likvidaciju dobiti otpremninu, nego za sve one postupke koji su okončani i kojima društvo duguje na osnovu tih otpremnina. Tu su naravno izuzeti kod odlaska u stečaj da vas odmah, vaše glavno pitanje dakle uprave nisu sadržane u tome dakle kada društvo ide u stečaj i likvidaciju nema aktiviranja nikakvih zlatnih padobrana, niti bilo kakvih otpremnina upravi. To se ne u društvu u stečaju ili društvu nad kojim se provodi prisilna likvidacija ne isplaćuje. Dakle, ovdje se govori ono što je prethodilo samom stečaju ukoliko je netko dobio otkaz i imao pravo na otpremninu njemu nije isplaćena, on je u prvom višem redu zajedno i sa ovim neisplaćenim plaćama odnosno tražbinama radnika zapravo koje su nastale do otvaranja postupka prisilnog … radnog odnosa. Što se tiče drugog tog višeg isplatnog reda tu su … tražbine Hrvatske narodne banke po osnovi javnih davanja i po našem nekom iskustvu i ostala tražbina po osnovi javnih davanja kako su definirana poreznim propisima. Po našem nekom do sada iskustvu da do sada u pravilu se upravo ovi prvi redovi su se gotovo u pravilu naplaćivali. Tek kod nižih isplatnih redova je dolazilo do nemogućnosti isplata. Tako da mislim da sam u pravilu odgovorio na onaj glavni dio što je bilo problematike. Što se tiče uvažene zastupnice Benčić. E sada, to je ono pitanje koje smo imali kod nekoliko zastupnika a vezano je za prodaju i kupoprodaju određenih plasmana. Treba reći da ovdje mi govorimo o kreditnim institucijama dakle kada se radi o kupoprodaji kreditnih plasmana. Tu nisu teleoperatere i neki drugi. No, u ukupnom iznosu to je otprilike oko 90% što se tiče samog iznosa, ali ovi su drugi naravno po svoj prilici puno brojniji i puno veće probleme zapravo postotno sudjeluju ostala prodana potraživanja. 2019. što se tiče banaka ukupno je prodano takvih potraživanja 4,2 milijarde kuna. To se odnosi i glavnicu i dospjelu kamatu. Od 2011. do 2020. to je ukupno 35 milijardi kuna tzv. NPL-ova Nonperforming Loan ili neprihodujućih kredita. Od toga je 16 prodano drugim financijskim institucijama, 13 ovim agencijama, a 6 je privatnim osobama, odvjetničkim društvima itd. znači, nekih 50%. Inače što se tiče naše stabilnosti bankarskog sektora udio tih NPL-ova je oko 5%, dakle 5,4%. E sada, što je glavno problematiziranje bilo što mi možemo ovdje u Zakonu o kreditnim institucijama napraviti osim onog što nije danas i tko nadzire? HNB nadzire da je ono se osigura da potrošačka prava nisu dovedena u lošiji položaj i ona u pravilu nisu jer kod prodaje to je jasno definirano oni i moraju obavijestiti potrošača, dužnika kod prodaje i oni prodaju za što je taj potrošač bio dužan u ukupnom dijelu. Ukoliko tu bi se prodalo nešto što je od glavnih elemenata koji govore o ročnosti, visini neke kamate, iznosa, zbrajanja i glavnice itd., to je ono što HNB regulira. No, međutim ono gdje je glavni problem nije u samoj prodaji nego ono što se događa nakon toga. Na koji način određene agencije te rade koje su trgovačka društva što ne može biti regulirano ovim zakonom ali to dapače ne znači da ne treba biti. To je predmet koji se rješava na razini EU, koji nije riješen i koji svakako ćemo mi i pomno pratiti i sudjelovati na razini Europske komisije odnosno EU ali i ovdje krenuti sa određenom radnom skupinom na koji način to rješavati jer po sadašnjim pozitivnim propisima to bi trebalo biti riješeno prema Zakonu o zaštiti potrošača, način na koji oni funkcioniraju, način na koji oni djeluju, kako doslovce i primjedbe na neke određene hajde neću reći nešto grubo, ali i maltretiranja samih, samih kupaca. Što se tiče pitanje zastare, regulirano kao i u svakom drugom obvezničkom odnosu. Dakle, pitanje zastare ne osporava mogućnost plaćanja duga u smislu da taj dug postoji samo rješava pitanje utužbe istog. Dakle, vi taj dug možete priznati ili ne, a sad da li je netko dužan informirati do sada nismo imali obvezu da je vjerovnik dužan informirati svoga dužnika da je dug otišao u zastaru. Mislim da to je i u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima. Također što se tiče samih agencija smatramo da njihovo poslovanje apsolutno kao što sam već rekao treba možda pomnije pratiti, ne da treba nego da bi trebalo i da to je do sada kako su oni trgovačka društava trebalo biti rješavano Zakonom o zaštiti potrošača i u tom smjeru bi trebalo naći rješenje kako da ide. Što se tiče ovih prijedloga, ponude dijela dakle ono što moramo znati da se ti ugovori ne prodaju pojedinačno nego svojevrsno kako se kaže ono u đuture, dakle prodaju se i oni što se nikada neće naplatiti zajedno s onima gdje je mogućnost naplate djelomična pa i oni potpuno. I zato se rade takve, takvi iznosi. Zašto to banke rade? Zato da oslobode sebi sredstva kako bi to je i strategija Europske komisije da se što više oslobađaju sredstava banaka za daljnje investiranje jer morate znati da banka kako smo ovdje vidjeli u zakonu je obvezna imati osiguranje tog depozita i oni imaju te plasmane koje moraju držati još na povrh tih novaca ostale novce u osiguranju i oni kad sebi oslobode i očiste bilancu kako se to kolokvijalno govori njima se i oslobađa onaj iznos koji moraju držati proporcionalno tom osiguranju i zato one podliježu tome. Mi smo na razini drugog zakona, Zakona o porezu na dobit išli sa mogućnošću upravo tome da se ide u smanjivanje tih prodaja dugova da banke sebi mogu te otpise priznati i kao trošak. To je ono što u sada između dva čitanja u prijedlogu i što mislio da će donekle i doprinijeti ovom smanjenju opterećenja i samih, samih prodaja. Što se tiče uvažene zastupnice Orešković, prijedlog nije u domeni ovih zakona, on kako je i sama rekla da se svi dužnosnici ili osobe koje imenuje Vlada ili ovaj sabor trebaju ili ne trebaju biti smatrani dužnosnicima, regulira upravo kako je i rekla Zakonom o sprječavanju sukoba interesa tako da niti u jednom drugom zakonu nije to regulirano pa onda se možemo tu i složiti zapravo da ne treba biti ni u ovome, a što se tiče tog zakona to je drugi, drugi predmet rasprave. Što se tiče uvažene zastupnice Perić, vezano na komentar na cijeli zakon, apsolutno se slažemo da će ovo donijeti smanjivanje rizika kod svih građana i naravno onih pravnih osoba i da apsolutno ima ovo za svrhu i bolju učinkovitost. Što se tiče uvaženog zastupnika Bulja tu sam već ranije se referirao. Mislim da sam uspio pohvatati sve vaše ili upite ili, ili rasprave. Ono što bi zaključno rekao što se tiče cijelog ovog paketa ovako što sumirano, znači mi imamo određeni način sigurnosti koji pratimo kroz Fond za sanaciju ako dođe do problema, kroz Fond za osiguranje depozita gdje sada bivšem DAB-u sada sadašnjoj agenciji upravo za osiguranje depozita koji će se tako i zvati dajemo mogućnost da prati, da se financira ne od strane poreznih obveznika i da ti depoziti iznose do 1,5% odnosno osnovni plus dodatni i na način zapravo koji to osiguravaju štednju i samih građana odnosno svih pravnih osoba. Što se tiče Fonda za sanaciju opet novi pojmovi u kojima među ostalim instrumentima uvodimo zapravo mogućnost unutarnje sanacije da se sa nečim što je prikupljeno ex ante, dakle prije za što imaju obvezu prema tom regulatornom zahtjevu banke moraju uplaćivati određena sredstva formira se jedinstveni sanacijski fond na razini EU i ono što je vrlo dobro ovdje rečeno nije moguće da zbog nekog problema u Austriji ovdje se događaju u Hrvatskoj problemi, niti obrnuto. Tako da cijeli taj nivo sigurnosti i samog Fonda za sanaciju kojim opet upravlja Agencija za osiguranje depozita dovodi do toga da smo pokriveni ili u slučaju nepovoljnog događaja ili u slučaju prisilne ili bilo koje druge likvidacije, a onda reguliramo i samu prisilnu likvidaciju da više to ne ide pod Stečajni zakon, da ograničavamo, usmjeravamo da to ide što kraće jer prosjek dosadašnjih, dosadašnjeg trajanja stečaja pojedinih društava kreditnih institucija je 14 godina. Mi ovdje i dajemo instruktivni rok od 3 godine, naravno uvodimo osim likvidatora i nadzorno tijelo koje upravo je upravo ova agencija. Pored toga imamo i samu skupštinu apsolutno vjerovnika, dakle i manje-više pospješujemo, specijaliziramo da skratimo postupak, osiguramo povrat svih sredstava i namirbu vjerovnika u tom postupku i time mislim zaokružujemo cijelu priču i samim krovnim Zakonom o kreditnim institucijama reguliramo još što koji su minimalni zahtjevi za kreditne institucije 40 milijardi EUR-a, financijski 30 milijardi EUR-a, ovime uvodimo i novi pojam za male i jednostavne kreditne institucije do milijardu EUR-a da se njima olakša mogućnost, sve sa istim ciljem što povećanje sigurnosti, što oslobađanja više sredstava i sudjelovanja kreditnih institucija u gospodarskom razdoblju pojedinih zemalja. Tako zaključno zahvaljujem svima na raspravi, na prijedlozima i u prvom tako i u ovom čitanju i nadam se da ćete podržati kao što je manje-više i navedeno usvajanje ovih 4 zakona. Zahvaljujem.
Ostanite ovdje, imate 2 replike. Prva je gospođa Dalija Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Čuraj, evo prije svega želim čestitati što ste kao relikt HNS-a ostali i u ovoj Vladi, a ono najvažnije na što želim upozoriti čitav Hrvatski sabor je činjenica da je najveći problem, najveći nedostatak našeg kompletnog državnog ustroja nedostatak kontrole i nadzora nad onima koji obavljaju određene zadaće upravljačke dužnosti nad onima kojima je dana ovlast da donose odluke u ime RH pa time i svih nas građana. U tom smislu sam upozorila da doista može se dogoditi da je slučajno iz ovog zakona ispuštena odredba koja bi jasno i nedvosmisleno definirala članove nadzornog odbora i direktora Hrvatske agencije za osiguranje depozitima dužnosnicima u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa, ali nekako mi nije jasno kako to da se opetovano događa iz jednog zakona u drugi, neovisno o kojoj god materiji da se radi da namjerno ispuštamo izričito definiranje sustava nadzora i kontrole. O tome bi trebalo povesti računa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice, dakle sustav nadzora i kontrole je reguliran. Prije svega zna se tko su regulatorna tijela i tko odgovara. Vi govorite o sustavu i nadzoru vjerojatno ponaviše osobnom, dakle osobe kao takve, smatramo da i ja osobno i da je to regulirano drugim zakonima. Dakle, što se tiče same mogućnosti kvalifikacije tih osoba kao dužnosnicima i što bi onda to za njih značilo ide u onoj domeni osobne odgovornosti i nadzora građana odnosno javnosti koju ja ovdje pretpostavljam da vi želite uvesti. I to je nešto što se može raspraviti pod upravo proširenjem izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Ono što moram ovdje reći da je sami nadzor rada te institucije jasno i reguliran pa ono što možete vidjeti da ovo je jedna od najreguliranijih materija i zakonskih odredbi općenito na sustavu upravo ovaj financijski sektor i tu doslovce ništa nije prepušteno više slučaju. Zahvaljujem.
I gospođa Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani, kada sam govorila o nedostatku kontrole odnosno o nemogućnosti kontrole da li se zahtjev da se ne smanjuju prava dužnika odnosno potrošača iz kreditnog odnosa koji ima sa kreditnom institucijom u kupoprodaji tog plasmana agencijama za naplatu potraživanja govorila sam iz razloga što upravo ovo što ste rekli, HNB ima kontrolu nad kreditnom institucijom i dakle može kontrolirati kupoprodaju plasmana prvotnu, ali dalje više ne može. I ono što je bilo moje pitanje je na koji način mi kontroliramo da se taj zahtjev da se ne umanjuju prava dužnika realizira, kako ga kontroliramo? Ne kontroliramo ga nikako i moramo to priznati. I moramo priznati da smo stvorili sivu zonu gdje se građane zaista može maltretirati bez ikakve kontrole [[Upadica: Hvala.]] i bez mogućnosti da se nekome žale i da ostvare i realiziraju svoja prava.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice Benčić, dakle dobro tu mislim da se slažemo da ovaj prvi postupak kontrole je manje-više reguliran i tu što se tiče Zakona o kreditnim institucijama i financijskim institucijama naše mogućnosti i ovlasti prestaju. No, apsolutno da, treba regulirati dalje ponašanje bi ja reko više tih agencija, način na koji oni i uznemiruju građane i način na koji oni pristupaju i možda ih dovode u određene zablude, koriste određene modalitete naplata i imamo i razno raznih pritužbi i to je ono što je prepoznala ne samo i ovo ministarstvo i Vlada nego i Europska komisija da nije regulirano na razini cijele EU i to je nešto što ćemo se morati pozabaviti apsolutno čim prije i u slijedećim nadolazećim razdobljima pogotovo nakon završetka i ove krize kada je moguće, iako nam ova zadnja kriza rekla da se smanjile obveze takvih potrošača, no svakako to sigurno neće nestati i to je problem s kojim ćemo se trebati dalje pozabaviti.
Hvala lijepa gospodine državni tajniče, nemate više replika, zato zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo odmah na slijedeću i ujedno posljednju današnju točku dnevnog reda to je: - Prijedlog Odluke o izmjeni Odluke o propisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 14. Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. S nama je državna tajnica u Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, gospođa Sanja Bošnjak koja će nas uvesti u temu odnosno u ovaj prijedlog odluke. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici te svi ostali ovdje nazočni, sve vas srdačno pozdravljam u ime Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine i nadam se da ću vam kratko i vrlo precizno obrazložiti prijedlog odnosno osnovu za donošenje odluke o izmjeni odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. Naime, HS je još na sjednici 15. prosinca 2010.g. na temelju čl. 11. st. 7. tada važećeg Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti donio prvu odluku o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa koja je i objavljena u Narodnim novinama br. 144 iz 2010.g. Novim Zakonom o sprječavanju sukoba interesa iz 2011., pa potom 2012.g., nekoliko izmjena, dopuna '13., 2015. i iz 2019.g. u čl. 56. st. 2. propisano je da odluka ostaje na snazi dok je odredbom čl. 14. st. 3. propisano da HS utvrđuje popis pravnih osoba od posebnog državnog interesa na prijedlog Vlade RH. U međuvremenu život se odvijao i odvija se još uvijek u RH, promijenile su se okolnosti rada mnogobrojnih pravnih osoba, promijenili su se uvjeti njihovog rada koji su tada bili na popisu vezanih za predmetnu odluku. Sama odluka je nakon toga mijenjana još 3 puta, 2014. i dva puta 2015.g. odlukama o izmjenama i dopunama odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa objavljeno u Narodnim novinama br. 16/2014 i 55/2015 i 105/2015.g. Sada pred vama u ovim saborskim klupama je nova izmijenjena odluka i razlozi iz koje smo krenuli u tu izmjenu upravo iz ovih životnih situacija neke od navedenih pravnih osoba s popisa uz ove odluke su ili ukinute ili su temeljem nekih drugih propisa postale ustrojstvene jedinice nadležnih ministarstava, neke su od tih pravnih osoba promijenile svoje nazive i stoga je i to jedan od razloga zašto bismo trebali revidirati postojeću odluku. Neke pravne osobe više nisu u vlasništvu RH, pa se iz tog razloga brišu sa ovog popisa. I zadnje, ali ne manje važno je to da su osnovane neke nove pravne osobe koje su u ovom trenutku od izuzetno važne državne potrebe. Prvenstveno se ovo odnosi na Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije koji je osnovan temeljem Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, te ugovorom od 29. listopada 2020.g. Uloga samog fonda je obavljanje stručnih poslova provedbe obnove zgrada oštećenih potresom i praćenje provedbi mjera same obnove. Osnivači fonda su kao što znate RH, Grad Zagreb, Krapinsko-zagorska i Zagrebačka županija. S obzirom na činjenicu da je obnova potresom zahvaćenih područja vrlo zahtjevan i dugotrajan proces koji je od posebne važnosti ne samo za građane na ovom području već i za područje čitave RH, predlaže se upravo u popis pravnih osoba od posebnog državnog interesa uvrstiti i predmetni Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije. On treba što je prije moguće krenuti s radom kako bi se ubrzao postupak obnove potresom zahvaćenih područja i ovom odlukom se određuje da ista stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama. Evo sukladno navedenom u ime predlagatelja ove odluke vjerujemo da će donošenje odluke u narednim danima izglasavanjem biti predmetno odnosno kao i iz materijala koje ste dobili na svoje radne klupe. Hvala vam lijepo svima.
Fala i vama, ostanite molim vas ovdje jer imate jednu repliku i to od gđe. Dalije Orešković.
Hvala predsjedavajući. Poštovana predstavnice predlagatelja, molim vas da mi izričito nedvosmisleno i decidirano odgovorite na pitanje, osim Zakona o sprječavanju sukoba interesa postoji li bilo koji drugi propis, bilo koji drugi zakon, bilo koji drugi razlog zbog kojeg se uopće donosi ovaj popis pravnih osoba od posebnog državnog interesa? Ako da o kojem se to propisu radi? Koja se to druga prava za te pravne osobe uspostavljaju i eventualno odgovornost države prema tim pravnim osobama?
Izvolite odgovor.
Dakle, kao što sam u uvodnom dijelu rekla, prijedlog ove odluke povezan je sa Zakonom o sprječavanju sukoba interesa i to kroz navedeni čl. 11. st. 7. prvog zakona odnosno čl. 56. st. 2. drugog novijeg Zakona o sprječavanju sukoba kojim je propisano da se prva odluka donesena, znači još 2010.g. ostaje na snazi dok se ne revidiraju postojeći popisi. Ovo sada što pitate me da li uporišta postoje i u drugim zakonima vjerujte mi da u ovom trenutku ne mogu dati na prvu informaciju ali svakako ćemo provjeriti.
Hvala vam lijepa. Nema više replika, možete se vratiti na vaše mjesto. I sada ima li nekoga od iz Odbora za zakonodavstvo tko želi uzeti riječ? Ne. Zato otvaram raspravu, prvi je gospodin Miro Bulj iz kluba zastupnika koji će predstaviti stav Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista o ovoj odluci, o ovom prijedlogu odluke. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici hrvatske Vlade, ispred sebe imamo izmjenu Odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog značaja. Vidimo da je ta iznosa se odnosi na Fond obnove poslije potresa koji je registriran kao pravna osoba, osnivači su navedeni Grad Zagreb, država RH i županija Zagrebačka i zagorska županija i vidimo da je prije bilo sličnih kao što je i grad Vukovar imao svoj Fond za obnovu grada Vukovara, međutim smatram da u ovome registru promatrajući dosadašnje ovdje se nalazi u registru značajne znači pravne osobe od agencije koje brojne ne znam čemu služe, trebalo bi sad to pojasniti koliki su oni interes napravili, možda su imenom značajne, ali kad pogledamo što su napravile po pitanju ovaj značaja koje bi se tribale baviti kao što su Agencije za plaćanje u poljoprivredi onda ja promatram tu poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, znači kad promatram to onda vidimo da baš ta poljoprivreda je nikada u gorem stanju, a vidimo i ne nikada u gorem stanju, evo promatram samo kaštelanske staklenike koji bi morali biti ključni i najveći proizvođači su povrća vidimo da su jednostavno ljudi koji žele se baviti s time, koji rade i koji posluju dobro, da ih se deložira, istraje i da ih se pokušaje obezvrijediti, omalovažiti bez obzira šta tu rade ljudi domaću proizvodnju tj. radnici koji primaju plaću njih 40-tak. Prema tome, kad čitam ovdje vidim ovdje značajne kulturne, kulturne ovaj kulturne institucije nabrajate, pa mi nikako nije jasno pošto ja dolazim iz Sinja, ovdje se nabrajaju nekakve kulturne zašto ovdje nije Sinjska alka, Viteško alkarsko društvo koje ima ogroman značaj u tradiciji RH, kulturna, povijesna postrojba povezana sa, od znači 305 godina i sa vjerom, kulturom, opstojnosti toga naroda na tom području vrlo je bitno i ja ću dati amandman da Sinjska alka, tj. pravna osoba Viteško alkarsko društvo bude od posebnoga značaja, al vidim da su ovdje nabrojene neke institucije kulturne ali međutim ne tako nečim značajnim tako da je sve bitno, svaki dio RH ima određenih značajnih kulturnih udruga, međutim ovdje se čini da Sinjska alka, ako možete vidjeti il postoji li Viteško alkarsko društvo, vidim da se navode ergele određene na području RH tako da bi trebala biti zastupljenost onih značajnih koje bi država trebala značajnim ne samo kada je dane alke i Velke Gospe u Sinju jel ono šta znamo svi da je alka simbol opstojnosti ljudi na tom području. Šta se tiče samoga ovoga fonda mi bi mogli osnovati još fond za 2/3 Hrvatske koji, a potres je Zagrebu nanio i okolici velike štete i susjednim županijama ogromne štete je nanio međutim veće katastrofe se nanijele politike u 2/3 Hrvatske, gledamo Slavoniju, gledajmo Zagorje, gledajmo Gorski kotar, Liku, Dalmatinsku zagoru, tako da bi bilo dobro da vam evo da bude fond na prvom mjestu. Fond za ove 2/3 Hrvatske npr. za Dalmatinsku zagoru koja je apsolutno prazna, devastirana i svi su digli ruke od tih krajeva koji su bili najpotentniji po pitanju ljudskoga potencijala. Doli su živjele brojne obitelji na tim mjestima, selima koje imaju, mjestima, gradovima, naseljima na tom području, danas imamo doslovno prazne škole. Mi doli imamo problem demografski tako da bi taj nekakav plan u budućnosti trebao biti fond za Dalmatinsku zagoru, fond za Liku, fond za Gorski kotar, jer nije samo ono šta je potres napravio zlo u Zagrebu. Zagreb je doživio katastrofu, međutim znači katastrofa koja je bila ogromna, taj potres je bio dramatičan, međutim 2/3 Hrvatske pod hitno bi trebao imati svoj fond. Ponavljam 2/3 Hrvatske bi tribale imati svoj fond i biti u strateškom dokumentu tj. od posebnog državnog značaja na popisu. Toga nema. Oću vam reći zašto? Zato što nikoga nije briga za 2/3 Hrvatske. Ja znam da je Zagreb glavni grad, centar svega, središte, ali Dalmatinska zagora je zabačena, nikoga nije briga, nikoga nije briga demografska devastacija, nikoga nije briga što ne postoje više radna mjesta, nikoga nije briga što nemamo infrastrukturu jedino šta smo ostali to je ostali smo eksploatacijsko polje raznih interesa na tome području, ako ima nekakav rudokop koji nema nikakav interes doli stanovništvo ili što moja Cetina daje 40% hidroenergije u RH to se apsolutno ništa ne vraća. Imamo probleme znači na tom području, apsolutno devastiran. A da vidite dole kakve su škole na tim područjima u Dalmatinskoj zagori, one se urušavaju. Znači ne da nema jedan učenik, dva nego ne postoji. Evo u drniškom kraju, bio sam jučer u mom sinjskom kraju bio sam, žao mi je što nije tu gradonačelnik Drniša, taj kraj je spaljena zemlja i onda vidim puste poljoprivredne agencije, puste fondove, puto ovo, pusto ono. Čemu? Koji su rezultati? Koji su rezultati … određeni naravno ovdje ima naravno koji zaslužuju biti, koji su rezultati poljoprivredne agencije, koji? Kakav je rezultat hrvatske poljoprivrede od kada smo ušli u EU? Povećaje nam se izvoz, u duplo je se povećao od kada smo ušli od prehrambenih proizvoda sada smo tri milijarde, a kada smo ušli u EU prije ulaska bili smo uvozili milijardu i pol eura poljoprivrednih proizvoda. Znači ako strateški promišljamo onda ne trebamo čekati samo potrese i poplave. Imamo još gore, a to su politike prema dvije trećine Hrvatske koje su demografski slomljene i nema više ljudi na tom području, a imamo ogroman potencijal. I taj ti su krajevi, evo ja za svoj Sinj govorim da je najpotentniji za razvoj i za življenje od Savudrije do Prevlake, 20-ak minuta je od Splita, sa par projekata što se tiče infrastrukture, navodnjavanja i nekakvih projekata koji su bezbroj puta predlagani, često i otvarani, postavljani kameni temeljci pred izbore, uglavnom pred izbore, a izborna je godina i ovaj koja nam nadolazi, mi apsolutno doli nemamo ništa mi smo devastirani. Meni je žalosno da u slobodnoj Hrvatskoj za koju smo se borili da moram govoriti ovako, a vjerujte mi da su to najperspektivniji krajevi. Nama tribaju fond tj. triba nam novac i projekti na tom području da se ljudi vrate doli živit. Ja pozivam ljude, vratite se poglavito oni koji su ošli u treće zemlje, ali ne može bez države koja je digla ruke. Zagreb bio u središtu cijele ove priče, naravno kao što sam rekao tu su mediji, tu je i glavno predstavničko tijelo, ali krik tih ljudi sa terena se ne čuje, ne čuje. Pa nevjerojatno je da na tim područjima, uvaženi predstavnici Vlade ljudi nemaju vodoopskrbu, a gledaju u rijeku Zrmanju, u rijeku Krku, u rijeku Cetinu ili ne znam, gledaju i njihove pritoke. Zagreb je doživio što je doživio ova fond nek se upiše u strateški kao posebnog državnog značaja u registar. Ali gospodo, dvije trećine Hrvatske su izumrle. Popis stanovnika će vam pokazati da smo ispod četiri milijuna. Pa Ličko-senjska županija je doslovno prazna, Zagora je doslovno prazna. Pa malo se uozbiljite vi u hrvatskoj Vladi, a ne samo Zagreb jel je značajan i to što se dogodilo u Zagrebu ne daj Bože da se ne ponovi. Bilo je i žrtava, evo djevojčica koja je poginula, moglo je biti i gore. Ali zaboravili ste taj Gorski kotar, pa otiđite, pogledajte nego je značajno vama pričati o Zagrebu. Oću vam reći zbog čega? Zbog toga što je tu milijun ljudi i s okolicom milijun i pol, a dvije trećine Hrvatske su odsječene. I zato iz većine mi nikako nije jasno zašto se ne čuje glas gradonačelnika Drniša i ostalih ljudi s tih područja ili Slavonije iz većine govorim o saborskim zastupnicima, pa to je sve prazno. A ovi 200, ovi, ovi popis ovoga [[Upadica Radin: Hvala.]] je beznačajan. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će gospodin Bartulica iznijeti stav o ovoj odluci Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade. Ova točka dnevnog reda nam pruža dobar povod da raspravimo o upravljanju države sa ovim ustanovama, pored ovog popisa imamo i poduzeća od posebnog interesa, tu ima njih još skoro 40-ak. I postavlja se prvo pitanje, da li je nužno da država i nitko drugi upravlja sa svim ovim ustanovama? I ako je već tako kako jest, da li dobro i racionalno u interesu hrvatskih građana to čini? I mislim nažalost, ima bezbroj primjera da nas navodi na negativni odgovor. Neću posebno govoriti o ovim novim fondovima, nije sporno da treba nešto ozbiljno poduzeti nakon ovog razornog potresa i podržat ćemo svako nastojanje da se napravi na transparentan način ono što je nužno nakon takvog događaja. Međutim, iskoristit ću priliku da malo vas podsjetim na neke primjere gdje se vidi da zapravo ove ustanove u velikoj mjeri služe našoj političkoj oligarhiji da i dalje upravlja Hrvatskom na ovaj klijentelistički pa i koruptivan način. Ima i nekih nelogičnosti u ovom popisu, navedena su javna sveučilišta na primjer i sve javne visoke škole, međutim nisu uključene srednje škole, gimnazije, osnovne škole. Kolega Bulj je spomenuo tužnu činjenicu da se neke škole zatvaraju, međutim postavlja se opet načelno pitanje zašto samo visoka učilišta, a ne ostale ustanove u našem školstvu. Zatim imamo na popisu HNK Hrvatsko narodno Kazalište u Zagrebu, ali ne u drugim gradovima poput Osijeka, Splita, Rijeke i slično, nije mi jasno zašto. Međutim, idemo redom, tu su sve bolnice dakle klinički bolnički centri. Vidjeli smo kroz primjer nedavni u razgovoru između ministra Beroša i jedne liječnice kako se vode natječaji u Hrvatskoj za čelne pozicije takve ustanove. Dakle, u HDZ-u sve unaprijed dogovori, manje-više se zna za koga su ta mjesta rezervirana i pojavljuje se s pravom jedan veliki cinizam kod naših ljudi jer znaju da su često puta takvi javni natječaji namješteni i unaprijed dogovoreni. I onda se postavlja pitanje zašto se uopće javljati kada je sve unaprijed dogovoreno. Isto tako vezano za upravljanje države, treba reći da naše sveučilišta za koja skrbi država, javna sveučilišta ne stoje najbolje na rang listama, gubimo utrku u ovom konkurentnom svijetu, konkurentskom okruženju. I ono što ću ponoviti u Hrvatskoj vidim kao veliki problem što država tamo gdje nužno ne treba biti prisutna je previše prisutna i previše se miješa, pogotovo u realnoj ekonomiji, a tamo gdje nužno treba obavljati posao u interesu građana, sudstvo npr. to ne radi na učinkovit način. Na popisu pravnih osoba što se tiče poduzeća koje sam spomenuo, tu je i Imunološki zavod koji zapravo tužna priča, znamo kako je stanje, pitanje da li će se ikad oživjeti taj zavod, a ova pandemija je još jedan podsjetnik koliko su neke te institucije zaista od strateškog značaja. Dakle, imamo opet primjer lošeg da ne kažem katastrofalnog nemara u upravljanju nacionalnim resursima. Imamo poduzeće recimo ACI Marine, postavlja se pitanje zašto se Vlada treba baviti tim uslugama? Mislim da iskustvo pokazuje da slobodna ekonomija, tržišna ekonomija je najbolje rješenje za mnoge djelatnosti pa i ovu. Postavlja se pitanje, zašto u 2020. država i dalje smatra to od strateškog interesa? Ovaj popis ima ih preko 160 i to su ustanove od različitih namjena, imamo sve institute, pored sveučilišta sve institute, muzeje i agencije, mislim da građani s pravom postavljaju pitanje, čemu služe sve ove silne agencije, da li zaista obavljaju svoj posao. Ako je Hrvatska u mnogim krajevima ostala prazna ili poluprazna onda je zaključak sigurno da ne ispunjavaju svoju svrhu. Naš najvažniji resurs nacionalni su naši ljudi i tu gubimo utrku. Imamo bezbroj ustanova, država tobože se skrbi za sve nas, a naši ljudi napuštaju Hrvatsku, imamo zatvaranje škola i slično. Dakle, nije sporno da svaka država zaista ima odgovornost i pravo da određene ustanove ima pod svojom ingerencijom i da su to legitimne stvari, međutim u Hrvatskoj nažalost vidimo da su naše elite zakazale. Zakazale su i tamo gdje je moguća korupcija i klijentelizam to se i nastavlja. Imali smo i slučaju u zdravstvu gdje vidimo nagomilavanje dugova, dakle očito je da bolnice ne posluju na dobar i racionalan način. Opet ću postavit pitanje, zašto liječnici nužno moraju voditi sve te ustanove? Mislim da bi bilo puno bolje za sve nas da to rade menadžeri koji imaju iskustvo i znanje da upravljaju zdravstvom, a ne liječnici koji su školovani da liječe ljude, a ne da odlučuju o novcima i donose takve odluke. Međutim u ovoj krizi sa veledrogerijama, Vlada je lansirala još jednu ideju da osnuje vlastitu veledrogeriju. Dakle, pored svih primjera Janafa, Hrvatskih autocesta gdje vidimo zloupotrebu i gdje se novac dijeli šakom i kapom i zapravo državu se iskorištava određene interesne skupine iskorištava, Vlada razmišlja o osnivanju vlastite veledrogerije. Dakle, nije dovoljno ovo što imamo na tržištu privatne kompanije nego Vlada mora imati vlastitu veledrogeriju. I to me podsjeća na jedan citat poznatog američkog ekonomista i nobelovca Milton Friedmana, rekao je da vlade nikad ne izvlače pouke iz iskustva, vlade nikad to ne čine, samo ljudi mogu učiti od svojih pogrešaka i nažalost Hrvatska potvrđuje taj citat. Ponavljaju se jedne te iste loše navike na štetu svih nas. Ova navodna stabilnost o kojoj stalno slušamo nas skupo košta i zapravo je vrlo krhka i lažna, to se najbolje vidi kroz demografsku sliku. I bojim se da ako se ne razmisli o novom modelu upravljanja neće se ništa promijeniti. Evo, to je možda poticaj za razmišljanje, protiv ovih novih fondova nemamo ništa, međutim imamo itekako protiv ovog dosadašnjeg načina upravljanja Hrvatskom. Hvala.
gđa. Dalija Orešković predstavit će stav Kluba zastupnika Centra i GLAS-a o ovoj odluci. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolege zastupnici i zastupnice, postoji razlog zašto sam u replici postavila pitanje predstavnici predlagatelja postoji li bilo koji drugi zakon, bilo koji drugi propis zbog kojeg se donosi ova odluka o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. Naravno da ne postoji, a postavila sam to pitanje zato što sam svjesna i znam da velik broj zastupnika u HS ne poznaje sustav. Kolega Bulj, kolega Bartulica, kolegice Benčić i svi vi ostali, jedina svrha donošenja popisa pravnih osoba od posebnog državnog interesa je omogućavanje dužnosnicima i to prvom ešalonu ili nekome tko je prvom ešalonu debelo odan i poslušan da se postave u upravna vijeća i nadzorne odbore tih pravnih osoba. A svrha ove konkretne odluke o kojoj raspravljamo danas je ta da se dužnosnicima omogući da uđu u upravno vijeće Fonda za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije i zato ću glasati protiv. Dakle, neovisno o tome, zanemarite ono što je rekla predlagateljica i predlagatelj u svom obrazloženju da je ovaj popis posljednji put bio ažuriran 2015., pa da je otada nekoliko pravnih osoba ukinuto ili pripojeno ministarstvima, da su neke pravne osobe promijene svoje nazive, a osnovane i neke nove, pa da je stoga taj popis potrebno revidirati. Potrebno ga je ukinuti, o tome ja govorim. Dakle, sve klubove i sve zastupnike koji se barem u kampanjama i u reklamama pozivaju na borbu protiv korupcije pozvat ću da me podrže u ovoj mojoj inicijativi, u ovom mom prijedlogu. Dakle, dva su razloga. Prvi je taj što osporavam ustavnost i zakonitost načina na koji je osnovan Fonda za obnovu Grada Zagreba. Naime, čl. 83. st. 2. ustava propisano je da zakone kojima se razrađuje ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela donosi HS većinom glasova svojih zastupnika i ti se zakoni smatraju organskim zakonima. Svi ostali fondovi koji trenutno postoje u RH osnovani su zakonom. Fonda za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije jedini je fond kojeg smo osnovali ugovorom i to je jedna od velikih sramota ovog saziva HS. E sad samo da spomenem o kojim se konkretno fondovima radi, dakle imamo Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, za potrebe formiranja tog fonda donijeli smo Zakon o Fondu o zaštiti okoliša i energetsku učinkovitost. Imamo Fond za financiranje izgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško. I taj fond je osnovan također zakonom i to zakonom kojeg smo donijeli u cilju ispunjavanja obveza između državnog ugovora između Hrvatske i Slovenije. Zatim imamo Fond za obnovu i razvoj grada Vukovara koji se također predlaže uvesti u popis pravnih osoba od posebnog interesa, ali i za taj fond donijeli smo poseban zakon, dakle Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara. I ponovno se vraćan na ovaj Fond o obnovi Grada Zagreba. Dakle, zbog toga što je osnovan ugovorom, a ne organskim zakonom osporavamo ustavnost, osporavamo mu zakonitost i osporavamo legitimitet. I zamjeram svima koji su glasali za Zakon o obnovi od potresa jer smo dizanjem ruku za taj zakon srozali pravne i demokratske standarde. Spali smo na to da nova državna tijela javne vlasti umjesto organskih zakona osnivamo ugovorima. Time je HS sam sebi oduzeo zakonodavnu ulogu na način da je kreiranje unutarnjeg ustroja jednog državnog tijela prepustio izvršnoj vlasti na državnoj, regionalnog i lokalnoj razini, a to znači da onda izvršna vlast može po svom nahođenju osmisliti i kad god želi lako promijeniti unutarnje ustrojstvo, djelokrug i način rada tog tijela. A u ovom konkretnom slučaju riječ je o fondu koji će provoditi najskuplji projekt desetljeća, čija će se vrijednost ovog trena već procjenjuje na preko 80 milijardi kuna. Poduzeto je sve da se kontrola nad radom tog tijela što više oslabi i da ona bude manja, a u tome u prilog ide i ova odluka o popisu pravnih osoba od posebnog interesa i time dolazimo do drugog razloga zašto sam protiv? Dakle, kao pravilo Zakonom o sprječavanju sukoba interesa propisano je da dužnosnici ne mogu biti članovi upravnih tijela i nadzornih odbora u ustanovama i izvan proračunskim fondovima. To je pravilo. A kao iznimka propisano je da mogu ukoliko se radi o pravnim osobama od posebnog interesa, bilo da ih je takvim utvrdio HS ili jedinica lokalne ili područne odnosno regionalne samouprave. I kako se taj posebni interes odražava? Nikako jer niti uvrštavanje u ovaj popis toj pravnoj osobi donosi nekakvu benefit, nekakva veća prava, niti uspostavlja veću odgovornost države prema toj pravnoj osobi. Jedino što popis donosi je mogućnost da se dužnosnici smjeste u upravna tijela i nadzorne odbore. I istina, za to članstvo ne smiju primati naknadu, ali nije ni u naknadi poanta, poanta je u moći odlučivanja, poanta je u političkom stisku, a to znači u stranačkom stisku stranke na, na vlasti nad državnim tijelima koja bi trebala profesionalno i stručno obavljati određenu zadaću. E kako se to sad konkretno na fond odražava? Dakle, u Fond za obnovu vlada će imenovati 5 članova, gradonačelnik Grada Zagreba 2, a po jednog člana imenovat će Krapinsko-zagorski župan i Zagrebački župan. Želimo li profesionalno i stručno upravo vijeće potrudit ćemo se da u njemu sjede profesionalci i stručnjaci, a ne dužnosnici, ne političari, ne zamjenik Milana Bandića ili njegova zamjenica. No očito to nije intencija. Ovaj popis pravnih osoba od posebnog državnog interesa je zapravo relikt iz bivšeg starog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i on se kao trakavica prenio i u novi zakon i opetovano podržavamo jedan loš krivo nakaradno osmišljen sustav. RH i njezini građani ovaj popis uopće ne trebaju, ne trebaju ga niti same pravne osobe. Njima se ne štiti nikakav javni interes, njime se ostvaruje isključivo politički interes izvršne vlasti da na bitne pozicije sebi postavlja politički podobne ljude. I želimo li unaprijediti sustav borbe protiv korupcije ukidanje ovog popisa bio bi jedan mali, ali koristan korak, a pravi korak bi bio taj da se svi ravnatelji, direktori i upravna vijeća svih pravnih osoba koje su se našle na ovom popisu kao i svih ostalih pravnih osoba koje je osnovala država, županija, grad ili općina uvrste u Zakon o sprječavanju sukoba interesa jer vjerovali ili ne velika većina pozicija na kojima se korupcija na dnevnoj razini događa sasvim je ispod radara i bilo kakve kontrole. Kompletan naš državni ustroj dizajniran je tako da stara kaos i nered i neviđenu mogućnost pljačke. I tužno je gledati nezainteresiranost oporbe da se napravi bilo kakav stvarni iskorak u pravcu uvođenja reda u sustav. Stoga još jedanput apeliram, ovaj popis naprosto treba zaboraviti i od njega odustati jednom za sva vremena. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Krunoslav Katičić iznosit će stajališta Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici, evo zapala me čast da u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznesem stajalište na predmetnu Odluku o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. Uvodno ističem da će Klub HDZ-a podržati predmetnu odluku kako je one, u predloženom tekstu. Naravno kao što je već spomenuto i u uvodnom izlaganju i tijekom ove dosadašnje rasprave predmetna odluka ima pravno uporište u Članku 14. stavku 3. Zakona o sprječavanju sukoba interesa pa samo želim podsjetiti između ostalog da je zadnja izmjena tog predmetnog popisa bila negdje 2015. godine na kojem se nalazi 53 trgovačka društva, 178 ustanova i 5 izvanproračunskih fondova. Isto tako je također istina što je već par puta istaknuto tijekom rasprave da je predmetni popis mijenjan i 2015. godine iz sa nekih, neke pravne osobe tu ima raznih oblika od trgovačkih društva do izvanproračunskih fondova i ustanova ukinute ili iz razloga što su isti pripojeni u nadležna ministarstva pa su takvi sastali dio državne uprave ili su određena trgovačka društva prestala biti u vlasništvu RH pa je iz tog razloga prestao jedan od osnovnih razloga da se iste nalaze na ovom popisu. Kao što je iz predmetne odluke vidljivo jedan od osnovnih motiva je razlog i da se na isti stavi odnosno dodana je i Fond za obnovu Grada Zagreba i Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Tu se ne slažem sa dosadašnjom …/nerazumljivo/… iznesenim tezama odnosno smatram da ovom odredbom i izmjenom upravo će se pojačati transparentnost, javnost i učinkovitost predmetnog fonda koji je jedan od oblika da se Grad Zagreb koji je potresom oštećen cjelovito obnovi u skladu sa željama i potrebama grada, građana Grada Zagreba, a što će s time da se omogući ulazak znači tzv. osoba koje se i upravno vijeće moći osigurati upravo te sve funkcije za Grad Zagreb. Također, što je manje se ističe u ovom tekstu na isti popis je dostavljen i Fond za razvoj grada Vukovara i obnovu grada Vukovara što je jedan od velikih iskoraka da se to područje koje je devastirano bilo u ratu dodatno osposobi unatoč i svim dosadašnjim naporima i učinkovitim aktivnostima koje Vlada provodi na obnovi grada Vukovara. U pogledu mislim da je dobro da se u ovaj fond što prije za obnovu Grada Zagreba i Vukovara upotpuni sa odgovarajućim kadrovskim rješenjima kako bi oni mogli u punoj punini početi davati rezultate na dobrobit tih ljudi koji tamo žive. Nadalje, mislim da upravo uskladom ove odluke je jasna intencija zakonodavca, a i izvršne vlasti da se uskladi isto sa novonastalom situacijom i da pomogne pri rješavanju i epidemioloških razloga koji su nas zadesili. Također kada gledate potpunu cijelu listu pravnih osoba koje na istoj nalaze razvidno je da se na njoj nalaze gotovo sve djelatnosti koje su bitne za normalno funkcioniranje države i za sustav cijele državne uprave kako je zamišljen u RH. Bez obzira o kojem načinu financiranja je riječ ovdje se nalaze pravne osobe koje se financiraju kako iz samog proračuna tako i iz izvanproračunskih fondova. Stoga još jednom ponavljam, zaključno da će Klub HDZ-a podržati predmetni predloženu odluku i s tom, u skladu s time glasovati za ovu odluku. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. … pojedinačne rasprave bi samo rekao da evo promatram određene ustanove pa koje su na popisu pri izmjeni ove odluke pravnih osoba od značaja RH od posebnog značaja, pa … recimo županijska bolnica tj. opća bolnica veteranska opće u Kninu „Hrvatski ponos“ koja je zaboravljena. Ja sam davao amandmane ovdje gdje su digli ruke sve županije osnivač digla država, jedino šta ste nam dali ime u Gradu Kninu u gradu ponosa u gradu gdje je sloboda se slavi hrvatskog naroda znači najčasnija i najsvetija operacija hrvatskog vojnika, svi su digli ruke od nje. Ja sam čak davao amandmane, svake godine dajem pet milijuna kuna za bazen da mogu veterani i ljudi koji tu žive, ona je opća, znači sav živalj na tom području Dalmatinske zagore jedina bolnica, svi su digli ruke od nje kako osnivač tako i država. Zbog čega ovaj poseban popis? Vidim domove zdravlja, navedeno je nekoliko domova zdravlja, vjerojatno s pravom Petrinja, Gospić, zbog čega nije recimo dom zdravlja recimo u Sinju, u Vrgorcu, u Drnišu zbog čega on nije na popisu posebnom već ako su fuzirani zašto nije Splitsko-dalmatinske županije, Šibensko-kninske županije, ne znam gdje su sve fuzirani domovi zdravlja, zbog čega se tu ne nalaze na popisu? I koji je interes ovoga popisa u biti, kolegica Dalija Orešković me poziva da ne poznaje institucije, da oni koji su ih tribali poznavati nisu radili svoj posao inače ne bi bio ni predsjednik mjesnog odbora da su institucije svoj posao, a ne da bi Miro Bulj bio u HS-u, baš oni koji poznaju institucije nisu radile da te institucije rade svoj posao kojima je namijenjen i zaista ja ne poznajem institucije u smislu da znam nekoga iz Janafa, da sam radio za Janaf, bilo koji drugi slučaj ja nisam bio u tome stvarno sudjelovao niti me zanimaju, ali poznavao sam kada sam ušao u Sabor sjećamo se slučaja pitanja INA-e, kada sam banuo sa sela došao neki čovjek ovdje znamo da sam ga vrlo brzo upoznao šta je sustav. Prema tome, ja bi još jednom rekao, ako mi samo isključivo političkim odlukama stavljamo na ovaj popis strateških bitnih ustanova, isključivo samo za to onda je to besmisleno. Ponavljam, ako mećemo brojna sveučilišta, zbog čega nisu osnovne škole u Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru i Lici na popisu? Evo, može neko nabrojit koje su prazne. Evo gradonačelnik Drniša je ovdje, prazne škole koje bi se mogle revidirati kroz određene projekte i programe da se ljudi vrate na ta područja i na tome tribamo raditi, a ne davati zakone o brdsko-planinskim područjima, nerazvijenih područja bez financijskih okvira. I dolazimo do problema, znate koji je problem? Imamo sve veći popis, a u biti sve gore rezultate. Vidim ove poljoprivredne agencije, šta više poljoprivrednih agencija mi više uvozimo manje proizvodimo poljoprivrednih dobara i tu je problem. Ali dvije trećine Hrvatske su doslovno osječene. Zašto nema fond za Dalmatinsku zagoru na primjer? Evo kolega Kujundžić je načelnik jedne od najvećih općina, druga po veličini općina u Splitsko-dalmatinskoj županiji, zašto nemamo fond, poseban fond za to područje? Nego površine, PR-ovske zakone koji isključivo i samo služe za isključivo za predizborne aktivnosti, a znamo koliko su značajni za te krajeve projekti. … spominjemo mislim šume naši resursi, energetika naši resursi, more naši resurse, sve imamo resurse brojne institute, a u biti mi nismo imali hrabrosti zaštititi ni šume, ni isključivi gospodarski pojas, Talijani će ga proglasiti pa ćemo vjerojatno tada i mi pokušati nešto, ali vidit ćemo koliko će nam Tajani, fašist Tajani dozvolit da mi to napravimo Plenkovićev prijatelj, to ćemo vidjeti. Jer samo širiti ove popise, stvarno mi dođe da sve ovo pokidam, međutim ima časnih institucija koje tu možda nisu da se pokida ovaj papir, ali doslovno ovaj papir je ako čisto stavljamo da stavimo ovo na popis brojne poljoprivredne agencije, samo … pameti Kaštelanski staklenici koji su prepuni sada zdravoga salate, krastavaca svega, a njih se želi da ih se iseli, a ljudi žive od toga. Prema tome, ovo je samo jedan pamflet predizborni [[Upadica Radin: Hvala.]] i da se o tome priča. Hvala.
Hvala lijepa. Samo za informaciju, Tajani je u opoziciji. Gospođa Dalija Orešković, izvolite.
Kolega Bulj, ma vidim da niste razumjeli na što upozoravam vas i sve ostale zastupnike u ovom HS-u. Ovaj popis ne daje apsolutno nikakva prava dodatna prava pravnim osobama koje se na njemu nalaze, potpuno je nebitno tko tu je ili tko tu nije. Ovaj popis isključivo služi za to da politika svoje kadrove postavi odnosno političare, dužnosnike u upravna vijeća i u nadzorne odbore u kojima inače po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa ne bi trebali biti, o tom se radi. Jedna jedina svrha, kažem, izigravanje općeg pravila iz Zakona o sprječavanju sukoba interesa. A sve drugo što želimo postići ćemo sam naziv popis pravnih osoba od posebnog značaja govori, to ne postoji, to naprosto ne postoji. Ovo služi političarima i dužnosnicima, a ne pravnim osobama.
Odgovor, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] bez obzira, slažem se ako me niste čuli s ovom konstatacijom da je jednostavno ovo samo bitno tko će biti u upravnim vijećima ili tijelima koje ovo nadziru i to je najbitnije da se sustav kontrolira u biti protok ili novca ili određenih odluka koje idu u korist ko zna kome, bilo po pitanju ustanova za energetiku, bilo za ekologiju, okoliš, vidim da se već spominje isto Agencija za okoliš koja je više štete napravila nego koristi, tako da kad promatram ovaj popis meni je žao što ovdje nekakve institucije koje vjerojatno rade svoj posao, čak vidim ovdje se navodi i institucija, ovdje su par institucija koje zaslužuju sada da ne tražim ali Imunološki zavod recimo koji je trebao biti ključni institucija RH međutim ona je uništena doslovno, ciljano. A zbog čega? To je sad postavljam pitanje jer je politika tako odlučila. Hvala.
Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Kolega Bulj, osim što je u, a otprilike 80% slučajeva u RH u jedinicama lokalne uprave i samouprave, dakle općinama i gradovima na vlasti HDZ ili SDP šokiralo me ovaj sinoć kad sam malo proučavao ovu odluku i ajde ne budi lijen išao malo provjeriti politički ovaj status ljudi koji rukovode ovaj svim ovim ustanovama, poglavito dolje u Dalmaciji zapravo sam došao do zaključka da politička hobotnica je jedna šapa da li HDZ-ova ili SDP-ova u biti kroz popis velikog dijela ovih ustanova kontrolira kako same one koje je tu postavila, a onda s druge strane i sve one koji zapravo su trenutno u fazi nekakvog svog traženja mjesta pod ovim političkim zvjezdanim nebom. Imao bih još, ali vrijeme mi je izišlo.
Hvala. Gospodin Bulj.
Pa složio se te institucije koje sam ja sad ovdje spomenuo domove zdravlja Splitsko-dalmatinske županije, dom zdravlja koji je najveći dom zdravlja u RH jer je fuziran, znači cijela županija 500.000 ljudi je fuzirano u 13 domova zdravlja, 2002. je fuziran u jedan dom zdravlja i on bi trebao biti ovdje. Međutim, da i je ovdje evo nedavno je bio natječaj, kolega Kujundžiću za vozača, koga će zaposliti, nitko nije sposoban nego pročelnica koja je u Županiji Splitsko-dalmatinskoj ili za druga radna mjesta unutar doma zdravlja su uglavnom ili liječnici vladajućih ili koalicijski partneri. Znači to su institucije koje se mogle navesti ovde za politički podobne osobe za zapošljavanje. To nije dobro i to je loša poruka i to triba mijenjati ako se samo zbog toga donosi. A naš potencijal koji mi imamo trebalo bi znači biti zakonski okviri za ta područja, poglavito za ta područja, ovdje se mijenja samo zbog Zagreba i zbog potresa nesretnoga, tribali bi biti zakonski [[Upadica: Hvala.]] okviri sa financijskom omotnicom značajnom za projekt.
Hvala lijepa, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Josip Begonja. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege zastupnici nisam imao namjeru javljat se, ali sam čuo vani u hodniku kolegu Bulja kako kaže za Drniš da je spaljena zemlja. I to je točno, ali '95. kad smo se vratili iz progonstva cijeli drniški kraj je bio spaljena zemlja. Neću vam kazati da je skoro 15-20.000 ljudi bilo u progonstvu. Međutim, danas na području grada Drniša imamo 1.760 radnih mjesta, ljudi koji rade. Govore se također kako ljudi u Dalmatinskoj zagori nemaju riješenu vodoopskrbu, moguće ako ćemo Dalmatinsku zagoru ko što je svojedobno primijetila kolegica jedna iz Vrgorca identificirati da je to Cetinska krajina. To je stvarno i moguće. Drniš ima 27 naselja. 26 je priključeno na javnu vodoopskrbu, a u godini koja je pred nama izradit će se projektno-tehnička dokumentacija za 27 naselje, pa ćemo imati 100% pokrivenost javnom vodoopskrbom. Nadalje, govori se kako nema dječjih vrtića, možda ih i nema u Cetinskoj krajini, ali Drniš sa svoje 3 susjedne općine ili bolje kazano bivša općina Drniš svakako predstavlja u okviru Šibensko-kninske županije centralni dio Dalmatinske zagore. I upravo u zadnje 2 godine sagrađena su 3 dječja vrtića europskim sredstvima, a četvrto se gradi ukupne vrijednosti 20 milino kuna. Petrovo polje i navodnjavanje. Petrovo polje, mislim da kolega Bulj zna, a možda i ne zna, ima 5.280 hektara, ali ono što sigurno ne zna da ima preko 2.000 vlasnika i ono što sigurno ne zna, a to je da je Šibensko-kninska županija izradila dobrim dijelom projektno tehničku dokumentaciju i kad se došlo do studije utjecaja na okoliš 2016. ja neću govoriti tko je tad bio ministar u Ministarstvu zaštite i okoliša, sami pogađajte, a naslov u medijima je izišao Petrovom polju presudila ribica, to možete svi vidjeti, iz razloga što je Hrvatska agencija za okoliš i prirodu u to vrijeme zajedno sa Hrvatskim ihtiološkim društvom utvrdilo da u rijeci Čikoli postoji endemska vrsta, dalmatinska gaovica i zbog toga se nije mogla odobriti studija utjecaja na okoliš. Često se ovdje govori da je iz Dalmatinske zagore iselilo 100.000 žitelja, možda i 150 ne znam, ali znam da to prvi val koji se desio nakon Drugog svjetskog rata u procesu industrijalizacije popis stanovnika '51. i popis stanovnika '91. govori da je iz područja bivše općine iselilo 20.000 ljudi. Puno prije Domovinskog rata i naravno puno prije nego što ovdje kolega spočitava da za to krimen nosi HDZ. Ono što je u zadnjih 7 godina važno napomenuti još da se zna, a to je da je grad Drniš proveo ili provodi 20 europskih projekata ukupne vrijednosti bespovratnih sredstava 130 miliona kuna, da u ovom trenutku za narednu financijsku omotnicu imamo projekata vrijednih procijenjene vrijednosti preko 200 miliona kuna, da nakon Domovinskog rata imamo 16 malih proizvođača pršuta čiji su kapaciteti veći nego predratni, da u gradu Drnišu što također možda niste znali na javnim površinama za razliku od Zagreba koji ima 5 djela Ivana Meštrovića, Splita koji ima 4 djela Ivana Meštrovića, grad Drniš ima 6 i uređuje se u vrijednosti od 5 miliona kuna stalni postav radova Ivana Meštrovića. Što se tiče revitalizacije praznih škola, ima ih, nažalost ima ih. Ali primjera radi, europskim sredstvima bivša područna škola u Bogatićima do kraja kalendarske godine će postat hostel, a bivša područna škola u Brištanima pripremljen je projekt da se javimo na natječaj za kulturno informacijski centar. Priča se o Fondu za razvoj Dalmatinske zagore. Ja vjerujem da će Vlada RH kao što je i u svoj program stavila napraviti program revitalizacije Dalmatinske zagore, Like, Banovine i Gorskog kotara, nešto po uzor na fond odnosno na program revitalizacije Slavonije, Baranje i, i ovaj Srijema. Dame i gospodo, mogao bih govorit, kraj je vremena, još o Drniškom kraju, ali nezgodno je, kad vas se očeše onda se javite, a nemam namjeru sam istupat. Hvala.
Fala, al imate, imate dosta replika, imate dosta replika, pa ćete se moć nadopuniti jer prva je replika g. Mire Bulja.
Hvala lijepo. U ničem me niste demantirali, kažete nijedno naselje 2021. nema vodoopskrbu, ove godine ćemo napravit. Jel to sramotno i žalosno šta ijedno naselje nema vodoopskrbu u 21. stoljeću? Vi ste htjeli sad uspoređivati snagu cetinskog kraja i drniškog kraja. Recite mi kolko drniški kraj ima sad stanovnika, kolko je ima 2011., kolko 2001.? Kolko ste vi to vratili ljudi na svoja ognjišta i kolko je to županija napravila da imate dobro zdravstvo, da imate dobru bolnicu, u blizini evo Knin, što je učinjeno? Mene žalosti sve da ste rekli o Petrovom polju, o bolnici, o domu zdravlja, o svim svojim projektima, zašto glasate onda protiv navodnjavanja Petrovoga polja? Zašto glasate protiv kninske bolnice da se 5 milijuna uloži, zašto? Ne vidim niti jedan razlog, vi predložite, ja ću glasat, vi predložite, ja ću glasat ako je vama neugodno. Znači, ja nemam problem s tim, ali vi gledate [[Upadica: Fala, vrijeme]] očito drugim očima na zagoru nego ja, na cijelo to područje od Krke do Neretve. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite. Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Ne kolega Bulj, ne gledam ja drugačije nego govorim činjenicama i istinama. Dakle, 2016., nisam rekao sad ću reć, ministar zaštite okoliša je baš bio vaš stranački kolega i tada je, dopustite, i tada je Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, ponavljam se to sam već rekao, kazala ne može se radit navodnjavanje Petrovog polja, ma tko htio. Zašto? Jer ima endemska vrsta i zaštićena je. Što se tiče, ne znam što ste me još tu pitali, doma zdravlja recimo za razliku od Splitske županije u Šibensko-kninskoj svaki dom zdravlja je zaseban, nije bila integracija takva kao što ste vi rekli. A ako baš govorite o bolnici u Kninu, vidite grad Drniš je pomogao sredstvima u donaciji nekih stvari da se toj bolnici poboljšaju uvjeti za naše branitelje koji dolaze liječit se.
Fala lijepa, gđa. Grba-Bujević slijedeća replika.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora. Kolega Begonja, ovaj dokument nije nastao kao što neki misle stihijski tako što je neko pometao nekakav popis, on je nastao međuresornom suradnjom i ja bi iskoristila priliku zahvalit se ovim ljudima koji su tu danas s nama, a poglavito vezano uz zdravstvo zato što je, teško mi je ovo zapravo za slušati zato što pojedini zastupnici uopće ne znaju svrhu i nakanu ovoga, nije samo ono što tvrdi uvažena kolegica Benčić, nego je nakana toga da se strateški odredimo prema mjestima gdje ćemo, kojima možemo odgovoriti na velike nevolje i ugroze i zato mi je drago što u ovom dokumentu su se pojavile zdravstvene ustanove, KBC-i, bolnice i neki domovi zdravlja koji nemaju drugi dio razvijene zdravstvene zaštite. Stoga ovaj je važno podržati ovaj dokument i sigurna sam da ćete se vi složiti i za Šibensko-kninsku iz koje vi dolazite, ali i za druge županije i svi ovi ljudi koji sjede ovdje kraj mene slažu se [[Upadica: Fala, vrijeme]] da je dokument u redu.
Imamo, oprostite prije odgovora imamo povredu Poslovnika g. Bulja.
Hvala lijepo. Kolegica je povrijedila čl. 238. jer je rekla da saborski zastupnici apsolutno ne razumiju o čemu se radi u ovome zakonu. Nismo ni mi vas razuvjerili uvažena kolegice kad ste jedno vrijeme govorili da trebamo u … [[Govornik se ne razumije]] stožeru masku, a pa ste nakon dva dana rekli da, da, da ne treba nosit masku. Tako da nismo mi ništa razumili vas, tako dozvolite saborskim zastupnicima ja mislim … [[Govornik se ne razumije]] zaslužila opomenu.
Fala lijepa. Da, da, zaradili ste opomenu, da dobro ste shvatili, da. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, nije imeno, ne, ne, ne, ne, ne, neću oprostite dao sam opomenu, nema više razloga za, za povredu, ja vam moram dat povredu Poslovnika, al dobit ćete opomenu. Izvolite, izvolite.
Poštovani kolega Bulj je povrijedio čl. 238. zato što je izvrnuo moje riječi, nisam uopće rekla kao što je rekao, dezinformirao je sabor i sve one koji nas slušaju, pa sad molim vas lijepo i njemu dajte opomenu jel je potpuno netočno izvrnuo moje riječi.
Dobro, toga nema u 23, toga nema u 238., pa vam moram dat opomenu. Ovaj, nema toga u 238., izvrtanje riječi, nema, nema neistina, nema, to u 23, ja nisam napiso taj Poslovnik zato moram davat opomene, mislim meni je žao i za g. Bulja i za vas, ali to je to. Izvolite g. Begonja odgovor.
Hvala lijepa poštovani. Kolegice, u pravu ste, vi u ovim kriznim vremenima, dakle vlada mora donijeti dokument što mu je to od strateškog interesa na nacionalnoj razini i svakako je da je u segmentu zdravstva navela one institucije bez kojih se ne bi mogli othrvati ili bez kojih ne bi mogli kvalitativno funkcionirati u ovim zaista nesvakidašnjim vremenima.
Fala lijepo, g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Begonja, dobro je da ste demantirali ovog gospodina, on je inače neovisno statističar u MOST-u i on uvijek ima svoje statistike i što god on izgovori smatra da je to upravo tako kako je, njega uopće nije briga što govori zavod, što govorite vi kao gradonačelnik tog grada itd. jer je on jedan od zastupnika koji jednostavno o svom kraju iz kojeg dolazi iz Cetinske krajine, Dalmatinske zagore, govori toliko negativno da mu je riječ spaljena zemlja gotovo svakodnevnica ovdje u HS, pa ko glasa za njega? Ispada da on sam živi ovdje, u toj zagori, u toj Cetinskoj krajini jer tamo nema nikakvog života, a tamo ima života. Evo vi ste rekli što se tamo događa, al da bi se uvjerili u stručnost tih i takvih ljudi iz MOST-a treba otići u Metković kad govorimo recimo o sustavu odvodnje, pa da vidite kako su oni riješili sustav bio pročistača i na što to danas izgleda kad je ekipa MOST-a imala priliku da upravlja sa Hrvatskim vodama i što su oni to tamo dolje u tom gradu napravili. Pa da onda utvrdite kolika je to razina stručnosti.
FURIO RADIN: … [[Govornik naknadno uključen.]] gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Borić je povrijedio Članak 238. kao Plenkovićeva pahuljica jednostavno govori brojne neistine. Cetinski kraj je najperspektivniji i najlipši i to morate znati i nećete to …/nerazumljivo/… u usta, vama kao konstantno zamjenskom saborskom zastupniku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada vi gospodin Borić, a onda ću ja odlučiti o opomenama.
Hvala lijepa. Članak 238. gospodin se Bulj ne zna ponašati u sabornici i ponovno znači ovaj pokušava uvrijediti gotovo svakoga tko mu se suprotstavi sa argumentima. Tako je sada učinio i u mom slučaju i niste mu dali opomenu, a zaslužio je zbog toga što on jednostavno ne može otrpiti svoje vlastite greške kao i greške MOST-a i svih njegovih ovaj trbuhozboraca koji ga nagovaraju da ovdje svaki dan po cijeli dan govori o svojoj Zagori na tako loš način.
Ja sam i rekao da ću poslije odlučiti o opomenama. Imate oba dva, oba dvojica imate opomenu iz jednostavnog razloga što to nije zakon o Dalmatinskoj zagori i stalno predbacujete jedan drugome ovaj to pitanja vezana uz jednu regiju i to na način koji je, oprostite, ali, ali je osoban, evo osoban, osoban. Osobni ste oba dva. Ovaj, ali međutim meni je žao, mislim ja ne bi napisao takav Poslovnik jel da, međutim to je to. Gospodin Begonja odgovorite, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Boriću, u ovom domu može svatko govoriti što hoće i istinu i neistinu, tako smo se naslušali od početka ovog mandata barem ja koji sam prvi put u njemu. Ali dopustite samo jedan osvrt na amandman koji je, prošle su te točke dnevnog reda, naime jednim amandmanom zatraženo je rekonstrukcija Državne ceste D33 od Šibenika preko Drniša do Knina. Cesta je rekonstruirana do iza Drniša i izrađena projektno tehnička dokumentacija za narednu godinu da nastavi do Knina. Tako da amandman sam po sebi možda i ima dobru namjeru, samo što je zakasnio i ništa više.
O, bilo li lijepo da se vratimo na ovaj da se vratimo na temu ovoga, ove odluke. Gospodin Ante Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Gospodine Begonja, pa je ljudi su vas u Drnišu birali i sad vjerojatno su zadovoljni s vama, sad na slijedećim izborima ćemo vidjeti jesu li ili nisu. Ja bih se vratio temi o kojoj mi pričamo. Daj mi recite kako vi tumačite činjenicu evo konkretno Lučka uprava Split, kako tumačite činjenicu da već evo zadnjih 15-tak godina u samoj vrški upravljanja unutar lučke uprave počevši od samoga ravnatelja i četvorice zamjenika se stalno izmjenjuje HDZ i SDP kao takav. Dakle, tumačite li to kao činjenicu da su evo spomenuta ustanova zapravo leglo na kojoj HDZ i SDP drže šape ili je tumačite kao zapravo da su na ta mjesta birani najbolji pojedinci?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega na dva načina tumačim tu vašu izjavu. Prvi je da prvi moji suradnici nisu članovi HDZ-a čak pripadaju simpatizeri neki od njih vašoj stranci, ali su dobri radnici i zaista su stručni. A što se tiče Lučke uprave u Splitu nije mi to poznato ja ipak dolazim iz druge županije, a pretpostavljam da sve natječajne procedure svi ti ljudi koji su do sada bili su uredno prošli, a ne možemo im zabraniti da budu članovi neke stranke. Istina Bog nisu MOST-a, ali jesu ovih drugih.
Gospođa Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Begonja ovdje se stalno spominje nekakav klijentelizam itd., i kada pogledate u odnosu recimo zar je Fond za obnovu Zagreba i Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske nekakav elitizam i klijentelizam, pa cilj je zapravo uložiti što kvalitetnije ogromna sredstva to je preko 40 milijardi EUR-a od čega samo država i državni proračun treba uložiti 60% minimalno, dakle o čemu govorimo. Da li država ima pravo kontrolirati ulaganje tih sredstava ili ne?
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, Kolegica, kolegice Perić apsolutno ste u pravu. Pa ne možete izdvajati sredstva, a da uskratite si pravo da nemate kontrole nad tim sredstvima. To je ogroman novac i ono što treba biti na ponos svima, a to je promptno djelovanje Vlade RH kada je riječ i o izdvajanju sredstava i dobivanju sredstava iz EU, a u konačnici i normativnog rješavanja problema i pitanja obnove Grada Zagreba i Zagrebačke županije i susjedne županije.
Hvala lijepa, nemate više replika, hvala lijepa. Tko? O pardon, gospođa Branka Juričev Martinčev. Izvolite, ispričavam se.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Begonja tu smo svakodnevno bombardirani sa brigom o Dalmatinskoj zagori, o drniškom kraju od nekih naših kolega koji kažu da se radi o spaljenoj, iseljenoj zemlji, plaču na autobusnim kolodvorima, o zaboravljenom kraju, a u biti iz vašeg izlaganja smo vidjeli da to nije zaboravljeni kraj, da se tu itekako i gradi, radi, promišlja o novim projektima koji se kandidiraju i na europska sredstava, povlače se ta sredstva i ovom prilikom velike pohvale vama i svima onima koji na takav način rade za drniški kraj i Dalmatinsku zagoru, a ne populistički samo prozivaju i na takav način misle istači svoju brigu za Dalmatinsku zagoru.
Ne, jel da gospodin Bulj, ne jel da, ne, ne. Izvolite gospodin Kujundžić. Povreda Poslovnika?
Je, povrijeđen je Članak 238., kolegice Branka meni je drago da ste vi to rekli. Znate zašto? Ja nemam uopće potrebe ulaziti u diskusiju s vama jednako kao ni u diskusiju sa gospodinom Begonjom šta je on napravio u Drnišu i kakva je situacija u Drnišu. Ono što mi je drago je da ovo što ste rekli, ja osobno ću izrezat i podigniti na svoj facebook neka ljudi Imotske krajine to vide i sami o tome procijene. Evo hvala.
To je bila replika, imate opomenu i sami znate. Gospodin Grmoja.
Povreda Članka 238., dakle nije populizam kada se upozorava na ono što se događa u Dalmatinskoj zagori, koliko ljudi iseljava. I poručite, evo tu ste blizu kolegi Boriću da je MOST u Metkoviću napravio više kilometara kanalizacijske mreže nego Jambo u 16 godina sa devastiranim proračunom kojeg je on devastirao jer je bio u koaliciji s Jambom i opet je. S Bandićem, Jambom i Kerumom, to su koalicijski partneri gospodina Borića.
Hvala, hvala vam lijepa. Možda nije populizam, ali opomena je. Ovaj ja bih vas molio sad, pogledajte ima vas troje iz MOST-a ovdje i možete bit, može bit dvoje iz MOST-a, dobro. Sad će doći gospodin Bulj govoriti, pa možete ostati ovdje. Ne.
Poštovani potpredsjedniče Radin, ja bih zamolio sve saborske zastupnike kolege iz redova HDZ-a da kolegu Bulja od sad pozdravljaju s mnogo poštovani kolega Bulj, jer su Italija i Hrvatska odlučile zajednički proglasiti isključivi gospodarski pojas. 10 godina vam čovjek govori da je to dobro za Hrvatsku, niste ga slušali, sada Hrvatska to ide proglasiti [[Upadica: Ok, ok, dobro, dobro.]] molimo bi da se promijene pravila pozdravljanja u sabornici, evo i napustit ću ovdje sabornicu. Hvala svima.
Dobro, u redu, sve novine su, sve novine su o tome pisali i imate opomenu i opomenu sa oduzimanjem riječi. I molim vas, molim vas napustite sabornicu. To svi znaju da je jučer, da je jučer, da su počeli radovi oko toga što ste vi spomenuli ja sam bio i prisutan. Sada vas ima dvoje unutra i vi morate odgovoriti, jel? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Juričev samo kratko ću vam kazati. Dakle, 2013. u centralnoj zgradi i područnim odjeljenjima Dječjeg vrtića Drniš je bilo 198 djece, ove pedagoške godine 310 imamo. Nije to veliki skok, ali je indikator, pokazatelj nekih promjena. Ja ne mogu kazati i ne želim kazati da će popis stanovnika u idućoj godini pokazati onaj broj kojeg smo imali do Domovinskog rata, neće sigurno i neće još godina, ne kod nas nego u mnogim sredinama. Međutim, neke se stvari mijenjanju. Mijenja se i to da na našem zavodu za zapošljavanje nekad je bilo oko 380 nezaposlenih pa čak i više, danas ih je manje od 150. Neke tvrtke koje su iskazale interes graditi svoje pogone u Drnišu razmišljaju prije svega tko će im moći raditi u tim tvrtkama u tim pogonima, pa već i danas uzimaju zaposlenike iz susjednih gradova. Dakle, neki procesi su nezaustavljivi, da li će oni nastat preko noći pozitivni neće, ali u nekoj projekciji od 10 do 15 godina ja vjerujem da ćemo mi premašiti predratnu brojku.
Hvala lijepa. Sada stvarno nemate više replika, ali gospodin Bulj ima završnu riječ što se tiče ovoga zakona, ove odluke pardon, ispričavam se. Izvolite.
Hvala lijepo. Šta kazati, na ovome popisu vidimo da će sad dodat biti Zagreb i županije koje su osnivači s njim, okolne županije kao i RH, međutim i zaista još jednom ponavljam da 2/3, ne slažem se tu s kolegom Begonjom da sve cvita u Dalmatinskoj zagori u najlipšem području RH od Krke do Neretve, kad govorim o tome onda govorim o drniškom kraju, kninskom, sinjskom, cetinskom kraju, vrgoračkom, imotskom kraju i da su se tu događale brojne turbulencije zbog toga što je zaboravljeno od vlada RH ti krajevi. I vi ste, vi to znate dobro i to znaju vaši sugrađani dobro. I zato sam vas ja i pitao koliko stanovnika ima grad Drniš. Zašto? Jednostavno bi se vidlo na šta je spalo to područje kao i cijelo područje Like i Gorskog kotara jer potencijali i resursi koji su najlipši, ne samo turistički potencijal koji imamo zbog blizine obale, ne samo nego energetski potencijali, naši potencijali park prirode, evo na popisu je ovdje Krka. Kako skrbimo o njoj? Šta je sa lagunama u Kininu koji iza svake kiše dolazi do Nacionalnoga parka Krka taj mazut goriva, ulja, naftni derivati dolaze do samog, ne skrbimo o tome dovoljno dobro. Osim što ministar ugroze okoliša uredno imenuje članove za ključna mjesta koja imaju iskaznicu il HNS-a ili i HNS-a u isto vrijeme mora imati i ovoga i HDZ-a. Još jednom ponavljam, svi projekti koje sam dao, ne samo za svoj cetinski kraj, meni je žao šta kolega Begonja nije podržao recimo brzu cestu projektnu dokumentaciju početak izgradnje jel za Drniš i Knin to bi puno značilo spoj na autoput, a to su obećanja koja sam ja prepisao sa županijskih izbora koje je obećavao vaš župan, ništa ja tu nisam nešta novo izmislio, da je to sad nešto moje. Ali kad kaže kolegica da sam ja populist, da li sam bio populist kod proglašenja isključivog gospodarskog pojasa kojega sam branio ovdje i dva puta davao u sabor koji je naše pravo po međunarodnom pravu. I na strani proračunskih prihoda bi Hrvatska imala u svome proračunu kako lokalna samouprava tako i državni proračun bi imao prihode. E sad odjednom nakon 10 godina populista Mire Bulja koji upozorava, imali smo čak i tematsku sjednicu u Šibeniku, u svim županijama primorskim, priobalnim, svim županijama, od Splitsko-dalmatinske, Zadarske, Dubrovačko-neretvanske, svim županijama, nitko nije podržao deklaratornu potporu tom prijedlogu proglašenja isključivog gospodarskog pojasa i sad je taj prijedlog u proceduri, a prošli mandat 2 puta ste to odbijali. Bio sam populist. Zbog čega sam bio populist? Zbog čega sam bio populist evo pitam vas kolegice? Zašto? Zato šta se morate dodvoravati i odlučivati. Odlučivati o stvarima o kojima nemate hrabrosti zato šta ste ušli pod kožu bili Tajaniju i ekipi, morali ste i bit poslušni, a isključivi gospodarski pojas se morao davno proglasiti i uvijek se to Hrvatskoj uvjetovalo, e Carla Del Ponte morate uhititi generale jer nemate proglasiti isključivi gospodarski pojas. Uvik nekakvo dodvoravanje, čak temelje države su nam umalo uništili sa onom izjavom uhititi, locirat, transferirat, procesuirat od čovjeka koji i sad upravlja i koji je prošlu vladu sastavio i većinu, Vladimira Šeksa koji je zajedno donio sa Mesićom i čovjekom kojeg niko više ne poznaje u HDZ-u to je Ivo Sanader. Nitko ga više ne zna. Ni njegovi ministri, ni tajnici državni, niko ga više ne zna toga čovika. Pa barem budite dostojanstveni pa posjetite čovika, ako nećete vi ja ću otić, pa ću zatražit di je, posjetit ću čovika bez obzira šta sam tada imao brojne probleme. Ja ću otić čovika posjetit. I nije to populizam, upozoravati, predlagati i borit se za određene stvari nije populizam nego pokušaj da se izguraju ti projekti na tom području koji nikada neće biti prepisani Miru Bulju, nikada. Ako to napravi izvršna vlast neka ona napravi te projekte i nek se slobodno naslikavaju, a ne svake izbore da meću kamene temeljce i asfaltiraju negdi do kuća da se vide izborni ciklusi, sad će krenuti mehanizacija u ovoj godini malo da se ponovi i zacrni pa se vide izborni ciklusi svakih izbora malo asfalta. I to je ta cila priča [[Upadica: Hvala.]] tako je sada i ovaj popis. Hvala lipo.
Povreda Poslovnika, gospodin Borić.
Hvala lijepi uvaženi potpredsjedniče. Članak 238., gospodin Bulj je bio skroz van teme kao prvo, a drugo ne zna se ponašati u sabornici, stalno izgovara neistinu. On kaže da 10 godina govori o IGP-u mi ga znamo ovdje nekih 5 godina ja mislim u Hrvatskom saboru. Onda je rekao da smo ovdje uveli ovu odluku Grad Zagreb i dvije županije što nije istina uveli smo fond koji pokriva taj prostor da se to riješi da se obnova dogodi kao i obnova grada Vukovara također protiv čega su oni vjerojatno. Tako da jednostavno mislim da je zaslužio jednu dobru opomenu s obzirom da uopće nije govorio o temi o koja [[Upadica: Hvala lijepa.]] je bila, govorio je o populizmu o onome što on u stvari jest.
Hvala lijepa. Izvolite gospodin Bulj.
Gospodin Borić je povrijedio Članak 238., izvrčući apsolutno svaku moju riječ, namećući ono što sam ja raspravljao kao povredu Poslovnika. Pošto je Borić bio državni tajnik za vrijeme Ive Sanadera tada ministru Kalmeti on vjerojatno sve zna o isključivom gospodarskom pojasu, o prometu, o tunelima, o bojanjima, prema tome ovaj put povlačim svoju povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Oba dva ste išli izvan teme, ali ćemo ići dalje jer sad ćemo čuti završnu riječ gospođe Sanje Bošnjak, državne tajnice. Izvolite.
Hvala lijepo. Još jednom zahvaljujem svim uvaženim zastupnicama i zastupnicima na konstruktivnoj raspravi, na prijedlozima, na interesu za ovu temu. Zaključno mogu reći, dakle ažuriranje je zadnje ove odluke bilo 2015. godine, od toga je prošlo doista puno vremena nastale su nove nekakve pravne osobe, neke su izostale sa popisa iz već navedenih razloga. Međutim, sve su to pravne ustanove kojima je ili osnivač RH ili je osnivač neki od resornih ministarstava ili osnivač županija, poneki grad. Nije ovo zacrtani, uklesano u komunikaciji sa resornim ministarstvima sigurno se mogu staviti i neke druge vrijedne ustanove na ovaj popis. Vjerujem da ćete o mnogima raspravljati kad njihova izvješća o radu budu bila ovdje na saboru i da ćete im moći pružiti potporu i opet neke konstruktivne kritike. Podloga jest donošenje ovoj odluci Zakona o sprječavanju sukoba interesa to sam i napomenula u samom početku i preambuli ove odluke i zaključno bih još mogla reći da Fond za obnovu Grada Zagreba i navedenih županija je nastavo temeljem zakona koji je usvojen u ovim saborskim klupama. Na nama odnosno na čelništvu fonda, na dužnosnicima koji su uključeni u rad budućeg fonda je upravo i velika zadaća, potrošiti sva sredstva koja su nam na raspolaganja iz EU upravo za, namjenski i upravo na ovom području za obnovu od potresa. Dužnosnici koji su uključeni u rad ovih ustanova provode program i Vlade, program Vlade RH i politike koje su donesene između ostalog i u ovom saboru i predlažem kao što sam rekla i u samom početku usvajanje ove točke kada bude bilo na dnevnom redu. Hvala vam.
Ostanite ovdje, ostanite ako želite naravno. Da ako želite. Gospodin Pavić je tražio repliku.
Ispričavam se ja bi samo jedno pitanje. Rekli ste da taj popis zadnji put ažuriran 2015. godine, odluka Vlade je bila 2018. godine o ažuriranju tog popisa u vezi trgovačkih društava. Da li to znači da ta trgovačka društva nisu u tom popisu, jel konačni popis ne možemo nigdje pronaći na internetu? I kad smo se pripremali za ovu raspravu taj popis ažuriran je bilo nemoguće pronaći. Znači ima popis koji je napisan, napravljen 2010. godine, nakon toga postoji odluka Vlade iz 2018. godine, ali ako taj popis nije ažuriran sa trgovačkim društvima iz 2018. godine to znači da trgovačka društva koja bi trebala biti unutra, nisu unutra, a izuzetno su važna za ovu državu, to je jedna stvar. Drugo pitanje je moje koji kriterij je zadovoljio Fond za obnovu objekata u Gradu Zagrebu i županiji i Krapinsko-zagorskoj županiji da je ušao u taj popis [[Upadica: Hvala.]] obzirom na to da postoje kriteriji po kojima ustanove ulaze [[Upadica. Hvala, vrijeme.]] na taj popis.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo u pravu ste, dakle ovaj popis, prijedlog ove odluke odnosi se samo na pravne osobe od državnog interesa, trgovačka društva i ova odluka se sukladno Zakonu o sprječavanju sukoba interesa donosi na Hrvatskom saboru, a ova druga odluka za koju ste pitali dakle gdje se radi o trgovačkim društvima nije predmet rasprave i ne nalaze se ova trgovačka društva u ovoj odluci. Ona se revidira i ažurira i donosi se, donosi ju Vlada RH. Drugo pitanje sad, nisam si kemijsku ponijela pa?
Drugo pitanje je bilo …
Neka, neka ponovi, neka ponovi, izvolite.
… s obzirom da postoje uvjeti koji su propisani za pravne osobe da bi ušle na taj popis, koje uvjete zadovoljava ovaj Fond za obnovu Grada Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije da je ušao na taj popis s obzriom da postoje tamo kriteriji za ulazak na taj popis?
Hvala. Izvolite odgovoriti.
Fond za obnovu Grada Zagreba, Krapinsko-zagrebačke i Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, dakle osnovan je nedavno temeljem Zakona o obnovi područja od potresa i samim time je od strateškog značaja i interesa i za ovo područje i za Grad Zagreb i za čitavu RH i resorno ministarstvo ga kao [[Upadica: Hvala.]] takvoga stavlja na odluku.
Hvala, hvala lijepa bili ste jasni. Nema više replika. Izvolite.
Povreda Poslovnika zbog toga što nije mi odgovoreno na pravi način, znači 238., bilo koji. Znači gospođo, ono što vas molim propisani su kriteriji, a na temelju kojih …
Dobro, gospodin Pavić, meni je žao, ali to je opomena jer mislim, nema, niste rekli ni, niste rekli ni točku Poslovnika, to nije povreda Poslovnika, to je replika ne, nema veza. Idemo dalje. Zaključujemo raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i sutra ujutro u 9 i 30 nastavljamo sa setom poreznih zakona, klasterom poreznih zakona. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 12,25 SATI.