Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 75. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste, pozdravljam takođe predstavnike sredstava javnog informisanja koji prate rad ovog zasjedanja. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih organizacija koji prate rad Doma i koristim priliku da ih pozdravim. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuje 28 poslanika, 19 iz Federacije, 9 iz Republike Srpske, što znači da imamo kvorum za punopravno i punovažno odlučivanje. Izostanak sa ove sjednice su pravdali prof.dr. Azra Hadžiahmetović, a najavu kašnjenja je najavila gospođica Jelina Đurković. Svi koji nisu pravdali Mirko Blagojević, dakle kolega Blagojević i svi oni koji nisu najavili svoj izostanak očekujemo ih tokom ovoga zasjedanja. Dame i gospodo i ovoga puta, naravno, sticajem objektivnih okolnosti imamo izmjene i dopune predloženog dnevnog reda u odnosu na onaj koji ste vi dobili u pozivu za sjednicu. Naime iz dnevnog reda isključen je Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine iz razloga što je Ustavno-pravna komisija na sjednici održanoj 2. marta zaključila da od Kolegijuma zatraži produženje roka. U svom zahtjevu za produženje roka nadležna komisija navodi, pored ostalog da je na Predlog zakona uloženo čak 66. amandmana, te da stoga postoji bojazan da neki od amandmana nije koizistentan sa tekstom zakona, te da su stoga i predstavnici radne grupe koja je predlagač zakona radili, tražili dodatno vrijeme za kvalitetnu analizu svih prispjelih amandmana. Iz dnevnog reda takođe je skinuto 12. tačka to je Izvještaj zajedničke komisije o usaglašavanju identičnog Zakona o zaštiti ličnih podataka, zato što Komisija nije uspjela da se sastane. Naime za juče je bila sazvana sjednica Komisije, međutim desilo se da zbog nevremena neki članovi nisu mogli doći tako da ne postoji, da posao nije završen. U dnevni red smo uvrstili jednu tačku koja je obavezna po Poslovniku, a to je - Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika i tu tačku ste boldirano dobili po rednim 5. 2 I posljednja izmjena jeste da smo Informaciju Agencije za istrage i zaštitu pomejrili na posljednje mjesto iz razloga što smo dobili informaciju sa znakom „povjerlijvosti“ pa iz praktičnih razloga ssmo to premjestili na kraj dnevnog reda. Prethodno iznesene izmjene i dopune dnevnog reda usaglašene su na sjednici Proširenog kolegija DOma održanoj juče i vi ste dobili konačan prijedlog dnevnog reda. Još jednu informaciju, pre otvaranja rasprave želim takođe da vas informišem da je Kolegij uspio da se dogovori da sa današnje tačke dnevnog, da sa današnjeg dnevnog reda skinemo tačku 18. koja je - Lista kandidata za imenovanje članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine po zaključku Doma sa 71. sjednice održane 26.12.2005. godine. Jedini razlog zašto to činimo, zato što imamo zaključak Izborne komisije Bosne i Hercegovine o pokretanju postupka za utvrđivanje kršenja odredbi Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine. Mislim da je najbolje da ovaj dom sačeka da se taj postupak završi pa da se onda izjasni. Bojim se da bismo, ukoliko bi se danas izjašnjavali uveli Dom, zavisno kako će se taj postupak završiti. Ja mislim da bi to sa stanovišta Doma i onoga o čemu raspravljamo bilo najbolje i zato molim Dom za razumjevanje da dakle skinemo 18. tačku dnevnog reda, to je prijedlog Kolegijuma. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Dr. Gligorić, dr. Potočnik, gospodin Potočnik i dr. Lagumdžija.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih imao dvije intervencije, ali pre nego što pređemo o tačkama dnevnog reda, želio bih da gospodine predsjedavajući vam vas i uvažene kolege obavijestim da je Mješoviti klub u skladu sa članom 116. pokrenuo inicijativu za glasanje o nepovjerenju Savjeta ministara Bosne i Hercegovine. Sobzirom da je sada prilika, prije nego što zaključimo praktično ili izglasamo dnevni red, da u skladu sa članom 116. Klub poslanika, ili najmanje 10 poslanika u Domu mogu inicirati prijedlog za glasanje o nepovjerenju Savjeta ministara. Mi smo ovaj član ispoštovali sa željom da nam se priključe i drugi poslanici, jer ostavljamo i tu mogućnost, jer u članu 116. kaže da je isto tako mogu da se i pojedinačnim potpisima i poslanici pridruže i na taj način otvorimo takvu mogućnost iako je potrebno najmanje 10 poslanika, ja vjerujem da ćemo sigurno obezbjediti i to. Gospodine predsjedavajući, ovu inicijativu ću vam predati u skladu sa Poslovnikom, jer u tački 2. člana 116. Poslovnika smo kao Klub dužni da dostavimo u pisanoj formi potpisano i sa objašnjenjima, odnosno razlozima pokretanja inicijative za smjenu Savjeta ministara. Kada vam to uručimo, molim vas da vi kao predsjedavajući dostavite prijedlog Savjetu ministara Bosne i Hercegovine i poslanicima i Domu naroda. Istovremeno vas molim da ispoštujemo Poslovnik, jer u roku od 20 dana mi bi trebali da vodimo ovdje raspravu, a najkasnije 30 dana od dana dostavljanja Savjetu ministara. To precizira član 117. Poslovnika. I naravno kada nam se to sve vrati imaćemo mogućnost da vodimo raspravu i da naravno o tome glasamo. 3 Ja bih sada zamolio Službu da vam ovo dostavi gospodine predsjedavajuću, inicijativu Kluba koji su potpisali pored mene prof.dr. Petar Kunić i Mirko Blagojević, gdje smo naveli evo i razloge zašto to tražimo.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Dakle, ja jedino što mogu reći da ćemo se prema inicijativi odnositi poslovnički, to je jedina mogućnost kao i prema svim drugim inicijativama. Vaše je dakle da inicijativu oblikujete u skladu sa Poslovnikom. Možete je obrazložiti, ili ne morate obrazlagati, ili piše u pisanoj formi, ali uglavnom ono što ja mogu da kažem u ime Kolegija da ćemo se poslovnički odnositi prema vašoj inicijativi kao i prema svakoj inicijativi koja je do sada dolazila prema Kolegiju. Ja mislim da to na takav način jedino moguće završiti danas.
Evo da navedem i par razloga u obrazloženju. Savjet ministara je u ovom mandatnom periodu u svom radu ispoljio niz slabosti, a kao osnovne navodimo sledeće: 1. Nedopustiv odnos prema utvrđivanju načina trošenja donatorskih sredstava u Bosni i Hercegovine odbijanjem da finansiraju istraživački projekt Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u iznosu od 299 hiljada KM. Ovim je Istražna komisija Predstavničkog doma onemogućena da uspostavi bazu podataka o donatorski sredstvima i utvrdi da li je bilo zloupotrebe o trošenju ovih sredstava. Time je nanesena nenadoknadiva šteta ugledu BiH i njenim institucijama zbog gubljenja povjerenja donatora, a građani BiH su ostali dvostruko uskraćeni za pomoć. Prvi put kada su donatorska sredstva zloupotrebljena, a drugi zbog odustajanja donatora da daju više sredstava Bosni i Hercegovini. Savjet ministara je odgovoran što nije uspostavio punu kontrolu nad tokom finansijskih sredstava u institucijama Bosne i Hercegovine. 2. Savjet ministara nije stvorio uslove za provođenje Zakona o javnim nabavkama jer nije formirao kancelariju za razmatranje žalbi zbog čega je Parlamentarna skupština bila prinuđena da usvaja izmjene i dopune zakona kojim se odgađala primjena i puna implementacija. Takve izmjene radi produžavanja roka usvajane su u Parlamentarnoj skupštini četiri puta. Ovakvo ponašanje direktno je uticalo na kriminal i korupciju u oblasti javnih nabavki. 3. Savjet ministara se neodgovorno odnosi i prema Zakonu o visokom obrazovanju koji nisu predložili u zakonom u propisanom roku zbog čega je BiH ostala bez namjenskih sredstava Svjetske banke, Evropske komisije. Time su direktno oštećeni mladi ljudi koji se obrazuju u Bosni i Hercegovini 4. Savjet ministira ni do danas nije predložio Zakon o restituciji, iako su to po zaključku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine bili dužni provesti atkivnosti do kraja 2004. godine. Savjet ministara je formirao Sekretarijat i radnu grupu koja je potrošila znatna finansijska sredstva, ali nisu uradili apsolutno ništa pa je odgovornost za trošenje budžetskih sredstava bez krajnjeg rezultata i efekta isključivo na Savjetu ministara. 4 5. Veoma su slabi efekti rada Uprave za indirektno oporezivanje što je rezultat odsustva pravoremene kontrole koj podrazumjeva uvođenje fiskalnih kasa. Ovim je omogućeno da siva ekonomija nastavi da kontroliše tokove novca i ubiranja finansijskih sredstava po osnovu PDV-a, a na štetu budžetskih korisnika i građana. 6. Savjet ministara ništa uradio po pitanju donošenja Zakona o sportu i pored porvoedene javne rasprave po predlogu poslanika Predstavničkog doma Parlamentarne skupšštine i zahtjeva sportskih saveza Olimpijskog komiteta BiH, sportskih radnika i sportista i omladinskih udruženja BiH. 7. Savjet ministara pokazao je neozbiljnost i neodgovornost prilikom predlaganja zakona na usvajanje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine kao što je Zakon o PDV- u, dostavljanje identičnih ...a različitih naslova i datuma koji se odnosi na oslobađanje PDV-a, knjiga, brošura, propisa, publikacija, naučnog kulturnog, obrazovnog karaktera, službenog glasila i dnevne i nedeljne štampe. 8. Savjet ministara nije poštovao zaključke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine zbog čega je Predstavnički dom u više navrata morao da traži provođenje donesenih zaključaka, što je nedopustivo odnos izvršne prema zakonodavnoj vlasti. To u normalnim zemljama samo po sebi predstavlja dovoljan razlog za izglasavanje nepovjerenja Savjetu ministara. Protekli period od tri godine apsolutno neprihvatljiv u odnosu prema Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, ne daje osnova da mislimo da će ovakav odnos u narednom periodu izmjeniti. Vi ste i ovdje dobili na 42 strane 72 zaključka koji nisu ispoštovali, a da ne govorimo i odlukama ovog doma. 9. Savjet ministara pokazao je ignoranski odnos prema radnim tijelima domova, kao i prema samom Domu naroda i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, jer ne prisustvuju sjednicama, iako na to ih obavezuje Zakon o Savjetu ministara, Poslovnik o radu Savjeta ministara, kao i poslanici oba doma Parlamentarne skupštine. Zbog takvog i neprofesionalnog odnosa, često je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine morao da skida sa dnevnog reda pojedine tačke, jer nije bilo predstavnika predlagača, tj. Savjeta ministara, niti predsjedavajućeg Savjeta ministara. Kao primjer za ovakav neprihvatljiv odnos može poslužiti primjer Izvještaja o radu OSE čije usvajanje četiri puta odgađano iz navedenog razloga. 10. Predsjedavajući Savjeta ministara i njegov zamjenik sami su priznali i Parlamentu BiH i javnosti da postoje problemi u njihovom radu koji omogućuju, koji onemogućuju uspješno funkcionisanje kada nisu u stanju da nađu rješenje za ostavke ministara prof.dr. Mladena Ivanića i prof.dr. Branka Dokića. Smatramo da su navedeni razlozi i više nego dovoljni za pokretanje inicijative za izglasavanje nepovjerenja Savjetu ministara, iako je sasvim sigurno moguće navesti i mnoge druge razloge. Podsjetimo također da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine u dva navrata pokretao inicijative za izglasavanje nepovjerenja Savjetu ministara, ali ta činjenica nije ga učinila odgovornijim u vršenju dužnosti. 5 Zbog toga se nadamo da će se ovoga puta daleko ozbiljnije sagledati rad, efekti kao i ponašanje Savjeta ministara i konačno izglasati nepovjerenje ovom sazivu Savjeta ministara. To će otvoriti novu šansu za uspostavljanje daleko odgovornijeg i efikasnijeg rada izvršne vlasti. Hvala gospodine predsjedavajući što ste dopustili da ovo i obrazloženje da dam. Ovo je samo jedan dio. Mnogo će toga biti kada dođe rasprava za 20 ili 30 dana po Poslovniku, pa vas molim da vam ovo.
Zahvaljujem. Ja vas molim da inicijativu dakle proslijedite. Prema njoj ćemo se odnositi poslovnički. Dozvolio sam da se inicijativa pročita i obrazloži, jer je inicijativa barem tematski ozbiljna i molim, nema rasprave o inicijativama. Dalje ima svoju poslovničku proceduru i molim sve druge poslanike da se ne javljaju vezano za raspravu o ovoj inicijativi. Dakle ona ima svoj poslovnički put. Za riječ se javio kolega, a dvije stvari. Izvolite. Znači završeno je sa inicijativom.
Završio sam ovu inicijativu. Pokušao sam ovako brzo, a sada bih konkretno predložio da tačku 4., a to je - Zahtjev poslanika NIkole Špirića, Martina Raguža i Šefika Džaferovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, skinemo sa današnje sjednice dnevnog reda. Pre svega bih molio i da poslanici dobiju informaciju zašto se ova tačka dnevnog reda našla u predlogu dnevnog reda. Poslovnički ste to mogli uraditi i vidim da ste to uradili kao poslanici, ali istovremeno bih molio da obrazložite taj svoj stav sobzirom da ste kao rukovodstvo, kao Kolegij ovog doma prihvatili tekst Zakona iz Doma naroda, a ne Predstavničkog doma. Ipak, koleginice i kolege su prošli puta glasale za dva amandmana koji ste eto vi isključili. Predložili ste jedan novi tekst iz Doma naroda i koliko to možda korektno u smislu na sve nas koji smo ovdje, šta vas je to motivisalo. I uzput kada to govorim da kažem samo vezano za taj dom naroda. Imam utisak i sasvim je vidljivo da taj dom naroda preuzima inicijativu u odnosu na Predstavnički dom. Evo idemo u ustavne promjene, zalažemo se za građansku državu, zalažemo se da građanin bira itd. Ovdje smo dopustili da nam ljudi iz Doma naroda, neće reći kao što neko kaže propali političari, ne prođe jer građanin za njega nije glasao. Gledam evo Mladena Potočnika, za njega jeste, a za Beriza Belkića. Za svakog od vas, čovjek kada ode tamo sam on zaokruži za konkretnog čovjeka Zlatko Lagumdžija. A ovdje nam propali odu tamo i sada su oni se nametnuli i mi ne možemo da riješimo.
Ja vas molim sa biranim riječima prema kolegama u drugom domu, oni su delegatsko tijelo sa istim pravima. Molim vas dr. Gligoriću. 6
Ne, ne rekao sam da to drugi su rekli propali političari. Drugi su rekli. Ali evo ja vas molim da to uzmemo u, imamo u vidu. Zašto ovo kažem? Sjedište ne možemo da riješimo Zakona o zaštiti ličnih podataka, gospodine Zoriću, ovdje smo odredili da je sjedište u Mostaru. Jel to vitalni nacionalni interes da nam Dom naroda tamo ne da da se to realizuje. I mogu vam navesti sada par primjera kako to tamo nam ljudi ne daju. Ne daju o poštama, ili postao glavni dom Dom naroda. Neka se bavi nacionalnim interesima. Neka bavi nacionalnim interesima, neka pusti da mi kao građanski dom radimo stvari za građane Bosne i Hercegovine. Evo, ja vas molim da nam odgovorite na to i smatram da bi trebalo koleginice i kolege glasati da skinemo ovu i predlažem da, moj je predlog zaključka, odnosno oko tačke dnevnog reda da skinemo tu tačku s dnevnog reda zato što je Parlament, nakon što je uradio svoj dio posla taj dio posla je završen. zakon je praktično pao u Parlamentu. I mislim da treba da ide prema izvršnoj vlasti, a neću sada pominjati ni pitanje prenosa nadležnosti koji ovaj zakon nije obezbjedio da bi se našao ovdje u Parlamentu, a imamo zaključak Narodne skupštine koji kaže da to trebaju oni da urade. Mnogo toga smo iskomplikovali i molio bih jedno korektno obrazloženje. Eto hvala.
Ja vas molim, samo malo sačekaj dobićete obrazloženje, ovo je obavezna tačka dnevnog reda, a kada dođemo na tu tačku dobićete obrazloženje šta je bio razlog i nas i Proširenog kolegija da to bude tačka dnevnog reda. Budite sigurni da ćete dobiti odgovor koji ste tražili, ali evo htio sam samo da skrenem pažnju da ne slušamo, da uvažavamo i drugi Dom. On ima jednaka prava i jednake obaveze i ima drugi način izbora. Tako je zakon propisao, dakle dobićete odgovor. Jel se neko javio za repliku? Gospodin Zorić za repliku, čini mi se, a onda Potočnik za redovnu diskusiju.
Pa nije uopće replika, nego ja nisam bio baš pažljiv kada je moje ime spomenuto, ali sam skužio o čemu se radi. Dakle, ja sam osjetio da sam prozvan kao čuvar nacionalnih interesa. I ja se zahvaljujem kolegi na komplimentu.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Mladen Potočnik se javio za riječ.
Gospodine predsjedavajući, postavljam pitanje – zašto još dogovorena i predložena tačka dnevnoga reda na 8.11.2005. godine, znači pitanje izlaza Auto ceste i pitanje luke koji ste dobili i niste stavili do današnjega dana na dnevni red i taj odgovor želim odmah. 7
Naravno, Kolegij je stao na stanovište da će se rasprava o tome voditi vezano za tačku dnevnog reda koja je vezana za Koridor Vc. To je stav Kolegija. Ja vas obavještavam samo o stavu Kolegija. Razmatrali smo to. Danas je to na dnevnom redu i danas ćemo o tome voditi raspravu o toj tačci dnevnog reda, ali ona je u sklopu te rasprave. Tako smo je locirali. Dakle nismo je zaboravili, nismo je zaobišli. Mislimo da je svrsishodno voditi zajedničku raspravu.
Valjda ste zaobišli, nego ste je minimizirali, to želite da napravite. Jer ako je tražena kao posebna tačka dnevnoga reda, onda je morala i biti posebna tačka dnevnog reda. Da vidimo šta će danas biti pod tom tačkom dnevnog reda.
Pa evo vidjećemo koliko ćemo mi svi zajedno biti uspješni u razgovoru sa Vijećem ministara da to nametnemo baš tako kao što vi želite. Dakle to neće zavisiti samo od mene, nego od svih nas. Dakle ne zavisi samo od Kolegija. Zavisi od vas kako ste to pripremili, hoće li, hoćete li to na najbolji način uspjeti. Imaćete mogućnost danas. Dakle Kolegij je učinio sve da ta mogućnost postoji. Za riječ se javio dr. Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem vam se gospodine predsjedavajući. Ja znam da je jako teško u posljednjoj godini mandata, četvrtoj godini početi uvoditi ozbiljniji red, ako to već nismo navikli od prve godine. Ali to ne znači da u četvrtoj godini mandata trebamo dozvoliti da kako se budu približavali vrijeme izbora da se veći haos vlada na relaciji Vijeće ministara Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Zašto to govorim povodom dnevnog reda? Neposredni povodi su i pismo koje smo, odnosno dva pisma koje smo našli na stolovima i dvije tačke dnevnog reda ovdje za koje imam konkretan prijedlog zaključaka. Naime, gospodine predsjedavajući pod 17. tačkom, inoviranom broj 17. imamo Informaciju o problemima i planovima i transferu novca za potrebe Regulatorne agencije i komunikacije Javnog RTV servisa BiH. Podsjećam vas da smo 25.10. dakle, pazite 25.10., prije četiri i po mjeseca, u međuvremenu je održano 6 sjednica i ovo je 7 koju održavamo Parlamentarne skupštine, tada sam ja predložio da ne bi narušavao dnevni red i tada je Dom povodom dnevnog reda zaključio da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine ima upravo ovu informaciju na sljedećem zasjedanju i to kao pismenu informaciju. Mi danas opet, evo poslije šest zasjedanja i poslije četiri i po mjeseca, opet nemamo tu inforamciju, a imamo tačku dnevnog reda, pa ako je to tako, onda smo komotno mogli 25.oktobra ovo imati na dnevnom redu, na isti način na koji to imamo danas. Uvažavajući ovaj najveći kvalitet iz Ministarskog vijeća koji nam je ovdje prisutan. Sve kvalitetno što imaju, očigledno je došlo i to je dobro i možda je ovo pravi način, da pred ovako kvalitetnim sazivom Vijeća ministara imamo raspravu. 8 Ja bih vas gospodine predsjedavajući zamolio, dakle, da skinemo tačku dnevnog reda 17., jer je ona potpuno besmislena danas. Nova 17. u novom dnevnom redu, 16. pošto je izbačeno. Da se ne bih zbunjivao sa brojevima tačaka, dakle, 16. Informacija o problemima i planovima transfera novca Regulatorne agencije i da ih ponovo zadužimo da nam za iduće zasjedanje daju aktuelne informacije, a ne da nam daju ono što je važilo prije četiri i po mjeseca. To je jedno. Također bih molio da se izbaci tačka 18. Nadam se da ispravno govorim kad kažem da je 18. Pregled zaključaka usvojenih na sjednicama Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, znači, 17. super. Neću više govoriti brojeve, govorit ću nazive. Predlažem da se izbaci Prijedlog zaključaka usvojenih na sjednicama Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine u ovom razdoblju, zaključno sa 73. sjednicom, jer tako nije trebala ni da glasi tačka dnevnog reda. Nama ne treba da raspravljamo o pregledu zaključaka, jer za pregled zaključaka mogao je svak saradnika, jednu sekretaricu zadužiti da nam izlista sve što je bilo zaključaka i ne treba o tome Dom raspravljati, čak, u materijalu koji smo dobilil, vrlo jasno stoji šta smo tražili. Informaciju o realizaciji zaključaka. Dakle, ja molim da nam se, da bi o ovome raspravljali, da nam Vijeće ministara da informaciji o realizaciji zaključaka, šta je urađeno od onoga što smo, ko biva preuzeli, a šta nije urađeno i zbog čega to nije urađeno. Zato predlažem da skinemo tačku s dnevnog reda, koja, u stvari Inforamcija koja se može dobiti, uz pomoć svake sekretarice klubova koje ovdje imamo ili sekretara kluba. S tim u vezi bih molio gospodina predsjedavajućeg, gospodine predsjedavajući predlažem, ponukan pismom koje smo dobili, pazite, mi smo dobili danas materijal na klupe, to su oni materijali koji su friški, taman ispod čekića izašli, na klupe dobili danas 7. marta. Dobili smo materijal od 16. februara, od 14. februara izvinjavam se, kojim nas obavještavaju o trenutačnim kretanjima u BiH ekonomiji, a to je za period, vjerovali ili ne januar-septembar prošle godine, to je njima trenutno kretanje. Od januara do septembra prošle godine, trenutno kretanje.Dobro. Zašto ovo govorim? Zato što smo dobili jedno trenutno pismo od predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji ne spada u kvalitetniji dio Vijeća ministara, koji je ovdje prisutan, evidentno, u kojem nas obavještava da nam neće dati informaciju koju je bio dužan da nam da do kraja prošlog mjeseca. Da vas podsjetim, 25.oktobra prošle godine u jednom od neuspješnih naleta da probamo neku nulu za nešto obezbijediti u PDV-u, tad je Vijeće ministara prihvatilo da nam do kraja godine uvede onaj softver koji može računati nulu, pa pošto nas ne informišu, znači, uveli su ga i tada smo zaključili da će Vijeće ministara najkasnije do februara, koliko je meni poznato, to je isteklo prije osam dana 2006. informirati Parlamentarnu skupštinu, citiram. O toku i rezultatima uvođenja PDV-a. Dakle, o toku i rezultatima. Ovo je zaključak Parlamentarne skupštine od 25.10. i efektima realizacije socijalnih programa sa cjelovitim planom aktivnosti do kraja prvog polugodišta 2006. uključujući i ocjenu potrebe mijenjanja poreskih stopa. Umjesto tog zaključka mi dobijamo danas na stolu pismo, koje nam od prilike predsjedavajući Vijeća ministara vrlo precizno kaže da je spreman da u drugoj polovini aprila nam sačini analizu. U tom pismu nas prethodno obavještava da je Agencija za statistiku obavila tek dva izvještaja, a da posljednji govori o padu cijena. Zaboravio je da kaže da prvi izvještaj kaže da su cijene se povećale 7%, a drugi kaže da su cijene počele padati za 0,5% nakon ovih 7. On je samo javnost obavijestio da je počeo pad od 0,5, zaboravio je obavijestiti javnost da je bio rast od 7%. Ali, čak na i u pismu obavještava da trebamo biti i time čudi taj spektakularni rezultat neće da podijeli sa nama. 9 Također, ovdje se izvještaj predsjedavajućeg, koji nam kaže da nije u stanju da do februara nam da, svodi na cijene, a ne na čitav set pitanja iz domena uvođenja PDV-a, koji smo mi od njih tražili da nam daju za februar. Zato bih ja gospodine predsjedavajući da skratim ovo što kažu priču potrebnu samo za manetograma, svodim na to. Predlažem da se informacija o Javnom servisu izbaci danas, da se informacija o zaključcima izbaci danas, da se ponovo pošalje Vijeću ministara ša od njih hoćemo za iduću sjednicu i da ih podsjetimo da su nam dužni do kraja februara, ovo što kažu da će nam dati krajem aprila. Imajući u vidu kako nas obavještavaju o aktualnim stvarima, ako je sada za njih aktuelno ono što se dešavalo januar 2005. onda, objektivno od njih možemo očekivati, dakle, negdje tamo u aprilu 2007. da nam u ovom sastavu pripreme jednu aktuelnu informaciju. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se dr Lagumdžiji. Ja želim da kažem da, kada su zaključci u pitanju, mi smo se više puta obraćali Vijeću ministara, nažalost, nismo dobili ni jednog odgovora, ni jednog slova, a onda smo zadužili naše službe da pripreme zaključke, koje smo mi prosleđivali Vijeću ministara, vjerujte da je dosta vremena trebalo da dođemo i do ovog spiska zaključaka, znači, zaključaka Predstavničkog doma, jer htjeli smo, naravno da vi poslanici imate na klupama. I, ja cijenim da na bazi toga vodimo danas raspravu. No, da bi Vijeće ministara trebalo da se očituje šta je od tih zaključaka razmatralo, šta je usvojilo? O čemu je raspravljalo? Zašto nije realizovalo itd, da bismo imali jednu cjelovitu raspravu. Ali, da nas ne bi prozivali da ništa nismo učinili, dakle, mi smo bili spremni da vam kao kolegama damo spisak zaključaka koji je ovaj parlament, dakle, jedan pregled usvojio i proslijedio prema Vijeću ministara. Isto tako mislim da i ovu 16. tačku, dakle, treba skinuti, jer nemamo pisane informacije, a mi smo je bili dužni po odluci ovog doma staviti na dnevni red, a stav je Doma hoće li je ostaviti ovakvu ili će tražiti pisanu informaciju i, dalje, ja sam pristalica toga, mi u Kolegiju da tražimo pisanu informaciju, kako bismo mogli voditi kvalitetnu raspravu. Što se tiče ovog stava, da tražimo izvještaj Vjeća ministara, vezano za uvođenje PDV- a i rezultate koje je dao, mi ćemo zanoviti taj zahtjev. Slažem se da treba ponoviti ponovo pismo, u kojem ćemo, evo odgovoriti na ovo da oni mogu u drugoj polovini aprila, da je zaključak bio, zna se kada i da očekujemo čim pre da pošalju informaciju na bazi koje možemo voditi raspravu. Dr Kunić je tražio diskusiju ili repliku? Jer diskusiju ima gospodin Belkić pre vas. Ako je replika, onda može replika. Gospodin Belkić, izvolite.
Ja nemam ništa novo reći. Ranije ljudi koji su govorili su predložili za ovu tačku 16. i 17. Dakle i mi se pridružujemo i željeli smo ukazati na neracionalnost rasprave po ovim tačkama, s tim što ste vi mislili kad je riječ o tačci 17., gdje je, zaista, očigledno da je služba uložila veliki napor da to sve sistematizira itd. mi smo mislili da bi bilo dobro da Dom sada zatraži ove ne izvršene zaključke. Dakle, imamo sad pregled šta nam nisu uradili, a mi tražili itd. Možda da ovaj dom kaže da se konstatiralo da imamo toliko i toliko ne izvršenih zaključaka. Tražimo u roku, ne znam koliko dana da se izjasne. Žele li oni poštovati zaključke, mogu li izvršavati zaključke ili ne mogu da ne izgubimo vrijeme. Dakle, mi smo skloniji da ova tačka, kad je riječ o pregledu zaključaka, na neki način bude tretirana u pravcu daljnjeg razrješavanja i dobijanja dodatnih informacija. Jer, ako je sada skinete bez pokretanja određene aktivnosti, imat ćemo stalno materijal kao pregled. Dakle, mi smo skloniji da se danas primi k znanju taj pregled, ali da se zatraži da se tretiraju 10 ovi ne izvršeni zaključci, da se ovaj dom dogovori da li ćemo mi odustati od toga, da li ćemo ponovno tražiti itd. Evo, toliko gospodine Špiriću.
Zahvaljujem. Dr Petar Kunić. Izvolite.
Hvala. Uvažena gospodo, ja sam htio izraziti podršku gospodinu Gligoriću za skidanje tačke 4. Nema potrbe da obrazlažem, s obzirom da smo mi upoznati sa ovom tačkom. Dosta se raspravljalo u ovom parlamentu po ovom pitanju. Ovo je ugurano kao jedan od uslova za evropske integracije. Međutim, ja bih ovdje rekao da je jedan od uslova popis stanovništva, pa je to maknuto u stranu. Postavlja se pitanje ravnopravnosti predloga u ovom domu i tretiranja uslova za evorpske integracije. Jedno jednostavno možemo maknuti u stranu i to nije bitno i, ako je to daleko, daleko važnije nego ova tačka dnevnog reda, a na drugoj stvari možemo inzistirati do kraja i, čak, da se udostoji Kolegij da predlaže po članu 105. Ovo može ući u Ginisovu knjigu rekorda gluposti. Gopodo iz Kolegija. Prošli put vam je to palo, procedura je završena. Mora otpočeti neka druga procedura.
Nije nama pao, svima je pao.
Svima je palo, ali mi svi ne guramo da to ide po članu 105. nego vi gurate gospodo ... vi gurate to, a to nije prvi put da to gurate, da gurate takve stvari. Gurali ste i carinsku tarifu tri puta za redom. To je sramno za ovaj parlament. To nije način rada. Ne mogu se složiti, to je maltletiranje ljudi. To nema nigdje na svijetu da tačka prođe proceduru da je možete staviti ponovo u proceduru na ovakav način. Ja bih rekao čak, a reći ću, bezobrazan način. Ima drugih načina kako je to moglo ići, ali zna se kako, a ne na ovakav način nasiljem inata. Gospodin Špirić se isticao ja ću to staviti na dnevni red. Ja ću to staviti.
Ja sam to učinio, a vi ćete danas oboriti pretpostavljam.
Izglasajte, ali ja ću reći molim da ostane ovo. Smiji se ti smiji, baš lep osmeh pa nastavi dalje.
Ja vas molim da nastavite raspravu. Ja ću reći šta imam.
Tačka 16. Informacija o problmima, planovima i transferima, ovo što je gospodin Lagumdžija iskazao uvjerenje da treba skinuti s dnevnog reda. Mislim da trebamo skinuti. Trebamo dobiti izvještaj o tom, slažem se s tim, pismeni izvještaj. Mislim da ta agencija 11 zaslužuje jednu posebnu raspravu u ovom domu, a vezano za Kolegij opet, ovaj je dom zaključio jednoglasno da se vrši prenos sjednica Parlamenta. Mi nemamo informaciju uopšte o tome. Dakle, kakav je odnos Kolegija prema poslanicima. Zašto nas ne izvijestite? Molim vas, naredili su nam iz OHR-a, iz ne znam nekih drugih institucija, ocjenjujemo da to nije oportuno u ovom trenutku da ide u javnost, pa ćemo saslušati tu informaciju. Vi jednostavno negirate tu činjenicu. Da bi bilo dobro da prilikom rasprave o ovoj tačci dnevnog reda čujemo i očitovanje, vezano za prenos sjednica ovog parlamenta. Ovo je, ovo je tačka 17. opet izraz jednog cinizma. Veli pregled zaključaka. Nama ne trebaju zaključci. Nama je potrebno izvršenje zaključaka. Kako se može udostojiti ovako nešto da stavi pred ovaj dom. Zaista, ja ne mogu sebi objasniti da se ovako nešto može staviti na Dom. Šta će nama pregled zaključaka. Mi smo te zaključke donosili, ali hoćemo izvršenje zaključaka. Koji zaključci su izvršeni, a koji nisu. Hvala.
Zahvaljujem dr Kuniću, samo ako mogu gospodine Džaferović se javio za riječ, kolega Džaferović, dugujem repliku, dugujem jedno objašnjenje. Ništa se ovdje ne radi nasilno. Mi iz Kolegija pokušavamo ono što nam je poslovnička mogućnost, da pokušamo ono što jesu uslovi da ova zemlja sustigne, uradi na najbolji mogući način. Dakle, mi smo pokušali, saglasili se, ponudili Parlamentu. On će danas dati demokratski odgovor na to. Ne mislimo da neko treba mimo svoje volje da glasa. Onaj ko sebi ne može sve objasniti i mi služimo ovdje da ponešto i pojasnimo, ali bi trebao i da nas sasluša. Dakle, vi ćete dobiti danas odgovor hoće li ovo biti prihvaćeno ili neće kad dođe tačka dnevnog reda, jaću vam reći šta su bili razlozi i zašto je to činjeno. Što se tiče prenosa sjednica, ja se izvinjavam, dugujem objašnjenje i tu ste u pravu dr Kuniću. Mi smo jučer imali jedan, rekao bih, veoma lijep, dobar i uljudan razgovor sa rukovodstvom i Radio BH1 i državne prenosne kompanije, razgovarali sa ljudima o ovom zaključku. Vi znate da smo mi ovdje u ovom parlamentu vodili godišnje rasprave i dugogodišnje rasprave da bi stvorili zakonodavni okvir, da bi uopšte ljudi mogli da rade, da postoje tehnološki i finansijski limiti, barem smo tako obaviješteni, ne samo sa njihove strane, nego sa strane i Predstavničkog doma, odnosno Državnog parlamenta, da bi bio direktan prijenos. Dakle, ne postoji otpor sa stanovišta te kompanije da realizuje zaključak. Nikakve druge prirode sem tehnološke i finansijske. Naći će se neki modus, dok se ne uđe u formu da može da se direktno prenosi, da se sjednicama Parlamenta posveti dužna pažnja i to je ono što smo mi uradili i što smo mogli, naravno, dobit ćete pisanu informaciju, a tražili ste, evo ja sam pokušao usmeno da ukratko vas informišem da se nismo oglušili o taj zaključak da tražimo rješenje da bi on bio realizovan. To rješenje nije jednostavno BH Radio 1 ima samo jedan kanal, dakle, mora da mijenja programsku šemu kad zasjeda Parlament itd. nisu stvri i toliko jednostavne koliko se i nama ponekad učine i ja jesam zato i moram da se borim za realizaciju zaključaka ovog doma i to i činim. Nije nam, dakle, namjera da bilo koga ovdje u političkom smislu prisiljavamo da donese ovakvu ili onakvu odluku, ali jeste nam namjera dok rukovodimo ovim domom, da ono što su obaveze ove zemlje stavljamo na dnevni red, ako treba i više puta da bismo došli do najboljeg mogućeg rješenja. A, ono rješenje koje dobije podršku poslanika u ovom parlamentu je za mene i legalno i legitimno, ali ja poštujem i one koji drugačije misle. Ne 12 ljutim se ja ni na vaš stav da vi ovo, vidite sasvim drugačije. Hvala vam lijepa. Za repliku se javio gospodin Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, Ja sam, zaista, osjetio potrebu da nakon diskusije gospodina Kunića kažem nekoliko rečenica, koje se tiču odnosa Kolegija i kolega u Predstavničkom domu, odnosno kolega poslanika i samog Kolegija. Ja nisam ovdje izabran u Kolegij da bi me neko vrijeđao i mislim da na dignitet ovog doma u mnogome utuče odnos kolega prema Kolegiju i Kolegija prema kolegama u Domu. Ja vas molim da ne vrijeđate Kolegij. Ja nikada do sada niti bilo ko od nas, za bilo kakvu vašu diskusiju nije rekao da je glupost, a danas je kazano da prijedlog Kolegija predstavlja glupost Kolegija, koja može ići u Ginisovu knjigu rekorda kluposti, tako sam ja to, od prilike shvatio ili je to od prilike tako kazano. Ja vas molim da taj vokabular ne upotrebljavamo. Kolegij je uradio ono što smatra da je njegova obaveza, a on slijedi obaveze BiH, koje ona ima na svom evropskom i evroatlanskom putu i naša je obaveza da reagiramo. Ovo je naše poslovničko pravo, kao što je pravo svakog vas da podnesete prijedlog zakona. Mi smo predložili zakon po članu 105. Vi imate pravo da o tome, naravno, odlučujete i vi ćete o tome odlučiti, ali vas molim bez ikakvih uvreda, jer ponavljam, ja ovdje nisam izabran da bi me neko iz poslaničkih klupa vrijeđao. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem. Dr Kunić replika.
Pa, sasvim sigurno da iz konteksta moje diskusije nije namjera da vrijeđam Kolegij. To mi u najmanju ruku ne pada na pamet i izbjegavam da vrijeđam bilo koga, ali Kolegij ne može da negira neke činjenice. Ne može da negira činjenice da ja tražim pitanjem, postavljanjem pitanja Javnog servisa najmanje pet-šest puta i nemam od Kolegija odgovor. Dakle, vi anulirate, Kolegij anulira zahtjev poslanika. To je činjenica. Ne samo to, nego tražio sam i niz drugih stvari, nikad nisam dobio odgovor. Zakon o platama. Ovaj parlament je jednoglasno usvojio prije 7 – 8 – 10 mjeseci. Kolegij ne izvještava Parlament šta se dešava sa tim zakonom. Da li vi držite pod kontrolom, odnosno da li ste u komunikaciji sa Savjetom ministara? Da vidite šta je to. Ovaj parlament ovdje da samo sjedi i da formalno čini neko tijelo da neki drugi odlučuje ili Parlament ima pravo da dobije odgovor i da nekome kaže. Molim vas lijepo, Parlament je donio odluku tada i tada vi ne izvršavate i nema prijedloga zakona o platama, a znamo kakav je haos, kako pojedine agencije primaju platu. Kako pojedine agencije primaju platu. Kako pojedina tijela ovog parlamenta sama sebi određuju platu. Mi smo imali takve slučajeve na Ustavnoj komisiji, pa to su aspsurdi koji se javljaju. Mi jačamo državne institucije. Molim vas, na koji način? Koje efekte imamo.
Ako mogu upozoriti. Držimo, dnevni red je rasprava o dnevnom redu. Ako hoćete zakon o platama tražite tačku dnevnog reda i raspravljat ćemo i o tome, ali dajte držite se dnevnog reda. 13
Molim vas, držim se dnevnog reda. Ja sam deset puta postavljao pitanje o platama više neću.
Evo, postavite i jedanaesti put.
... izgleda u najboljoj namjeri, da se sredi ta situacija. Prema tome, šta sam htio reći. Ne vrijeđam ja Kolegij gospodine Džaferoviću, ali ako Kolegij ne može ovo da izvrši, treba, također da podnese ostavku.
Rekli ste da smo uradili glupost i zbog toga sam reagirao.
Takav ignorantski odnos. Podnesite ostavku ako niste u stanju da to radite. Ima ljudi koji će to ovdje raditi i za vas je ostavka kao i za Savjet ministara i za svakog drugog, podnesite ostavku, ako niste u stanju da nam date odgovore na pojedina pitanja, ako niste u stanju da predstavljate ovaj parlament. Ne trebate se vređati. Nije glupost neka riječ, koja bi povrijedila zaista u neke stvari mogle bi ući, a ako Bog da, zapisat ćemo ih da će ostati trajno. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Sipoviću, jeste li tražili repliku? Nemojte repliku da ne izgubimo vrijeme. Sipović za repliku, a vi ste za diskusiju ili repliku gospodine Živkoviću? Za diskusiju.
Uvažene dame i gospodo, S obzirom da se nekoliko poslanika javilo u vezi sa 16. tačkom dnevnog reda, hoću da kažem da po meni bi ona trebala da ostane na dnevnom redu. Razlozi koje su naveli poslanici, su i meni prihvatljivi. Znači, informacija nije dobijena. Međutim, s obzirom na kašnjenje ove tačke dnevnog reda i na vrijeme koje je proteklo, a da nismo dobili informaciju, isto tako se desilo nekoliko stvari, koje su možda i prevazišle samu formulaciju ove tačke dnevnog reda. Znači, problemi koji su se desili sa RAK-om, problem koji je i SIPA ušla u RAK našla problem, u vezi da Tužilaštvom i pokretanjem istraga i drugi problemi, možda bi bilo dobro kad bi stavili ovu tačku dnevnog reda i da urgentno tražimo zajedno sa ovom informacijom koju još nismo dobili i te popratne informacije, ako smo htjeli o tom problemu, a hoćemo koliko vidim razgovarati ozbiljno, onda mislim da ga treba sa svih uglova pogledati i od relevantnih institucija tražiti izvještaje u vezi sa RAK-om ... u svom poslovanju koje nikad nismo vidjeli, koje ispada da niko ne kontroliše. Ja mislim da ovaj parlament treba da ih kontroliše i da njihovu informaciju ovdje da dobijemo i zato sam da ovo ostane tačka dnevnog reda, da kvalitetno donesemo zaključke i odredimo svakoga ko treba da u idućoj sjednici nama dostavi izvještaj. Hvala. 14
Zahvaljujem. Kolega Novaković je tražio riječ, pa kolega Sipović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Moj prijedlog je blizu prijedloga gospodina Živkovića. Naime, mislim da poslovnički teško možemo sad skinuti ove tačke s dnevnog reda, ali možemo skratiti raspravu o njima, na način da, dakle, Kolegij pripremi po tački 16., 17. i 18. zaključke zbog kojih danas ne bismo vodili raspravu. Dakle, u prvom slučaju zbog ne postojanja informacije, pisane informacije. U drugom slučaju razlog je što jednostavno ovakva informacija ne daje odgovore na ono što je traženo i, u tećem slučaju iz razloga koje ste vi naveli gospodine predsjedavajući i na takav način u stvari mi poslovnički postupamo, a ne vodimo raspravu, ne gubimo nepotrebno vrijeme i vodit ćemo na jednoj od narednih sjednica.
Ja mislim da je ovo jedan od prijedloga koji je, aposlutno prihvatljiv. Dakle, da imamo tačke, da ne vodimo raspravu, ali da imamo zaključak o svakoj tačci, to je možda mnogo bolje od ovoga da odustanemo, da se dopisujemo sa Vijećem ministara. Kolega Sipović je tražio riječ pa kolega Avdić.
Poštovani predsjedavajući i dopredsjedavajući, drage kolegice i kolege, Ja bih nešto sugerisao. Ja uvažavam predsjedavajući, Kolegij prošireni i uži i po Poslovniku on ima svoju funkciju, ali vas isto želim da podsjetim i slažem se sa nekim poslanicima da poštovanje kolega prema Kolegiju i predsjedavajućem, također treba da ide interakcijsko i mislim da je to dobra saradnja. Predsjedavajući vi ste rekli da ovaj dom mora biti učinkovit, efikasan, čeka nas integracije u Evropu i sve je pred nama. Međutim, ja moram, moja malenkost, obzirom da sam najmlađi ovdje i najmanje možda imam iskustva, ali prateći neke stvari ja bih sugerisao Kolegiju, uz puno uvažavanje Kolegija, ne pretjerano dodvoravanje, radi općeg interesa ovog doma i građana BiH da ostvrimo jednu odgovornu funkciju koju smo dobili ustavno. Dešava se stalno, kako sam primijetio, veliki broj tačaka dnevnog reda. Ja se slažem da se vama diktiraju određene tačke i od strane Vijeća ministara ili nekih inicijativa od strane poslanika. Ja se stvarno sugerišem da mi na sjednici dobijamo stalno te materijale i ja pokušavam da ih čitam i da budem odgovoran i da shvatim, da aktivno učestvujem u tome i da dam doprinos ako mogu. Dešava nam se stalno da dobijamo mterijale ovdje. Kako ću ja moći u mnogim materijalima i moje uvažene kolege, vjerujte, da se osjećam ja ovdje kao da sam u nekoj mašini i samo me neko kljuka, ja pregledam ovo. Ja bih vas zamolio poštovani Kolegij, predsjedavajući, da to samo dozvolite izuzetno kad je, kad je nešto hitno i urgentno. Ovo je postalo pravilo. I, onda, još jedna sugestija, ako može, da se veliki broj tačaka ne skida s dnevnog reda. Ja se pripremim, isčitam neke materijale, skinu se i onda se ubacuju nove tačke. Ja se ponovo slažem da to može biti izuzetno ako je nešto hitno. Prema tome, moje sugestije su usmjerene isključivo na jedan efikasan rad ovog parlamenta i sugestija i možemo reći učinkovit i nema nikakav problem. Ja ovdje osjećam da 15 u ovih 21. tački ima nekih stvari i onda se vrlo važne tačke dnevnog reda iscrpljuju poslanici i onda ne mogu kvalitetno da daju doprinos i da dobijemo dobre zaključke. Predsjedavajući, molim vas, ja malo frustrirajuće doživljavam kad vi kao Kolegij, vi kao predsjedavajući kažete nas obavještavate Dom da ne možete da uspostavite da se ova sjednica vodi javno snima. Mislim, to nije opravdanje, jer svaki lokalni parlament dozvoljava televiziju, radio i direktno snima, pogotovo BHT.To je jedan odnos nepoštovanja institucije koja polaže račun. Prema tome, nema opravdanje, bez obzira na objektivne razloge. Drugo, kolege su ovdje istakle, ja ću samo još završavam. Doista, ja bih vas zamolio, ali možda nemate ingerencije i ovaj dom, optužno je gledati s lijeve strane da sjedi, da niko, evo sad je zamjenik ministra došao jedan da se Parlament saziva, najveće zakonodavno tijelo, koje je izabralo to Vijeće ministara i da niko od Vijeća ministara ne nađe za shodno da bude na tom vijeću. To je jedan odnos nepoštivanja prema ovom domu, a ako ih mi poštujemo koji smo ih izabrali, valjda je red da i oni nama pomognu i da daju dodatne informacije. To je jedna sugestija, koja djeluje ako mi hoćemo da se cijenimo ovaj dom, onda trebate vi koji smo mi poslanici imate takvu funkciju i da štitite dignitet ovog doma i da na taj način sugerišete. To su moje jedne sugestije. Moje malenkost, možda su bile nekome dosadne i ovo, ali mislim da su u svrhu učinkovitosti i molim vas da pokušavamo da dobijamo blagovremeno ove materijale.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Materijali će biti blagovremeno dostavljani. Ja se slažem da jedino što se tiče za tačke dnevnog reda, ako je jučer odluka Kolegija pa je pripremam po podne da može biti distribuirano, da se ne distribuiraju materijali za druge tačke dnevnog reda koje će biti predmet rasprava na drugim sjednicama, toga ima. Ja mislim da toga manje ima. Što se tiče našeg odnosa prema Vijeću ministara i Vijeće ministara prema nama gospodine Sipoviću, evo imate danas inicijativu dr Gligorića, imate aposlutno pravo da se izjasnite kako vi vidite Vijeće ministara. Vjerujte i ja ću to uraditi. Ja ne mogu nikoga fizički da dovedem ovdje, ali mogu da ga podržim ili ne podržim. Jako će me interesovati vaš odnos prema njima, pošto ste rekli, kakav je njihov prema nama. Ja se tu slažem, apsolutno sa vama. Za riječ se javio dr Avdić i dajte da se držimo dnevnog reda, rasprava o dnevnom redu molim vas.
Kolegice i kolege poslanici, dragi gosti, Ja, također, da nastavim gdje je kolega Špirić stao, a to znači replika i kolegi Sipoviću. Bilo bi dobro da ova pitanja postavi na organe stranke kojoj pripada, koja je okosnica parlamentarne većine i da postavi pitanje odgovornosti svojih kadrova zašto ih nema u ovoj sali već četvrta godina. Znači, to je jedno i kratke tri intervencije. U dnevnom redu tačka 21. potačka c. Memorandum o sporazumu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije, vjerovali ili ne to je Memorandum o sporazumu o jednoj pomoći donaciji Republike Slovenije od 2001. godine, potpisan 19. maja 2003. godine, došao na Vijeće ministara decembra 2005. godine i došao na Parlament februara 2006. odnosno, marta 2006. godine, što je, stvarno, što traži odgovor zašto ovakvi dokumenti na ovakav drastičan način kasne i jednostavno dolaze poskriptum na zasjedanje Predstavničkog 16 doma. Ukoliko nema dostatnog odgovora, ja predlažem da se ova tačka skine s dnevnog reda ili da nam obrađivač materijala, odnosno Vijeće ministara da dostatan odgovor zašto imamo ovako vremensko kašnjenje. To je pod jedan. Pod dva, kolega Lagumdžija je predložio da se ova tačka skine s dnevnog reda. Ona je dosta važna, pregled zaključaka. Ja predlažem da se ona preformulira i da obrađivać, odnosno izvjestilac po ovoj tačci, jednostavno da ocjenu što je moglo biti urađeno po zaključcima Predstavničkog doma, znači, predlažem da se tačka zove razmatranje realizacije zaključaka usvojenih itd. Znači, razmatranje pregleda zaključaka. I, pod tri, pozdravljam dogovor trojice predsjedavajućih oko ove 4. tačke dnevnog reda i predlažem da ona ostane na dnevnom redu. Hvala vam.
Zahvaljujem dr Avdiću. Dr Gligorić se javio za repliku ili rapsravu.
Nije replika, nego također za ovu tačku 4. o kojoj sam već govorio i, s obzirom da je Kolegij malo uvrijeđen na ovo što je govorio prof. Kunić, da onda vidimo kako vi radite. Pustite emocije i uvrijeđenost. U članlu 100. kaže, tačka 2. ako zajednička komisija ne postigne sporazum ili ako oba doma ne usvoje njen prijedlog, prijedlog zakona smatra se odbijenim. U ovom slučaju to se tako dogodilo. Predsjedavajući će obavijestiti Dom, Predsjedništvo BiH i Savjet ministara BiH. Sad vas ja pitam, jer sad mi odlučujemo, a ne hajde da mi usvojimo pa onda da li prošlo po hitnom postupku ili prošlo u redovnu proceduru, vratili smo nešto u igru, a nemamo pravo jer je to odbijeno. Molilm vas da li ste vi kao Kolegij, klimajte vi glavom gospodine Džaferoviću, ali ja vas sad pitam kao Kolegij, nemojte vi, vi ste profesoru Kuniću pričali o uvrijeđenosti, a niste mu odgovorili konkretno o popisu o uslovima Savjet Evrope, ljubavi prema njoj. Niste o tome ništa govorili. Ja vas molim da li ste vi obavijestili Predsjedništvo BiH i Savjet ministara BiH, jer ste dužni, ako to niste uradili iz formalnih razloga nemate pravo stavljati po hitnom postupku kao obaveznu tačku dnevnog reda. Tražim prethodno da se izjasnite o tome. Da li ste ispoštovali Poslovnik u cjelini? Ne možemo mi Poslovnik selektivno primjenjivati onako kako nam odgovara i gospodine Belkiću samo vama jednu rečenicu. Vi ste rekli, evo prošlo je sat vremena. Nemojte vi nas disciplinovati, zato što imate skupštinsku većinu, lijepo vam namjestili ste i lijepo funkcionišete i vladate, a sad bi htjeli nas da natjerate da budemo dobri za minutu i da vi dobri srećni i da vladate, bez toga da mi normalno kritikujemo. Pa, čovječe božiji, nemojte oduzimati ovdje ili stvarati nervozu, ako nekome kažete sat, ma bit će pet sati, ako pričamo argumentovano, a valjda pričamo. Nemojte nas umirivati tu sa sat, dva, tri i neka bude koliko treba da bude. Nemojte nas plašiti ovdje sa disciplinom skupštinske većine. Hvala.
Dr Gligorić je tražio odgovor i ja sam dužan da ga dam. Ja vas molim da moramo svi voditi računa. Replika kolege Belkića vidio sam. 17 Dakle, nema niko razloga pa ni ovaj kolegij da mimo poslovničke procedure uradi bilo što. Ja mislim da i kad dr Gligorić drugačije misli od mene da mu je jednako stalo kao i meni da ispunimo uslove. Dakle, tu nema nikakve dileme. Dakle, Dom je obaviješten onog trenutka kada je zakon pao. Dakle, znamo svi da je pao zakon, da nije usaglašen. Obaviješteno je Vijeće, nemojte se sekirati, dakle, ispoštovali smo Poslovnik i nemojte uopšte tu da imate bilo kakvu dilemu. Možete da kažete da vam se to ne dopada da nećete glasati zato, hiljade drugih razloga, ali po Poslovniku mi vodimo računa i zato želim da vas uvjerim da nismo povrijedili Poslovnik, niti nam je namjera da povrijedimo.
Neka ste vi to lijepo meni odgovorili. Dobio sam riječ gospodine Belkiću. Vi ste to odgovorili, ali ne bih ja volio da nekim špijunskim tajnim vezama, pošto u BiH tajne policije rade, obavijesti neko Predsjedništvo i Savjet ministara mobilnim šta se dogodilo. Ja bih volio da vi pokažete dokumenat, da ste vi kao predsjedavajući, odnosno Kolegij potpisali Savjetu ministara i kažete, evo dokumenta gospodine Gligoriću i ja ću da zatvorim usta i isto tako prema ...
Gospodine Gligoriću ...
Imate li dokumenat? Nemojte ovako na ljubav, na riječ, na povjerenje. Nismo mi za povjerenja još.
Ja vas molim sačuvajte dignitet i vaš i naš, to će biti mnogo bolje i za ovu tačku i za ovaj parlament, ako je moguće, jer nismo baš do toga došli da, ja vas molim. Kolega Belkić je tražio repliku.
Moja namjera kad sam rekao sat i petnaest minuta itd. je išla u pravcu, da tako kažem, racionalno korištenja vremena. Sve ovo što smo čuli, naravno,može se reći u okviru tačke dnevnog reda itd. Ja vas želim podsjetiti da svaki put održimo Prošireni kolegij, naravno svi ne budu zastupljeni na neki način na Proširenom kolegiju i tamo je mjesto gdje mi možemo dosta toga dogovoriti i usaglasiti sa Kolegijem i dati im primjedbe da nema materijala, da nije materijal kvalitetan, da su se ogriješili možda o Poslovnik itd. i bili smo, je li tako gospodine Gligoriću zajedno jučer razgovarali i dogovorili se načelno o dnevnom redu i sad zaista sat i 20 minuta potrošiti na dnevni red, zaista nema smisla. Ja nemam ništa protiv, evo, ako treba cijeli dan da govorimo, ali se postavlja pitanje šta postižemo. O tome ja govorim gospodine Gligoriću. Bože sačuvaj da prepadam bilo koga.
Dr Kunić se javio za repliku i nemam prijavljenih za diskusiju. Ja vas molim da privodimo kraju. 18
Treba se saglasiti sa činjenicom da su sjednice neracionalne, ali se postavlja pitanje zašto su sjednice neracionalne, očito da pripremna faza nije u redu zato su sjednice neracionalne. Nisu zbog ovog parlamenta ili zbog Gligorića. Ja bih, ipak, molio Kolegij da prebaci ove formalne pretpostavke da bi mogli odlučivati o ovoj tačci 4. To je da ste obavijestili Predsjedništvo i Savjet ministara da nam pismeno to dokumentujete, inzistiram na tome.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Dame i gospodo, molim službe da dokumenta koja je tražio dr Kunić da ih dostavi, pošto imam informaciju da ta dokumenta postoje. Dakle, imamo više zahtjeva. Ima jedan kompromisni. Sada molim dr Lagumdžiju da nam pomogne. Dakle, ja se slažem, ima prijedlog da se skine 16.i 17. tačka po vašem zahtjevu. Ima i drugi prijedlog da one ostanu, ali da ih osnažimo samo zaključkom šta tražimo od Vijeća ministara, dakle, da ne vodimo opširnu raspravu, nego upravo ono o čemu ste vi govorili. Dakle, da je ne skidamo, nego da kažemo ovo je spisak zaključaka, tražimo od Vijeća da se o svakom izjasni zašto nije realizovan, neste realizovan, jer smo mi to uradili u ime njih. Dakle, nabrojali zaključke da tražimo šta je sa izvršenjem zaključaka i da ostane i ova 16. tačka jednostavno da imamo neki aktivan zaključak o ovome o čemu je govorio kolega Živković, ako se slažete. Ako insistirate glasat ćemo pojedinačno da se skinu tačke, na to vam, naravno, vam ne mogu oduzeti niti imam namjeru poslovničku mogućnost, ali bih molio ako je moguće da ostanu da imamo aktivne zaključke samo, a da ne vodimo raspravu, jer nemamo pisanih materijala. Slažete li se? Samo zaključci da se usvoje. Hvala vam lijepo. Ima samo zaključak Kolegija da se skine 18. tačka zato što imamo zaključak, imamo radni zaključak Izborne komisije da se vodi postupak oko povrede sukoba interesa. Dakle, da ne bi Parlament donio pogrešnu odluku, da sačekamo da se postupak završi pa da onda tu tačku. Slažete li se s tim? Hvala vam lijepo. Dakle, usvojen je, to smo shvatili da ne stavljamo u dnevni red, nego kao radni zaključak.
Da konstatujemo da je ta tačka trebala biti na dnevnom redu i da tražimo da se pripremi odmah, a ne da se čeka.
Slažemo se, to smo shvatili tako. Dakle, usvojili smo sljedeći dnevni red.
U ime kluba tražim pauzu 15 minuta dok dokumenti ne stignu.
Okej, u ime kluba 15 minuta pauza. 19 [[PAUZA]] Molim Branku Todorović, sekretara doma da da obrazloženje ili oni koji su tražili pauzu, ima li ih u sali. Gospodine Blagojeviću hoćete li vi u ime mješovitog kluba ili pozvati kolege, tražili ste pauzu dati obrazloženje. Ima li potrebe ili nema? Nema. Onda molim Branku Todorović da da objašnjenje vezano za nastalu situaciju kao sekretara Doma. Izvolite Branka da bi se mogli izjasniti o dnevnom redu. Dakle, može li biti problem ili ne ova tačka, eto to samo.
Prema članu 100. Poslovnika Doma, Služba je bila obavezna obavijestiti Vijeće ministara i Predsjedništvo da je zakon. Mi ne možemo da nađemo to pismo u pisarnici i mi još uvijek tragamo za njim, malo je vremena ostalo, ali želim da kažem moje mišljenje vezano za proceduru člana 105. po Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmanu BiH. Ovo je moje mišljenje i ja ga iznosim prema članu 105. Prijedlog zakona dostavlja se predsjedavajućem, odnosno odmah se dostavlja Domu radi očitovanja o zahtjevu prema proceduri člana 105. Nakon odlučivanja o proceduri znat će se sudbina da li zakon ide u redovnu proceduru ili se odmah glasa o zakonu, ukoliko je prihvaćena procedura člana 105. Znači, ovo prethodno pitanje ne bi moglo da utiče na proceduru člana 105. kako je utvrđeno kao tačka dnevnog reda pod brojem 5. Žalim ako je bilo ovih nesporazuma u Službi, ali mislim da je procedura po ovom zakonu dosta čista i Dom treba nastaviti raspravu i glasati o zahtjevu za proceduru člana 105. o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava BiH. Ako sam bila jasna zahvaljujem se.
Zahvaljujem Branka, to je stav ujedno i Kolegija. Ja vas molim, dakle utvrdili smo sljedeći dnevni red. Molim vas zaključena je rasprava, zaključena je rasprava. Konstatujem da smo usvojili sljedeći dnevni red. Dr. Gligoriću žao mi je, niste bili unutra. Morate biti toliko kolegijalni, ja danas imam vremena i strpljenja. Poštujem sve vas. Zaključena je rasprava. Tražio sam vas da date svoje viđenje. Nije vas bilo. Branka je dala tumačenje. Mi u Kolegiju smo se složili. Dakle na današnjoj sjednici imamo sljedeći dnevni red 1. Zapisnik sa 74. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev poslanika Nikole Špirića, Martina Raguža i Šefika Džaferovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 20 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 6. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost (predlagač: poslanik Zlatko Lagumdžija), 7. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost (predlagač: poslanik Jozo Križanović), 8. Predlog zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanje pomoći licima optuženim od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (prvo čitanje), 9. Predlog zakona o dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) - predlagač: poslanik Momčilo Novaković, 10. Predlog okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije (predlagač: poslanik Momčilo Novaković), 11. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač: poslanik Dušanka Majkić), 12. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji za 2004. godinu: a) Kancelarije za veterinarstvo BiH, b) Ustavnog sud BiH, c) Komisije za otvaranje i prihvatanje ponuda za korisnike budžeta institucija BiH, d) Programa revitalizacije zgrade institucija BiH, e) Arhiva BiH, f) Komisije za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica – CRPC, g) Ministarstva finansija i trezora BiH, h) Parlamentarne skupštine BiH, i) Komisije za zaštitu nacionalnih spomenika BiH, j) Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, 13. Razmatranje: a) Izvještaja o učestvovanju oružanih snaga BiH u operacijama, podrške miru u 2005. godini, sa Zaključkom Predsjedništva BiH, b) Odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine o upućivanju policijskih snaga Bosne i Hercegovine u operaciju podrške miru Ujedinjenih nacija u Sudanu, 14. Izvještaj o radu Zajedničke bezbjednosno-obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine za period april 2004–decembar 2005. godine, 15. Izvještaj o aktivnostima na Projektu autoputa na Koridoru 5c, 16. Informacija o problemima, planovima i transferu novca za potrebe Regulatorne agencije za komunikacije i Javnog RTV servisa BiH, 17. Pregled zaključaka usvojenih na sjednicama Predstavničog doma Parlamentarne skupštine BiH u ovom mandatnom periodu, zaključno sa 73. sjednicom, 18. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Budžeta BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 21 19. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju Budžeta BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, b) Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Nacionalni put Banja Luka – Gradiška, c) Memoranduma o sporazumu između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o proširenju donirane pomoći Bosni i Hercegovini u 2001. godini, d) Ugovora o zajmu – Regionalni projekat željeznica između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, e) Protokola 14. uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koji se odnose na dopunu sistema za kontrolu sprovođenja Konvencije, 21. Informacija SIPE o tragediji porodice Abazović iz Rogatice. Prelazimo na rad po usvojenom dnevnom redu Ad.1. Zapisnik sa 74. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Otvaram raspravu. Nema primjedbi. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za su glasala 33 poslanika, protiv, niko suzdržan. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili zapisnik sa 74. sjednice Predstavničkog doma i time stekli uslove da pređemo na drugu tačku dnevnog reda, a to su Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovore na poslanička pitanja dobili su poslanici: Muhamed Moranjkić na pitanje potavljeno na 65. i 71. sjednici. Ljiljana Milićević na pitanje postavljeno na 73. sjednici Doma. Dame i gospodo otvoriću prvo pitanje ima li komentara na dobijene odgovore i dati šansu da postavite nova pitanja. Uz moju molbu, srdačno molbu da ako možemo danas, sobzirom da smo dosta vremena potrošili na raspravu o dnevnom redu da, ukoliko nema preke potrebe da se suzdržimo danas od postavljanja poslaničkih pitanja i da ne potrošimo sat koji nam stoji poslovnički na raspolaganju. Dakle, kolega Moranjkić se, je tražio riječ. Izvolite. Ja vas molim za razumjevanje dakle.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, kako je predsjedavajući rekao, ja sam dobio odgovor na poslaničko pitanje postavljeno prije pet i po mjeseci. Ono je glasilo onako kako je glasilo, ja ne znam da li ste prije, nekada se praktikuje da svi poslanici 22 dobiju cirkularno, ali ja sam pitao, postavio pitanje vezano za sigurnost građana i ličnu u ovoj zemlji dobio sam odgovor koji je prava arogancija totalno nepoznavanje objektivnog stanja u ovoj zemlji. Bruka od ministarstva ako je ono ovo napisalo, jer ne poznaje posao koji treba da radi. Piše mi da oni su uhapsili i sude ministre, generale, šefove država, što upravo govori o sumračju ove zemlje, a ne govori o onom što sam ga ja pitao. Prosipa dakle iz šupljeg u prazno maglu i ovo je bruka od odgovora i ja ovakav odgovor nisam očekivao da sam ga postavio najgorem uličaru u ovoj zemlji, a ne Vijeću ministara. Dakle, iz odgovora se vidi da je to jedna ironija gdje mi se kaže štabi trebalo da proističe iz zakona itd. da li je pokojni Leotar trebao da postavi pitanje da će dobiti paklenu minu da bi mu se kazalo gospodine nemojte da spominjete, jer to u zakonu nigdje ne piše. U tom kontekstu je recimo meni odgovoreno na ovo pitanje. Taj ko je dobio to pitanje molio bih da pročita i da vidi. Ovo je stvarno i bruka i mimo pameti šta se dešava sa tim ljudima u Vijeću ministara, odnosno ministarstvu koje je odgovorno za sigurnost, a ne da očekujemo da rafale, evo vidite svaki dan po ulicama gdje mi u filmu kod Okej korala nema obračuna kao u ovoj zemlji. Stvarno ja smatram konačno da odgovor nisam dobio, da je ovaj odgovor izuzetno ironičan i izuzetno netačan i sve što je pisano to je bruka za Vijeće ministara i Ministarstvo koje je dalo ovaj odgovor. Tražim pravi odgovor na moje postavljeno pitanje.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Ko dalje se javlja za riječ? Ne javlja. Gospođa Milićević. Mislio sam da će biti.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, ja moram prokomentarisati odgovor koji sam dobila na postavljeno pitanje, a komentarišem iz razloga da ukažem na nešto što nam se ne bi smjelo ponavljati. Radilo se o pitanju znači prijateljska nagodba pred Sudom za ljudska prava u ime Bosne i Hercegovine postignuta u predmetu Hadžić. Takva prijateljska nagodba je najbolja stvar koja nam se može desiti pred Sudom za ljudska prava jer podrazumjeva brisanje znači tog predmeta iz evidencije. Međutim, u ovom odgovoru se potvrdilo ono što sam ja vidjela u Vijeću Evrope papir koji je Ministarsko vijeće već imalo, da je Bosna i Hercegovina znači postigla prijateljsko rješenje 11. oktobra kojim se obavezala da će do 31.12. znači isplatiti čovjeku koji je tužio Bosnu i Hercegovinu i do tog datuma prebaciti znači taj psihijatrijski slučaj čovjeka koji je tužio u adekvatnu medicinsku ustanovu. Međutim, do 31.12. ništa od svega toga nije urađeno, pa smo tražili produženje roka do 24.februara. Jedino što se uradilo, Vijeće ministara da je 21.februara odlučilo da formira radnu grupu koja će tek sada da razmišlja gdje će da smjesti čovjeka koji je dobio na sudu. O čemu se radi? Ovakav način, znači mi smo ustvari doveli u zabludu Sud za ljudska prava i bojim se da će nam se ovo vratiti kao bumerang u narednim slučajevima. Lako je doći do prijateljskog rješenja, ali ono podrazumjeva da su obe strane prihvatile da će to uraditi što su, mi smo ovako znači nešto prihvatili zašto smo znali u startu da nije moguće da izvršimo. Iz tog razloga sam samo htjela da upoznam javnost sa ovim. Hvala. 23
Zahvaljujem kolegici Milićević. Ja bih molio ako mogu ostali, dakle ako možemo danas bez poslaničkih pitanja, ako ne, ne mogu nikom oduzeti pravo. Kolega Sipović, izvolite.
Evo ja predsjedavajući, ja ću biti vrlo kratak. Ja sam na 72. sjednici još postavio dva pitanja konkretna Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine u kojoj je fazi Zakon o advokaturi Bosne i Hercegovine? Postavljam pitanje jer imam uvjeravanja, bio sam u kontaktu sa ministrom Kovačem da je trebalo doći meni odgovor pismeni. Ne znam zbog čega treba 15 dana da stigne odgovor meni na poslaničko pitanje? To je jedno pitanje. I drugo pitanje je - takođe sam inicirao na toj sjednici na 72. sjednici pitao sam u kojoj je proceduri i ima li namjeru resorno Ministarstvo civilnih poslova na čelu sa ministrom prof. Halilovićem Safetom da stavi u parlamentarnu proceduru Zakon o sportu Bosne i Hercegovine? I to ću postaviti pitanje i gospodine predsjedavajući, uvažene, uvažena gospodo Kolegij dajte nas poslanike zaštite naš dignitet. Mi vam puno vjerujemo, a zaštitite, jer meni ne treba odgovor nakon pola godine. Ja sam vrlo odgovoran, mogu ja isto staviti u parlamentarnu proceduru, iskoristiti svoje ovlasti i staviti taj zakon. Mislim da se radi o vrlo složenim zakonima, vrlo potrebnim koji ne iziskiravaju nikakva materijalna sredstva i mislim da su od interesa za građane Bosne i Hercegovine, posebno Zakon o advokaturi u okviru sudske reforme, pravosudne reforme. Ja bih zamolio ako možete da iskoristite vaša autoritet da nas ne ignoriše Vijeće ministara, ili bilo koje resorno ministarstvo i da nam ne dostave nakon pola godine odgovor, jer mi njih uvažavamo puno, ali ako će meni trebati pola godine onda je to stvarno to ignorantno. U tom kontekstu ja još postavljam jedno pitanje i tražim odgovor, inaće onaj, ako ne mogu za, u ovom parlamentu da dobijem taj odgovor onda ima i drugih metoda i načina. Mislim da to izlazi iz okvira.
Zahvaljujem. Vi ste u pravu, ja sam dugo postavljao pitanja i ja sam na kraju odustao kada sam vidio da nema smisla postavljati pitanja. Kao što vidite već duže ne postavljam, to ne savjetujem nikome. Dakle, žao mi je što Vijeće ministara ne odgovara. Poslaćemo urgenciju da vidimo šta je sa odgovorima na ta pitanja. Molim druge kolege, dakle. 24
Gospodine predsjedavajući, samo da kažem ovo ste mi sada oteli iz usta. Postavlja se pitanje, onda je ovo farsa. Druga tačka dnevnog reda je farsa.
Gospodine Sipoviću, mi o tome pričamo već tri godine, ali pošto ste vi tek druga, dvije ili tri sjednice, pretpostavljam da ne znate za te rasprave. Nažalost nismo uspjeli do sada natjerati Vijeće ministara da ima aktivan odnos. Valjda ćemo po novom poslovniku dobiti šansu da poslanik pita, a ministar odgovara, direktno. Nadam se, vjerujem u to da ćemo to postići.
Znači vi sugerišete da skinemo ovu tačku.
Ne, ne, ne. Jer je moramo poslovnički poštovati, a danas ja molim poslanike, ako mogu u pisanoj formi da postave pitanje, da bismo izbjegli sat vremena rasprave o pitanjima. Ako postoji mogućnost i volje? Ako ne, molim vas nastavite. Okej. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Hvala vam svima koji ste dali doprinos. Gospođo Sopta nisam vas vidio. Izvolite.
...nova pitanja postavljati.
Ja sam rekao završili smo sa komentarima i molio sam poslanike, ukoliko postoji raspoloženje da pitanja dobijemo u pisanoj formi i to je obaveza. Ali evo ne mogu uzeti nikome pravo da pita. Dakle izvolite, ali molim druge kolege dakle ako možemo pitanje u pisanoj formi i da ne potrošimo sat vremena. Eto.
U redu. Ja ću postaviti pitanje u pisanoj formi. Prema tome, ja se pridružujem vašim, odnosno uvažavam vašem zahtjevu.
Hvala vam puno.
Molim. 25
Dalje ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Dakle zaključujemo raspravu i zahvaljujem svima vama drage kolege koji ste dali doprinos da ne potrošimo sat vremena, jer se pokazalo da na najveći broj pitanja ne dobijemo odgovor. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je Ad.3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika 14. februara 2006. godine u Parlament je stigao Predlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Vi ste materijal dobili. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, sobzirom na značaj ovog zakona, ne mogu a da ne kažem nekoliko riječi prije njegovog usvajanja. Sve reforme u Bosni i Hercegovini, ja bih prvo zamolila, zaista nemam snage da galamim, a da se vode ovako diskusije
Ja vas molim da obezbjedite atmosferu da poslanica može da govori. Molim kolege, molim ministra Kebu, ako treba pauzu daćemo. Izvolite kolegice Majkić.
Skoro sve reforme u Bosni i Hercegovini se sprovode pod velikim pritiskom međunarodne zajednice. Međutim, kada se određeni zakoni usvoje, njihovo sprovođenje međunarodna zajednica prepušta domaćim vlastima i tu nastaje problem, jer ih domaće vlasti veoma sporo provode. Zbog toga, očito je da je samo sprovođenje zakona treba da bude kontrolisano od predstavnika međunarodne zajednice. To pokazuje ovaj zakon. Zakon o javnim nabavkama u Bosni i Hercegovini donesen je u novembru 2004. godine. Sad je mart 2006. godine. Dakle 16 mjeseci. A rad, sa radom još uvijek nije otpočela Kancelarija za razmatranje žalbi kao samostalna institucija koja će biti zadužena za žalbeni postupak u procesu javnih nabavki. Ja ne mogu ovaj da galamim da bi neke kolege ovdje. 26
Ja molim kolege da saaslušaju kolegicu. Ja ne znam šta drugo da uradim sem samog moljenja.
Mi smo kolege vas saslušali.
Nemam poslovničku mogućnost da koristim bilo koju drugu riječ sem molim.
Sigurno je da je svima jasno da ne uspostavljanje primjene zakona, ovog o kome je riječ, odnosno uspostavljanja svih institucija koje ovaj zakon predviđa svakome nanosi ogromnu štetu u Bosni i Hercegovini. Poznat je podatak koji je nedavno iznjeo tranferinternešen da se u Bosni i Hercegovini godišnje troši oko 800 miliona za javne nabavke, a da deseti dio, dakle oko 80 miliona završi u privatnim đepovima. Sve ovo govori u prilog tome da smo već previše zakasnili i da je neophodno da se u što kraćem roku omogući implementacija Zakona o javnim nabavkama u BiH. U skladu stim predlažem da se podrži prijedlog Savjeta ministara i da se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama razmatra i usvoji po hitnom postupku u skladu sa članom 105.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Kolega Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih želio podsjetiti prvo ovaj dom da je ovo četvrta, ili peta izmjena Zakona o javnim nabavkama. Da se uvijek to radilo po članku 105. i da se to uvijek isto, ista izmjena odnosila na pomjeranje roka. Ja sam o tome govorio na jednoj od sjednica kada smo davali produženje roka za uspostavu ove komisije za javne nabavke. I tada sam govorio da je krajnje vrijeme da prestanemo stom praksom, posebno odobravanja to po članku 105. Ni danas neću biti za to da se ovo uradi po članku 105. Zašto? Kolegica Majkić je ovdje već dobar uvod napravila o tome koliko je vremena prošlo više od godine dana da se uspostavi, da se uvede komisije i uspostavi Ured za žalbe. Ja mogu biti maliciozan i kazati da to svjesno radi određeno ministarstvo, jer im odgovara da vrše ulogu Komisije za javne nabavke i u isto vrijeme i Komisije za žalbe. Sljedeći razlog jeste što se ovaj zakon, ova izmjena Zakona odnosi dakle na produženje roka do kraja ovog trećeg mjeseca, mada je rok istakao u 11 mjesecu prošle godine što znači da bi on imao retroaktivno značenje, snagu. 27 Prema tome, moje prijedlog je da se ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona stavi u redovnu proceduru, bez obzira na narušene rokove i da Ustavno-pravna komisije kao i nadležne komisije ocjene ponašanje predlagača u odnosu na poštivanje rokova i zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Dr. Kunić, pa gospodin Belkić.
Dakle ja gospodo podržavam predlog od gospodina Križanovića. Ovo je važan zakon. Neki su ga prozvali revolucionaran zakon, kao da u prethodnom sistemu nije bilo ovakvog zakona, ali mislim da se dosljednije najmanje dvadeset puta poštivao nego danas, najmanje dvadeset puta. Ja sam svojevremeno rekao kada se radilo o izmjenama i dopunama ovog zakona u ovom parlamentu da je ovaj zakon osnov za najveći kriminal koji se sprovodi u Bosni i Hercegovini. Osnov! I želio sam na Ustavnoj komisiji da se formira neka dodatna komisija, dodatno tijelo ili da kooptiramo ljude iz prakse koji najbolje vide gdje se to zaobilazi zakon. Dakle koji su to segmenti da se zaobilazi zakon. A ima ih jako puno, barem ja sam slušao neke koji rade po tim pitanjima, dakle u velikim firmama i strašno se zaobilazi i zloupotrebljava ovaj zakon. Stoga predlažem i prihvaćam ovaj predlog da zaista ne možemo ovaj zakon prihvatiti po proceduri 105. Molio bih, ne znam da li Kolegij opet nemojte, ja hoću biti jako dobar sa Kolegijem, nemojte da želim da opet neke odnose. Ali, molim vas, posebno sa gospodinom Džaferovićem zaista, mislim, nema smisla. Ali, ako možete uticati Savjet ministara, takve stvare nedajte po članu 105. A ovaj parlament se pretvorio u član 105. , a šta hoćete od ovog parlamenta? Jednostavno samo prihvaćamo da čutimo, a tamo gde se čuti, ne misli niko, a izgleda da želite izvršiti transfer da čutimo, a tamo gde se čuti, ne misli niko, a izgleda da želite izvršiti transfer ovog parlamenta da niko ne stavlja nikakve primjedbe. Savjet ministara ima idealnu koncepciju, idealan koncept. On sagledava sve stvari i on može predlagati i budimo sigurni i uvjereni da je ovo najbolje što se može prihvatiti. Molim vas, zato prihvaćam ovaj predlog da se ide u redovnu proceduru.
Zahvaljujemo dr. Kuniću. Dakle ovo je predlog Vijeća ministara po kojem mi moramo postupiti poslovnički. Ne može Kolegij mjenjati zahtjev Vijeća ministara. Žao nam je i mi ponekada, ili najčešće mislimo kao i vi, ali moramo poslovnički djelovati. Riječ je tražio Beriz Belkić, pa Ljilja Milićević.
Naravno, ja ću se pridružiti svim ovim kritikama koje je iznjela i gospođa Majkić i gospodin Križanović i gospodin Kunić, jer su one tačne i argumentirane su itd. Međutim, postavlja se pitanje šta mi postižemo ako danas kažemo da idemo u redovnu proceduru itd. Ako pažljivo, ako obratite pažnju na suštinu predloga, pokriva se praktično 28 pravni vakum koji je nastao. Produžavanjem rokova nedonošenjem zakona mi taj prazni vakum praktično i mi saučestvujemo i produžavamo ga. Ja se potpuno slažem šta je to da mi možemo razgovarati šta je to što bismo trebali u Vijeću ministara uputiti, ili recimo Ministarstvu kao kritiku, kao naš zahtjev za neku vrstu njihove odgovornosti itd., ali odlučujući danas da idemo u redovnu proceduru mi praktično taj pravni vakum produžavamo i ja sam za to skloniji da mi ipak prihvatimo ovaj zahtjev da ovu stvar da tako kažem okončamo jer su konačno uspostavili Agenciju za žalbe itd. taj ured za žalbe i da na neki način uputimo kritiku Vijeću ministara. O ovome smo diskutovali deset puta zbog ovog produžavanja rokova itd. Ali nećemo napraviti ništa ako sada vratimo stvar u redovnu proceduru, jer Ustavno-pravna komisija neće imati instrumente o kojom je Jozo govorio da na neki način preispita odgovornost itd. Vijeća ministara. Odgovornost je ono što je rekao gospodin Špirić ko smatra da treba eno ima neki spisak tamo Gligorić nosa, pa neka izvoli. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Milićević je tražila riječ.
Zahvaljujem. Želim da kažem, osim toga da mi principijelno nećemo podržati proceduru 105. što se zna da smo uvijek protiv te procedure i da nećemo da budemo dio onoga da smo se pretvoriil u 105., da ovaj prijedlog zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama ako je tačno, a ne sumnjam u to, da je usvojen na 105. sjednici, održanoj 26. januara, Vijeća ministara, a danas je 7. mart. Zašto je čekao 40 dana pa da dođe po 105. ovaj parlament? Drugo, zajedno sa ljudima koji sjede u nadležnoj komisji, mi smo svjedoci da nam stalno dolaze ljudi iz svijeta, od predstavnika Svjetske banke, različitih organizacija i najviše zanima oblast javnih nabavki. Kako smo je zakonski uokvirili, na koji način imamo kontrolu, ko je odgovoran i zašto se je čekalo više od godinu dana na formiranje agencije, ovog ureda za žalbe. Mi smo znači napravili polu korak i sada smo zakasnili sa ovim korakom i treba to Parlament da amnestira. Ne mogu shvatiti da se je pravni vakum pojavio u tome što nije osiguran kancelarijski prostor, oprema i neophodni izvršioci. Mi stalno pravimo, napravimo krov pa ćemo onda nešto zidati nešto dole ispod krova. Kako su se mogli primiti ljudi, imenovati na nekakvu funkciju, a da se nije reklo da tamo u nekom uglu ima jedan sto i par stolica da ljudi sjede i sada treba zakonski regulisati, znači vakum do kog se došlo usljed toga što nije obezbjeđen prostor. Pa kada smo usvajali zakon valjda je trebalo, zakon ja koliko znam rečeno je da su ispunjeni svi preduslovi, samo se čekalo da ovaj parlament izglasa Zakon o javnim nabavkama, a sada se ispostavilo, što se nama jako često dešava da mi kao Parlament odradimo svoje. Mi smo davno donjeli zakon, ali neko drugi nije uradio svoj dio posla. Iz tog razloga neću da glasam, a što se tiče zaključaka, u pogledu ovoga mi smo imali zaključke, ja mislim par puta da je hitno potrebno ovaj ured imenovati da je neko ozbiljno tome pristupio, on bi prvo obezbjedio kancelarije, pa bi rekao evo raspisali smo konkurs. I zato mi imamo, meni je jako neprijatno, imamo onu tačku dnevnog reda zaključke, one zaključke koje mi danas imamo, pa ono je ljudi naša zbirka, ono je zbirka ovoga doma i nažalost ono bi trebalo uokviriti kada mi završimo ovdje rad, ono je dokaz ustvari čega smo se mi svi sjtili, šta smo trebali uraditi. Ali kada pogledamo rezultate dokaz naš, znači naši rezultati. Hvala lijepo. 29
Zahvaljujem kolegici Milićević. Dr. Živković. Molim vas o proceduri samo ako je moguće da.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, mislim da je, da smo došli u situaciju praktično da se oko procedure ovdje prepiremo i da samo iz formalnih razloga, zato što se neće da podrži procedura, nećemo da dobijemo rješenje. Rješenje, jer mi smo sada nemamo rješenje. Da ostavimo na stranu ko je tri godine bio ovdje pozicija, ko je trebao to da rješenje rješi, ko je trebao da predloži da se ovaj vakum stavi na stranu itd. itd. Nego mi ovdje trenutno imamo rješenje. Sada je pitanje hoćemo li ga jel prihvatiti, ili ćemo i dalje da ostavimo onako kako je bilo zadnje 3,5 godine. Iz tog razloga razmislite o to da je u pitanju procedura, a ustvari imao rješenje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Ko se dalje? Ne javlja se niko za riječ. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Dakle, glasamo o proceduri člana 105. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 26, protiv 5, 2 suzdržana. 21 iz Federacije, 5 iz Republike Srpske. Konstatujem da je prihvaćena procedura člana 105. na zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku. Dakle, prelazimo, otvaram raspravu za sadržaj. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Molim da se pripremite da se izjasnite o Zakonu. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 32 glasova za, 9 protiv, niko suzdržan, 24 iz Federacije, 6 iz Republike Srpske prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama BiH po članu 105. Poslovnika i time stekli uslove na prelazak na četvrtu tačku dnevnog reda, ali prije prelaska na novu tačku dajem pauzu od pola sata na zahtjev Kluba HDZ demokrščani, ukoliko nisam napravio grešku. Dakle pauza pola sata, ali molim vas počinjemo u 12 sati. Molim kolege koji su tražili pauzu i sve vas da na vrijeme budete u sali. [[PAUZA]] Gospodo, predlažem da poslanici sjednu na svoja mjesta i da nastavimo sa radom. Očekujemo i ostatak Kluba HDZ da nam se pridruže. Imamo kvorum. Možemo raditi. 30 Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad.4. Zahtjev poslanika Nikole Špirića, Martina Raguža i Šefika Džaferovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Dame i gospodo vama je poznata situacija u vezi sa ovim zakonom. Naime, znate da je na predlog Savjetaministara bio u proceduri Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava BiH i da je on bio usvojen u oba doma, ali u različitim tekstovima. U postupku usaglašavanja identičnog teksta zakona u zajedničkoj komisiji usaglašen je amandman broj I Predstavničkog doma i amandman broj I Doma naroda. Predmet daljnjeg usaglašavanja u zajedničkoj komisiji bili su amandmani broj XI na član 17. i amandman broj XII na član 18. Predloga zakona. Ovi amandmani su u Predstavničkom domu, a Dom naroda usvojio je tekst koji je predložio Savjet ministara. Dakle ova dva amandmana nisu, na ova dva amandmana nije postignuta saglasnost, pa je zbog toga, u skladu sa odredbama Poslovnika taj prijedlog zakona pao. Sobzirom da je ovaj zakon neophodno donjeti i da je on uslov za našu evropsko atlanske integracije, mi smo kao poslanici 23. februara u parlamentarnu proceduru dostavili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava. Prijedlog zakona koji smo mi dostavili u proceduru sadrži tekst koji je usaglašen na zajedničkoj komisiji oba doma. U taj tekst ugrađen je amandman koji je usaglašen na zajedničkoj komisiji, a odnosi se na član 1. kojim se određuje sjedište ombusmena za ljudska prava. Također su ugrađeni amandmani koji nisu bili sporni, a koji su usvojeni na ovom domu i Domu naroda. Kako se u zajedničkoj komisiji nisu mogli usaglasiti amandmani Predstavničkog doma na član 17. i 18. mi smo u ovom predlogu zakona predložili tekst koji je prvobitno bio predložio Savjet ministara. Evo to su moje napomene i ujedno obrazloženje Predloga zakona i zahtjeva za hitni postupak. Ujedno predlažem Domu da, sobzirom na ove okolnosti prihvati zahtjev za hitni postupak i usvoji ovaj zakon u predloženom tekstu. Dame i gospodo vi ste u pauzi dobili stranicu 5. Naime potkrala se tehnička greška. Mi smo to u Kolegiju sravnili vezano za član 17. pa vas molim da dakle ovu stranicu 5. koju ste dobili smatrate sastavnim dijelom teksta Zakona jer se potkrala greška u članu 17. tako da bismo imali dakle ono što je i piše u obrazloženju. Ono što bi bilo jako dobro, zašto molim vaše razumjevanje danas da smognemo snage dakle, vodila se duga rasprava u pokušaju usaglašavanja u jednom i drugom domu i čini mi se da nisu ostale suštinske razlike koje je nemoguće prevaći i i u tom smislu Kolegij je pokušao da predloži dakle sve ono što su obadva doma usaglasila. Mislimo da su bile nebitne razlike koje su usporile ili koje su dovele do toga da zakon ne bude usvojen. 31 Zahvaljujm dakle svim kolegama u ime Kolegija koji su u zajedničkoj komisiji dali doprinos da usaglase ono što su mogli usaglasiti. Mislim da je kolega Gligorić branio stavove našeg doma na toj komisiji, a i mi kao Dom da bismo došli do dobrog zakona naravno današnjim izjašnjavanjem možemo promjeniti svoj stav i da dođemo i zato molim da danas usvojimo i proceduru i predlog ovog zakona I još jednu napomenu. Želim da pozdravim uvaženog ombusmena gospodina Mariofila Ljubića, našeg dugogodišnjeg člana dakle Predstavničkog doma i Doma naroda, prijatelja koji revnosno obavlja ovaj posao i koji je pokazao puno razumjevanje vezano i za tok izrade i usglašavanje ovog zakonskog projekta i u to ime i u ime Kolegija ja mu se zahvaljujem i u ime vaše ga pozdravljam. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Gligorić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, evo ja sam molio da na početku kod utvrđivanja dnevnog reda i zamolio kolege da imaju razumjevanja, ali dobro, poslovnička je i takva mogućnost odnosno nemogućnost sobzirom da jednostavno se treba uvrstiti kao obavezna tačka dnevnog reda. Ali evo sada je svakako prilika da se podsjetimo na neke stvari vezano za Predlog izmjena i dopuna ovog zakona. Predsjedavajući je naveo šta su uradile komisije oba doma i tačno je da sam bio član komisije ispred Predstavničkog doma. Trudio sam se tamo da dva amandmana Predstavničkog doma branim. Jedan dio smo nespornih amandmana usaglasili, ali su ostala dva sporna, a to je prelazni period ombusmana ili obdusmena, kako ko izgovara, od godinu dana koji je smatram bio nužan da bi se kvalitetan prelaz iil transformacija u jedinstvenu instituciju ombusmena Bosne i Hercegovine izvršio i to sam zastupao i smatram i kao čovjek da jednostavno to normalno. Znamo šta su ombusmani za ljudska prava uradili u Bosni i Hercegovini i šta se od njih očekuje, da su praktično jedino građani pred njima mogli da ostvare svoja prava, ili su mogli nekome da se požale. To govore i broj predmeta koji su oni imali na desetine hiljada itd., što govori da se u Bosni i Hercegovini krše ljudska prava. Nećemo sada govoriti da u drugim zemljama imamo ombusmana na nivou opština, na nivou regija, na nivou kantona, zavisno o kojoj se državi radi. Ovdje se želi da se napravi jedinstvena institucija i to preporučuje Savjet Evrope i u redu. Ali, ali, ovaj drugi amandman koji nismo prihvatili, pored ovog od prelaznog perioda je to da se raspiše konkurs kako bi išla nova imenovanja. Ja ne mogu da shvatim da baš iz Savjeta Evrope iz Strazbura, ili EU iz Brisela, baš traže kako ćemo mi kadrovski riješiti to pitanje. To nema nikakave veze sa onim što se traži ovim zakonom da objedinimo tu instituciju, što nije sporno ni kod mene lično ni bilo kod koga ovdje ko sjedi. Sada kada sam kod ovog amandmana koji ste vi preuzeli, odnosno isključili ove iz Predstavničkgo doma, a preuzeli tekst Doma naroda, ili Savjeta ministara, i kada ste rekli da sam ja branio te amandmane Predstavničkog doma, volio bih i da ste i vi kao Kolegij tom logikom išli, nego ste zanemarili ovo što smo mi radili u Parlamentu i otišli ste ka prijedlogu drugog doma. Ali, neću o tome ni govoriti. Nego govorim o nama. Dragi moji poslanici, mi smo ovdje glasali za ombusmene za ljudska prava 2/3 većinom kako stoji u osnovnom zakonu, trenutnom zakonu na rok od 5 godina. Sada to izmjenama tražimo da ide konkurs, da 32 taj rok, da se prostom većinom bira, a ne 2/3 i sada se postavlja pitanje ako govorimo i puna su nam usta ljudskih prava u Bosni i Hercegovini, ljudi koji su piemonto, ljudi koji su bili u funkciji da drugim ljudima pomognu, daju sadisfakciju i svi su se izjasnili pozitivno o njima krše sada njihova ljudska prava. Pa ja pitam gospodina Mariofila Ljubića da li se krše ljudska prava njegova i njegovih kolega. Ja smatram da se krše. Parlament je jednom glasao 2/3 većinom na rok od 5 godina. Ako u ovoj zemlji destabilizujemo to povjerenje, ili nepovjerenje iskažemo u najveću instituciju kao što je ovaj zakonodavni organ. Pa ljudi gdje će nam biti kraj u Bosni i Hercegovini. Onda je sve podložno promjenama i hirovima. Ja imam informaciju da su se tamo neki nagodili da jedan nije mogao u Ustavni sud, pa mu je kratka penzija 3 godina roka, pa treba na ovaj način proći jer je plata isto kao i sudije Ustavnog suda, pa da prebaci tri godine plus, jer da ne ode ranije u penziju. Nemojte tražiti od mene u ovom poslaniku da vodi nečiju kadrovsku politiku kroz formu evrloatlanskih integracija. Nemojte stranačku normu, stranački dogovor i interes da dižete na interes međunarodne norme u Strazburu ili u Briselu. Imamo i jedan drugi program, poslanici iz Republike Srpske. Narodna skupština je rekla da treba tražiti prenos nadležnosti. A vi znate da su oni tamo nas osudili kao neke izdajnike. Ma ne držim ja mnogo do toga, jer i tamo ima tih stranačkih turbulencija. Ali je sasvim normalno kao prenos nadležnosti moramo poštovani zato što to stoji u Ustavu Bosne i Hercegovine. Tamo gdje se dogovore entiteti možete da izvršite prenos nadležnost. I ako jedna institucija je to osporila, kako onda mi da zanemarimo u ovom parlamentu te odnose saradnje sa Parlamentom na nekom nižem nivou. Ako ništa trebalo bi to uvažiti iz nekih drugih razloga, barem kolegijalno. Istovremeno imamo i jedan drugi problem. Ko će sada uraditi, jer treba gledati s praktične strane. Dobro, ima vas većina vi ćete to izglasati, bez razlike na sve ove anomalije i kada lijepo dođemo do, da li gledate gospodo poslanici to sa praktične strane. Kako realizovati. Ma ko će vam uraditi podzakonske akte, pravilnike o sistematizaciji, budžet i sve one, ove poslove koje treba da uradi neko u prelaznom periodu, a skratili ste im prelazni period, jer je rečno do kraja ove godine kako vi ste gospodo poslanici predložili. Oduzeli ste im vrijeme od godinu dana koje je bilo.
Za godinu dana dijete prohoda Tiho.
Pa, moguće je to, ali ja govorim o, pa dobro, zašto onda ovaj parlament nije iskoristio tri godine da bi raspravio, dobar Savjet ministara gospodine predsjedavajući, nego ovdje svi pričate. Gdje je Lagumdžija sad, otišao mi je on. Dobro, za njega pričam, imam posebnu priču, kada ga testiram na ovoj inicijativi. Zato vas molim
Samo malo, da saslušamo kolegu i da se držimo dakle, pričamo o proceduri, on obrazlaže zašto nije za proceduru člana 105. Da se saslušamo.
Zato vas molim da mi date vi iz Kolegija tumačenje kada je zakon pao na prošloj sjednici smo imali informaciju da komisija nije postigla dogovor, a to u našem zakonu piše u 33 članu 100. da je zakon pao. Ima u nekim zemljama precizirano, pa kaže – ne možete za 6 mjeseci, ima to i u Narodnoj skuptšini Republike Srspke, kada je već spominjem. Ne možete staviti tu taj zakon u tom. Ja smatram da uz ono što smo govorili Predsjedništvo, Savjet ministara je trebalo obavještavati da je bilo korektno to vratiti izvršnoj vlasti, obavjestiti je o tome i neka oni pošalju te izmjene predloga. Ne bi se puno zakasnilo, nego ovako imate osjećaj da se neko dodvorava nekome iz međunarodne zajednice, neko je dobar, kooperativan, a evo Gligorić recimo nije. Ne treba nam to. Ovo je najosjetljiviji zakon koji se tiče kršenja ljudskih prava i ovaj parlament je do sada kroz donošenje zakona, kasnije se utvrdilo kršio ljudska prava. Donosili smo takva zakonska rješenja koja će nas sada neke institucije tjerati da ih promjenimo i mi smo ponovo na putu da i ovdje prekršimo neka ljudska prava i to ljudi koji zastupaju interese drugih, pa vas molim, naprosto ljudski, provfesionalno, kolegijalno, odgovorno, neodgovorno, kako hgod hoete da o tome razmislimo i da ne glasamo za član 105. Barem da damo šansu, iako ste to mudro vi iz Kolegija skontali. Ako ne prođe ni 105., proće redovno, pa održavate to u Parlamentu. Nije vam to neki štos. Ali dobro, samo da znate, čitam vas. U ovom slučaju barem pustite šannsu da se amandmanima djeluje na nešto. Ako je par godina vođena rasprava o tome, komisije usaglašavale, ovaj parlament, pozivali se ove ljude da daju svoj doprinos, pa valjda treba uzeti njihovo mišljenje u obzir u smislu da nam je prisutno. Sve smo to ignorisali i sad želimo po 105. bez mogućnosti da mjenjamo zarez ili zapetu. Pa daj barem kolege vas molim vratite to u redovnu proceduru, dajte šansu da pozovemo i te ljude, da uzmemo i njihovo mišljenje i da sami promjenimo nešto i dajte nam tu šansu. Nemojte nas pretvarati i zbog toga je Kolegij po meni kriv što se dogovorio i što je iskoristio svoju poziciju koju vi imate da bi nam napravili jednu novu situaciju. Imate pravo kao poslanici, baš tri poslanika, što nije jedan, baš tri, to je vjerojatno zbog nekog ko vas sa strane gleda, pa ste poslali, pa onda istovremeno ste vi u Kolegiju, pa ste tamo predložili, pa onda na taj način stvarate jednu novu situaciju u kojom sve oblikujete u svojim rukama. E Parlament nije Kolegij, Parlament nije tri čovjeka. Valjda ćemo se kolege drage i koleginice oko toga složiti. Zato vas molim da razmislimo, odbacimo po 105. i dajmo barem šansu da popravimo da budemo poslanici, da jednostavno odgovorimo svom zadatku i prema Poslovniku i prema građanima da to pitanje riješimo. A nemojte ni ono što sam govorio da su neki rekli za Dom naroda, to je nešto drugo, nemojte dozvoliti da Dom naroda praktično bude centar, mozak onih poslova koje po Poslovniku imamo da radimo. O tome isto tako razmislite, jer se do sada to u ovoj skupštini dogodilo više puta. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Za riječ se javio predsjedavajući Doma gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Dame i gospodo, cijenjene kolege i kolegici poslanici, uvaženi gosti, članovi Vijeća ministara, ja molim kolege poslanike da kao što mi iz Kolegija imamo pozitivan pristup kada su diskusije poslanika u pitanju, da isto tako pokušavaju pojedinci naći pozitivan ton prema KOlegiju. Nije ovdje Kolegij koji smišlja zamke, koji smišlja prevare, koji radi na 34 zaobilaženju zakona i procedure, nego da pokušava da uradi posao koji je u interesu građana ove zemlje. I zato vas molim kada god pokušavate razgovarati morate shvatiti da mi o svemu razgovaramo. Vidite ima dosta stvari koje se mi u Kolegijumu ne usaglasimo i mi se ne libimo da mi to iznesemo pred Parlament da vi kažete konačnu riječ. I danas konačnu riječ na saglasnost Kolegijuma ima ovaj dom. Ali ja mislim da je Kolegij uradio dobru stvar. Bio sam spreman sam da predložim član 105. Zahvalan sam kolegama iz Kolegijuma koji su tu inicijativu iznjeli, podržali i mislim da će ovo danas dobiti ne 2/3 većinu, ovaj prijedlog, nego gotovo apsolutnu većinu, jer je ovo u interesu građana Bosne i Hercegovine. A sada da podsjetim klege koji pričaju, nije ovo izvorni zakon nego izmjene i dopune zakona. Da ne bi, dakle zahvalan sam svim kolegama koji su načinili korak naprijed da dođemo do dobrog teksta za koje bi mnoge kolege ovdje takođe mogle dati primjedbu zašto nema samo jedan ombusmen, nego imaju tri. Pa zašto je promjenjeno sjedište itd. itd. Dakle, nemojte da vodimo takve debate, pokušajmo da dođemo do zakona. Nije zabranjeno ako misle ljudi da imaju većinu da već na narednoj sjednici pokrenu inicijativu za izmjenu i dopunu Zakona da vode političke dijaloge sa kolegama iz drugih političkih partija da dođe do promjene ovakvog zakona, ako misle da nije dobar. To je smisao političke borbe, parlamentarne demokratije i dijaloga koji treba da odiše i u ovome parlamentu. Ja se ne libim javno da stanem i da mislim da ovo nije najbolje moguće rješenje na svijetu, ali je najbolje moguće u, do kojeg smo došli u ovom trenutku. Mislim da Bosni i Hercegovini ne treba javna opservacija, ne treba pogotovo čak ni iznutar Bosne i Hercegovine, a kamo li iz vana da nije ispunila uslov koji možemo da ispunimo evo danas usvajajajući ovaj zakon. Dakle, ja nemam nikakav kompleks da je možda predlog Doma naroda bio bolji i bliži usvajanju nego naš. A moram da vas podsjetim da je i to bilo dio političkih dogovora, jer smo mi prvi raspravljali o ovom zakonu i skrenuta nam je pažnja da smo usvojili nešto što nije u skladu sa standardima, pa je onda Dom naroda pokušao da vrati korak nazad da bi nas približio i doveo u situaciju da usvojimo nešto što neće sutra imati poruku iz međunarodne zajednice da je u koliziji sa standardima koje mi želimo da težimo. Ne bojim se, pogotovo nisam čovjek koji se obazire šta će mi neko reći sa ove, ili sa one strane, ali moram da vam kažem da mi godi kada neko kaže da se pomalo i razumijem u nešto. Dakle, nema potrebe ovdje danas niko nikom da se dodvorava i ja molim sve kolege danas dakle da izbjegnemo, ponovimo rasprave. Rekao sam i kolegi Gligoriću branio je stavove našeg doma, ali Dom može da ocjeni da je korisnije da usvojimo zakon nego da se zakujemo iza stavova da ovo vratimimo u redovnu proceduru, da otvorimo ponovno amandmansku fazu i izgubimo pola godine, ili godinu dana. Ja govorim samo da razgraničimo šta je u ovom trenutku korisnije. Dakle, pozivam sve one koji na sličan način razmišljaju da danas podrže ovaj zakon i ja sam ubjeđen da će biti tako i zahvalan sam dakle svima i u zajedničkoj komisiji i u oba doma koji su pokušali da dođemo do tog predloga. Vrlo je bitno da kolegama, postojećim obdusmenima nije zabranjeno da se pojave na konkurs. Ako su najbolji biće ponovo ombusmeni. Ako ima bolji od njih, ova zemlja će izabrati bolje. To je sasvim jednostavno. Ne vidim razloga da su prekršena ljudska prava, da se krše ljudska prava promjenom zakona. Premda je i to moguće, ali nije namjera, pretpostavljam nikog od nas bila te prirode. Ja se zahvaljujem i dakle pozivam sve dakle da idemo ne idemo u bespotrebne replike, no jednostavno da raspravljamo o proceduri. ja sam bio slobodan da kažem šta me je navelo da tražim proceduru člana 105., jer mislim da ukoliko to ne uradimo činimo veću štetu 35 građanima naše zemlje, nego da to ide u redovnu proceduru i da se nadmudrujemo. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Riječ ima gospođa Mara Perkanović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici ja ću u potpunosti podržati diskusiju gospodina kolege Gligorića i navepću dva razloga zbog čega ne može se podržati procedura 105. Pod broj 1. iz razloga što je nisu ispoštovane procedure prenošenja nadležnosti, jer iako se radi o izmjeni i dopuni zakona, radi se o dodatnom prenošenju nadležnosti sa dva entiteta na nivo Bosne i Hercegovine i u tom se mora poštovati procedura prenošenja koja ima svoja pravila. Pod broj 2. da se još preispita da li mi svojim odlukama kršimo ljudska prava ombusmena koji su dužni da štite ljudska prava u Bosni i Hercegovini. Mi smo svjedoci ovdje da se već godinu dana provlači jedna stvar koja, na koju se ne smije zatvarati oči, a to je da se odnos prema ovim ombusmenima je takav da se ne poštuje niti zakon o ombusmenu, niti zakon o izmjeni i dopuni zakona o ombusmenu za ljudska prava. Iz kojih razloga. Jer mi donoseći svoj zakon o izmjeni i dopuni zakona smo zahtjevali poistovjećivanje plata ombusmena koja ni dan danas nije ispoštovano. Postavljana su poslanička pitanja, donošeni su zaključci. Šta to govori o ovoj zemlji. Ako se ne poštuju ljudska prava onih koji su tu, u instituciji da štite ljudska prava građana Bosne i Hercegovine? Na koji načn će njihova ljudska prava biti štićen? Ako smo mi zakonodavna vlast koji svojim naknadnim zakonima kršimo postojeće zakone i svoje odluke, našto onda vodi ova zakonodavna vlast u Bosni i Hercegovini? Zato sugerišem da se ostavi prostora da se preispita još jednom ove sporne tačke zakona kako bi dobili kvalitetan zakon koji neće davati sumnju da u ovoj instituciji se može raditi kako se hoće, odnosno da se mogu zakoni mjenjati preko noći. Odnosno donesemo zakon i onda donesemo izmjenu i dopunu zakona koja je u sukobu sa postojećim tačkama zakona. I sdruge strane što ovaj zakon u nekim svojim tačkama nije sukladan sa zakonima koji se tiču Zakona o radu i radnim odnosima. Krajnje je vrijeme da se to poštuje, jer ljudi koji trpe u tom procesu niko ih ne vidi. Ko će zaštiti njihova ljudska prava? Ako je neko primljen na radni odnos u određeni rok na određeno i neodređeno vrijeme
Ja vas molim priča je o proceduri, a ako budemo o suštini, možete. Nemam ništa protiv, možete i završiti.
Hoću samo da skrenem pažnju koliko je to značajno, značajno sa aspekta ljudskih prava, jer ako danas kršimo ljudska prava ombusmena koji je zadužen, koga smo mi ovlastili da štiti ljudska prava, pitam se kako će biti zaštićena ljudska prava građana Bosne i Hercegovine. Hvala. 36
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ze javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasamo o proceduri. Glasajte sad. - Za 26, protiv 6, 1 suzdržan. 20 iz Federacije, 6 iz RS. Konstatujem da imamo entitetsku većinu i ukupnu većinu i da smo prihvatili zahtjev poslanika Nikole Špirića, Martina Raguža i Šefika Džaferovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Pozivam vas da se pripremite za glasanje o ovom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o zakonu, jer je procedura prihvaćena 105. Molim. Nema rasprave ako je prihvaćena procedura 105. Gubi smisao rasprava. Člana 105. Da, sada možemo raspravljati, ali ne možemo mjenjati. Dakle, otvaram raspravu. Okej. Ne, ne mi smo u proceduri člana 105. Ne možemo mjenjati ništa dakle. Možemo raspravljati sada koliko hoćemo. Dr. Lagumdžija izvolite. Nije problem.
Gospodine predsjedavajući, ja bih vas zamolio, pošto ste vi, mi smo podržali ovo, imajući puno povjerenje prema Kolegiju da ste, da je ovo što kažu ozbiljno razmatrao. Možete li vi sada nama obrazložite, možete li nam reći obrazložiti, naročito sa stanovišta onoga što je usvojeno u ovom domu i što je usvojeno u Domu naroda i što je onda praktično se nije usaglasio. Da nam fino kažete koja je suštinska, da tako kažem, koje su suštinske izmjene onoga što smo mi usvojili u ovom domu, odnosno u DOmu naroda. Da nam malo obrazložite ovo, jer vi znate po članu 105. postoje dvije mogućnosti da u to krene. Ili je suviše jednostavno, pa može, a ja ne vidim da jeste jednostavno. Ili je suviše hitno, pa može, ja prihvatam da je ovo hitno. Ali nije jednostavno, pa bih zamoli da obrazložite kao predlagači kako bi se mogli kvalitetno odrediti.
Ja se zahvaljujem kolegi Lagumdžiji. Ja ću to iskoristiti, oprostiti smjesta, ja sam to pričao u uvodnom dijelu kada sste bili vani, ali koristim priliku dakle da ponovim i žao mi je što ste bili izvan ovoga
Nisam, ja sam vas tu slušao, gospodine Špiriću ja nisam bio vani nego tu sam ovdje
Sasvim svejedno, nisam mislio da vam prigovorim.
Ne, ne, ono što ste govorili, ako mislite ponoviti niste odgovorili na moje pitanje. 37
Ne mislim uopšte onda uopšte onda ponavljati, niti vas mislim zadovoljavati. Ja sam ovdje predsjedavajući
Nema potrebe.
pa nema potrebe predsjedavajući za zadovoljavanje.
Vi ste čovjek u suviše ozbiljnim godinama da bi nekog mogli zadovoljiti.
Jesam. Asolutno.
Ja bih vas zamolio, a nema potrebe meni to da nudite. Tako da bih vas zamolio da ipak opredjelite
Vas očito ono što sam ja rekao ne zadovoljava i nemam namjeru odgovarati, a vi imate pravo glasati kako hoćete. Ko se dalje javlja za riječ? Ljilja Milićević. Izvolite. Teško je mene razumjeti dr.
Zahvaljujem, ja sam
Pa morate se još ljutiti, ali možete ostati trudni. Izvolite Ljiljo.
Znate šta, oprostite gospodine predsjedavajući, ali elementarna pristojnost i to bi vi trebali reći, ali ne da vas mi upozoravamo.
Da i ja vam se zahvaljujem, ali morate imati isti odnos prema meni. Izvolite.
To je prvo i za ovo sad i za maloprije. To prvo. Drugo, maloprije kada je gospođa Perkanović govorila vi ste nju upozoravali da se diskutuje o proceduri. Sada kada smo mi tražili, kada se završilo o proceduri i glasalo da pričamo o zakonu, kažete šta imate sada pričati, ovo je 105. Mislim hajmo postaviti 38
Otvorena je rasprava.
Vidim kako je otvorena. Šta hoću reći? Ja mogu, moja primjedba na ovaj prijedlog zakona i to je primjedba koju sam rekla već na par zakona i hoću da ukažem da nam se ovo ne dešava, jer ovo je jedna praksa po meni bez presedana. Član 5. stav 3. – plata ombusmena utvrđuje se u visini plate sudije Ustavnog suda Bosne i Hercegovine. Ovo smo imali za revizora, ovo smo imali par puta ranije. Nama je došla plata sudije Ustavnog suda kao ono nova era. Prije nove ere, poslije nove ere. Ja očekujem još neke prijedloga zakona pa će pisati taj ima 30% plate sudije Ustavnog suda, ovaj će imati pola, ovaj 100%. Ovo je neprimjereno da se u jednom zakonu, ozbiljnom zakonu, da se na ovakav način tretira i meni je na osnovu jedne ovakve rečenice sve jasno, kao što je bilo i za revizora sve i sada mi je tek jasno zašto je ovo 105. i zašto je toliko hitna procedura. Ovo je jedan od tih razloga, način ovo kako su elaborirale kolege je jedan od razloga, ali ja više ni za jedan zakon, makar pisalo da će svi poslanici ovog saziva imati platu i penziju sudije Ustavnog suda i do 75 moći da rade – neću glasati jer ovome nije mjesto u zakonu. I zato ću govoriti o tome i oni se čak ovdje izuzimaju. Sljedećim članom kaže se da će ostali zaposleni imati plaće shodno platama državnih službenika činovnika i jedino mi pravimo jednu elitu, a ta elita se zove neka zaštićena zove, bojim se zona sumraka gdje je sve ravno sudijama Ustavnog suda. Mene čudi kako Ustavni sud nije zasjedao i donio jednu odluku kako preporučuje da ih ne uzimamo usta i slučajno ne trpamo u zakon. Jer ovo je postalo smiješno.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Ja vas molim dakle da objasnim. Dobićete dr. Kuniću riječ. Prvo želim da se izvinim na riječi koje sam ja upotrijebim. Dakle red je da to uradim. Morate da shvatite da mi danas nije lako voditi ovu sjednicu jer ne želite da mi pomognete, Ako hoćete možete i dalje nastaviti. Ja jednostavno moram naći načina na koji mogu izaći iz svega ovoga. Kolegice Milićević, zadatak Kolegija je bio da ono što je usaglašeno, ja mogu sada da se složim sa vama, znači da sve ono što je usaglašeno u dva doma sačuvam, a i tada je vođena ta rasprava. Dobro se sjećam. Dakle mi smo ponudili samo usaglašeni tekst. Ono što se nije moglo usaglasiti dakle nismo htjeli da diramo, ali nismo htjeli da bude razlog pomjeranja i usvajanja zakona. Dr. Petar Kunić. Izvolite.
Nije mi bilo jasno kome se predsjedavajući izvinuo.
Vama. 39
Teško mogu primiti, ovo
Žao mi je.
To je svojstven, imanentan princip vašeg ponašanja, prostakluk i vi ste ekspert za prostakluke. Ja nisam dorastao vama, to moram priznati ovdje u Parlamentu. U tom pogledu ni blizu nisam dorastao. Pa molio bih gospodina Džaferovića da ima u vidu da je iz vašeg kruga predsjedavajući jedan prostakluk rekao ovako što nije pristojno, morate priznati. Daleko jačeg intenziteta nego što sam ja danas...Hvala. Hvala.
ne razumije se, daleko od mikrofona
Hvala. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ako mogu zamoliti, molim vas da, gospodin Sipović. Izvolite. Pomozite i ako hoćete, ako nećete i ja moglo isto.
...kolegama nekom koji su za pravo da im dajem podršku i ja smatram da je to konstruktivno. Hoću da kažem, potpuno sam razumio šta je Kolegij uradio i predsjedavajućeg i uvaženi dr. poslaniče ja imam jednu ljudsku osobinu da mi moramo ipak našeg predsjedavajućeg, naše dopredsjedavajuće poštovati radi digniteta Doma dok su oni tu. I mislim, ja dajem punu podršku, a takođe isto tražim od predsjedavajućeg i dvojice dopredsjedavajućeg da uvažavaju uvažene moje kolege i kolegice, kolegice i kolege. Mislim da mi trebamo na toj razini da budemo dok ste vi tu, da mi čuvamo dignitet Doma i sami sebe i ja sam za podršku
Zahvaljujem kolegi Sipoviću na ovim riječima. Ko se dalje javlja za riječ? Marija Perkanović izvolite. Je li replika ili diskusija?
Ja ću samo malo da repliciram gospodinu kolegi svome Sipoviću iz razloga što ovo je demokratski poredak i da se moramo međusobno jednako uvažavati i da ne postoji autoritet. 40
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Dr. Gligorić. Sipović replika, ponovo. Izvolite.
Uvažena kolegice biću vrlo kratak. Apsolutno sam za demokratski čin i ja prepoznajem se po tome da sam demokratski cijenjen, mada se nekome možda i sviđa, ali ne znači uvrede, omalovažavanja, vrijeđanja međusobno da je to demokratizaja. To vodi onda anarhiji. Prema tome ako mi ne uvažavamo naše domove i naše kolege, onda nemojte, nemojte mjenjati tezu molim vas. Ja vas uvažavam, ali nemojte to.
Zahvaljujem. Dr. Gligorić je li replika ili diskusija? Vi ste diskutovali jednom. Replika, samo da znam, ništa drugo.
Pa jel ograničen broj diskusija po Poslovniku.
Ja vas pitam, nema potrebe, dobićete i diskusiju i jedno i drugo, samo da znamo šta je. Nije problem.
Ovo što je bilo između prof. dva prof. Špirića i Kunića
Molim te nismo mi jednaki.
Dobro, dobro, mislio sam da kažem ovo
Ja sam redovni profesor, kolega je, molim vas, neka se zna
Dobro, razlika je kao nebo i zemlja jel tako. Hajde neka bude. Ali ima i ono profesore, ima i ono profesore od Branka Radičevića, da bolje sprijeda objeručke, nego s traga udariti mučke. Jeste ljudski, šta ima veze. 41
Gospodine Gligoriću, hoćete se vi očitovati o temi, ili ćete se zezati. Ako ćete se zezati, ja ću morati drugačije postupiti.
Gospodine predsjedavajući, konstruktivno ću diskutovati.
To i očekujem od vas.
Evo, sobzirom da je gospodin Lagumdžija postavio to pitanje, vi ste vješto pročitali ono što su drugi radili, komisije, ovaj dom, drugi dom i to ste lijepo dali kao da je vaše. Ali vi ste prekršili Poslovnik zato što kao predlaači, mislim na vas sve trojicu ste bili dužni da obrazložite kao predlagači. Nemojte se kititi i uzimati tuđi rad, nego gospodo vi ste poslanici, imate izmjene i dopune Zakona izađite za govornicu i recite promjenili smo to radi toga, dajte obrazloženja. I sve ono što je potrebno da bi bilo prošlo. Vi ste nas, pazite vi ste svoju namjeru ostvarili, vi ste sjeli tamo kao tri mudraca i uradili ste kako da mi to vratimo u igru i to ste postigli. Vi ste to postigli, ali istovremeno zašto niste bili korektni, nemojte se vi sada ljutiti, znam ja da ste, ja znam da ja vas sada homogenizujem protiv sebe, znam ja to
Ja vas molim nema homogenizacije. Završite.
Ali, ne, ne, ali vi ste dužni po Poslovniku, ja samo hoću po Poslovniku da radimo. Po Poslovniku ste dužni da kao predlagači možete se dogovoriti ko će biti kao jedan izvjestilac, nije nikakav problem i zaista lijepo za govornicu i dajte. Nego po vama jelde glasano po 105. Nema više promjena i ničeg i priča je završena. E to nije. Zato vas molim ispoštujte
Shvatili smo, shvatili smo.
Evo kaže Ruža glasali smo. E zato kada smo govorili u ono vrijeme u naprijed, pa moramo poslanicima reći da dobiju jednu predstavu, možda se ljudi nisu htjeli upustiti u to detaljno, a onda vi to nećete da date tada, nego ćete dati post festum. A onda dođemo da evo, kaže koleginica Ruža mi smo glasali. Pa dobro, ali nećemo valjda u ovoj zemlji da kršimo ljudska prava onima koji treba da štite druga ljudska prava. Neću to da radim u ovoj zemlji ni za koga i nema ni jednoga autoriteta da ću ga poslušati, ako kršimo ljudska prava u ovoj zemlji.
Zahvaljujem. 42
Za mene su građani glasali i ja želim tako da
Odlično. Zahvaljujem dr. Gligoriću. Molim vas, ja sam dao obrazloženje uvodno u ime Kolegija, govorio ponovo. To nekima vjerovatno dajem za pravo da nije dovoljno. Moguće da nije dovoljno. Ljudi nisu zadovoljni odgovorom. Oni će prema tome imati svoj odnos prema ovom zakonu. Ja ne mogu da utičem na to. Dakle, ja vas molim, dakle ne mogu vam dati drugo obrazloženje nego koje sam dao. Očito to nekima nije dovoljno. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 26, 5 protiv, 3 suzdržana. 21 iz Federacije, 5 iz RS. Konstatujem da je prihvaćen dakle, da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine prihvaćen hitnom postupku, na zahtjev poslanika Nikole Špirića, Martina Raguža i Šefika Džaferovića. Drage kolege svima se vama zahvaljujem koji ste dali doprinos. Još jdnom se izvinjavam ako sam mojom pričom iritirao nekoga. Nije bila namjera. Shvatite da nije lagano sve ovo voditi, dakle još jednom ja se izvinjavam, nije moja namjera bilo koga da povrijedim ni da omalovažim, ni da se poredim sa bilo kim. Hvala vam svim koji ste dali doprinos da dođemo do ovog bitnog zakona, kao što ću dati i ja doprinos ako neko pokrene inicijativu za izmjenu nečega što misli da nije u redu. Prelazimo na 5. tačku dnevno g reda Ad.5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika 27. februara Savjet ministara dostavio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika ovog doma. Vi ste Prijedlog zakona dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 29 glasova za, 2 protiv, 1 suzdržan, dakle, prihvtili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika. 43 Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad.6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost predlagača poslanika Zlatka Lagumdžije Nije postignuta saglasnost o izvještaju Komisije za finansije i budžet. Stavljam izvještaj na glasanje u drugom krugu. Vi znate kakva je procedura glasanja. Dakle, izvještaj Komisije je bio negativan. Dakle, samo se glasa. Ovo je procedura kad se samo glasa. Izvještaj Komisije je bio negativan, ali nije imao entitetsku podršku. Dakle, sad se glasa, ukoliko se izvještaj Komisije prihvati zakon je pao, ukoliko se odbije ide u daljnju proceduru, Komisije za finansije i budžet. Nije problem.
Prvo, ovo je zakon o PDV-u, kojim se uvodi nula na hljeb, mlijeko i lijekove. Onaj, izvještaj Komisije je bio da se odbije, dakle, da ostane 17% za sve. Sada ko glasa za izvještaj Komisije, taj je zato da ostane 17% za hljeb, mlijeko, lijekove. Ko glasa za izvještaj Komisije, glasa da hljeb, mlijeko i lijekovi ostanu 17%. Samo radi informacije da se zna da ne bi nesporazuma bilo.
Molim vas, glasamo o izvještaju Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad.
I listing molim. Da vidimo ko je za hljeb, mlijeko i lijekove. HDZ, SDA i SDA. Dobro.
Za 18, protiv 16, suzdržan niko. Dakle, imamo, samo malo, vratite nam izvještaj. Za je 18, protiv 16 i niko uzdržan.
Znači, izvještaj je prošao, zakon je pao.
Je, je, prihvaćen je izvještaj Komisije. Samo malo. Za je 18, dakle, za izvještaj, 16 protiv i niko uzdržan. Nema većinu iz RS. Ovo je drugi krug. Ovo je definitivno nema dalje glasanja. 44 Tražiš ponovno glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ovo je samo procedura glasanje. Nema rasprave. Za 17, protiv 17, suzdržan niko, opet nije prihvaćen izvještaj. Nema opšte većine. Nemojte da se. Nema ni prostu većinu. Evo da Branka tumači. Pa stanite malo. Lahko je sjediti u zadnjim klupama pa reći može ovako, može onako. Dakle, traženo je ponovljeno glasanje. Je li traži neko da se glasanje ponovi ili da objasnimo ovaj rezultat? Traži Klub SDA da se ponovi glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 18, protiv 16, suzdržanih nema. Dakle, kao i prvi put. Prihvaćen je izvještaj Komisije, zakon je pao. To vam je tumačenje. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda.
Možemo li gospodine Špiriću dobiti listing prije prelaska na sledeću tačku. Ništa ovo ne vjerujem. Tri puta se šara.
Dajte listing, poslije glasanja. Prelazimo na 7. tačku.
Pauza dok ne dobijem listing. Tražim pauzu dok ne dobijem listing.
Molim vas zadnji listing. Nema više ponavljanja glasanja. Nemojte da pravimo cirkus. Dame i gospodo prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. Molim valo strpljenja i tišine. Dajte da završimo sa ovim. Ad.7. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenma i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, predlagač poslanik Jozo Križanović Također nije postignuta saglasnost ni o ovom izvještaju Komisije za finansije i budžet. Idemo na drugi krug glasanja po istom principu gospodine Križanović kao što je Zlatko objašnjavao maloprije. Ukoliko bude prihvaćen izvještaj Komisije zakon je pao, ukoliko nije ide u dalju proceduru. Nema rasprave, idemo samo na glasanje.
Samo da naglasim o čemu se radi. Ovdje se radi o Prijedlogu zakona o porezu na dodanu vrijednost, koji se odnosi na izdavaštvo, informiranje i invalidska pomagala. 45
Zahvaljujem. Pripremite se za glasanje. Nema rasprave, samo je glasanje u pitanju. Momo hoćete riječ? Ja vas molim, ostalo je samo glasanje. Nema, niko ne može dobiti riječ za raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad o izvještaju Komisije. Za 18, protiv 17, niko suzdržan. Konstatujem da i ovaj izvještaj je prihvaćen, isto kao i sa prethodnom tačkom. Možete uzeti listing.
Maloprije 18 – 16.
Pa šta ima veze, neko promijenio viđenje. Šta možete tome. Molim vas.
Dozvolite da sumnjamo u vjerodostojonost glasanja.
Šta tražite?
Tražimo ponovljeno glasanje i listing. Pazite, maloprje je bilo 18 – 16, 17 – 17, i 18 – 16. Dakle, u sumi smo uvijek bili isti.
Dr Lagumdžija traži da se ponovi glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ponovit ćemo glasanje.Imam ja strpljenja, možete se igrati koliko god hoćete. Ja vas molim, pošto ovo izgleda želimo pretvoriti u zabavu, ja vam tu ne mogu ništa pomoći. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 17 – protiv 17. HDZ traži da se ponovi glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 18, protiv 16, suzdržan niko. Dakle, prihvaćen izvještaj Komisije. Zakon nije prihvaćen. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Molim da se da listing dr Lagumdžiji, tražio je. Ad.8. Prijedlog zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanju pomoći licima optuženim od Međunrodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, prvo čitanje Ovaj zakonski prijedlog razmatramo po proceduri, propisanoj u članu 104. Poslovnika. Zahtjev Savjeta ministara za ovu proceduru usvojili smo na 73. sjednici. Ustavno-pravna 46 komisija mišljenje je dostavila 2. februara. Izvještaj Ustavno-pravne komisije ste dobili 3. marta 2006. godine. Vidjeli ste da je Ustavno-pravna komisija usvojila 15 amandmana. Izmijenjen je i naziv zakona. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane. Mi smo sada u prvom čitanju i otvaram raspravu vezanu za prvo čitanje. Ko se javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, S obzirom da sam ja bio predlagač grupe amandmana, praktično kojima je u potpunosti ne samo promijenjen naziv nego i čitav tekst zakona i na taj način zakon praktično uveden u pravne norme, znači, koje vrijede ovdje u BiH, dakle, u skladu sa zakonom o krivičom postupku i Krivični zakon u BiH, a pri tome Zakon uvažava i intencije, ne samo u evropskim zemljama gdje imamo i Konvenciju o borbi protiv ratnih,posljedica rata, u smislu ratnih zločina itd. Ja bih da se zahvalim prije svega razumijevanju ljudi iz OHR-a i OSCE-a, sa kojima sam radio zajedno na ovim amandmanima, kako bismo dobili prihvatljiv zakon. Imajući u vidu da su novim zakonom, praktično promijenjeni principi, što se tiče Kluba SDS-a, stekli su se uslovi da glasamo za ove principe.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Dr Gligorić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Evo, ovo je fin primjer kako predlagač zakona izađe pa nam da osnovne podatke, ali, hajde da ja ne pričam uvijek stalno isto po vama tešku priču i optužbu. Svojevremeno sam bio protiv u komisijskoj fazi na Ustavno-pravnoj komisiji kada smo dobili ovaj tekst iz Savjeta ministara, koji je, također, kršio ljudska prava, jednostavno niste imali kad je osnovana sumnja, vi bez dokaza blokirate račun i onemogućite praktično funkcionisanje ni porodice x nekog čovjeka. Nije se znalo u tom osnovnom tekstu, prijedlogu koji nam je došao iz Savjeta ministara, svojevremeno i sada ovo što je govorio gospodin Novaković je, otklonjeno. Moralo se, ovo samo govori kako dolaze neozbiljni zakoni iz Savjeta ministara. Morali ste promijeniti naziv, morali ste 75 članova promijeniti. Morali ste potpuno napraviti gotovo novi tekst, da bi zadržali i ovaj dio, da bi uvezali.
Je li vi pričate o ovom dijelu koji imate ili o nečem što je bilo pa promijenjeno?
Ne, ne, o ovome što je sada.
Pa falite ovo, nemojte kuditi. Zamislite, ne mogu da vas shvatim. Vi pričate o nečem što je promijenjeno i sa čim se slažete da ne valja. Barem recite ja popdržavam ovo, ovo je u redu. 47
Dragi moji prijatelji, ovo jeste Parlament. Ovo što radi gospodin Novaković i ovo što mi mijenjamo i što ćemo podržati, u odnosu na loš tekst koji je došao iz Savjeta ministara, jeste posao Parlamenta i poslanika, a ne ono kao što vi nama svežete mašnu, ne možemo ništa i onda smo dobri i poslušni momci. Nemojte biti nervozni predsjedavajući. Mi sada pričamo o dobrom radu kakav treba da bude poslanik. Bio sam protiv, također, u početku, ali ovo je sad dobar posao. Ovako treba da mijenjamo i druge zakone koji nam dolaze. Ako vi mislite da što dođe iz Savjeta ministara da je to najveća pamet, šta ćemo mi kao Parlament, hajde da se raspustimo. Možemo se mi kao Parlament i raspustiti. Zato vas molim, ja ovo podržavam, ali podržavam i ovaj rad. Podržavam i da ne kršimo ljudska prava, ali da smo bili ovako disciplinovani i poslušni kao vi u Kolegiju, mi bi usvojili i onaj zakon i onda bi nakon par mjeseci neko konstatovao da se krše ljudska prava. Tu je razlika između nas. Pristup odgovoran i profesionalan da Parlament mijenja lošu normu.
Da ne znam na kojoj smo tački dnevnog reda, ne bih znao o kojem se zakonu radi, jer ga ni jednom niste pomenuli.
Privremene mjere gospodine Špiriću, a te privremene mjere, na način kako je to predložio Savjet ministara koga vi podržavate bi bio veliko zlo i zato smo se morali potruditi i ja lično sam se potrudio. Sa gospodinom Novakovićem sam obavio bezbroj razgovora da bi došli do ovih rješenja i zato mi je drago, takva saradnja jeste dobra, to je konstruktivna saradnja. Ali, ne vrijedi govoriti gluvima, osim kad padne komanda glasaj.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Ko se dalje javlja za riječ? Dr Živković. Izvolite.
Očigledno da smo sa nekom tenzijom krenuli današnju sjednicu i da, očigledno padaju teške riječi ovdje. Mislim da niko nije zaslužio da se na takav način ovdje odnosimo, pogotovo što Ustavno-pravna komisija, ako ćemo pravo zapravo je, praktično prekršila Poslovnik dibi dus. Ne možete donijeti jedan zakon koji ništa ne valja, pa na tu istu ustavnu komisiju donijeti drugi zakon, koji, apslutno krši čitave principe zakona koji je iz Vijeća ministara došao, pa da u stvari novi zakon uzmete i razmatrate i na njega donesete amandmane i taj zakon donesete ovdje. Procedura je trebala da bude, da taj zakon obori se, da gospodin Novaković da novi zakon i da mi o tom novom zakonu raspravljamo. Znači, i Ustavno-pravna komisija, ako ćemo zapravo je, potpuno proceduru pogriješila, ali nećemo ovdje, vidim da je steklo dovoljno razumijevanja i dovoljno između nas samih, naravno, imaju saradnju sa predlagačem, da ovaj zakon danas usvojimo, onda bi bilo dobro da se na taj osnov vratimo i da o tome zakonu raspravljamo, a da ne govorimo o tome šta je bilo na koji način se radilo i mislim da bi dobro bilo da se na taj način raspravlja sada samo o tom predloženm zakonu. Hvala. 48
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Krivi navod dr Gligorić. Dajte da malo, vidim da nema amandmana da ovo završimo.
Gospodine predsjedavajući i dr Živkoviću, ja mislim da se nije ništa prekršilo, nego je poslanik iskoristio svoje poslovničko pravo. Ako pravimo poređenje da vas podsjetimo, vi ste svojevremeno prepravili amandman na budžet vezan za popis stanovništva od gospodina Lagumdžije,pa, ako već govorite i želite da kažete jeste nešto poslovnički nešto nije, onda je to bilo suprotno Poslovniku. Prema tome, moramo voditi računa, sad smo jedan jedan.
Zahvaljujem. Ja vas molim, dajte samo malo. Dobro je da je Ustavno-pravna komisija završila posao. Dobro je da smo dobili zakon bez amandmana. To je znak da oni koji ulažu trud, uložili truda i da možemo usvojiti zakon. Sad dajte, ako neko ima primjedbe na zakon ili ako nema, nema amandmana da ne pričamo o svemu sem o zakonu. Ja vas samo to, ako mogu zamoliti. Kolega Sipović. Kolega Ćeman, ako nema, Ustavno-pravna komisija je uradila dobar posao. Hvala vam lijepo.
Ja bih samo uvaženom kolegi repliku. Zahvaljujem se uvaženom kolegi na onom što je Ustavno-pravna komisija učinila, je dokaz da su krajnje konstruktivno nastupili, a nismo uvaženi kolega prekršili Poslovnik, jer smo glasali i ovi su amandmani bili sastavni dio ponuđenog zakona. Prema tome, kao član Ustavno-pravne komisije, na čelu sa našim predsjednikom Ćemanom Mirsadom, mislim da smo na taj način, upravo pokazali zrelost kao komisija radno tijelo ovog doma, da mođemo mi u kvalitetu zakona predložimo ovom domu.
Zahvaljujem. Niko se više ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 25 glasova za, 2 protiv, 5 suzdržanih. 16 iz Federacije i 9 iz Republike Srpske, prihvatili Zakon o primjeni određenih p... mjera radi efikasnog provođenja mandata Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, te drugih međunarodnih destruktivnih mjera u prvom čitanju. S obzirom da nije bilo amandmana, nisu prispjeli amandmani, pitam vas da li ste zato da ovaj zakon vodimo i drugo čitanje o ovom zakonu. 49 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 27, protiv 4, suzdržana 2. Konstatujem da imamo većinu i entitetsku većinu i da smo se odlučili da o ovom zakonu raspravljamo i u drugom čitanju. Otvaram raspravu i u drugom čitanju. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 25 glasova za, 3 protiv, 4 uzdržana. Dakle, imamo većinu i entitetsku većinu, usvojili Zakon o primjeni određenih privremenih mjera radi efikasnog provođenja mandata Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, te drugih međunarodnih restruktivnih mjera. U drugom čitanju smo taj zakon usvojili. Dakle, stekli smo uslove da pređemo na 9. tačku dnevnog reda. Ad.9. Prijedlog zakona o dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, prvo čitanje, predlagač poslanik Momčilo Novaković Poslanik Novaković ovaj prijedlog zakona dostavio je 16. januara 2006. godine, sa zahtjevom da se razmatra po članu 105. Na 73. sjednici Dom nije usvojio zahtjev za hitni postupak, pa se Prijedlog zakona razmatra u redovnoj proceduri. Kolegij je kao nadležnu za razmatranje ovog zakonskog prijedloga odrededio Ustavno-pravnu komisiju. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dobili smo 2. februara. Izvještaj Ustavno-pravna komisija dostavila je 3. marta i vama je upućen putem telefaksa. Vidjeli ste izvještaj, Komisija je podržala Prijedlog zakona u predloženom tekstu i konstatovala da ni u komisijskoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Momčilo Novaković, pa gospodin Ćeman.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, Vrlo često sam, čitajući izvještaje Komisije za ljudska prava, a posebno posljednji koji je govorio o stanju ljudskih prava u Kazneno-popravnom zavodu u Zenici, nailazio na konstatacije da se krše određena prava zatvorenika iz različitih sada razloga. Također su se te ustanove često puta branile stavovima da imaju previše zatvorenika, da nemaju uslove, da ih razvrstavaju po različitim odjelima, nego da se u istom odjelu nalaze zatvorenici za različita teža i lakša krivična djela, što, naravno, nije u skladu sa standardima u ovoj oblasti. Iz navedenih razloga sam se odlučio da predložim zakon o dopunama Zakona, kojim, praktično se Ministarstvu pravde daje mogućnost da u dogovoru sa čelnim ljudima u Zavodu vrši premještaj zatvorenika na cijelom području Bosne i Hercegovine kako bi spriječio ovo o čemu sam maloprije govorio. To je ključni razlog¸ predlaganja ovog zakona i ključni dakle princip ili moje namjera je ustvari bila da se na ovaj način onemoguće i kršenje ljudskih prava zatvorenika, odnosno, s druge strane omogući primjena evropskih standarda. Da je to tako govori samo jedna konstatacija o izvještaju o stanju ljudskih prava u KPZ zatvorenog tipa u Zenici koji je ova naša komisija dala dakle ta konstatacija koja glasi – Komisija zahtjeva od nadležnih državnih i entitetskih vlasti Vijeća ministara, Ministarstva pravde, federalnog Ministarstva pravde i Ministarstva pravde Republike Srpske da riješe 50 slučaj premlačivanja zatvorenika srpske i hrvatske nacioanlnosti u KPZ zatvorenog tipa u Zenici da način da se u cijelosti zaštite njihova ljudska prava i slobode u skladu sa međunarodnim konvencijama za zaštitu ljudskih prava i sloboda kao i domaćim propisima, te o tome obavijeste ovu komisiju. Dakle ova rečenica je bila ono što me ponukalo da predložim ovakav zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Riječ je tražio kolega Ćeman iz Ustavno-pravne komisije. Izvolite.
Zapravo predsjedavajući ja ću govoriti u lčno ime, a izvještaj Ustavno-pravne komisije ste dobili. On je na osnovu rezultata glasanja onakav kakav jeste, dakle Ustavno-pravna komisija je većinom glasova podržala principe, što znači da kao kolektivno tijelo u skladu sa Poslovnikom na bazi većine stoji iza tog prijedloga zakona. Međutim, pošto govorim u ličnom kapacitetu i upravo želim da kažem nekoliko stvari. Ne bih duljio, ali prvo ne sporim naravno da su zaključci i hajde da kažem dojmovi koje je Komisija za ljudska prava uočila prilikom obilaska KPZ poziv svim institucijama pa i ovome domu da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi, kao što reće kolega Novaković zaštitila se ljudska prava, ako ja dobro to parafraziram što nije sporno. S druge strane, praktično rješenje koje se nudi kroz ovaj zakon evo svjedoci smo u ovome domu nerijetko da pitanje nadležnosti je ponekada prvorazredno pitanje. Dolaze u koliziciju sa razumjevanjem nadležnosti u ovoj oblasti na što i Ustavna komisija je imala priliku i tu informaciju čuti. Ima primjedaba sa entitetskoga nivoa dakle da ovaj prijedlog ne zadovoljava taj zahtjev. Dakle nadležnosti ministarsta resornog na nivou države da raspoređuje zatvorenike pa i u ovakvim slučajevima izvan da kažemo entiteta. Naravno ja uvijek imam razumjevanja za one koji bi nadležnosti na državni nvio prenosili i u tom pogledu ne bih čak principijelno ni prigovarao. Ključna stvar za koja mene navodi da ne prihvatim ovo rješenje, a ne sporeći da je zaista prijeko potrebno i neophodno i što prije poboljšati uvjete u KPZ jeste to što bi praktično primjena zakona na način na koji se sugeriše, iako smo mnogo toga učinili isključivo racionalnim defakto dovela i do jednonacionalnih zatvora. To zaista nije rješenje i nije izgovor za zapravo potrebnu pravu akciju koja treba da glasi – osuđeniku, bez obzira gdje izdržavao kaznu moraju se osigurati ljudska prava u skladu sa, evo govorim evropskim standardima i bilo da je riječ o prekobrojnosti, dakle mora se tražiti rješenja za to na drugi način, a pogotovo ako iz drugih razloga nesigurnost ugrožena. Postoje instrumenti u Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija koji naravno i drue zatvorenike, odnosno one koji su na izdržavanju kazne, hajde da tako kažem privode poželjnom, odnosno obaveznom načinu ponašanja koje ne smije ugrožavati druge zatvorenike na izdržavanju kazne. Da skratim i da zaključim, ja dakle lično ne podržavam ovaj prijedlog zakona. Misilm da moraju se i mogu se naći druga sredstva, druga rješenja, a dugoročno gledajući jesam za to i u ovoj oblasti razmotrimo ta pitanja u neko dogledno vrijeme, odnosno nadležnosti prenesemo na državni nivo. Hvala lijepo. 51
Zahvaljujem. Dr. Gligorić, ne pa poslije. Ko repliku ima? Momo Novaković replika. Izvinjavam se samo malo.
Prvo hoću da repliciram na konstataciju da bi sa primjenom ovog zakona defakto došlo do stvaranja jednonacionalnih, kako reče kolega Ćeman zatvora. Naime, ako se pročita zakon onda se vidi da to nije. Znači da to ovaj zakon ništa više ili manje ne onemogućuje, nego postojeća zakonodavna praksa. Dakle, nema govora o ovom o čemu je govorio gospodin Ćeman. I s druge strane sam ja doživio na kraju mandata da se ja zalažem za prenos nadležnosti, a Ćeman protiv, pa je to veoma važan napredak u ovom parlamentu.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Kolega Gligorić, pa Belkić. Replika, Momčilo Novaković. Hajte.
Replika je upućena na osnovu diskusije da ne radi se ovdje o nekoj vrsti prenošenja nadležnosti tipa centralizacije, ili raspoređivanja nacionalnih zatvorenika u određene nacionalne zatvore, zaboga. Ovdje se radi o poboljšavanju postojećeg zakona na nivou države, jer se nije ispoštovalo izmjenama i dopunama Zakona entiteta, posebno Federacije Bosne i Hercegovine. Nije uskladila svoj zakon, istovjetni zakon sa zakonom na državnom nivou. O tome se radi. Da je usklađen taj zakon ne bi trebala izmjena i dopuna. Razumijete. Ali s druge strane doživili smo da se vi suprostavljate centralizaciji na čijoj liniji ste konstano. Mislim, nevjerovatno da li vi u ovoj situaciji koja se desila u Zenici se svrstavate u one koji podržavaju kršenje ljudskih prava, ili trpljenju tih ljudi koji su tamo pritvoreni i u stacionaru su gdje se ne zadovoljavaju osnovna ljudska prava zatvorenika u jednom zatvoru. A to traje već 7 mjeseci gospodine Ćeman. Trebali bi se zapitati zašto je to tako?
Zahvaljujem. Kolega Gligorić. Replika. Okej.
Dame i gospodo, gospodin Belkić se nešto buni što. Aha, dobro, izvinjavam se. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sanckija i drugih mjera koje je predložio gospodin Novaković se rješava sigurno jedan problem na nivou Bosne i Hercegovine kojeg mi imamo dok se ne riješi pitanje reforme zakonskog sistema koje je neophodno izvršiti. I Komisija za ljudska prava, a i ja sam bio takođe u jednoj podkomisiji, mi smo utvrdili, mi smo konstatovali da u svim zavodima po Bosni i Hercegovini osuđenik koji takođe ima svoja prava ona se krše i ne mogu normalno u zatvoru da im obezbjede sva ta prava koje imaju na prostor toliko kvadrata i sve ono što ide u vezi sa tim, tako da je na ovaj način moguće, zbog raionalnosti prekobrojnosti kao što je naveo ospodin Novaković, a i bezbjednosnih razloga ovim bi se mogao vršiti premještaj. 52 Ako govorimo samo o ratnim zločinima, onda mi nemamo zatvor na državnom nivou koji treba sagraditi i on će se početi tek da gradi za možda 2-3 godine. Ali šta da radimo sa ovim recimo ljudima kao što su u Zenici, pa hajde hrvati su premješteni tako da su ostali Srbi praktično koji nisu u poziciji da se oni premjeste. Iako je po meni zatvor bilo gdje u Bosni i Hercegovini je zatvor, nije to hotel ili trebate ući u te zatvore pa da vidite kakav je to jad i čemer. Ali, u ovom slučaju konkretnom smo došli u jednu drugu poziciju da je, treba otići makar, mnogi će i ući, jer smo na nivou entiteta, ministri su davali različite izjave. Državni ministar također. Došlo je do javne blamaže među njima. Nepoštovanja. Mi smo kao Predstavnički dom, naša komisija zauzimali neke zaključke. Niko ni to nije, ni to više niko ne poštuje i mislim da bi na ovaj način mogli kroz ovu zakonsku normu to pitanje riješiti. Što se tiče zatvorenika u Zenici da znate njima je ugroženo znači, ugrožen život, pravo na život i to je gotovo svima u Bosni i Hercegovini jasno. Drugo, sada je ono što je gospodin Ćeman rekao, poštujem ono što je on govorio. Međutim, kaže može se i na drugi način riješiti, a ne ovom normom. Ne može na drugi način. Znate šta sada ti ljudi rade. Oni nemaju pravo na šetnju, uskraćena im je. Stavljaju ih u neki stacionar. A stavili sa tuberanima i hepatitis „C“ koji imaju. Znači ljudi će se ti svjesno razboliti i doći će u jednu goru situaciju. A ima pravo na zdravstvenu njegu. Ima pravo na život i na zdravstvenu zaštitu. To se u Zenici sve krši. Hoćemo li mi nositi na savjesti te ljude. Ako su oni pogriješili i ako je društvo njima odredilo mjeru, onda mi moramo biti humani prema onima koji su u zatvoru, jer bi bili isti kao i zločinci. Zato vas molim da ovo podržimo i riješićemo ovaj problem koji imamo i kao akutni, trenutni problem koji imamo u Bosni i Hercegovini i na taj način ćemo moći rješavati i druga pitanja, a ne kada zatreba Federaciji i Republici Srpskoj, pa tri Bošnjaka, pa tri Srbina, pa pre toga su tri Srbina bila pretučena, pa se to razmjenilo zato što slučajno je trebalo, ili je bilo interesa da tri Bošnjaka pređu. Ne trebamo mi tako se ponašati, nego upravo normom da se procjeni to pitanje riješi, a da se ne navija ni za jednu stranu u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Belkić je dugo čekao na riječ.
Hvala lijepo. Dakle ja se prije svega nadam da se moja diskusija neće protumačiti kao podrška kršenju ljudskih prava. Ali ipak iz diskusije koju je evo do sada vodimo proizilazi da mi diskutijemo o Srbima, Hrvatima i Bošnjacima, a ne o zatvorenicima. Koliko god mi htjeli da neke stvari pojasnimo. Po meni su ovdje bitna pitanja izjednačavanja standarda vaspitnih tih mjera itd. ujednačavanje ravnoteža, uravnotežavanje uslova u Bosni i Hercegovini vezano za ovu oblast itd. I ja nisam uvjeren da ovim da tako kažem parcijalnim intervencijama možemo riješiti ovaj problem. Po mom mišljenju ovaj se problem može još samo riješiti ukupnom reformom zatvorskog sistema, zatvorskog sistema gdje ćemo obezbijediti odgovarajuće standarde, odgovarajuće vaspitne mjere i ravnopravnost ljudi i u tim uslovima, a ova, ove intervencije koje se nude ovdje danas, naravno ja razumijem i na neki način podržavam razloge predlagača koji vrlo jasne neke argumente iznose. Ako je ovdje puno, a ovdje ima mjesta zašto to ne uraditi itd. Međutim, kažem generalno se problem ne može riješiti na ovaj način, barem po 53 mom mišljenju bez kompletne reforme tog cijelog zatvorskog sistema. I nažalost mi nećemo moći podržati ovakva rješenja, ali ćemo se zalagati za ukupnu reformu u zatvorskom sistemu. Kada je riječ o ovome o čemu je gospođa Perkanović govorila, dakle Federacija je dužna prilagoditi zakon državnom zakonu, dakle to ne može biti predmet uopšte diskusije niti spora. Dakle mi moramo naći instrumente, a ne ići linijom manjeg otpora, eto oni neće da poštuju državni zakon, pa hajmo mi sada popravljati. Ima da ga usklade. Dakle mi moramo obezbjediti autoritet. To je ono o čemu smo svojevremeno prije 3-4 godine pokušali ovdje govoriti o sistemu državne uprave, vertikalnoj horizontalnoj povezanosti, nadležnostima itd., ali nažalost ta tema nije bila tada aktuelna. Dakle, apsolutno podržavam da Federacija je dužna da primjeni zakon, a lica koja rukovode KPD bilo gdje gdje se dešavaju ove stvari o kojim gospodin Gligorić govori, ta lica trebaju biti odmah smjenjena. Krivično odgovarati ako treba, ako je to tačno o čemu gospodin Gligorić govori. Dakle moramo otvoreno govoriti o stvarima, a ne bježati od problema, odnosno navođenja imena i prezimena onoga ko krši ljudska prava, tražeći rješenja u parcijalnim nekim izmjenama i dopunama zakona. Mi moramo cijelu tu zatvorsku reformu obezbjediti da se provede i da standardiziramo te stvari, ujednačimo uslove svih ljudi. Ali mi ipak ne možemo pobjegnemo od priče o Srbima, Hrvatima i Bosšnjacima. Hvala.
Replika kolegica Perkanović. Ja vas molim samo ako možemo iz replika izaći iako.
Ja želim samo da pojasnim neke stvari. Mi smo ušli u diskusiju o nekim stvarima koje su ovdje spontano proizašle, jer se radi o izvještajima Komisije za ljudska prava koja je bila u obilasku tih zatvora gdje su zaposlenici uprave zatvora iznosile jedan razlog postojećih incidenata da je prebukiranost, odnosno prekobrojnost zatvorenika što ukazuje na postojanje problema da zbog prekobrojnosti u određenom zatvoru dolazi do incidenata i nemogućnosti kontrole postojeće situacije, a dok u drugim zatvorima postoji mogućnost da se ti ljudi mogu razmjestiti i da ne dolazi se u situaciju incidenata. I ova izmjena i dopuna zakona zapravo ide u prilog poboljšanja kvaliteta postojećeg krovnog zakona koji bi omogućio harmonizaciju i bolju funkcionalnost u koordiniranju takvih pojava. Mislim, nevezano za incident ovaj ili onaj, nego i za sad i u budućnosti dok se ne poboljšaju standardi, odnosno ne prošire kapaciteti tamo gdje su počeli. Sa stanovišta toga ne bismo, ne bi ulazila u polemika šta se događalo i zašto se događalo. Ja sa vama potpuno slažem da je odgovornost lica koja rade na tim poslovima, jer su oni ti koji su eksperti i koji moraju predvidjeti šta se može desiti poslije nekih, slijedom nekih događanja. Mi smo bili u zatvoru. Iznoseći hronologiju događaja moglo se pretpostaviti da će eskalirati u tom pravcu. Čak je moglo i tragično da se završi. Nisu poduzimane nikakve mjere. Nisu čak ni obavještavani niti su se žalili ni tražili pomoć i ja sam tražila na Komisiji da se taj profesionalizam podigne na visoki nivo, a ne možete ga odići drugačije ako ne prozivate oni koji su odgovorni za neka pitanja. Međutim, pošto su ljudi u više navrata, znači obilazak zatvora je bio u tri navrata. Saki puta isticali problem prekobrojnosti zatvorenika i pokazivala se manjkavost krovnog zakona gdje sa državnog nivoa se nije moglo učiniti ništa u slučaju bilo kakvih pomoći u takvim situacijama, došlo se do incijative da se popravi taj krovni zakon kako bi jednostavno 54 funkcionisali, ništa drugo. I to ide u pravcu kvaliteta sa, za sve ove, a ne samo za pojedince i da se tiče jednog zatvora, nego na nivou Bosne i Hercegovine. Mislim da tu zaista nema razloga za opstrukciju ili ne znam ni ja animoziteta.
Zahvaljujem. Ja vas molim samo malo. Ima dosta prijavljenih diskutanata. Evo Momo Novaković replika, pa će onda kolega Džaferović. Dakle replika. Ja vas molim dakle ima mnogo diskutanata. Bojim se da priča ide ka rezultatu koji bi ja sada mogao da saopštim kako će biti, ali bolje bi bilo da malo pokušamo približiti stavove, jer se ne govori o onome što je suština izmjene zakona. Govori se o utiscima. Ja se slažem, ali dajte da pokušamo. Evo prošli zakon je usvojen. Da vidimo može li se naći minimum da dođe do usaglašenih stavova, a nećemo doći ukoliko budemo na ovakav način replicirali i iznositi sasvim različite poglede. Kolega Novaković, izvolite.
Ja se slažem sa gospodinom Belkićem da, mislim da je i gospodin Ćeman govorio nešto u tom stilu da ovo nije način, ja bih rekao nije jedini način da razrješimo ove probleme. Ali uz to ako nema drugog načina, odnosno ako niko ne povlači ništa drugo, onda je i ovo način. Dakle onda je i ovo način. Ja ne mogu da razumijem šta ovdje može biti sporno. Ja bih volio da kolege koje neće glasati za ovaj zakon samo kažu šta je sporno da ovo bude jedan od načina rješavanja.
odmaknut od mikrofona
Ama ljudi ministar pravde to ne radi sam. Radi sa čovjekom koji je na čelu tog zavoda i nigdje ne prejudicira bilo kakvu nacionalnu pripadnost. Ja nisam ovdje, ja nisam ovdje govorio o tome da ministar pravde Federacije nakon tih nemilih događaja prebiacio zatovrenika hrvatske nacionalnosti u drugi zatvor, a Srbe ostavio. Ja nisam na tu stranu da idem gospodine Belkiću, niti mi je to namjera, ali mi jeste namjera da kažem da kada niko ne povlači ništa bolje i ništa od onoga o čemu je govorio gospodin Belkić, onda i ovo je način. Na kraju krajeva oni koji učestvuju u vlasti u Federaciji imaju mogućnost da izvrše smjene ako hoće. Ali nije to problem. Ne radi se o tome. Ja bih zato molio stvarno kolege da mi kažu šta je razlog osim evo tog prenosa nadležnosti koji nije za njih, reče gospodin Ćeman ključan, šta je razlog zašto ne podržati varijantu da to ministar pravde može uraditi. Hoće li on i na koji način i kada to koristiti ne zavisi samo od njega, nego zavisi od tih ljudi koji su na čelu tih zavoda. Mislim, ako ništa da bi na ovaj način natjerali te ljude koji rukovode tim zavodima da vode više brige znači o poštovanju ljudskih prava i evropskih standarda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Džaferović. 55
Poštovane koleginice i kolege, bez obzira što ovaj zakon ima samo dva člana, mislim da se radi o vrlo ozbiljnom zakonu, jer tretira vrlo ozbiljnu oblast i implicira vrlo ozbiljne probleme i mislim da se rješavanjem jednog ovakvog pitanja ne može pristupati na ovakav način. Ja razumijem, a na kraju krajeva predlagač i ne krije razloge, on ih je stavio korektno u obrazloženju kojim je bio motiviran kada je predlagao ovaj zakon. On je navodio i KPD, odnosno sada Zavod se to zove jel u Zenici i to bi dakle praktično u konačnici, da ja sada prevedem na svakodnevni jezik, da ljudi razumije, dakle koji prate ovu problematiku omogućilo recimo ministru pravde Bosne i Hercegovine da na zahtjev osuđenih za ratni zločin po krivičnom zakonu Federacije Bosne i Hercegovine, a koji izdržavaju kaznu u KPZ Zenica, uz pribavljeno mišljenje direktora KPZ Zenica, prebaci te ljude iz tog zavoda u neki od zavoda u entitetu Republika Srpska. To bi praktično to značilo. Vi znate da je taj slučaj postojao u praksi i da naravno tom zahtjevu nije udovoljeno. Dakle, ovo ne implicira samo problem efikasnosti realizacije tretmana, ili sigurnosne razloge o kojima se govori u ovom članu, ovo implicira i ovo jedno drugo mnogo važnije i mnogo bitnije pitanje i da mi stvar ogolimo do kraja i da govorimo razumljivim jezikom. Ja se slažem sa gospodinom Novakovićem, i zbog toga ja naravno ne mogu podržati ovakvu intervenciju u postojećem penološkom sistemu u Bosni i Hercegovini. Ali, polazeći od razloga, odnosno od činjenice da je gospodin Novaković pa i na ovakav način iskazao potrebu da se intervenira u penološkom sistemu Bosne i Hercegovine, ja mislim da bi se mi trebali, dakle bez obzira što ću glasati protiv ovog zakona i što predlažem Parlamentu da glasa protiv ovog zakona, trebali pozabaviti ovim vrlo važnim i vrlo ozbiljnim pitanjem. Zakonom se, ovim zakonom, ovim zakonom ostavlja se nadležnost entiteta u oblasti izvršenja krivičnih sankcija za krivična djela izrečena na osnovu entitetskih zakona, krivičnih zakona, dakle ostavlja se ta ključna, temeljna nadležnost i tu možemo govoriti o prenosu nadležnosti, a omogućava se ministru pravde Bosne i Hercegovine da u određenim slučajevima intervenira na način kako ima pravo intervenirati kada je u pitanju državni krivični zakon, kada su u pitanju međunarodni sudovi i sankcije koje izriču međunarodni sudovi. Korektan, pošten i dosljedan prenos nadležnosti bi bio da se onda i entietske ingerencije u oblasti izvršenja krivičnih sankcija prenesu na državu, pa da se onda da ministru pravde Bosne i Hercegovine jedno uniformno, odnosno univerzalno rješenje i pravo na intervenciju. Ja ću vas podsjetiti, mi ovo što imamo danas i dobro smo došli na ovu vrstu priče, ovdje se najbolje vidi kako stari mogu doći do apsurda. Mi smo, ranije dakle, ranije, ja sam dakle radio u tom sistemu i hajmo to napraviti danas da imamo u Bosni i Hercegovini, imali KPZ poluotvorenog tipa, zatvorenog tipa i ne znam da li je bio i jedan otvorenog tipa. Zna se da su Zenica i Foča bili zavodi zatvorenog tipa, da je Kula bila poluotvorenog tipa. I vršili smo klasifikaciju i tačno se znalo, svaki sud koji je upućivao na izdržavanje kazne, bez obzira gdje je kazna u Bosni i Hercegovini izrečena, vodilo se računa o tome koliko je staro lice koje ide na izvršavanje, na izdržavanje kazne, koju vrstu krivičnog djela je izvršilo to lice i to su bili kriteriji na osnovu kojih se lice upućivalo u KPU, pa se je znalo da lice koje je mlađe od 26 godina, bez obzira koje je krivično djelo učinilo i bez obzira iz kojeg dijela je Bosne i Hercegovine išlo je na izdržavanje kazne u KPZ u Foču. Lice koje je starije od 26 godina, učinilo je teško krivično djelo u KPZ u Zenici. Lice koje je učinilo krivično djelo iz oblasti saobraćaja išlo je na izdržavanje kazne u KZP zavod poluotvorenog tipa. Hajmo tu vrstu klasifikacije napraviti danas u Bosni i Hercegovini i hajmo na taj način govoriti o reformi zatvorskog sistema u Bosni i Hercegovini. To bi bila jedna korektna priča. 56 Dalje, vi ovdje u ovom parlamentu, ja se izvinjavam predsjedavajući, ovo je vrlo važna tema, mi smo donjeli krivični zakon i entiteti su donjeli krivične zakone. Mi danas u Bosni i Hercegovini uopće nemamo mjere bezbjednosti, ili mjere sigurnosti obaveznog psihijatrijskog liječenja i čuvanja učinilaca. Osoba koja je duševno poremećena, koja je neuračunljia kada počini krivično djelo ubistva, o njoj vodi računa centar za socijalni rad koji je potpuno nespreman za tu vrstu djelatnosti. I danas imamo situaciju da nam takva lica hodaju na slobodi. Hajmo dakle, hajmo napraviti u Bosni i Herceogvini, promjeniti krivični zakon, uvesti mjeru sigurnosti, odnosno mjeru bezbjednosti ovoga tipa i hajmo napraviti, imali smo to na Sokocu prije. Dakle instituciju, dakle zatvorenog tipa u kojoj su boravila lica koja počine teška krivična djela, a učinila su ih u stanju neuračunljivosti. To je reforma koju treba da pokrene ovaj parlament, a ne na ovaj način parcijalno i ja bih rekao nedosljedno, neka se ne ljuti kolega Novaković, ali i neprincipijelno kada je u pitanju prinos nadležnosti. Zadržava se temeljna nadležnost entiteta, a tobože daje se nadležnost ministru pravde i onda to dovodi do mogućnosti da se intervenira u onom slučaju iz Zenice na način kako smo to imali priliku da slušamo u medijima. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Za riječ se javio kolega Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pošto smo utrošili puno vremena na raspravu o ovoj tačci dnevnog reda, želim reći da se dobrim dijelom slažem sa izlaganjem kolege Džaferovića i neću ponavljati otprilike ono što sam mislio reći. Ali vidite, istina je da ovo zaslužuje jednu, jedan daleko složeniji i ozbiljniji pristup uopšte ovom problemu, izdržavanje kazni osigurana lica. Postoje problemi dakle u tim ustanovama počev od materijalnih kao i drugih da kažem problema izdržavanja kazne. Ja bih želio podsjetiti da je u ovom mandatu Komisija za ljudska prava i izbjeglice obilazila neke od ovih ustanova gdje se izdržavaju kazne. Takođe želim reći, napomenuti da je Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova obišla takođe kaznene ustanove u kojima kazne izdržavaju žene. Želim naglasiti samo jedno, ovaj zastupnički dom osim onoga što donosi zakon ima i jednu kontrolnu svoju funkciju. Podsjetiću vas da je ovaj dom u vezi stim ta dva izvještaja, dakle KOmisije za ljudska prava i Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova donio nekoliko vrlo značajnih zaključaka. Ja bih predložio da se otvori ova priča, ali bih sugerirao i Komisiji za ljudska prava da izvrši jednu analizu tih svojih zaključaka i da se vidi koliko su oni zapravo obavezivali ili koliko su dotakli određene institucije u Bosni i Hercegovini da se poboljšavaju uvjeti izdržavanja kazne. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Riječ ima predsjedavajući Doma, gospodin Nikola Špirić. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Gospodo, kolege i kolegice poslanici, ja imam nešto sasvim drugačije viđenje na namjeru izmjene ovoga zakona u odnosu na sve diskusije koje sam danas slušao ovdje. 57 Naime, mi kao poslanici državnog parlamenta moramo pre svega cjeniti u kojem ambijentu Bosna i Hercegovina jeste, šta je moguće i šta nije i kojom brzinom procesi moguće da evaluiraju unutar Bosne i Hercegovine. Jedno su lijepe slike koje svi nosimo od pre 15 godina, a drugo su slike i problemi sa kojima se danas susrećemo. Ja čestitam kolegi Novakoviću. Ova izmjena zakona ima za potrebu da dozvoli da se slegne teren u ovoj nesretnoj zemlji. Pa mi smo izgleda i zatvorenike nacionalno podjelili. Pa sada je problem ako negdje postoji procjena državnog ministarstva da premjesti „x“ „y“ ne interesuje me koje nacionalnosti, da ne bi izazvao incident širih razmjera i mi mu to pravo nedamo, dakle može ga koristiti, a ne mora. Dok se dese prenosi nadležnosti, hoće li se desiti, neće li se desiti, kada će reforma zatvorskog sitema, ali ovdje pokušavamo, ako postoji neuralgična tačka, nebitno je da li je u Banja Luci, da li je u Mostaru, da li je u Zenici. Zašto to ne dozvolimo? Ja žarko me interesuje zašto evo recimo sada u Banja Luci na ...žali se neko i pretpostavlja se recimo čovjeka ne zna koje je nacionalnosti, da to može proizvesti, pobuditi neka specifična politička osjećanja. Zar nije bolje da ministar državni ne znam uopšte kako se zove, Bošnjak, Srbin ili Hrvat kaže okej, tog ćemo zatvorenika smjestiti tamo gdje ima kapaciteta i gdje neće to proizvesti, dok se ne desi reforma zatvorskog sistema. Ovo je samo pokušaj gašenja požara da ono što je ne bi trebalo da poprima naglašeno političke dimenzije izbjegnemo. Zato vas ja molim, nije ovo ni reforma zatvorskog sistema ni pravosudnog, ni kaznenog, nego se zovu izmjene i dopune, poučeni skorašnjim primjerima. Ja moram da kažem da sam imao na desetine poziva, a ni jednog odgovora nisam mogao da dam, kao predsjedavajući državnog Parlamenta. Dakle ovdje se sada postavlja pitanje zašto bi, uz puno uvažavanje želje ljudi da se u reformu ide, kojom će brzinom ići, hoće li se steći uslovi ili neće. Zašto ovo baš ne ide. Ja ovdje ne vidim nacionalni predznak, pa čak i kada bi bio ovaj izmjena zakona je korisnija nego da, korisnija za ambijent u kojeg se nalazi, za fazu u kojoj se nalazi nego da je nema. Dakle govorim samo da pokušamo problem s druge strane osvjetliti, uvažavajući ovo o čemu, o željama o kojima su kolege govorile. I ja ću ovo podržati upravo iz tih razloga, ne želeće da ministar bilo kada dođe u poziciju da iskoristi član ovog zakona. A vi znate da se desilo, mediji su pisali da je ministar rekao može, pa onda nije to, to je u koliziji sa zakonima, pa ne može, pa onda imate podgrijanu nacionalnu priču bezpotrebnu, a mi smo tu da možemo korigovati zakon, ako hoćemo. Eto u tom smislu. A ne pozivam stvarno bilo koga na repliku. Mislim da kako ide to ni kako ide rasprava da ono što će biti možda najgore da će ovo dobiti u suštini onu priču koju ne bi trebao ovaj zakon na kraju da dobije. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedavajućem gospodinu Nikoli Špiriću. Riječ ima gospodin Selim Bešlagić, a neka se pripremi gospodin Sipović Mirsad.
Ja ću poštavne kolege i poštovano predsjedništvo, ja ću reći par riječi. Danas je najteže sigurno na ovim koji ovdje diskutuju nego onima koji su u zatvoru. I ja mislim da ono što smo mi vidjeli i koji su posjetili zatvor, tamo su uslovi van svakih kategorija za normalno odsluživanje zatvorske kazne, ne zbog toga što nevaljaju policajci, ne zbog toga što nevaljaju ne znam ljudi tamo, nego zato što faktički imamo malo zakonskih jedinica u kome se mogu stvoriti uslovi za normalan život tih ljudi. 58 Mi ovdje smo poučeni jednim zahtjevom koji je došao iz zatvora u Zenici, mi smo obišli zatvor i mi smo napisali izvještaj da su tamo stvarno povrijeđena ljudska prava. Međutim imate situaciju da nisu samo povrijeđena ljudska prava tih, nego i žena, djece, maloljetnička delikvencija, uslova, uvjeta itd. i mislim da današnja rasprava koju vodimo o prijedlogu zakona odlično daje jedan šlagon da mi kao Parlament možemo tražiti i zahtjevati da se povede od Ministarstva za pravosuđe, za pravdu jel, da povede pitanje upravo postizanja uslova za normalno odsluživanje zatvorske kazne. U čemu je ovdje došlo do problema. Moramo biti otvoreni. Na zahtjev zatvorenika od štrajka da se izmjeste ministar pravosuđa Bosne i Hercegovine je donjeo odluku u kome je dao nalog, ja bih rekao direktorima zavoda za izmještanje. Ljudi, on nije nadležan, nažalost, nije nadležan i došlo je do šlusa između ministara, ja bih rekao entitetskih ministara i ministra državnog ministra. I to je čitav slučaj u kome smo se našli u samom vrzinom kolu da smo ispali, malte ne zemlja u kome se ne zna ni ko pije ni ko plača. I problem je znači toliko, kao što je rekao i gospodin Džaferović, kao što svi ovdje govorimo, dobre su namjere, ali iza svega toga, bojim se da ćemo sa parcijalnim dijelom ići na ono da ima svaki narod svog zatvor. To je glupost i ukoliko ga tako promatramo, ja sam protiv, ali ako se gleda sa aspekta da je nakon i svih intervencija ministar federalni izuzeo, ja bih rekao državljane, odnosno građane hrvatske nacionalnosti iz zatvora u Zenici prebacuju u Mostar. To onda se postavlja pitanje zašto ne može se izuzeti i u ovom slučaju ljudi, hajde da kažem srpske nacionalnosti. Ovdje je problem jedne kategorije, kategorije u kojoj smo dobili poslije rata, da ljudi koji su osuđeni za ratni zločin i koji, bez razlike gdje su, oni polaze sa stanovišta da odrađuju svi istu kaznu, ali u zatvoru drugi ljudi ne promatraju tako. U Zenici imate građana Srpske nacionalnosti i Hrvatske nacionalnosti koji služe kazne zbog pljački, zbog ostalog i oni nisu ugroženi. Ali ovo je jedan težak slučaj i zbog toga zavređuje jednu raspravu u ovom parlamentu, ali možda jednu, hadje da kažemo jednu širu raspravu koja bi dovela do promjene. Ja pravo da vam kažem kao čovjek vrlo bih rado bio za to da se njima pomogne da osjećaju sigurnim, kada bih imao uvjerenje da će zatvor u hajde da kažem u Banja Luci, ako idu u Banja Luku, imati poseban odjel za zatvorenike za ratne zločine. Meni bi to bilo sasvim prihvatljivo. Kao što u Mostaru isto takođe znati da se, znači opet ne dođe do mješanja unutar, ja bih rekao nivoa tih odgovornosti. Zbog toga, ne znam, vidjećemo još kroz ovu raspravu, ja lično smatram da u principu sam za u strahu za stvaranje nacionalnih zatvora sam protiv, ali vidjećemo kako bude dalje diskusija, diskusija će naći za sebe odgovor. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Sipović je imao. Malo, samo malo ima i replike dve. Ima kolega Novaković, Mara Perkanović. Ja molim samo da. Izvolite gospodine Novaković.
Htio sam, čitavo vrijeme se ovdje stavlja jedna teza koja nije dobra. Pazite, stvaranje jednonacionalnih zatvora. Molim vas, ja kad bih imao sada podatke koliko Srba ima u zatvoru u Zenici, vjerujem da ih je veoma malo, osim ovih što su za ratne zločine. Pa jesu li to sada onda ti zatvori o kojima mi govorimo. Pa ja upravo ne govorim zbog toga što su sada oni 59 takvi, što je sada takva situacija u zatvorima i zato nisam spominjao taj aspekt i molim kolege da ga ni oni ne pominju jer nije argumentacija. Znači to nije argument za odbijanje ovog zakona. Argument može biti ono o čemu je govorio gospodin Džaferović, ali dok on i mi ovdje dođemo do takve reforme, teško se onima kojima bi ovaj zakon dobro došao. Teško se njima. Gospodine Džaferoviću, naravno mi ćemo svakako, svako će glasati prema svom opredjelenju i razmišljanju, ali ja nisam stekao ubjeđenje, ponavljam još jednom da nisam čuo ni jedan ozbiljan razlog da se ne može u ovom slučaju parcijalno riješiti jedan problem, sem ovog generalnog koji će trajati ko zna koliko. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, ja vas molim dakle imamo još dvojicu prijavljenih za raspravu. Predlažem da završimo raspravu pre pauze u 2 Kolegij ima obavezu dakle od 2 do 3 ćemo napraviti pauzu za ručak, ali bi dobro bilo ako možemo završiti rasprave dotle da ostane samo glasanje. Imamo kolegu Sipovića i kolegu Ćemana za repliku, koliko ja znam i ima dr. Avdić. Ima još dakle diskutanata. Neće biti moguće, dr. Huskić. A vas molim dakle da ne dužimo, da kažemo šta možemo. Izvolite kolega.
Pa evo ja ću pokušati da iznesem svoj stav i kao član Ustavno-pravne komisije zbog čega sam podržao principe ovoga predloženog zakona. Zato što sam ga našao u članu 2. stav 2. Ustava Bosne i Hercegovine, jer Bosna i Hercegovina je u globalu je odgovorna za zaštitu ljudskih prava. Mislim da je suština, sa većinom bi se složio sa diskusijom, ali ovo što je gospodin Džaferović rekao dopredsjednik ovoga doma, mislim da je suština na tom principu. Zašto? Da bi se izbjeglo ona retorika od gospodina Novakovića da kaže Ćemanu kaže pa zašto vi se zalažete za dignitet Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine. I ja se zalažem. Jačanje institucija. Ja ću vam reći, ovo će kad tad doći vrijeme da se riješi, jer ja ću vas podsjetiti da je Bosna i Hercegovina i da je ovaj dom donio sporazume, napravio sa susjednim državama o premještaju državljana u drugu. Sad malo nekoinzistentno dolazi u situaciju da ne može u drugi dio države i da ne vjerujemo Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine. E sada imamo, možda je predlagač vrlo nevješto ušao u ovu kombinaciju pa kada je predložio i potpuno shvatam bojazan ostalih diskutanata da bi se doista kada bi se usvojio sada bez ovakva parcijalna rješenja bez penološke šire procedure i ustroja pravosuđa, onda da postavimo pitanje hajmo onda da Sud Bosne i Hercegovine ima nadležnost apelacionog suda na nivou Bosne i Hercegovine odlučuje o kao treće stepeni sud i o vrhovnom o odlukama Vrhovnog suda Federacije i Republike Srpske, pa ćemo riješiti neke druge stvari. I samo da kažem, ja znam da će ova problematika riješena biti u kompleksu. Principijelno sam za to da se jačaju institucije države i da se Bosna i Hercegovini i ovo ministarstvo uključuje u ovo rješavanje. Međutim, zbog sadašnjeg stanja, zbog objektivnog, ja ću vam reći drugi problem, sada bi se pojavio, bez obzira ko je ministar pravda, svako bi se onda iz drugih entiteta i drugih pozivao na kršenje ljudskih prava i onda bi bilo tumbanje i premještaj. Ja sam više za reformu i usklađivanja sistema penološkog i da se ovo pitanje koje 60 je kompleksno otvori i da na tom polju se povede jedna stvarno i to nam je obaveza ovog parlamenta da se povede jedna sveobuhvatna široka rasprava. Zato hoću da obrazložim da ne dolazi u pitanje da sam nekoenzistentan, jesam vi će te, ja znam da će se ovaj dom izjasniti, mora koenzistentno ići, jer je apsurdno da ima ugovor sa Srbijom i Crnom Gorom i Hrvatskom o premještaju njegovih građana na izdržavanje njihovu matičnu državu, a da ne može u prostore, to je nelogično. I postoji još jedna opasnost, predsjedavajući, zato ja se slažem u dijelu vaše diskusije, ali postoji jedna opasnost što bi se možda onda dešavalo, ako ne bi imali paralelno sistem spoljnih posuda da dižemo državni sud kao apelacioni sud, onda bismo, onda bi vam se moglo desiti, a evo pragmatičan sam, pa izabiramo malo nužno zlo ovo, zato podržavam Ćemana da ne dođemo u situaciju u preranoj fazi da doista počinjemo da se reflektuje na nacionalne i etničke zatvore što bi nam stvarno stvorilo problem. Ali, mi preko ovoga nećemo proći. Desilo bi nam se ova situacija, entitetski zakoni i entitetski sudovo osuđuju nekoga i osuđuju ga na veći iznos kazne. Molim vas, u penološkom aspektu, što je gospodin Džaferović jako otvorio široku lepezu rješavanja, ne parcijalnog, dešavalo bi se da neko učini krivično djelo na prostoru Federacije, on bude strožije kažnjen, a onda u penološkom principu premještanjem, ili pritiskom na ministra dolazilo bi u situaciju da onda nema svrhe kažnjavanja, jer bi se kazna mogla smanjiti na polovinu, pa čak i 1/3 kod izdržavanja. Zato sam za rješenje koje je ponudio gospodin i otvorio jedno kompleksno pitanje u okviru zaštite ljudskih prava i ujednačavanja kao što je gospodin Džaferović predložio i za principe sam i ovo ćemo mi kad tad usvojiti, daćemo mi ovlasti Ministarstvu pravde. To ćemo mi morati, to će nam tražiti evropske, tražiti evropske konvencije i sve to i od nas će tražiti Evropa to, da će ipak ministar državni morati intervenisati u određenim stvarima, nego sam pobornik da se ovo, ovaj problem riješi sa širom lepezom, ne parcijalno da bi izbjegli ovo što je gospodin Ćeman rekao. I on se slagao sa principima, mislim podjeljeno je mišljenje bilo o principima. Ja sam se složio sa principima, ali u ovoj fazi da biramo manje zlo. Ali, vrlo je važno da ste vi rekli da se otvorila jedna i da je gospodin Novaković otvorio vrlo jedan važan problem i to se treba konačno rješiti. Hvala.
Dame i gospodo, kolega Sipović je potrošio, nažalost vrijeme ovo koje smo imali do pauze. Dakle pauza do 3 sata. Molim vas u 3 sata da budete ovdje radi obaveze koje Kolegij ima, neizbježnih obaveza, nastavićemo diskusiju. Ja bih vas molio ukoliko imate vremena zajedno na pauzi da sjednete pa da približavate stavove, da razmjenite iskustva je li, ili nije, pa da bismo mogli glasati o ovome. Hvala vam. [[PAUZA]] Imamo kvorum. Dakle za riječ se javio kolega Mirsad Ćeman, pa gospodin Huskić, pa dr. Avdić. Izvolite. Huskić odustao. Zahvaljujem. 61
Zahvaljujem. Ja ću samo pokušati ne znam je li kolegica Perkanović ovdje, da kažem, bilo je pitanje, naime prigovor na neki način kako to da sad zalažući stalno za prenošenje nadležnosti sa entiteta na državu, sad sam protiv i da li ovakvim stavom prema ovome zakonu na indirektan način podržavamo ono što se zatvorenicima koji izdržavaju kaznu u zeničkom zavodu, da li ja to podržavam. Želm jasno kazati i mislim da je to se moglo iz mog prethodnoga izlaganja zaključiti, naravno da sam za reformu u ovoj oblasti i ako je moguće to pitanje urediti na nivou države, ali sam uočio i imam pisane akte koji upravo sa entitetskog nivoa ističu prema državi prigovor nadležnosti i jednostavno u ovom trenutku ja se ne mogu drukčije ponašatai, a kolegama iz Republike Srpske je taj pristup i te kako poznat. Drugo, naravno da ovakvim stavom ne podržavam da se bilo šta mimo zakona događa zatvorenicima, ne samo u KPZ u Zenici, nego bilo kojima. Prema tome ja zaista osjetio sam potrebu da sa ova dva stava, ne da pojasnim, jer mislim da je iz moga izlaganja bilo jasno šta sam mislio i prvi put kada sam izlagao, nego da jednostavno otklonim bilo kakve sumnje. Toliko.
Zahvaljujem. Za riječ se javio dr. Avdić. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 13, protiv 11, suzdržano 2. Imamo dakle većinu, nemamo entitetsku većinu, nemamo iz Federacije, nemamo Martina za usaglašavanje. Ostaje da se usaglašavamo dakle na poslovnički propisan način. Zahvaljujem prelazimo na 10 tačku Ad.10. Predlog okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije (predlagač: poslanik Momčilo Novaković) Dame i gospodo znate da se Predlog zakona već duže nalazi u proceduri. Danas po treći put imamo negativan izvještaj Ustavno-pravne komisije. Dakle Komisija ni ovoga putasa 3 glasa za i 4 glasa protiv nije prihvatila principe Predloga zakona. Znamo proceduru, znači raspravljamo, glasamo o Izvještaju Komisije. Dakle ako se izvještaj usvoji Zakon je pao, ako se ne usvoji ponovo Komisija razmatra. Dakle otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati. 62 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 17, protiv 11, suzdržani niko. Dakle, nema entitetsku većinu. Ostaje ponovo za usaglašavanje na narednoj sjednici Kolegija kao i prethodna tačka. Zahvaljujem. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost, sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet (predlagač: poslanik Dušanka Majkić) Kolegica Majkić je 26. januara dostavila ovaj predlog zakona u parlamentarnu proceduru. Na 73. sjednici usvojen je zahtjev za proceduru po članu 104. Poslovnika. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dobili smo 2. februara. Nadležna Komisija za finansije i budžet izvještaj je dostavila 23. februara. Vi ste izvještaj nadležne komisije dobili. Komisija nije prihvatila principe predloženog zakona. Dakle, imamo i ovdje negativan izvještaj o kojem raspravljamo i odlučujemo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Kolegija Majkić, izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, dozvolite mi da kažem nekoliko riječi vezano za ovaj predlog zakona. Najbrži put ka podizanju konkurentnosti jedne zemlje i njenog izvoza su direktna strana ulaganja koja se, osim kapitala kroz koja, osim kapitala u zemlji dolaze i patenti znanja, tehnologije, poslovne organizacije i drugo. Veći broj novih firmi, veća strana ulaganja ne mogu nastati kao rezultat toga što će političari ove zemlje vući za rukav investitore ili organizovati konferencije za investitore, koji će, uzgred budi rečeno ostati upamćeni samo po nekim negativnim revizorskim izvještajima,nego samo ako uslovi za biznis budu poboljšani, a poboljšanje se tiče različitih uslova ulaska i izlaska iz biznisa, visine poreza, efikasnog razrješavanja sporova, jednostavne regulative. U uspješnim tranzicionim zemljama i njihovim ekonomijama, direktna strana ulaganja čine 80% vrijednosti izvoza tih zemalja. Dakle, strana ulaganja generišu rastući broj radnih mjesta, poboljšavaju konkurentnost, transferišu tehnologije i tehničko znanje i na taj način doprinose razvoju i stabilnosti jedne zemlje. U većini balkanskih zemalja, njihove vlade darežljivim planovima podrške ulaganjima čine sve da privuku strana ulaganja. Prema jednom izvještaju konferencije UN za trgovinu i razvoj, protok direktnih stranih ulaganja prema zemljama Balkana, dostigao je u 2004. godini rekordnih 35 milijardi dolara. Od ove sume 5, 1 milijarda je pripala Rumuniji. Ta zemlja je dobila više nego dvostruko u poređenju sa prethodnim periodom, a gdje je u tom kontekstu BiH. Podaci Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa ove zemlje govore sljedeće. Registrovana direktna strana ulaganja u BiH, po sektorima bilježe pad i to: u proizvodnju pad od 70%, u bankarstvo 23%, u saobraćaj 28%, u turizam gotovo pet puta. 63 Zakon o policiti direktnih stranih ulaganja, prema Službenom glasniku BiH 17/98 i 13/03, u članu 20. stoji. Prava i povlastice date stranim ulagačima i obaveze koje proizilaze iz ovog zakona ne mogu se ukinuti niti poništiti stupanjem naknadno donesenim zakonima i podzakonskih akata na snagu. Ukoliko se takvi naknadno doneseni zakoni i podzakonski akti povoljniji za strane ulagače, oni imaju pravo da biraju režim koji će biti mjerodavan za njihova ulaganja. Zakonom o porezu na promet, Službeni glasnik broj 62/04, koji je važio do trenutka uvođenja PDV-a, u članu 13. stoji. Porez na promet proizvoda ne plaća se na proizvode koji se uvoze, a za koji je prema odredbama carinskih propisa predviđeno oslobađanje od plaćanja carine. Dakle, na proizvode koji su se uvozili po osnovu direktnih stranih ulaganja, nisu se naplaćivale ni carine ni porezi. Zakon o porezu na dodatu vrijednost, Službeni glasnik broj 9/05, u članu 26. je direktno u suprotnosti sa članom 20. Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u BiH. Ova zakonska neusaglašenost, može imati katastrofalne posljedice za BiH, na njen privredni razvoj, dalje zaostajanje u pogledu direktnih stranih ulaganja, te niz sudskih sporova sa stranim ulagačima, koji će tražiti naknadu štete. Na sjednici Komisije za finansije i budžet, gospodin Hurtić je iznosio netačne tvrdnje da su direktna strana ulaganja, da se i do se na njih do tada plaćao porez na promet, što, maloprije kako sam pročitala iz službenog glasnika nije tačno. Stav Upravnog odbora Uprave za ...
Ja vas molim da dozvolimo da kolegica govori, a kolegicu upozoravam da raspravljamo o izvještaju Komisije za finansije i budžet.
Gvorim o tome, stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, da bi oslobađanje od PDV-a po osnovu ugovora o direktnim stranim ulaganjima bio na uštrb domaćim investitorima, čime se derogira strani ulagači po osnovu zakona BiH, koji su im takvu pogodnost omogućili. Posebno je problematična posljednja rečenica izvještaja Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, u kojoj se izražava, zamislite molim vas, strah da bi usvajanjem ovog prijedloga zakona mogao uticati na strukturu budućih stranih ulaganja, tako što bi se forsirala ulaganja putem uvoza opreme, a ne drugih oblika stranih ulaganja, kao što je kupovina ili dokapitalizacija postojećih preduzeća, tragično i istinito. To je stav centralne institucije, koja je preuzela i dužnost Parlamenta i dužnost nadležnog ministarstva, koje bi trebalo da se bavi strategijom za povećanje direktnih stranih ulaganja. Malo je zemalja u kojima poslanici, ali i sam parlament imaju tako ponižvajuću ulogu. Malo je institucija u kojima se ni jedan ozbiljan, argumentovan prijedlog ne uzima u obzir. Poštovane kolege i kolegice, pa ćemo i dalje biti bez riječi i podnositi ponižavajući odnos Uprave za indirektno oporezivanje. Pozivam vas da, bez obzira na taj stav glasate protiv izvještaja Komisije za finansije i budžet i podržite Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala. 64
Zahvaljujem kolegici Majkić. Vidjet ćemo koliko će ovaj poziv biti prihvaćen od kolega. Otvaram raspravu. Ljilja Milićević, izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, Ja ne bih ponvljala dio ovoga što je koleginica Makić već rekla. Znači, mi smo kao nadležna komisija bili ovlašteni i razmatrali ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Tražili smo mišljenje od Savjeta ministara, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Dobili smo mišljenje Upravnog odbora. Gospodin Hurtić je iznio mišljenje Savjeta ministara u pogledu izmjena i dopuna ovog zakona, što smo ovdje i napisali. Znači, da je mišljenje Upravnog odbora podržano od strane predstavnika Savjeta ministara, uz razloge i obrazloženja koja su navedena. Znači, suština ovakvog negativnog mišljenja, koje je većinom prisutnih glasova Komisije izdefinisano je, da su svrhe i ciljevi koji leže, u stvari rečeno je leže u pozadini porez na dodatu vrijednost koji smo uveli i carina potpuno različiti. Carinom smo išli zaštitu domaće proizvodnje i kreirana je s ciljem nametanja troška poslovnom subjektu, koji obavlja privrednu djelatnost s uvezenom robom. Oslobodili smo stranog ulagača toga, dok smo PDV- om nametnuli ovaj porez na kranju potrošnju. Svi koji su obveznici poreza na dodatnu vrijednost imaju pravo povrata tog poreza. Prema tome, smatramo da smo stranom ulagaču već obezbijedili kad smo ga oslobodili carine, pozvali smo se, u stvari pozvali smo se na evropske standarde koji može biti oslobođen carine, ali se ne olobađa poreza na dodatnu vrijednost. Stali smo na stajalište da bismo na ovaj način stavljanjem na oslobađanje onemogućili te ljude da imaju pravo na povrat poreza na dodatnu vrijednost i, u tom svjetlu je izvještaj Komisije negativan. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Mi smo izvještaj imali i pročitali. Evo, Dušanka Majkić replika.
... isključivo na osnovu pogrešnog tumačenja ekskluzivne osobe za tumačenje Zakona o PDV-u, to je gospodin Hurtić. Podsjećam vas da je obmanuo Komisiju. Ja sam donijela primjer, kopiju Službenog glasnika da on nije rekao istinu na sjednici Komisije. To je jedno. I, drugo, ne možete jednim zakonom u kome je eksplicite navedeno da se pravo i povlastice date stranim ulagačima i obaveze koje proizilaze iz zakona ne mogu osporiti ...zakonom, to piše u Zakonu o direktnim stranim ulaganjima.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Kolega Sipović, izvolite.
Evo, ja ću kao član Komisije za finansije i budžet, ja ću isto iznijeti. Ja ću glasti za stav koji moj klub ima, ali ja čovjek kad dolazim kao legalista. Ovo što je kolegica rekla, 65 apriore kako je prezentirala moj je stav bio i na Komisiji. Mislim da je Komisija vrlo tehnički razmatrala odredbu člana 20. Zakona o politici stranih ulaganja. Molim vas, uvjeravanja da država ima pravo da donese bilo neki zakon i podzakonski akt su suvišna, jer kaže tamo, ako donese fiskusom, ugrozit će ovaj. Ali, ja poštujem većinu i u Komisiji sam nadglasan. Je li tako? Ali hoću kao legalista da kažem da ćemo mi doista imati problema i sporova i da ćemo mi imati vrlo negativne reperkusija u tom pogledu, jer nije više stvar politike, političkog, nego je stvar rezonovanja konzistentnog pravnog zakonskog rezonovanja. Ja kao čovjek moram to da kažem. Mislim da ćemo doći u priliku da ovi argumenti, neželim ih ponavljati, jer su jako dobro elaborirani. Mislim da je, sjećamo se da je visoki predstavnik međunarodne zajednice za BiH, upravo nametnuo taj zakon koji je potvrđeno u oba doma ovog parlamenta i zna se ciljano zbog čega je to. Ako hoćemo da idemo na kratke staze, možda razmišljanje moje da, ako organi pravilno budu tumačili onda će primjenjivati odredbu člana 20. Zakona o politici stranih ulaganja, a ja sam u svojoj praksi vidio, imat ćemo problema, imat ćemo nepotrbne sporove na državnom sudu i upravne sporove.
Zahvaljujem kolegi Sipović. Vi ste diskutovali kao podrška Dušanki, ali glasat ćete negativno kao što je stranka rekla i to je dobro i to je demokratski. Nemam ništa ni protiv toga. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Gospodo, pripremite se za glasanje. Glasajte sad za izvještaj komisije. Za 22, protiv 8, niko suzdržan. 14 iz Federacije, 8 iz RS. Dakle, izvještaj je usvojen. Zakon je pao. Da je izvještaj odbijen onda bi išao dalje u proceduru. Tako poslovnik kaže. Ja žalim, ali je tako. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. Ad.12. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji za 2004. godinu od a. do j. Dame i gospodo, sada razmatramo posljednju deseticu izvještaja Kancelarije za reviziju o izvršenoj reviziji ovih institucija za 2004. godinu. Ovog puta vam skrećem pažnju na generalni izvještaj nadležne komisije u kojem se predloženi zaključci i preporuke, koje obuhvataju globalne sve izvještaje, dakle, u kojem su predloženi. Znači, glasajući o reviziji ovih institucija i izvještajima nadležne komisije sa zaključcima i preporukama za svaku od ovih institucija pojedinačno danas treba da se izjasnimo i o ovom generalnom izvještaju Komisije za finansije i budžet, sa zaključcima i preporukama sadržanim u tom izvještaju u sedam tačaka. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Možemo li onda glasati u paketu o svim izvještajima i generalno o zaključcima Komisije? 66 Slažete se. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 30, protiv niko, 2 suzdržana. Dakle, konstatujem da smo usvojili izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH i to: a. Kancelarije za veterinarstvo BiH, b. Ustavnog suda BiH c. Komisije za otvaranje i prihvatanje ponuda za korisnike Budžeta institucija BiH d. Programa revitalizacije zgrade institucija BiH, e. Arhiva BiH, f. Komisije za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica g. Ministarstva finansija i trezora BiH, h. Parlamentarne skupštine BiH, i. Komisije za zaštitu nacionalnih spomenika BiH j. Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2004. godinu, sa generalnim preporukama nadležne Komisije i time završili 12. tačku dnevnog reda. Ad.13. Razmatranje izvještaja o učestvovanju oružanih snaga BiH u operacijama podrške miru u 2005. godini, sa zaključkom Predsjedništva BiH i odluke Predsjedništva BiH o upućivanju policijskih snaga BiH u operaciju podrške miru UN u Sudanu Dobili ste izvještaj i odluku Predsjedništva BiH za ove tačke. Ove materijale razmatrala je naša zajednička komisija za odbrambenu i bezbjedonosnu politiku. Vidjeli ste prijedloge Komisije. Komisija Domu predlaže: 1. Da u skladu sa članom 17. Zakona o učešću pripadnika oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama pdorške miru, donese odluku o opravdanosti, nivou nastanaka učešća u postojećim operacijama podrške miru u 2006. godini pripadnika oružanih snaga BiH i to: - u operacijama podrške miru Istočna sloboda u Iraku, dva kontingenta po 36 pripadnika, i - u posmatračkom misiji u Etiopiji i Eritreji 20 pripadnika i Demokratskoj Republici Kongu 5 pripadnika 2. Da donese odluku o potvrđivanju odluke Predsjedništva BiH o učešću policijskih službenika u operacijama podrške miru UN u Sudanu. Na kraju Zajednička komisija predlaže da Dom usvoji zaključke kojim se zahtijeva od svih institucija, čije su obaveze jasno regulisane zakonom, da poštuje jasno utvrđene rokove u vezi sa dostavljanjem izvještaja i planova u parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu o ovim dokumentima. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Gospodin Križanović. Izvolite.
Imam samo jedno pitanje. Kada je upućena ova naša misija policijska u Sudan? Mogu li dobiti taj odgovor? 67
Nemamo ministra policije, imamo ministra bezbjednosti, ali ga nema ovdje da nam da taj odgovor, žao mi je. Policijska misija. Evo, ima ministar odbrane može da odgovori. Molim ministra Radovanovića da odgovori na postavljeno pitanje.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije svega, vezano za vaš prijedlog zaključaka po ovoj tačci, vi ste, ako se ne varam predložili da se odobri učešće u posmatračkoj misiji u Etiopiji i Eritreji na nivou 20 učesnika. Međutim, naš prijedlog je i tako stoji u dokumentu 9 pripadnika i ja bih zamolio intervenciju u tom pravcu. A, drugo, kad je riječ o učešću policijskih službenika u misiji UN u Sudanu, oni još uvijek nisu upućeni tamo i ovo je faza koja je predviđena članom 4. Zakona o učešću, gdje se od Parlamentarne skupštine BiH, očekuje pozitivno mišljenje o odluci Predsjedništva o budućem učešću. Dakle, oni tek nakon pozitivne odluke Parlamentarne skupštine BiH mogu biti upućeni u tu misiju.
Zahvaljujem ministru. Da li je kolega Križanović zadovoljan odgovorom? Ko se dalje javlja za riječ? Dr Lagumdžija.
Koristim priliku da se zahvalim ministru odbrane, koji poštuje ovaj parlament. Dakle, ovo nisam ciničan, ne provociram, zaista smatram da se treba zahvaliti ministru, tim više što smo svi oni koji su trebali na ovu temu da nam se obrate, nažalost nisu tu. Jedino mi je malo nejasno imali nekih problema kad mi ovo danas ratificiramo, da ne ispadne da je Parlament kriv. S obzirom da je u pismu našeg ambasadora u UN od 18. oktobra stoji da 17. novembra 2005. godine ljudi trebaju biti tamo raspore. Pa, sad moje pitanje samo. Je li to, jesu li oni spremni, je li to sve urađeno, da oni, zaista budu raspoređeni. Hoće li biti nekih problema što kasnimo? Ako će biti problema da uputimo jedan mali, neću da kažem prijekor onome ko je za ovo zadužen da nam se ovakve stvari više ne dešavaju, jer ispast će, sutra će neko nama reći da smo mi usko grlo, a sudeći po svemu izgleda da baš i nismo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Novaković, izvolite.
Ja bih htio da uputim kolege, pošto sam član te zajedničke komisije, da u izvještaju Komisije praktično piše sve, znači i u vezi sa ovom misijom i u vezi sa nejasnoćama, zbog čega je došlo do kašnjenja itd. Dakle, u izvještaju Komisije imamo potpuno jasno definisano ko je u ovoj fazi zakazao, odnosno šta je neophodno ubuduće, jer paktično bi ovakve 68 izvještaje trebalo razmatrati, recimo ovaj izvještaj je trebalo razmatrati možda negdje u septembru, otobru prošle godine i tada donijeti odluku o učešću u 2006. godini. Mi radimo sada sa zakašnjenjem negdje oko tri mjeseca na ovome, ali Komisija je, Zajednička komisija je napravila izvještaj i on je u prilogu ovog materijala.
Zahvaljujem. Ko dalje se javlja? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, predlažem da se pripremite za glasanje. Glasamo o izvještaju o učešću oružanih snaga BiH u operacijama podrške miru u 2005. godini, sa zaključkom Predsjedništva BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 26, protiv 3, suzdržana 2. Dakle, konstatujem da smo prihvtili izvještaj o učestvovanju oružanih snaga u operacijama podrške miru u 2005. godini, sa zaključkom Predsjedništva. Pripremite se za glasanje. Glasamo o odluci o potvrđivanju odluke Predsjedništva o učešću policijskih službenika u opracijama podrške miru UN u Sudanu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 29, protiv 2, suzdržana 2. Konstatujem da smo pozitivno glasali o odluci o potvrđivanju odluke Predsjedništva o učešću policijskih službenika u operacijama podrške miru u Sudanu. Dame i gospodo, malo da konsultujem službu trebamo glasati još o donošenju odluke o opravdanosti. Dakle, donošenje odluke o opravdanosti i nivou nastavka učešća postojećim operacijama podrške miru u 2006. godini pripadnika oružanih snaga i to u operaciji podrške miru Iračka sloboda dva kontingenta po 36 pripadnika, te u posmatračkom misiji i Etiopiji i Eritreiji 9 pripadnika i Kongu 5 pripadnika. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. To je sve u zaključcima komisije. Dakle, za 26, protiv 1, suzdržana 2, konstatujem da smo i ovu odluku usvojili i prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Ad.14. Izvještaj o radu Zajedničke obavještajno-bezbjedonosne komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH za period april 2004. – decembar 2005. godine Dobili ste izvještaj o radu ove komisije. Otvaram raspravu o izvještaju Komisije. Zatvaram raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Zahvaljujem gospodinu ministru na objašnjenjima i prisustvu. Dakle, za 29, niko protiv, 2 suzdržana. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj o radu Zajedničke bezbjedonosno-obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjedonosne agencije BiH za period april 2004. – decembar 2005. godine. 69 Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Izvještaj o aktivnostima na projektu auto-puta na projektu Koricora 5c. Dame i gospodo, žao mi je nemamo nikoga od predstavnika Vijeća ministara. Ja sad mogu da vam pročitam, naravno, kad ste dobili izvještaj, sadržaj zaključaka itd. Dakle, vi ste dobili izvještaj o aktivnostima na projektu auto-puta na Koridoru 5c, koji je dostavilo Ministarstvo transporta i komunikacija. Danas vam je na klupe podijeljene i određene mape. Naša komisija za saobraćaj i komunikacije je razmatrala izvještaj na sjednici održanoj jučer. Vi ste dobili mišljenje Komisije. Vidjeli ste da Komisija predlaže Domu da usvoji izvještaj Ministarstva, uz zaključak koji su sadržani u mišljenju. Sadržaj zaključaka: 1. Auto-put na Koridoru 5c je od strateškog interesa za cijeli prostor BiH. Država BiH mora biti vlasnik na sve studijske, planerske projektne dokumentacije za izgradnju Koridora 5c. Obavezuje se Savjet ministara da ubrza cjelokupan postupak pripreme za izgradnju Koridora 5c i u tom cilju odmah učiniti sljedeće: a) Da formira jedinicu za implementaciju projekta na auto-putu Koridora 5c, odgovarajućeg kadrovskog kapaciteta, koji će garantovati ubrzanje procesa, b) Da ubrza izradu cjelokupne projekte dokumentacije, neophodne za izgradnju auto- puta iz obezbijeđenih sredstava, vrijednosti GSM licenci, c) Da intenzivira aktivnosti utvrđivanja i obezbjeđivanja izvora finansiranja projekta. Ovo uključuje postupak ispitivanja interesa za dodjelu koncesije za izgradnju auto- puta, raspisivanjem javnog međunarodnog konkurentskog natječaja za dodjelu koncesije, po modelu izgradi, upravljaj i prenesi, uz mogućost da se usvoji neki drugi model, zavisno od interesa ponuđača, i d) Sačini strategiju putne infrastrukture u BiH, sa priključenjem putne mreže na Koridor 5c, e) Da pripremi prijedloge zakonskih i podzakonskih akata, neophodnih za realzaciju projekata zakona o auto-punu na Koridoru 5c, zakon o javnom interesu, zakon o eksproprijaciji, f) Da započne pripreme za eksproprijaciju zemljišta i druge pripremne aktivnosti, koje će omogućiti početak izgradnje auto-puta u zajedničkom obimu, prema rezultatima predstudije izvodljivosti. 2. Potrebno najmanje jedanput mjesečno resorno ministarstvo će Komisiju za saobraćaj i komunikacije informisati o svim daljnjim aktivnostima na izgradnji Koridora 5c. Komisija će po potrebi informisati Predstavnički dom. Otvaram raspravu. Dr Lagumdžija, pa kolega Zorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i, u startu izražavam svoje najenergičnije ogorčenje što ponovo je pred nama prisutan na jednu ovako važnu temu najvažniji dio Vijeća ministara, najkreativniji dio Vijeća ministara i onaj dio Vijeća ministara koji nas je vodio kroz ovaj projekat svih ovih dana, evo možemo tu da vidimo. Upravo taj kreativni dio nam je ovo i priuštio. 70 Ja da bih predložio zaključak, ja predlažem gospodine predsjedavajući da zaključimo nešto slično kao što smo se dogovorili da ćemo zaključiti na neke druge tačke dnevnog reda, a to je da obavežemo predsjedavajućeg Vijeća ministara da izađe pred ovaj parlament tri godine nakon što nam je obećao da će biti Koridor 5C napravljen za tri do pet godina, da izađe sa jednim ozbiljnim ekspozeom, ne informacijom. Ne treba nama ni ministar Dokić za ovo. Predsjednik Vijeća ministara naj se ubježivao prije više od tri godine da se pojavilo čudo i da čemo 2006. odnosno 2007. imati okončan ovaj projekat, za koji, evo mi smo ovdje konstatovali da je od strateške važnosti i ja podržavam sve ovo što je Komisija zaključila. Međutim, uz puno uvažavanje to je nešto što uopšte nije sporno, ali sporno je sve ono što fali ovdje. Naime, da vas podsjetim, na 15. sjednici ovog doma, 27.6. i 17.7.2003. godine, Dom je konstatovao da je izgradnja Koridora 5c od strateškog značaja za BiH i isto kao i danas ovo što konstatujemo. I, zahtijeva od Vijeća ministara da Parlament redovno bude informisan o aktivnostima na ovom projektu. To je bilo na moje insistiranje, na onoj sjednici ljetnoj 2003. kad sam im objašnjavao da treba upravo raditi ovo što sad su odlučili da rade. Da treba napraviti izvedbeni projekat. Kad sam im rekao tada, žao mi je što ovdje ministrice Hadžiahmetović nema, da su odobrene pare Svjetske banke da se pravi fizibiliti studija, da sve se to mora uraditi, tad sam im objašnjavao da na Marindvoru hoćete kiosk da napravite, morate imati projektnu dokumentaciju, a ako hoćete od Save do mora da provučete cestu, valjda i tu morate imati tako nešto. Rekao sam sklonit ću vam se s puta samo vi napravite, glast ću i ja za vas 2006. i pozvati stranku u kojoj sam i ja da glasa za vas, koji nam podarite Koridor 5c od Save do mora, za ove četiri godine. Pošto smo tad zaključili da nas oni redovno informišu, a oni to nisu radili, mi smo tri mjeseca nakon toga, pošto su nam nedostajale redovne informacije zaključili ponovo o koridoru 5c, da se obavezuje Vijeće ministara da Domu dostavi pisanu informaciju o dosadašnjim aktivnostima na Koridoru 5c, koja će biti predmet rasprave na narednoj sjednici Doma. Pošto smo to ljeto 2003. rekli da nas redovno informišu, oni za tri mjeseca nisu, onda smo mi za tri mjeseca zaključili da nas oni pisano informišu. Pošto, oni, normalno napravili su nešto slično kao i danas, u jednom kreativnom raspoloženju, upravo ovi ovdje ljudi koji sjede, su nam govorili da će sve ići kako treba i da mi samo zbunjujemo javnost. Na 22. sjednici ovog doma, istina održano 17. i nastavljeno 12. decembra 2003. godine, izgleda i mi smo shvatili da je vrag odnio šalu i, onda nakon što smo zaključili da se redovno informišemo, nakon što smo zaključili da nas pismeno informišu, oni nisu, onda smo mi zaključili. Obavezuje se Vijeće ministara da po potrebi, ali pošto je kod nas potreba nejasan pojam, o čemu smo čuli od predsjednika Parlamenta, vrlo kreativno, a najmanje jednom mjesečno, pošto ta potreba je trebala biti bar jednom mjesečno, informira Komisiju za saobraćaj i komunikacije o svim daljim aktivnostima na izgradnji Koridora 5c. Dakle, po potrebi jednom mjesečno makar, a ako potreba nije češće.
Ovo je samo izvještaj Komisije dr Lagumdžija.
Jasno predsjedavajući. Ja samo kažem šta smo mi zaključili, vjerovali ili ne prije pune dvije i po godine i tad smo rekli, da što se tiče Doma potrebna nam je svaka tri mjeseca, 71 Komisiju jednom mjesečno, a kaže Dom svaka tri mjeseca i onda smo mi zaključili da sve bude transparentno. Vijedli smo kako je transparentno i, na kraju smo zaključili da treba pripremit prijedloge zakonskih i podzakonskih akata, kako bi se realizovao Koridor 5c. To smo mi cijenjene kolegice i kolege zaključili prije dvije i po godine, nakon što smo pola godine svašta nešta zaključivali. Nakon što smo ovdje mi bili neprijatelji, ovakvi, onakvi i sve to što uz to ide. Eh, sad, pogledajte ovu informaciju. Dakle, oni su odlučili da zadovolje naše potrebe nakon dvije i po godine. Ono što su trebali jednom mjesečno i jednom u tri mjeseca. Nakon dvije i po godine, oni su odlučili da 21.10. prošle godine, dakle, prije pet mjeseci, a Ministarstvo je vjerovali ili ne 30. spetembra prošle godine pripremilo ovo što mi danas raspravljamo 30. septembra. Od tada smo imali nekoliko konferencija, javnih saopštenja i pres konferencija i konferencija i finansijskih i ovakvih i onakvih, gdje su bili novi ministri, defilovali novi zaključci, samo što nije kernulo. U novembru smo izvješteni da će biti okončana tri kilometra tog koridora, istina, pisalo u zagradi, ako ne bude padala kiša. Pošto je bio novembar, pošto je padala kiša, onda je došao snijeg i, uglavnom, od ta tri kilometra nema ništa, a, evo, nažalost snijeg je pao i, uglavnom od ta tri kilometra nema ništa, očekuju se kiše, tako da teško možemo očekivati nešto spektakularno u narednih nekoliko mjeseci. Dakle, možete da vidite da u ovoj informaciji koju mi ovdje imamo pred sobom da je ona, od prilike vozala se od nemila do nedraga šest mjeseci da bi došla do nas. Imala je četiri interacije. 30.9., 21.10. i 4.01. ove godine, 12.01. ove godine i kad je Vijeće ministara to usvojilo, a u međuvremenu je bila jedna međunrodna finansijska konferencija, pazite međunarodna finansijska konferencija i to je bilo dole u sali onoj, kad smo mi otvorili ovu salu.
Velika sala za veliku konferenciju.
Jeste, Velika sala za veliku konferenciju, za, nažalost malo kilometara auto-puta. Ja mislim da je ovo poslije tri godine možemo podvući crtu i reći, ovo vijeće ministara, ovaj parlament, ako može po potrebi njegovu potrebu zadovoljiti ovom informacijom, mi nećemo u tome da učestvujemo. Ova informacija je samo jedna najogoljelija slika, najkreativnijeg dijela Vijeća ministara, koje je danas ovdje prisutno. Ja zato predlažem, da mi prihvatimo mišljenje ove komisije. Ovdje, ovdje je ovo kao sveta vodica, niti množi niti dijeli svima fino, ali da zaključimo isto tako, da nam predsjedavajući Ministarskog vijeća izađe sa jednim ozbiljnim ekspozeom i da nam kaže šta je urađeno, zašto nije urađeno i šta se planira uraditi u ovih, eto ko biva pola godine, šta god to bilo.
Do kada, imate li prjedlog, rok?
Imam prijedlog da mu se da rok do idućeg zasjedanja Parlamenta, da izađe čovjek sa ekspozeom, ne da nam stavi ruke u džepove ovdje i da miješa sa rukama šta hoće, nego da nam izađe i kaže ovdje fino, tačno šta je prije tri godine obećavao, šta je sada urađeno, zašto nije urađeno i šta misli da radi, a ne da nam daju ovakve informacije i da nam daje karte, 72 crtane filmove ovdje. Nemojte molim vas. Ja sam ovo iz likovnog. Rok prihvatam za iduću sjednicu.
Rok sam prihvatio. Ovo za miješanje nećemo ...
Nema problema gospodine predsjedavajući, neka nam ne da to idući put, ali da ga obavežemo zaista da ovo se uradi.
Slažem se sa rokom, a ovo sa miješanjem nećemo u zaključak, ako se vi slažete.
Neka, slažem se da ne uđe u zaključak, ostavit ćemo to njemu na slobodnu volju.
Zahvaljujem. Gospodin Zorić je tražio riječ.
Ja jesam tražio riječ i ja predlažem da donesemo jedan zaključak, a to je da se odgodi rasprava o ovome, jer ja nisam dobio materijal na latinici. Ja ovo nisam pročitao i mislim da sam uskraćen, dok Zlatko i njegovi pajdaši u Ustavu ne napišu da nemamo pravo ni napismo ni na jezik, a dotle da dobijamo materijale na Ustavom zajamčenim pismima i jezicima, a usput da repliciram Zlatku. Nije nemoguće napraviti auto-put od Save do mora, neko je već napravio, ali bojim se da ćemo ih tužiti zbog toga što prave auto-puteve, a ne daj bože da i most naprave, to bi bilo. Napravljen je auto-put od Save do mora.
Zahvaljujem. Dr Lagumdžija replika.
Gospodine Zoriću, budite uvjereni da Zlatko Lagumdžija nikada neće donositi takve, čak ni u ciničnoj primisli ni u šali, promjene Ustava kako ste vi ovdje implicirali. Dakle, a to da će vaši pajdaši to moguće uraditi, vjrujte mi dako budu krenuli imat će mene protiv toga.
Zahvaljujem. Kolega Novaković, odustao. Kolega Gligorić.Evo, izvolite kolega Zoriću odgovor.
Ovako, ja sam mislio na one koji dogovaraju ovakve izmjene Ustava, npr. na one koji su sjedili u Doboju. Ja ovdje javno kažem da tu nije sjedio ni jedan pajdaš, a valjda je gospodin Lagumdžija pajdaš sam sa sobom, ako nije sa nekim od tih. 73
Zahvaljujem. Kolega Gligorić, izvolite.
Pa da ja pokušam da pomirim kriv navod je ili pogrešno rečeno. Ne kaže se pajdaši, nego pajtaši. Dobro, pustite to. Vraćam se na ovo, neka bude po mome sada trenutno. Ovo što je govorio prof. Lagumdžija, bilo bi dobro da pretvori u zaključke. Slažem se sa ovim što je rekao i gospodin Zorić i mogli bi tako završiti, ali bih zamolio profesora Lagumdžiju da, s obzirom da je govorio o Savjetu ministara, ko je kreativni dio i ko nije, ja bih molio da razmislite o mojoj inicijativi i da mi taj savjet ministara nazovemo odlazeći savjet ministara, a ne kao gospodin Lagumdžija da im daje šansu, da im da mogućnost da nam vrše neke prezentacije nakon tri godine, to je besmisleno, nego, gospodine Lagumdžija da mi kažemo odlazeći savjet ministara i biće ovoj zemlji bolje, a biće funkcionalna Bosna. Nemojte se, vi se plašite, vi iz Federacije posebno, mora biti funkcionalna, ko će rušiti vladu itd. Pustite biće bolja funkcionalnost. Prema tome, odlazeći savjet ministara i baš mi je drago što ih tamo nema, za nas su odlazeći.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Kolega Bešlagić.
Pa ja, ipak, smatram da u ovom trenutku vi niste pročitali zadnji zaključak Komisije, da to je da Komisija predlaže da se napravi javna rasprava po pitanju Koridora 5c, u kome ćemo upravo tražiti da se prezentiraju kompletno urađene dokumentacije, a ja tvrdim, pošto sam član Komisije, da je dosta urađeno, što, aposlutno ne abolira postojeću vladu, jer je ovo period koji je urađen u zadnjoj godini, a nije dvije i po godine. Zato smatram da ovaj izvještaj Komisije kao takav se može prihvatiti, uz napomenu da se prihvata i ova tačka, znači, da Komisija napravi navnu raspravu, gdje bi pozvala i sve poslanike, uz to da dobiju materijale, prije toga da se isčita i da na osnovu te javne rasprave, evo, kažem i Komisija ali i Vlada da definitivno prijedloge šta i kako dalje ići, ne da se više koči, nego stvarno auto-put ako krene, da onda krene bez ikakvih zastoja. Mislim da sugestije koje su davane prije dvije i po – tri godine, jeste do duše da su nakon dvije godine usvojene i da je za zadnju godinu dana urađeno dosta posla, ko je mogao tu dokumentaciju da vidi, vidi da je tu urađeno, upravo po našim željama, samo što je sa zakašnjenjem tih polovima ili čitavo, to je sad druga stvar.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Potočnik.
Kolegice i kolege, ja mislim da projekat Koridora 5c, ne samo Koridora nego cjelokupne infrastrukture cestovne u BiH je od ključnog razvojnog značaja za BiH i predlažem da se održi posebna sjednica Parlamenta, na kojoj će Vijeće ministara iznijeti šta je obećano, šta je napravljeno, šta će se napraviti i da se poslije toga ide u javnu raspravu, jer to 74 je krvotok BiH i sam Koridor 5c nije dovoljan, on jeste glavna arterija. Međutim, sve ostale veze prema drugim mjestima i centrima regionalnim nisu uopšte razrađene sa ovim. Znači, predlažem zaključak da jedna od sljedećih, u najkraćem roku sjednica bude posvećena Koridoru 5c i infrastrukturi cestovnoj u BiH.
Zahvaljujem. Kolega Izet Hadžić je tražio riječ.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, Javio sam se prvenstveno da kažem da ovdje imamo prisutnog čovjeka iz Ministarstva. Ukoliko ima neko nekih pitanja, nekih nejasnoća povodom ove tačke dnevnog reda da se može postaviti. Komisija je jučer imala sigurno dvadesetak pitanja, koje je dobila odgovore po ovoj tački dnevnog reda i, na osnovu toga je i došla do ovih zaključaka i smatram da, zaista jednu nedvojbenu želju ovog parlamenta da, kad je u pitanju projekat puta 5c, da trebamo i dalje pojačavati i sa pritiscima da se realizacijom zaključaka Komisije, oforme tijela na ovom projektu. Nedopustivo je da kažemo da mnoge stvari, koje zahtijeva realizaciju ovog projekta, možda čekaju na neka politička usaglašavanja, što treba da kažemo da ovaj parlament ili pojača ili riješi i, u suštini želim da napomenem da smatram da je dosta urađeno na ovom projektu, sa, naravno i pitanjem uvijek da li je i koliko se moglo više uraditi i možda sa nedovoljnim informisanjem Parlamenta po ovoj problematici. Znači, pozivam još jednom kolege da usvoje zaključke Komisije, a, ukoliko imaju nekih sugestija, pitanja ili dilema da iskoristimo priliku na danšanjem zasjedanju da možda i u pripremi za javnu raspravu da se postavi i pitanje ili da se traže neki odgovori koji bi poboljšali rješavanja ove problematike. Ja sam još želio da kažem za ovu državu moje mišljenje, da, zaista pitanje Koridora 5c ne treba rješavati parcijalno, već treba rješavati u okviru segmenta cjelokupne strategije razvoja infrastrukture ove države i da, na kraju krajeva, to je jedan od zaključaka Komisije, da se uradi što prije strategija razvoja i da se izgradnja Koridora 5c kao jednog od, da kažemo, od glavne kičme za drumski saobraćaj, drumske saobraćajnice, rješava i sa, možda, kreditnim zaduženjima za ostale putne pravce, koji bi ovu kičmu stavili u ekonomsku opravdanu funkciju. Naravno, postaje jedna dilema i to zahtijeva možda gospodin Potočnik, da li je Koridor 5c dovoljno definisan sa tačkom Budimpešta – Sarajevo – Ploče, jer tu ima sad dileme ili prema Neumu pa Ploče ili nekim drugim pravcima, što, naravno, javna rasprava treba da da, a i u okvirima da kažemo naših razmišljanja. Ja mislim da tu treba posebno dati doprinos i tražiti i u okvirima međudržavne saradnje sa Republikom Hrvatskom da se traže kvalitetna rješenja i da se jačaju odnosi ove dvije države, upravo na ovim komunikacijama. Toliko.
Zahvaljujem. Imamo još prijavljenog kolegu Moranjkića i nema više prijavljenih, privodimo raspravu kraju, Avdić. 75
Hvala gospodine predsjedavajući, Ja ću vrlo kratko, s obzirom da sam određen kao potpredsjednik Komisije koji je jučer vodio Komisiju. Vidim i tačno je to, nažalost, da je izvještaj poklopio period do sa septembrom mjesecom i da se javlja vakum, pa sam osjetio za potrebno da kažem da je, ipak, Komisija, Komisija samo dobila dopunski izvještaj i za ovaj period, uslovno rečeno do jučer, zato smo mi mogli, mi nismo, znači, imali taj vakum, mogli da donesemo i predložimo Parlamentu ove zaključke. Sva pitanja koja su u dilemi ovdje postavljena, mi smo postavili, rasčistili. Tu je čovjek koji je jučer radio sa nama, pa ako nekome i preko ovoga treba da postavi, tu je, zato kažem, samo da ima i dopunski izvještaj i za taj period. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Dr Sead Avdić je još posljednji diskutant, koliko vidim.
Kolegice i kolege, ja bih rekao niti ozbiljnijeg projekta za ovu državu u narednim decenijama niti većeg stupnja improvizacije oko realizacije ovog projekta, stvarno. Uzimajući u obzir ovaj izvještaj što je pred nama, aposlutno se tu ne vidi da ima bilo kakvog sistema. Imate ovdje pojam predfizibiliti studija. Predfizibiliti studija, koja je završena sa 30 procenata, a fizibiliti studija još nije ni počela, a da ne govorimo idejni projekti, tehnički projekti, studije saobraćajne itd., što znači da Ministarstvo stvarno nije uspostavilo jedan cjelovit soficirani projektni pristup. Neka mi oproste ovdje suviše konsultatana tom ministarstvu treba za ovako ozbiljan posao. Odakle nama ta sredstva i ti silni konsultantni koji savjetuju da radimo na ovakav način. Ako nisu kompetentni stručno i naučno neka to prepuste nekoj instituciji da rade. Ako ministarstvo nije kompetentno. Što znači da stvarno se više ne može dozvoliti ovaj stupanj improvizacije oko ovako jednog ozbiljnog projekta. Drugo, mi nikada nismo usvojili trasu Koridora Vc i nema pravo ministarstvo koje jednostavno ni Vijeće ministara nije usvojilo predložiti i jednostavno definirati trasu kao da je gotova stvar. A posebno izlaz tog koridora na morsku obalu i priključenje na Neum, odnosno na Ploče. Što znači da nemamo elementarne stvari rješene i dalje ministarstvo vodi svoj posao, a Parlament to promatra i to odbija od sjednice do sjednice. Što znači da je ovo stvarno vrlo ozbiljan, nije to samo tehnički projekat, nije to samo jednostavno najvišeg stupnja složenosti jedan izvedbeni projekat, nego to je i dominatno i političko pitanje. Trasa nije tek tako jednostavno samo tehničko pitanje. Što znači prvo se mora trasa riješiti i onda sve jednostavno od toga sve polazi i završava se, normalno, koncesije i transiranje projekta itd. Znači ima se osjećaj da je vjerujte komisija to bolje uradila nego naše ministarstvo. Sa ovakvih nekoliko zaključaka komisija je to sintetizovala i predložila određene koreake što treba raditi. Ja apcetiram da je prije sega potrebno donjeti Zakon o izgradnji Koridora Vc u kojem zakou bi se usvojila i trasa i dao okvire izgradnji ovoga koridora sa vremenskom dinamikom. I onda dajemo povjerenje Vijeću ministara i Ministarstvu prometa i komunikacija da radi svoj posao. Ovako je sve opet impromivizacija koja će nam se vratiti i jednostavno obiti o glavu. To je sigurno. Što znači da ja tražim, mi smo to tražili još prije, znači posebno tačka izlaza Koridora Vc i onoga svega ostaloga što je konstatabilno sa aspekta opravdanosti i priključenja 76 na Ploče, odnosno na Neum da se razmatra na Parlamentu i da se na Parlamentu usvoji trasa Koridora Vc. Nema pravo još jedanputa ponavljam Ministarstvo smatrati to isključivo tehničkim pitanjem i nema pravo koperirati sa trasom Koridora Vc kao sa gotovom činjenicom i sa gotovim projektom. Znači najozbiljnije upozoravam stvarno da se to mora vratiti u instituciju sistema, odnosno pred Parlament da usvoji jednostavno okvirni projekt o izgradnji Koridora Vc, uz zaključke ove komisije koje podržavam. Hvala vam.
Zahvaljujem. Dalje se niko nije javio za raspravu. Zaključujem raspravu. Imamo sada ovakvu mogućnost. Dakle, imamo dakle, moramo glasati o izvještaju, glasati o izvještaju komisije, glasati o zaključku dr. Lagumdžije. Ja vas molim da se pripremite dakle. Ima vaš zaključak kolega Potočnik, ali on je usko vezan za ovo o čemu je predložio kolega Zlatko Lagumdžija, a ima u komisiji zaključak da se ide na javnu raspravu. Dakle komisija je sama obuhvatila. Vi možete institirati. ja vas molim dajte mi zaključak u pisanoj formi. Izjašnjavat ćemo se pojedinačno dakle. Dakle dajte mi zaključak. Nije problem. Izjasnit ćemo se . Nisam ga uopšte zaboravio. Idemo dakle po redu glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje vezano o izvještaju koji smo dobili od predstavnika ministarstva. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Prvo sa izvještajem komisije. Da. Znači, samo malo da ponovimo. Pripremite se za glasanje. Dakle glasajte sad. - Za 25, 3 protiv, 2 suzdržana. Dakle imamo većinu entitetsku većinu. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj sa izvještajem nadležne komisije. Idemo na drugi zaključak dr. Lagumdžije. Hoću pročitat ću. Zadužuje se predsjedavajući Vijeća ministara da na narednoj sjednici podnese ekspose vezano za izradnju Koridora Vc i svemu onome što prati izgradnju Koridora, kao i namjere šta će se uraditi do kraja ove godine na Koridoru Vc. Pripremite se za glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ja mislim da sam vjerno prenjeo zaključak. Zahvaljujem. - Sa 33 glasa za, niko protiv, 1 suzdržan usvojili smo i ovaj zaključak. Imamo i zaključak kolege Potočnika. Molim da se pročita zaključak. Kolega nisam ga uspio zapamtiti.
Taj zaključak je sadržan u ovom zaključku. 77
Znam zato sam i rekao da je.
Traži se posebna sjednica i rok do kada
Ali evo zato sam i mislio da prvo glasamo o ovim zaključcima i da Dom stavi ovaj zaključak. Drago mi je da ste to konstatovali. Hvala lijepo.
Samo da je rok za ovaj
Rok je naredna sjednica.
Dobro.
Okej. Tako je i rečeno u zaključku. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, a to je Ad.16. Informacija o problemima, planovima i transferu novca za potrebe Regulatorne agencije za komunikacije i Javnog RTV servisa BiH U vezi sa ovom tačkom, podsjetiću vas da je Dom na 69. sjednici održanoj 25. oktobra 2005. godine na prijedlog kolege Lagumdžije usvojio zaključak kojim je zahtjevao od Savjeta ministara da za sljedeću sjednicu Doma pripremi informaciju o problemima, planovima i transferu novca za potrebe Regulatorne agencije za komunikacije i Javnog RTV servisa BiH, kao nezavisnih i profesionalnih institucija. Ovu informaciju nažalost nismo dobili pa smo ponovo na intervenciju dr. Lagumdžije na 74. sjednici Savjetu ministara 21. februara uputili urgenciju za realizaciju ovog zaključka, a prilikom sazivanja ove sjednice utvrdili, uvrstili smo ovu tačku u dnevni red. Nažalost ni do danas nismo dobili pisanu informaciju. Dogovorili smo se dakle da ne skidamo tačku, nego jednostavno da ažuriramo zaključak i da zahtjevamo od Vijeća ministara takođe da za narednu sjednicu pripremi resorno ministarstvo pisanu informaciju vezano za transfer novca i da naravno da sve moguće informacije koje su pratile ovu priču o kojoj smo raspravljali i na prošloj sjednici vezano za Regulatornu agenciju. Ko je za to? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 35 glasova, dakle jednoglasno usvojili ovaj zaključak i stekli uslove da pređemo na 17. tačku, to je 78 Ad.17. Pregled zaključaka usvojenih na sjednicama Predstavničog doma Parlamentarne skupštine BiH u ovom mandatnom periodu, zaključno sa 73. sjednicom Vi ste dame i gospodo dobili pregled zaključaka koji je ovaj dom usvojio od konstituisanja do 73. sjednice. Pregled je sačinila naša služba. Nažalost nemamo i pregleda koji su zaključci realizovani. U ovom pregledu nisu sadržani zaključci koji su usvajani integralno sa izvještajima nadležnih komisija o pojedinim pitanjima, pa su u tim slučajevima institucijama koje se obavezali zaključci dostavljali izvještaji komisija. Takođe u ovom pregledu nisu sadržani zaključci koji su usvajani na plenarnim sjednicama oba doma Parlamentarne skupštine. Napominjem da sam ovaj pregled zaključaka uputio Savjetu ministara uz ponovnu urenciju da dostavi informaciju o realizaciji zaključaka. Predlažem da ne otvaramo raspravu, nego da pregled ovih zaključaka koje je napravila Parlamentarna skupština, dakle ponovo urgencijom dostavimo Vijeću ministara i da do naredne sjednice tražimo njihovo izjašnjavanje šta su od zaključaka Predstavničkog doma realizovali. Ne samo ovi, nego i oni koji su u sklopu dakle zaključaka pojedinih komisija. Samo malo, molim vas. Dakle ovo je bilo da ne otvaramo raspravu. Rekli smo. Pa naravno. Plenarnih i komisija, o tome se i radi. Da. O tome se radi. Pripremite se za glasanje. Molim vas, nemojte da raspravljamo, ako vas mogu moliti. Glasajte sad. Samo malo. Dakle to je, rekli smo da nećemo voditi raspravu, nego da dobijemo prvo izvještaj da imamo o čemu raspravljati. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Okej. Konstatujem da smo sa 28 glasova za, 1 protiv, niko suzdržan usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda Ad.18. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Budžeta BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu Usvojeni su različiti amandmani na domovima na budžet institucija BiH za 2006. godinu, radi čega je potrebno izvršiti usaglašavanje identičnog teksta. U zajedničku komisiju iz ovog doma predlažemo – Fatima Leho, Jelina Đurković, treći ko je? I Vinko Zorić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 28 glasova za, niko protiv, 1 suzdržan imenovali tročlanu komisiju u sastavu gospodin Zorić, Fatima Leho i Jelina Đurković. 79 Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda Ad.19. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju Budžeta BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu Predlažem istu komisiju. Slažete se? Pripremite se za glasanjem. Glasajte sad. Konstatujem takođe da smo sa 30 glasova za, 1 protiv, niko suzdržan dakle imenovali tri člana u zajedničku komsiiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izvršenju budžeta BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. u istom sastavu kao za prethodnu komisiju. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, to je Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, b) Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke –Nacionalni put Banja Luka – Gradiška, c) Memoranduma o sporazumu između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o proširenju donirane pomoći Bosni i Hercegovini u 2001. godini, d) Ugovora o zajmu – Regionalni projekat željeznica između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, e) Protokola 14. uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koji se odnose na dopunu sistema za kontrolu sprovođenja Konvencije Predlažem da vodimo odvojeno raspravu, a da se ukoliko ne bude problema izjašnjavamo dakle o svim sporazumima. Riječ je tražio dopredsjedavajući, odnosno prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Hvala lijepo. Pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike i evo kao predsjedatelj Komisije za vanjske poslove koja je juče u otežanim uvjetima bila na granici kvoruma, pa onda dodatno se konsultirala sa članovima Komisije koji nisu mogli doći da vas informiram o dvije stvari. Prvo znači mi smo temeljem izvješća nadležnih ministarstava i ljudi koji su predstavljali ministarstva, prvenstveno iz civilnih poslova i Ministarsta finansija dobili objašnjenje za ove sporazume i dali suglasnost, stim da je bilo članova Komisije koji su, neosporavajući ovaj projekat koji se odnosi na Ugovor o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke za nacionalni put Banja Luka Gradiška tražili dodatne informacije i zatražili da se izjašnjenje o tom pitanju odgodi do trenutka dok ministarstvo 80 ponudi kompletnu informaciju o sastavnim dijelovima idejnog projekta koji je uključivao obilaznicu Sarajev, prsten oko Mostara itd. Međutim, u konsultacijama danas sa članovima Komisije, a na temelju zaključaka koje smo juče usvojili kao Komisija od kojih su dva. Prvi je dakle da zatražimo od Vijeća ministara plan prioriteta u izgradnji i infrastrukturi ukupnoj za Bosnu i Hercegovinu i plan zaduženja da svi kao zastupnici to obavimo. Mislim da je to u redu i da se više nikada ne izjašnjavamo ad hoc i pred svršenim činom, nego da imate uvid u ono što su projekti, što je pregled i da možemo i kao ovaj zastupnici u ovom domu voditi jednu principijelnu raspravu podržavajući projekte značaja za ovu zemlju. Tako da moj prijedlog kao predsjedatelja Komisije da danas ipak damo suglasnost za sve ove projekte, a davi prihvatite i ojačate ove zaključke Komisije kao zaključke Doma i da na taj način onda otvorimo raspravu kada taj pregled prioriteta i projekata, zbog kojih će se ova zemlja zaduživati dobijemo i raspravimo. Evo to je moj prijedlog. Mislim da ćete to razumjeti i uvažiti i evo da budemo konstruktivni danas da ipak završimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Mislim da se ovo može prihvatiti dakle da izvršimo ratifikaciju sporazuma, a naravno da je logično da ovaj zaključak Komisije osnažimo, da tražimo od Vijeća ministara kao listu prioriteta i zaduženja, a slažemo se. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i predlažem da se izjasnimo o listi ovih projekata zajedno, dakle o ratifikaciji. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo jednoglasno sa 29 glasova za dali saglasnost za ratifikaciju pod a) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, b) Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Nacionalni put Banja Luka – Gradiška, c) Memoranduma o sporazumu između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o proširenju donirane pomoći Bosni i Hercegovini u 2001. godini, d) Ugovora o zajmu – Regionalni projekat željeznica između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, e) Protokola 14. uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koji se odnose na dopunu sistema za kontrolu sprovođenja Konvencije, naravno uz zaključak koje je kolega Martin kao predsjednik Komisije pročitao. 81 Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda Ad.21. Informacija SIPE o tragediji porodice Abazović iz Rogatice Dame i gospodo na prošloj sjednici smo usvojili zaključak na predlog dr. Petra Kunića. Dobili smo informaciju SIPE vezano za ovo pitanje. Ona je pod oznakom „povjerljivo“. Molim dakle da se prema toj informaciji tako i odnosimo i tako da sa ove tačke dnevnog reda mora biti isključena javnost. Ja žalim što je tako, ali takvi su propisi, takvi su zakoni, mi ih moramo poštivati. Dakle kratka pauza da novinari i ostali izađu iz sale, a da ostanu sami poslanici na ovoj posljednjoj tačci dnevnog reda. [[PAUZA]] Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Kolega Momčilo Novaković. Izvolite.
Ja sam mislio da će gospodin Kunić prvi, sobzirom da je njegov zahtjev ovo izvještaj stigao pa sam zato malo sačekao. Prvo moram reći da isto onoliko, ako ne i više kolika je tragedija porodice Abazović, tolika je i tragedija ovaj izvještaj. Ja zaista ne mogu da razumijem jedan organ sa onim nadležnostima i ovim kadrovima koji ima Državna agencija za istrage i zaštitu, a da o ovom slučaju ima samo ovoliko saznanja. Agencija koja se zove Agencija za istrage, znači zaštitu nam da informaciju o održanim sastancima, a u vezi sa ovim slučajem. Ne mogu zaista da prikrijem razočarenje sa ovim što sam ovdje pročitao i moram reći da sam sklon da ovu informaciju vratimo Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, da iskažemo nezadovoljstvo za onim što ovdje što piše i da zatražimo pravu informaciju, znači o onom što se događalo tog dana. Vjerujte mi da je mnogo više, daleko više bilo u medijima o ovome nego što ima Agencija za istrage i zaštitu. Nije ni čudo ako nam sve izgleda ovako kao što izgleda. Ono što mene ovdje takođe iritira jeste činjenica da je sada ovo „strogo p!ovjerljiva“ informacija i ako jeste ja se slažem da po zakonu ona treba da bude, ali onda je trebalo stvarno tu se naći ono što oni imaju kao saznanje i što je jeste „strogo povjerljivo“. Ja vjerujem da puno toga u ovom slučaju treba biti „strogo povjerljivo“, jer puno toga u ovom slučaju nije istina što je rekao EUFOR. Puno toga su oni zaobišli u svojoj, u svom odgovoru na sva ona pitanja koja su se u javnosti pojavila i zato što dublje treba zakopati u zemlju, da što veća tajna bude, jer ono što se uradilo tamo i ono što se tamo desilo u najmanju ruku zaslužuje da, bez obzira na nadležnosti ova državna agencija otvori taj predmet, odnosno otvori taj slučaj. Dakle da oni zaista se bave istraživanjem šta se tamo desilo, a ne da nam dostave informaciju o održanim sastancima. Dakle, predlažem da vratimo ovu informaciju uz zaključak da očekujemo da se ova agencija bavi istraživanjem ovog slučaja i dostavi ovdje rezultate do kojih je došla prilikom tog posla. Hvala. 82
Zahvaljujem. Dr. Petar Kunić.
Hvala vam predsjedavajući. Ne znam koliko je potpuno vračanje to itd. Ovaj izvještaj govori o stanju duha u Bosni i Hercegovini, stanju institucija, opštem stanju. Ovdje imate otvoreni napad, oružani napad na jednu kuću. Ja sam to shvatio ovako. Čitao samo u novinama da su dali otpor, da su pucali. A ovdje nije ništa. Ovdje imamo poginulog čovjeka, poginulu ženu itd. Dokle, uostalom kada će ovaj parlament i bilo koji postaviti pitanje – dokle će ove strane snage biti ovdje? Hoćemo li mi to ikada postaviti pitanje. Hoćemo li mi jednog dana imamo slobodu? Sporazum je potpisan, mjenjamo sve živo i što treba i što ne treba. Niko ne postavlja pitanje dokle će se zadržati ovdje i dokle će imati pravo da se ponašaju eklatantno krše ljudska prava? Molim vas čega se bojimo? Čega se bojimo da se postavi pitanje na Parlamentu jednom da im se da, kaže – molim vas gospodo dosta je toga bilo. U kojoj, u kakvom smo mi stanju postavlja se pitanje? Jesmo li pod okupacijom i dokle će ta okupacija trajati? Hvala vam.
Dr. Gligorić.
Gospodo, da nastavim gdje je prof. Kunić stao. Profesore vi ste rekli da je neko tu ubijen. Ovdje u ovom izvještaju ne piše u informaciji. Ovdje kaže da je ranjen itd. i mi nemamo sudbinu. Zamislite, u ovoj informaciju čak nemamo ni to da je neko poginuo. Istovremeno se govori da su ranjeni, a ne zna se kako. Istovremeno se govori o tjelesnim povredama o ranjavanju i uopšte se ne govori način kako je do toga došlo. Pa valjda smo to tražili, valjda se kao ljudi toliko razumijemo. Slažem se sa gospodinom Novakovićem kada je rekao - mediji. Čitao sam i u Glasu i u Nezavisnim i u Slobodnoj Bosni itd., ali više su toga rekli ti ljudi nego što su ovi. Ovo je klasično, kroz ovu informaciju prikrivanje, čak nisu rekli ni koliko su rekli novinari. I vrijeđa da je to još „strogo povjerljivo“. Dajte iz ove službe donesite ovo da potpišem, neću da držim uopšte u svojoj ruci. I na kraju, pogledajte kako nas pocjenjuju. Pa zamislite, načelnik Centra Šefik Halilović je potpisao i nama dostavio, Parlamentu koji kontroliše ovu instituciju. Zašto to nije potpisao direktor? Jel to direktor se plaši da potpiše? Dužan je da potpisuje Parlamentu prvi čovjek, nemoj mi ni trećeg. Ovaj je čovjek možda pošten i fin, sve je to u redu. Ne mislim stim ništa loše protiv ovog čovjeka, ali valjda je to osnovni red. Zamislite, iz ove informacije ne znate sudbinu tih ljudi, čak ni to ne znamo. Jer evo ja mislim da su oni živi profesore. Ovdje nema niko niko nije stradao. Ranjeni su i nije niko podlego. Evo ovdje ne piše. A svi znamo kako je to se dogodilo da je žena stradala. Ja ne znam šta bi sa ovim trebali učiniti, trebalo bi ako već hoćemo da imamo zatvorene sjednice strogo povjerljive materijale da zaista dobijemo nešto, imam osjećaj da oni maju mnogo više, ali smatraju ma šta će to neki tamo poslanici da čitaju, pa će to oni da prenesu, a onda oni koji su, dobri su sa strancima...ovdje na ovaj način njih zajedno čuvaju. Dobro je profesor Kunić rekao. Ovo je stanje duha. Žalosni smo mi u Bosni i Hercegovini i institucije. Sve je to jedan 83 mentalni sklop koji jednostavno je podanički. Ne znam zbog čega podanički. Nigdje ni u instituciji ni bilo ...da nađete normalnog čovjeka koji normalno radi svoj posao u cilju istine da se kaže. To je se valjda tražilo i u ovom slučaju. Može se ko slagati i neslagati samnom, ali ljudi dajte malo dostojanstva, moramo, moramo početi diskutovati. Pa evo, mislio sam i to reći, da skratim itd. Pa dobro ako nisu nadležni da mi vidimo šta je njihova nadležnost i da nešto preduzmemo.
Zahvaljujem. Kolega Belkić je tražio riječ. Samo malo gospođo Đurković. Belkić, pa vi.
Pa evo ja mislim da nema poslanika u ovoj sali koji apsolutno nije na tragu zahtjeva za istinu. Dakle, gospodin Gligorić nemate potrebe da nas sve činite depresivnim do te mjere da mi nismo u stanju zatražiti. Apsolutno sam ja saglasan sa ovim što je govorio gospodin Novaković, za razliku recimo od tebe, koji si govorio o nekim stvarima ne vidi se, vidi se. Znamo mi odlično šta se desilo. Dakle čovjek je ubijen i mi tražimo da nam se da informacija, pardon, supruga je ubijena i mi tražimo informaciju zašto su to ljudi uradili, jesu li morali to uraditi prilikom tih svojih radnji itd. Jesu li prešli ovlaštenja, dijete itd. Dakle, apsolutno tu nema dileme. Dakle samo da se dogovorimo na koji način. Ovi ljudi su nam odgovorili. Tiho ti si govorio o tekstu itd., ali vidio se zadnju rečenicu. Oni kažu mi nismo učestvovali i nemamo informacija ili nismo ti. Pa da vidimo koga ćemo sad pitati. Je li to, ovu evropsku policiju.?Koga sada da pitamo? Ovi su nam odgovorili, mogli su nam odmah sa dvije rečenice odgovoriti – gospodo mi nismo učesvovali u ovoj akciji ili jesmo učestvovali. Nego su neke sastanke što kaže Momo ovdje napričali, napričali, a da bi nam na kraju rekli mi nismo oficijelno učestvovali. Sada je samo pitanje, u potpunosti se slažem ne možemo ostati nedorečeni, ali da vidimo kome? Kome pitanje proslijediti? Ja bih poslao pismo evropskoj policiji koja je provodila akciju. Gospodo, oprostite, dajte nam informaciju o okolnostima pod kojima je ubijena žena prilikom tog, tih vaših radnji. Ne znam na koji drugi način da tražimo. Ili da tražimo od ovog direktora da nam pojasni šta je ova informacija. Dakle, nema tu dileme nikakve, niko ne bježi, niti pada na pamet da se oglušim na događaj o kojim govorimo.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Jelina Đurković.
Pa mogli smo ovako očekivati da nam SIPA kaže ko jeste nadležan za ovu stvar koju smo mi tražili da se istraži. Dakle ako oni nisu nadležni, ko jeste? A ja predlažem, pošto je ovo zaista neušto i napisano i diletantski i neuko, da naša komisija bezbjednosna na osnovu medijskih izvještaja sastavi izvještaj i da doda SIPI da vidi šta se desilo. Dakle da mi to uradimo, jer imamo mnogo više informacija od njih, pa da kažemo evo gospodo iz SIPE ovo se desilo i ovo je trebalo da znate. Ovo je strašno ako 84 ovakva jedna agencija koja ima bogami dobre ingerencije ne zna da napravi izvještaj i ne zna ko treba da napravi izvještaj. Mi zaista moramo da kažemo da protestujemo i da konačno počne da radi svoj posao. Eto toliko.
Hvala lijepo. Riječ je tražio predsjedatelj Doma, gospodin Špirić. Izvolite.
Dame i gospodo, naime, razmišljao sam da li uopšte ima potrebe da se javljam, ali bojim se da ne napravimo možda svi zajedno grešku. Ja ne mislim da je loš izvještaj. Ali je loše ono što mi mislimo da mi trebamo pitati nekoga kao državni Parlament najveće zakonodavno tijelo u ovoj zemlji ko bi trebao šta da uradi. I to je na tragu ovoga o čemu je prof. Kunić govorio – stanja u Bosni i Hercegovini. Pročitajte malo medije, pa ćete vidjeti šta se dešava u Makedoniji u kojoj se prave analize da su ljudi iz vana bili sastavni dijelovi regulatornih jedinica koji su građani plaćali, radili nešto sasvim drugo što nije bilo u interesu građana. Ali ono što mi možemo dakle uraditi, ovdje SIPA kaže da mi nismo učestvovali i opisala događaj, tragičan događaj za koji znamo kako je završio. Ali može Parlament da zaduži SIPU da provede istragu, dakle prem sve, mi smo tražili informaciju. Dakle u zaključku informaciju i ljudi nam taksativno nabrojali ko je šta uradio. Ali ja mislim da bi mogao biti zaključak da ovaj parlament zadužuje SIPU da provede istragu, dakle u skladu sa zakonom i sa svojim ovlaštenjima i da nas obavjesti i obavi razgovore skim ima potrebe, skim nema i da onda dostavi izvještaj. Dakle ja mislim da bi to mogao biti aktivan zaključak prema kojem se niko ne može oglušiti i mislim da je to, mislim da bi to moglo biti, mi ovu informaciju možemo primiti k znanju. Dakle mi je ne usvajamo. Ona može da bude polazna za razmišljanje o kakvom se stanju Bosna i Hercegovina nalazi nakon provedenih reformi. Da li su službe koje smo formirali dakle SIPA, OSA, DGS u stanju da se nose sa naraslim problemima. Mogu li sami preuzeti odgovornost? Te procjene mi nažalost još uvijek nemamo iako imamo resorno Ministarstvo bezbjednosti. Ali, ja bih bio slobodan recimo da mi zatražimo od SIPE da provede istragu vezano za ovaj slučaj i da informiše Parlament. Dakle mi smo primili taksativnu informaciju šta se dešavalo i slažem se da ovo govori o jednoj tragičnoj situaciji stvarnosti u ovoj zemlji i ne mislim da treba okrivljivati ljude tamo ko je potpisivao izvještaj. Dakle oni su napisali tačno da oni, čak se ovdje govori da, ko je bio od pojedinaca, da je Tužilatvo dakle se obračalo. Specijalni tužilac se obraćao sudskoj policiji, tražio čak da se isključi učešće SIPE. Dakle ovdje ovo što mi tražimo od SIPE oni nam poručuju da su mnogi rekli ne, oni ne trebaju ovdje. To je ono o čemu mi trebamo raspraviti ko je taj u ovoj zemlji koji može reći za ubistvo? Ne može Agencija koju smo formirali da se pita za to i da poziva recimo specijalne jedinice MUP-a da doprate ranjenog ili ubijenog do bolnice Koševo, a da ona služba koju mi plačamo jedino ne smije da zna i ne smije da to radi. To vam ljudi indirektno piše. Dakle, i sada se govori, postavlja pitanje u vezi zakona o SIPI, o lokaciji, od sjedišta, od sjedišta, od opstrukcija, jesmo li mi učinili sve da se sutra svima zahvalimo – kažemo hvala mi imamo službe koje su ovladale svakim pedljom ove zemlje i mogu da se nose sa tim problemima. To je ono što je simpomatično u ovom pismu. Dakle, e sada postavljam i ja pitanje kao i svi mi drugi. Možemo li mi, dakle sada pitam, nisam čovjek koji je stručan za 85 ovo, tražiti od SIPE da provede istragu. Neka obavi razgovor skim da treba. Zašto? Vidim da vi ovo bolje znate nego ja. Zato i pitam zašto ne može? Da SIPA provede istragu. Desilo se dakle, desilo se ubistvo. Mi tražimo da provede istragu. Da li je neko zloupotrebio položaj, pravila, zakone itd.? Mogu oni da provedu tu istragu. Ali mi nismo tražili da provede istragu, nego informaciju kako se to desilo. I evo ljudi napisali kako se desilo. Eto, ja mislim da mi možemo, ja bih predložio zaključak da mi zahtjevamo od SIPE da provede istragu. Hvala vam lijepo. Je li replika Jelina? E, replika Jelina. Izvolite.
Znate kolega Špiriću, da bi neko mogao da napiše informaciju, on mora izvršiti neku istragu. To se podrazumjeva. Ali, i mi smo to i podrazumjevali da SIPA napravi istragu i da napravi informaciju. Na osnovu čega će napraviti informaciju, osim ovo kako je napravila nemušto. Ali nešto drugo je ovdje u pitanju. Dakle, SIPA ne osjeća, ili osjeća da nema ingerencije, nema sposobnosti, ili je u sukobu sa nekim, ili se ovdje ne zna ko šta treba da radi. Dakle ja podrazumjeva kada kažemo - tražimo informaciju, ona podrazumjeva istragu. Ja se slažem da mi moramo imati istragu i ako treba ponovo da toj istoj SIPI tražimo, da napišemo da je istraga jednako, ili plus informacija, onda to treba tako. Ali meni se sada, pogotov čini da smo mi ovdje stvorili ne znam koliko nekakvih agencija, ovoga, onoga, a da se oni sudaraju i da jedni druge guraju, ili je to vruč krompir u koji niko ne smije da uđe. To treba da nam odgovore.
Ja se izvinjavam. Ili ja ne znam dobro čitati, ili mi ne možemo doći do onoga što pretpostavljam svi hoćemo. Ovdje nam ljudi kažu - po završetku sastanku u sjedištu EUPIEMA, rukovodeći policijski službenicima od EUPIEMA, ove agencije donjeli da se policijski službenici SIPA ne uključuju u aktivnosti, te da se sa Tužilaštvom BiH treba iznaći rješenje da Abazović Dragomira preuzme sudska policija, imajući u vidu da je isti već lišen slobode. Načelnik Centra za istraživanje ratnih zločinaca i njegov zamjenik su odmah nakon toga otišli do glavnog tužioca Tužilaštva BiH i obavjestili ga o razlozima za neuključivanje policijskih službenika SIPE. Ali zaobiđena služba koju smo mi formirali dalo je zakonsko ovlaštenje da radi. I mi sada hoćemo da kažemo oni su krivi, umjesto da kažemo izvolite gospodo provedite istragu, da im pomognemo, pa ako ih svaki put neko isključi, a mi budemo pitali kada će oni ovladati prostorom Bosne i Hercegovine i hoće li uopšte. Dakle, ja sad samo postavljam pitanje, ne znam jednostavno na koji akt i zaključak da nađemo, ali ja mislim da treba provesti istragu. Kakva će ona biti. Pa niko ovdje nije bespješan, ni mi ni međunarodni. Ali javnost mora da zna, treba da ima odgovor koji je pretpostavljam, jel neko napravio propust, ko je napravio propust i koje prirode.
Molim vas replika gospodin Novaković. 86
Ja mislim da je gospodin predsjedavajući pogrešno protumačio ovaj stav 2. na strani 2. Rukovodeći policijski službenici SIPE su donjeli odluku da SIPA ne učestvuje, a ne EUFOR. Molim vas, po završetku sastanka u sjedištu EUFOR-a rukovodioci, rukovodeći policijski službenici ove agencije donjeli su odluku da se policijski službenici SIPE ne uključuju u aktivnosti, te da se sa Tužilaštvom BiH treba iznaći rješenje da Abazović Dragomira preuzme sudska policija itd. Molim vas, ljudi su donjeli odluku da se oni u to ne uključuju, a nadležni da se uključe. Nije EUFOR.
Moguće da sam ja pogrešno shvatio.
Agenciji je na sastanku u sjedištu EUFEMA rukovodeći policijski službenici Agencije donjeli odluku da se Agencija ne upliće. Molim vas. Ja bih molio, ja sam predložio, čini mi se da je moj zaključak na tragu zaključka gospodina Špirića u onom drugom dijelu gdje kaže da se otvori istraga i da dobijemo ovdje, doduše ja sam rekao u roku od 30 dana. Stvar je procjene sada je li realan rok u roku 30 dana, ili ne, ali meni se čini da 30 dana period u kome se može to izvršiti. Dakle mislim da imamo približno isti zaključak i na tom fonu trebalo bi nešto uraditi.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Mehmed Žilić je tražio riječ. Ja sam shvatio replika. Ja se izvinjavam mislio sam da je replika. Jozo Križanović se davno javio za diskusiju. Izvolite gospodine Križanoviću. Molim, ja se izvinjavam kolegi Žiliću. Izvolite. Nema veze, svi će dobiti riječ.
Hvala kolega. Ja zaista neću takođe dugo govoriti jer se jednim dijelom slažem sa kolegama koje su prethodno govorili, ali sam htio javno da ne podržim ovakav izvještaj i način ovakvog rada, što bi se reklo kada sve saberete sve je nalik na svog...što kažu. Vidite, to puno govori o odnosu prema ovom parlamentu. A evo ja da budem sad ponovo samokritičan, mi smo krivi za to. U svojoj praksi sve smo do sada tolerirali i ne iznenađuje me ne samo da nam ovako odgovore, nego da nas uopće ignoriraju sa odgovorom. Prije nego što želim ovo ključno reći, želim upitati kako je glasio zaključak, odnosno upit ovog doma, jel se on adresirao na SIPU, ili na Vijeće ministara?
Na SIPU. 87
Direktno na SIPU.
Da.
Mislim da je to prva greška ovog doma jel. Ovo je pitanje za Ministarstvo sigurnosti. Ovdje su, ono što je poenta ovog doma jeste da utvrdi da li su prilikom operacije uhićenja narušena ljudska prava? Da li se izišlo iz, kako bih rekao, ograničenja itd. Prema tome, traži se jedna realna informacija. Nažalost pri takvim operacijama se dešavaju i ranjavanja i ubistva. Samo mi želimo da znamo koje su to okolnosti. Jesu li to bile nužne mjere koje su trebale poduzeti pa da se dođe do toga. Tražim u prilogu tu istinu i drugu odgovornost za takvo provođenje akcije. Mi dolazimo do zaključka sada, pošto smo ovo adresirali na SIPU nije se udostojio, što reće kolega Gligorić da potpiše direktor Agencije nego nekakav načelnik službe. I hoću da kažem da mi kao društvo moramo saznati da ovo pitanje i za Vijeće ministara, posebno za Ministarstvo sigurnosti. I u ovom zaključku do kojeg se trudimo da dođemo do njega, da se ne bi referirao ponovo na SIPU. Tražiti od Ministarstva sigurnosti da nam da informaciju šta je sa ovim. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Raguže je tražio riječ, pa onda. Može kolega Žilić. Izvolite. I privodimo raspravu kraju.
Poštovane kolege ja bih htio da pomognem ustvari Evropska misija ima specijalnu jedinicu za hapšenje ratnih zločinaca. Njihova je misija slobodna po pitanju obavještajnih podataka da slobodno djeluje. Ali misim da su dužni da prijave to tužiocu državnom i da bi bilo pravo pitanje da mi uputimo tužiocu da nam da način i postupak ove akcije koja je urađena. Vidite, oni imaju taj mandat. Mi smo na pogrešnoj adresi. SIPA, oni ne moraju SIPU obavjestiti, oni čak ne moraju ni Ministarstvo sigurnosti obavjestiti. Takav mandat imaju. Imaju specijalnu jedinicu pri evropskim snagama i policijskim i ovim vojnim snagama za hapšenje ratnih zločinaca. Samostalno djeluju po osnovu svojih obavještajnih podataka i svoje mreže koja se razvija u Bosni i Hercegovini. Znači ide direktno na zadatak. E sada u tom momentu, ne znam, mislim da moraju obavijestiti tužioca državnom po tom pitanju te akcije. Prava adresa je tu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Raguž. 88
Pa vidite, koliko ja vidim u dnevnom redu se tražila informacija o tragediji obitelji Abazović jel tako. Iz ovog što smo mi dobili mi tu informaciju nemamo jel tako. Mislim, moramo to konstatirati. Mi nemamo ovdje ni jedan detalj kako se je to desilo, niti da li je neko ko ima mandat ovakav kakav je gospodin Žilić rekao, što ne dvojim, da li je u okviru, se desilo u okviru tog mandata, ili izvan tog mandata. To neko mora reći. Ako smo mi zemlja i institucija, ja sve ove predloge koji su išli za dignitet ovih institucija i ovog doma podržavam. I ovo je prilika. Evo ne moramo ni stranački, ni nacionalno, radi se o stradanju obitelji i mi, ako ništa drugo imamo pravo na informaciju kao početak uopće ozbiljne priče. Druga stvar, ne znači i ja neću generalizirati ulogu međunarodne zajednice i EUFOR- a, doživljavam ih generalno pozitivno, može se desiti okolnost, incident, nesretan slučaj i zašto to ne bi bilo tretirano tako. Ja ne kažem da je bilo tako. Ali zato treba informacija. Nama SIPA nije dala tu informaciju. Na koncu oni ovdje kažu na prvoj stranici, kaže - EUPIM je odmah nakon toga održao sastanak na kojem je osoblje pojasnilo detalje oko akcije. Oni nama ne kažu te detalje, niti ih prenose ovdje. Čak ni to. Bar da su prenjeli detalje koje je EUPIM kao svoju verziju događaja, pa nam to plasirali. Znači nemamo ni toga. Znači ni ova informacija, ne želim ja kritizirati sad SIPU niti ovaj dio, ali po meni ovo više izlazi iz mandata i ovakvog načina dopisivanja i pridružio bih se svima onima koji se zalažu da imamo institucionalni odgovor o tome šta se desilo, pa neka to VIjeće ministara, odnosno Ministarstvo sigurnosti provede, koga će ona zadužiti, da li SIPU, ili nekog drugog, ali u ovoj zemlji ako nam stalno govore preuzmite odgovornost, postanite partneri ne može niko biti izvan zakona, pa ni ja, ni stranac, ni vi, pa bilo tko da je drugi. Mislim moramo tu praksu uvesti. Evo da ne prejudiciramo neke teške kvalifikacije, ova informacije ne može zadovoljiti. Treba ići prema VIjeću ministara sa ovim zaključcima koji se ovdje bili i to jedan dostojanstven odgovor prema tragediji te obitelji. A šta je bilo, evo treba da dobijemo preciznu informaciju.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Jelena Đurković je tražila, pa dr. Kunić je traži. Ne, niste. Onda dr. Kunić. Izvolite.
Mislim da smo, da bi mogli da priđemo zaključivanju. Naime, zaista slažem se sa gospodinom Ragužom. Ne može niko biti izvan zakona na ovoj kugli zemaljskoj. Zaista ima, znamo, svi znamo da su neki van zakona. Ali dajte da ne ostane to samo na institucijama BiH. Dakle provedimo, zadužimo ovlaštene organe da provedu istragu i da obavjestimo Parlamentarnu skupštinu NATO pakta, odnosno nadležne njihove organe. Kada dobijemo istragu, kada budemo imali neke podatke da obavjestimo nadležne organe, njihove. Ako budemo zadržavali i to stalno u zatvorenim okvirima dešavaće se to dalje, starovlah se desio, Abazović. To će dalje ići. Da li kao ljudi možemo to prihvatiti, zaista ne možemo. Ja to ne mogu prihvatiti, pa makar radilo se o ne znam kome, o nekom NATO paktu itd. itd. Zaista to prelazi svaku mjeru, ljudsku, dostojanstvo, da mogu ubiti ženu tamo, napasti jednu kuću. I to 89 je naravno, naravno ako je greška neka, neka objasne kako je greška. Neka odgovaraju. Neka povuku konsekvence. A to ćemo preko njihovih ovlaštenih organa. Dakle ispitajmo šta se stvarno desilo i uputićemo jedno pismo nadležnim institucijama NATO pakta. Ali, pojavljuje se država naravno.
Zahvaljujem se kolegi. Dajte da pokušamo, ako možemo privesti ovo kraju. Sad može biti različitih gledanja. Pokušajmo ovo fokusirati. Dakle, možemo li donjeti zaključak, dakle očito je da sa ovom informacijom Parlament, koliko vidim nije zadovoljan. Dakle nismo dobili odgovor. Možemo li imati sada zaključak da tražimo od Vijeća ministara i resornog ministarstva, dakle Ministarsta bezbjednosti da provede istragu vezano za tragediju porodice Abazović i o tome obavjesti Parlament. A nakon toga ćemo onda vidjeti gdje dalje adresa postoji kada dobijemo informaciju. Možemo li imati, ali da. Molim vas samo malo, kolega SIpoviću, dajte pomozite. Pa pomažete, pa svi koji se jave pomognu mi previše, pa ne mogu oblikovati. Dakle, možemo li, samo malo molim vas. Je li ovo zaključak koji pogađa ono o čemu smo razgovarali. Mislim da je na tragu ovoga o čemu je Križanović, ja se slažem. Dakle, zadužujemo Vijeće ministara i resorno Ministarstvo za bezbjednost da provede istragu vezano za tragediju porodice Abazović i da o tome informiše Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine Bosne i Herceogvine. Pripremite se za glasanje. Molim vas, možete li samo malo. Izvolite, hajte. Kolega Sipović.
Na tragu onoga što je gospodin Žilić bio. On je
Pa imamo odgovor i na to.
MOlim vas posljedica ovoga što ste vi naslovili na SIPU je nepoznavanje Aneksa Dejtonskog sporazuma. Ove ovlasti, molim vas poslije SFORA, ovi, pogledajte imaju Aneks VIII, Aneks X, Aneks XI.
Kolega Sipoviću shvatili smo. Imamo mi odgovor Tužilaštva. 90
Pogrešno opet dajete, izravno se Parlament može, izravno obratiti, obratiti šefu ovome koji će dati određene okolnosti. Sigurno neće one koje su u dijelu /ili velu/ tajne, ali pogledajte, vi tražite od SIPE
Ma ne od SIPE, niste, ja vas opet ne razumijem, niste mi pomogli. Naša adresa je Vijeće ministara i resorno ministarstvo, a neka oni traže dalje.
Pa onda može li Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo sigurnost, to je moja preporuka.
Kako neće moći? Pa mi govorimo Vijeće ministara i Ministarstvo sigurnosti adresa, ne SIPA.
Ma znam ja šta kažem. Ja hoću da pomognem. [[zajednička diskusija]]
Pripremite se da glasamo o zaključku, da zahtjevamo od Vijeća ministara i resornog ministarstva sigurnosti da ispita, dakle da otvori istragu vezano za tragičnu situaciju porodice Abazović i o tome informiše ovaj dom. Pripremite se za glasanje. Rok 30 dana. Glasajte sad. Dakle, rok 30 dana. Samo malo, sjednice malo ljudi. Samo malo molim vas za strpljenje da sjednete, pa pobogu. - Dakle 32 za, niko protiv, niko suzdržan. Jednoglasno smo usvojili ovaj zaključak. Ja vas molim dakle da vas informišem da će naredno zasjedanje najverovatnije ili gotovo sigurno biti 23. ovog mjeseca. Imamo obaveze prema Izbornom zakonu da završimo. Biće još par tačaka. Dakle da budete spremni za zasjedanje u toj sedmici. Na vrijeme ćete dobiti pozive. Hvala vam lijepo. Danas smo raspravljali, ovo je, samo malo kome se vračaju materijali „strogo pov.“ pitam. U pisarnicu vratiti materijale. Sjednica je završila sa radom u 17,00 sati.