Dobar dan kolegice i kolege. Nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo: - Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2013. godine Izvješće je dostavila Vlada RH. prijedlog akta ste primili. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će izvješće obrazložiti zamjenik ministra regionalnog razvoja fondova EU doktor Jakša Puljiz.
Zahvaljujem. Uvažene zastupnice i zastupnici. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU obuhvaća razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2013. Godine i kao tako je zadnje izvješće o korištenju pretpristupne pomoći. Međutim kao što smo to napravili i u prethodnom izvješću tako i u ovome se osvrćemo ne samo na uspješnost korištenja pretpristupnih programa nego i pripravne aktivnosti za korištenje strukturnih instrumenata naravno u promatranom vremenskom razdoblju od 1.1.2013. do 30.6.2013. Kakav je bio status provedbe, ugovaranja i plaćanja IPA programa dopustite da vas kratko izvijestim. Sve komponente IPA-e su u promatranom razdoblju bile u visokom stupnju provedbe ugovaranja i plaćanja pri čemu postoje razlike u rokovima plaćanja i ugovaranja u slučaju pojedinih komponenti prije svega komponenta 1 i 2 gdje postoji drugačiji sustav. Budući da su rokovi za ugovaranje dvije godine, dvije godine su rokovi za provedbu, a plaćanja se mogu vršiti još jednu godinu nakon završetka provedbe. Za razliku od njih komponente 3, 4 i 5 imaju ono čuveno pravilo N+3 dakle tri godine od programske godine kada su sredstva locirana ista se moraju utrošiti. Naravno ono što je najvažnije iznos, dakle gdje se Hrvatska trenutno nalazi sa ugovaranjem odnosno trošenjem sredstava iz pretpristupnog programa IPA. Kao što vidite u izvješću ukupno ugovorena sredstva Programa IPA na dan 30.6.2013. su iznosila 506 milijuna eura, dakle nešto više od pola milijarde eura smo ugovorili ispred pretpristupnog programa. Obzirom da je ukupno dodijeljena alokacija sada narasla na 804 milijuna eura zbog dodjeljivanja alokacija za 2012.i 2013.godinu to znači da nam je stopa ugovorenosti sredstava na 30.6. bila 62,9%. Što se tiče plaćanja, koliko je plaćeno nositeljima projekata u promatranih 6 mjeseci iz državnoga proračuna je isplaćeno 56,6 milijuna eura što je otprilike nešto manje od 20% od ukupno do sada isplaćenih sredstava, a ona iznose 295 milijune eura. To znači da smo do 30.lipnja 2013.platili 58,3% ukupno ugovorenih iznosa. Nešto detaljniji pregled realizacije po pojedinim IPA komponentama. IPA komponenta I u izvještajno razdoblje istekao rok za ugovaranje za programsku godinu 2009., dakle istekom tog roka možemo doista ocijeniti da li smo bili uspješni ili ne. Dakle ostvarena je stopa ugovaranja od 93,1% dok je za programsku godinu 2010.za koju još nije istekao rok ugovaranja stopa iznosila 45,7%. U izvještajnom razdoblju započeto ugovaranje za alokaciju iz 2011.godine. A što se tiče programske godine 2012.uplaćene su članarine jer nam je takva mogućnost dana da Hrvatska iz pretpristupnog programa plaća članarine za tzv. programe Unije. Što se tiče konkretnog broja ugovora može se spomenuti da je ostvareno potpisivanje ugovora u vrijednosti od 20 milijuna eura, a da je novoisplaćenih bilo 20 milijuna eura samo da IPA komponentu I. IPA komponenta I već dugo vremena drži jedan balans, jednu kontinuiranu razinu i ugovaranja i isplate koja se kreće otprilike 40 milijuna eura godišnje. Tako da je ovaj polugodišnji rezultat apsolutno u skladu sa takvim prosjekom. IPA komponenta II, suradnja sa zemljama nečlanicama kroz programe prekogranične suradnje. Stopa ugovorenosti se kreće od 88,8% kod prekograničnog programa s Republikom Srbijom do 99,8% kod prekograničnog programa sa BiH. Što se tiče transnacionalnih programa koji obuhvaćaju više zemalja kao što su Mediteran i Jugoistočna Europa također su stope ugovaranja ali i trošenja vrlo visoke dakle kreću se između 87 i 96% kod ugovorenosti, a kod isplata između 69% i 80% ali napominjem da tu još uvijek traje period isplaćivanja sredstava. IPA komponenta III, to je ona komponenta koja se preslikava na područja ulaganja iz strukturnih instrumenta znači strukturnih fondova i kohezijskoga fonda. Ona obuhvaća tri komponente promet, zaštitu okoliša i regionalnu konkurentnost. Što se tiče područja prometa, zaključno sa 30.6.2013.ukupno ugovorena sredstva u području prometa su iznosila 68,9% što znači otprilike 59% ukupno dodijeljenih sredstava. Od toga je plaćeno 40 milijuna eura što znači 58,7% ugovorenih sredstava. U 6 mjeseci promatranog razdoblja objavljeno je 8 natječaja za 8 projekata, potpisano je 5 ugovora, a u provedbi je bilo 13 ugovora. Da spomenem samo najznačajnije projekte koji su bili završeni u promatranom razdoblju. To je sustav signalno-sigurnosnih uređaja na zagrebačkom Glavnom kolodvoru, a drugi veliki projekt je još uvijek u tijeku, to je Okučani, dakle obnova i rekonstrukcija pruge Okučani-Novska. Zaštita okoliša. U području zaštite okoliša ugovoreno je 84 milijuna eura. Na 30. lipnja 2013. plaćeno je 30 milijuna eura, odnosno 35% ugovorenih sredstava. Ovdje je nešto sporija dinamika isplate sredstava u odnosu na dinamiku ugovaranja, budući da se ugovorima pokriva i period projektiranja projekta, dok naravno najveće stavke dolaze po završetku projektiranja kad se kreće u provedbu projekta. U ožujku 2013. potpisani su izmijenjeni dvostrani sporazumi, ovo je vrlo važno, za projekt izgradnje županijskih centara za gospodarenje otpadom Mariščina i Kaštijun kojima su značajno povećani udjeli financiranja iz EU fondova. Prvotni udjeli su bili za Mariščinu 45%, a za Kaštijun 48%. Ovim izmjenama koje smo ostvarili u dogovoru sa Komisijom podignut je udio na 70% z Mariščinu 70,9, a za Kaštijun na 71,4%. Što se tiče komponente 3C Regionalna konkurentnost, na dan 30.6. ukupno je ugovoreno 64,8% odnosno 79% dodijeljenih sredstava, a što se tiče isplata došli smo do 35 milijuna eura isplaćenih sredstava, dakle preko 50, točnije 54,5% ugovorenih sredstava. Komponenta Regionalna konkurentnost obuhvaća ulaganja u najslabije razvijena područja u Hrvatskoj, 10 najslabije razvijenih županija, u područje znanosti, odnosno istraživanje i razvoja, suradnje sa gospodarstvom i područje poduzetništva, dakle darovnice za mala i srednja poduzeća. Komponenta 4 Razvoj ljudskih potencijala. Na dan 30.6. stanje je sljedeće, 56 milijuna eura smo ugovorili, odnosno otprilike 60% dodijeljenih sredstava, a plaćeno je 39,9 odnosno 71% ugovorenih sredstava. U okviru ove komponente financiraju se projekti namijenjeni poboljšanju pristupa zapošljavanju i uključivanja tržišta rada, potpora skupinama u nepovoljnom položaju, dakle invalida i ostalih ugroženih skupina, unapređenju ljudskog kapitala, poboljšanje obrazovnog sustava te jačanju uloge civilnog društva. Komponenta 5, ovo je komponenta u kojoj smo imali dosta problema u početku. Trenutno smo u situaciji da imamo ugovoreno 65 milijuna eura dakle IPARD od ukupno dodijeljenih 129 milijuna eura, dakle preko 50%. Što se tiče isplata do 30.6.2013. bilo je isplaćeno 18,5 milijuna eura. Trenutno imamo 292 projekta iz ove komponente IPARD koja su ugovorena i za koje traje ili su već isplate ili su završeni. Što se tiče podataka o nepravilnosti, dakle još jedno vrlo važno područje koje naravno sve nas zanima i treba zanimati. Zaključno sa 30. lipnja uslijed utvrđenih nepravilnosti u proračunu Europske unije izvršen je povrat u iznosu od 870 000 eura. Od toga se 790 000 eura odnosi se na prve četiri komponente, a ostatak na IPARD. Dakle radi se o prilično malim iznosima s kojima možemo biti zaista zadovoljni. Naravno i dalje treba raditi da se i takvi iznosi nepravilnosti što više smanje. Konkretno, nepravilnosti se uglavnom odnose na povrede u postupcima javne nabave. Bilo je također i slučajeva sukoba interesa kod postupaka nabave te određenih neprihvatljivih troškova. Dio koji smo uveli odnedavno u naša izvješća je onaj koji se odnosi na informacije vezano za pripremu za korištenje EU fondova u promatranom razdoblju pa evo par glavnih naglasaka iz toga područja. U izvještajnom razdoblju bilo je nužno pravovremeno završiti aktivnosti uspostavljanja zakonodavnog i institucionalnog okvira za korištenje strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo. Prije provođenja tzv. postupka procjene usklađenosti sustava upravljanja i kontrole korištenja strukturnih instrumenta tzv. akreditacija bilo je potrebno završiti postupak izrade zajedničkih nacionalnih pravila. To su pravila kojima se zapravo stvara okvir za standardizirano korištenje strukturnih instrumenata za prvih 6 mjeseci članstva. Temeljem ovog okvira sva tijela u sustavu su razradila svoje interne procedure u obliku internih priručnika o postupanju koji također čine dokumentaciju potrebnu za dobivanje pozitivnog mišljenja u sklopu procesa akreditacije. Dakle ovo napominjem iz razloga da dobijete osjećaj o kakvom se značajnom poslu radi. Važno je napomenuti da je u izvještajnom razdoblju bio započeo postupak procjene usklađenosti sustava od strane nacionalnog tijela, dakle ARPA. Također je važno napomenuti da je tijekom promatranog razdoblja završena i izrada programskih dokumenata. Dakle što se tiče i postupka akreditacije i što se tiče postupka izrade programskih dokumenata u prvoj polovici je što se nacionalnih tijela odrađen ogroman, ogroman posao. Ono što vam je poznato što se tiče akreditacije ostalo je još jedno neriješeno pitanje, to je pitanje sustava. Čekamo još uvijek pozitivno mišljenje Europske komisije. Hrvatska tijela su odradila svoj dio posla što se tiče ministarstava. Još uvijek se čeka mišljenje ARPA-e, dakle naše agencije i naravno mišljenje Europske komisije nakon čega ćemo imati u potpunosti akreditirani sustav. Što se tiče programiranja za novo programsko razdoblje '14.-'20., tijekom prve polovice su radna tijela tzv. tematske radne skupine nastavile rad na identifikaciji razvojnih prioriteta te na okvirnoj raspodjeli financijskih sredstava po pojedinim prioritetima. Također započet je neformalni dijalog s Europskom komisijom vezano za proces izrade dokumenata budući da formalno mi komunikaciju i dijalog s Europskom komisijom možemo započeti tek nakon 1.1.2014. Na sastanku ministarske koordinacije 22. svibnja 2013. odlučeno je da će se u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju '14.-'20. provesti tri operativna programa. To su operativni program za konkurentnost i koheziju koji će obuhvaćati ulaganja iz Europskog fonda za regionalni razvoj i kohezijskog fonda. Drugi operativni program se odnosi na razvoj ljudskih resursa, a odnosi se na ulaganja iz Europskog socijalnoga fonda. Treći program se odnosi na program tehničke pomoći. Tome još treba pridružiti i naravno poseban operativni program koji se odnosi na ruralni razvoj koji će biti financiran iz Europskog fonda za ruralni razvoj, te operativni program za ribarstvo. Što se tiče partnerskih konzultacija, odnosno uključivanja šire javnosti u proces programiranja 2014./2020. u izvještajnom razdoblju je ostvaren prvi, dakle korak. Otpočete su javne konsultacije sa konferencijama šestog i sedmog lipnja koje su održane u Zagrebu. Isti taj proces je poslije nastavljen u prosincu o čemu ćemo vas izvijestiti u sljedećem izvještaju. Što se tiče administrativnih kapaciteta, dakle još jedno područje gdje je Vlada donijela jasan plan zapošljavanja, odnosno povećanja broja zaposlenih osoba. Do sada je od plana koji je predviđao otvaranje 220 radnih mjesta otvorena su 173 radna mjesta. U nekim ministarstvima, u nekim državnim tijelima još uvijek taj postupak traje, tako da vjerujem da ćemo usprkos svim ograničenjima državnog proračuna uspjeti doći do ciljanoga broja tijekom ove godine. Ali evo činjenica je da smo 173 radna mjesta otvorili za upravljanje strukturnim instrumentima od donošenja Vladine odluke, to je bilo u lipnju 2013. godine. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa. Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Gospodine Puljiz, govorili ste o uspješnosti korištenja sredstava predpristupnih EU fondova. Bio sam na nekoliko vaših prezentacija i moram reći da su to uglavnom projekti iz 2011. godine, zapravo projekti koje ste vi dobili na dlanu od HDZ-ove Vlade i onda ste govorili o uspješnosti i administrativnim kapacitetima a znadete da vas je Europska komisija zapravo upozorila da nema dovoljno kvalitetnih administrativnih kapaciteta, tj. da nema dovoljno stručnjaka i znanja kako bi se iskoristile mogućnosti koje nam nude EU fondovi. Za naglasiti je recimo da od 1.7.2013. do kraja godine je Republika Hrvatska uplatila milijardu i 800 milijuna kuna, pa bi danas već trebalo debelo razmišljati o tome kako i na koji način povlačiti ta sredstva iz EU fondova s obzirom na podkapacitiranost administrativnu, a i u znanju povlačenju sredstava iz EU fondova.
Odgovor na repliku, zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Moram vas upoznati sa činjenicom da što se tiče pripremljenosti projekat, naravno dio projekata koji je bio pripremljen se nastavio dalje provoditi, procedure ugovaranja i plaćanja su nastavljene. To je bilo razumno. Međutim, općenito stanje pripremljenosti na početku 2012. godine nije bilo sjajno. Ono što smo vam u izvještaju napomenuli to je samo jedan mali indikator te pripremljenosti. Činjenica da smo morali izmijeniti Ugovor o financiranju za Marišćinu i Kaštjun, dva centra za gospodarenje otpadom gdje je ugovor sklopljen na način da je Republika Hrvatska morala osigurati više od 50% sredstava. Dakle, ono što je de facto kao bilo spremno. Dakle, i takvim stvarima se Vlada morala baviti, izmjenama koje su povećale stopu sufinanciranja sa 45 na 70, sa 50 na 75 itd. Svi veliki projekti koji su de facto bili spominjani prije 2012. nisu bili kao pripremni projekti, zapravo daleko su bili od pripremnih. Još uvijek se bavimo de facto sa njihovom pripremom. Najveći projekt Dugo Selo – Križevci mi još uvijek radimo na otkupu zemljišta, ali smo procedure toliko ubrzali da smo sigurni da ćemo posao završiti na vrijeme. Tako da izvođači radova kada krenu neće imati apsolutno nikakvih problema. Tako da je pitanje pripremnosti projekata kad se kaže da je nešto poslano u Bruxelles i da to znači da je sve pripremljeno nije. Puno toga se slalo u Bruxelles gdje smo imali stanje otkupljenosti zemljišta 10%, gdje smo broj građevinskih dozvola koji je izdan bio 1 od 21. Tako da je stvar zaista relativna. Što se tiče pripremljenosti projekata za korištenje strukturnih instrumenata još ću vam napomenuti da trenutno su otvoreni postupci javne nabave za projekte u vrijednosti 400 milijuna eura kada govorimo o pojedinačnim projektima iznad 10 milijuna eura. To se sve lako može provjeriti. Što se tiče tzv. javnih poziva za dodjelu bespovratnih sredstava za manje projekte trenutno je stanje da imamo 130 milijuna eura otvorenih natječaja koje vuku alokacije od strukturnih instrumenata. Dakle, bilo da je riječ o Europskom fondu za regionalni razvoj ili Europskom socijalnom fondu ili IPARD-u, odnosno ovoj sada lokaciji koju ćemo financirati po IPARD pravilima iz Europskog fonda za ruralni razvoj.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, ovo Izvješće i korištenje predpristupnih fondova je u principu trebao biti da tako kažem na određen način trening svih institucija od civilnog društva do jedinica lokalne samouprave i države za važne infrastrukturne projekte za korištenje sredstava EU fondova. I tradicionalna je već priča. Vi kad podnosite izvješće ništa nije bilo katastrofa, ovako, onako. Međutim, ugovorenost onoga do 2011. je bila 94, 95% pa vi možete pričati što hoćete. To su činjenice. Međutim, ja sam danas od vas očekivao da ću čuti nešto drugo, a to s obzirom na to da je Hrvatska već uplatila prvu tranšu svog članstva u EU, da nam kažete ovdje kao predstavnik ministarstva koje u budućnosti vodi brigu o tome kakva je administrativna pripremljenost kako države prije svega jedinica lokalne samouprave. Jer većina sredstava iz EU fondova će se plasirati prema jedinicama lokalne samouprave i vrlo bitno je da li se u ove protekle dvije godine jedinice lokalne samouprave napravile ono što trebaju. Praktički u nekakvom novom ustroju svaka jedinica lokalne samouprave veća od nekakvih gradova preko županija bi morala imati Upravni odjel za korištenje fondova EU. Ako to nije napravljeno onda možemo reći da mi nismo spremni za korištenje sredstava EU. Međutim, ja od niti jednu riječ od vas nisam čuo o tome a mislim da zastupnike daleko više interesira jer gledajte postotno vi ako imate nekakav veliki projekat od 20 ili 30 milijuna eura u onom trenutku kada odgovorite vama postotak skače za 30, 40, 50% i vi to jako dobro znate i onda taj podataka politički kako vam paše. Međutim, ovo su činjenice koje ne može koristiti nitko politički kako mu paše nego ovo su činjenice koje sutra nama mogu značiti dobro ili loše, ali s obzirom da vi to niste rekli očigledno se s tim problemom ne bavite. Ja vam govorim da je to krucionalni problem u ovom trenutku RH a ne ovo što vi govorite.
Odgovor na repliku, Jakša Puljiz.
Podaci o odgovornosti i isplatama samo pokazatelj možete reći jedna razina trenutno od … [[Govornik se ne razumije.]] kapaciteta. Ono što je bitno je naravno pitanje budućnosti jer ovo je unatrag. Što se tiče budućnosti mogu se složiti s vama da su stvarno jedinice lokalne samouprave jedan od ključnih pitanja ukupne apsorpcije. Međutim, tu trebate znati da nije Vlada svemoguća i da Vlada ne može učiniti da 550 jedinica lokalne samouprave odjedanput prosvijetli na način da ih se apsolutno kao prioritet njihovog funkcioniranja stavi priprema za korištenje strukturnih instrumenata. To mora biti samosvjesni su tako svakog čelnika lokalne samouprave. A Vlada čini zaista jako puno po tom pitanju. To je dovoljno da pogledate naš web portal, strukturni fondovi pa da samo pogledate događanja koja smo organizirali na lokalnoj razini i informativno obrazovne prirode gdje smo ih zaista dali iz prve ruke sve moguće informacije, upoznali ih sa ključnim podacima i upozorili da se za pripremu, za korištenje Europskih fondova treba krenuti ne danas nego jučer. Međutim, često puta u proračunima jedinica lokalne samouprave ne vidimo dovoljno adresiranu tu pripremu. Mi smo svjesni da postoje značajna fiskalna ograničenja ali isto tako svaki čelnik lokalne samouprave mora znati da on ipak ima određeni manevarski prostor, da on donosi odluke skupa sa predstavničkim tijelima. Da li će ona sredstva koja ipak imaju na raspolaganju usmjeriti na realizaciju nekih manjih komunalnih zahvata ili će ih usmjeriti u pripremu projektne dokumentacije za neke veće ozbiljnije projekte za koje će dobiti 85 ili 90% sredstava iz Fondova EU.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih zastupnika prijavljeni su kolege Grubišić, Kajin ali nisu prisutni pa klub gubi pravo rasprave po ovoj točci, a u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Draženko Pandek.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Dakle, ovo izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU dakle za razdoblje prvih 6 mjeseci prošle godine kao i ona koju smo imali i prilike i prije vidjeti za ona polugodišnja razdoblja iz 2012.iznimno detaljno u prezentiranim brojkama jasno je vidljivo u detalje dakle kakvo je bilo kretanje odnosno dinamika ugovaranja, dodjeljivanja, doznačivanja odnosno isplaćivanja sredstava iz programa IPA. Dobro je ukratko ponoviti brojke o kojima je govorio i poštovani zamjenik da ih lakše usvojimo i da shvatimo dakle kretanja, trendove što je uostalom i smisao podnošenja ovog izvješća. Dakle, u promatranom razdoblju doznačeno je na račun nacionalnog fonda preko 73 milijuna eura što predstavlja dakle nešto više od 20% od ukupno doznačenih sredstava u ovom IPA programu. Također ugovorena je preko 80 milijuna eura odnosno 15,9% od ukupno ugovorenih sredstava programa IPA. Ukupni iznos o kojem govorimo je 804 milijuna eura koje je na raspolaganju dakle od početka od 2007.a do sada je ukupno govoreno skoro 63% tog iznosa. U ovom razdoblju krajnjim korisnicima ugovarateljima dakle ovom promatranom razdoblju za prvo polugodište prošle godine isplaćeno je ukupno preko 56 milijuna eura odnosno nešto više od 19% od ukupno plaćenog iznosa u cijelom ovom razdoblju od 2007. Dakle, zaključno s 30.lipnja 2013.godine isplaćeno je preko 58% od ukupno ugovorenih iznosa svih komponenti ovog IPA programa. Dakle, sumarno kad to malo objedinimo, sve te elemente IPA programa postotak odgovornosti dodijeljenih sredstava po pojedinim komponentama kretao se dakle od 50,28-93,74% a postotak isplaćenosti ugovorenih sredstava kretao se od 28,4-skoro 80% što nalazimo prilično dobrim rezultatom. Do kraja lipnja, znači ovo izvještajno razdoblje odnosi se do 1.7.do dana stupanja Hrvatske u EU isplaćeno je 58,32% dakle od ukupno ugovorenog iznosa svih komponenti programa IPA od dakle početka 2007.godine. Kad govorimo o uspješnosti povlačenja sredstava iz EU fondova, ta uspješnost se može odrediti vrlo egzaktno. Dakle prema jasnim brojkama, jasnim pokazateljima te brojke su dakle prvo koji iznos ugovorenih sredstava bio dakle u ukupnom raspolaganju, koliko je ugovoreno, koji iznos je isplaćen te koji iznos je vraćen u proračun EU zbog kašnjenja u povlačenju sredstava. Iz ovog izvješća vidimo dakle da je u sklopu IPA programa koji se provodi znači od 2007.godine od ukupno 804 milijuna eura koji su stajali na raspolaganju do kraja dakle lipanja, do stupanja Hrvatske u EU ugovoreno preko 506 milijuna eura. Mislim da s tim iznosom možemo biti dosta zadovoljni jer treba napomenuti da će taj postotak i dalje rasti jer se neugovorena sredstva mogu ugovarati, trošiti dakle sve do kraja 2016.godine. Treba ponoviti da je najznačajnije ubiti izvršiti ugovaranje jer rokovi iz ugovaranja uskoro istječu a na Hrvatsku se odnosi ono N+3 pravilo dakle za sve komponente IPA osim ove druge komponente za koju je 1+2 pravilo, dakle da se od trenutka ugovaranja ostaje razdoblje od tri godine da se ugovoreno i realizira. Visok postotak ugovaranja znači vjerojatno i da će se visok postotak i realizirati u naredne 3 godine od dana ugovaranja. Da će taj postotak rasti, rekao bih potvrđuju recentni podaci koji se iznose iz ministarstva, koji su svima dostupni, o daljnjem značajnom rastu ukupnog iznosa tih ugovorenih sredstava. Dakle, ne stoji se na mjestu nego se radi i rekao bih vrlo dobro. Tako najnoviji podaci govore da je vrijednost novougovorenih projekata u prve 2 godine mandata ove Vlade iznosila 309 milijuna eura. Ako znamo, dakle da je u prethodnih 5 godina, 2007. do 2012. ugovoreno tek 247 milijuna eura, onda vidimo da je na tom polju postignut značaj, jasno vidljiv rekao bih, napredak. I u ovom izvještajnom razdoblju koje se promatra, u odnosu na prethodno razdoblje, ostvaren je napredak u ugovaranju nešto, dakle manji od 4%, ali napredak ugovaranja je očito kontinuiran. Tu bih istaknuo ovu IPA III kao najizdašniju komponentu IPA programa koji bilježi vrlo dobru stopu ukupne ugovorenosti od 66%, a druga najizdašnija komponenta IPA I bilježi stopu ukupne ugovorenosti od 65,35%. U odnosnu na ovo prethodno promatrano razdoblje, najznačajniji napredak u ugovaranju, dakle ostvaren je upravo u komponenti III IPA programa. Do 31. prosinca 2012. ugovoreno je ukupno 168,24 milijuna eura, dok je u promatranom razdoblju, na kraju promatranog razdoblja ugovoreno 217,96 milijuna eura, dakle što ukazuje na porast tog ugovaranja od gotovo 23% u ovom promatranom razdoblju u odnosu na ukupno razdoblje od 2007. do 2012. Evo, kada već govorimo o toj komponenti III IPA programa, posebno bih ja u operativnom programu promet istaknuo postignuti napredak u pogledu ulaganja u željezničku infrastrukturu. Budući da je često i ovdje u sabornici, bilo je to i riječi o raspravi o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga, osporavam napredak na tom području. Tako je u izvještaju u razdoblju u fazi provedbe bilo 8 ugovora koji su se odnosili na obnove i rekonstrukcije pruge na dionici Okušani-Novska, ugovori izvođenja radova na sigurnosnoj signalnoj, dakle uređajima signalno sigurnosnim i telekomunikacijskim, dalje na pripremu projekta izgradnje nove dvokolosječne željezničke pruge Goljak-Skradnik, na pripremu projekta nadogradnje i rekonstrukcije dionice Križevci-Koprivnica, državna granica, na pripremu projekta nadogradnje i izgradnje nove pruge na dionici Hrvatski Leskovac-Karlovac te na izradu projektne dokumentacije za izgradnju poslovne zgrade Agencije za sigurnost željezničkog prometa. U istom razdoblju završena je provedba i velikog infrastrukturnog projekta sustav signalno sigurnosnih uređaja na Zagrebačkom glavnom kolodvoru. Dakle, vidljivo je da je strateška odrednica i usmjerenost na razvoj željezničke infrastrukture od strane ove Vlade te je tome posvećivana posebna pažnja u politici iskorištavanja EU fondova i na ovom području poboljšanja željezničke infrastrukture dolazi do izražaja i usmjerenost na privlačenje sredstava iz 5 pristupnih fondova i za ove projekte razvoja željeznice. Što je očito dobar trening za ono što nas slijedi. To je da podsjetimo prvenstveno ovaj prioritetni pravac državna granica Botovo-Zagreb-Rijeka. No, da se vratimo na opće brojke ovog izvješća jer bi analiza svakog dijela ovog izvješća sigurno premašila vrijeme određeno za ovu raspravu. Od tih općih brojki važnim nalazim istaknuti da u apsolutnom iznosu doznačena sredstva unutar ovog izvještajnog razdoblja bilježe porast od gotovo, dakle 13 milijuna eura. Nadalje, promatrajući napredak u izvršenim plaćanjima, to je ona druga komponenta kad se ocjenjuje uspješnost privlačenja pretpristupnih fondova, najveći napredak u odnosu na prošlo razdoblje ostvaren je upravo u toj komponenti III programa te iznosi preko 24 milijuna eura, odnosno preko 23% ukupnog uplaćenog iznosa od 2007. Dakle, pored značajnog rekao bih booma na poziciji ugovaranja, jasno je vidljiv napredak u odnosnu na doznačena, odnosno isplaćena sredstva. Kad govorimo pak o onom trećem elementu prema kojem ocjenjujemo uspješnost u formuli, dakle ukupne uspješnosti privlačenja sredstava iz pretpristupnih fondova, treba istaknuti da je u ovom razdoblju prijavljeno samo tri slučaja nepravilnosti. Stoga je ukupno izvršen povrat u iznosu od samo 0,87 milijuna eura, što je izuzetno dobar rezultat, a radi se, rekao bih o gotovo zanemarivim brojkama. Treba naglasiti da je u predmetnom izvještajnom razdoblju se intenzivno nastavilo i provoditi pripremne aktivnosti za korištenje strukturnih fondova i kohezijskih fondova, što je vidimo iz izvješća išlo dobrim tempom i dinamikom. U okviru jačanja administrativnih kapaciteta na nacionalnoj razini organizirali su se i provodili redovni programi izobrazbe povezani s upravljanjem fondovima EU. Tijekom ovih edukativnih aktivnosti vezani su pripremu i provedbu projekata, ukupno educirano 194 polaznika. Organizirani su kako vidimo informativno edukativni događaji pod nazivom Regionalni dani EU fondova u gradovima diljem Hrvatske o čemu je govorio i poštovani zamjenik sa svrhom informiranja i obrazovanja potencijalnih korisnika EU fondovima i mogućnostima koje im stoje na raspolaganju i o ovim pretpristupnim fondovima i ono što im slijedi za razdoblje od 2014. na dalje. Te aktivnosti posebno ističemo jer nalazimo da je takvih aktivnosti potrebno imati čim više. Uvjeti apliciranja na ove programe, dakle radi ostvarenja, odnosno privlačenja sredstava iz fondova EU, te uvjeti realizacije tih sredstava nisu nimalo jednostavni, zahtijevaju veliko znanje i trud te će se naravno o pripremljenosti potencijalnih aplikanata uvelike ovisiti i naš ukupni rezultat u privlačenju tih sredstava. Jedan dio rada na radionicama posvećenim novinarima, a i Središnja agencija za financiranje i ugovaranje programa i projekata EU organizirala je provela ukupno 25 edukacija. S obzirom na navedeno mi iz kluba SDP-a da je na tom izuzetno važnom segmentu edukacije i praktikuma usmjerenih na povećanje pripremljenosti i sposobnosti domaćih subjekata za apliciranje na ova sredstva dana dužna pažnja te i preporučamo intenziviranje tih aktivnosti. Da se na razini izvršne vlasti, na razini vlade malo toga prepušta slučaju na ovom području svjedoči i činjenica da je osnovana radna skupina za fondove EU a u tu skupinu su imenovani članovi iz redova državnih dužnosnika, predsjednika uprava, ravnatelja i generalnih direktora. A zadatak radne skupne je da prati napredak i pripremu provedbe 9 investicijskih projekata u odnosu na ove rokove utvrđene u planovima nabave. Osnivanje te skupine je nalazimo primjer dobre prakse kako se ovako složeni postupci trebaju voditi i koordinirati da bi se osigurala maksimalna koordinacija i sinergija svih bitnih subjekata u ovom procesu. Kada govorimo o tematici EU strukturnih fondova jasno je da su predpristupni fondovi bili tek vježba za pravu stvar. Ulaskom u punopravno članstvo otvorilo nam se značajno više sredstava i mogućnosti i izuzetno je važno da se za to dobro pripremimo. U ovom izvještajnom razdoblju kako vidimo iz ovog dokumenta koji je pred nama nastavljen je proces programiranja za novo financijsko razdoblje EU dakle od 2014.do 2020.što svakako pozdravljamo. Završno, u izvješću samom se konstatira da se podaci prikazani u njemu da su ti podaci pokazatelj tendencije daljnjeg značajnog rasta uspješnosti, ugovaranju, plaćanju i doznačavanju sredstva od strane Europske komisije i opće zadovoljavajuće dinamike korištenja predpristupnih sredstava. Mi iz kluba SDP-a na takvu konstataciju uistinu nemamo što nadodati nego se u potpunosti složiti s njom. Brojke su egzaktne, brojke govore da se i dobro i kvalitetno radilo i da su rezultati prilično dobri kada govorimo o ovoj uspješnosti privlačenja sredstava iz predpristupnih fondova, a vjerujemo da će biti još i bolje jer napominjemo ugovorna sredstva iz predpristupnih fondova možemo iskoristiti u vremenskom razdoblju od naredne još dvije odnosno tri godine. Stoga jasno klub SDP-a će poduprijeti ovo izvješće.
Mladen Novak replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Pandek s obzirom da ste me na neki način prozvali za raspravu prije dva dana kada je bila rasprava o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga pa moram vas podsjetiti da je tada bilo riječ o željezničkim operaterima, a ne o infrastrukturi. To su dvije sasvim odvojene stvari i nemaju dodirnih točaka ako ćemo iskreno. A kada već spominjete željezničku infrastrukturu, a gdje su ulaganja u one regionalne i lokalne pruge što je nama daleko bitnije. Ovo su tzv. koridori koji su ustvari bili koridori, više nisu, ali to je nešto što je rezervni pravac za potrebe EU, a ne baš za naše potrebe.
Odgovor na repliku Draženko Pandek.
Zahvaljujem. U biti nisam nikog prozivao samo sam se osvrnuo jer je u onoj raspravi od prije par dana kada smo govorili o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga se otišlo van teme pa se i govorilo o predpristupnim fondovima i bilo je jasno rečeno da gotovo nijedan projekt jasno je bilo rečeno da nijedan projekt iz sredstava EU nije osiguran za unapređenje željezničke infrastrukture pa sam eto imao potrebu zato radi informiranja javnosti pročitati ovdje točne podatke. A što se tiče pravaca koji imaju prioritet pa mislim da nema prioritetnijeg pravca od državna granica Botovo-Zagreb-Rijeka zbog razvoja i poboljšanja prometa na Riječkoj luci i zbog ukupnog gospodarskog učinka koji će to imati na cijelu zemlju. Jasno da treba razvijati ove manje lokalne pruge, ja najbolje vidim u Zagrebu da je projekt gradske željeznice čak izuzetno koristan i dobar. To bi trebalo širiti čim je više moguće ali jasno prioriteti su prioriteti, sredstva su ograničena i to treba ići određenom dinamikom. Hvala.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Pandek, vi ste govorili o uspješnosti privlačenja sredstava. Željeli ste reći da je ova Vlada uspješna u tome. Ova Vlada nije uspješna u tome u okviru replike malo je vremena da bi ja sada ulazio u dokazivanje toga. Trebali bi raspravi, dakle ostaje na konstataciji. Ali trebamo znati da ovo što je do sada bilo to su predpristupni fondovi, što si uzeo uzeo, što nisi uzeo nisi ništa izgubio. Ali sada mi godišnje moramo platiti 500 milijuna dolara i mi trebamo jedini kriterij uspješnosti. Ako smo uzeli iz Europe 500 milijuna tek smo na pozitivnoj nuli. Mi trebamo uzeti još 500 milijuna da bi nešto dobili od Europe znači trebamo uzeti milijardu dolara. Ne vidim nikakve pokazatelje u ovoj državi da bi se ova vlada spremila ili da je ona sposobna povući milijardu eura godišnje. Nema šanse, nema nade. Bit ćemo i jesmo bezuspješni nažalost. Kao usput govoreći zapadni Europljani grade u Hrvatskoj infrastrukturu da im je ljepše živjeti ali ni to nije mukte, moramo mi to financirati. Hrvatska bi se trebala Vlada umiješati u ove poslove više nego što kaže gospodine Puljiz, trebala bi se umiješati na način da novac ide uglavnom u industriju pomažući privatnicima da dođu do tih sredstava jer je Hrvatskoj dosta infrastrukture. Mi bi trebalo samo uložiti 5% u infrastrukturu. Nemamo više vremena. Svi ti projekti, pruge itd., oni otvaraju radna mjesta. Mi bi trebali baciti sva ova sredstva kad bi mogli sva u industriju, koliko je god to moguće, a što manje u infrastrukturu jer smo se mi preinvestirali u infrastrukturu, a to je dovelo do svega ovoga u čemu jesmo danas. Hvala.
Odgovor na repliku, Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Dakle poštovani kolega, ovo je u prvom redu izvješće o iskorištavanju pretpristupnih fondova za razdoblje do stupanja Hrvatske u Europsku uniju, dakle do 1.7.2013., a nije tema iskorištavanje sredstava iz strukturnih fondova. Ali treba naglasiti da ovdje nema mjesta demagogiji i politizaciji, dakle ovdje su brojke egzaktne. U prve dvije godine ovog mandata ova Vlada je povukla preko 300 milijuna eura, a u onom razdoblju od 2007. do 2011. ugovoreno je tek 247 milijuna eura i nije točno da su ta sredstva izgubljena koja dosad nisu utrošena. Dakle ponavljam, mi imamo još tri godine za najveći dio ovih programa da ih iskoristimo, dakle važno je da se ugovori, a upravo vidimo iz ovog izvješća da je ugovorenost i stopa ugovaranja narasla izuzetno baš u ove zadnje dvije godine. Dakle ovi pretpristupni fondovi su trening za ono što nam slijedi i mislim da je ovaj trening pogotovo u zadnje dvije godine pokazao uspješne rezultate. A kad ste već otvorili temu ovu o sredstvima iz strukturnih fondova, rekao bih da ne stoji vaša zabrinutost da nećemo iskoristit ta sredstva jer već imamo i preko 500 milijuna eura za novo objavljivanje natječaja iz tih strukturnih fondova. Dakle, za očekivati je da ćemo u onoj višegodišnjoj realizaciji biti sigurno na oko milijardu eura za svaku godinu realizacije ovih sredstava iz strukturnih fondova.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Prije nego se osvrnem konkretno na ovo izvješće naglasio bih kako mora svima biti jasno da sasvim cjelovit pregled, prikaz rezultata o korištenju IPA programa moći će doći tek negdje po završetku svih procedura proizašlih iz programa, a to je vjerojatno negdje 2018. godine. Ali svakako da ga je bitno na ovoj polugodišnjoj razini pratiti i to zbog tri elementa. Prvo je svakako financijsko praćenje rada tijela javne uprave i korisnika projekata, odnosno njihova zajednička učinkovitost u provedbi pretpristupnih programa. Dakle vidimo to iz postotaka ugovorenih odnosno plaćenih sredstava. Drugi element je konkretan značaj tih projekata za Republiku Hrvatsku, a to se može vidjeti iz njihova opisa odnosno razumijevanja konteksta u kojem se oni provode. I treći je stvarna razina pripremljenosti na kojoj se Republika Hrvatska nalazi za korištenje fondova namijenjenih članicama Europske unije, a za koji ovi pretpristupni programi i jesu namijenjeni, dakle oni nas trebaju za to pripremit. Što to podrazumijeva? Podrazumijeva ljudske potencijale, znanje, strateško planiranje, informiranost, optimizaciju financijskih sredstava, ali i uopće posjedovanje određenih financijskih sredstava ili barem metodologija njihova iskorištavanja. Gledajući izvješće pokušao sam pronaći poveznice sa izvješćem za polugodišnje razdoblje 2012., dakle do kraja 2012. godine i na nekim točkama koje sam uočio da treba još raditi i kad bi pokušao uopće uočiti napredak brzo sam došao do jedne rečenice, a ima ih takvih više u ovom izvješću koja kaže ovako: Valja napomenuti da u prikazu usporednih podataka o statusu ugovaranju, plaćanja i doznačenosti sredstava Europske unije, alokacije uzimane u obzir za predmetno izvještajno razdoblje obuhvaćaju i dodatne alokacije koje u prethodnom izvještajnom razdoblju nisu bile važeće i time zbog povećanja ukupnog iznosa dodijeljenih sredstava usporedni podaci prikazuju samo prividno smanjenje dinamike, odnosno stopa ugovorenosti i plaćanja. Što to znači? Dakle govori o neuporedivosti određenih podataka, teškom praćenju povećanja i uopće usporednih analiza u ovom programu. Međutim, to Vladu odnosno predstavnike ministarstva ne sprječava da u medijima uporno govore o nekakvim astronomskim povećanjima u produktivnosti prilikom iskorištavanja IPA sredstava i to na način da se manipulira podacima stavljajući ih u neprimjeren kontekst. Kada podaci pokazuju neko smanjenje dinamike onda je to tobože samo prividno. Dakle nije u redu uzeti jednu ovako složenu materiju, iskorištavat činjenicu da je trenutno teško kvantificirati podatke kako bi se javnost obmanjivala nekim velikim uspjesima jer dugoročni učinak može biti onakav kakav može biti, što znači da nažalost može biti i loš. Činjenica je da je podatke teško pratiti, a o tome svjedoče i opsežne tablice s numeričkim podacima u ovom izvješću koje je za pojedine komponente vrlo teško međusobno komparirati. Konačan je podatak da u ovom polugodišnjem razdoblju je ugovoreno 62,94% ukupno dodijeljenih sredstava, a u prošlom je taj postotak bio 59,11. Dakle sada je 3,83% više u pola godine, dakle u proteklom razdoblju. To je realna dinamika i sasvim je jasno da ako za pola godine stopa se podigne za nešto manje od 4% da onda nije moguće da u dvije godine mandata ove Vlade ona podignuta za 180% kako se to često pokušava prikazati. Dakle to ne samo da je nerealno, to je čak usuđujem se reći suludo za povjerovati i bez ovih podataka koje imamo. U prethodnom izvješću navodili su se i podaci o opozivu sredstava, odnosno trajnom umanjenju sredstava od strane Europske komisije zato jer ih u zadanom roku nismo mogli iskoristiti. Sada tih podataka nema. Osim podataka o opozivu sredstava zbog nepravilnosti, no nema podataka što je učinjeno da se opozivi smanje na konkretnim primjerima. Zanima me radi li se o nečemu što bi pomoglo korisnicima u komponenti V, dakle ruralni razvoj, da se prevlada problem nepostojanja avansnog plaćanja. Jer taj isti problem doći će i u Fondu za ruralni razvoj. I još uvijek kako sam i par puta kad sam imao priliku govoriti o ovoj problematici ne mogu se ne načudit činjenici da Agencija za regionalni razvoj ne provodi Program regionalne konkurentnosti, dakle Program 3C. A razlog tome ne može biti nepostojanje potrebe zbog uspješne provedbe budući da je petina sredstava za taj program iz alokacije 2009. bila opozvana upravo u mandatu ove Vlade. I ostaje vidjeti što i kako će, na koji način provedbu dijeliti u strukturnim fondovima. Posljednji dio Izvješća referira se na nastavak priprema za korištenje EU fondova nakon stupanja u članstvo i u poglavlju jačanja administrativnih kapaciteta za upravljanje europskim fondovima. On govori o novim zapošljavanjima u državnoj službi. To je u redu ako će ti ljudi pomoći boljem povlačenju sredstava. Ali do sada u bespućima javne uprave mislim da se moglo naći ljudi koji su bili voljni za edukaciju, za nekakvo prekvalificiranje kako bi mogli raditi taj posao. Pa ne znam zašto Vlada sama podcjenjuje svoju javnu upravu i smatra da među postojećim kadrom nema onih koji bi mogli biti educirani za rad u europskim fondovima. A i sama Europska komisija kako je u prošlom Izvješću formulirano kaže da angažiranje dodatnog broja zaposlenika treba vršiti preko internih oglasa. Zaključio bih, dakle da je neprimjereno služiti se nekim podacima kako bi se prikazao tobožnji veliki uspjeh ali time samo stvaramo paradoks. Jer ako je sve što smo učinili fantastično, postavlja se jednostavno pitanje a gdje su rezultati? Već je naporno slušati kako su za izostanak krive prethodne Vlade, ove i one. Ono što je bitno, potrebno je samo izvući samo što više novaca iz fondova jer su oni ionako pozicionirani u sedmogodišnjem razdoblju. Dakle, razdoblje koje prelazi mandat pojedine Vlade. A ono što ćemo moći vidjeti kao rezultat kako sam na početku rekao doći će negdje 2018. i tad ćemo točno vidjeti koji su rezultati predpristupnih programa i koje su to vlade koje su od 2007. do 2013. te rezultate i učinile. I ja bih se još osvrnuo premda to nije predmet ovog Izvješća, neke aktualnosti. Dakle, u javnosti se sad zna kroz medije, dakle da pitanje akreditacije vezano za Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova usprkos netransparentnosti da jednostavno ta akreditacija nije dodijeljena, odnosno ne postoji. Moje pitanje još uvijek je zašto je do toga došlo. Da je situacija složena, da je softver težak to baš ne odgovara. To je opet zamagljivanje. I postavlja se pitanje što je uopće sa operativnim programima 2014./2020. Oni su trebali kako znam i kako je najavljeno biti izrađeni u siječnju ove godine i uopće što će se dogoditi sa sredstvima koja nisu povučena. To što ćemo ih bez obzira na kašnjenje moći povući mislim da ne opravdava činjenicu da nam ta sredstva potrebna jesu sada, odnosno jučer i da će to imati posljedice upravo za gospodarstvo koje je ionako u situaciji kakvoj je. Mislim da ne treba previše govoriti o tome da bi se to moglo nazvati na žalost nesposobnošću ili nesnalaženjem nekako blaže rečeno Vlade odnosno resornog ministarstva u ovoj situaciji. Hvala lijepo.
Josip Borić, replika.
Pa kolega Milas, vi ste spominjali u svojoj raspravi da je sve fantastično, a upitali ste se i gdje su rezultati. I zaista ova priča o fondovima jest komplicirana priča u kojoj vješti političari kao što je ministar Grčić mogu obmanjivati javnost i tome svjedoči i ovo Izvješće, ali i mnoge izjave koje nas ovih dana salijeću sa svih strana. Jer ako je toliko uspješnosti kako onda takav ministar može utvrditi da smo mi u plusu svega 6 milijuna u odnosu na ono što smo platili. To je vrlo jednostavno objasniti onda. Jer ako uspješno ugovaraš u tim silnim postotcima ili je netko prije nešto bolje radio ili ti nisi napravio ono što si trebao. Jer ovih dana nas pogađa i priča o ovoj tzv. softver blamaži. 150 milijuna eura najavljuje se već nekoliko mjeseci, evo samo što nije uplaćeno. Nije uplaćeno. I sad čujemo, sad će biti evo drugi mjesec, treći mjesec jer netko nije bio sposoban dvije godine složiti tu priču iako je već priprema bila davno napravljena. I još jedan dio, a odnosi se na sam način razmišljanja o fondovima. Ovdje se predstavlja nekoliko projekata, velikih projekata. To su sustavi odvodnje, sustavi zbrinjavanja otpada, ne znam jedan dio željeznica i to je sve što ćemo mi raditi u ovoj Republici Hrvatskoj. Što je sa onih 500 lokalnih samouprava koje nema šanse da dođu do bilo kakvog sredstva ili pomoći tog ministarstva? Hoćemo li sve skoncentrirati ponovno po nekakvoj strategiji ove Vlade u velike gradove da bi svi živjeli u velikim gradovima. To je jedna osnovna priča. Ti mali ne mogu ništa. I čudimo se onda što takvo ministarstvo o istima ne želi brinuti.
Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine Boriću, da slažem se. Ja sam upravo par riječi i rekao o tome. Dakle, uopće problem ovog područja, ove problematike dakle vezano za europske fondove nije jednostavno dovoljno poznat javnosti, ja mislim i nama samima. Tako da mogućnost uvjetno rečeno manipuliranja podacima je jednostavna. Ona postoji i na žalost ona se koristi. Dakle, na primjer na web stranici ministarstva kaže se da je u mandatu ove Vlade ubrzana realizacija projekata, tako da je u dvije godine isplaćeno izvođačima radova 238 milijuna eura dok je ranijih 5 isplaćeno samo 127. Dakle, realizacije je 187% Dakle, to je toliko nelogičan neadekvatan pokazatelj jer da bi nešto bilo uplaćeno trebalo je biti i predviđeno nekakvim programom, trebalo je nešto prije toga napraviti, neku proceduru ugovora itd. i većina tih faza je bila određena. Dakle, bilo bi korektno i pošteno da se cijela priča ispriča onako kako je jer velim sve ono što će doći i što će biti evidentno bit će negdje 2018.a to je znači za 2007., 2013.i onda će se moć vidjet tko šta, koliko je napravio, ja se nadam da će se napravit što više toga za dobrobit Hrvatske. Hvala lijepa.
Draženko Pandek replika.
Evo zahvaljujem poštovani kolega u svom izlaganju ste osvrnuli dakle na radi i ove i prošle ove Vlade i izvesti tvrdnju dakle da je ova Vlada u načelu neuspješna u privlačenju sredstava. Ali mislim ovdje su brojke egzaktne. Brojke pokazuju. Dakle, kad govorimo onda o tome, kad ste pokrenuli tu temu, bivša je Vlada zbog nedovoljne spremnosti, zbog sporosti iznovčila 2008.godinu dakle za ona sredstava koja su nam bila na raspolaganju morala vratiti čak 40 milijuna eura. Izgubljeno je 25 milijuna eura čitave lokacija za IPARD program. 2011.također je moralo biti vraćeno 40 milijuna eura a 2012.taj povrat sredstava je smanjen na 15 milijuna eura a u 2013.je sveden na ispod pet milijuna eura. Dakle, kad gledamo taj element povrata sredstava kao jedan od ona tri elementa u kojima se mjeri uspješnost privlačenja tih sredstava jasan je napredak. I naravno osvrćite se opet na ovu medijski prezentiranu priču oko gubitka sredstava koja bi nam trebala biti dostavljena, da su ta sredstva dakle izgubljena zbog nedostataka o kreditaciji. Treba jasno reći da ta sredstva nisu izgubljena, ni jedan euro neće biti izgubljen, sustav je koliko vidimo i koliko smo informirani je spreman, radi se sad dakle o čistoj provjeri tog sustava i mislim da je samo pitanje tjedana kada će ta sredstva od tih 150 milijuna eura biti doznačena. A kada govorite o ovoj medijskoj priči oko tih fondova gdje je sad i ministarstvo istina i vrlo prisutno u medijima, ministarstvo je ubiti bilo prisiljeno jer se iz oporbe su se plasirali pa rekao bih čak i demagoške priče o katastrofi, o potpunom gubitku sredstava kao da je postoji netko, nadam se me vara taj dojam iz oporbe da se izgube ta sredstva da bi onda mogli likovati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Pandek, ovo je opet pokušaj obmanjivanja. Ne govorim da vi to radite svjesno. Vi čitate ono što vam je napisano, međutim, ono što je činjenica to da kreditacije nema, avansa nema. Ja mislim da nije dovoljno reći, mi ćemo ta sredstva dobiti, ona nisu izgubljena itd. Ta sredstva su nam potrebna danas, dapače jučer jer nije isto da li ćemo ih dobiti danas, za tjedan dana ili da li ćemo dobiti za šest mjeseci. Ovako kako ste vi rekli to će biti za par tjedana, tako se stalno govori. Operativni programi najavljeni su da će biti u siječnju, najavljeni da će biti Zadar, pa onda u srpnju, pa kad će biti? što ćemo već imati jedno konkretno? Ima li uopće Vlada nekakve konkretne pokazatelje točno kad će se što događati a prije toga, prije ove Vlade je bila isto neka Vlada koja je nešto radila i koja je pripremila cijelu konstrukciju. Vi ste ušli odnosno ne volim inače tako govoriti ali netko je ušao na jedan pripremljen teren kojeg je trebalo dograđivati, oplemenjivati i graditi. Nažalost reći ću samo vidi se tu da je veliko nesnalaženje i da jednostavno ne ide to onako kako bi trebalo ići. Hvala lijepa.
Ivan Šuker replika.
Kolega Milas, da u ovom dokumentu uz ove sve podatke stoji i koliki je proces početka do trenutka kad se dobiju novci, onda vjerojatno većina ovih rasprava i prepucavanje ne bi postojalo. Zašto se bježi od te činjenice, zašto se to ne želi prikazati? Pa to se obično zove ne kritička i ne argumentirana optužba nekog drugog jer kad bi to stavio unutra onda ne bi mogao više pričat priču da ti je netko nešto ostavilo il ti netko nešto nije ostavio. Druga stvar, u svim članicama EU imate jedan postotak projekata gdje se novci ne koriste na adekvatan način. Međutim, ima nešto drugo. Zašto su neki ljudi u samom čelu ministarstva izrotirani koji su itekako dobro školovani za određena znanja i sjajno su radili neke poslove, prebačeni su na druge poslove o kojima pojma nemaju, a na ove poslove su dovedeni ljudi koja pojma nemaju. I tu je nastao jedan vakuum od nekoliko mjeseci koji se naprosto ne može nadoknaditi i to je činjenica i od toga se ne može pobjeći a ono što je ključno tko je u ovom trenutku najveći investitor? Jedinice lokalne samouprave, ne mogu sve jedinice lokalne samouprave imati same kapacitete, njima treba naprosto napraviti sustav za izobrazbu i čelnika i ljudi koji će operativno raditi taj posao i ako to ne napravimo Vlada je prekinula jednu koordinaciju koja je bila a vodili su je ministar financija i ministar regionalnog razvoja. Jedan je bio zadužen za izgradnju administrativnih kapaciteta a drugi je bio zadužen za koordinaciju sa jedinicama lokalne samouprave upravo za pripremu ovih silnih projekata i ako Vlada ne preuzme takvu ulogu mi nećemo imati postotak ulaganja. I možemo optuživati koliko god hoćemo jedinice lokalne samouprave. Vlada tu treba biti naprosto netko tko dirigira tempo i koji usmjerava kud treba ići. Bez toga nećemo imati rezultate. Bez toga nam se događa ovo što nam se događa.
Hvala. Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, slažem se s vama. Ja sam u svom izlaganju govorio o tome da mi nije jasno i siguran sam da u javnoj upravi postoje ljudi koji bi se mogli baviti pitanjima povlačenja sredstava i uopće o europskim fondovima ali mi nije jasno zbog čega se to ne događa. A vi ste u pravu. Nitko ne počinje priču ispočetka. Dakle, da bi se nešto moglo isplaćivati, da bi nešto se moglo uplaćivati moralo je biti predviđeno nekakvim prethodnim programima, kažem neka procedura, odabir ugovora, nešto se jednostavno moralo raditi, neke faza su se morale realizirati. I kad bi se pošteno, dakle pristupilo izvješćivanju i priči o europskim fondovima, onda bi vidjeli da to je jedna priča iz koje će jedna Vlada nasljeđivati drugu i kojoj to mora biti kontinuitet, a ne priča tko je što učinio u odnosu na onoga prije ili onoga tko će doći, jednostavno tako priča neće dobiti svoj dobar kraj, odnosno rezultat koji bi trebao proizaći. Hvala lijepa.
Ivan Klarin replika.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Gospodine Milas, vi ste u ime kluba HDZ-a, dakle vas naprosto brojke iz ovog izvješća demantiraju i ja ću samo pročitati neke. Naime, stopa ugovorenih HIPA sredstava na kraju 2011. godine iznosila je 37,8%, na polovici 2012. godine iznosila je 50,2%, a na kraju 2012. godine 59,11%, dok je u lipnju ove godine iznosila 62,94%. Mislim da se moramo držati izvješća, a ne brojke napamet govoriti. Inače, da je HDZ utrošio energije koliko sada troši gospođa Maletić u obilaženju Hrvatske, mislim da bi uspjeli povući preko 100%, preko 100%.
Odgovor na repliku Zvonko Milas.
U zadnji čas. Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega, ovo je proces koji traje godinama i njega ne možete sagledati samo u jednom segmentu kroz jedno izvješće, a tko govori paušalno, odnosno tko govori kroz brojke upravo govori o izvješćima. Dakle, vi ste u pravu, 62%, skoro 63 u odnosu, ako ćemo već govoriti u odnosima na 59 i nešto, dakle manje od 4% uvećanje za pola godine. Pa recite mi vi egzaktno o znanosti koja se zove matematika, kako je onda moguće za dvije godine da se to poveća za 187%, ako pola godišnje je bilo manje od 4%? Hvala lijepo.
I Ante Kulušić, replika.
Kolega Milas, slažem se s vašom raspravom da sigurno smo mogli povući ogromna sredstva, da … ono što je kazao kolega Šuker nismo sve one koji su nešto znali kako uzeti novce iz europskih fondova potjerali na ulicu i doveli neke druge, međutim to je problem ove Vlade i ja ću samo kazati jedan podatak. Hrvatska je nažalost 3. u EU po nezaposlenosti mladih ljudi iza Španjolske i Grčke. Postoji jedan fond gdje je Hrvatska dobila u ove dvije godine, treba dobiti normalno u koliko aplicira išta, 60 milijuna eura. Do prošlog tjedna ništa nije aplicirano iz tog fonda i ono što ste kazali nama treba danas, ja ne vjerujem da će ta sredstva biti izgubljena kroz sljedeće dvije godine, ali nama treba danas da zaposlimo te mlade ljude. A dobro je kazao Šuker mom kolegi Klarinu, e moj Ivane, da je gospođa Maletić ostala na tom radnom mjestu, onda sigurno ne da bi bila povučena, nego sigurno bi bila povučena, 100%. Međutim, ponovit ću iz početka sve ono što je valjalo, to ste potjerali i nažalost ova Vlada ni za što nije kriva, za sve novce koje nismo dobili izgleda da je ipak najkrivlji softver, a ne Vlada. Hvala.
Odgovor na repliku Zvonko Milas.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Zgrebec: Uključite se, molim vas.]] Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Kulušić, pa evo to su sve velim činjenice odnosno situacije do kojih zbog svega ovog dolazi. Ne želim ići više na neki način potpirivat niske strasti, ja ću samo reći, dakle da je ovo upravo proces koji ima svoj kontinuitet i da svi u njega moraju ući s onim najboljim što imaju, odnosno ono najbolje što već je unutra, to se ne smije dirati jer ne postoje ovi i oni, vaši i naši. Postoji Hrvatska, postoji hrvatski narod, naše gospodarstvo koje je u krizi i treba učiniti sve da ono polako ili ako Bog da i brže izađe iz toga, a to možemo jedino kontinuiranim radom. Velim, bez obzira tko će sutra voditi Hrvatsku ovako, dakle što je učinjeno onda, zašto nije, govoriti o lošim stranama jednih, drugih, neće nas nigdje dovesti. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče, poštovani pomoćniče ministra Regionalnog razvoja i europskih fondova, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a podržat ćemo ovo izvješće. I izvješće je dobro strukturirano, ono što smo čuli u dosadašnjim raspravama da je dosta složeno, komplicirano, da je puno brojeva, da je teško analizirati, dobrim dijelom pokazuje i nepoznavanje materije pa onda sve kritike kada idu u tom smjeru, jasno ukazuju kada nešto ne razumije, najlakše je kritizirati, poštovani kolege. Ono što isto mogu reći uspješnost ili neuspješnost, ova Vlada odmah kada je došla i sjela na Banske dvore, morala je vratiti 40 milijuna eura IPA programa zbog neiskorištenih programa koje je imala prošla Vlada za prethodno razdoblje. To se nama nije dogodilo i vjerujem da se neće dogoditi. Kada govorimo o analizi što je povućeno, što je ugovoreno, jel' to 4%, jel' je 125%, kad se malo uđe dublje, sistematičnije u analitiku ovog izvješća onda ćemo jasno vidjeti da je dinamika i ugovaranja i plaćanja, ne samo ovih 6 mjeseci izvještajnih, jača, dinamičnija nego što je do tada bila i to ove brojke jasno govore. Slažem se isto tako da ćemo 2018. moći povlačiti crtu i točno znati koliko je povućeno kada pa i od koje Vlade. Također nije dvojbeno i to jasno piše da podaci o ugovaranju prve komponente nacionalnog programa IPA i za lokacija za godine 2007., 2008., 2009. godinu, za koju ugovaranje nije završeno ukazuju na ostvarenje visokih stopa ugovornosti koje su redovito iznad 90% dodijeljenih sredstava. Dakle možemo već govoriti i zaključivati po određenim predpristupnim odnosno programima IPA-e gdje smo, što je dio zasluge i prošle vlade i ove Vlade. I pretpostavljam da hrvatsku javnost i hrvatske građane i one koji plaćaju sve nas i ovu Vladu da povuku sredstva iz EU fondova što predpristupnih i ovih što sada pripremamo kroz strukturne instrumente, da im kažemo da smo iskoristili onu mogućnosti koja se zove bespovratna sredstva koja koristimo po svim komponentama u visokom stupnju uspoređujući sa drugim zemljama EU što kroz predpristupne fondove što kroz ove strukturne instrumente koji nas očekuju kao ravnopravnu članicu i da im kažemo da smo za ovu komponentu IPA-e I iznad 90% dodijeljenih sredstava. Isto tako kada dođemo u situaciju isplate ovih ugovorenih sredstava da ne bude grešaka i nepravilnosti da moramo vraćati sredstva, a i da to bude onda pokazatelj uspješnosti same ne ministarstva i Vlade nego hrvatske administracije, uključujući naravno i lokalnu samoupravu. Ovdje se jasno iščitava u kojoj je fazi komponenta II programa IPA koja se kreće od 87 do nešto manje 100% ugovorenosti. Prema tome kada govorimo o uspješnosti onda imamo točnu mogućnost povlačenja i koliko smo toga ugovorili, a nakon toga i realizirali nakon što se svi projekti riješe. Komponenta III programa IPA bilježi porast ugovaranja od 50 milijuna eura i manje od četvrtine ukupno ugovorenih sredstava. Ali to je još period koji možemo ugovarati, on je još u tijeku i vidimo da se i prošle i ove godine ta ugovaranja po predpristupnim fondovima intenzivirala. Tako da pokušaji da se kaže kako ova Vlada radi lošije nego ona prijašnja pa da se to izvlači iz određenih postotaka i dokumenta nije točno. Jasno se vidi da je ona dinamizirala i opet ponavljam nitko ne kaže da vi niste ugovarali i pripremali. Pitanje je naravno tko je dinamizirao, tko je napravio bolje i to će se sve vidjeti iz podataka. Ali ono što je ključno za sve nas ovdje, to je da li smo mi postigli visoku iskoristivost u odnosu na druge europske zemlje i da li smo mi uspjeli taj segment i realizirati. Sigurno da je bitno kako se pripremamo i nije nedvosmisleno i jasno je i u izvješću naznačeno šta smo radili u pripremi projekata odnosno u pripremi za strukturne instrumente ulaskom u EU jer se radi paralelno na dva kolosijeka sasvim jasno. I dalje se rade ugovori za predpristupne projekte i rade se pripreme što operativnog programa, a što je najvažnije projekta. U onom trenutku kada se stvore uvjeti uključujući i softver da možemo povlačiti sredstava iz strukturnih fondova, kohezijskih, ruralnog, poljoprivreda, ribarstava bitno je da imamo gotove projekte da možemo ići odmah u natječaj što od Europske komisije što od Ministarstva regionalnog razvoja i EU fondova i da što prije možemo povlačiti sredstva jel ta sredstva nisu izgubljena zato što se u ovom trenutku ne povlače i ona se tehnički nisu ni mogla povući. Zato i postoje mogućnosti kao što je bilo i kod predpristupnih programa da imate mogućnost ugovaranja tijekom tri godine za 2014. Itd. da mi te stvari realiziramo i da unaprijedimo i gospodarski razvoj, a posebno ujednačeni razvoj u RH. Dakle to su ključne poruke po nama iz HNS-a u ovom izvješću korištenja predpristupnih programa pomoći. Znači imamo bolje prolazno vrijeme u realizaciji i ugovaranju nego prethodna vlada prema ovim papirima, imamo dobru pripremu sa teškoćama, ali dobru pripremu da možemo sve ono što smo planirali kod strukturnih instrumenata realizirati i to je ono što želimo poručiti i hrvatskim građanima. Hvala lijepo.
Hvala. Zvonko Milas, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Gjurkoviću upravo suprotno. Dakle kritika vladi nije išla u smislu nadmetanja tko je bolji, tko je veći, tko je više napravio nego upravo suprotno. Išla je upravo u smislu prestanka takve priče. Dakle rezultati jedne Vlade konkretno ove, nažalost usko su vezani ili na sreću s učinkom onoga što je radila prethodna. Ona koja dođe isto će biti vezana s učinkom odnosno radom ove Vlade. A o tome da je dinamika brža ili dinamičnija ili već što, upravo demantiraju, ja sam to i pročitao nekakve rečenice gdje kaže, evo još ću jednom pročitati, dakle "u nizu usporednih podataka, statusa itd. zbog povećanja usporedni podaci prikazuju prividno smanjenje dinamike". Što to znači prividno? Znači da je vrlo teško dokazati uopće kakvi su podaci bili odnosno vrlo ih je teško uspoređivati. I mislim da oni ne trebaju biti prikazivani na ovaj način, da li je netko postigao bolji rezultat za 180, 200% ili 300 jer velim njegov rezultat ovisi o radu nekoga tko je bio prije. Isto tako netko tko će doći poslije njegov rad i rezultat ovisit će o tome što se danas događa. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, možda mi govorimo slično ali na različite načine. To tako obično biva kad govori pozicija i opozicija u Hrvatskom saboru. A ako je recimo samo za komponentu 3 programa IPA od 31. prosinca 2012. ukupno ugovoreno 168,24 milijuna eura, a na kraju ovog izvještajnog razdoblja, znači 6 mjeseci kasnije 30. lipnja 2013. 217 milijuna eura što je 40,72 milijuna eura više u 6 mjeseci ili 23% ukupno ugovorenih sredstava. Ja ne mogu reći da to nije povećanje dinamike, brojke su egzaktne npr.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega, mi danas ovdje govorimo o izvješću prvih 6 mjeseci 2013., znači još nismo ušli u Europsku uniju i to moramo objasniti hrvatskim građanima. A mi iz oporbenih redova upozoravamo na drugih 6 mjeseci i što se dešava trenutačno i tu upozoravamo na probleme koji se pojavljuju i govorimo da nas u tom segmentu netko obmanjuje. A što se tiče ovih prvih 6 mjeseci, da bi se nešto potpisalo nekada je trebalo biti i prijavljeno, nekada je trebalo napraviti određenu pripremu da bi došlo do samog ugovaranja. Ako ste zaista vi sve to odradili u te dvije godine onda bivša Vlada nema nikakve u tome zasluge, a ja tvrdim da to nije tako. Mnogo toga se na vrijeme alociralo, pripremljeni su projekti i moglo se više ugovoriti. Što se tiče ovog dijela gdje ste rekli 40 milijuna je moralo biti vraćeno, … su pravila bila drugačija nego kasnije kad ste vi preuzeli to, kada se dozvolilo da se i od viška novca koji je ušteđen na određenim projektima moglo ugovarati nove projekte. U jednom vremenu to nije bilo dozvoljeno i to vi dobro znate. Ali nas više muči ovaj drugi segment gdje nas se obmanjuje da ova blamaža sa softverom nije šteta za Hrvatsku, a znamo da se Ministarstvo financija u veljači zadužilo kratkoročno na 3 mjeseca za 200 milijuna eura, a istovremeno smo zbog tog softvera propustili imati davno obećanu i mogli smo dobiti 150 milijuna eura ili milijardu kuna. Zbog toga upozoravamo da je vrijeme da se ovo ministarstvo pokrene, a ne da izgleda ovako da radi kao na baterije.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, možda hrvatska javnost pomisli da bi mi povlačenjem sredstava iz europskih fondova punili proračun i pokrivali deficit po ovoj vašoj raspravi. Dakle to su namjenska sredstva za određene projekte koji će se prijavit, a ne može se po tom pitanju zatvarat deficit koji može biti za plaćanje određenih mirovina ili itd., itd. Prema tome, 40 milijuna eura sasvim je jasno, vi ste rekli mi smo to morali vratiti jer nije povučeno i tu dalje nema rasprave.
Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Predstavnici Vlade. Pa kolega Gjurkoviću, puno puta ste govorili ona Vlada, ova Vlada. Zna se da je ovo izvješće za prvih 6 mjeseci 2013. i zna se koja je to Vlada. Međutim, svima nama tu bez obzira na stranačku pripadnost vjerujem da je, ne samo da bi trebao biti nego vjerujem da je osnovni cilj povući što više sredstava, što više bespovratnih sredstava. I zato bi bilo bolje da smo danas ovu raspravu više temeljili i posvetili onoj zadnjoj rečenici u ovom izvješću, a to kaže pravovremeno dijagnosticirati manjkavosti koje nepovoljno utječu na iskorištenost raspoloživih sredstava. Svi mi od lokalne samouprave do Vlade dajemo napore, ulažemo jako puno kako bi dobili ta bespovratna sredstva. Na kraju se proziva Vlada, ministar i čelnici jedinica lokalne samouprave, a npr. u slučaju projekta izgradnje kanalizacijskog sustava Vodice … zakazali su konzultanti. Danas nitko nije spomenuo uopće konzultante. Npr. naš projekt je trebao biti kandidiran i financiran iz IPA pretpristupnog fonda, ali naše konzultante je iznenadio 1. srpnja 2013. tako da se sad još uvijek pripremamo da to ide iz ovog europskog fonda, znači ne pretpristupnog fonda i izgubili smo vrijeme. Bilo bi puno kvalitetnije da smo nešto više riječi rekli na tu temu. Hvala.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovana kolegice, mogu se složit s vama da postoje problemi i sa konzultantima kao što postoje problemi i u sustavu i u sustavu unutar lokalne samouprave, jer svjesni smo činjenice da jedan dio konzultanata očito priča lijepe priče, a malo odrađuje za ono što je plaćen ili ugovoren i tu gubimo svi mi i tu je na Ministarstvu regionalnog razvoja koje koliko znam ima i na web stranicama točno određeno one konzultante koje oni preporučuju da se koriste za pripremu programa Europske unije koji su recimo to tako i licencirani i koji ne bi trebali biti oni koji će napraviti propuste da se ne iskoriste sredstva, odnosno da se projekti kvalitetno naprave. Isto tako svjesni smo činjenice da i u lokalnoj samoupravi imamo načelnika i gradonačelnika i župana naravno u regionalnoj koji su iznimno dobro prepoznali mogućnost povlačenja sredstava jer su to bespovratna sredstva, da unaprijede i dokažu svoju uspješnost i unaprijede rad u sredini u kojoj oni žive i vode i imamo našeg kolegu Škvarića koji je u Lepoglavi više od 14 projekata riješio Europske unije jer je shvatio još u ono vrijeme HDZ-ove vlasti da se ne može oslonit jer je tamo dijeljen novac po stranačkom pristupu pa je on lijepo okrenuo se europskim projektima i unaprijedio ne samo proračun nego i život. Ima gradonačelnika i načelnika koji apsolutno ne žele, ne razmišljaju i tome ne pristupaju i nemojmo očekivat da će Vlada svojim dekretom, može autoritetom nekome naredit da pripremi, da organizira nešto što je za dobrobit građana. To je demokracija nažalost u tom segmentu gdje načelnici i gradonačelnici prema svojim biračima nisu dovoljno odgovorni, ali oni su ih birali i njima odgovaraju.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, pa već puno puta smo upozoravali da ste se pripremali za vlast punih 8 godina i da ste naprosto trebali znati o čemu se radi. HDZ-ova Vlada vas je dovela pred vrata i otvorila vam vrata Europske unije, a vi ste se onda naprosto ne snalazili, niste znali i jednostavno nije vas možda čak bila niti briga. Pa vidite, kratko rečeno. Onaj tko zna, zna. Onaj tko ne zna taj vječno optužuje nekoga drugoga i netko mu je drugi kriv. A ja ću vas sad upozoriti na još jedan problem koji će sigurno biti u nekom izvješću a radi se o sredstvima ruralnog razvoja. Vidite kolega, trebalo je još u studenom 2013. godine mijenjati Zakon o potporama i tada bi se te mjere mogle koristiti. I tako bi se dobila i zakonska osnova za mogućnost financiranja iz Fonda za ruralni razvoj i to Europskom unijom 85%, a proračun Republike Hrvatske 15%. I što se sad dešava zbog tog istog neznanja, nebrige ili ne znam čega. Tek sada se pristupa žurnoj izradi izmjena ovog Zakona o potporama, a sva plaćanja za mjere ruralnog razvoja Republika Hrvatska izdvojit će iz državnog proračuna. Moje pitanje će biti vama kad budete ponovo se branili da je kriva HDZ-ova vlast, a i što će gospodin Linić reći. Kako će? Tako da umjesto 42 milijuna kuna što je 15% kolega. Republika Hrvatska sada će iz državnog proračuna morati uzeti ove godine 280 milijuna kuna gotovo kojih uopće nema u proračunu. Što ćete? Ponovo uzimati radnicima, poljoprivrednicima. Što ćete napraviti? Koga ćete sad optužiti?
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Pa dobro, ono što ste vi uzimali to mi ne možemo stići nikako. Ali u mojoj raspravi mislim da je bilo jasno neovisno o naknadnim replikama da sam rekao da je HDZ-ova Vlada odradila svoj dio posla za IPA komponente najviše predpristupne fondove, da smo mi dinamizirali taj posao i sad smo se uhvatili oko toga jesmo li mi dinamizirali ili smo mi to usporili. Ali opet vam kažem jednu ključnu stvar. Ono što imamo rezultat 2007., 2008., 2009. IPA komponenti da je ona ugovorena jer je na kraju, jer je završila dogovorena sa 90 postotnim iznosom dijelom vašom zaslugom, dijelom ili mi možemo reći većim dijelom našom zaslugom. I to je bitno za građane Republike Hrvatske da znaju da su Vlade ugovorile 90% za nešto što je završilo, što je mjerljivo, a ovo ćemo vidjeti kako je kolega rekao negdje 2008. nekad i prije osamnaeste, nekad i prije zavisno o IPA programima. I to je u biti ključna i poruka što je moja bila u ime kluba HNS-a.
Marin Jurjević, replika.
Hvala. Kao što je rekla kolegica Sumrak tko zna, zna, tko ne zna, ne zna. Evo podataka. Da budem kratak. Kolega Gjurković puno se ovdje govori o podacima. HDZ u periodu 2008./2011. 247 milijuna eura, isplatio njihova Vlada 127 milijuna eura. Koaliciona Vlada na čelu sa SDP-om kumulativno 2014. godina ugovorili 565 milijuna eura, isplatili 374 milijuna eura. Razlika dakle što je to što je koalicija ne računajući kumulativno dakle, šta je koalicija ugovorila i isplatila u odnosu na četiri godine truda HDZ-ove Vlade koja je uspjela u četiri godine ugovoriti 247 milijuna eura. Koaliciona Vlada u 2 godine ugovorila 318 milijuna eura. Za razliku što je HDZ-ova Vlada u četiri godine isplatila 127 milijuna eura koaliciona Vlada na čelu sa SDP-om isplatila 247 milijuna eura. Šta bi se reklo tko zna, zna, tko ne zna, ne zna.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, vi ste izvukli naravno iz ovoga Izvješća one ključne brojeve kad raspravljamo o realizaciji bivše i sadašnje Vlade. I nadovezujem se na neke rasprave koje su rekle da ovdje ima puno brojeva, tablica, da je to nejasno, teško usporedivo. Međutim, ovo o čemu ste vi govorili jasno je i naglašeno i izvučeno i pokazuje da ona dinamika o kojoj sam govorio ove Vlade i kod ugovaranja i povlačenja sredstava je puno veća nego što je bila prethodne. Ali naše je zadovoljstvo da ta sredstva su i sjela na one račune na koje su trebale da bi se projekti realizirali, ali i ukazuje da ćemo biti uspješni i u strukturnim instrumentima.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo predsjednice, kolega Gjurković. Vi ste tu rekli da naše rasprave uglavnom sa ove strane pokazuju nerazumijevanje, hoću reći da ne razumijemo materiju. Ja ne znam da li sve razumijem, ali razumijem ovo o čemu se govori ovdje vrlo dobro. Tu se spominjala demagogija. Sad Marin Jurjević kaže tko zna, zna, tko ne zna, ne zna. Ova Vlada ne zna. Ja ne znam tko zna, ali siguran sam da ova Vlada ne zna vodit državu onako kako treba. Dakle, jedan četverogodišnji mandat ako uspoređujemo bivšu Vladu devetu i desetu godinu, odnosno desetu i jedanaestu, a sad jedanaestu i dvanaestu. Svaki gradonačelnik, svaka Vlada u četverogodišnjem mandatu prve dvije godine projektira, a onda sljedeće dvije godine, zadnje dvije godine mandata realizira. Gjurkoviću, ona Vlada prethodno je dočekala, pravila projekata, nešto povukla, dobro povukla i ostavila vama projekte. Vi ste trebali samo nadograditi te projekte i nove donijeti. Trebali ste povući 100% To što ste nešto bolji 4% od prethodne Vlade to je znak da ne valjate jer ste trebali povući 100% ali nemojmo govoriti o tome, ajmo govoriti o sada da li ćemo mi kroz godinu dana povući milijardu kuna eura. Pozivate se na Grčića, to je pisac futurističkih filmova. Pa Jules Verne je pogodio kako će biti na mjesecu unaprijed 100, 200 godina. A on ne zna pogodit što će biti za godinu dana, dvije. Kaže da će pad BDP-a biti ovo a ono, ono. Kome mi vjerujemo? Pa tko njemu šta više vjeruje, da se na njega poziva. Treba povući milijardu eura ako je ne povučemo onda ćemo biti svi na šteti, a ja ne vjerujem da ćemo je povući. Eto to je nažalost je tako ali je istina. hvala.
O ozbiljnoj temi bi ipak trebalo ozbiljno raspravljati. Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, ja se uopće ne pozivam na potpredsjednika Vlade gospodina Grčića, čak nisam razumio šta ste mi rekli da se na koga se ja pozivam jer ja gospodina Grčića nisam uopće spomenuo u razgovoru, tako da u ovoj vašoj raspravi moram priznat ne znam što bih vam pametno odgovorio jer najčešće budimo iskreni, vi paušalno ocjenjujete pa kažete Vlada dvije godine priprema, pa onda realizira pa smo vam ostavili. S obzirom da ovdje govorimo o konkretnim i iznosima i projektima i ovdje se vidi jasno koje županije su povlačile ili gradovi više i točno se piše koji su projekti. Bilo bi dobro ako bi mi vi mogli reći točno koje ste vi nama projekte jasne, sa svim onom dokumentacijom ostavili a da mi to nismo realizirali. Ova Vlada je sve one projekte koji su eventualno postojali i bili u početnim fazama nastavila i dovršavala jer ova Vlada ne gleda projekte zato što su HDZ-ovi ili ne znam čiji, samo je problem što mi tih projekata nismo imali.
I Jozo Radoš replika.
Kolega Gjurkoviću, ukupni procesi realizacije pretpristupnih fondova traju po 6, 7 i 8 godina i doista je teško pratiti koja bi bila uspješnost pojedine administracije. Teoretski je to moguće. To se može napraviti, metodologija ali politički je to vrlo, vrlo komplicirano jer izjave, izvlačenje iz konteksta zapravo ne onemogućavaju takvu egzaktnu operaciju rezultata raznih administracija. Ali ostaje činjenica ovo što ste vi rekli da je u realizaciji u pogledu ugovaranja programa IPA I, II i III za 2007.godinu postotak otišao iznad 90% što govori naravno o uspješnosti i ove Vlade i boljem prolaznom vremenu, pri tome naravno kao što ste rekli, nitko ne osporava da je dio tih postupaka za početak i za vrijeme bivše Vlade pa u tom smislu i ta bivša Vlada ima neke stanovite zasluge ali ako nije moguću uspoređivati kao što kolege tvrde da nije moguće uspoređivati uspješnost jedne ili druge vlade i to nakon 4, 5 godine realizacije nekoga programa kako je onda moguće plasirati teze kako korištenje fondova Eu uvjetima članstva kako je Vlada neuspješna, kako se i time se uznemirava javnost, šalju se bombastične poruke. Dakle ako nije moguće vrednovati u petoj godini provedbe kako je moguće u prvoj godini provedbe da je Vlada neuspješna što HDZ radi zadnjih pola godina.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Pa upravo ste definirali način na koji opozicija pokušava diskvalificirat rad ove Vlade i one mjerljive pokazatelje koji ipak ovdje pišu i nije nemoguće iz izbrisati ono što sam rekao u dinamizaciji realizacije ugovaranja projekata pretpristupnih fondova a ono što je najvažnije i pripremi projekata za povlačenje sredstava iz strukturnih i kohezijskih fondova EU. Sama činjenica da njima nije palo na pamet a kamoli realizirat na dobrom putu kojem jesmo povlačenje i financiranje i sufinanciranje izgradnje Pelješkog mosta što je ova Vlada pripremila sa EU je nešto što pokazuje da razmišljanje i pristup ove Vlade dinamičniji, sistematičniji i u okvirima razmišljanja načina rada EU. A to znači koristiti sve maksimalne izvore i pripremiti kvalitetno i elaborirati projekte da bi bili financirani i realizirani.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani predstavnici Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU poštovani gospodine Puljiz, kolegice i kolege. Preda nama je izvješće o korištenju pretpristupnih programa EU za razdoblje od 1.siječnja do 30.lipnja 2013.godine. Znači do prije ulaska u EU. I slušajući dosadašnje rasprave u kojima je rečeno dosta toga onda možemo reći da li je Hrvatska bila uspješna ili neuspješna no to najbolje govore postoci. Gledajući razdoblje do 1.7. Hrvatska je imala manje mogućnosti povlačenja sredstava nego što je to nakon 1.7.jer sigurno da strukturni fondovi puno su veći projekti, puno značajniji i puno veće mogućnosti. prema tome postotak je bitan, koliko je povučeno sredstava u nekom razdoblju ali sigurno da sve nas će zanimati volumen povučenih sredstava ili uplaćena članarina u EU i povučena sredstva iz EU. Naime dolazim iz Osječko-baranjske županije koja je sigurno najuspješnija županija u RH po povučenim sredstvima, do sada realiziranih 300-tinjak projekata, tj. 226 provedenih, 74 u provedbi, povučeno je 137 milijuna 628 tisuća 452 eura i 74 centra. Također, jedan od prvih projekata s kojim se često i gospodin Grčić zna pohvaliti, projekat onaj "001" je projekat kolektora i pročišćivača voda u Osijeku težak 72 milijuna i 506 tisuća eura na kojem smo radili 3 godine. No gledajući sve ove tablice koje imamo pred nama, onda možemo reći što se to dogodilo u prošlom periodu u kojemu je Hrvatska imala mogućnosti povlačiti sredstva iz pretpristupnih programa. Pa kad gledamo razdoblje o kojem gospodin Puljiz je maloprije govorio, to je 01. siječanj 2013. do 30. lipnja, od 804 milijuna eura ukupno dodijeljenih sredstava, ugovorena sredstva, znači za tih 6 mjeseci je 80,47 milijuna ili 11,19%. To je manje važno, puno je važnija ona tablica na sljedećoj strani, a odnosi se na ukupno dodijeljena sredstva IPA od početka provedbe do kraja izvještajnog razdoblja IPA sredstava, a govorimo o milijunima eura, znači od 804 milijuna eura ukupno ugovorena sredstva su 506 milijuna eura, prema tome 62%, a sve skupa ukupno ugovoreno 58,32 tj. plaćeno. To je ona brojka koja je itekako važna o kojoj danas treba progovarati, tko je to zakazao u prošlom vremenu pa nismo povukli svih 100%, ali puno važnije za Hrvatsku je što to radimo danas, što to nismo napravili do danas i zašto nećemo povući sredstva u idućem razdoblju ponovo u iznosu 100%? Puno je toga o čemu se može danas govoriti, možda možemo govoriti o Zakonu o regionalnom razvoju koji je važan za RH i njenu decentralizaciju, ali svi znamo da Europa gleda projekte na regionalnoj razini, gleda i povezanost na regionalnoj razini i meni je drago da smo u Osječko-baranjskoj županiji 87 projekata radili sa Mađarskom, 28 sa Srbijom, posebno u prekograničnoj suradnji i tu su bitni projekti upravo kroz gradove prijatelja, ali imamo danas probleme o kojima treba progovoriti. To je da Hrvatska nema jasnu strategiju, a ona sigurno da je bitna za razdoblje 2014.- 2020. jer Hrvatska očekuje 8 milijardi i 25 milijuna eura u razdoblju od 2014. do 2020. To su sredstva iz strukturnih fondova koja za sad još uvijek nismo počeli povlačiti, danas se govori o akreditaciji, netko je danas govorio o softveru, ali ja procjenjujem da je problem i hardver. Mi u Osječko-baranjskoj županiji jesmo najviše sredstava povukli, ali pitanje je u Hrvatskoj ne samo softvera, nego i ljudi kojih imamo po terenu, da li su dovoljno educirani, da li su dovoljno spremni pripremiti projektnu ideju jer često sam, evo imao mogućnost radeći u jedinici lokalne uprave, slati ljude na edukaciju, a upravo sam ih slao na edukaciju kad imaju projektnu ideju da usavrše edukaciju, da imaju gotovi projekat, a onda čekamo natječaj, idemo u realizaciju projekta. No ono što nam danas predstavlja problem, to je fiskalni kapaciteti jedinica lokalne uprave koje su iscrpljene. Pa mi smo govorili i o projektima u poljoprivredi jer naše je selo, naša poljoprivreda iscrpljena, kreditno prezadužena i nema snage sudjelovati, dati učešće u projektu. To je ono što će nam biti problem u strukturnim fondovima EU, isfinancirati učešće. Ja izražavam svoju zabrinutost u ime svih Osječana jer u projekciji proračuna za 2014. bilo je 91 milijuna i 100 tisuća kuna za projekat vodoopskrbe i odvodnje u gradu Osijeku, ja očekujem da se iznađu sredstva i kroz rebalans za taj važan projekat jer grad Osijek kao jedinica lokalne uprave neće imati snagu isfinancirati taj projekat koji je vrlo važan i težak 72 milijuna eura. Gledajući i provedbu projekata i programa, onda sigurno nailazimo na zapreke i u provođenjima natječaja, dužini natječaja, žalbenog roka i to je ono što se ne može dopustiti, da projekti EU čekaju, da stoje. Akreditacija nije napravljena, ali isto tako bitan je avans u projektu. Govorim da jedinice lokalne ili regionalne uprave neće imati snagu isfinancirati avans i tu će se nuditi EBRD i reći će Hrvatskoj Vladi Resorno ministarstvo, idite, rješavajte to s EBRD-om koji će dati skuplja sredstva nego pojedine komercijalne i poslovne banke u RH. Nije važno da se samo rješavaju predfinanciranja kroz kredite, puno je bilo važnije podnijeti akreditaciju i da sredstva povlačimo upravo u ovom razdoblju direktno iz EU. Ono što je osjećaj moj na terenu, često razgovarajući s jedinicama lokalne i regionalne uprave, upravo da nemaju informacije na terenu. Vi jeste radili edukacije, ja vam čestitam pa čak i u jedinicama lokalne uprave gdje vam je možda došlo po 5 ljudi, ali važna je upravo ta promocija pojedinih projekata i prezentacija ljudima na terenu kada govorimo od poljoprivrednika do gospodarstvenika do svih onih koji imaju mogućnost zajednički sa jedinicama lokalne uprave realizirati pojedine projekte. Netko je rekao da su nam ovi IPA projekti, programi i ovo razdoblje bili trening. Bojim se da i ovo razdoblje od 01.07. pojedinci doživljaju kao trening, no ja vam želim reći utakmica je počela, ja bih rekao jedno poluvrijeme je već gotovo, prvih ovih 6 mjeseci u 2013 pa počelo je i drugo poluvrijeme u ovoj 2014.no reakcije su slabe, reakcije su spore. A prvo što i osnovno treba definirati strategiju. Ako nemamo u ovome strategiju, a poznato je često da progovaramo o strategiji u gospodarstvu, poljoprivredi, drugim segmentima života potrebno je prema tome definirati jasnu strategiju i jasna pravila što to želimo uzeti od EU i strukturnih fondova u idućem razdoblju, a želimo. Ne samo da nam Europa daje kao što piše u ovom izvješću za nuklearnu sigurnost, pa bitna je nuklearna sigurnost, bitno je napraviti i kanalizaciju, bitno je riješiti odlagališta posebno regionalna, ali ni tu nemamo strategiju. Danas nema ministra Zmajlovića, ali ni tu nemamo strategiju. Regionalna odlagališta su isto bitna. Ali ono što je puno važnije da li naš čovjek koji želi nešto proizvoditi i otvarati nova radna mjesta, da li taj može doći do sredstava, kako i kako mu se može pomoći. Ulaganje u infrastrukturu, dosta se govorilo o našim cestama, je kolega Marasović rekao one su čak i prekapacitirane u jednom dijelu, ali očekivali smo od HŽ-a da će u ovom razdoblju povući sredstva, no po mojim informacijama projekti još nisu gotovi, a EU po mojim informacijama i iz Bruxellesa sigurno da želi najviše sredstva usmjeriti upravo za tu namjenu. Upravo to je razlog da Hrvatska krene žešće u pripremu projekata jer ako ih ne pripremimo u ovom razdoblju onda ćemo sigurno platiti više članarine nego povući sredstava. Meni je drago da smo kao Osječko-baranjska županija prije nekoliko godina otvorili priču minskih karata Europe jel njih nije bilo jer Europa nije imala problema s minama. I sjećam se svih onih lobista koji su pomagali da bi se doista to dogodilo i ja im se zahvaljujem. Uspjeli smo granični pojas sa Mađarskom razminirati upravo kroz te projekte. Ali potrudimo se da taj uspješni projekat pretočimo i u neke druge dijelove da Hrvatska ima mogućnost i razminiranja posebno prostora koji nisu tretirani u prošlim godinama radi ekološke proizvodnje razminirati te prostore i da nam se pruži mogućnosti upravo razminiranja tih prostora. Kroz prekograničnu suradnju jedinice lokalne i regionalne uprave dosta su toga učinili sa partnerima i tu im sigurno treba čestitati. No isto tako vidljivo je po tome da mali broj jedinica lokalne i regionalne uprave u RH koji je povukao sredstva. Dva su razloga, jedno je što nemaju ljude, drugo je što nemaju novce. Prema tome i razgovor oko objedinjavanja lokalnih uprava, regionalnih uprava, zajednički nastup u odnosu na EU sa zajedničkim problemima to mora biti imperativ u idućem razdoblju za svih 556 jedinica lokalne i regionalne uprave. Gledajući ovo izvješće mi u klubu HDSSB-a možemo reći da je korektno napisano i da je korektno pripremljeno, prema tome čestitamo na izvješću, ali bitan je sadržaj ali i ono što je problem danas, to je da nemamo strategiju, da nemamo akreditaciju i da ćemo se boriti, jako boriti da dosegnemo iznos eura koje uplaćujemo u EU u odnosu na ono što ćemo povući. Hvala lijepo.
Sada ćemo prijeći na replike. Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Bubalo, vi ste dobro govorili, bili ste gradonačelnik, imate iskustva u provođenju, ugovaranju projekata, realizaciji projekata i s pravom ste upozorili na sve ono što nas sve tek čeka. Jer mi isto pokušavamo upozoriti na činjenicu da ovo što nam se govori i da je to svojevrsna obmana, a to pokazuju i brojke. Kada ministarstvo kaže da je na raspolaganju 300 milijuna kuna za izradu projekata, svi znamo kolika je vrijednost projekta u cijeloj investiciji negdje do 5% pa stavimo to u nekakve odnose. 300 milijuna može generirati nekakvih 6 milijardi kuna projekata iako mi tih 300 teško možemo naći u državnom proračunu. Sjećam se prošle godine ministarstvo je imalo 30-ak milijuna za projektnu dokumentaciju u rebalansu je skinuto mislim i više od 10 milijuna, znači nismo potrošili ni tih 30. A nama su na raspolaganju godišnje najmanje milijarda eura. Da bi mi to uspjeli realizirati svima je jasno koliko bi projekata trebali imati u pripremi, koliko bi država trebala podignuti iznos za pripremu projektne dokumentacije, a to bi trebalo značiti najmanje 700, 800 milijuna kuna pomoći svima da se može izvući u 7 godina ono što nam stoji na raspolaganju 50-ak milijardi kuna. da bi uzeli 50-ak milijardi kuna moramo imati najmanje dvostruko više projekata koji to mogu oplemeniti tj. koji to mogu na kraju i realizirati. I zbog toga ova naša raspravu u ovom smjeru. To što je to netko pretvorio u nekakvo nadmetanje, to je problem onih koji ne razumiju problematiku EU fondova.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Pa dobro je nadmetanje ali da se nadmeću jedinice lokalne i regionalne uprave tko će više povući sredstava. No fiskalni kapacitet je takav da neće uspijevati posebno u idućem vremenu, a to sigurno da resorno ministarstvo i hrvatska Vlada trebaju dati značajnija sredstva. Kada gledamo razdoblje 2014.-2020.ja sam rekao da će Hrvatska imati 8 milijardi i 25 milijuna eura na dispoziciji i siguran sam da to nećemo pomoći. No važna je priprema projekata. Bez pripreme projekata neće biti realizacije projekata. A vidite sami čak i kada dođe do ugovaranja da je bilo situacija gdje su se morala sredstva vratiti jer na adekvatan način nisu ugovoreni projekti, nisu provedeni natječaji po onim propisima EU, Europske komisije koji se zahtijevaju od Hrvatske, a to će nam sigurno biti i u idućem vremenu problem. No ono što se osjeća na terenu politika EU je ujednačen regionalni razvoj, ovdje se osjeća na terenu oni nerazvijeni da neće imati učešće u projektima ni u pripremanju projekata. Prema tome, treba jedan fond sredstava koji će pomoći posebno nerazvijenim regijama, jedinicama lokalne regionalne uprave da im se pruži mogućnost uopće da naprave projekt, a da ne kažemo onda da nominiraju i daj Bože realiziraju ga i da pokušaju sustići posebno one razvijenije krajeve, a to mi najbolje u Slavoniji i Baranji osjećamo.
Tomislav Klarić, replika.
Pa kolega, rekli ste puno je važnije buduće razdoblje. Ako znamo da nam je na raspolaganju od 2014., a svi znamo da je 2014. počela, do 2020. 8,5 milijardi eura. Znamo i to ste i vi naglasili, a i gospodin Boris se toga dotaknuo, da je za pripremu projekata potrebno oko 5% vrijednosti tih projekata, dakle oko 800 000 eura. Znamo koliko je bilo u prošlogodišnjem proračunu sredstava, nekih stotinjak milijuna kuna, čak niti one nisu potrošene u cjelokupnom iznosu. I sad na vašu konstataciju da je puno važnije buduće razdoblje, što hoćemo očekivat u tom budućem razdoblju. I ono kad govorite o jedinicama lokalne samouprave, koliko jedinica lokalnih samouprava, a i vi ste bili čelnik jedinice lokalne samouprave, u ovoj situaciji, u situaciji krize, pada proračuna, mogu iz svojih proračuna sa sve većim nametima budući da su im prihodi sve više centralizirani, osigurava sredstava za pripremu projekata i kandidiranje. Dakle po meni glavne investicije Vlade Republike Hrvatske su trebale biti i u 2012. i u 2013. osiguravanje sredstava za pripremu projekata i to je trebao valjda biti strateški interes Republike Hrvatske. Sumnjam da će se ostvariti najava ministra Grčića da nam neće ostati niti jedan cent neiskorišten od osiguranih sredstava kad na ovakav način promišljamo o pripremi projekata. Hvala.
Krešimir Bubalo, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Naime kolega, ako nemate strategiju onda sigurno ne znate u čega ćete ulagat, ali isto tako proračun vam je jasno izražavanje politike. Kad se donosio proračun za 2014. onda smo vidjeli snažan rast sredstava za Vladu Republike Hrvatske u iznosu 22%, ali ja bih više volio da smo izdvojili značajnija sredstva za poziciju izdvajanje za pomoć jedinicama lokalne i regionalne uprave, posebice sa onim slabijim koeficijentom ili ispod 75% razvijenosti Europske unije. To bi bio pomak, to bi bila jasna politika, a jedinice lokalne i regionalne uprave proračuni padaju, ne napuhuju se proračuni kao što je to slučaj za 2014. proračuna Republike Hrvatske. Pa evo imat ćemo vjerojatno ovih dana rebalans, nadam se da će u tom rebalansu se srezati ono što nije potrebno Republici Hrvatskoj, ali ovo učešće je ulaganje u budućnost i to je potrebno Republici Hrvatskoj. Tu bi se morala iznaći dodatna sredstva.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bubalo, vi ste ustvari na primjeru Osječko-baranjske županije iznošenjem podataka u vašoj raspravi stvorili jedan drugačiji dojam nego što je opći dojam u Republici Hrvatskoj po pitanju korištenja sredstava iz europskih fondova. Rekli ste da je Osječko-baranjska županija negdje preko 130 milijuna eura, čini mi se ste rekli, izvukla novaca iz europskih fondova, a dok je opći dojam u Hrvatskoj da je ustvari Hrvatska vrlo nisko, na vrlo niskoj razini iskorištavanja sredstava iz europskih fondova. Očigledno je da su jedinice lokalne, regionalne i područne samouprave odradile dobar dio posla u tom dijelu i snalazeći se ustvari same uspjele izvući znatna sredstva. Ali ja vjerujem da ste vi u tom dijelu i kao gradonačelnik Osijeka dakle prije vjerojatno imali značajnu potporu Vlade Republike Hrvatske i resornog ministarstva kad ste uspjeli te projekte realizirati i ostvariti jer vjerojatno bi to bilo jako teško sada u ovoj situaciji u kojoj se nalazimo. Mislim da izvješće koje je dato je sigurno korektno izvješće, ono je brojčano i tu nemamo što puno raspravljat, ali da nam nedostaje jedno pravilo igre, da nam nedostaje stvarno ono što vi govorite jedna prava strategija da točno znamo što trebamo raditi, to je točno, i da nema dovoljno koordinacije između te lokalne razine i državne razine i da nakon toga dolazi još do problema onog što ste i vi spominjali, a to su financijski kapaciteti i potencijali lokalne samouprave koja bi trebala ustvari dobrim dijelom izvući ta sredstva. To je sve točno ali kažem, nekako mi je ostalo u zraku visiti i zato sam se javio za repliku, ako ste toliko projekata osigurali, toliko novaca izvukli vjerojatno ste imali potporu resornog ministarstva u tom vremenu i Vlade Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepa. Kolega Hrg, pa i vi znate o jedinicama lokalne regionalne uprave da morate bit uporni i ustrajni da bi neki projekt realizirali. Nekad postoji politička volja, nekad ne, ali uvijek se nađe dobrih ljudi s kojima možete odraditi pojedini projekt. Pa evo ja ovim putem sigurno želim pohvaliti spremnost sustava koji se zove Hrvatske vode u odnosu na Europsku uniju, ne u odnosu na ovo što se danas događa na terenu i ove poplave nego u odnosu na Europsku uniju jer su bili dovoljno spremni, dovoljno osposobljeni da pruže i informacije, ali i svu tehničku pomoć kako bi došli do sredstava i tu ovaj projekt o kojem sam govorio 72 milijuna eura, projekt kolektora, pročiščivača itd., tu su sigurno značajnu ulogu imali. No kažem, to je stvar individualna jer kao što vidite pojedini sustavi kao što je HŽ s kojim niste mogli ništa odradit, a koji i danas nemaju projekte za realizaciju e onda je više problem u sustavu pa i u pojedinim ljudima koji nisu spremni. No svakako Hrvatska mora imati strategiju, mora imati koordinaciju, a jedinice lokalne regionalne uprave su iscrpljene i zato neće imati dovoljno kapaciteta i učešća za idući period. No, vratit ću se na vaš početak, a to je rekli ste da smo 130 milijuna eura privukli u Osječko-baranjsku županiju. Do sad je 137 milijuna 628 tisuća 452 eura i 74 centa. To je ono što je sjelo sredstava za pojedine projekte u 226 projekata, a tek sad dolaze ovi pravi projekti gdje će biti značajnija sredstva kao što sam spominjao ovaj od 72 milijuna eura. Prema tome, ne treba se prepucavati ovdje lijeva i desna strana tko je više povukao, nego bitan je samo postotak iskorištenja u pojedinom razdoblju. Ali sad nam se pruža puno više mogućnosti, a za te mogućnosti Hrvatska i jedinice lokalne (regionalne) uprave nisu spremne.
Iduća replika poštovani zastupnik Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, ja sam suglasan sa vašom konstatacijom da nepostojanje strategije, odnosno jasnih pravila i uvjetuje obično rečeno ovakvu atmosferu oko svega što se tiče strukturnih fondova i uopće tog resora. Dakle, to je po meni jedan više paušalan pristup gdje možemo čak čuti predstavnika Vlade, izjave tipa kako razvijamo privatni konzultantski sektor za pomoć svim potencijalnim korisnicima EU fondova. Pa ja mislim da Vlada ne treba ništa razvijati već ona mora omogućiti uvjete da se nešto razvije. A ovakva izjava je čak indikativna obzirom da se govori o privatnom konzultantskom sektoru. I nije li čak i kontradiktorna stalnoj priči o javnoj upravi koja upravo mora služiti između ostalog i kao pomoć potencijalnim korisnicima. I da ne kažem što je onda sa stalnim govorenjem o priči kako trebamo dodatna sredstva za zapošljavanje u javnoj upravi. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Je kolega Milas, nemamo strategiju. Ali puno važnije je upravo da se često progovara da razvijamo taj dio konzultanata, privatnih konzultanata. Jedinice lokalne (regionalne) uprave, ali i pojedine agencije su prilično osposobljene i treba što više ljudi upravo gurati kroz te sustavu. Ali ono što je puno važnije, gledati naše sposobne mlade ljude koji sjede na Zavodima za zapošljavanje i koji znaju čak i raditi projekte, uključivati ih da mogu koristiti plaću upravo kroz te projekte i programe. To je ono što smo radili u prošlom periodu i u Osječko-baranjskoj županiji i gradu Osijeku. To treba biti imperativ, a ne da nam najbolji mozgovi odlaze u EU i tamo odjedanput dobivaju poslove a kod nas da ne mogu raditi na projektima i programima. A upravo to je razlog što se pokušava gurati neke privatne konzultante i neke privatne konzultantske tvrtke a smatram da to nije potrebno.
Repliku će sada iznijeti poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, o tome koliko tko ozbiljno promišlja što će napraviti sutra, pustimo ova prepucavanja jučer se najbolje vidi kad pogledate proračun. I vi kad pogledate državni proračun onda ćete vidjeti da kroz one pozicije materijalnih troškova je sve okljaštreno. Isto tako, ako želite govoriti da se koriste sredstva za ravnomjerni regionalni razvoj onda su morali biti upućene i određene smjernice prema jedinicama lokalne samouprave što oni trebaju napraviti. I nikako kroz ovu raspravu se provlače nekakve priče oko toga je li to prihod ili to nije prihod proračuna. Sve što napravimo iz sredstava EU nećemo morati osigurati u vlastitim proračunima ili u proračunima izvanproračunskih korisnika, ali efekat toga kroz prihodovnu stranu proračuna će biti itekako snažan i velik i kroz porez na dohodak i kroz porez na dobit i kroz PDV. Prema tome, to je višestruka ekonomska korist, a vi o tome ovdje ne možete vidjeti niti jednu riječ. I ovu svoju repliku ću završiti sa onim sportskim rječnikom koji ste vi počeli. Dakle, do 1.7. je jedna ekipa se pripremala da uđe u utakmicu i da tu utakmicu odigra čim bolje. Međutim što se dogodilo? Kad je utakmica počela većina tih pripremljenih igrača je eliminirana, ostalo ih je nekoliko i na žalost naša ekipa igra utakmicu da mnogi ne znaju uopće kojim se sportom, koja je to utakmica, koja vrsta sporta. Pa to je najbolji primjer Pelješkog mosta i niz drugih projekata. Dakle, nije dobro reći što se do sad napravilo ništa ne valja, e sad ćemo mi napraviti nešto super. E upravo zbog takvog ponašanja mi smo u situaciji u kakvoj jesmo, a uskoro ćemo imati rebalans državnog proračuna, pa da se ne bi prepucavala lijeva i desna strana sabornice. Svatko će imati priliku vidjeti koliko Vlada ozbiljno razmišlja i promišlja o fondovima EU. Jer ako laže koza, ne laže rog, tj. proračun koji će biti nama ovdje prezentiran.
Na repliku odgovara Krešimir Bubalo.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, počet ću od vašeg kraja. Govorio jesam o utakmici, ali u ovom poluvremenu od 1.7. pa do danas. Ali za taj sport o kojem ste vi govorili potrebna je strategija. Hrvatska nema strategije, ali ono što je još važnije operativnih programa. Vi znate da se na razini regija donosili operativni programi, ali danas nema ni strategije, ni operativnih programa. Oni su bitni da bi se jasno znalo što se to želi u idućem vremenu. No, strukturni fondovi su naša šansa i naš izazov i zato je upravo bitna i regionalna politika i pokušaj ujednačavanja regionalnog razvoja i jasne smjernice. No isto tako govorili ste o deficitu. Deficit je hrvatski problem. No, taj problem neće riješiti fondovi, taj problem Hrvatska mora sama riješiti i to pod hitno.
Nova replika i poštovani Ante Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče, pomoćniče ministra, kolega Bubalo. Apsolutno ovo što ste rekli je pogodak u sridu a potvrdilo je ovdje i rasprava svih bivših gradonačelnika, načelnika, ljudi koji su radili u lokalnoj upravi a vezano za financiranje projekata što je svakako jedan od najvećih problema u pripremi projekata. Jer jedinice lokalne samouprave, vidjeli smo prije desetak dana ovdje u Saboru kad je bilo na raspravi kapaciteti financijski jedinica lokalne samouprave koliki su i kakvi su i što mogu napraviti općine. Sigurno vrlo malo, a gradovi vidjeli smo po kapacitetima koliko mogu, a da ne kažem županije. Splitsko-dalmatinska županija je najveća hrvatska županija sa najvećim brojem stanovnika i s najvećim proračunom. Ima 190 milijuna izvornih sredstava. To su financijski kapaciteti i mogućnosti županije. I ako nemamo pomoć države onda sigurno da ništa nema od ovih europskih projekata i ono što ste rekli na kraju ja mislim da ste na to mislili kad ste rekli da jedinice lokalne i područne uprave nisu u stanju il da nisu spremne za to može biti jedino iz tog razloga jer tamo ima dovoljno stručnih i pametnih ljudi. A ovo što se tiče strategije, što je presudno važno da bez nje ne možemo raditi jer ja mogu reći iz primjera, izabere se neki gradonačelnik, načelnik, župan ima neke vizije, iznese svoj plan, stavi to u prostorne planove i onda različita mišljenja evo ja i gospodin Ćurlin smo imali sukob, ja sam smatrao da treba u našoj županiji napraviti znanstveno tehnologijski park, staviti to u sve prostorne planove, da treba napraviti tunel kod Kozjak i to stavili u planove, on je mislio da ne treba. U Rijeci imamo dva znanstvena tehnologijska parka a u Splitu ne treba niti jedan. I to je taj sukob oko strategije i ako je nama jasno definirano mi potrošimo sredstva, potrošimo novce i onda kaže al to nećemo raditi, to nećemo financirati, nećemo dobiti potporu centralne države. I zato podržavam i važno je da u ovom rebalansu vidimo kakva su sredstva previđena za Europske fondove i šta ćemo, kakva je naša budućnost uopće za fondove.
Odgovor na repliku, poštovani Krešimir Bubalo.
Gospodin Sanader zna probleme, često smo i kao župani na sastancima župana razgovarali o fiskalnom kapacitetu pa i jačanju fiskalnog kapaciteta jer svi smo bili svjedoci i to sam pokušavao danas kroz raspravu reći. Imate jedinica lokalne uprave koje se zovu općine a imaju prihod po glavi stanovnika ispod 1000 kuna. Ne mora biti kriterij, ali to je jedan od kriterija koji nemaju sigurno fiskalne snage a ni dovoljno ljudi da bi bili osposobljeni djelovati i pripremati projekte. I zato je bitno okrupnjavanje jedinica lokalne uprave i zajedničko rađenje projekata a to je ono što često župani i županije pomažu jedinicama lokalne uprave i kroz regionalne razvojne agencije da zajednički pripreme projekat ili program. Bitna je strategija o kojoj sam govorio. No isto tako želim reći. Ponekad se razlikuju strategije županija i resornih ministarstava. No imao sam prigodu raditi dvije hale poduzetničkog inkubatora u Osijeku biosa gdje smo dobili sredstva milijun eura za prvu halu, milijun eura za drugu halu gdje danas radi dosta ljudi i upravo generiraju poduzetničke ideje. To je inkubator poduzetničkih ideja i to treba biti primjer i drugim jedinicama lokalne i regionalne uprave kako raditi i kako zajednički surađivati na projektima i na programima no vrlo teško je i ograničeno jedinicama lokalne uprave, prema tome i regionalizacija RH ali i decentralizacija uz jasnu strategiju sigurno da bi pripomogla snažnijem povlačenju sredstava.
Novom replikom ustaje Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Bubalo, apsolutno podržavam sve ovo što ste rekli. Treba stvari dakle nazvati pravim imenom. Mi smo ušli u EU i ove godine smo u proračunu izdvojili x novaca za članstvo i x novaca za fondove i to je ne mala masa novca. Za očekivati je dakle da se ta masa novca onda kroz fondove i vrati ove godine. Da bi se to vratilo elementarne stvari se moraju raditi, svi ste spominjali i svi spominjemo i kažemo osnovna stvar su strategije naravno. Europa je donijela svoje strateške dokumente za period 14-20 očekuje se da smo to i mi već dobrim dijelom uradili ali nismo da bi usuglasili sa strategijom EU naše strategije, neka ministarstva su to dobro uradila, neka nisu a nekima su strategije vraćene na doradu, kao što je to recimo Ministarstvo poljoprivrede, strategija je vraćena na doradu. Prema tome bez toga nemamo se čemu nadati. Druga stvar, iskustvo kaže da trebamo osigurati sredstva za predfinanciranje, rekli ste kakva su iskustva lokalnih samouprava, neki to mogu isfinancirati, predfinancirati, većina ne može. poljaci su pokazali da imaju najveći uspjeh u povlačenju fondova i oni su napravili sljedeći model, 5% od poreza svih nivoa lokalne, regionalne samouprave je išlo u fond za predfinanciranje europskih fondova. Prema tome to je stvar o kojoj treba razmišljati ukoliko želimo svi zajedno a želimo, iskreno želimo da profitiramo od ovog perioda do 2020.i od ovih europskih fondova jer ne vidim drugog načina za sredstva, kvalitetna sredstva za investicijske projekte nego upravo ta sredstva.
Na repliku odgovara Krešimir Bubalo.
Hvala lijepa. Kolega Horvat drago mi je da podržavate sve što sam rekao jer začudio bih se da je drukčije ali ipak ste mi bili dožupan jedno vrijeme, šalim se. Ali Hrvatska je dosta sredstva plaća ove godine za članstvo i jedan dio sredstava jesmo uložili u fondove i u pripremu projekata no to se pokazuje kao nedovoljno. Nama je bitno razdoblje 2014-.2020.upravo radi strategije treba ju usuglasiti ali i našu strategiju inkorporirati u onu europsku. A i nama se sad dolazi na račun i na naplatu ovo razdoblje prošlo, problem naših prepisivača a ne pregovarača i to je ono što naši proizvođači osjećaju po terenu. Slažem s vama za predfinanciranje i fondove, to je ono što sam govorio o fondu poravnanja i pomoći onima koji nisu razvijene.
Nastavljamo sa replikama. Zastupnik Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Poštovani kolega vi ste se u svom govoru usporedili dakle ovu priču oko pretpristupnih fondova i pristupnih fondova sa utakmicom i izrazili ste dakle zabrinutost da u toj utakmici nemamo dobar početak. Pa ipak treba reći da je za prvih šest mjeseci članstva u Hrvatskoj na raspolaganju 450 milijuna eura a vrijednost već vrijednost novo objavljenih natječaja za strukturne fondove dosegla je 540 milijuna eura. Do kraja 2014.planirana je javna nabava za pojedinačne projekte vrijedne ukupno 587 milijuna eura. Dakle, naravno da se uvijek može bolje, a rekao bih da u ovoj utakmici zabijamo i određene golove. Govorili ste i o nemogućnosti privlačenja sredstava od manjih jedinica lokalne samouprave zbog nedostatka sredstava, pritom ste naravno predstavili da je upravo problem te dostupnosti sredstava, taj glavni problem što njih sprečava u privlačenju sredstava. Ali bojim se da je to problem malo dublji, bojim se da je tu problem u višegodišnjoj hiperprodukciji malih općina za koje je odmah bilo jasno da neće imati dovoljno sredstava niti za osnovni rad, već možda samo za plaće načelnika i tajnice, ako i za to. I naravno, onda će njima Vlada biti kriva zato što nema sredstava za učešće. To je problem čujem i nekih gradova na vašem području koji nisu tako uspješni u povlačenju sredstava i … privatnih inicijativa što je za svaku pohvalu, privlači sredstva pa izvlači situaciju. Hvala.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, meni je drago da nam se pružila mogućnost da pretpristupne fondove koristimo još jedno vrijeme. Ali ja sam u utakmici govorio o strukturnim fondovima i tu sam siguran da ćemo više platiti članarine nego što ćemo povući sredstava, prema tome upravo treba pomoći jedinicama lokalne i regionalne uprave kako bi se osnažio njihov fiskalni kapacitet, ali ono što je puno važnije, drago mi je da i vi sa ove strane govorite o broju jedinica lokalne uprave, to je zbroj općina. Pojedine općine sa onim prihodom o kojem sam govorio, ispod 1000 kuna, nemaju snage za realizaciju, ma ni pripremu projekata, a ne provođenje samih projekata, prema tome, poruka je jasna. Krenimo u reforme i objedinjavanje jedinica pojedinih lokalnih uprava i regionalnih.
I posljednja replika, Damir Mateljan.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Bubalo, teško se ne složiti s vama ukoliko imate zdrave oči, zdravi razum u činjenici da su kapaciteti fiskalnim i ljudskim razinama lokalne i regionalne vlasti i suviše mali kako bi apsorbirali ta silna sredstva iz EU fondova, pogotovo strukturnih fondova koja nam dolaze. Međutim, pitanje je sljedeće,. Koliko smo mi zapravo na lokalnoj i regionalnoj razini učinili kako bismo to stanje promijenili? Dakle, da li smo učinili dovoljno na sinergiji naših ljudskih i fiskalnih kapaciteta? Da li smo učinili dovoljno na tome da prevladamo ove naše političke i stranačke podjele kako bismo ujedinili i županije i općine i gradove? Jer činjenica je koliko god neka jedinica lokalne samouprave bila velika, da je još uvijek nedovoljno mala da se poprimi u koštac sa projektom koji je veličine 30, 50 milijuna eura. A kada se govori o kapacitetima na nacionalnoj razini, budite uvjereni, ali ne vjerujem da imate i vi takva iskustva da i u prošloj i u ovoj Vladi su zapravo najkvalitetniji ljudi radili upravo u tom segmentu europskih fondova i da su imali i u prošloj i u ovoj Vladi isti problem, a to je da su radili previše, a za taj svoj posao su bili potplaćeni. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani Krešimir Bubalo.
Hvala. Uvaženi kolega Damire, samo želim još jednu stvar reći. Imamo i malih jedinica lokalne uprave i regionalne koji su učinili velika djela ili velike projekte i takvima treba posebno čestitati što su izvukli one zadnje kune i pripremili projekat i realizirali. Imamo i tu divnih primjera i takve treba posebno pohvaliti. No da je Hrvatskoj potreban konsenzus, a mislim da oko ovoga moramo imati konsenzus i vi s lijeve i vi s desne strane, konsenzus oko strategija RH, a to možemo nakon izrađenih SWOT analiza, nakon toga što vidimo gdje su nam prilike, gdje su nam šanse i koji su to zajednički projekti i programi koje želimo realizirati upravo na dobrobit RH. No ono što moramo, mora biti iskorištenost veća i moramo pružiti svima istu šansu, posebno nerazvijenim dijelovima RH i onim najslabijima, a i u slabijima ima divnih primjera koji su znali iskoristiti i to što su imali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključna riječ pripada zamjeniku ministra Regionalnih razvoja i fondova europske unije, doktoru Jakši Kuljizu. Izvolite.
Evo ja bih se zahvalio svima na komentarima, na diskusiji koja je kao i uvijek bila vrlo otvorena i oštra, nama je to u ministarstvu i mojim kolegama u drugim državnim tijelima naravno poticaj da radimo brže, više i bolje. Ono što smo do sada napravili, mislim da smo napravili jako dobar posao, ono što mi radimo sada, stvaramo pretpostavke da kada doista ovaj značajan novac nam bude na raspolaganju imamo ne samo dovoljan broj projekata nego dovoljan broj kvalitetnih projekata, a upravo ova kvaliteta je možda segment gdje ćemo imati najveći izazov. Ono što se pokazuje već sada, što naši programi pripreme projekata u 2012. do danas jasno pokazuju da Hrvatska ima jedan ogroman problem, a prije svega govorim u Hrvatskoj, govorim o lokalnoj razini iako možemo govoriti i o državnoj, slični su problemi, a to je nedostatak kvalitetnih projektnih ideja. Mi imamo programe koje smo pokrenuli sa ciljem potpomaganja pojedinih područja Hrvatske, pogotovo slabije razvijenih za pripremu projekata. I što nam se događa? Da taj mali novac koji je doista simboličan, govorimo o desetak milijuna kuna godišnje, jedva uspijevamo potrošiti, jedva jer nemamo dovoljno projektnih ideja na koje možemo utrošiti. Danas smo rekli idemo korak dalje, idemo uložiti sredstva u osmišljavanje koncepata, ideja, promišljanje prije nego što krenemo u financiranje projektne dokumentacije. I nije lako. Imamo sporazum sada sa Agencijom UN za tri županije kao pilot projekt čiji je jedini zadatak osmišljavanje projektnih ideja jer doista većina, nažalost, to nije kritika, to je jednostavno stanje stvari na terenu, lokalnih čelnika, lokalnih lidera, nije u stanju na tom svom području iznjedriti dovoljan broj kvalitetnih ideja kakve Europa traži. Europa ne traži bilo kakve ideje. To je problem, ta ljestvica koju Europa diže, a … kvalitete je svake financijske perspektive sve viša i viša. I ne možemo više prolaziti samo sa projektima nogostupa lokalnih kanalizacija, vrtića itd. dakle treba nam jedna složenija infrastruktura se traži, a za tu složeniju infrastrukturu je potrebno znanje. Mislim … znanje u principu nema. I zato nam je bitan privatni sektor, zato su nam bitniji eksperti kakvih nemamo u lokalnim samoupravama, nemamo ih često puta ni na državnoj razini da pomognu da se uključe. Bitni su nam strani eksperti da nam prenesu iskustva jer zemlje koje već 20 godina sudjeluju u takvim programima imaju nešto za ponuditi. Zato ovaj tjedan EU fondova koji je organiziran upravo sada i danas je zadnji dan i organiziran je na principu partnerstva sa pojedinim zemljama da nam prenesu svoja iskustva za pojedina područja. Bez tog povezivanja, umrežavanja, otvorenosti ali i sposobnosti na lokalnoj razini da se poveže jel to nije jednostavno napraviti. Naći prave partnere u zemljama članicama iz kojih ćemo povući to iskustvo treba imati određeni kapacitet i sposobnost. I onda dolazimo do onog ključnog problema, to je ljudski faktor. Koliko su zaista sposobni kadrovi na svim na razinama, ali ja opet apeliram na lokalnu i regionalnu jer na njih će odlaziti najviše sredstava, 2/3 sredstava će završiti na projektima lokalne i regionalne samouprave. I mi tu imamo jedan ogromni strukturni problem, jednostavno postoji deficit sa kadrovima sa osmišljavanjem projekata. I ovi pilot projekti koje mi sada koje smo pokrenuli koje provodimo nam jasno to pokazuju. Tako da još jedanput apeliramo i pogotovo na zastupnike koji imaju načelničke i gradonačelničke funkcije da promoviraju u svojim sredinama potrebu ulaganja u pripremu projekata ali i povezivanja, potrebu potrage za stručnjacima, tko su vam partneri. Mi tražimo projekte gdje lokalna samouprava ima partnerstvo. S kim? S privatnim sektorom, sa znanstvenim sektorom, sa stranim partnerom. To je jedna nova razina suradnja, jedna nova razina priprema projekata. Naravno da imamo one bazične problem kao i svaka zemlja članica, to nije specifičnost Hrvatske. Još uvijek procedure otkupa zemljišta nas jako koče i to je jedan horizontalan problem koji sadržava jednostavno još uvijek mora se još snažnije uhvatiti u koštac, to je ono što nas priječi, to su neki osnovni problemi ali riješit ćemo to, kao što ćemo sa e-dozvolama značajno ubrzati postupak pripreme projektne dokumentacije, riješit ćemo i pitanje izvlaštenja to ne sumnjam. Ali opet se vraćamo na ono pitanje osmišljavanja projekata i sada kada govorimo o strategijama, dakle Hrvatska ima strategije, Hrvatska radi upravo sada na krovnim strateškim dokumentima za 2014.-2020.partnerski sporazum koji je u priličnoj fazi završenosti ali potrebno je odraditi proces komunikacije i do kraja sa službama EU komisije. Mi smo već osnovne dijelove tog partnerskog sporazuma prezentirali javnosti na našim partnerskim konzultacijama u prosincu 2013., uskoro kreće nova runda pri tome će nam Sabor biti jedna od posebnih ciljan skupina komunikacije i dijaloga po pitanju sadržaja partnerskoga sporazuma i operativni programi koji su sada u fazi prvoga nacrta. Plan je do kraja 6.mjeseca da imamo završene operativne programe što se hrvatske strane tiče, a da će formalna procedura usvajanja biti ili 7.ili 9.mjesece ovisno o službama EU komisije i po tome ne kasnimo za drugim zemljama članicama. Dakle postoji taj osnovni strateški okvir na njemu se radi, ali ono što vam je važno da znate uz to postoji još 40 različitih strategija koje prate ta dva tipa dokumenta, koji prate operativne programe i koji prate partnerski sporazum, 40 strategija. Od strategije prometa, od strategije pametne specijalizacije, od strategije inovacija, od strategija za područje tržišta rada itd. tako da je strateški okvir je tu, strateški okvir se događa, dorađuje se uz vrlo intenzivni dijalog sa svim dionicima. Ali opet ostaje jedna ključna stvar, raskorak između strategija i projekata je još uvijek prevelik i tu je ono gdje mi imamo manjkavosti tu je ono gdje se moramo svi zajedno potruditi kako da premostimo na što kvalitetniji način da ono što smo napisali u nekom dokumentu se jasno veže za pojedine projekte. I onda se opet vraćamo na onaj početak što sam rekao, pitanje kvalitete osmišljavanja projektnih prijedloga će biti ključno. Sredstva za ulaganje u pripremu projekata imamo ali još uvijek nismo dovoljno napravili snažan sustav suradnje, otvorenosti, a to nije nešto što može jedna Vlada napraviti, to nije nešto što se rješava dekretom iz Zagreba, to je nešto što je jednostavno stanje svijesti. A kada govorimo o konkretnim primjerima tima Vučevica ono što treba isto tako naglasiti da svaki projektni prijedlog treba dobro prostudirati i provjeriti. Dakle prije je bilo kakve odluke o ulaganju tipa 20, 30, 40 milijuna eura mi moramo biti sigurni da smo napravili optimalan izbor kako u pogledu dizajna projekta, onoga što je projekt trebao donijet, lokacije projekta, sposobnosti onih tijela koji će nakon što se nešto izgradi biti u stanju to koristiti na pravi način, na način koji će značiti da postoji jedna doza financijske održivosti, da se neće morati nakon godinu dana što je nešto sagrađeno tražiti pomoć države da se plate režijski troškovi da bi ta ista zgrada mogla dalje funkcionirati. To su stvari o kojima treba voditi računa. A taj proces traje. Mi smo vidjeli u ovome programu koji smo 2012.započeli da u prosjeku za razvoj projektnih ideja jer ono što mi dobijemo je često puta naslov i pola stranice objašnjenja, da bi se to razvilo do pristojne razine je potrebno najmanje 8 do 12 mjeseci rada sa stručnjacima. Što se tiče fiskalnog aspekta situacija nije ista u cijeloj Hrvatskoj. Postoje lokalne samouprave koje imaju pristojan fiskalni kapacitet, postoje lokalne samouprave koje imaju ozbiljan problem fiskalnog kapaciteta. A ja bi rekao nešto o ovima koji imaju pristojan fiskalni kapacitet. I dan danas se susrećemo sa jedinicama, sa gradovima da kažem otvoreno čiji je proračun 60, 80, 100 i više milijuna kuna i kada ih pitamo koliko ste uložili u pripremu projekata oni govore o stotinama tisuća. Istovremeno se planiraju sportske dvorane od 10, 15 milijuna kuna i slični projekti. Dakle to se ne bi smjelo događati već bi trebalo biti obrnuto, 10, 15 milijuna kuna za pripremu projekata, a puno manji iznos za eventualno sufinanciranje nekih projekata koji su im eto neophodni da baš moraju se dogoditi u 2014. godini. Tako da mi još uvijek imamo puno posla za odradit na promjeni svijesti, na promjeni pristupa lokalnih čelnika. Naravno da postoje lokalne samouprave kojima treba pomoć i kao što sam i zadnji put kod zadnjeg izvješća naglasio, država im pomaže i kroz ovaj program Ministarstva regionalnog razvoja, ali i kroz novi model fiskalnog poravnanja koji pripremamo zajedno sa Ministarstvom financija. Naravno, o tome je još uvijek prerano govoriti, pogotovo u jednoj nezahvalnoj proračunskoj situaciji kakva je, ali naš cilj je da u sljedeća dva mjeseca definiramo taj model, a koliko sredstava naravno da sad još uvijek je prerano govoriti. To će biti namijenjeno najslabijoj razini jedinicama, ali za njih vrijedi isto pravilo, ne smije se dogodit da proračun koliko god bio mali, bilo 2 ili 3 ili 5 milijuna kuna za ulaganja, da 4 milijuna kuna odlaze na neke naše projekte koje mi eto 100% financiramo jer su nam jako, jako važni, a odvajamo samo milijun ili da ne kažem par stotina tisuća za pripremu projekata i onda tražimo od države još silne milijune za pomoć. To je ono što je na svakome čelniku lokalne samouprave, zajedno sa ostalim svojim suradnicima da pažljivo promisli i pažljivo odluči. U svakom proračunu lokalne samouprave postoji određeni prostor, čak i u onome najslabijem, a država će kao što već sad ima određene mehanizme i dalje raditi na razvoju tih mehanizama. Pretfinanciranje, par puta smo spominjali sistem je takav da je u principu moguće dobivanje avansa do 30% i sa takvim rješenjem smatramo da ćemo otkloniti veliki dio problema koji se tiču pretfinanciranja. Što se tiče ulaganja u pripremu projekata rekli smo da postoje programi, imat ćemo i sredstva na raspolaganju iz EU fondova, dakle i taj dio ćemo povećati ali nužno je povećati ulaganja lokalnih samouprava u pripremu projekata. … potencijal lokalne samouprave bez grada Zagreba je u 2012. iznosio preko 2 milijarde kuna i mi bi voljeli vidjeti da se značajan dio tih 2 milijarde kuna trošenja priprema projekata za EU fondove. Što se tiče sufinanciranja, evo primjer vam je natječaj koji je upravo sad u tijeku za poslovnu i turističku infrastrukturu. Država osigurava financiranje od 95 do 99%, ovisno o indeksu razvijenosti pojedinih područja Republike Hrvatske. To neće uvijek tako biti, ali će u principu uvijek biti diferencijacija između pojedinih područja Republike Hrvatske, ovisno o stupnju razvijenosti gdje će zahtjevi za učešćem biti manji što je stupanj razvijenosti nekog područja niži i to namjeravamo i dalje zadržat. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Puljiz, meni je drago da ste vi u svom završnom dijelu rasterećeni toga da dokažete tko je ugovorio više-manje, dotaknuli se doduše nekih stvari površinski, a nekih poprilično duboko stvarnog problema oko korištenja fondova. I mislim da je ključna stvar da se konstatira u kakvoj situaciji su sad … jedinice lokalne samouprave koje u principu još nemaju niti nekakve upravne odjele ili uprave koje će se uopće baviti sa korištenjem sredstava Europske unije, od toga da naprosto nemaju niti osigurana sredstva u proračunu i onda ćemo imati ovo što imamo. Nažalost, taj regionalni raspon neujednačenosti će nam biti sve veći i veći, međutim postavlja se pitanje što napravit u ovakvoj situaciji i kako prisiliti te jedinice lokalne samouprave, ustvari kako ih usmjeriti da dođu do tih novaca jer očigledno mnogi ne znaju kako doći do tog partnerstva da mogu povući ta sredstva. I druga stvar, evidentna je činjenica i to se zna već nekoliko godina da angažiramo sve konzultantske kapacitete Republike Hrvatske ako hoćemo povući ove novce koji nam pripadaju, u jednoj godini vrlo teško možemo to napraviti. A da je to tako kod nekoliko složenih projekata možemo samo uzet primjer grada Karlovca, rješavanje otpadnih voda koliko je tu bilo problema, koliko promjena konzultanata od onih koji će radit projekte, od onih koji će implementirat projekte. Dakle, naprosto na takvim nekim stvarima treba učiti, ali ključni moment je ta koordinacija koju Vlada mora naprosto preuzet na sebe. Konstatiram samo da jedinice lokalne samouprave nisu, ok, to nije tako, ali mi ih naprosto moramo prisilit na to da naprave to jer u konačnici Republika Hrvatska će ostat bez novaca. Mi ne možemo reći od 500 i još nekoliko jedinica lokalne samouprave ova ili ona nije povukla toliko i toliko. U konačnici to nije napravila Republika Hrvatska. Ali ako netko u ovom trenutku nema pripremljene službe onda on ta sredstva ne može koristiti sljedeće 2-3 godine jer naprosto neće imat tko pripremit te projekte da bi on mogao kandidirati da koristi te novce.
Druga replika, Marijan Škvarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Ja bih tu zaista htio istaknuti nekoliko bitnih stvari koje su ovdje iznesene od strane zamjenika ministra. Jedna od najbitnijih stvari o kojoj smo ovdje raspravljali da je korištenje fonda Europske unije to je najbitniji oblik decentralizacije koji možemo poželjet. Zašto, zato što ipak na lokalnoj razini samo ovisi o nama, govorim kao gradonačelnik, mi najbolje znamo što nama treba i mi zaista moramo to pokrenuti da taj dio investicija realiziramo na našem području a ministarstvo nam mora biti samo sredstvo koje će nam pomoći da to realiziramo. Pa valjda mi najbolje znamo što nama treba na našem području za naš razvoj, da tu našu sredinu, naše gradove možemo dodatno podići prije svega u gospodarskom dijelu. I tu zaista ima i nema opravdanje za mnoge od nas koji samo želimo da nam netko drugi donese nešto, a da sami ne činimo neke korake koje bi trebalo. I ovdje je bila rasprava zašto mnoge lokalne uprave nemaju svoje projektne urede, zašto to nemaju definirane strateške ideje i programe pripremljene i zaista je pitanje tko je koga sprečavao dosadašnje vrijeme. Mi znamo da smo htjeli ući u Europsku uniju već dugi niz godina i sad smo … u Europskoj uniju. Evo na svom primjeru kao gradonačelnik jednog grada, grada Lepoglave, mi imamo formirane … već 4 godine. Mi smo definirali već skoro 20-tak projekata od kojih smo 12 uspješno realizirali iz fondova Europske unije i sad … zahvaljujući potpori ministarstva dva velika projekta: izgradnja tehnološkog centra drvne industrije i također projekt bioraznolikosti Hrvatskog zagorja koji će se razvijati na regionalnoj razini, zajedno sa Slovenijom i ostalim stvarima. I dalje razvijamo određene projekte kao integralni prijevoz … bilo kom dijelu. Znači sa nekih 10 milijuna kuna izvornih … prihoda, ono što je rečeno, 30% smo odvojili baš za programe i projekte za fondove Europske unije, a ostale kapitalne investicije smo rekli da će doći na vrijeme kada ćemo to moći iskoristiti. Znači može se, imamo potporu ministarstva, u dobrom je smjeru i mislim da je samo na nama da li ćemo to znati iskoristiti ili ne. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče i vi ste vjerojatno pod dojmom jutrošnje rasprave u kojoj se više govorili o europskim fondovima, a manje o pretpristupnim programima, upali u zamku govoreći kako je za realizaciju tih fondova nužno više ideja, osmišljavanje novih projekata, više inovativnosti. I kažete i u prvome redu lokalnoj samoupravi. No, mi govorimo kroz ovo Izvješće o korištenju predpristupnih programa koji su namjenski bilo da se radi o okolišu, bilo da se radi o prometu, bilo da se radi o regionalnoj suradnji i prekograničnoj suradnji itd. itd. Tako da kad su u pitanju pretpristupni programi koji bi trebali služiti kao mogućnost prilagodbe kako državnim tijelima, javnim poduzećima, lokalnoj samoupravi za korištenje europskih fondova govorimo prvenstveno o ciljanim, namjenskim projektima. I tu ne može do kraja biti opravdanje da nema dovoljno ideja, da nema dovoljno novih osmišljenih programa itd. itd. Jer to je nešto što je praktično striktno namjenski određeno ako govorimo primjerice o IPA-i. A sa vama se mogu složiti i slažem se da nedostaje i ideja, da nedostaje projekata. Međutim, opet je na vašima u ministarstvu ako se sa mnom slažete odgovornost da kroz sredstva državnog proračuna omogući kroz edukaciju, kroz rad sa lokalnom samoupravom, sa regionalnim agencijama da omogući saznanja što to se događa u onim državama koje su uspješne u povlačenju sredstava iz europskih fondova. Prema tome, jedno je ovo što je danas tema rasprave, a to su pretpristupni programi namjenski, točno određeni, koji se znaju za koje su namjene. A druga je pak stvar i potrebne i nužne ideje koje će biti podloga za povlačenje sredstava kasnije, ne kasnije nego još danas kada smo članica EU. Prema tome, ne bih se složio sa vama u tom dijelu kad govorite o nedostatku ideja u ovom projektu o kojemu danas govorimo.
Nastavljamo sa replikama, Šimo Đurđević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Po meni cijenjene kolegice i kolege izuzetno bitna točka i izuzetno korektna rasprava, gdje su izneseni prijedlozi sa terena, općina, gradova, regionalne samouprave županija i mislim da su cijenjeni izvjestitelji i upisali nešto što teren muči. Postavlja se jedno osnovno pitanje da li smo svi zajedno od općine pa do državnih vlasti spremni dočekali i da li smo dovoljno iskoristili ono što nam je ponuđeno. Moje je razmišljanje kao nekada čelnika regionalne samouprave da nismo. Da li šta možemo popraviti? Ja mislim da možemo. Jer ovdje su iznešena razno razna iskustva. Jedan od zaključaka, mnogi su kolege rekli općine koje nemaju tehničku potporu da li to da rade, da im radi program u županiji ili u gradu ili najbolje da se udruže, a županija kod nas iz istočnog dijela Hrvatske su zmajevi bez zuba. Županijski proračuni su vrlo slabi ako hoćemo priznati. Mislim da ne smijemo sve staviti na teret jedinicama lokalne uprave i samouprave, načelnicima, gradonačelnicima i županima, nego da svi zajedno imamo puno agencija danas u Hrvatskoj. Mislim da je vlast na razini države trebala preko regionalne jedinice lokalne samouprave pomoći onima koji jednostavno to ne mogu. To je ova rasprava pokazala i nije kasno, nije kasno da povučemo sredstva. Jer ako to ne učinimo neće nam ni naša djeca, ni naši unuci oprostiti da propustimo ovu veliku šansu. Jer u proračun Republike Hrvatske za takve velike projekte znamo da sredstava.
Nova replika i poštovani Ante Sanader.
Evo poštovani gospodine Puljiz želim reagirati na ovo vaše da nema projektnih ideja. Mislim da možda nema projektnih ideja nekih čudnih imena. Zašto oblak leti iznad Splita u specifičnim uvjetima meteo … bla, bla, bla. Ali ne možete reći da gradonačelnici ili načelnici općina nisu ti koji ne poznaju probleme na terenu, koji nisu najsvjesniji svih poteškoća koje imaju svakodnevno u komunikaciji s građanima i sa njihovim potrebama. Problem je možda što vi, oni to ne nazivaju nekim imenima koja su prihvatljiva i zato bi trebalo platiti tim ekspertima ili nekima koji će nam reći kako se zove to na službenom jeziku, pa da to može proći tamo negdje gdje treba proći. Ali ne možete reći da oni to ne znaju. A primjer, jedna naša županija naručila je Fisibility studiju, dobila je na poklon od EU kao poklon njima za neku stvar. Onda poslije kada je tu fisibility trebalo primijeniti onda su rekli da to ne valja ništa, pa su tražili da ponovno plati tu istu Fisibility studiju. Toliko o tom. A treće vezano ovo za Vučevicu. Vi ste rekli da ne možemo sve projekte koji nisu provjereni, ali izuzetni eminentni stručnjaci sa fakulteta radili su regionalne operativne programe. Vi znate što je to. Oni su ih napravili. U tim programima su predvidjeli takvu namjenu i takav park, da bi kad su došli u neku drugu poziciju onda preko ne znam drugih rekli pa šta je to i vas sad poslali da vi kažete pa trebamo provjeriti je li taj projekt, je li on provjerljiv. Znači, ne možemo tako nastupati i ne mogu prihvatit tu retoriku, a i treći, sedma stvar. Ako nešto nazovemo master plan razvoja onda je to prihvatljivo, ali ako kažemo glavni plan razvoja to ne razumi nitko. Mislim da bi se i programi koje pišemo za EU trebali pisati hrvatskim jezikom. Ja ne znam zašto vi programe koje pišemo za EU trebamo pisati engleski, pa onda više ne razumiju ni oni iz lokalne uprave a čak ni dio onih koji su ga napisali šta to uopće tamo piše i koja su naša prava. Zalažem se i mislim da je to naše pravo [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] da su projekti i na hrvatskom.
Iduća replika, poštovani Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Puljiz, ja doista u ovom trenutku ne mogu govorit oko toga da li nedostaje idejnih rješenja za projekte međutim to sam govorio malo prije. Teško mi je shvatiti da zbog toga moramo razvijati privatni konzultacijski sektor. Što je s javnom upravom? Što je s onim što se zovu kadrovi za koje znam da su predviđena dodatna sredstva za zapošljavanje. Čak mi je prihvatljivije da angažiramo strane stručnjake koji jesu to prošli i koji će ako ništa drugo pokušati educirati naše ljude ili da ih šaljemo tamo u zemlje koje su pokazale dobre rezultate u povlačenju sredstava strukturnih fondova. A baš samo reći da jednostavno nemamo kadrova koji bi se s time mogli nositi, a nisam siguran da se tome pristupilo ozbiljno i velim to je u kontradiktornosti sa predviđanjem sredstava koji ćemo dati da bi se takvi kadrovi koji očito nisu educirani, nisu stručni, čemu onda njihova zapošljavanja.
I posljednja replika, Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra gospodine Puljiz rekli ste da ste vidjeli proračune određenih gradova i općina u milijunskim iznosima, da su zapravo kroz te proračune predvidjeli nekih stotinjak ili više tisuća kuna za sredstva vezana za projekte. Moguće da postoji i takvih gradova i općina, međutim morate znati da zapravo neuspjeh jedinica lokalne samouprave je neuspjeh vašega ministarstva odnosno neuspjeh države u cjelini za povlačenje sredstava iz Europskih fondova. Isto tako ja ne znam je li to mantra postalo u našemu društvu ali jedinice lokalne samouprave postaju alibi zapravo svima onima koji ne znaju što reći ili nemaju rješenja u ovome društvu pa se to tako događa i sa Vladom i sa Ministarstvom uprave i sa Državnim odvjetništvom, sinoć smo čuli i sa USKOK-om a danas od vas i sa Ministarstvom za Europske fondove. Iako vas je EU upozorila i na strategiju i na operativni plan i da nema dovoljno kvalitetnih administrativnih kapaciteta a uskraćena je dozvola za rad Vladinog informacijskog sustava mislim da to dovoljno govori o tome. Naravno nastavno i na ovu raspravu današnju i na kolege koji su govorili o tome mislim da vam je potpuno jasno u kom pravcu trebamo djelovati da bismo zapravo povukli sva ta sredstva koja nam se nude iz strukturnih fondova ne zaboravljajući i na činjenicu da i Hrvatska participira svojim iznosom vezano za ove fondove pa zato taj alibi vezano za jedinice lokalne samouprave mislim da nije prihvatljiv i da tu mantru s tom mantrom zapravo treba prekinuti. Evo hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2013.godine. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2013.godine". Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen sa 79 glasova za 28 protiv i 2 suzdržana.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda A) Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011.godini A) Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2012.godini. Izvješće je dostavila Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove EU i Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnike predlagateljice očito dodatno obrazložiti prijedlog pa riječ dajem doktoru Jakši Puljiz zamjeniku ministra regionalnog razvoja i fondova EU. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Sukladno odredbi članka 38. Zakona o otocima Vlada RH ima obvezu izvjesiti jedanput godišnje Hrvatski sabor o učincima provedbe Zakona o otocima. Stupanjem na snagu novog zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave bilo je potrebno izvršiti formalno pravne organizacijske promjene u 2012.godini. Naime, nadležnost posla vezanih za more, za mjere i aktivnosti održivog razvitka otoka prešla je iz bivšeg Ministarstva mora, prometa i infrastrukture u Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU što je bio ključan razvoj usporenijeg donošenja određenih akata kao što je i predloženo izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011.godini. Stoga Vlada RH podnosi istovremeno Hrvatskom saboru izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011.i izvješće o učincima provedbe Zakona u 2012.godini. Izvješća obuhvaćaju segmente provedbe Zakona o otocima od strane državnih institucija javnoga sektora koji su u 2011., 2012.godini proračunskim sredstvima odnosno vlastitim sredstvima ulagali u razvoj Hrvatskih otoka. Ulaganja u otoke se provode na dva načina, direktnim ulaganjem bespovratnih sredstava iz državnoga proračuna odnosno proračuna javnih poduzeća i ulaganjem putem posebnog kreditnog programa Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Ovim ulaganjima su obuhvaćeni svi naseljeni hrvatski otoci i poluotok Pelješac. Država je od 1999.godišnje ulagala u prosjeku oko milijardu i pol kuna godišnje u razvoj otoka. Mjere aktivnosti financirane su na otocima u cilju održivoga razvoja i smanjenja depopulacije kao ključnih razvojnih ciljeva. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011.-koncipirano je način da su u prvom djelu iskazana pojedinačna ulaganja državnih institucija, javnog sektora a u drugom djelu su analizirani učinci i pokazatelji ulaganja u razvoj otoka kroz provedbu Zakona o otocima za razdoblje od 2007.-2011.godine s naglaskom na ulaganje od strane bivšeg Ministarstva mora, prometa i infrastrukture kada je tadašnja uprava za otočni priobalni razvoj bila u sastavu tog ministarstva. Analizirana su ulaganja u otoke usmjerena prema prometnoj, komunalnoj infrastrukturi, poboljšanju povezanosti otoka sa kopnom, društvenoj infrastrukturi, gospodarstvu kroz izgradnju gospodarskih poslovnih zona i kroz projekt Hrvatski otočni proizvod, zatim subvencijama i potporama, prije svega potpori otočnim poslodavcima, subvencije za otočni javni, cestovni prijevoz, subvencije za pomorski prijevoz, subvencije cijene vode, zatim kroz tekuće potpore i ostale vidove ulaganja. U 2011.godini provedbom pojedinih zadaća i obveza utvrđenih zakona o otocima i drugim pozitivnim pravnim propisima RH je u razvoj otoka uložila 1,4 milijarde kuna proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba od čega se milijardu i 54 milijuna kuna odnosi na bespovratna sredstva a 369 milijuna kuna se odnosi na kreditni program HABOR-a. U 2012. godini RH je u razvoj otoka uložila 1,77 milijardi kuna proračunskih sredstava i kreditnih sredstava, od toga 1,12 milijardi kuna su bespovratna sredstva, a 652 milijuna kuna su sredstva uložena kroz kreditni program Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Dakle, očito je da je došlo unatoč vrlo teškim gospodarskim prilikama i proračunskoj situaciji do povećanja ulaganja u razvoj otoka u 2012. i to za 353,77 milijuna kuna. Jedan od osnovnih preduvjeta razvoja napretka otoka je njihova što manja izoliranost odnosno što bolja prometna povezanost sa kopnenim dijelom. Upravo sa tim ciljem od 2004. do 2012. godine intenzivirane su mjere i aktivnosti koje doprinose poboljšanju sustava pomorskog prometnog povezivanja sa kopnom, otoka međusobno kao i javnog otočnog prijevoza. U razdoblju od 2004. do 2011. intenzivirana je planska izgradnja luka i prometne infrastrukture. Spomenuto razdoblje predstavlja period značajnog ulaganja u razvoj lučkih infrastruktura kada je iz državnog proračuna uloženo 333 milijuna kuna. Povećanje broja i učestalosti brodskih i trajektnih linija te uvođenje novih, bržih, većih i komfornijih brodova, uvođenje noćnih brodskih linija, uvođenjem otočne karte, tzv. vinjete, subvencijama pomorskog i cestovnog prometa postigla se bolja, brža, kvalitetnija prometna povezanost otoka s kopnom i otoka međusobno. Tijekom 2012. u pomorskom prometu je prevezeno ukupno 11,15 milijuna putnika što je na razini 2011. godine, a u usporedbi sa 2004. godinom to je povećanje od 3 milijuna putnika. Što se tiče broja vozila prevezenih na otoke i s otoka na kopno, u 2012. je taj broj iznosio 2,76 milijuna kuna što je neznatno manje, 1,18% u odnosnu na 2011. godinu, a u odnosu na 2004. godinu broj vozila prevezenih se povećao za 610 tisuća vozila. Što se tiče stanja putničke flote, Hrvatska putnička flota je obnavljana i modernizirana, dakle u promatranom razdoblju 2004., izgrađeni su novi brodovi, kupljeni su novi brodovi čime je flota zaista postala jedna od najmlađih u Sredozemlju. Nastavljeno je poticanje redovitih pomorskih putničkih i brzobrodskih linija, poticanje brodara nacionalnoj plovidbi kroz subvencioniranje razlike čini goriva te kroz subvencioniranje gradnje trupa i rekonstrukcije broda. Iz državnog proračuna je ukupno u razdoblju od 2004. do 2012. za subvencije i potpore u pomorskom prometu izdvojeno 3,27 milijardi kuna od čega je u 2011. izdvojeno 384 milijuna kuna, a u 2012. 376 milijuna kuna. Što se tiče ulaganja u ceste, u 2011. godini je na hrvatskim otocima uloženo u investicijsko redovno izvanredno održavanje županijskih lokalnih cesta 93 milijuna kuna, a u 2012. taj iznos je povećan na 229 milijuna kuna, dakle vrlo visoko povećanje ulaganja. Što se tiče … subvencioniranja otočnog javnog cestovnog prijevoza ono se provodi iz određene kategorije otočnoga stanovništva, to su učenici, studenti, umirovljenici i osobe starije od 65 godina koje imaju pravo na besplatan otočni javni cestovni prijevoz. Subvencije otočnog javnog cestovnog prijevoza u prosjeku godišnje iznose oko 28 milijuna kuna, konkretno u 2011. je uložen iznos od 29,7, 2012. 29,9, ali u cijelom promatranom razdoblju to je iznosilo u prosjeku 28 milijuna kuna. Ukupno od 2001. kada se ta mjera provodi do 2012. samo za subvenciju cestovnog prijevoza uloženo je 229 milijuna kuna. Što se tiče izgradnje objekata i sustava komunalne infrastrukture koja je naravno jedan od ključnih čimbenika kvalitete života u svim područjima, tako i na otocima. U razdoblju od 2004. do 2012. izrađeni su i stavljeni u funkciju brojni objekti i sustavi vodoopskrbe i odvodnje. Otoci se opskrbljuju vodom iz regionalnih vodovoda čiji su izvori na kopnu, a voda se doprema podmorskim cijevima. Isto tako izvršena su i ulaganja u lokalne vodovode koji crpe izvore na otoku, a imamo i treći sustav dovoda vode brodovima vodonoscima. Također se i dalje nastavlja primjena mjere subvencioniranja cijene vode u otočnim kućanstvima koji se opskrbljuju vodom, brodovodonoscem ili cestovnim vozilima, cilj je postizanja jednakih uvjeta opskrbe vode kućanstva na otocima koja nisu priključena na javnu vodovodnu mrežu s onima na kopnu što podrazumijeva da država treba izdvojiti sredstva za subvenciju tih troškova. Za tu je namjenu u 2011. izdvojeno 15,11 milijuna kuna, a u 2012. 15,3 milijuna kuna. Ukupno je u razdoblju od 2004. do 2012. u subvenciju cijene vode na otocima uloženo 113,6 milijuna kuna. Još jedan vrlo važan čimbenik razvoja otoka, naravno razvoja otočnoga gospodarstva. Dodjeljivanje državnih potpora male vrijednosti otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta jedno od mjera za poticanje razvoja gospodarstva na otocima. Od 2006. do 2012. su se na javne pozive za provođenje javne mjere javilo 586 otočnih poslodavaca. Poslodavci koji su zadovoljili uvjete i kriterije ostvarili su pravo na 1294 potpore. Tim potporama je obuhvaćeno ukupno 20 tisuća i 556 zaposlenika. Ukupan iznos koji je dodijeljen kroz ovu mjeru je iznosio u promatranom razdoblju 62,9 milijuna kuna, dakle otprilike 63 milijuna kuna u subvencioniranje zapošljavanja. Najveći udio potpore dodijeljen je djelatnostima u turizmu i ugostiteljstvu, 38%, značajan dio odlazi na brodogradnju, 18% i ribarstvo 14%. Konkretno u 2011. su dodijeljene 174 potpore, za 2310 radnih mjesta, 7 milijuna kuna, 2012. 157 potpora za 2486 djelatnika, iznos je 8 milijuna kuna. Što se tiče obrazovanja, na otocima su ulaganja provodili Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta te Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU putem programa usmjeravanja sredstava za razvoj otoka i priobalja, projekta izgradnje objekata komunalne društvene infrastrukture na hrvatskim otocima poznat kao CEB 4. Te projekte razvoja infrastrukture na otocima i u priobalju poznat kao EIB 3. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU odnosno bivše ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u suradnji sa Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta su u razdoblju od 2004.do 2012.kroz navedene projekte uložili 183milijuna kuna u izgradnju vrtića, škola i sportskih dvorana. Izgrađen je i rekonstruiran 51 objekata od čega se 10 odnosi na vrtiće, 13 se odnosi na školske sportske dvorane. Osim toga važno je spomenuti da su također su uložena sredstva za uvođenja nastava na daljinu tzv. Projekt E-otoci. A i prije spomenuto ulaganje koje je vrlo važno za otočni obrazovni sustav to je subvencioniranje besplatno … [[Govornik govori prebrzo, ne razumije se.]] prijevoza za učenike što omogućuje i dulji boravak djece sa obiteljima na otoku te školovanje u skladu sa modernim dostignućima mislim pri tome na Projekt E-obrazovanja. Što se tiče zdravstvene zaštite od 2004.do 2012.je u projekte zdravstvene zaštite uloženo 68,5 milijuna kuna od čega je 2011.uloženo 2,27, a 2012. 7 milijuna kuna. Što se tiče posebno kategorije starih i nemoćnih kao vrlo važne kategorije za otoke, obzirom na njihovu starosnu strukturu valja napomenuti da je Ministarstvo regionalnog razvoja kao i bivše ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi kroz program CEB 4 uložilo 33 milijuna kuna u objekte namijenjene starim i nemoćnim osobama, čime se omogućilo da svi veliki otoci dobiju domove za starije i nemoćne ili podružnice domova čime se značajno podigla kvaliteta brige o ovoj ciljanoj skupini. Kada govorimo o strukturi ulaganja, samo još par podataka, dakle u 2012.većina ulaganje je išla putem subvencije kapitalnih donacija 430 milijuna kuna, kroz ulaganja za poboljšanje prometne povezanosti s kopnom i otoka međusobno na što je otišlo 395 milijuna kuna. Što se tiče nadogradnje prometne infrastrukture ulaganja od 232 milijuna kuna, komunalna infrastruktura 214 milijuna kuna, ulaganje u gospodarstvo od 124 milijuna kuna. dakle sada govorim samo za 2012. Valja napomenuti još jednu mjeru to je povrat poreza na dohodak ustupljen otočnim jedinicama lokalne samouprave, dakle onaj dodatak na koji imaju pravo za kapitalna ulaganja. U 2012.su kroz taj dodatni udjel … porezna na dohodak izvršena ulaganja u iznosu od 42,8 milijuna kuna na otocima. Što se tiče realizacije projekata u okviru programa tzv. EIB 3 koji se provodi temeljem kredita Europske investicijske banka i ulaganjima državnog proračuna jedinice lokalne samouprave, radi se o programu vrijednom 50 milijuna eura bez PDV-a od toga 25 milijuna eura financira Europska investicijska banka dok 25 milijuna eura uvećano za troškove PDV-a će se osigurati u sredstvima državnog proračuna na to još ide udio lokalne samouprave. 2012.je pokrenuta realizacija, odobreno je za sada 7 podprojekata,na što je u 2012.utrošeno 7 milijuna kuna. naravno to je tek početak radova u pitanju. U narednim godinama će biti značajno ulaganje u puno većem iznosu. Što se tiče CEB-a 4 samo još zaključni podaci, 98 projekata je financirano kroz program CEB 4 na 39 hrvatskih otoka i poluotok Pelješac. Evo mislim da ovaj kratki pregled ulaganja države u 2011., 2012.ali i u cijelom razdoblju od 2004.do 2012.jasno pokazuje da država i dalje značajno skrbi za razvoj ovih područja. U 2011.i 2012. razina ulaganja je i dalje vrlo visoka, u 2012.je ona još povećana u odnosu na 2011. Važno je istaknuti kreditni program HBOR-a na koji odlazi značajni dio ulaganja i koji je doživio znatan porast otprilike mislim adje u pitanju 300 milijuna kuna je više kreditnih plasmana HBOR-a u 2012.u odnosu na 2011.godinu. Još jedan podatak koji govori o stanju na otocima, za sve probleme koje otoci imaju ipak se može zaključiti da u razdoblju od 2001.do 2011., a što pokazuju podaci popisa stanovništva, prilike socioekonomske prilike na hrvatskim otocima se poboljšavaju ili u odnosu na neka druga područja Hrvatske sigurno nisu gora. Popis stanovništva je rekao sljedeće da je ako usporedimo 2001.i 2011.temeljem dakle popis stanovništva imamo povećanje sa 123 na 125 tisuća stanovnika ukupno na otocima. Međutim pošto su metodološki neusporedivi podaci i zbog razlike u metodologijama onda ono što su nam stručnjaci DSZ-a preporučili da koristimo podatke procjene stanovnika za 2010.govore da je situacija još bolja. Dakle po tim podacima ispada da je broj stanovnika se povećao sa 123 tisuće stanovnika u 2001.na 137 tisuće stanovnika u 2010.godini. Sada bez obzira koja je metodologija točnija sigurno je jedno, a to je da socioekonomske prilike na otocima jesu teške ali ipak dijelom i zahvaljujući onim ulaganjima iz državnog proračuna očito je da su vidljivi puno bolji trendovi i po pitanju demografije ali i po pitanju ekonomskog stanja na otocima, pogotovo kada to hoćemo usporediti sa nekim drugim područjima RH. o tome govori i indeks razvijenosti, budući da prema indeksu razvijenosti od 50 jedinica lokalne samouprave na otocima i Pelješcu 31 jedinica lokalne samouprave ima indeks razvijenosti preko 100% odnosno radi se o iznadprosječno razvijenim jedinicama lokalne samouprave. Međutim Hrvatska država će i dalje podržavati razvoj hrvatskih otoka uvažavajuće sve njihove specifičnosti a prije svega problem prometne izoliranosti. Ali ne smijemo isto tako zanemariti činjenicu da otoci u usporedbi sa nikim drugim područjima zapravo sve više se mogu izdvajati po nekim pozitivnim karakteristikama. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra u svom ste izlaganju dijelom se, a tako je i u samome izvješću referirali na podatke u proteklih 9 godina, dakle od 2004.-2012. godine i to je u redu, ja tu nemam nikakvih primjedbi. No ono što se da zaključiti za 2012. i 2013. godinu koliku je odgovornost za vođenje Hrvatske preuzela ova Vlada. Mi na otocima nismo i s time ćete se vjerojatno i složiti, dobili niti jednu novu mjeru u okviru projekata, zakona, programa koji bi se odnosili na otoke. Jednostavno Vlada nastavlja inercijom provoditi mjere koje je naslijedila od prijašnjih Vlada. Druga stvar što mi se čini da osim što nema tih novih projekata, čini mi se da ministarstvo nije dovoljno budno, matično ministarstvo za Hrvatsku kad je u pitanju donošenje drugih zakona drugih ministarstava u okviru Vlade i tu se nije u nekoliko, a o tome ću u pojedinačnoj raspravi, dovoljno dobro reagiralo u zaštiti na određeni način života na hrvatskim otocima kako smo mi to i očekivali. Dijelim držim da je to i zbog loše organizacije ministarstva u dijelu u kojemu je ukinuta bivša uprava za razvoj otoka i čini mi se da je u tom smislu i kadrovski, a rekao bih i organizacijski osiromašena bivša uprava za razvoj otoka koja je u ranijim ministarstvima činila na određeni način malo mini ministarstvo za hrvatske otoke. I stoga su i ovi pokazatelji koje te maloprije spomenuli, koji su pokazali život na otocima vjerojatno je rezultat takvog osmišljenog pristupa politike prema hrvatskim otocima.
Druga replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa nisam mislio, ali gospodin zamjenik je spomenuo EIB 3 pa da odmah na početku raščistimo što je s tim. Vi ste sada rekli da je projekt pokrenut 2012., da je pokrenuto 7 projekata, potrošeno toliko novaca i da će se ovo nastaviti razvijati itd. U ovom domu dva puta sam već o tome govorio, dva puta smo dobili baš u ovoj sabornici odgovor da se taj projekt skida, da on više neće biti u toku, a na saborskom odboru također smo dobili odgovor da taj projekt završava sa 2013. godinom, znači u 2014. on se više provoditi neće osim u dijelu plaćanja ovoga što je pokrenuto. Vi ste sada rekli da se on nastavlja. Pa da čisto ne ostane u zraku ili da ispadne da vi govorite neistinu, recite nam što ćete napraviti sa EIB-om 3 koji se odnosi na otoke i priobalje.
Hoćete odgovoriti? Izvolite. Zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Što se tiče EIB-a 3 on će se provoditi u 2014. godini isto tako. Naravno, u ovoj sad proračunskoj situaciji mi nećemo tvrditi da će se sigurno provesti do kraja cijeli opseg programa kakav je. Naime, o čemu se radi? Mi smo u 2014. godini, 2015. godina će biti godina koja bi trebala biti obilježena korištenjem prije svega sredstava europskih fondova. EIB sredstva su kreditna sredstva koje vraća Republika Hrvatska i naravno da tu onda moramo biti oprezni i doista posložiti projekte na način da osiguramo provođenje projekta iz kreditnih sredstava u onoj mjeri gdje ne možemo odmah uključiti sredstva iz europskih fondova, ali čim budemo mogli uključiti sredstva iz europskih fondova nastavit ćemo provoditi takve projekte i takve programe financiranja iz europskih fondova. To nam je cilj. Ali nismo htjeli zaustaviti EIB 3 do kraja, naravno zbog toga jer još uvijek u ovoj 2014. godini nemamo u potpunosti razvijene programe koje možemo isto takve projekte financirati iz europskih fondova, ali moramo već sad misliti na 2015. godinu.
Posljednja replika, poštovana Tonka Ivčević.
Poštovani potpredsjedniče. Zamjeniče ministra, vi ste rekli da se na otoke ulaže i dosta u socijalnu skrb kroz ulaganja kapitalnog u domove za starije osobe. Ja bih ovdje htjela nadodati još jedno šta nisam našla uopće u ovom izvješću, a vrlo je značajno ulaganje u otoke upravo od strane Ministarstva socijalne politike i mladih. To su programi pomoći u kući i dnevni boravak koji se provode na niz otoka. Znam da se provodi sigurno na Visu, na Hvaru, Lastovu, također na otocima na zadarskom području gdje Ministarstvo socijalne politike i mladih sufinancira plaće za gerontodomaćice, za pomoćne radnike, medicinske sestre. Isto tako i izdvaja za materijalne troškove za te centre. To se propustilo staviti u ovom izvješću, a jako jako je bitno za otoke jer evo na otoku Visu ministarstvo iz svojih sredstava izdvaja čak 600 000 kuna za ovu namjenu za koju sam rekla, a kroz naš centar mi skrbimo za 175 korisnika na području cijelog otoka i zapošljavamo čak 13 radnika. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Jakša Puljiz.
Zahvaljujem na ovoj napomeni i uključit ćemo u iduće izvješće i taj program.
Zahvaljujem. Pitam žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Za klub Nezavisnih zastupnika prijavio se Damir Kajin. Nema ga, taj klub gubi pravo na raspravu o ovoj temi. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Tonka Ivčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra gospodin Puljiz, gospodin Ćurlin, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalaze dva izvješća o učincima provedbe Zakona o otocima za 2011. i 2012. godinu i klub SDP-a će podržati oba izvješća. Na raspravu o učincima provedbe Zakona o otocima obvezuje nas članak 38. Zakona o otocima i dobro je da se o ovoj temi raspravlja u Saboru budući da su otoci hrvatsko prirodno bogatstvo, a nekretnine na otocima od osobitog nacionalnog, povijesnog, gospodarskog i ekološkog značenja, od interesa za Republiku Hrvatsku, imaju njenu osobitu zaštitu. Održivi razvitak otoka podrazumijeva održivo korištenje otočnog potencijala, stalno poboljšavanje otočnog življenja, izgrađivanje ekološki podobne infrastrukture. Preferiranjem održivog razvitka otoka uspostavlja se nacionalni interes za upravljanjem otočnim razvitkom u cilju kojeg će se raditi programi potpunog i održivog korištenja otočnih resursa. Zbog toga treba dovesti u ravnotežu komparativne prednosti otoka i ograničavajuće faktore, s jedne strane klimu, zemljopisni položaj, otočni krajobraz, u većini slučajeva netaknutu prirodu, dobru perspektivu za razvoj turizma, poljoprivrede i ribarstva, a sa druge nedovoljnu povezanost otoka sa kopnom, manjak radno aktivnog i fertilnog stanovništva, nedovoljnu otočnu, lučku i cestovnu infrastrukturu mada mogu reći da su u prethodnom razdoblju ovo područje dosta ulagalo. Zapuštene i pretežno neprohodne poljske puteve, manjak infrastrukture, zbrinjavanje otpadnih voda i odlagališta otpada, nesređeni katastri i vlasništvo. U provedbi Zakona o otocima svojim proračunskim sredstvima sudjelovala su skoro sva ministarstva i veliki broj tvrtki iz javnog sektora. Svakako veseli da već niz godina postoje kontinuirana ulaganja u otoke, pa je tako i u 2011. godini u otoke uloženo skoro jedna i pol milijarda kuna, a u 2012. jedna milijarda i 777 milijuna kuna što čini 20% više nego u 2011. godini. Ulaganja putem kreditiranja Hrvatske banke za obnovu i razvitak su skoro udvostručena što nas navodi na zaključak da su povećane gospodarske aktivnosti na otocima. Budući da se ove kreditne aktivnosti odnose na ulaganja u turizam, u pripremu turističke sezone, u program razvoja gospodarstva, pripremu izvoza, IPARD razvoja ruralne infrastrukture, kreditiranje pripreme poljoprivredne proizvodnje i kreditiranje razvoja malog i srednjeg poduzetništva. Ovo ukazuje da unatoč recesiji, težim uvjetima poslovanja gospodarstvo na otocima uspijeva zadržati razinu potrebnih ulaganja kako bi opstalo i nastavilo sa razvojem djelatnosti, iako smatram da je to još uvijek nedovoljno i da otoci imaju puno veći potencijal i mnogo neiskorištenih resursa koje je potrebno usmjeriti u razvoj. Zato nisu važna samo sredstva iz proračuna. Itekako su važni zakoni koje donosimo u ovom Visokom domu, a koji mogu utjecati na bolju gospodarsku klimu i nove investicije u Republici Hrvatskoj, pa tako i na otocima. Također je potrebno provesti veću decentralizaciju sredstava kako bi jedinice lokalne samouprave na otocima ojačale i samostalno mogle ulagati u razvoj svojih otočnih resursa. Dobar primjer su sredstva povrata poreza na dohodak ustupljena otočnim jedinicama lokalne samouprave. Na ovaj način se omogućava korištenje dijela poreza na dohodak, točnije 15,5% istoga na način da se porez na dohodak ostvaren na području općina i gradova ustupa općinama i gradovima koji zaključe Sporazum o zajedničkom financiranju kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka. Iz ovih sredstava je u 2012. godini financirano 20 projekata u ukupnom iznosu od 43 milijuna kuna. Bilo bi još svakako dobro da se novim Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama planira ostaviti veći iznos prihoda ostvaren od koncesija na pomorskom dobru, gradovima i općinama na čijem području je taj prihod i ostvaren. Pomorsko dobro je najznačajniji resurs svih otočana i ne treba posebno objašnjavati zašto. Ali velika odgovornost jedinica lokalne samouprave jer se upravo one brinu o dijelu pomorskog dobra koje nije koncesionirano, a koji iznosi i preko 90% obalnog područja. Naše luke, rive, plaže, naša obala naše su ogledalo i o njihovom izgledu ovisi i naša prezentacija, ali i vrijednost same destinacije. Stoga svi odgovorni načelnici, gradonačelnici veliku pažnju poklanjaju uređenju otočne obale premda u najvećem broju slučajeva na dijelu obale gdje se ubire najveći prihod, a to su nautički vezovi upravlja netko drugi – najčešće županijske lučke uprave i ubiru prihod koji onda na kapaljku vraćaju kroz investicije uložene u luku i to samo na tom dijelu luke. Za razvoj otoka važne su mjere koje se odnose na njihovo prometno povezivanje sa kopnom. Budući da je to najvažniji segment otočnog održivog razvoja i temeljna pretpostavka za vođenje otočne razvojne politike. Ovdje su poticaji usmjereni kroz tri aktivnosti. Poticaji redovitih pomorskih, putničkih i brzo brodskih linija putem Agencije za obalni linijski promet. U tu svrhu isplaćeno je 374 milijuna kuna potpora, te je kroz 2012. godinu prevezeno preko 11 milijuna putnika, te skoro 3 milijuna vozila što je na razini prethodne 2011. godine. Ovdje bih samo dodala da smatram da bi trebalo smanjiti cijene putnih karata do otoka, da bi sezona trebala biti od 1.7. do 31.8. kada je ona zajedno u špici i da bi jedino tada mogli imati veće cijene, a ne od 1.6. kako je to sada slučaj kada otočani nemaju pune kapacitete. Iduća aktivnost je subvencioniranje razlike u cijeni goriva. Pravo na predmetnu potporu male vrijednosti su ostvarili brodari koji su obavljali djelatnost kružnih putovanja, jednodnevnog i višednevnog izletničkog turizma, te koji su prevozili teret unutarnjim morskim vodama i teritorijalnom moru. I na kraju treća aktivnost koju je provelo Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture je subvencioniranje gradnje trupe rekonstrukcije broda. Ovaj poticaj iskoristilo je 13 brodara u ukupnom iznosu od 3 i pol milijuna kuna. Što se tiče prometne infrastrukture uvjeti života otočnog stanovništva se uvelike poboljšavaju u čemu su najviše pomogle Hrvatske ceste koje su kroz investicije, redovno, izvanredno održavanje uložile 229 milijuna kuna. Vlada Republike Hrvatske pridaje važnost otočnom održivom razvoju kroz financiranje mnogobrojnih mjera. Analiza mjera otočne razvojne politike ukazuje kako su ulaganja u komunalnu i socijalnu infrastrukturu te brojna ostala ulaganja na otocima imala pozitivan učinak na razvitak otoka. Činjenica je da su otoci iznad nacionalnog prosjeka po indeksu razvijenosti ali se i dalje život na otocima percipira teško održivim, ukazuje na potrebu formuliranja novih mjera i politika prema otocima koji će imati razvojni cilj. Ovdje treba napomenuti da manji otoci na području Zadra, Šibenika i Dubrovnika pripadaju upravo tim gradovima koji imaju visok indeks razvijenosti pa samim time i oni nezasluženo dobivaju taj visoki indeks što ih limitira u dobivanju novca iz Europskih fondova iz državnog proračuna. Zato predlažem da se otoci kod odobravanja sredstava i kod projekata za sredstva Europske unije kategoriziraju i dodatno i to na način kako ih dijeli Zakon o otocima na prvu i drugu skupina koja je puno pravednija jer evo u prvoj skupini a nalaze se svi nerazvijeni i nedovoljno razvijeni otoci za koje bi potpore morale biti puno, puno veće. Osim ulaganja koja sam do sada spomenula država putem ministarstava i javnog sektora ulagala je u komunalnu infrastrukturu i zaštitu okoliša, gospodarstvo, kulturu, obrazovanje, zdravstvo, socijalnu skrb itd. što neću pojedinačno elaborirati jer je sve detaljno objašnjeno u samim izvješćima a dodatno je obrazložio i zamjenik ministra. Na kraju da zaključim. U otoke se proteklih godina puno ulagalo, nadam se da će tako biti ubuduće i da ćemo uz pomoć ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU moći pripremiti valjane projekte kako bi privukli što više europskih sredstava usmjerenih razvojnim potrebama otoka. Također se nadam da smo stvorili preduvjete za stavljanje u funkciju značajnog broja bivših vojnih objekata na otocima. Donesena je strategija upravljanja državnom imovinom, Zakon i uredba o upravljanju državnom imovinom te je ustrojen registar. Sve ovo trebalo bi značiti da ćemo u idućim izvješćima imati informacije koliko je bivših vojnih objekata stavljeno u funkciju u cilju razvoja gospodarstva na otocima. Zaključno, otoci su hrvatsko prirodno bogatstvo i tako se prema njima treba odnositi. Sinergijom Vlade, ministarstva, javnog sektora, jedinica lokalne i područne samouprave, gospodarstvenika i otočnog stanovništva moguće je napraviti velike iskorake, zaustaviti depopulaciju i učiniti život na otocima poželjnim. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Ante Jerolimov. Izvolite.
Kolegica Ivčević evo ja bi iako ste govorili u ime SDP-a potpisao od riječi do riječi što ste pročitali i što ste rekli i koji osvrt ste i presjek dali. Ali gdje je problem? Vi ste sve to dobro rekli i sve onako kako bi trebalo biti jer ste načelnica koja dolazi iz otoka, koja ima iskustva i koja zna teškoće otoka. Međutim, Vlada, vaša Vlada, naša, odnosno koalicijska Vlada radi sve obrnuto. Govorili ste o Zakonu o pomorskom dobru, kako treba ostajati više jedinicama lokalne samouprave a u prijedlogu Zakona o pomorskom dobru ukidaju se koncesijska odobrenja, predlaže se osnivanje agencije, manje sredstava i novaca jedinicama lokalnih samouprava. Govorili ste o cijeni karata, isto tako svjedoci smo da se karte iz godine u godinu i povećavaju. Govorili ste o broju linija na pojedinim prugama, svjedoci smo da se upravo za vrijeme ove vlade iz godine u godinu smanjuje broj linija na pojedinim područjima odnosno na pojedinim linijama. Govorili ste o komunalnoj infrastrukturi evo pa i zamjenik ministra je rekao da je ključni čimbenik kvalitete života na otoku upravo ulaganje u komunalnu infrastrukturu. Pa nikad manje se nije uložilo nego 2012. Govorili ste o indeksu razvijenosti, 58.6 milijuna je uloženo u, o indeksu razvijenosti ste pričali. Pa upravo smo svjedoci da su pojedini otoci, npr. ja ću uzeti u Zadarskom arhipelagu Silbe i Oliba, Rave i Iža koji pripadaju Zadru izjednačeni sa indeksom jednog grada Zadra. Zar Vlada zaista misli da je identičan život na Olibu, na Silbi na Premudi, na Ravi kao u jednom gradu Zadru. Tako da stvarno pohvale za svaki govor ali to je ono što mi ukazujemo da dobro govorite ali sve krivo radite.
Na repliku odgovara poštovana Tonka Ivčević.
Pa evo što se tiče Zakona o pomorskom dobru, prijedloga koji je na javnoj raspravi i još uvijek je na javnoj raspravi i mislim da je sam ministar na terenu shvatio, uvidio neke greške samoga zakona šta mi daje za zaključiti to što je već dva puta produžena javna rasprava i da ministar želi dobiti što više primjedbi sa terena kako bi se zapravo zakon uskladio i poboljšao što je moguće više. Evo osobno sam napisala 12 strana primjedbi na predmetni zakon i nadam se da ćemo ovo svi zajedno utjecati da se neki članci iz tog zakona i promijene. Što se tiče samih linija o kojima ste govorili, ja zaista nemam saznanja da je iti jedna linija ukinuta na području Splitsko-dalmatinske županije nije sigurno. A isto tako cijene sezonskih karata nisu povećane s obzirom na cijene koje su postojale za prethodne Vlade. nešto malo su se povećale cijene za otočane i to samo na brzo brodskim linijama tako da tu nije došlo zaista do nekih odstupanja od izvješća od 2011.i 2012. godine ali ja smatram evo da nije dobro ni onda pa nije ni sada, tako da to razdoblje bi ipak trebali smanjiti. Ali evo konkretno na otoku Visu, znači nama sezona za uvođenje dodatnih linija započinje 01.07., a sezona za poskupljenje karata započinje 01.06. i mislim da to sigurno nije u redu. Zašto možda manje ulažemo u komunalnu infrastrukturu kroz ovo razdoblje? Zato jer je većina već napravljena jer u komunalnu infrastrukturu zaista je jako puno uloženo, ja to mogu reći opet za svoje dalmatinsko područje, mi smo zaista evo svi riješili i vodoopskrbu i ceste i još jedini problem na ovom području je eventualno odvodnja i sanacija odlagališta na čemu se sada radi.
Hvala. Druga replika poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ivčević, ja bih se s vama složio u vrlo, vrlo veliko dijelu vašeg izlaganja, a posebno bih se složio u dvije natuknice koje ste izdvojili. Prva se odnosi na cijene karata u pomorskom prometu, pogotovo datum povećanja odnosno uvođenja sezonskih cijena i s druge strane, vaše zalaganje za bolju prometnu povezanost i veći broj linija. Kažete da se nije ukinula ni jedna linija na Jadranu. Ukinulo se linija, ali ne znam što vi podrazumijevate linijom. Ukinula se frekvencija učestalosti, smanjena je, strašno je smanjena učestalost na pojedinim linijama. To je isto ukidanje linija, a i sami govorite ukinula se duž obale. Dakle, da bi se ovo što ste vi rekli moglo ostvariti, s čime se slažem, potrebno je da Agencija za linijski obalni i pomorski promet ostane na razini sredstava subvencija državnog proračuna koji je imala najmanje u 2012. godini jer su problemi nastali već u 2013., a kakvi će problemi biti u ovoj godini, o tome ćemo još imati prilike razgovarati jer je za ovu godinu proračuna predviđeno za agenciju 326 milijuna kuna, negdje oko 60 milijuna kuna manje. E pa kako vi mislite da će ova Vlada, ako se složi s vašim smanjenjem cijena karata i da visoka sezona ne bude trajala koliko traje sada kada su u pitanju cijene karata i kako će povećati veći broj linija prema otocima kad u isto vrijeme agenciji smanjuje cijene. Jedino je moguće daljnje povećanje cijene karata ili ono što se događa, a to je da čak ne plove ni one linije koje su ugovorene, ali o tome ću pak kasnije kada budemo u pojedinačnoj raspravi jer nemam više vremena.
Na repliku odgovara poštovana Tonka Ivčević.
Pa ja se slažem s vama kolega Bačić, mislim da su subvencije već ugovorene jer je natječaj za sve brodare bio u prošloj godini i točno se zna po kojoj liniji je kolika subvencija i mislim da od toga nitko ne može odstupiti i da je to zagarantirano i da to ni jedan proračun ne može umanjiti jer su to višegodišnji ugovori. Tako da se ja ne bojim za taj dio i mislim da će ovaj broj linija koji imamo za sada sigurno i ostati. Ponovno ponavljam, nema zaista nikakvih saznanja da je bilo koja linija ukinuta, osim duž obalne linije jer je ona bila sezonska, na evo cijelom području, koliko ja znam je isto kao što je i bilo. Hvala.
Nastavljamo raspravu po klubovima. Stajalište kluba HDZ-a predstavit će poštovani Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zamjeniče i pomoćniče. Evo i stava kluba HDZ-a. Mislimo najprije da je zakašnjelo raspravljati o izvješću za 2011. i 2012. uz članak 38. koji je spomenuo zamjenik gdje Sabor najmanje jedanput godišnje treba biti obaviješten što se dešava po tome, znači da smo već trebali dva puta u dvije godine raspravljati o politici prema otocima. Ono što smatramo najgorim, a to smo već i spomenuli je ukidanje Uprave za otoke i pretvaranje iste u sektor unutar Ministarstva regionalnog razvoja. Mislim da je to jedan od najlošijih poteza koji se mogao desiti otocima i otočanima jer su iskustva u proteklih 14 godina pokazala da jedino kada je uprava bila samostalna, da jedino kada su upravu vodili ljudi sa otoka se ostvario pravi razvoj i puna afirmacija hrvatskih otoka i država je tu pokazivala iznimnu pažnju i ostvarivala je dobre i kvalitetne projekte. Nije dobra praksa da nakon dvije godine osnivamo Otočno vijeće, barem smo to mogli napraviti u prvoj godini jer je to jedan običan mali čin i to je loše. A što je još najgore? Da ovo izvješće po prvi puta u povijesti nije raspravio saborski Odbor za pomorstvo. Nikada se to nije desilo da ovom izvješću jedan tzv. matični iako jesmo u regionalnom razvoju, ali saborski Odbor za pomorstvo ovo nije uopće razmatrao niti je raspravljao. Sve drugo moglo bi se svesti po već viđenom jer usprkos ovom nesnalaženju davno postavljeni zakonodavni okvir pokazuje da su kao i svi ostali programi prema otocima moguće bez puno velikog truda usmjeriti iznos preko milijardu i 300 milijuna kuna, što je nekakav desetogodišnji prosjek. Kad govorimo o otocima moramo znati da ih ima 78 otoka, 524 otočića, 642 hridi, ukupno 1244, da čine 5% površine RH, da broj stanovnika čini ukupno 3% ukupnog stanovništva RH, da Hrvatska ima drugu najrazvedeniju obalu u Europi poslije Norveške, da su oni snažan turistički potencijal, da na njima imamo registriranih negdje između 250 i 300 tisuća ležaja bez jednog dijela koji nije registriran, a tiče se vikendica i privatnih kuća, da prema otocima plovi 50 državnih linija, 24 trajektne, 11 brodskih, 15 brzobrodskih, da je naseljeno njih 67 od čega 50 stalno, da je najviše stanovnika na otoku Krku, 19 tisuća 286 imamo i tri Nacionalna parka Mljet, Kornati i Brijune i dva Parka prirode Lastovo i Telašćicu. I struktura ovog izvješća pokazuje da je iz godine u godinu jednaka, više-manje prepisuju se i stari podaci pa i zamjenik je dao jedan cjelovit prikaz od 2004.do 2012.više manje se osvrtao na to nego ono što je bilo konkretno u 2011.i 2012. I programi su postavljeni davno, kapitalne i tekuće pomoći lokalnoj samoupravi, subvencije vodoopskrbe, subvencija cestovnog prijevoza, HOP, subvencije pomorskog prijevoza, potpore male vrijednosti, izgradnja lučke infrastrukture, poseban dio poreza na dohodak, zajmovi CEB 4 i EIB 3 krediti HBOR-a i po novome ono što je jedino novo to su europski fondovi. 3 milijarde 200 u dvije godine od toga 2179 bespovratno milijardu i 20 putem kreditiranja to je opet slično u strukturi u proteklih desetak godina. Kao što su i najznačajnija ulaganja došla iz ministarstava koja su to radila i prethodnih godina Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, HEP, Hrvatske ceste, Hrvatske vode, HBOR i tu iznosi variraju od godine do godine, neka malo više, nekad malo manje ali preko milijardu uvijek bude. Mi smo čuli sve što se dešavalo, nismo čuli što i kako dalje. Pa pogledajmo pomorsku povezanost, čuli smo već nešto ali da bude jasnije. U 7 godina broj putnika na brodskim trajektnim linijama povećan je za 3 milijuna. 2004. 8 milijuna 140, 2011. 11 milijuna 170 tisuća. Broj vozila se povećao za 594 tisuće, 2004. 2 milijuna 153 tisuće vozila, 2011. 2 milijuna 797 tisuća vozila. U 2011.u brzobrodskim linijama prevezeno milijun 121 tisuću putnika. Kada pogledamo 2012.i usporedimo to sa dostignutom u 2011.imamo pad od 33 tisuće vozila 13 putnika manje, a na brzobrodskim linijama 51tisuća putnika manje. To su rezultati mjera koje su se povukli i oni koji tvrde da kada poskupite kartu da će sve biti isto, dobili su statistički uvjerenje da nije tako i da o tome treba itekako voditi brigu. Nakon sedmogodišnjeg ulaganja 2004.-2011.u program obnove flote Jadrolinije koji je bio vrijedan 130 milijuna eura u flotu je ušlo 12 novih trajekata Marijan, Cres, Bol, sv. Krševan, Zadar,Supetar, Juraj Dalmatinac, Hrvat, Ilovik, Biokovo, Jadran i Korčula, dva katamarana Karolina i Novalja u međuvremenu u tom vremenu i rapska plovidba kao privatni mali brodar kupio i svoja i nabavio svoja dva trajekta sv. Marin i Barbat. U ove dvije godine imamo najavu 4 nova trajekta Jadrolinije. Nadam se da će uskoro zaploviti i tu je neki program čuo sam 30-ak milijuna eura ali treba razmisliti što i kako dalje. U lučku infrastrukturu u razdoblje 2004.-2011.uloženo je 335 milijuna kuna i obuhvaćeno je 72 luke. Sanacija,dogradnja, izgradnja. U izvješću za 2012.nema nijedne luke u koju se ulagalo iako je pozicija unutar Ministarstva pomorstva postojala što se desilo s tim novcima mi ne znamo. Kakav je zaključak? Pa od broja putnika i vozila na 50 državnih trajektnih, brzobrodskih linija sugerira da je taj segment doveden u razdoblje kada treba odrediti što dalje, što sa obnovom flote, što sa cijenama koje su porasle, što sa frekvencijama, a posebno što sa odnosom prema malim otocima koji su u sastavu velikih gradova. Danja stagnacija i nepoduzimanje aktivnijih mjera dovest će do daljnjeg pada prometa i prihoda, to ukazuju trendovi. Ako se desi ovo što je jučer najavljeno da će nam smanjiti još dodatno subvencije u pomorskom prometu zbog toga što treba rezati, postavlja se pitanje kako će funkcionirati Jadrolinija sa novim kreditnim obavezama, sa preuzetim od prije? Sa smanjenom subvencijom dovodi se u pitanje opstojnost i samog državnog brodara. Nadam se da će biti dovoljno pameti da se u taj segment ne dira iako je srozan čuli smo za gotovo 60 milijuna kuna u odnosu na 2011.godinu. U području obrazovanja, zdravstva i socijalne skrbi nema novih pomaka. Nakon intenzivne obnove domova zdravlja, domova za starije, škola, sportskih dvorana ova dva izvješća pokazuju da osim da završetka dvorane u Tisnom i ambulante u Kalima nema novih projekta. Zabrinuti smo najavom ministra obrazovanja da će ukidati male područne škole na čitavom području RH što vjerojatno uključuje i hrvatske otoke. Takav potez bio bi nerazuman i dugoročno bi učinio nepopravljivu štetu ukupnom životu na otocima, posebno malim, a značajno bi utjecao i na demografsku strukturu hrvatskih otoka. Onaj tko to učini pokazat će da ne razumije niti vrijeme, niti mjesto, a niti vlastitu misiju u obrazovanju. Slično nam se događa i u pravosuđu sa najavljenim ukidanje sudova. Subvencije cestovnog prometa, pomorskog prometa i vodoopskrbe omogućavaju jeftiniji život i one su zadržane na nivou 410 milijuna kuna godišnje. Što se tiče gospodarstva mislim da je potrebno osmisliti nove programe jer same potpore male vrijednosti i ovih 60-ak milijuna kuna u proteklih 7 godina nisu dovoljna pomoć. Vrlo vrijedan je tu HOP Hrvatski otočni proizvod projekt od vizualnog označavanja otočnih proizvoda. Velika je kvaliteta i dostignuće 334 proizvoda koja su označena sa 19 otoka i poluotoka Pelješca od 121 otočnog proizvođača. 500 tisuća kuna godišnje nije dovoljna potpora da taj projekt ide dalje. Ono što se desilo i događa se u Zagrebu bilo bi potrebno završiti ovaj prostor i omogućiti prvu specijaliziranu trgovinu takvim proizvodima u najvećem gradu u RH. Poduzetničke zone na otocima ostaju iako ulažu u infrastrukturu poprilično su prazne. Usprkos novom Zakonu o strateškim investicijama, mislimo da je potrebno jedan drugačiji način pristupiti i tom problemu. Što se tiče zajmova, CEB 4 bio je najveći projekt u povijesti investiranja u infrastrukturu hrvatskih otoka vrijednosti 386 milijuna kuna bez PDV-a po 193 milijuna dali su RH i Banka CEB. Obuhvaća 98 od prvotno planiranih 110 projekata kojima se trebalo modernizirati jedan dio ruralnog područja izgradnjom komunalne društvene infrastrukture na 39 hrvatskih otoka. EIB 3 ugovor o financiranju potpisan je 15. rujna 2011. godine. On je još uvijek danas dostupan, Sabor ga je raspravio. U njemu jasno piše 50 milijuna eura bez PDV-a, 25 banka, 25 država, rok otplate 20 godina, rok počeka znači 5 godina, prva tranša avansa 7 milijuna eura, već u 2012. godini bez potrebe da država daje svoj dio unutar tih 7 milijuna eura. I dolazimo do situacije da ministarstvo odlučuje da se taj zajam ukida, da se zaustavi, da ono što nije iskorišteno da se ne uzima i da plati one penale koje treba platiti. Je li to razumna odluka? Smatram da ne može ministar financija voditi Ministarstvo regionalnog razvoja. Ako nama Linić vodi Ministarstvo regionalnog razvoja mi to moramo znati. Dugoročna i kvalitetna politika taj bi zajam kao najpovoljnija sredstva koja danas možemo dobiti, tu su kamate ne više od 2,5%. Rok otplate je dug, poček sasvim povoljan, rok korištenja 4 godine s mogućnosti produženja tog roka. Prva tranša dočekala je vlast, novu vlast, bili su određeni projekti, banka je odobrila projekte. Poslana su pisma namjere za prvu tranšu i projekt se pokrenuo u 2012. U 2013. imali smo u prvoj godini 30 milijuna, sada je bilo 50 milijuna pa nije realizirano, sada je opet ostavljeno 50 i čujemo na odboru jedna priča zajam ćemo ukinuti, to je gotova priča, zamjenik kaže sada zajam se nastavlja. Minimum je da znamo što nas čeka jer su to jedina sredstva na koja možemo računati, na koja računaju načelnici, gradonačelnici i trebaju biti njima dostupna jer ako se mogu drugi zaduživati, ako se može davati jamstva mnogim javnim poduzećima mislim da 25 milijuna eura kredita prema hrvatskim otocima nije nešto što ova država ne može u tim rokovima koji su postavljeni osigurava, tim više što znamo da je Ministarstvo regionalnog razvoja prošle godine u rebalansu oduzeto 130 milijuna kuna na kraju godine koji su mogli biti dio domaće komponente. I zaključno, trebamo odrediti što dalje, što hoćemo, hoćemo li mijenjati Zakon o otocima, da li nas zadovoljava aktualno stanje koje se može nazvati stagnacija. Jesu li EU fondovi jedino što preostaje od očekivanja ili će se razmišljati o drugim vidovima pomoći. Ostaju li pri stavu da EIB 3 treba zaustaviti ili odustati od istog. Što se zakonodavnog okvira, pozdravljamo činjenicu da Zakon o otocima ostaje, ali molimo vas ostavite i Zakon o brdsko-planinskim područjima i PPDS-u, oni nisu smetnja razvoju ove države, a najmanje su teret. Vrijeme je da se promijeni Zakon o otocima nakon punih 8 godina. Zbog toga predlažemo novu raspodjelu ili razvrstavanje hrvatskih otoka u pet skupina. U prvoj bi bili … otoci: Krk, Pag, Vir, Murter i Čiovo; u drugoj veliki otoci najbliži kopnu: Rab, Cres, Lošinj, Ugljan, Pašman, Šolta, Brač, Korčula i Hvar; u trećoj bi bili pučinski otoci, oni koji su veliki ali najudaljeniji od kopna: Dugi otok, Vis, Lastovo i Mljet; u četvrtoj mali naseljeni ili povremeno naseljeni otoci u administrativnom sastavu velikih lokalnih samouprava na kopnu i otocima: Unije, Susak, Ilovik itd., da ne nabrajam, i u petoj bi bili mali nenaseljeni otoci. Na ovakvoj podjeli bazirati sve moguće mjere i pomoći iz državnog proračuna, sufinanciranje projekata, primjenu Zakona o regionalnom razvoju, kao i moguće olakšice za određena područja. Preispitati odredbe o pravu prvokupa nad nekretninama na otocima jer se ista s teškoćama primjenjuju. Jednostavno ne ide. Ukinuti odredbe koje se ne primjenjuju o državnim programima, programima održivog razvitka otoka, preispitati to nakon ulaska u Europsku uniju, kao i odredbe o lovu i malom ribolovu, Povjerenstvo za otoke itd. Ima podosta stavki članaka koje taj zakon određuje, a koje su u teškoćama ili se ne provode. Bilo bi dobro da napišemo novi Zakon o otocima i mislim na kraju da nije dobro da se na otocima govori izjavama na otocima se dobro živi. Živi se kvalitetno, živi se ponešto bolje nego nekada davno, ali još 10-tak godina trebat ćemo skrb ove države i država tu mora konačno odrediti. Izvješća su prošlost, to je ono što je bilo, ali nas interesira što nas čeka i gdje trebamo završiti, ne samo u sljedeće dvije godine nego najmanje sljedećih osam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na ovo izlaganje imamo prijavljenih 7 replika. Sasvim sigurno nećemo ih uspjeti apsolvirati svih 7 do stanke. Prvi se za repliku javio Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, s pravom ste zamijetili kako saborski Odbor za pomorstvo, promet i veze nije raspravio ovo izvješće prvi puta otkada se izvješća podnose u Saboru, a on bi kao što je i Odbor za regionalni razvoj trebao biti matično tijelo ovoga Sabora jer je Zakon o pomorskom povezivanju i prometna povezanost otoka pretpostavka razvoju hrvatskih otoka. Pa iz samog se izvješća vidi da svaka treća kuna koju država ulaže u otoke dolazi upravo iz Ministarstva pomorstva kroz subvencioniranje pomorskog prometa. Pa na tom tragu kad sam, maloprije nisam uspio zbog vremenskog ograničenja gospođi Ivčević replicirati, ukida se jedna vrlo važna pomorska linija na hrvatskim otocima koja postoji od vajkada, a koja je povezivala tri županije i to Županiju zadarsku, Županiju primorsko-goransku i Županiju istarsku, a to je brzobrodska linija Zadar-Ilovik-Mali Lošinj-Unije-Pula koja je brzobrodska linija praktično naslijedila jednu dugogodišnju brodsku liniju koju je obavljalo brod Marina koja je praktično i turistička veza, ali u svakom slučaju doprinosila je razvoju ovih zadarskih otoka koji se nadovezuju u Zadarskom arhipelagu. Prema tome Vlada je tu liniju ukinula, nije koncesionirala, nakon 60-70 godina praktično ta linija se prekida i što to znači za život tih otoka, ta turizam pa i Malog Lošinja koji je bio povezan sa Zadrom i Pulom i taj cjelokupni, tu dio hrvatskih otoka mislim da ste i vi toga svjesni. I slažem se s vama u potpunosti da projekti koji kao što je EIB 3 koji su bili razvrstani i određeni za hrvatske otoke, dijelom i za priobalje treba nastaviti jer tako povoljno kreditnu liniju za ulaganje u infrastrukturu bilo komunalnu, bilo društvenu teško više možemo naći i ne vjerujem da nije bilo tako malo novaca da se taj projekt ne dovrši.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, mi smo s pravom upozorili, a vlast je ta koja mora odrediti što hoće. Mi iz oporbe jednostavno možemo samo upozoriti, a upozoravamo na stanje u pomorskom sektoru jer nam to govore i brodari. Ja ne znam s čime se bavi Jadrolinija. Jučer čitam evo izlazi 4 trajekta. Oni raspisuju natječaj da im netko kaže kako će se zvati ti trajekti, da im netko kaže kako će se zvati 4 novoizgrađena trajekta koji trebaju zaploviti tokom ove ili krajem ove godine. A sa strane vrebaju opasnosti. Zaduženi su kreditno, dala su se jamstva. O.k. Ali ako nam smanje subvenciju još dodatno kao što je jučer bila najava jer da svi moraju rezati, a posebno sektor pomorstva, prometa, infrastrukture onda moramo jasno reći otočanima. Gospodo ako vam odu subvencije dole još 20-tak milijuna kuna ili 30 dobit ćete skuplje karte. Nema drugog supstituta osim skupljih karata, a ako je to interes ove Vlade onda neka to napravi, a mi znamo kako će otočani na to reagirati.
Druga replika, poštovani Mladen Marelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Boriću. Drago mi je slušat vaše izlaganje jer sve danas znate, sve znate, u sve se razumite. Kad ste bili državni tajnik odnosno 8 godina na vlasti dosta ste toga zaboravili ili sigurno niste znali. Što se tiče novih brodova, ukidanje linija mislim da ste 2011. već ukinuli duž obalnu liniju, a niste osigurali ni kvalitetan brod koji bi moga zamijenit, nego vozi stari brod sa jako upitnom kvalitetom i samog prijevoza. Što se tiče škole, ukidanje škola. 2010. ste počeli ukidati kad ste stvorili školu mrežu. Već je došao upit ukidanja određenih škola. Pričate dosta, a ne samo vi nego i ostale vaše kolege. Ministar financija vodi ovo ministarstvo, ministar financija vodi ovo. Mislim da dobar domaćin treba ostaviti svojim nasljednicima nešto da mogu kvalitetno živjeti. A vi ste otišli, što ste ostavili to vidimo svi. Hvala.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa ja ne znam da li ste vi prisustvovali kolega Marelić ovoj raspravi, ali ja mislim da smo mi ostavili. I sam zamjenik je ponovio sve programe, iznose koji su ostvareni temeljem tih programa. Pa to je valjda nekakva ostavština. Što bi trebali ostaviti? Govorite kao da ste iz Pančeva? Pa mislim, vi svaki put nama sugerirate što smo mi sve to trebali napraviti. Pa vi vodite ovu državu, vi ste dobili mandat da osmislite barem jedan program u četiri godine. Što ste napravili u godinu dana? Ukidate i ono što je bilo dobro. Pa ako je to rješenje, pa napravite. Jel' može tome netko stati na put? Mi u oporbi sigurno ne. Ali nećete nam zabraniti pravo da mi govorimo, a govorimo ono što je istina. Tko je ukidao škole na otocima? Pa mi smo radili škole za jednog učenika na Premudi i dan danas je tamo. I treba da stoji tamo, na malim otocima, svim zadarskim. Uveli smo mi program e-školovanja koji je dobio prvu nagradu u Barceloni kao najinovativniji i danas se primjenjuje, ali ne u dovoljnoj mjeri jer nema sposobnosti razvoja širokopojasne mreže uz sve agencije, uz sve HAK-ome, uz sve ono što ste porazmještali po svim agencijama i gdje god ste stigli. Što se tiče brzo brodske linije bila je, barem sezonska. Vi ste ukinuli i to. Jer vama što god je bilo ne valja, jer ne znate izaći iz problema u koje se sami uvaljujete a uvaljujete se jer nemate strategiju i ne znate što trebate raditi. A mi smo ponudili i rješenje ako ste me slušali. Idemo napraviti n ovu sistematizaciju otoka, mislim da je prilagođena novom vremenu. Dajmo novi Zakon o otocima, imate vremena dvije godine, raspravimo ga, donesimo ga konsenzusom i stojimo iza njega kao što se stajalo punih 13 godina. I nemojte nam stalno govoriti što ste nam to ostavili. Pa vi vodite ovu državu i recite što hoćete od nje.
Svome klubu, klubu HDZ-a sada će replicirati Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Meni je naime jako drago što ću replicirati u ime svoga kluba [[Upadica Stazić: Ne u ime svoga kluba. U ime vašeg kluba je govorio gospodin Borić.]] Znam, ali replicirat ću kolegi iz svog [[Upadica Stazić: Klubu, vi replicirate klubu.]] Da znam, vi to uvijek naglašavate, pa mislim da je to jako važno. Inače kad se replicira drugačije to nikad ne naglasite, ali nebitno. To je jako malo važno u odnosu na ovu tešku problematiku koja je pred nama. Kolega Borić, rekli ste evo traže se čak i kumovi da se kaže kako će se zvati, kako će se trajekti nazivati. Govorili ste i o tome da prepisuju se stari podaci. Naravno, naglasili ste jer novih nema. Vidite kolega Borić, ne mogu oni nikako doći do rješenja zato što je percepcija života na otoku naprosto percepcija ona koja se oglasila iz hladovine vile na Hvaru opijen cvrčkom kada je premijer rekao da se na otocima u stvarnosti jako dobro živi, čak možda malo bolje nego na kopnu u sjeverozapadnu Hrvatsku. Nakon toga je sjeo u službeni avion i besplatno otputovao na Krk. Pa vidite ne može se, na taj način se ne može sagledati problematika. Govorili ste o obrazovanju. Ministar Jovanović najavljuje ukidanje malih područnih škola. To se nigdje ne dešava u cijelom svijetu ni na jednom otoku. Ono što ste rekli i za jednog učenika se održava nastava. Na koji se način subvencioniraju profesori i nastavnici da rade na tim otocima? Ni na koji, nego im se čak uskraćuje i redovita naplata za put. Ma naime, njima će se sad i od plaće uzeti, pa prolazi ljeto, cvrčci prestaju cvrčati, premjer je već odavno zaboravio što je rekao a otok živi i živi, a kako najbolje to znaju otočani, što im ostane vjetar i bura.
Hvala. Na repliku odgovara Josip Borić.
Kolegice Sumrak, mi smo upozorili, mi smo iznijeli stanje kakvo jest i minimum razumijevanja vlasti bi bio da ili nešto uvaži ili radi po svome. Zašto bi bila važna uprava za otoke onih 12 godina i u vremenu koalicijske vlasti je bila uprava za otoke tada sa PPDS-om zajedno ali je bilo. Bilo je otočanin, bio je Hvaranin na čelu i krenuli su programi. Nastavili smo, zakonodavni okvir je bio čvrst i siguran, samo jedanput se mijenjao i nije bio teret. Neki zakoni ovdje se mijenjaju triput godišnje. Sada je došlo vrijeme nakon osam godina da preispitamo neke odredbe. Neke ne idu, jednostavno ne idu i nudimo rješenja. S druge strane imate nekakvu kritiku ili napad jer je to najvažnije ili to je najpametnije danas izvesti jer ne znaš što ćeš dalje, pa pokazuju indeksi, pada nam promet. Mi smo tri milijuna rasli u osam godina i stali smo, gotovo hoćemo li dalje. treba li nam nekakav inovativni projekt recimo u brodskom povezivanju za ove male otoke. Treba li Hrvatska brodogradnja koja može izgraditi taj brod napraviti jedan brži brod koji može uzeti ne znam 20 automobila, 50 putnika koji će zamijeniti neki trajekt koji je loši ili nam treba još ne znam 7 velikih trajekata s kojima možda više nećemo znati gdje ćemo s njima. To netko mora odrediti. I to tražimo od politike da nam kaže a ne da se ovdje prepucavamo što je tko nekada napravio i da li je to dovoljno dobro što je ostalo jer eto idemo po inerci pa ćemo već negdje završiti. Onaj tko se usudi ukidati škole na otocima, taj ne zna što radi i bolje mu je da odustane prije nego što je o tome uopće pomislio,
Nova replika, poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega, vi ste nešto spomenuli u svojoj raspravi što je dobro da ste spomenuli jer to je gotovo bilo palo u zaborav a to je kada je za vrijeme Sanadera koji je pobjedonosno došao ovdje da se neće više otuđivati imovina na otocima odnosno nekretnine, spomenuli ste pravo prvokupa. Međutim nevolja je bila u tome, odmah na to smo i tada upozoravali što nisu bila osigurana sredstava u državnom proračunu gdje bi država otkupljivala je li ukoliko dolazi do želje za prodajom od samih vlasnika. To je jedna stvar. Govorite također i o školama, o životu, tko sve dira škole, međutim moramo se prisjetiti i naći odgovor što sada i dalje da su mnogi otoci imali industriju svoju, samo ne reži dakle moja majka na otoku Braču u vrijeme mog djetinjstva kada sam dolazila tamo malo mjesto imalo je 3 tvornice. Sada što treba napraviti? I to govorite, treba naći jednu dugoročnu i kvalitetnu politiku za otoke što vi kao pomoćnik, dugogodišnji pomoćnik za otoke sigurno i znate a to nije prebacivanje kada smo u opoziciji na centralnu vlast i obrnuto. Briga za otoke i države ali prije svega i jednako tako i županija i gradova i općina a pogotovo onih gradova koji u sastavu svog grada imaju otoke kao što je to Zadar, on ima i Premudu, Silbu, Olib, Iž, Ravu, Molat ima devet otoka i što je tu potrebno, potrebno je prije svega da imaju infrastrukturu koja je jednaka kao i u gradu, da se osmišljavaju programi, EU fondovi upravo obiluju upravo sredstvima za ruralni razvoj gdje se može raditi što god ruralna sredina hoće samo prije svega na lokalnoj samoupravi je da pomogne građanima i sama predloži projekte kako bi se mogla povući sredstva i obnoviti prije svega na neki način oživiti taj život, prije svega ulaganjem u infrastrukturu jer to upravo zadarskim otocima najviše treba.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Hvala lijepo kolegice Ingrid. Drago mi je … [[Govornik nije uključen]] što se tiče prvokup, to je bilo zamišljeno, dobro je zamišljeno, mi smo to proveli, Državno odvjetništvo je dalo popis, zabilježili smo si RH na sve nekretnine, blokirano, osam godina nitko nije uspio prodati više ni jednu svoju nekretninu. U čemu je problem? Ne u tome da li država ima ili nema sredstava. Problem je bio u tome što je ta priča bila prenapuhana, koja je izašla vani onako prodaju se hrvatski otoci, i dan danas ih ima na mnogim oglasima, prodaju se u cjelini, recimo na Kvarneru u jednom djelu Istre i mogu se prodati, treba proći određenu proceduru od lokalne samouprave i države. Da li je interes države da kupi sve te nekretnine. Ni tada nije bio, da li je bio interes da se zaštiti negdje gdje je to bilo potrebno, je, ali takvih nekretnina u prodaji nije bilo. Nakon osam godina imamo iskustvo, možemo vrlo lako izmjenama zakona to riješiti, možemo ukinuti cijelu onu glavu koja se tiče prvokupa i ostaviti to na tržištu da vidimo što ćemo sada kada tržište nekretnina uopće više ne funkcionira ili ga u gotovosti i nema. Da li postoje zainteresirani koji žele kupiti cijeli otok ali prije toga potrebno je proći ona tri koraka, odredimo granicu pomorskog dobra da znamo što je državno, što se ne može prodavati a što je tada bio slučaj kod jednog otočića i da znamo gdje s time onda smjera. Što se tiče malih otoka mi smo predložili jednu novu sistematizaciju a tu su ovi mali, naseljeni ili povremeno naseljeni otoci u administrativnom sastavu velikih lokalnih samouprava na kopnu i otocima. … [[Govornik se ne razumije.]] Premuda, Silba, Olib, Ist, Iž, Rava, Mola, Sestrunj, Zvjerinac, Vrgada, Prvić, Zlarin i da ne nabrajam dalje koje od toga što pripadaju jednoj administrativnoj velikoj jedinici na kopnu nemaju gotovo ništa. Oni funkcioniraju na nivou mjesnih odbora i njih i država teško može supbotirati jer su indeksu razvijenosti jednako razvijeni kao i grad Zadar, Šibenik, Mali Lošinj, Dubrovnik i Trogir.
Replika Ante Jerolimov.
Kolega Boriću, evo vi kao iskusan čovjek koji radi u ministarstvu vrlo dobro ste to detektirali, konstatirali ste a ustvari najbolje priznanje vam je dao i gospodinu Bačiću i svima koji su radili u ministarstvu pomoćnik ministra koji je 90% svog izlaganja govorio period 2004.- 2011. i sve što se napravilo i 90% toga svega što je danas rečeno, a što se je napravilo, napravilo se upravo u tom periodu. Govorili ste da se malo i zakasnilo s ovim izvješćem, pa nije baš malo, negdje oko 2, 3% ljudi je umrlo od ukupnog broja na svim našim otocima od 01.01.2011. pa do današnjeg dana tako da oni nemaju prilike čuti jadni ovu raspravu. Također ste ukazali da je Zakon o otocima bio dobar, s čime se svi slažemo i da je dao svoje, rekli bi kroz svih ovih 15 godina da se puno toga napravilo na temelju Zakona o otocima, da ga treba na neki način promijeniti, modificirati, dali ste čak i primjer s kojim se slažem i jedan model kako bi to sve izgledalo, ali upozorili ste i na najveću opasnost, a to je opasnost za otočane, smanjenje subvencija u pomorskom prometu. Svak' onaj tko živi na otoku zna da je prometna povezanost jedna od najvećih i osnovnih uvjeta za život na otoku i zaista ne smije se dopustiti i ne smijemo ići u taj eksperiment da se smanjuje subvencija jer se to prelama preko ne Jadrolinija, ne ostalih 12 brodara, nego to se prelama preko stanovnika otoka i s tim će biti manje linija, odnosno manje učestalosti, manje linija na pojedinim prugama i život će učiniti otočanima sigurno težim, a htio bi da još kažete nešto o EIB-u 3 jer vi imate u tome iskustva i da mi kažete, evo samo zadnja rečenica, da mi kažete što je to se dogodilo sa EIB-om 3, kolike su bile kamate, koliki je povrat, što je on… Hvala.
Vrijeme. Nije govorio u ime Vlade pomoćnik, nego zamjenik ministra. Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Jerolimov, vi ste načelnik i vi najbolje znate što je vama bilo činiti u proteklim godinama do 2011. i što vas je snašlo ove zadnje dvije godine. Ja upozoravam, klub HDZ-a će podržati ovo izvješće, to sam zaboravio reći jer ovo je skup određenih brojki, one su takve kakve jesu i mi samo tražimo da nam konačno politika kaže jesmo mi dosegnuli određeni nivo, pokazuje indexi da smo počeli stagnirati ili da padamo i u ulaganjima i u tome da nema više investicija na otocima, da nam se dešava da se kroz agenciju, kroz određena ponašanja brodara ukidaju frekvencije određenih linija, frekvencije jer se tu štedi, dešava nam se sada u zimskom vremenu često, do sada nikad zabilježeno odustajanje od linija uslijed nepovoljnih vremenskih prilika. Počelo se zloupotrebljavati taj institut i onaj tko tome može svjedočiti, mogu ja jer sam nedavno došao na jedan katamaran koji ide za Rijeku i čovjek iz jednog pokušaja po nikakvom jugu odustaje od ulaska u luku i ostavlja 80 ljudi na rivi. To je posao agencije koji ona treba kontrolirati, a da bi se onda to na nekako smirilo, Jadrolinija kaže 3 dana katamaran u kvaru jer je to sramota, nesposobnost određenog kapetana da pristane po nekom malom jugu u neku luku. I tu su se počele zloupotrebljavati upravo dostignuti standardi jer to nije posao Jadrolinije, a država ima osigurati da može normalno funkcionirati. Ako su sve linije koncesionirane, onda je 320 milijuna dosta, ali ako se smanji taj dio, onda će netko nastradati. Bit će to otočani, ili će platiti skuplju kartu ili će izgubiti određenu frekvenciju linija. Nema trećeg rješenja.
Zahvaljujem. Preostale dvije replike, Marijana Škvarića i Tomislava Klarića čuti ćemo u 15,00 sati. Sada određujem stanku. Hvala.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Vidim da su tu prijavitelji replika i kolega Borić. Sljedeća replika je Marijan Škvarić. Izvolite kolege.
hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega slažem se s jednim navodom koji ste rekli u raspravi, a to je da nam zaista treba nova organizacija, sistematizacija i preispitivanje novog Zakona o otocima. Ali to bi trebalo prije svega na način da ispravimo nepravdu i unutar samog područja otoka, a i nepravdu sa ostalim područjima Hrvatske, zaista to bi moralo biti pravedno. Samo da velim kako bi trebali i u koliko mjeri bi trebali pomoći onim područjima na otocima koji čuli smo danas u raspravi imaju indeks razvijenosti preko 100%. Da li im uoće treba pomoć i na koji način im treba pomoći? Zaista trebamo vidjeti jednu pravednu raspodjelu i na koji način ali ne samo zbog otoka nego i zbog ostalog područja Hrvatske koji možda imaju puno slabiju razvijenost, a nemaju mogućnost takve potpore kao što su prikazane sada u ovom izvješću. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Škvarić prihvaćam to što ste reli jer otoci su potpomognuta područja kao što su jedan dio Gorskog kotara pa i neke lokalne samouprave koje su spale pod područje brdsko-planinsko i sve u PPDS-u. Zato sam i rekao u svojoj raspravi napravimo novi zakon o otocima. Ovdje već zaista nekoliko godina ima ne samo u zadnje dvije, više, ima odredbi koje se jednostavno ne poštuju, koje ne funkcioniraju. Ali nisu otoci samo temeljem Zakona o otocima ostvarivali ulaganja, više su oni ostvarivali ulaganja temeljem ostalih programa i više je doprinjeo jedan zajam CEB 4 ili ovaj EIB 3 kojeg se ukida, nego je to sam zakon u svojim pravima dao otocima. On njima jest dao određena prava koje mnoge lokalne samouprave na kopnu mogu sanjati zaista. Vi se na otocima možete voziti besplatno, jedna velika kategorija ljudi. Možete ako nemate fiksni vodovod imate subvencioniranu cijenu vode, možete dobiti potporu kao gospodarstvenik, imate besplatnu mostarinu, imate neke stvari koje je taj zakon omogućio. I to je bila jedna osmišljena politika i taj se život na neki način na otocima stabilizirao, vidimo po broju i porastu stanovnika da je on postao i motivirajući za otoke. Ali sada smo došli do jedne razine kada moramo odrediti što dalje. Nije dobra strategija da se ukidaju Zakoni o brdsko-planinskim područjima, idemo ga prilagoditi. Ako je jedna Općina Matulje recimo izašla sa svojim prihodima iznad kriterija koji im je omogućio da budu dio tog zakona idemo racionalizirati to, ostavimo Gorskom kotaru da to bude ali ne trebamo ga ukidati kao ni Zakon o PPDS-u. to nije teret ovoj državi koji ona ne može nositi, kao ni ovi zajmovi koji se ukidaju jer ako u 20 godina ne možemo vraćati milijun eura godišnje, onda se postavlja pitanje što mi uopće možemo govoriti o potpomognutim područjima.
Hvala. Sljedeća replika Tomislav Klarić.
Pa evo kolega Borić vi kao i svaki put imate interesantne rasprave sa puno podataka. Spomenuli ste Hrvatska ima 718 otoka, 389 hridi, 78 grebena ukupno 1185 od čega 67 trajno a 15 povremeno sezonski naseljeno. I sada govorimo o strategiji o razvoju otoka, spomenuli ste EIB i sredstva EIB-a. ja se dobro sjećam jer su ta sredstva bila namijenjena i otocima i lokalnim samoupravama u priobalju. Koliko obala, koliko riva, koliko društvenih objekata sa tim sredstvima na našem području napravilo. Da li je moguće da je netko u ovoj teškoj financijskoj situaciji imao snage odustati od takvog vida financiranja gdje je morao osigurati 2% kamate, 5 godina grace perioda i 20 godina otplate sredstava, a znamo da su ta sredstva bila strogo namjenska za razvoj i otoka i priobalja. I sada u ovom trenutku kada spominjete Zakon o brdsko-planinskom području, svjesni situacije koja se događala ovih dana u Gorskom kotaru ali i činjenice da je populacije i otoka ali i Gorskog kotara da netko ukida Zakon koji jedinicama lokalne samouprave donosi prihod i upravo u ovo vrijeme krize da su svi opterećeni s nekakvim kreditima ili obvezama o izradi i pripremi projektnih dokumentacija a država u svoj proračun s osnova ukidanja tog zakona dobiva zaista minorna sredstva. I ako znamo koliku zaradu imaju upravo tvrtke u državnom vlasništvu od Hrvatskih voda, Hrvatskih šuma u tom i takvom Gorskom kotaru pa i u razvoju turizma preko otoka i priobalja u ovom dijelu koje se odnosi upravo na ovo povećanje koje ste spomenuli broja prevezenih putnika u trajektnim linijama od 2004.na ovamo radi se o povećanju od preko 30%, ukidati i odustajati od ovih sredstava moramo se složiti da je zaista besmisleno.
Vrijeme. Hvala. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Malo ću ispraviti kolega Klarić imamo 1244 otoka, 67 naseljeno od čega 50 stalno. To je mali dio RH 5% površine 3% stanovništva ali je politika konsenzusa u ovom Domu od '99.do danas tom području omogućila da se razvija i zato sam pozdravio ministarstva da će ostaviti Zakon o otocima, ali smo htjeli otvoriti raspravu da vidimo u razgovoru sa izvršnom vlasti što i kako dalje. Jer moram priznati da nas neke stvari iznenade kao i ova priča oko zajma EIB 3 jer gledamo što se događa u drugim područjima i olako prijeđemo preko toga da nije problem 3 milijarde 200 u zdravlju ali nam nastane problem 25 milijuna eura koje treba vratiti u 20 godina. A to nam je idealna prilika da premostimo ovo o čemu je danas zamjenik govorio, a govorili smo i o fondovima, jedno razdoblje koje će trajati godinu-dvije dana i da tu otoci pokušaju naći svoju priliku pa i mogućnost sufinanciranja projekta upravo iz tih sredstava, ako već nemaju dovoljne kapacitete financijske jer i to taj zajam dozvoljava i to smo posebno tražili upravo od banke da nam omogući. I tvrdim i dalje, ne postoje bolja sredstva danas na tržištu od tog zajma i nije korektno onda prema otocima onemogućiti ih da ostvare priliku da uz ta sredstva povuku još puno više sredstava iz EU fondova za projekte koje imaju spremne, a imaju ih sigurno koji prelaze preko milijardu kuna raznoraznih infrastruktura od društvene do komunalne. Pa i lučka je tu dozvoljena isto tako za financiranje i bilo je namijenjeno da se financira i dio lučke infrastrukture kroz Ministarstvo mora, ali o tome ću govorit više u svojoj pojedinačnoj raspravi jer tu priču mi moramo danas ovdje raščistiti da otočni načelnici, gradonačelnici znaju što ih čeka u sljedećih nekoliko godina.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika HNS-a Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom gospodinom Čulinom. U ime kluba HNS-a valja reći neke stvari o ovim izvješćima i ukupnoj politici u Republici Hrvatskoj koja se tiče odnosa prema otocima i otočanima. Hrvatski otoci su prostor življenja od antike, što se zna jako dobro, možda i ranije pa do danas. U tim vremenima su prolazili različite faze, od vremena kad su bili zapravo centri prosperiteta i kolijevke kulture civilizacijskog napretka do perioda kad su zbog svoje specifičnosti, a to je izoliranost od kopna, zaostajali gospodarski, društveno, bilježili i bilježe negativni populacijski trend, porast onog najstarijeg stanovništva u ukupnoj populaciji, do vremena u zadnjih 10-12 godina u kojem se zapravo može reći potpuno argumentirano da od donošenja Zakona o otocima 1999. koji je doživio nekoliko novela pa nastavno na to i Nacionalnog programa o otocima, ukupna hrvatska politika je realno gledajući imala jednu od najispravnijih politika u kontinuitetu, a to je bio upravo odnos prema otocima i otočanima. Kroz sve programe i mjere koje su propisane nacionalnim programom, kroz sve one odredbe i sadržajne komponente samog Zakona o otocima, o otocima se vodilo jako puno računa s obzirom na mogućnosti i ulagalo se s obzirom na financijske mogućnosti jako puno sredstava i to je bilo opravdano. Opravdano zbog toga što su otoci realno velika šansa za Hrvatsku jer su, naglašavam još jednom, zbog svoje izoliranosti i tog specifičnog položaja ostali ekološki na najvišoj razini očuvani. Ostali su i nositelji tradicije i kulture koje su nekim dijelovima Hrvatske, urbanim centrima izgubila nepovratno. Iz tih razloga su kriteriji koji su propisani u samom Zakonu o otocima i na kojima se zakon temelji, osnovne smjernice nacionalnog programa potpuno dobro postavljene, a one se temelje na tome da se otocima treba gospodariti s posebnom skrbi i uvažavati ih kao prirodno bogatstvo Republike Hrvatske, a nekretnine na otocima kao osobito vrijedne povijesne, gospodarske vrijednosti, dobra koja su u općem interesu. Kad se sagleda i ova dva izvješća i podatke koji su vrlo detaljno prikazani onda se vidi taj kontinuitet, ukupna suma koja je plasirana kroz 2011., bilo kroz direktna davanja za programe sufinanciranja projekata ili financiranja projekata iz državnog proračuna, zajedno sa plasmanom Hrvatske banke za obnovu i razvoj koja za programe na otocima ima posebni senzibilitet. Radi se o cifri o milijardu i 423 milijuna kuna. U 2012. godini s obzirom na porast plasmana HBOR-a na prostore jadranskih otoka ta cifra raste na milijardu i 770 milijuna kuna otprilike. Dakle razvidno je da bez obzira na financijske teškoće s kojima se Hrvatska suočava, praćenje onih elementarnih komponenti Nacionalnog programa za potporu otocima nije upitno. Došlo je do racionalizacije nekih vidova potpore, a to se prvenstveno odnosi na racionalizaciju odnosno na korekciju plovidbenog reda i frekvencije polazaka i odlazaka na otoke, ali činjenica je da kad pogledate rezultate da pad prometa nije toliko izražen koliko je došlo u zadnjih par godina do smanjenja sredstava za tu namjenu. Glavni investitori, odnosno glavna ministarstva koja daju potporu naravno su po naravi stvari Ministarstvo pomorstva, prometa i veza, Ministarstvo regionalnog razvoja, jednako tako i Ministarstvo poljoprivrede kroz razne vidove potpora u poljoprivredi i ribarstvu, Ministarstvo kulture, a tu su naravno i najveće državne tvrtke Hrvatske vode, Hrvatske ceste i HEP, uz napomenu da zbog onog temeljnog imperativa koji je ugrađen u politiku vezanu za otoke, a to je da se sačuva okoliš. Mi u HNS-u držimo da će od svih državnih tvrtki najveću zadaću u narednim godinama imati upravo Hrvatske vode pri rješavanju i potpori i realizaciji projekata odvodnje i vodoopskrbe jer ukoliko se bude bilježio porast dolazaka turista i porast stanovništva, doduše koji sad stidljivo se prikazuje kroz izvještaje Državnog zavoda za statistiku. U tom slučaju ćemo ako želimo odista sačuvati ekosustave Jadranskih otoka, moraju biti izuzetno obazrivi i voditi računa o takvoj vrsti projekata. Kad se pogleda ovo izvješće vidi se da sva ministarstva, naravno kao i u svim drugih krajevima Hrvatske daju manje ili više svoje … u provođenju takve politike da se uvažava i činjenica kakva je dobna, odnosno starosna struktura stanovništva na otocima, da se provode kao što je kolegica Ivčević primijetila jutros i neki posebni programi koji vode računa da je starije stanovništvo dominantno, da o njima treba skrbiti. Posebice je za pohvaliti programe potpore gospodarstva kao što je projekt "Hrvatski otočki proizvod" i mogli bi nabrajati tako čitav niz napora koji država ulaže da smanji taj hendikep izoliranosti i odvojenosti od kopna, subvencioniranje i putnih karata, subvencioniranje za obnovu i gradnju flote brodara koji, posebice državnog brodara koji održava linije, subvencioniranje cijene goriva za gospodarska plovila. Čitav niz, naglašavam, programa i projekata koji idu za tim da otoke učine atraktivnijim i da preokrenu trend dolaska na otoke. Teška gospodarska situacija na kopnu, atraktivnost otoka posebice u turizmu možda će otvoriti taj put. Jutros je bilo u raspravi, naravno u najboljoj namjeri, ja tako procjenjujem i mi u HNS-u i određenih kritika, evo kolega Borić je spominjao da li ići do kraja sa realizacijom programa Europske investicijske banke, gospodin zamjenik je argumentirao nešto što po meni ima logike, a to je da buduće razvojne projekte moramo temeljiti na povlačenju europskih sredstava, ne na zaduživanju s obzirom na opću situaciju zaduženosti RH. Teško je biti arbitraran u tim različitim pristupima rješavanja otočne problematike, međutim postoji jedna velika istina. Indeks razvijenosti nije pao s neba i on je Bogu hvala postao rezultatom sve veće atraktivnosti otoka i velikih ulaganja koji se u zadnjih 15-ak godina na otoke dalo. Pamtim otoke iz vremena djetinjstva, dvije brodske linije, a ponekad i jedna, fabrika koja nije imala hladnjače pa kad bi se zalovila srdela u Milni onda bi cijelo mjesto mirisalo po srdeli, jedan otočki dućan, jedna stara ambulanta, jedan opći mir, loše ceste između Supetra i Milne, danas je situacija na svim hrvatskim otocima bitno drugačija nego što je bila onda. To je rezultat, naglašavam dobre politike. Međutim, kada danas kritiziramo bilo koju racionalizaciju ili smanjenje sredstava, a ona se daje u nekim, samo u nekim stavkama u ovom izvješću je vidjeti, onda moramo dame i gospodo imati kriterije. Treba sjesti u auto i provesti se malo detaljnije kroz kontinentalni dio Hrvatske, vidjeti kako i na koji način i u kojem standardu žive ljudi u regijama kao što su Lika ili kao što je Slavonija, kao što je Baranja. Ljudi koji žive u krajevima koji su nekad bili sinonimom bogatstva, a danas vode bitku za goli opstanak i realno su i više izolirani i više hendikepirani od hrvatskih otoka. Nije danas jednostavno održavati investicije na postojećoj razini, održavati bilo koju vrstu subvencije, kako za otoke, tako i u sektoru gospodarstva, u sektoru poljoprivrede na razini koja je bila do sada ako smo svjesni realnog stanja hrvatskog gospodarstva, realnih gabarita krize i realnih problema koja ministarstva imaju da bi u zadanim financijskim okvirima ispunili svoje zadatke i moramo biti objektivni. Izvješće za 2012. svjedoči da bez obzira na teškoće u kojima se nalazi ova Vlada, ali Vladu stavimo na stranu, u kojima se realno nalazi hrvatsko društvo, ova je Vlada ipak senzibilitet i posebnu pažnju spram otoka zadržala na zavidnoj razini i u tome treba biti objektivan. Da je u bilo kojem poslovnom obliku potpore i zaštite života i standarda otočana ova Vlada popustila drastično, onda bi vrlo vjerojatno razumio neke kritike koje su danas izrečene ovako sagledavajući brojke, činjenicu da je realni plasman, ukupni plasman sredstava veći za 250 milijuna kuna u odnosu na 2011. i 2012. godini, mislim dame i gospodo da u Hrvatskom saboru ovo izvješće treba dobiti. I s obzirom na rezultat izvješća, a i na samu kvalitetu i detaljni prikaz, treba dobiti prolaznu ocjenu, treba dobiti potporu uz još jednu napomenu da se odnos prema otocima i provođenje Zakona o otocima ne manifestira samo i isključivo financijskim plasmanima, već detaljnim provođenjem svih odredbi koje su propisane u Zakonu o otocima i skrbi svih institucija o otocima, problemima s kojima se otočani suočavaju, a to se odnosi recimo na provođenje i buduće provođenje zdravstvene politike, socijalne politike, stvaranje investicijske klime, ali na neke stvari koje vam možda djeluju trivijalno. Evo ja ću navesti jedan primjer, problemi koje otočani na sjevernojadranskim otocima muče sa alahtonim vrstama divljači koja je tamo, zakonski tamo ne bi trebala biti, a nitko svih ovih godina nije ozbiljnije pristupio rješavanju tog problema. Otočani imaju velike probleme, trpe velike štete, stvar nije od velikih investicija, ali je stvar od dobre volje, pa ovom prilikom u ime kluba HNS-a uz napomenu da će klub HNS-a podržavati ubuduće ovakvu politiku prema otocima uz napomenu da očekujemo da svi imamo više kriterija i da se malo okrenemo i ne samo kroz prizmu otoka da pogledamo i probleme koje imaju i druge regije u Hrvatskoj. Mi ćemo podržati ovakvo Izvješće, a nadležne ćemo zamoliti da se pobrinu za problem alohtone divljači na otocima kojoj tamo nije mjesto. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala. Prelazimo na replike, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Baranoviću, slažem se s vama da u uvjetima u kojima je državni proračun da onda ni otočni proračun treba dijeliti sudbinu i nije sve ni u brojkama. Život se ne sastoji od brojaka ili ne samo od brojaka. Prema tome, u tom dijelu ja sam kroz ove, kroz nekoliko replika i rekao a i kolega Borić u ime kluba da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati Izvješće. Ja sam zamjerio ministarstvu što uprava, bivša uprava ili sada sektor ne znam kako se zove organizacijski oblik nije dovoljno radio na praćenju zakonodavne regulative koja se donosila u Hrvatskoj a koja se odnosila na otoke. A da smo bili budni u tolikoj mjeri možda i bez novaca pomogli bi otočanima, olakšali njihov život. Pa vi jako dobro znate, vi dolazite iz tog sektora da smo donijeli Zakon o morskom ribarstvu, da prema tom Zakonu o morskom ribarstvu je od 1. siječnja iduće godine zabranjen više mali ribolov, a da negdje oko 13000 što otočana, što primoraca, Dalmatinaca, Istrana je vezano uz mali ribolov i da praktično sa ovim zakonom, tim Zakonom o morskom ribarstvu će možda svega 1000 ili 1000 i pol njih se u buduće moći baviti malim otočnim obalnim ribolovom. Držim da je kroz sve ono što je na razini EU moguće kroz uvažavanje specifičnosti otoka jer nisu samo hrvatski otoci u takvoj poziciji da se moglo omogućiti da se kroz iznimke, kroz način omogući da se i dalje prvenstveno otočanima koji su vezani uz mali ribolov, kojima to život znači, koji su tradicijski vezani, obiteljski vezan [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] uz tu djelatnost da im se moglo omogućiti. U tom dijelu kad već nemamo novaca mogli smo pomoći otočanima.
Hvala. Odgovor, kolega Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, meni je drago. Mi se već desetak, dvanaest godina u principu jako dobro slažemo i dobro surađujemo bez obzira na stranačke različitosti i imamo neke opće poglede vrlo slične ili gotovo identične. Ali moram vas ispraviti ovdje niste potpuno u pravu. Kad ste aktualizirali ovo pitanje ono odista jest vrlo bitno za život na otocima i pregovarači su u poglavlju 13. to imali na umu kad je od strane Europske zajednice traženo da se potpuno ukine ta kategorija. Ispregovarano je upravo sa argumentacijom vezano za otoke da se taj broj smanji, odnosno da se ta vrsta ribolova uskrati onima kojima ne pripada. I bit će moguće baviti se dopunskim ribolovom za ljude koji su stariji od 60 godina i imaju primanja manja od, mislim nekih otprilike 1700 kuna, 1660 kuna a to je većina upravo one populacije na otocima kojoj je potrebno da se nastavi baviti takvim ribolovom. To nije bilo jednostavno postići, jer je dopunski ribolov specifičnost. To je specifičnost koja je nepoznata europskim ribarstvenim državama, ali mi smo eto ipak uspjeli, ljudi koji su to poglavlje zaključivali bar u tom dijelu ispregovarati tu mogućnost. Inače jako dobro znate da i kroz niz zakona, a ne samo kroz ovaj Zakon o otocima, posebno izražena osjetljivost prema otocima, pa primjerice kroz Zakon o potporama u poljoprivredu, ribarstvu jer je u onom dijelu koje se tiče ribarstva jedan iznos potpora po kilogramu prerađene ribe, po škatuli u tvornici ribljih konzervi, po kilu uzgojene ribe. Dakle, postoje posebni benefiti ugrađeni u zakone za iste gospodarske subjekte u odnosu na kopno. Dakle, u čitavom nizu zakona, u zakonskom opusu Republike Hrvatske u svakoj varijanti u kojoj se smatralo da je to potrebno se poseban status otoka očuva i to je dobra politika. Naglašavam, mi smo u HNS-u za to da se takav pristup u domeni realnog i zdravih kriterija nastavi.
Hvala. Josip Borić, replika. Izvolite.
Pa kolega Baranović, ja ću se osvrnuti na ovaj vaš dio. Indeks razvijenosti i treba sjesti i voziti se autom. Upravo je kvaliteta ovog zakona bila u tome da smo ga ispratili punih 14 godina do danas i sad raspravljamo dvije godine unazad, jer smo svake godine znali što se dešava. Specifičnost ova druga dva zakona brdsko-planinskog i PPDS-a što nikad nismo dobili povratnu informaciju što se s tim područjima događa. Nije ugrađena odredba da se i o tim područjima treba izvještavati. Da se to kaže ili negdje napiše mi bi znali šta se tamo događa. Ali odgovorno tvrdim, da brdsko-planinska područja su višestruko manje uzela iz državnog proračuna jer ima puno manje lokalnih samouprava unutra i nisu se uspjeli nikako nametnuti kao područja o kojima se moralo brinuti slijedom raznih politika. Kad bi zbrojili sve što se uložilo na PPDS taj bi iznos bio najmanje trostruko veći nego sve zajedno na otocima. Samo se to nikad nije objedinilo na jednom mjestu. 125000 samo stambenih jedinica porušenih u ratu. Stotine objekata sustava razno raznih odvodnje, cesta nerazvrstanih ovakvih i onakvih, škola, domova zdravlja itd. Sve je to na neki način omogućilo da se na ta područja vrati život. E sada mi upozoravamo i molimo ne ukidajte to. To nije teret i ne smije biti teret. Zato se i zovu potpomognuta područja i država o njima ima brinuti. Onog trenutka kad se ukinu država više o njima neće brinuti. A što znači indeks razvijenosti? Od 9 lokalnih samouprava u Gorskom kotaru jedna vam je čak i u PPDS-u od tih 9. Ni jedan od tih lokalnih samouprava ne spada u kategoriju da bi ih se trebalo financirati. Sve su razvijene. Kad ih je pogodila ova nepogoda shvatili smo svu mogućnost tih lokalnih samouprava. Ja mislim da je ovo bio božja ruka je pokazala što trebate napraviti sa tim područjima.
Sljedeća replika Krešimir Bubalo. Odgovor izvolite, pardon, izvolite, nisam primijetio kolega Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Boriću, rekli ste da niste imali povratnu informaciju i da se ne zna što je na kraju završilo sa tim sredstvima. To baš i nije dobra poruka da se ne zna gdje i kako završavaju sredstva plasirana po bilo kojem programu, bilo koji kraj Hrvatske a dolaze iz Proračuna RH i uplaćena su od strane poreznih obveznika. Ono na što sam želio upozoriti u svom izlaganju to je da kad raspravljamo o otocima da budemo realni i da kompariramo današnji standard na otocima sa realnim standardom na nekim izoliranim krajevima kontinentalne Hrvatske koji su sticanjem ovih ili onih okolnosti lošim plasmanom sredstava, lošim politikama dovedeni u nemoguć položaj. Prema tome u tom kontekstu treba cijeniti da se kontinuitet investiranja i pažnje u otocima nastavlja. On se nastavlja, to je razvidno iz ovih izvješća jer u ovoj zemlji danas postaju velika područja čitave županije i regije koje su realno u puno gorem položaju nego što su to Rab, Brač, Hvar ili bilo koji od drugih jadranskih otoka. Iz tog razloga smatram da trebamo kao društvo imati kriterija i ovo izvješće, brojke koje su u njemu izražene, činjenicu da smo ostali na razini investicija vezanih za otoke u ovoj krizi na istoj razini treba apsolutno pohvaliti i podržati i sadržaj i kvalitetu ovog izvješća. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Krešimir Bubalo replika.
Uvaženi kolega Baranoviću, naime u svojoj raspravi lijepo ste rekli da je Slavonija i Baranja bila sinonim bogatstva, doista to je tako bilo. No isto tako rekli ste u svojoj raspravi da indeks razvijenosti nije pao s neba a doista nije. Kad je u pitanju Slavonija i Baranja onda je u pitanju sustavno zanemarivanje Slavonije i Baranje no da je bilo kriterija, da je bilo sva ta analiza, da je bilo studija, strategija i da imamo fond poravnanja sredstava onda se to u Slavoniji i Baranji ne bi događalo. Ja ću vas podsjetiti na izjavu našeg nadbiskupa Srakića koji je znao često reći Hrvatska je išla malo lijevo, malo desno a Slavonija i Baranja uvijek na ono isto staro mjesto. Pa kad gledamo ovo izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima za 2011.volio bih da iduće godine raspravljamo o izvješću o učincima provedbe Zakona o regiji Slavoniji i Baranji. Onda bi se vjerojatno stvari mijenjale.
Odgovor kolega Baranović.
Uvaženi kolega, mislim da posebni zakon o kontinentalnim regijama teško da ćemo donositi u ovom Saboru, to je moja osobna politička procjena ali slažem se s vama i to smo naglasili u svom izvješću u ime Kluba da u Hrvatskoj i druge regije imaju potrebu potpore odgovornije, kvalitetnije politike i svih politika kojih se direktno i indirektno tiču kao što su i Lika i neki dijelovi Zagorja, neki dijelovi Dalmatinskoga konačnici zaleđe i zagore pa jednako tako i Slavonija i Baranja. Slažem se s vama da bi ubuduće o svim krajevima Hrvatske trebali imati jednak metar i jedan karting i voditi jednako odgovorne račune.
Hvala. Tomislav Klarić izvolite.
Pa evo kolega Baranović, ja bih se vama trebao zahvaliti na vašoj raspravi budući da ste je proživjeli malo s otoka i prešli na kopno i spomenuli i druge krajeve koji su u puno goroj situaciji nego što su otoci. I bitno je ono što ste naglasili kontinuitet. Spomenuli ste čini mi se 99.pa od tad do vamo da se situacija s dubokom promijenila u odnosu na ono što je bilo prije. Ali ste spomenuli i Gorski Kotar. Ja bih volio da je ovakav tip rasprave bio i onda kad se je ovdje u Saboru raspravljalo o statusu brdsko-planinskog područja i tom zakonu i ukidanju ovih prava. Ušteda u državnom proračunu nekih stotinjak milijuna kuna a u ovoj situaciji u kojoj se nalazi Gorski Kotar sad bez tih stotinjak milijuna kuna jedinice lokalnih samouprava u Gorskom Kotaru bez njih dovedene su na sam rub, a vidimo u kakvoj situaciji jesu. Činjenica je da gradovi, općine, naselja u Gorskom Kotaru odumiru, izumiru bez obzira na prometnu povezanost i mislim da je u ovom trenutku to jedan od velikih problema. Ono što je otocima more, što je Slavoniji zemlja to je Gorskom Kotaru šuma i ne znam a nisam čuo niti najave iz Ministarstva na koji način će tih stotinu milijuna kuna koliko je ušlo u državni proračun a oduzeto je jedinicama lokalnih samouprava biti vraćeno tim jedinicama lokalnih samouprava i po kojim sredstvima će oni moći financirati pripremu projekata da bi izvukli nekakva sredstva. A olako smo odustali on onog što je i Boris spomenuo i prihvatili vi i na kraju mi svi zajedno objašnjenje ministarstva da ta sredstva nisu baš toliko neophodna bila da je bolje privući ona bespovratna sredstva. Mislim da su problemi puno širi i podržavamo svakog tko je za ovakav status hrvatskih otoka i da se potenciraju ulaganja u njih. Ali u svakom slučaju Gorski Kotar je u ovom trenutku čini mi se u najgoroj situaciji i ako se tako nastavi prijeti mu depopularizacija totalna.
Vrijeme, kolega Baranović izvolite.
Ma ja se slažem s vama kolega jer je Gorski Kotar ovog momenta u najgoroj situaciji i u najgoroj situaciji i u najgoroj situaciji između ostaloga i zbog ovog što se dogodilo, što je priroda bila okrutna prije nekoliko dana. Ali nemojmo se lagati, Gorski Kotar umire već decenijama zbog loših ukupnih politika u RH, zbog nedovoljno kvalitetne valorizacije tih resursa koje je Gorski Kotar realno ima i na kojem bi se trebalo temeljiti njegovo gospodarstvo a to su šumska bogatstva i tih 100 milijuna kuna koje bi se plasirale mogu pomoć ali neće riješiti cjeloviti problem Gorskog Kotara. Hrvatska treba generalno mijenjati svoje politike i temelj tih na jednoj od osnovnih smjernica europske politike ovog momenta a to je ravnomjerni regionalni razvoj na svim područjima i u obuhvatu kompletne EU. Činjenica da dosada nismo odgovorili pravim političkim potezima na te izazove, da su mnoge regije atrofirale, nije samo Gorski Kotar u pitanju i da to nećemo riješiti samo isključivo plasmanom novaca iz državnog proračuna. to ćemo moći sve manje i manje s obzirom da je ukupna pogrešna politika u ovoj zemlji zadnjih 20 godina nas dovela na prosjački štap. Iz pranog džepa ne možemo nikome udijeliti škudu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba nacionalnih manjina Deneš Špoja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče i pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Izvješće vrlo jasno i razumljivo pokazuje koliko je za 2011.i 2012.godinu sredstava iz kojih izvora i za koju namjenu utrošeno na otocima. Malo ima naglašenih pokazatelja o učincima tih ulaganja, iako to stoji u naslovu materijala učinci. Cijenim da bi trebalo sagledati stanje odnosno nivo razvijenosti napose komunalne opremljenosti između otoka odnosno naselja na otoku ili općina i općina na različitim otocima. Jer stiče se dojam kada se prikazuje kakva je situacija na otocima u pogledu razvijenosti onda se prikazuje nekakva stazica na kojoj taj magarac hoda i onda bi to trebalo da simbolizira razvijenost, a međutim očito situacija nije takva jer ima lijepo razvijenih sredina a imamo svakako i nerazvijenih. Gledajući ove pokazatelje, malo prije je o tome bilo riječi i kolega Baranović vrlo lijepo govorio i kasnije Bubalo postavio pitanje vezano za situaciju, jel sada kada pogledamo razvijenosti tih općina na otocima onda je situacija sljedeća,ja sam samo nekoliko tih općina pogledao. Hvar, Lošinj, Novalja, Krk, Omišalj, Malinska oni su preko 20% iznad onih sintetičkih pokazatelja o prosječnoj razvijenosti RH, 20% iznad toga. U isto vrijeme da su baranjske općine između 45 i 65% uključujući čak i grad Beli Manastir, a najbolje ilustrira stanje razvijenosti grada Osijeka koji je jedini za 2% iznad republičkog prosjeka. Onda možete misliti gdje su ostali slavonski gradovi i općine. Usporedba ovih pokazatelja jasno govori o cijeloj situaciji i naprosto dolazite u situaciju ako se ode preko ljeta na neku razvijenu sredinu dolje na Primorje u Dalmaciju ili još niže, u razvijene sredine onda čovjek kao načelnik dobije nekakav kompleks ne sposobnosti, kada će to postići što tamo ima raznoraznih nivoa opremljenosti, komunalnog itd. Ukupna ulaganja od milijardu i pol do milijardu 700, ja se sjećam podataka još iz ranijih godina čak i premašuju milijardu 700 i to cca 80% bespovratno za svaku je pohvalu. Vjerojatno bi bila sretna okolnost da možemo još i više. Međutim ako se detaljno pogleda, a doista je transparentno prikazana svaka stavka u tom materijalu gotovo svaka lipa od 2, 3 tisuće pa do desetak milijuna onda možete doista vidjeti da tu ima vrlo, vrlo različitih niz raznih ulaganja, dakako najviše ide iz Ministarstva regionalnog razvoja, pomorstva i veza, poljoprivrede, kulture, turizma, Hrvatskih cesta, Hrvatskih voda itd. to su značajna sredstva. I doista kada sve te stavke pogledate negdje čak nije ni naznačeno, smo je naznačeno toliki iznos za tu i tu instituciju čak i d.o.o. ili d.d. itd. međutim ne piše da li su investicije, da li je redovno održavanje. Ja vam moram reći da kada krene i turistička sezona ovako najiskrenije govoreći kada mi želimo napraviti nekakvu manifestaciju značajniju, a znate da bez 40, 50 tisuća više nijedan pjevač neće doći koji ima ime da nešto učestvuje u programu, a dolje u tim našim malim gradićima i općinama kada otvorite preko turističke sezone televizor gotovo svako veče ima nekakve manifestacije. I sada kada se to bolje pogleda i sva ta sredstva bogami ima tu puno različitih namjena. Kuda ta idu sredstva i sve te manifestacije jednim dijelom se financiraju i iz sredstava odnosno iz sredstava preko Ministarstva kulture i Ministarstva turizma pa i drugih. Dalje ne želim biti zloban, ali stvarno kada pogledate u detalje sve te podatke onda vidite da ima recimo stavka, ja nemam doista ništa protiv toga jel i sam se zalažem za financiranje sporta uvijek. Recimo na Visu 300 tisuća kuna za nogometno igralište, ne piše o čemu se tu radi, Župni ured Rab 900 tisuća, doček nove godine pod morem i to jeneki program, izrade haljine od kamena itd. da ne nabraja, ima dosta tih raznih stvari koje je teško sada i pretpostaviti ono o čemu se tu radi. Ono što mene malo čak i iznenađuje u svemu tome Hrvatske pošte su ulagale skoro milijun i pol kuna u objekte i to nabrojeno 15-ak, 20 mjesta, da li su to općinska središta ili su to i neka sela, a znamo da kod nas se svaka druga pošta zatvara. Ne znam koja je tu logika, što se tu dešava da se na ovom području mreža proširuje. Prema tome očito da bi trebalo te stvari drugačije malo postaviti, napraviti jednu gradaciju razvijenosti svih tih naselja pa da vidimo gdje se koja općina i naselje nalazi. Meni je vrlo prihvatljivo i interesantno konačno taj zaključaj koji je napisan, ali u modificiranom obliku je i za '12. godinu, ovdje za '11. godinu. Pročitat ću sve ovdje stoji u zaključku ono o čemu smo mi ovdje maloprije čak i diskutirali. Ustrajavanjem na otočnom održivom razvoju kroz financiranje mnogobrojnih mjera dovelo se mnoge otoke na stupanj razvoja iznad prosjeka bruto domaćeg proizvoda RH. Otočani su u daleko boljoj poziciji od većeg dijela kontinentalnog stanovništva RH, bez obzira na prometnu izoliranost. Pregledna analiza mjera otočne razvijene politike od njenog instaliranja 1995. godine do danas ukazuje kako su ulaganja u komunalnu i socijalnu infrastrukturu te ostale sektore na otocima imale pozitivan učinak na razvitak otoka. Činjenica da su otoci iznad nacionalnog prosjeka po stupnju razvijenosti, ali se i dalje život na otocima percipira teško održivim, ukazuje na potrebu formuliranja novih mjera koje će imati razvojni cilj, a na čemu se sadašnja država već angažira. Pa bi možda trebalo da dobijemo na kraju i odgovor o čemu se to radi, kakvo je to sve skupa zamišljeno? I sad na kraju dozvolite mi samo sa dvije riječi, još imam toliko. Ovdje je bilo riječ o nekakvom zakonu za Slavoniju i Baranju i da se nekako zaista od proračuna pa do svih ostalih institucija okrenu prema istoku, prema istočnoj Slavoniji i Baranji, ja tu nisam neki veliki optimista i sve ove podatke koje sam iznio nisam govorio radi zastupnika u vladajućoj koaliciji niti zastupnika u oporbenim klupama, nego to uglavnom naglašavam radi zastupnika iz Slavonije jer iz Baranje nema zastupnika. Nažalost taj izborni sustav još vjerojatno dugo neće ni omogućiti da bude Baranja ovdje predstavljena i dok ti zastupnici, bez obzira u kojoj političkoj opciji se nalaze, budu bili jako, jako disciplinirani po stranačkoj liniji, a ne gledat interes tog područja istočne Hrvatske bez obzira u kojoj opciji se nalazi, bojim se da će za 5 godina pokazatelji možda biti još tragičnije za naša područja, posebno za Baranju, o tome mogao bih još dugo, dugo govoriti, ali stvarno vas ne želim zamarati. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Nada Turina-Đurić, izvolite.
Pa kolega Šoja, evo nekako nakon svih ovih rasprava koje su, priznajem pokušale biti objektivne, ali ipak u jednom dobrom dijelu kao osoba koja živi na području jedne primorske županije gdje imamo tri velika otoka, ne bih se sada sasvim složila sa kolegama. Naime mi ne smijemo zaboraviti situaciju na otocima prije nekih 20-ak godina gdje smo imali, ne samo veliki egzodus stanovništva iseljavanja sa otoka, nego i jednu opću gospodarsku situaciju na razini toga da niste mogli apsolutno nikoga i nigdje ni u jednoj djelatnosti zaposliti. Bio je rat kao što znate, turizam je pao i sve ostalo što se događalo početkom 90-ih i smatram da je apsolutno bilo opravdano u kontinuitetu provesti jedan ovakav zakon. Naravno da je sada vjerojatno vrijeme da se razgovara na koji način nakon što smo osnažili otoke, bitno osnažili i to pokazatelji svi govore, na koji način i dalje poticati razvoj otoka, ali naravno i ta sredstva koja eventualno su viša nego što je potrebno u ovom trenutku distribuirati u neka druga područja. Ja odgovorno ovdje tvrdim da je svaka kuna koja je otišla na otoke, barem što se tiče ovog dijela gdje ja živim, itekako kvalitetno utrošena i da se višestruko vratila, ne samo otočanima i otocima, nego cijeloj RH jer je ona u većem dijelu upravo plasirana u jednu možda jedinu propulzivnu granu kod nas u gospodarstvu, a to je turizam. I to ne smijemo nikako zaboraviti. No moramo znati da na te otoke, neke od naših otoka, na stotinu tisuća ljudi u 2 mjeseca je dnevno prisutna, da je za te stotine tisuća ljudi bila potrebno izgraditi infrastrukturu i da se ta infrastruktura nije gradila zbog otočana, nego da se uglavnom gradila ipak zbog posla s kojim se tamo ljudi bave. Zato nisam se javljala za diskusiju, ali mislim da ova neka opća hajka u pravcu toga da smo previše dali i da previše dajemo ide u krivom smjeru.
Hvala. Kolega Šoja, odgovor.
Cijenjena kolegice, ja nisam niti rekao niti sad osporavam bilo koje ulaganje, naprotiv, međutim iz obrazloženja iz samog materijala ima određenih stavaka gdje nije do kraja jasno o čemu se radi, a pogotovo ne kakvi su afekti postignuti.
Hvala. Srđan Gjurković, replika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, znate kad vi onako malo kažete ne želim biti zloban, ali eto, davalo se za nekakve terene, davalo se za određene haljine i tako, onda to sve izgleda da se ulaže jedan novac na način da se mogu puno bolje, kvalitetnije negdje drugdje uložiti u razvoj gospodarstva, održiv razvoj, itd. Međutim trebamo mi uopće razumjeti, opet naravno ja moram ponavljati određene stvari vezano za Zakon za otoke, vezano za konsenzus koji imamo uopće oko toga razvoja i ulaganja u otoke jer sama riječ izoliranost, ovo što je i kolegica Nada maloprije rekla i taj jedan što smo imali egzodus i i specifičnost načina života otoka koji su u sezoni prenapučeni, sezonski način rada u biti u gospodarstvu odnosno turizma na otocima, izoliranost prometna. Evo i danas neki katamarani, trajekti ne voze. Demografska struktura je nešto zbog čega treba ulagati u održiv razvoj. Sama činjenica koju ste vi rekli ima pozitivan učinak na razvoj otoka, a otoci imaju dobro razvijen i BDP neki iznad prosjeka Republike Hrvatske. To jesu elementi da se samo kaže da je ovo uspješno rađeno, neovisno tko je bio na vlasti, ali to ne znači da treba stati jer baš ta demografska struktura. Kad se pogleda radno aktivno stanovništvo, sezonski način na koji u biti to gospodarstvo i otoci žive, a zimi su i dalje na određen način zamrli, ukazuje da malo cinizma nije dobro slati poruku iz Hrvatskog sabora.
Hvala. Odgovor, kolega Šoja.
Ja sam spreman se ispričat ako sam pogrešno shvaćen, ali ne radi se ni o kakvom cinizmu nego naprosto da skratim, da ne pričam puno, radi se o tome nije meni žao, odnosno nama da negdje nešto ima više nego nam je krivo što kod nas nema.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Puljiz s pomoćnikom. Rekao bi Šoja gdje ja stadoh ti produži. Ja ću produžiti sa imenima koja su također u neku ruku rekao bih otoci. Babina Greda, Drenovci, Drenje, Gornji Bogičevci, Gradina, Gunja, Jagodnjak, Levanjska varoš, Markušica, Mikleuš, Okučani, Podgorač, Podravska Moslavina, Sopije, Šodolovci, Trnava, Trpinja, Voćin i Vrbje. To su 22 općine od 35 koliko ih u Republici Hrvatskoj ukupno ima, a koji imaju indeks razvijenosti manji od 50% od prosjeka Republike Hrvatske. Gospodin Puljiz je lijepo rekao u završetku, svršetku svoga govora da je rezultat, jedan od rezultata Zakona o otocima i provedbe Zakona o otocima povećanje broja stanovnika na otocima od 113 na 127 tisuća, je li tako gospodine Puljiz i da je veliki broj općina ušao sa svojim indeksom razvijenosti u onu kategoriju da kažem dobrih i vrlo dobrih sa indeksom razvijenosti većom od 100% u odnosu na prosjek Republike Hrvatske. Ovo što sam pročitao to su otoci u Republici Hrvatskoj, dakle od 35 tih otoka 22 ili 63% su iz Slavonije. Upravo ovo su imena tih otoka nerazvijenosti u Slavoniji, Baranji i Srijemu. 22 od 35 u sumi, u zbroji u cijeloj Hrvatskoj ili 63%. Zašto to govorim? Govorim zato što je kolega Šoja, saborski zastupnik, neke stvari iznio ovdje za koje se nema nitko pravo ljutiti. Možete dati replike, možete raditi što god hoćete, ali činjenica koju je iznio i gospodin Puljiz, a i govornici u Saboru, poglavito ovi boduli, da kažem otočani koji su danas mahom uzeli riječ ovdje, u početku, govore o milijardu i pol kuna prosječnog godišnjeg izdvajanja Republike Hrvatske i ostalih fondova u otoke. 15 godina se provodi Zakon o otocima, 15 na kvadrat ili 15 puta milijardu i pol je 22,5 milijarde kuna. 22,5 milijarde kuna, to je 3 milijarde eura za otoke, za 113 000 stanovnika, za 5,5% površine Republike Hrvatske ili za 3% stanovnika Republike Hrvatske. Odmah hoću reći, nemam ništa protiv takvog odnosa prema otocima Republike Hrvatske iz više razloga. Otoci, naši otoci kojih ima točno onoliko koliki je broj Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1244 o bombardiranju Srbije pa su Srbi nam zamjerili da smo baš izbacili toliki broj otoka. … [[Upadica se ne razumije.]] Ajde dobro Boriću, reći ćeš ti poslije u replici. Dakle tako su oni rekli, ali to nas nije briga, imamo naše otoke koji su naše bogatstvo, koji su jedan specifikum ove zemlje. Imamo u opisu najveći Cres, imamo sa najvišom gorom, Vidovom gorom Brač, najdulji Hvar, najrazvedeniji Pag i niz drugih otoka, otočića, škoja ili kako se sve ne zovu u našemu moru. More, mare nostrum croaticum. I lijepo je danas raspravljati o ovoj temi jer imamo lijepi materijal, jer imamo o čemu reći, imamo o čemu pričati, imamo i argumente odnosno ostvarenja na tim otocima. I vidljivo je kada se dođe na otoke, kada putujete cestom po Braču onda ćete vidjet da je to odlične kvalitete cesta, široka cesta, za razliku od nekih u našoj Slavoniji. Vidite da se to zaista da ne kažem jedna renesansa nastupila, jedan preporod tih otoka. Možete vi govoriti, i vi ste provodili do prije 2 godine u HDZ-u politiku istu prema otocima, ovo je nastavljena. 2012. godine je uloženo milijardu i 777 milijuna, ako sam dobro zapamtio, a godinu prije toga 2011. milijardu i 405. Dakle, bilo je povećanje čak u 2012. za otoke i dobro je da je. Opet naglašavam, vrlo sam benevolentan, vrlo sam dobronamjeran i želim najbolje tim otocima. Ali volio bih kada bi se takve mjere i takav odnos primijenio i na one koji će ako ne dođe do takvoga odnosa uskoro, vrlo skoro ostati i bez stanovnika, a i bez općina i bez onoga što čini danas Slavoniju Slavonijom, Baranju Baranjom i Srijem Srijemom. Možemo mi i dalje raditi, dakle i kako reče kolega Šoja i nogometna igrališta i ploče od školjaka i haljine od kamena i ne znam ni ja kakve sve i to se sve, dakle turističke zapravo atrakcije kojim se zapravo u neku ruku privlače i turisti. To je jasno. Ali postoji i kontinentalni turizam, Baranja, idealno mjesto, Slavonija. Riječni, vjerski, lovni, kakvi sve ne oblici kontinentalnog, vinogradarski, kontinentalnog turizma ne postoje. Postoje, samo ih treba razviti, treba uložiti kao i u otoke i vidjet ćete vrlo brzo bez obzira na ulazak u Europsku uniju i obećanja gospodina Puljiza da će biti šanse ravnopravne svih regija u Republici Hrvatskoj. Vidjet ćete uskoro da zbog ovakvog stanja u Slavoniji neće projekti stizati ili će ih vrlo malo stizati u Slavoniju pogotovo onih koji su temeljeni na tzv. proizvodnim, iz realnog sektora, u proizvodnim djelatnostima da ćemo uskoro razmatrati možda isto donositi zakon o Slavoniji i Baranji. Kao što je bio nekada fond solidarnosti svih razvijenih republika, a u svezi nerazvijenih republika u bivšoj Jugoslaviji. Dakle, kad je Hrvatska, Slovenija i Srbija financirali Kosovo, Bosnu i Makedoniju i Crnu Goru. Šuker zna, on je to lovu brojio. Dakle, kada pogledate i popis stanovništva dobro je gospodin Puljiz rekao da je porast broja stanovnika na otocima. Odlično, fantazija. Ma da ih ima još 3 puta više, da nas ima pola milijuna na otocima bilo bi dobro i ima mjesta za sve njih. Ali Slavonija je izgubila 10% stanovnika u 10 godina, sa 880000 pali smo na 790000. Za 10 godina tih 5 slavonskih županija izgubilo je 10000 stanovnika. Pa i gradovi kao, oni koji apsorbiraju nekada radnu snagu itd. I oni su pali i Osijek je pao i Slavonski Brod je opao za 8000 stanovnika, Osijek za 8010 stanovnika u odnosu na 2001. godinu. Dakle, nije ratno stanje nego mirnodopsko vrijeme od 2001. do 2011. A kad nam gradovi opadaju to je znak za alarm. Da ovdje ne spominjemo ako već govorimo o otocima i o onome što sam i jednim pitanjem Vladi Republike Hrvatske postavio ne vidim u materijalu, možda ima, možda će mi gospodin Puljiz reći o problemu Jabučke kotline ili Jabučke doline. Nije to ona dolina u Slavoniji, nije to požeška kotlina, nego Jabučka dolina u kojoj je glavno mrjestilište ribe u Jadranskom moru sa najvećom površinom takve vrste. Ne vidim ništa o tome, iako bismo, ako već imamo Zakon o otocima mogli i u tom smjeru u svezi zaštite te kotline, u svezi svega onoga što udruga koja djeluje čini mi se u Splitu, jedna građanska udruga zagovara i čemu teži. U samom materijalu sam našao tako zanimljivih podataka. Evo s obzirom da sam i vezan i osobno s obzirom na neku bajtu koju imam na otoku Viru vidim da je vodovod do otoka Vira i u 2011. i u 2012. da kažem sufinanciran iz Hrvatskih voda, pa mi nije jasno da još uvijek imamo idrant, jer ne smijemo govoriti sa h, idrant. HINA se ukida pa će i hidranti. Dakle, imamo samo hidrante koji i dalje, iz kojih ne curi voda, pa me zanima možda da mi gospodin Puljiz zna nešto reći o Viru kad će ta voda sa kopna koja se vodi preko podmorskom cijevi do Vira, kad će napokon žedni Virani dobiti tu vodu. Koja su to sredstva? Tko osigurava sredstva u svezi ovdje su bile Hrvatske vode, ali bih volio znati, dakle hoće li biti daljih investicija u virski vodovod i odvodnju jasno. Dakle, to je ono što je u Zadarskoj županiji uz onaj projekt koji je tako 22 i pol tisuće kuna za izrade idejnih projekata Bujice, Dočine i Pravulje na otoku Viru, ali to je stavka koja je relativno mala 22000 kuna. Jel' to nije tako značajno u odnosu na investiciju koja iznosi 20 milijuna i 425000 kuna za vodoopskrbu otoka Vira, 20 milijuna i 425000 kuna. Ali još uvijek je, kažem Vir žedan i nema vode. Napravila se ona stanica, crpna stanica vode preko mosta, ali dalje se slabo krenulo prema otoku Viru. Ono što me također još, što bih pohvalio, a ne pokudio je također dio poreza na dohodak ustupljen, dakle općinama i gradovima na otocima u obliku sveukupne pomoći i Zakona o otocima, pa onda je ovdje pobrojano po abecednom redu od Baške do Lopara na otoku Rabu je li tako. Boriću tako je? Jel' tako? Sva mjesta i iznosi koji su, iznosi oslobođenja poreza na dohodak koji je, odnosno ustupljen gradovima i općinama. Dakle Klub HDSBB-a da rezimiram nema razloga uopće odbiti ovo izvješće, prihvatit ćemo ga ali uz napomenu da ćete gospodine Puljiz a i Kukuriku koaliciji poručujem morati biti ne da vas ja prisiljavam nego je kada realno i objektivno sagledavate Slavonija, Srijem i Baranja u takvom stanju da ćete morati donijeti Zakon o Slavoniji, Srijemu i Baranji i to barem na 15 godina da bismo sustigli i ujednačili uvjete života u Slavoniji, Srijemu, Baranji sa ostalim, pa čak i sa otocima, čak sada i sa otocima koji su bili zaista katastrofalno zapušteni koji su bili takvi kakvi jesu a danas su oni zaista i ogledalo našega turizma i dobro da je tako. I još bi nešto priupitao do kada dakle, koji je rok, koje su mogućnosti i do kad traje, do kad taj Zakon o otocima, je li to 2021., do 2101., 2201., do kad traje Zakon o otocima? Do kad će to po milijardu i pol kuna iz hrvatskog proračuna i svih ostalih fondova biti izdvojeno za otoke, eto to me samo zanima ili su neki od ovih projekata o kojima je Šoja govorio zaista ovako rekao bih bizarnih namjera i oblika poput eto nekakve haljine od kamena, poput ploče od školjaka itd. kako bi se ti novci koji su osigurani, sigurni, dakle otočani se ne moraju brinuti hoće li ti novci doći ili neće oni su zakonom propisani i oni uredno stižu na naše otoke. Kako se troše? To je već druga stvar. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Kolega Grubišiću, ovo je bila jedna osebujna rasprava u stilu ono a što sve stalno na otoke, a što mi u Slavoniji. Mi smo to već danas ovdje, nije vas bilo ovdje, mi smo to već govorili. Neka se po Zakonu o PPDS-u objedine svi podaci i neka nas se izvijesti ovaj Sabor pa da znamo točno koliko se uložilo i na ta područja, evo ne treba ići u 2001.ali nek se napravi za prošlu godinu. Mogli biste se iznenadit. Što se tiče vaših primjedbi na to da je to puno, a da se za Slavoniju ne daje. Pa ja mislim da samo jedan trošak a to je subvencija pomorskog prometa, znači da bi uopće autom netko s otoka došao tamo gdje vi već stojite na kopnu, godišnje država izdvaja 400 milijuna kuna u prosjeku. Znači to je trošak koji vi nemate. Samo da bi se pojavili tamo i da imate mogućnost da sudjelujete u događajima kojih ima na kopnu i to treba nekad razumjeti. I za kraj samo jedna specifičnost u obliku pitanja, znate li za koju se stranku na hrvatskim otocima ne glasa? [[Upadica Grubišić: HDSSB]] Hvala lijepa [[Upadica: Točan odgovor.]]
Odgovor kolega Grubišić.
Vi se kolega Borić jako varate. Da postoji ipak oblik organiziranosti HDSSB-a onda bi sasvim sigurno vi izgubili izbore na otocima a i tako ste izgubili izbore na otocima i to od sasvim onih za koje kudite da nisu dali dovoljno za otoke, a činjenice govore sasvim drugačije, nego što vi provokativno pokušavate ovdje imputirati Hrvatskoj javnosti i saborskim zastupnicima. Naime, za ovdje vidimo popise vinjeta za svaku županiju koliko je vinjeta. Gledajte, kada poljoprivrednik iz Drenovaca, to je Cvelferija ako uopće znate što je Cvelferija, dakle Strošinci, Vrbanja, Drenovci, Đurići, Posavski podgajci od tuda potječe onaj Opća opasnost sastav je li koji su imali najviše opće opasnosti u državi Hrvatskoj, najdulju opću opasnost i zračnu i toplinsku, dakle kada on tjera svoje krmke na pijacu u Rijeku onda mora platiti puni autoput do Rijeke a vi sa vinjetama i sa trajektima idete kako god hoćete. Zašto Hrvatske autoceste ne uvedu vinjete za poljoprivrednike i poljoprivredne proizvođače iz Slavonije i Baranje, ne to nikome ne pada na pamet ni vašoj Vladi a ni ovoj Vladi. Eto to je to.
Hvala. Marijan Škvarić replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, slažem se s jednom stvari i priključio bih se u tom djelu da kad već je rasprava otišla kakav je socioekološki status otoka pa smo krenuli malo na Slavoniju i Baranju onda bi ih pitali a gdje je to onda i sjever Hrvatske. A o svemu tome moramo staviti na razinu jednog djela argumentacije i pravednosti raspodjele. A to mogu definirati ono što smo razgovarali o tome što ste vi rekli da vidimo što je to indeksacija a po meni čak ni indeksacija nije ono što je najbolja stvar, indeksacija je sondirano iz višeg kriterija koje je definirano pa sad ne ali idemo gledati što je to prihod po glavi stanovnika na godišnjoj razini. Onda bi zaista mogli definirati da li nekakve subvencije su potrebne, da, apsolutno potrebne koje razine tu su dobro navedene ali da vidimo koje su to ostale potpore, prije svega potpora o kapitalnim investicijama, da li je to pravedno, pravedno na način ako neka općina ili grad ima prihod po glavi stanovnika preko 11 tisuća kuna to je duplo više nego prosjek Hrvatske a još mu se besplatno može napraviti vrtić, škola i ostala infrastruktura za razliku od nekoga recimo sjevera Hrvatske gdje naš prosjek oko tisuću do tisuću i 500 kuna po glavi stanovnika pa imamo problema kako ćemo se to sami financirati i na koji način. Znači, slažemo se s subvencijama, slažemo se sa potporama ali nekad to zaista ima snagu argumenata da bude ta pravednost kako na otocima tako i na slavoniji, tako i na sjeveru Hrvatske. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Grubišić.
Kolega Škvarić nemojte pokušavati popraviti sliku o kojoj sam ja govorio. Ono što je mjerodavno u indeksu razvijenosti itd. ili pak ako uzmemo bilo koji onaj ekonomski parametar koji je glavni to je fiskalni kapacitet županija, fiskalni kapacitet Brodsko-Posavske županije je 1700 kuna. Pogledajte koliki je fiskalni kapacitet Zadarske županije, oko 7000 tisuća kuna, fiskalni kapacitet, Vukovarsko-srijemske županije 1900 kuna, Virovitičko-podravske 2200 a Požeško slavonske oko 2000 kuna. Nijedna primorska županija nema ni blizu tako slab fiskalni kapacitet. I to je mjerilo to govori o novcima koji su pristigli u tu županiju i u sve općine te županije i onda je vrlo lako razlučiti o razvijenosti i nerazvijenosti. Dakle sve je jasno. Ma ne bojimo se Borić zbraja i onda se onako mučki smije iza leđa jer eto milijarda i po kuna će doći 20. Dio njegovom Rabu, ali treba znati i treba kao što je rekao njegov predsjednik bivši i miljenik Sanader, nije Hrvatska jaka koliko je jak Zagreb nego koliko su jaki njezini rubni dijelovi. A rubni dio je Slavonija svakako, međutim nažalost on je to samo rekao, a izvršio nije ništa.
Hvala. Kolega Borić izvolite povreda Poslovnika.
Potpredsjedniče uvaženi, mislim članak 238. Mislim kolega je uvrijedio iz čista mira, da se ja mučki smijem. Čemu se ja smijem? On sipa podatke ovdje iz rukava pojma nemam što govori i to zavređuje jednu opomenu, pa ne može tako razgovarati sa kolegama. Mislim da nije korektno.
Kolega Boriću smatram da nije bilo povrede Poslovnika. Ovo je politička govornica, ako kolega Grubišić je iznio neki netočan podatak možete ga na neki način podsjetiti da je netočan, a smatram da nije bilo povrede Poslovnika. E sada rasprava kolega Grubišić je možda malo emotivnije raspravljao o nekoj stvari ali vjerujem da ćete to naknadno riješiti. Sljedeća replika Srđan Gjurković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega otvorili ste par tema po meni nepotrebnih, a to je razmišljate regionalno, a govorite nacionalno ajde recimo to tako. I ove neke daljnje replike idu i vaša rasprava u smislu pa šta vama doli treba na otocima, vama je dobro, vama je super, a onda kažete trebalo bi još nešto malo vode dati na Vir koji ima sve nelegalno a sada je legaliziralo, ali nemojte zaboraviti Slavoniju jer ona je u biti siromašna. A sada kada bi još usporedili tih milijardu i pol, milijardu 400 što ide za otoke koji su pokazali vrlo učinkovito da se troši novac, a koliko je sredstava otišlo u Slavoniju i Baranju svih ovih godina i bez ovog PPDS-a na koji način i koliko učinkovito je potrošeno i onda otvaramo neke druge teme. Prema tome, ono što su se složili kolega Baranović iz kluba HNS-a i većina iz opozicije i pozicije da je ovo dobar i učinkovit zakon, jedan od vjerojatno boljih koji se provodio uopće u RH, da je potreban ravnomjeran razvoj a da je tu učinkovitost iznimno bitno napraviti u svim sredinama kojima je potrebno uključujući naravno Slavoniju i Baranju i to kontrolu novaca koje su se do sada uložili i onaj način na koji se bude dalje ulagalo jel očito je tu isto dosta bilo problem zašto ta učinkovitost nije u Slavoniji i Baranji bila takva kakva je bila na otocima sa puno manje novaca nego što je vama dato.
Hvala. Odgovor kolega Grubišić.
Kolega Gjurković vi ste izvrsno pogodili opću politiku HDSSB-a, razmišljamo nacionalno djelujemo regionalno. To ste rekli u prvoj rečenici, to je ono što je činjenica i čestitam vam na tome kako ste nas lijepo razotkrili. Nadalje, statistika, a poglavito taj spomenuti fiskalni kapacitet, 5 slavonski županija, malo odskače Osječko-baranjska a ovi drugi su katastrofa. Dakle po glavi stanovnika gledajte Brodsko-posavska županija 1700 kuna, ja vam govorimo Zadarskoj, pa čak Ličko –senjska ima veći fiskalni kapacitet od Brodsko-posavske županije. Nekada ta Ličko-senjska županija dok nije prošla autocesta je bila ajde u zapećku. Danas Ličko-senjska ima za dva puta veći fiskalni kapacitet znači stiže novaca u tu Liku. Shvaćate li vi ja vam govorim, najbolje mjerilo je upravo taj fiskalni kapacitet po glavi stanovnika. To je najbolje mjerilo i najvrednije. A o legalizaciji nemojte mi ni vi ni HDZ pričati. Kada smo predlagali ovdje hitni zakon za legalizaciju poljoprivrednih objekata kako bi mogli kandidirati za fondove EU onda je HDZ odbio takvu stvar, a vi ste nametnuli da za jednu farmu od 300 kvadrata čovjek mora platiti 200 tisuća kuna za vašu legalizaciju. I kako ćemo onda legalizirati poljoprivredne objekte nego ćete uvoziti hranu kao i do sada kao što je uvozio i HDZ, eto to je vaš cilj.
Tonka Ivčević, replika. Izvolite.
Iz vašeg izlaganja kolega stekao bi se dojam da smatrate da se u otoke ulaže mnogo više nego što bi to trebalo, a ja vam moram reći da otoci kroz svoje djelatnosti, kroz turizam, poljoprivredu i ribarstvo puno, puno više daju državnom proračunu nego što se to otocima vraća. Međutim meni je drago da je to tako i neka dio tih sredstava svakako ide i u projekte za razvoj Slavonije. Također mi je žao da su mnoga područja u slavonskim područjima nerazvijena i da se u njima teško živi ali vjerujte mi za to nisu krivi ni otočani ni politika koja se vodi prema otocima. A što se tiče populacije o kojoj je govorio zamjenik ministra, nažalost na većini hrvatskih otoka je i danas prisutna velika depopulacija bez obzira na sve ove mjere koje se provode. Povećanje stanovništva možda imamo u 4, 5 većih gradova na većim otocima kao što su Hvar, Supetar i Krk. Svi ostali otoci izumiru bez obzira kažem na sve ove mjere koje se poduzimaju. Što se tiče Vira kojega ste spominjali evo ja vam poručujem da vi poručite gradonačelniku odnosno načelniku Kapoviću da će jako puno biti sredstava iz EU upravo za vodoopskrbu, da su najveća sredstva za to osigurana neka bude spreman sa projektima i sa građevinskim dozvolama i sigurna sam da će ta sredstva i dobiti. A spomenuli ste i autoput, naravno i svi otočani kao Slavonci plaćaju autoput. Mi imamo vinjete samo za trajektni prijevoz, za prijevoz kamiona i automobila do kopna jer je to naš jedini način da bi pristigli do kopna i to samo imamo popust u vrijednosti 50% karte, a nemamo besplatan prijevoz. I sva hrana, sve što se donosi na otok, sve investicije koje se na otoku događaju radi tog prijevoza su skuplje i do 20%.
Hvala. Hvala, kolegice, shvatili smo. Kolega Grubišić, izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice, baš ste bili …/Govornik isključen./…
Mikrofon kolega Boro.
Dakle zahvaljujem kolegici saborskoj zastupnici na odličnoj replici. Dakle vi otočani imate vinjete s mora na kopno, a mi nemamo s kopna na more. Naime, rekao sam ako čovjek iz Drenovaca ili iz Trošinaca ili Vrbanje ide svojim kamiončićem u Rijeku na pijacu prodati svoje svinje, on nema popusta, ide na more dakle prodat svoje svinje, s kopna na more ide, on mora platiti ponovo autocestu, nema on popusta kao proizvođač svinja nekakvi pa da ima vinjete kao što ima u Sloveniji. Dakle nema popusta za Slavonce, nema popusta. Drugo, otoci o kojima sam govorio, dakle otoci Panonskog mora također daju dakle porez, potrošnja struje, HEP. Pa gdje je sjedište HEP-a, u Zagrebu, dakle tu ide i porez, pa dajemo i mi iz Slavonije jednako svoje obveze i plaćamo kao i vi na otocima. Dakle nismo tu nejednaki, tu smo jednaki. Prema tome, ne smatram da Slavonija nije važna. A to da sam rekao i da ne smatram uopće da sam ljubomoran, naprotiv rekao sam da, odlično da naši otoci napreduju. Volio bih kada bi upeterostručili broj stanovnika, kada bi ih bilo 500 000 na otocima da napokon procvate, naročito naši otoci. Dakle samo govorim o tome da i Slavonija vapi za pomoći, ništa drugo, ja ne želim oteti otocima niti to uopće zagovaram nego ajmo okrenuti se malo i Slavoniji, ajmo malo poljoprivredu koja je zapuštena.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić, mislim da je rasprava išla u potpuno krivom pravcu, da mi ovdje kao saborski zastupnici prebrojavamo je li 1 lipa uložena na otok više ili manje ili negdje na kopnu ili u Slavoniji ili Baranji i mene osobno veseli kada se svaki projekt, svaka investicija dogodi u Slavoniji kao što me veseli da se dogodi i u Lici i u Zagorju i na mojoj Korčuli. Prema tome, ovdje se radi stjecajem okolnosti što je rasprava o izvješću o provedbi Zakona o otocima i stvorena je možda i kroz ovo jutro fama kako se na otocima ulaže oko milijardu i 600-700 milijuna kuna. To nije točno. Naime, treba tu najprije ukloniti ovih 650 milijuna kuna koja su kreditna sredstva koja će otočani vratiti, ali imaju tu sreću da im je kamata malo na određen način subvencioniran, ali to značajno povećava iznos za 600-700 milijuna kuna. I kad se još tome pridoda 380 milijuna kuna koja se omogućuju da možemo doći do kopna za subvencioniranje pomorskog prometa, vi ostanete na 700 milijuna kuna. Možda ni to nije malo, možda je i to puno ako ćemo mjerit sa drugim krajem Hrvatske, ali kažem to nije dobro. Ja ću se zalagati kad bude rasprava o Slavoniji i Baranji na isti način kao što danas govorim o otocima i tako i pristupam u svom radu. Ja ne vidim razloga da se ovdje stvara dojam kao da je život na otocima ona dva mjeseca ljetnog šušura i turističke sezone. Na otocima se živi znate i u 10., 11. i sada kad nam u 42 dana katamaran nije stigao 24 puta na otoke. Prema tome, nije tako kako se ovdje želi prikazati da su sad otoci sa milijardu i 700 milijuna kuna procvjetali na uštrb drugih. Težak je život na otocima, a Zakon o otocima je nastao upravo u vrijeme kada je bila strašna depopulacija otočnog stanovništva i tad je nastao Zakon o otocima kao način i model kako će se tim otočanima i tim otocima pomoći. Prema tome, nema potrebe ovdje nikakve nervoze čini mi se i rasprava bi trebala biti na tragu da nastojimo otocima pomoći. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Boro Grubišić.
Kolega Bačić, ja ne znam šta je vama. Što ste se vi uzjogunili što je rasprava kažete krenula, pa nije uopće u krivom smjeru krenula rasprava nego samo uspoređujemo ono što smo govorili o otocima. Vi ste sad počeli smanjivat sa milijardu i 700 na, još malo vi ste došli do nule, da otoci nemaju ništa od države. Tako ste krenuli sa umanjivanjem vrijednosti koje naši otoci hvala Bogu da dobivaju i od države i od svih ovih firmi i ministarstava itd. Ma neka, a vi to nećete reći, vi samo tvrdite da sam ja protiv toga. Ne, nisam protiv toga, nego sam i kažete kada budemo raspravljali o Slavoniji, kako ćemo raspravljat kad nema zakona o Slavoniji i Baranji. Kad ćete raspravljat o Slavoniji i Baranji? Kada je gospodin Glavaš tražio 500 milijuna kuna za Slavoniju i Baranju u proračunu Ive Sanadera vi ste ga zatvorili u zatvor i danas je u zatvoru. To je vaše djelo, vaše stranke, ne kažem da je vaše osobno nego vrha vaše stranke. O čemu mi pričamo ovdje? Kada je vidio da je Slavonija i Baranja otišla tamo kamo je danas došla kuda ide, pa kada je zatražena sredstva onda ste primijenili represivni aparat i zatvorili Branimira Glavaša pod tko zna kakvim optužbama.
Kolega Grubišić, ja bih molio da se držimo teme, ravnomjernog regionalnog razvoja otoka.
Ja se držim teme. On je spomenuo da Zakon o Slavoniji i Baranji ne postoji, Zakon o otocima postoji.
Pustimo što je bilo.
Evo samo toliko. Dakle, kažete da vi ne živite samo dva miseca na otoku, to je da. Slavonija, onaj tko ima kravu taj nema godišnjeg odmora, taj ne može otići na more jer on mora kravu svaki dan očistiti, pomusti, timariti itd. … [[Upadica se ne razumije.]] A nema ni s čim. Poticaj? Europa je to riješila poticaje. Hvala lijepo.
Ante Jerolimov.
Kolega Grubišiću, mislim da nam je svima u interesu da i u Slavoniji i Baranji da se svi veselimo bilo kojem projektu, bilo kojem dijelu Lijepe naše i da obično imate kvalitetne i stručne rasprave, ali danas ste falili potpuno temu. Promašio ceo futbal kako kaže kolega Borić. Ustvrdili ste da su otoci prerazvijeni. Nabrojili ste dvadesetak mjesta i općina u Slavoniji koji su možda zaista u teškoj situaciji, ali ja ću vas podsjetiti a često se obazirete na Zadar i Zadarsku županiju i prozivate na neki način njih. Pa bih ja vama rekao da se ni jedan stanovnik tog mjesta ne bi zamijenio sa ovim otocima koje ću vam ja nabrojiti. A to je otok Iž Veli, Iž Mali, Rivanj, Setrun, Rava, Premuda, Silba, Olib, Vrgada. Znate zašto se ne bi promijenili? Jer oni nemaju ni vodu, ni odvodnju, nemaju ni doktora, nemaju ni ambulantu, nemaju ni apoteku, nemaju ni dućan za kupit osnovne potrebe. A znate koji im je indeks po ovome što gospođa Ingrid viče? Znate koji im je indeks? 120% prosjeka Republike Hrvatske, jer spadaju pod grad Zadar. Udaljeni su po 15, bliže su neki Ankoni nego Zadru.
Molim vas kolegice i kolege. Kolega Jerolimov, izvolite nastavite.
Produžit ćete mi 10 sekundi.
Neću vam produžiti jer vas vaši kolege ometaju.
Mi imamo razumijevanje za Slavoniju i Baranju i stvarno nam je žao da se ljudi iseljavaju, ali ja ću vas podsjetiti na činjenicu da 7 puta ovoliko otočana koliko ih sad ima, 7 puta toliko ih živi u inozemstvu i da sigurno nisu otišli zato što je na otocima bio raj nego nešto drugo. Tako da [[Upadica Batinić: Hvala. Shvatili smo.]] Tako da kolega Grubišiću, molim vas da se malo korigirate, a da možete se uzrujavati u Zagrebu ali da se uzrujte na Ižu i da dobije infarkt gotovo.
Kolega Grubišić, izvolite.
Ja se kolega Jerolimov, ja se uopće ne uzrujavam, nego samo pokušavam govoriti objektivno. Vi nikako, opet kao i Bačić, opet ja protiv otoka. Pa nije točno. Pa je li vi slušate mene uopće ili sjedite na, neću govoriti na čemu. Dakle, ja da sam falio, onda se vi niste trebali ni javiti za repliku. Što ćete se javiti kad sam ja falio, kako vi kažete falio. Ne falim ja ništa, ja vam govorim ono što je tako, kako je. A samo mi recite na tom Ižu pošto je kvadratni metar zemljišta 100 m od mora, a koliko je u Slavoniji? Ništa drugo, eto tako mi recite.
Hvala. Alen Prelec, replika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja se moram na žalost djelomično složiti sa gospodinom kolegom Grubišićem koji kaže da mi u Hrvatskoj imamo jako puno otoka. Ali nemamo mi samo otoka jasno u Slavoniji, imamo sigurno i Lici, ali jako puno i u Zagorju i prigorju gdje ljudi kao da žive na otoku. Ali ne bih sad, da ne bi ispalo ovo da je sad borba između ovih s kopna i ovih s mora nikako nije. Svi mi želimo jednaku razvijenost, ali moramo se pitati da neki od jedinica lokalne samouprave su uložili sami u razvoj i u viši standard življenja. Ja mogu reći da, evo u mojoj općini su ljudi sami gradili samodoprinosom i vode i ceste i kanalizaciju i sve ono što su možda neki drugi dobili ili im pomaže država ili županija. I o tome moramo razgovarati i moramo na to misliti. Nitko nema protiv toga da se otoci razvijaju, dapače. Svi mi volimo doći na more i na otoke. Ali gledamo i da jednako i tako razvijamo i kopno, ali i Zagorje koje je ja mislim jako, jako malo dobilo. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Grubišić.
Hvala lijepo kolega na pomoći koja je hajde parcijalna, nije baš do kraja. Naime, ovo samodoprinos to je hajde zgodna riječ pogotovo u određenim političkim krugovima. Ja ću samo osim one 22 otoka slavonska nabrojiti i ostale otoke, ima ih još 13 u cijeloj Hrvatskoj koji imaju indeks razvijenosti do 50% od prosjeka Republike Hrvatske a to su Berek, Biskupija dakle kod Knina, Cetingrad, Cista Provo, Civljane, Donji Kukuruzari kod Kostajnice, Dvor, Đulovac, Ervenik, Gvozd, Kistanje, Krnjak, Plaški, Vojnić, Vrhovine i Zrinski Topolovac. Evo to su općine koje uz one 22 što sam već rekao su ispod 50% prosjeka indeksa razvijenosti Republike Hrvatske. Tako da podržavam evo vašu pomoć, repliku takozvanu. A možda bi ova rasprava koja je zaista samo o otocima i ekskluzivno pravo možda otočana da o tome govori ne bih tako, nisam to tako shvatio i hvala vam na pomoći da ipak netko razmišlja ne samo o otocima nego o ukupnosti i razvijenosti cijele Republike Hrvatske.
Hvala. Tomislav Klarić, izvolite.
Pa eto, kolega Grubišić ipak ste se vi u svojoj raspravi bez obzira što ste malo proširili temu dotakli otoka, dotakli ste se Vira, ali baš on nije pravi primjer jer ipak ima most kao i Krk pa njih dvoje možemo pogledavati malo drugačije nego ostale otoke. Ali kad spominjete i vodovod do vaše kako ste rekli bajte na Viru, vjerojatno. Ja vjerujem da ste vi to legalno napravili, ali da su svi oni koji su napravili objekte na Viru platili komunalni doprinos i sve ono što su državi trebali vjerojatno bi preko tog mosta kao i na Krk bio došao vodovod. Međutim, iz vaše rasprave u ovom dijelu se provlači čitavo vrijeme ta ulaganja u otoke i slažem se sa svim kolegama koji su rekli da na otocima postoje isključivo 2 godišnja doba – postoji ljeto i to onih par mjeseci i postoji sve ono drugo razdoblje kad su otoci praktički u doslovnom smislu ono što jesu. I nepravedno je na ovaj način govoriti kroz nekakve povlaštene vinjete, karte za trajekte koje imaju samo do kopna, sve ostalo plaćaju kao mi svi drugi. Slažem se da razvoj čitave Hrvatske u smislu u kojem ste vi govorili treba bit ravnomjeran, da ulaganja trebaju bit svugdje. Ali u tom smislu treba poradit i na nekakvoj decentralizaciji. Ono što ste dobro u svojoj raspravi istaknuli a premalo nas se osvrnulo na to, to je upravo onaj primjer vaš depopulacije. Nestaju ljudi sa otoka, nestaju ljudi iz Slavonije ali nestaju ljudi iz Rijeke, Rijeka je izgubila u posljednjih deset godina u popisu stanovništva 10% stanovnika i to je problem. To je problem Hrvatske i ako njemu se ne posveti bolja pažnja, ukoliko se tom problemu ne preusmjerimo svi zajedno teško će se Hrvatska dalje moći razvijati s ovim brojem stanovništva i ovim starosnom dobi, bez obzira radilo se o otocima, radilo se o Slavoniji, Lici ili Gorskom Kotaru.
Odgovor kolega Grubišić.
Osam godina je gospodine Klarić vaša Vlada obećavala intelektualcima koji dođu na područja od PDS a to su područja, … [[Govornik nije uključen.]] Osam godina ste bili na vlasti i obećavali ste i zapravo ste krivo informirali intelektualce da dođu na područja od posebne državne skrbi kako bi se povećao broj i intelektualaca, kako bi te škole, domovi zdravlja, ambulante i centri za socijalnu skrb mogli raditi i funkcionirati u tim područjima, pa i na otoke uz obećanje o dobroj plaći, dvostruko većoj nego li npr. u Zagrebu a to obećanje nikada nije izvršeno. Nema tog, od tog nema ništa. Prema tome, a što se tiče Vira i legalizacije 2005.godine sam napisao zahtjev za legalizaciju a 2013.godine na Sv. Antu dakle lani 13.6.sam dobio odgovor od ureda za graditeljstvo županije Zadarske da mi se molba za legalizaciju odbija. Osam godina je trebalo Odjelu za graditeljstvo Zadarske županije da mi odgovori i to negativno a do 1.7.je bio rok za novu legalizaciju, za predaju molbe za novu legalizaciju što je i učinjeno, jel? Dakle, jednostavno na Viru ne možete legalizirati, niste mogli legalizirati objekt, ne može, sad može, sad će SDp odnosno Kukuriku koalicija pokupiti maslo kad vi niste znali.
Hvala. Ivan Šuker replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić mene ova naša rasprava o Zakonu o otocima lagano podsjeća na onu bosansku poslovicu: "Da bog da se sam o sebi zabavio". Tako i mi umjesto da budemo sretni i da imamo konačno jedan zakon oko kojega se svi slažemo da smo uspjeli nešto napraviti. A da dva praktički zakona koja su imala potpuno istu nakanu i namjeru a to je Zakon o PPDS i Zakon o brdsko-planinskim područjima nisu nažalost postigli cilj. I sad ovdje već možemo konstatirati da uz nekakvu inerciju turizma koji je rastao sve ove godine je ovaj Zakon o otocima i ja bih čak rekao da su ga provodili ljudi koji su osjetili potrebe otoka. Jer ja se sjećam, bilo je često napada zašto ovo pristanište ovdje, zašto ovdje pristanište ondje a naprosto ljudi nisu razumjeli da to tim ljudima više znači nego ne znam što. Možda da dakle razmišljamo na takav način, da smo na takav način raspravljali kad smo govorili o izmjeni Zakona o PPDS-u ili možda da smo na takav način raspravljali jutros kad smo govorili o sredstvima iz pretpristupnih fondova i ono što nas čeka možda bi našli taj zamah koji će možda sutra podići i brdsko-planinska područja i područja od PPDS-a. A ovako mi jedni druge optužujemo kao da smo jedni drugima neprijatelji a mislim da smo mi jedni drugima prijatelji kao što je lijepo otići na otoke tako je lijepo otići i u Baranju i prema tome ajmo pokušat svi nać ako ćemo se složiti s tim da je taj Zakon o otocima dao nekakav zamah ajmo pokušat nać taj zamah za PPDS i brdsko planinska područja, ali vidjeli ste neki dan kako se tumačilo kad smo govorili o Gorskom Kotaru zašto se to dogodilo? Zašto se nije interveniralo? Međutim kažem, nekad stare poslovice imaju daleko veću dubinu od one koja se čini ali ipak ovu našu raspravu tko sluša vjerojatno će nas pustiti na tu bosansku poslovicu "Da bog da se sami o sebi zabavili".
Odgovor kolega Grubišić.
Samo se vi kolega Šuker zabavljajte ali vidite činjenice su ovakve, dakle Zakon o PPDS-u i brdsko-planinskim područjima se polako, one beneficije koje su postojale ukida i 2017.godine bit će potpuno ukinute. Bit će izjednačeni sa svim ostalim područjima. I to je uvjetovano tijekom razgovora vaše Vlade sa EU. Da, da, da, to je tako rečeno, ovdje predstavljeno da se to ukida zbog toga što to traži EU, ovdje za saborskom govornicom. Ali jeste li možda sa EU hoće li Zakon o otocima ostati, dakle on ostaje. Prema tome već smo tu došli do detekcije određenih problema koji su zapravo nastali. Nadalje, kada vi govorite o onim lukama. Ja znam da se vi sjećate naših rasprava o onoj luci Rava koja je bila sporna i koja, u kojoj je vaš ministar utrošio silne novce neću govoriti kolike da ne bi ispalo da nekoga tu sad ja ili nekakvu Galženicu dakle i o tome možemo, prema tome nemojte govoriti da se sami o sebi zabavljate, zabavljajte se vi sami o sebi ili možda će se netko drugi zabavit o vama.
Nastavljamo, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Josip Borić, molim vas kolega Grubišić i kolega Šuker. Kolega Borić izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, pokušat ću sa svojom raspravom ovo vratiti nazad tamo gdje smo se zaustavili se na pauzi. Mislim da je dobro da smo otvorili raspravu, da broj prijavljenih govori da ovaj tematika je itekako interesantna, da je ovaj dokument proteklih desetak i više godina kroz ovaj Dom prolazio jednoglasno, uvijek gotovo, da je postojao konsenzus oko tog zakona i teško je onda razumijte neke ovakve rasprave pa i teške riječi ali svatko ima pravo govoriti šta hoće pa neka govori. A ja ću ponovno o otocima jer je to jedno područje na kojem živi, koje zaslužuje pažnju ove države i ima pažnju ove države i svake vlade i treba nastaviti tako. Hrvatska je zemlja 1244 otoka, 5% površine RH, 3% stanovništva, 250 ili 300 tisuća ležaja u tom omjeru se kreće i snaga hrvatskih otoka. Prema otocima je uspostavljeno 50 državnih linija. Od ukupnog broja 1244 samo 67 ih je naseljeno od toga 50 stalno. I još neke brojke, 75% stanovništva na otocima ima stalne prihode. Odnos je u prosjeku između zaposlenih i umirovljenika 1,20:1,najviše zaposlenih ima na Krku, najviše obrata na otoku Rabu, najviše umirovljenika opet na otoku Krku jer je najmnogoljudniji. Imamo tolike specifičnosti da jedna Općina Omišalj na Krku ima odnos zaposlenih i umirovljenika 2,8:1, ali jedan Sućuraj 0,43:1 i pokazuje razliku i na samim otocima kao što je Hvar gdje na jednoj strani otoka imamo potpuno negativnu sliku dok na drugu sliku imate sasvim drugačiji odnos. Što se tiče i neto prihoda i to svaka uprava može imati pa može imati i danas. Sa strane Porezne uprave točno znamo što se na otocima dešava. Otok sa najviše neto prihoda iz kojih se onda naplaćuju svi ostali je otok Krk koji danas prelazi i preko 500 milijuna kuna znači neto prihod. Mislim da otoci su kao sustav prepoznati '99.kroz Zakon o otocima su se stavili u zakonodavni okvir i svaka je vlada dala svoj dio u tome da se taj sustav nadograđuje. I mi smo danas u klubu HDZ-a pokušali otvoriti jednu raspravu u jednom drugom smjeru. Došli smo do određene razine i moramo sad reći što hoćemo dalje jer smo od strane izvršne vlasti predstavnika čuli samo ono što je bilo. Nismo čuli nijednu rečenicu što hoćemo dalje u 2013., što je bilo, što hoćemo u 2014., što hoćemo u 2015. itd. Mnogi zakoni nemaju rok nema ga ni Zakon o otocima i dobro je da ga nema, i pozdravili smo odluku Vlade da se Zakon o otocima ne ukida ali smo istovremeno tražili ne samo sada tražili smo na onoj tematskoj sjednici kada je predstavljen Zakon o regionalnom razvoju da se ne ukida Zakon o brdsko-planinskom području niti Zakon o PPDS-u jer potpomognuta područja traže daljnju skrb države sljedećih najmanje desetljeće bez obzira na sve što se događalo u političkom dijelu unutar kojih se događaju određeni događaji na političkoj sceni. Ja mogu reći danas da ako ćemo sve svesti samo na brojke milijardu i 700 milijuna kuna je manje od onoga što otoci vrate u državni proračun. Za to postoje podloge i to se može i dokazati. I onda govoriti tko kome pomaže i to bi bila jedna interesantna relacija jer turizam je na otocima stasao desetljećima, nije se on razvio sam od sebe. Dolazim s otoka Raba gdje je tek 1963.godine bilo moguće prevesti jedan automobil na otok na sasvim jedan puno drugačiji način nego što je to danas. Povijest povezivanja otoka je duga nekih 4 desetljeća i u tom procesu događalo se puno toga. Otok Krk je recimo tek 1980.godine ukinuo svoju najkraću liniju, a razlog je bio most. Do tada se otok Krk nije razvijao. Imamo danas situacija da jednostavno turizam traži nova ulaganja. Lokalne samouprave su za to spremne. Vidimo da i država putem HBOR-a može potpomognuti taj sektor. Međutim što se dešava? Došlo je do zastoja u investiranju, došlo je zbog toga što je jednostavno nestalo tržište nekretnina. Sve ono što se danas ovdje govori i pita se koliko košta kvadrat zemlje na nekom otoku, dovelo se do toga da uopće više nema interesa da košta i 10 eura neće ga kupiti nitko jer je takva situacija, a bilo je vremena kada je kvadrat bio i puno skuplji i razvitak otoka ne smije ovisiti upravo o tom odnosu. On je i u vremenu one bivše države na neki način bio i planiran. Nisu turistički kompleksi i turistički kapaciteti nastajali samo tako. Nastajali su po meni organizirano i promišljeno. Nisu nastajali na bilo kojoj lokaciji iako bi mogli na otocima reći da su nam brodogradilišta ušla u najljepše lokacije što je bio udar ajmo reći na jedan ekološki dio, na jednu estetsku vrijednost otoka. Možemo to vidjeti u Korčuli, u Veloj Luci ova mala brodogradilišta u Malom Lošinju, znači ali je to i želja tadašnjih vlasti da se na otocima ljudi doseljavaju, da se razvija industrija itd. Turizam se počeo intenzivno razvijati tek od 2000.godine pa nadalje da bi se tek vratili po broju ležaja sada na 1989.godinu to su vremena masovnog tzv. turizma. I apartmani i sve ono što je nastajalo u proteklih desetak godina dovelo nas je u priču o bespravnoj gradnji ali je to bio intenzivni razvoj. E sada, ako smo gradili turističke komplekse i sve ostalo napravili smo ih bez infrastrukture, bez odvodnje. Rijetko je bilo dobre vodoopskrbe ili su bili minimalni kapaciteti i nije se uložilo toliko novaca zato što smo mi infrastrukturu imali. Novac se ulagao zato što je to sve falilo, nismo imali. Tko je imao odvodnju do prije 5, 6 godina? Vrlo rijetki. Sustav odvodnje. Vodoopskrbu danas gotovo svi imamo osim Lošinja i Cresa sa kopna. Jedan otok Brač do prošle godine nije uopće imao sportsku dvoranu sa 10 000 stanovnika, nisu imali sportsku dvoranu dok im nije napravljena u Supetru, da ne govorimo o školama, o svemu ostalom. Sve se to gradilo zato što je falilo i nije to minus u odnosu na druga područja jer ta područja danas mogu biti poluga razvoja, ali ih treba usmjeriti politika, treba im ponuditi nešto novo. Ne samo njima kao područjima nego načelnicima, gradonačelnicima, da ih usmjeri, da im kaže što mogu i što ne mogu. I tu sam otvorio priču o zajmu EIB 3 jer smatram da je to dobar zajam, da je po povoljnim uvjetima, najpovoljnijim na tržištu, da on ne može biti teret. 20 godina vraćati milijun eura godišnje za državu ne smije biti teret ako s time možemo odraditi 20, 30, 50 dobrih projekata, ako možemo s time participirati u povlačenju sredstava iz Europske unije i to otočni načelnici, gradonačelnici očekuju i država to ne bi smjela ukinuti i molim vas zamjeniče da to ne činite. Nađite načina, vidjeli smo na rebalansu da možete osigurati domaću komponentu koju prošle godine niste trebali čak ni osigurati, da možemo to ostaviti. Vidjet ćete da će vam efekti biti pozitivni i da ćete uspjeti barem koliko-toliko nadoknaditi sve ono što se ne događa ove zadnje dvije godine, a to su direktne pomoći kapitalnim investicijama jer je potpuno na otocima jednostavno taj segment zakazao zadnjih dvije godine. To će vam reći svaki načelnik i gradonačelnik. 5 milijuna nije dovoljno, a s 50 milijuna možemo nešto napraviti. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja bih se također uključio u jednu vašu izjavu koju ste sad rekli da recimo cijena zemljišta nije bitan danas kriterij da ocjenjujemo stanje kakvo je sad, situacija na otocima. Da, možda danas ne, jučer ne, ali to je unutar 8 godina. Cijena zemljišta je itekako bitna jer ako uspoređujemo sa … Hrvatske što smo rekli da možemo mi cijena zemljišta 1 euro po kvadratu za razliku od dole gdje je 100 eura po kvadratu, sad samo uzmite u obzir koliki je prijašnji bio prihod od poreza na nekretnine koja je bila u vlasništvu, odnosno daje prihod lokalnoj upravi i samoupravi. Onda bi se tu vratio na jednu drugu stvar koja mi sve više ide možda biti problematična, a to je pitanje same te efikasnosti ulaganja, a to govori o, ipak vraćam se na tome, o prihodima po glavi stanovnika. Ako netko ima 10 000 kuna po glavi stanovnika prihode, a to velikom većinom imaju lokalne jedinice na razini otoka i priobalja, onda ipak moramo govoriti i o mogućnostima što su to radili gradonačelnici i načelnici. Govorili smo o Zadru, da, ali bi pitao Zadar i gradonačelnik Zadra i županija mora voditi računa i o svom cijelom teritoriju, cijelom području i o tim otocima u koje se nije ulagalo. Zbog čega se radilo možda u Zadru Morske orgulje ili Pozdravi suncu i druge stvari, za te novce se moglo kupiti 5-6 više brodova koji će onda pokriti nekakav dio veze sa tim otocima ili nešto drugo. Znači zaista da vidimo gdje su tu efikasnost ulaganja i novci koji su veliki, koji su se uložili, a mi sad gledamo da još nije ulagano. Budimo iskreni, da su se ti novci uložili u sjever Hrvatske ja mislim da bi u Krapinsko-zagorskoj županiji i Varaždinsko-međimurskoj danas se pitali a što još treba napraviti.
Kolega Borić, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Škvarić, ovaj zadnji dio ne mogu prihvatiti jer koja je uopće uloga Zadra u povezivanju otoka, mislim država ima svog brodara i ima da o tome razmišlja jer je to njezina obveza. Turizam je sadržaj, turizam je priča, turizam je mit i legenda i to treba stvarati. Oni koji to uspješno rade, a Zadrani to očito uspješno rade, počnu u jednom trenutku smetati svima. Zbog čega? Mislim, ne možemo se sada dovodit u to da zbog toga što govorimo o Zakonu o otocima to suprotstavimo svim područjima u Republici Hrvatskoj. Pa u čemu je tu greška? I mi cijelo vrijeme govorimo o otocima, mi u HDZ-u govorimo o otocima. Mi smo ponudili rješenja, mi hoćemo čuti od izvršne vlasti što o tome misli. Oni moraju znati što hoće i sve što smo danas govorili je vrlo argumentirano. Ako nam promet u prijevozu stagnira došli smo do vrha. Hoćemo li dolje, hoćemo li napraviti nekakve pomake ili ćemo se prepustiti inerciji pa gdje nas to dovede. Otoci su do sada bili organizirano zbrinuti i to tražimo i dalje, tražimo 10 godina i dalje. Došlo je do nekih promjena s obzirom na ulazak u Europsku uniju. Prilagodimo se tome, ali dozvolimo da taj put ide prema gore. Nemojmo se zadovoljavati sa stagnacijom ili bi trebali biti zadovoljni što nam promet pada. Rekli smo koliko, 30 000 automobila, 15 000 putnika u trajektnom prijevozu i 51 000 u brzobrodskom. Pa nije se to desilo zato što je bilo sve dobro posloženo, a upozorio sam zašto se desilo u brzobrodskom, jer smo mi krenuli …. Pa što to znači 20 kuna veća cijena karte na katamaranu? Evo, imamo reakciju pa dignimo još 20 pa ćemo vidjet koliko će padat broj putnika. Jer ljudi itekako brinu, a pogotovo otočani, boduli, brinu o svome džepu i to imaju pravo, kao i svaki građani da procjenjuju što im je isplativije. A što se tiče sezone, o tome kasnije.
Hvala. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, pa već smo u nekoliko navrata konstatirali da postojeći Zakon o otocima ne bih rekao da je potrošen ali da traži, zahtijeva bitnu izmjenu. Naime, Zakon o otocima i kad je koncipiran bile su uvedene dvije skupine, razvijeni i nerazvijeni otoci. I uglavnom poticaji, subvencije, mjere, projekti, međunarodni krediti su na isti način pristupali jednim i drugim otocima i danas to više na takav način ne može …. Potrebno, kao što ste i u svom uvodnom jutros govoru rekli, ići na daljnju podjelu hrvatskih otoka i za one otoke koji se već na razini samofinanciranja u potpunosti, visoko razvijeni otoci kao što su Krk, Rab, Mali Lošinj itd., otoci Hvar, Brač, Korčula, svakako da nisu u istoj poziciji kao što su neki drugi otoci. U tom smislu bi bilo dobro da iz ovog izvješća iziđu podaci i prepoznaju se podaci koji će omogućit Vladi da krene u realizaciju određenih projekata koji bi išli prema primjerice ne znam Lastovu, Silbi, Dugom otoku itd. itd. Dakle, da ide prema onim otocima u kojima je potreban daljnji napor državi. Možda je zato upravo bio jedan od kanala kako to riješiti i projekt EIB-a, gdje smo mogli upravo na te otoke realizirati bitne infrastrukturne, bitnu komunalnu infrastrukturu vodovod, vodoopskrbu, odvodnju itd. itd. Tako da mislim da je kroz Zakon o otocima i njegovu izmjenu, kroz realizaciju projekta EIB 3 odnosno njegovu potpunu implementaciju moguće realizirati ove projekte o kojima govorimo i da podignemo razinu razvijenosti i ovih otoka koji su u ovom trenutku u drugoj skupini.
Hvala. Odgovor.
Kolega Bačić, mi smo kao klub predložili. Mi očekujemo i reakciju izvršne vlasti da nam kaže što misli o tome. Znači, da li pristajemo na to da otoke sada podijelimo u 5 skupina. Još jedanput ponavljam. Premošteni otoci Krk, Pag, Vir, Murter i Čiovo. Druga skupina veliki otoci najbliži kopnu Rab, Cres, Lošinj, Ugljan, Pašman, Šolta, Brač, Korčula i Hvar. Treći pučinski otoci oni koji su veliki ali su najudaljeniji od kopna Dugi otok, Vis, Lastovo, Mljet. Četvrta skupina mali naseljeni ili povremeno naseljeni otoci u administrativnom sastavu velikih lokalnih samouprava na kopnu unutar Zadra, Šibenika, Trogira, Dubrovnika, Malog Lošinja. To su Unije, Susak, Ilovik, Premuda, Silba, Olib itd. Njih ima podosta. Takva preraspodjela omogućava pravilnu i indeksaciju. Ona će omogućiti u skladu sa potpisanim obvezama prema EU posebno u ribarstvu neke olakšice za ove pučinske otoke. Ona će omogućiti da malo drugačije pogledamo premoštene otoke. To je ipak jedan život danas sasvim puno drugačiji nego kod onih koji nisu premošteni. Ne da ostanu bez povlastica, ali da se pogleda što i sa njima. Veliki otoci. Oni su sada spojeni svi na najbližim kotama. Ostao je još Hvar, nova luka Drvenik. O tome se treba razmišljati. Pučinski otoci Dugi otok, Vis, Lastovo i Mljet zasigurno u prometnom povezivanju trebaju dobiti posebnu pažnju, jer tamo još uvijek ima jedan veći broj ljudi. Veliki su površinom, ali su najudaljeniji od kopna. I onda ovi mali koji traže za sada možda i najveću pomoć, jer u sljedećih 10 godina na njima treba biti cilj ostaviti život i tu država ne treba previše po meni ne ulagati, ali treba dobro osmisliti koje su to mjere da tamo taj život malo se i obnovi, ali i da se ostane.
Hvala. Boro Grubišić, izvolite.
Kolega Borić, vaša ova kategorizacija tako bi se moglo reći otoka u ove četiri kategorije je vrlo suvisla i vrlo dobra i potpuno sam suglasan da je, ona bi zapravo bila u neku ruku i pravednija negoli ova kategorizacija do sada. A u cilju da, kako ste sami rekli, citiram: "da otoci mogu biti poluga razvoja". Ako oni postanu poluga razvoja, a evo već 15 godina po milijardu i pol kuna otprilike ili kako kaže Bačić po 700 milijuna kuna, ali to sad nećemo o tome računati. Matematika nam je slaba strana. Dakle, ako oni postaju poluga razvoja onda će biti dobro i za Slavoniju da ćemo imati gdje naši mladići doći brati limun, smokve, drmati masline, kuhati, konobariti, raditi u trgovinama preko sezone, pa bar 2 mjeseca da rade to je dobro. Na žalost više ne smijem govoriti o Slavoniji kao ne polugi razvoja, nego o lokomotivi razvoja Hrvatske, jer eto imat ću žestoke oponente na vašoj strani.
Hvala. Odgovor. Nećete odgovoriti? Hvala. Kolega Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, jel' si vi možete zamisliti kako bi izgledao hrvatski proračun ove godine i kakvi bi bili makro ekonomski pokazatelji da u proteklih 10 godina se nije, da tako kažem razvio taj projekat koji je naprosto turizam na srednje dalmatinskim otocima, na dalmatinskim otocima digao na jednu sasvim drugačiju razinu. Vjerojatno bi danas govorili o deficitu od nekakvih 24, 25 milijardi, vjerojatno bi nezaposlenost bila preko 40000 kuna. I možemo još nabrajati niz stvari. A ovakve nekakve rasprave kao što se vode danas slične su bile kad se govorilo o projektu EIB 1, EIB 2 i 3, kad su se radili određeni projekti iz državnog proračuna, kad su se dizali određeni krediti iz institucionalnih banaka prije svega tu mislim na EBRD i Svjetsku banku oko rješavanja važnih infrastrukturnih projekata kako na obali, tako na otocima. I kažem, možemo si samo zamisliti na što bi taj proračun izgledao. I mi danas umjesto da uživamo u tome što smo konačno napravili jedan zakon koji je kroz desetogodišnje razdoblje postigao nekakav rezultat i na kraju krajeva bez obzira koliko je to možda nekad teško i zamisliti da sve političke opcije, a prije svega ljudi koji žive u tom podneblju se slažu da je to tako. I da na isti način razmišljamo sutra kad budu neke teme što se tiču i Slavonije i što se tiču Gorskog kotara i Like i da pokušamo nešto korisno napraviti. Na žalost naša rasprava završi da se prepucavamo tako ko da jedni druge mrzimo. Ali ponavljamo kako je lijepo otići na nekakav otok, tako je lijepo otići i u Baranju i u Slavoniju i na Papuk i u Liku i u Gorski kotar. I tko god voli ovu Domovinu razmišlja na takav način. I ja se iskreno nadam da ćemo sa istim žarom raspravljati kad bude supstitut Zakona o posebnim područjima od posebne državne skrbi [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Jer naprosto kroz regionalnu politiku u Europskoj uniji se mogu pribaviti itekako još bolja i kvalitetnija sredstva, nego … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker mogu zamislit, mogu zamislit pogotovo kad danas ministar pomorstva kaže da se proračun njiše ili klima. To je danas glavna vijest, a mi se s pravom bojimo. Bojimo se još jednog poskupljenja ako se taj proračun klima, a ako subvencije za pomorski promet odu dolje kako je i najavljeno. Tražimo da ne odu. Ako je taj sustav posložen, ako je iskoncesioniran do 2016. godine, onda svatko tko to napravi čini štetu najprije sam sebi jer degradira postavljeni sustav. A čuli smo da je to toliko dovoljno. Mi smo imali snage dovoditi vodu s kopna na male otoke, na Elafite, na Vrgadu. Nedavno evo ove godine i Ilovik s kopna za sto ili 50 ljudi koji tamo žive, na Lastovo, danas i Mljet još malo. Znači to su razvojni projekti koji omogućavaju opstanak života i tu svaka Vlada treba dati svoj doprinos. Međutim ovoj Vladi kao i svima dosada ostao je jedan veliki problem a to je turizam i hotelske kuće, neprivatizirane hotelske kuće na otocima. Mi ne znamo što se tu događa, možemo samo popratiti po nekakvim informacijama koje nisu provjerene da mnoge od njih ne znaju što će biti s njima. Dolazim s otoka Raba na kojem postoji hotelska kuća Imprijal i nas svih devet i nešto tisuća interesira što će biti s tom kućom. Ona je u vlasništvu države, posluje pozitivno, posluje dobro, obnovila je hotele, podigla ih na četiri zvjezdice, podiže kampove i je li trenutak da sada Vlada prodaje taj i takav biser, da nam se ne desi ne znam Hvar ili nešto kao što je u Haluduvo-u ili nekim drugim stvarima gdje smo se kao Vlade opekli. I zbog toga hoćemo čuti i što i kako otoke vidi izvršna vlast a tu su predstavnici.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, gospodine pomoćniče ministra. Pa i tijekom replika u raspravi sam već iznio onog izlaganja kojega sada imam namjeru objediniti ali ono što na početku želim reći to je da je sustavna briga za hrvatske otoke zapravo započela 1995.i 96.godine kada se izrađivao nacionalni program održivog razvoja hrvatskih otoka. Tada je neki će se stariji od nas sjećati postojao pri državnoj upravi centar za razvoj otoka, kasnije je kroz projekt izrade nacionalnog programa bila vizija ne bi li se napravila agencija za razvoj otoka kao samostalno tijelo u RH koje bi sustavno brinulo o Hrvatskim otocima. No tada takva jedna varijanta nije prevladala već se odlučilo da se u okviru tadašnjeg ministarstva obnove i javnih radova osnuje uprava za otoke kao jedno tijelo koje će sustavno koordinirati na poslovima državne uprave kada su u pitanju hrvatski otoci. Na temelju tog nacionalnog plana razvitka hrvatskih otoka donesen je 1999. Zakon o otocima koji je uistinu omogućio niz mjera državne politike prema hrvatskim otocima od bolje prometne povezanosti, nakon toga nastaju i brzo brodske linije, vrlo brzo se uvode noćne linije, značajno subvencioniranja cijena trajektnog prometa, vrlo brzo otvara se vrlo važan značajan projekt za razvoj hrvatskih otoka, to je CEF 4, dakle kredit razvojne banke Vijeća Europe koji je najsustavniji, najosmišljeniji ikad projekt na hrvatskim otocima koji je omogućio izgradnju brojnih luka i lučica, omogućio je značajni sustav vodoopskrbe i odvodnje, izgradnju društvene infrastrukture, domove zdravlja, škole, vrtiće, dvorane itd. itd. Taj projekt je u značajnom omogućio dizanje standarda na hrvatskim otocima i kad je on prestao, kad je on završen krenulo se sa novim projektom to je EIB III koji je nešto slabije financijske konstrukcije od samog projekta CEF 4 ali koji je bio osmišljen da nastavi sada tako visoku razinu ulaganja u komunalnu i društvenu infrastrukturu na otocima i bilo bi dobro da se taj projekt doista dovrši čime bi se čini mi se i omogućilo značajno povećanje jedne razine razvoja i otoka druge skupine da ih sada pojedinačno ne nabrajam. Ja sam već rekao dakle da nije sve u tome da se kroz razvoj toga mjeri kroz visinu financijskih sredstava koje bilo državni proračun bilo javna poduzeća ulažu u hrvatske otoke. Potrebno je da resorno ministarstvo aktivno prati donošenje cjelokupne zakonske regulative u RH i ja zamjeram ovom izvješću gospodine zamjeniče što u svom, u uvodnom djelu a to je do sada bio slučaj ne znam zašto ste od toga odustali. U svom uvodnom djelu je uvijek ovo izvješće podrazumijevalo presjek svih zakonodavnih svih zakona i potzakonskih akata koji su u jednoj godini doneseni u ovome Saboru a koji su na ovaj ili na onaj način imali implikacije na život na otocima jer je onda to na duži način i dokazano. Resorna uprava doista brine o svakom tom zakonu koji mijenja poboljšava ili ne donosi poboljšice životu na otocima. To mislim da je taj pregled sačinjen onda bismo bili vidjeli da nam prijeti odumiranje brojnih područja škola da kroz reorganizaciju mreže sudova u Hrvatskoj će se itekako to osjetiti na hrvatskim otocima. Kada se počnu ukidati brojni općinski sudovi od Korčule pa prema drugim da će to itekako imati implikacije na život otočana. Malo prije sam spomenuo i Zakon o morskom ribarstvu itd., itd. da sada ne nabrajam sve te druge zakone koji su, koji bi išli tome u prilog. Prema tome, osim financijskih ulaganja što pozdravljam i to sam rekao da će Klub HDZ-a i podržati da je u ovim kriznim, recesijskim vremenima da nije došlo do smanjenja sredstava na pozicijama hrvatskih odnosno za ulaganja u hrvatske otoke. I to treba pozdraviti. Ali ja govorim i o onom drugom djelu koji se ne mjeri financijskim pokazateljima koji mogu otežati život otočana i učiniti ga skupljim. Ako neku uslugu danas ne možemo koju smo do sada imali na otoku, već je negdje izvan otoka to ću svakako smanjiti kvalitetu života na hrvatskim otocima. I nije samo poticaj životu na otocima ulaganje na sami otok. Ja vjerujem da je na hrvatskim otocima se najviše pomoglo izgradnjom autoceste, dogradnjom dva gata u splitskoj luci, izgradnjom nove luke Stinica za povezivanje Raba, izgradnjom Prapatne na Pelješcu za povezivanje otoka Mljeta, te investicije premda nisu sadržane u ovim, možda često puta ovim pokazateljima su pretpostavka razvoja života na otocima i zbog toga ako se nešto dogodi na kopnu a je u funkciji ili prometnog povezivanja ili nečeg drugog što pruža važnu infrastrukturnu potporu životu na otocima treba pozdraviti i to bi također možda nekada trebalo prikazati kroz ovakva izvješća. Zato držim da je ne treba prebrajati jeli to kuna više, kuna manje uleženo bitno je da se kroz određene velike infrastrukturne projekte, sustave kao što su regionalni vodovodi ili … bolja kvalitetna opskrba el.energijom doprinosi ne samo razvoju otoka nego cijele države. Specifičnost ovog zakon što on zaista u svojim odredbama zahtjeva da Hrvatski sabor bude upoznat s učincima provedbe zakona. ja ne znam da li ijedan zakon u Hrvatskoj osim ovog zakona koji otočane lex specialis obvezuje hrvatsku Vladu da o učincima provedbe tog zakona upoznala Hrvatski sabor. Pa na kraju upravo zbog te jedne osobine ovoga zakona o otocima ovdje danas ovdje i raspravljamo. Možda bi bilo dobro da raspravljamo i o učincima primjerice provedbe subvencija u poljoprivredi pa da vidimo da li su ogromna sredstva koja se mjere u milijardama u tim krajevima, a ne na otocima jer se svakako najmanji dio tih subvencija donosi na hrvatske otoke da li su tamo polučile uspjeh kao što su mjere za razvoj otoka polučile u ovom zakonu. Prema tome kada nabrajamo i kada prebrajamo što se na otocima napravilo govorim to se događa iz razloga jer je ta odredba u zakonu omogućila i obveza da se o provedbi Zakona o otocima bolje govori. Pored matičnog zakona, Zakona o otocima drugi važni, ako ne možda i važniji zakon je Zakon o prometnom povezivanju hrvatskih otoka, Zakon o javnim linijskim i obalnim pomorskim prometom i jasno uz njega vrlo usko povezane državne subvencije koje se osiguravaju Agenciji za javni obalni linijski pomorski promet. Ja sam tu upozoravao i prilikom proračuna za 2012., 2013.i 2014.godinu i dobro je i to pozdravljam Vladu RH što smo i u proračunu za 2012.i za 2013.ostali još uvijek na razini oko … milijuna kuna koji iznos može opslužiti cjelokupni sustav pomorskog povezivanja u Hrvatskoj. Ovaj sada iznos od 326 milijuna kuna neće moći gospodine zamjeniče neće moći ili će doći do povećanja cijena i to ozbiljnog povećanja cijena ili će doći do daljnjeg ukidanja, a ja sam već jutros rekao da su se neke linije ukinule ili će doći do smanjenja frekvencija na pojedinoj liniji ili što se sada događa, pazite u 2011.godini na najtežoj pomorskoj liniji Split-Lastovo brzobrodskoj liniji je bilo svega 31 dan u kojemu taj katamaran nije plovio uslijed vremenskih nepogoda. U ovoj godini u 42 dana 24 puta nije uplovio katamaran u Velu Luku i Lastovo, toliko nevremena nije bilo i to svjedoče i stanovnici Lastova i stanovnici Korčule. Nego je jedno putovanje tim katamaranom iz Splita do Lastova i natrag 3,5 tone goriva ili negdje oko 20 tisuća kuna pa puta 24 to vam je pola milijuna kuna je na taj način uštedila Jadrolinija ili brodar zbog toga što tamo ne plovi. A to će se događati zbog toga što će se koristiti prilika kada god vremenske prilike budu malo lošije da se prema otocima ne plovi i da bi se moglo ući u onaj okvir kojega nam je zadao proračun a to je bitno smanjenje, a takva je situacija vjerujete i na drugim otocima. Neka vam to kažu i drugi otoci koji se na takav način lošije povezani jer se ne može sa 324 milijuna opslužiti promet koji se opslužuje sa 380milijuna kuna. nema tog čarobnog štapića i to se mora dogoditi.
Hvala lijepa. Imamo repliku poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću potpisujem sve što ste rekli, a osvrnut ću se na ovaj dio oko agencije. Mi smo ovdje mijenjali ovaj zakon sjećate se kada je Vlada odlučila da u toj agenciji upravno vijeće uvede samo ministri iz određenih resora, a da iz tog upravnog vijeća izbaci struku, da izbaci Hidrografski institut da izbaci predstavnike malih brodara. I što se desilo? A to je zadaća sektora, a sektor to ne može raditi jer nije uprava i dešava nam se da nam sa strane prolaze zakoni koji se itekako tiču otoka, koji utječu na neke institucije koje se na otocima postoje, a onda se samo čudimo što se desilo. Netko to nije primijetio. Nama se to u 8 godina nije desilo. Vodili smo itekakvu brigu i u prvoj reformi pravosuđa općinske sudove na otocima, imali smo i neke druge institucije koje su ostale. Jedino što smo ukinuli bila je ona služba tadašnja za osmatranje i nadzor koja je postala Državna uprava za zaštitu i spašavanje, sve ostalo poštanski uredi sada se ukidaju pogotovo na malim otocima, imamo činjenicu da mi na otoke više ne znamo donijeti pismo ili poštu koja je do sada išla. Sve se nešto centralizira. Reći ću primjer svoga otoka gdje smo imali svoj poštanski ured u mjestu u kojem živim 12km od Raba gdje sada poštar na motoriću malom putuje 12km da bi donio poštu iz centralnog dijela otoka, a imamo svoj poštanski ured. I ono što je dolazilo u jednom danu sada dolazi u dva dana, a nikakvih ušteda nema, samo otežani uvjeti. To su primjeri … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić upravu ste. Ovom intervencijom podsjetili ste ma na još jednu nelogičnost pa ću je reći evo kada baš spominjete Agenciju za javni linijski i obalni pomorski promet, onda ću vam reći da je agencija tijekom prošle godine raspisala natječaj za brzobrodske linije. Dvije najprometnije brzobrodske linije na Jadranu su Split-Hvar-Korčula i Split-Hvar-Vela Luka-Lastovo, ukupan broj putnika 300 000. Na te dvije linije su bile dva po kapacitetu najbolja, najveća katamarana na Jadranu. Raspisan je natječaj tako da su sada te linije dobili katamarani sa 20% manje kapaciteta i sada vi u 9 sati već ujutro ne možete u ljetnom periodu dobiti kartu, a dva najveća katamarana su išli na dvije linije gdje uglavnom putuju poluprazni. Evo to je kako i na koji način se vodi prometna politika na hrvatskim otocima.
Poštovani zastupnik Mladen Marelić, replika.
Hvala predsjedniče. Kolega Bačić, vi dobro znate kad je raspisan natječaj da se brodar privatnik javio na liniju na Vis 33 milje, a ne na Korčulu koji vozi 60 milja i da je njemu bio interes da dobije što kraću liniju za iste pare. A drugo, nijedan kapetan niti vlasnik broda ne odlučuje isplovljavanje da može napustit luku, već to dozvoljava Lučka uprava i one stručne službe koje se brinu za isplovljavanje i uplovljavanje u određene luke.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Marelić, i vi i ja jako dobro znamo da je taj problem bilo moguće vrlo lako riješiti. Samo je agencija trebala u uvjetima natječaja postaviti onaj katamaran koji jedini može povezivati i odgovarati prometu kako za Korčulu, tako za Vis, tako za Rab, za Hvar, za bilo koji drugi otok, nego se išlo sa podacima koji su daleko ispod potrebe tih otoka. I nastao je rašomon u pomorskom prometu i vi to dobro znate jer vi ste korisnik tog prometa, da danas taj promet ne odgovara potrebama otočana, a to sve iz razloga što se išlo političkim imenovanjima u agenciju koja može biti jedino stručna i u kojoj mogu sjediti brodari i otočani i to je onda pravi način da se realizira kvalitetan pomorski promet na Jadranu.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Ante Jerolimov.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Evo čuli smo danas više puta da je Zakon o otocima donesen 1999. godine i da je u tom trenutku to bila jedna itekako dobra odluka i Hrvatske Vlade i Hrvatskog sabora da se jednim posebnim zakonom pokuša pomoći otocima, odnosno da se jednim nizom mjera i aktivnosti rekao bih vrati u život i osiguraju osnovni preduvjeti za život na otoku te da se pokuša spriječiti jedna konstantan odljev stanovništva s otoka. Bez obzira što smatramo da je potrebno preispitati sam zakon i izmijeniti ga u nekom dijelu, o čemu je kolega Borić više govorio, provođenje spomenutog zakona svih ovih godina daje ipak određene rezultate. Oni se razlikuju od godine do godine, nekad su bolji, nekad su lošiji, ali u globalu ipak predstavljaju jedan pozitivni pomak. Kako bi rekli naši ljudi na otocima, i noga u stražnjicu je korak naprijed. Upravo ta narodna izreka sažetak je ovih izvješća, a poglavito izvješća za 2012. godinu i odnosa Vlade prema otocima. Bez obzira što ćemo mi podržati ovo izvješće, dopustite nekoliko zapažanja i primjedbi. Naime, temeljem Ustava Republike Hrvatske, a posebno temeljem Zakona o otocima naglašeno je da su otoci hrvatsko prirodno bogatstvo te da su od osobitog nacionalnog, povijesnog i gospodarskog značaja i interesa za Republiku Hrvatsku i imaju njezinu osobitu zaštitu. Također u članku 38. Zakona o otocima, o kojem je danas riječ, stoji da Vlada Republike Hrvatske najmanje jednom godišnje izvješćuje Hrvatski sabor o učincima provedbe ovog zakona. Evo danas je 13. veljače 2014. a mi dobivamo izvješće od 1.1.2011., znači sa zakašnjenjem od tri godine što je samo dokaz koliko Vlada poštuje zakon, ali i koliko drži do naših otoka. U prilog toj činjenici ide i da Vlada kroz čitavu 2012. godinu pa sve do 10. mjeseca 2013. godine nije ustrojila otočno vijeće koje je propisano Zakonom o otocima. Ono se sastoji od predstavnika svih obalnih županija i funkcionira kao savjetodavno tijelo resornog ministra i na njemu bi se trebalo raspravljat o svim odlukama koje se tiču problematike otoka. U samim izvješćima i usporedba ta dva izvješća Vlade, Vlada se hvali kako su ulaganja države u razvoj otoka u 2012. povećana za 24,85% u odnosu na 2011. i da iznose 1 milijardu i 777 milijuna kuna. Ali valja istaknuti da su izdavanja iz državnog sektora, tj. izdavanja iz svih ministarstava u biti smanjena u nominalnom iznosu od 121 milijun kuna. Naime, u 2011. iznosila su 680 milijuna kuna, u 2012. iznosili su 559 milijuna. Dakle, ukupna sredstva iz državnog proračuna za otoke smanjena su za 17,81% u odnosu na 2011. Smanjenje se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova sa 79 milijuna kuna, Ministarstvo kulture i Ministarstvo pomorstva sa 16 milijuna, Ministarstvo poljoprivrede s 13 milijuna i da ne nabrajam sva druga spomenuta ministarstva, od regionalnog razvoja, poduzetništva i obrta, obrane, pa do ministarstva socijalne politike i mladih. Ono što je uljepšalo ovo izvješće za 2012. je ulaganje u otoke putem kreditiranja HBOR-a, znači kreditna sredstva u iznosu od 652 milijuna kao i knjiženja računa na stavku Pelješki most u iznosu od 137 milijuna i 505 000 što je praktički polovina iznosa ukupno uloženih sredstava za 2012. godinu i zato se događa ovo da netko ne razumi da nije uloženo milijardu i 777, nego da je uloženo u stvari polovica tog iznosa. Ono što predstavlja dodatni problem otočana u ovom Izvješću jest činjenica da sustavno smanjuje subvencija u djelatnosti javnog prijevoza u linijskom obalnom prometu. Evo na primjer, 2008. subvencija je iznosila 436 milijuna kuna. 2012. smanjene su na 375 milijuna kuna, a prošle godine je bila 355 milijuna kuna što je skoro 20% smanjenje u odnosu na 2008. Ako znamo da je javni prijevoz u linijskom obalnom pomorskom prometu obuhvaća 56 linija od strane 13 brodara, dakle Jadrolinija plus 12 privatnih, te da se godišnje preveze negdje oko 11 milijuna putnika i negdje oko 2,7 milijuna vozila onda je ovo kontinuirano smanjenje potpore, direktan udarac na stanovnike otoka. Jer smanjenje potpora, nije to smanjeno brodarima. To znači da na terenu da je smanjen broj putovanja na pojedinim linijama, znači lošiju povezanost s kopnom, a samim time i teže uvjete života na otoku. Ono što nas najviše zabrinjava je značajno smanjenje ulaganja u komunalnu otočnu infrastrukturu. S pozicije Sektora za otoke koja je u 2011. iznosila 19,8 milijuna kuna dok je u 2012. iznosila svega 5,6 milijuna kuna. Evo danas je ovdje bilo razgovora i spominjanja Zadra i Zadarske županije, pa s obzirom da je Ministarstvo regionalnog razvoja, a i Centar za otoke u resorno nekakvo ministarstvo tih otoka, da i ja dolazim sa Zadarske županije, a da je Ministarstvo regionalnog razvoja uložilo 127 milijuna i 486213 kuna u sve hrvatske otoke čut ćete koliko je uloženo sa pojedine stavke u zadarske otoke. U prometnu infrastrukturu, znači u ceste i zračni promet, u komunalnu infrastrukturu koja se odnosi na vodovod, odvodnju i uređenja razna, u društvenu infrastrukturu školstvo, u socijalnu skrb, u stavku kulture i stavke tekuće potpore općina i stavke potpomognuta područja i stavke programa priprema i provedbe razvojnih projekata prihvatljivih za financiranje iz EU fondova ministarstvo je uložilo okruglih nula kuna. Jedini projekt koji je financiran u 2012. godini je na otoku Pagu Lunjski vrtovi s 2 i pol milijuna kuna. I jedno što nam nije ukinuto je subvencija cestovnog prijevoza i subvencija vodoopskrbe. Ne znam što reći na ovo. Vjerojatno je bila procjena da smo u proteklih 6, 7 godina pustim radovima i kopanjem radi odvodnje, vodovodizacije, izgradnje zdravstvenih ustanova, domova za stare i nemoćne, građenjem cesta, izgradnja marina, sanacija luka išli na živce domicilnom stanovništvu stvarajući nesnošljivu razinu buke pa nas je ministarstvo u 2012. a takav je slučaj i u 2013. oslobodilo svih radova financiranih od strane države da naše stanovništvo ostane u miru i tišini. Drugog razloga da ostanem dobronamjeran i pristojan se ne mogu sjetiti, ali sam siguran da će to naši otočani honorirati ovoj Vladi na sljedećim izborima.
Hvala lijepa. Idemo, prva replika poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete kolega možda ste nešto i zaboravili, postavljate i problem ono što otočane muči, pa nabrajate da ih najviše muči i subvencija prijevoza koja se iz godine u godinu smanjuje. Međutim, trebate se podsjetiti da još 2008. godine grad Zadar pobjedonosno, dakle 2008., početak 2008. proljeće kaže evo gradsko poduzeće Vodovod zajedno sa Zadarskom županijom, Hrvatskim vodama i Hidro projektom inženjering, dakle predstavlja, da je dobivena lokacijska dozvola za objekte na Silbi i Premudi, da tijekom iduće godine, da će biti kompletna dokumentacija za sve otoke ne samo one koji čine u sastavu su grada Zadra, nego općenito za zadarske otoke. Jer složit ćete se zaista da zadarskim otocima, pogotovo zadarskim otocima, onima koji čine upravo grad Zadar to je vodovodizacija. Kažu ljudi dajte nam vode, nemojte da budemo kao žedan kamen na studencu. Dakle, to je što treba zadarskim otocima. Što je dakle, već je bio plan za južni, za zapadni krak. Onaj južni znate i sami od Ugljana prema Ravi, Dugom otoku, zapadni krak od Ugljana prema Rivnju, Sestrunju, Zverincu, Molatu, Istu, Olibu, Silbi, Premudi itd. To vi već dobro znate. Šta se napravilo? Ona tamo vodosprema na Silbi i ništa drugo. 2012. godine ponovo javlja se Zadarska županija i kaže upravo nemamo sredstava, morat ćemo kandidirati za strukturne fondove iz EU. Ali bit će problem i dalje projektna dokumentacija. Dakle, što je ja i dalje stojim na to da se treba uključiti i lokalna samouprava i država ali ne može vam država praviti projektnu dokumentaciju. Oni koji su bili u tome agilni toliko, toliko su uspjeli. Ali ja vjerujem, tu grad Zadar kako će pomoći zadarskim otocima kad 70% vode u gradu Zadru ode u zemlju. To je za Guinnessovu knjigu.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Jerolimov.
Kolegica Ingrid, znakovito je jedno od neće što neće vam država napraviti. Ja dolazim iz Zadra isto kao i vi, pa onda recite neće nam. To je jedna stvar. Druga stvar koju bi trebali znati a iskusni i puno iskusnija političarka sa puno dužim stažom u Saboru i bivša ministrica nego što sam to ja da jedan mali grad, jedne male općine ne mogu same isfinancirati niti projektnu dokumentaciju. Da ja sjednem? Ja sam htio reći dobronamjerno da očekujem i pomoć upravo gospođe Ingrid da se založi kod Vlade Kukuriku koalicije koju ona podržava da nam pomogne u nastojanjima da se konačno napravi vodovodizacija zadarskih otoka a s obzirom na ovo što sam iznio da u 2012.a isto je i u 2013.godini da ova Vlada nije dala niti jednu kunu ne samo za vodovodizaciju i odvodnju nego i za sve ono što sam nabrojao da ne ponavljam za zadarske otoke. Sumnjam da će to gospođica Ingrid opet nas čekat.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Tomislav Klarić replika unutar stranke.
Pa evo kolega Jerolimov. Vi dolazite s otoka i vrlo dobro znate pa eto s obzirom na prethodne rasprave i pitanja koja su bila vezana za nekakve silne povlastice stanovnika koji žive na otocima bilo bi dobro da pojasnite kolika je to prijevozna cijena za četveročlanu s nekog otoka da bi došla do kopna kako bi javnost znala da to nije baš samo tako preko zime, voziti se brodom do kopna i da se ispadne da se ti ljudi voze besplatno, evo možda kao otočan bi mogli dati točne iznose o kojima se radi.
Evo prilike, poštovani zastupnik Ante Jerolimov, odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Klariću. Pa dobro, nisam ja sad neki ekspert za cijene Jadrolinije ali svakodnevno putujem na relacijama pa da ne misle uvaženi saborski zastupnici a i sva hrvatska javnost da se nešto tu daje. Ja ću vam reći jedan podatak da za jednu četveročlanu obitelj koja ide automobilom na relaciji Preko-Zadar a to vam je relacija od tri nautičke milje ili 5 km da košta povratna karta 350 kuna, da to nije tako s tim vinjetama kako netko misli da je nama ministarstvo podijelilo vinjete i sad da se mi vozamo gore dolje. Ima jedan podatak koji sam pročitao, da je, nisam bio na Lastovu al sam pročitao da je isto tako za četveročlanu obitelj s automobilom do Lastova i natrag 1050 kuna. A propos svega što je danas izrečeno, vidi se da to nisu tako baš mala sredstva poglavito za ljude koji žive na otoku, koji su primorani nekada i više puta dnevno ići u središta županije.
Poštovani zastupnik Denes Šoja.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Jerolimov, vi ste vrlo lijepo izložili puno podataka, rekli ste i ovako da u mjerama, zakonima i podzakonskim aktima treba vratiti život itd. i to ste elaborirali. Ja bih htio sve zamoliti koji vrlo lijepo diskutirate vezani za ovu problematiku da našu raspravu koju smo iz da nazovimo ovako stroge kontinentale da ne shvaćate da bilo tko bar ja ne imamo protiv bilo kakvih ulaganja. Meni je najdraže kad ja goste iz matične zemlje iz Mađarske odvedem dolje na Jadran i mogu nešto pokazati što nema na drugim morima, ni tako lijepo more ni takvo nešto lijepo izgrađeno. Međutim, iz svih tih rasprava i pokazatelja mi jedino apeliramo na to da se napravi jedna analiza jer nisu svi otoci i svi gradovi, gradići na otocima u jednakom položaju, da se to vidi, i sigurno da ni jedan od tih slavonskih gradića, to vam moram reći ali nemojte nitko da se nađete uvrijeđeni, ni Beli Manastir ni Donji Miholjac ni Valpovo ni sanjat ne mogu da će iz državnog proračuna, iz poreza, poreznih obveznika RH izgraditi se zatvoreni bazen kao što se gradi na Korčuli i hvala bogu valjda je završen. Evo imate 12 milijuna iz državnog proračuna. I treba. Ja bih volio da ta Korčula bude šampion Europe. Ja nemam ništa protiv, ali shvatite moram zagovarati jer možda bi ti mladići u Belom Manastiru ili Valpovu htjeli i voljeli bi plivati preko zime a sad ne mogu, mogu preko ljeta u Dravi eventualno i eventualno u Dunavu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Jerolimov.
Kolega, pa ja ne bih htio da vi nas krivo shvatite. Svi zastupnici koji dolaze s otoka i članovi su HDZ-a bar u njihovo ime mogu reći su izuzetno ponosni i izuzetno radosni kad se u bilo kojem djelu lijepe naše, od Slavonije, od Baranje, Gorskog Kotara, Like ili ne znam gdje, tko god bio na vlasti, apsolutno napravu projekti koji znače život ljudima koji tamo žive tako da u tom djelu vas potpuno razumijem za borbu i težnju prema vašem kraju. Ali isto tako je bila danas tema Zakon o otocima pa smo zato reagirali kako smo reagirali. A upravo smo dali inicijativu i prijedlog, gospodin kolega Borić je dao za promjenu da ne mogu biti svi otoci isti i da se u nekoliko podvrsta rangiraju prema veličino odnosno premošćenosti odnosno kućanskih ili bližinskih otoka. A što se tiče Korčule i KPK-a pa on je bio ne da će biti, nego je bio europski prvak u vaterpolu, to je jedna institucija, znate kod nas u Dalmaciji ima više institucija tih sportskih koje znače nekad više i od života.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je potpredsjednik Doma, poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine predsjedniče. Zamjeniče, pomoćniče, kolegice i kolege. Naime, krenut ću u svoju raspravu sa zaključkom koji je o Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima za 2011./2012., citiram: "Pregledna analiza mjera otočno razvijene politike od njenog instaliranja '95. do danas ukazuje kako su ulaganja u komunalnu i socijalnu infrastrukturu te ostale sektore na otocima imala pozitivan učinak na razvitak otoka". U nastavku "Činjenica da su otoci iznad nacionalnog prosjeka po stupnju razvijenosti, ali se i dalje život na otocima percipira teško održivim, ukazuje na potrebu formuliranja novih mjera koje će imati razvojni cilj, a na čemu se središnja država već angažira". To je suština čitave današnje rasprave, jedan zaključak koji je on unaprijed kao da je pomoćnik ministra slušao raspravu do sada i klubova i kolega, što se može definirati kao nekakav i zaključak današnje rasprave. Naime, 7500 stanovnika na otocima više u odnosu na popis 2001. godine, 5, nešto posto, vrlo respektabilno, vrlo pohvalno i ako je cijena milijardu i pol ulaganja u narednih 14 godina, to nije previsoka cijena. Svjesni činjenice u Hrvatskoj što se dešava, depopulacija, ako se sa takvim mjerama može povećati broj stanovnika, vjerujte mi, to nije visoka cijena. No, ne mogu se oteti dojmu, kad se to podjeli sa tih milijardu i pol na godišnjoj razini sa brojem stanovnika gledajući, makar teško je usporedivo, možda to su i kolege iznijeli već, znači ne radi se o direktnim subvencijama, kreditnim sredstvima, ali negdje red količina oko 10 tisuća kuna po glavi stanovnika godišnje država ulaže u otoke plus proračuni jedinica lokalne samouprave. Uzeo sam za primjer recimo neke koji su mi bili interesantni i onaj prosjek od najnižih do najviših, pa recimo uzmimo Općina Baška, 5. skupina, indeks razvijenosti od 145, nešto posto, prihod, prosječni prihod per capita skoro 30 tisuća kuna, stopa nezaposlenosti 6,9, prosječni izvorni prihod po glavi stanovnika 8663. Što je ta općina dala za otok Krk? Gledajući paralelno sa ovim investicijama proračuna državnog. Sad ću vam usporedbe radi uzeti isto otok, kontinentalni u sjevernoj Hrvatskoj, Općina Donja Loća, 2455 stanovnika, prosječni dohodak 12.228, 3 puta manji nego u Baški, prihod proračuna općinskog per capita 350 kuna i stopa nezaposlenosti 22%. Posebna državna skrb, jer netko od kolega je bio rekao, mislim da je bio kolega Borić, da je više dato u područje posebne državne skrbi po glavi stanovnika nego na otoke, tu se ne možemo složiti. Naprosto brojke su neumoljive u tome dijelu. Naime zašto uspoređujem? Ono za što se zalažem, a vjerujem da velika većina nas, a i ovaj zaključak koji je na kraju ovoga izvješća dat u potrebu formuliranja novih mjera, jedne nove politike naspram otoka, jedne nove politike naspram nerazvijenih područja RH. Mislim da smo tu, u tom pogledu, u tom zaključku jedinstveni. Možda smo izašli malo izvan teme, ali naprosto ove brojke nameću i ovo izvješće nameće jednu raspravu o razvoju RH, ali apsolutno u svim dijelovima RH. I sada ja vas pitam, uzet ću svoj grad, 22 tisuća kuna prihod per capita po glavi stanovnika, 1400 makar nije točan podatak, 1280 u ovoj godini po glavi stanovnika, stopa nezaposlenosti 11%, nismo PPDS bili, državnih potpora, to je nešto što je uslijedilo u zadnje dvije godine, za kapitalne projekte, ne u proračun i ne žalimo se. Nema naselja koje nema pitku vodu, kanalizacija pokrivenost oko 46%, sufinanciranje građana za komunalnu infrastrukturu, sufinanciramo besplatni prijevoz đaka od 2005. godine, sufinanciramo J.J GRADNJU škola, sportskih dvorana, sve sa 1400 kuna prihoda gradskog proračuna. Pa ja pitam odakle? Pitanje, ono što svakako će se trebati urediti, ne samo preispitivanje novog pristupa otocima, svakako mogu se složiti, imao sam priliku kao student na Rabu koji me fascinirao sa bio raznolikosti, sad ljepotama, biti u zimskom periodu. Mogu kazati pomalo tmurno, pomalo imaš dojam već čim padne mrak da je ponoć ajmo reći nešto kao Arktik ali puno ljepše, znači toplije znači nije jednostavno, mogu razumjeti. Ali isto tako moramo vidjeti kolika je učinkovitost gradova, općina sa tolikim prihodom kolegice i kolege, sa tolikim prihodom proračuna po glavi stanovnika. Uzet ću recimo grad Hvar 5570, vjerujete mi da ga imam jedan mandat narednih 20 godina u svom gradu ne bi trebao potpore države niti strukturnih niti bilo kakvih drugih fondova. Ali pitanje učinkovitosti jedinice lokalne samouprave na otocima u jednoj velikoj mjeri u priobalnom području da li ovaj veliki dohodak općina i gradova u priobalnom području da li je možda rezultat da su se pomalo opustili, da neracionalno gospodare novce, to je možda tema i određene zaključke moglo bi se izvesti iz toga svega skupa. No svakako određeni problemi koje otočani imaju, prijevoz, slažem se to je veliki problem. ali isto tako imamo jedan otok u kontinentu da ne kažem Lika 10 stanovnika na kilometar kvadratni, 8 je sada evo vidite. Koliko tamo otoka ima? Jako puno. Mislim da nema nijednog mjesta koje ne može dobiti status otoka. Hrvatsko zagorje, Prigorje, Bjelovarsko-bilogorska županija pa mislim da jedan veliki broj općina, gradova, naselja nema vodovod, imaju bunare, da ne kažem Slavonija itd. Mislim da se možemo složiti definitivno, da me se ne bi krivo razumjelo, da ali smatram da je ovaj datum, da ovo izvješće nakon 14 godina da bi trebalo podvuć crtu kvalitetnu reviziju učinaka i da se vidi za jednu uloženu kunu što se dobilo. Turizam je prioritete međutim ima ona japanska poslovica neki kažu da je kineska "Nemoj mu svaki dan nositi ribu, kupi mu udicu, nauči ga loviti neka sam lovi".
Hvala lijepa. E sada imamo jedan set replika. Poštovani zastupnik Damir Rilje, replika.
Uvaženi kolega Batinić evo ja bi se samo malo nadopunio na vas ako dozvolite. Naime, rekli ste cijena života i ja se apsolutno slažem na otocima je vrijedno ulaganja naravno i u drugim krajevima naše zemlje apsolutno, ali sada pričamo o otocima. Što su dali općine, koliko su mogle, jesu mogle više i što gradovi i općine objektivno mogu dati na tim područjima? ponekad iz raznih razloga gradovi, općine ne mogu pratiti značaj ulaganja nekad naslijeđenih razloga nekad objektivno nemaju financijski potencijal, ali evo jedan primjer. Postoji jedan otok koji se zove otok Čiovo, dijele ga dva grada i jedan općina. O mostu koji se zove kopno-otok Čiovo odavno se govori, to je jedna stara priča koju je davno trebalo napraviti koja zapravo proizlazi iz jako opterećene državne ceste i povezuje oko 15 tisuća stanovnika, a ljeti oko 25 tisuća stanovnika. Za te iste otoke nema luke, sada se luka trenutačno nalazi nigdje u susjednoj općini najvjerojatnije. Naravno ovdje se radi o županijsko lučkoj upravi uglavnom ali mislim da neće imati sama financijski potencijal da to riješ. Naravno do sada se subvencionirala cijena vode, apsolutno ali postoji tamo jedan vodovod naravno nije riješen izvor vode ali bitno je da su hidranti i vodospreme tamo. Što se tiče zbrinjavanja otpada to je isto tako jedan od ogromnih problema, a ambulanta i korekcije voznog reda o tome nemam sada vremena pričati ali bih mogao. Eto potaknuli ste me samo da se malo nadopunim. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Mislim kolega Batinić da ste vi vrlo odgovorno sintetizirali jedan dio tema o kojima mi koji možda nismo toliko intenzivno vezani za otoke, ali smo zato intenzivno vezani za ukupnost problema RH možda nismo u dovoljnoj mjeri progovorili. Mislim da ste na jako dobar način postavili i da je zaista vrijeme, postavili tezu da je jednostavno vrijem da se problemi Hrvatske konačno počnu sagledavati u cijelosti i da se kao što ste rekli upravo podvuče jednostavno crta i da se stavi u realnu poziciju i kroz realno promatranje sve dijelove Hrvatske. Naravno nitko neće biti bogatiji zato što će njemu biti, nekome drugome biti nešto uzeto i tu uopće nije intencija i tu se s vama slažem, ali u ovom razdoblju recesije u kojem se nalazi RH treba zaista realno procijeniti dosege, mogućnosti, potrebe određenih krajeva, određenih područja RH i ona sredstva koja se u ovom trenutku na raspolaganje na neki način kanalizirati u one dijelove RH gdje su u ovom trenutku ili sljedećih nekoliko godina bi zaista bila nužna. Jer nije pitanje trajekta zaista ono ima svoju cijenu, međutim onima koji imaju u nekim područjima izrazito niske prihode njima je cijena i autobusne karte nekada toliko visoka za platiti da jednostavno ne mogu platiti. Autobus nije trajekt ali ne može se niti pješke hodati. Prema tome, mislim da bi zaista i ministarstvo trebalo procijeniti ukupno stanje u Hrvatskoj i pokušati nekakvim identificiranim mjerama se sada okrenuti određenim zonama i određenim specifičnim područjima u RH. A ovaj zakon je imao neke svoje učinke, oni su dobri, oni su korisni, ali slažem se potpuno s vama da sada treba podvući crtu i vidjeti kako dalje.
Hvala lijepa. Treća replika poštovani zastupnik Tomislav Klarić.
Odustajem jer se gospodinu Batiniću žuri.
Hvala lijepa. Četvrta replika, Alen Prelec. Ne odustaje.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo samo bih htio se složiti sa gospodinom kolegom Batinićem koji kaže da država je puno učinila za otočane. Ako gledamo da je uloženo milijardu i 500 milijuna kuna na 114 000 stanovnika ili iznad 3% onda možemo povući paralelu da bi za sve ostale Hrvate trebalo uložit 50 milijardi što mislim da jednostavno sve ostale jedinice lokalne samouprave sigurno nisu toliko uložile. Ali još jedna stvar, jasno da svi otoci nisu jednako razvijeni i ne trebamo sve njih jednako gledati. Primjerice, Krk ima prihod 500 milijuna i ako to usporedimo sa nekim jedinicama lokalne samouprave na kopnu, recimo mojom koja ima 12 000 stanovnika, imamo prihod 42 milijuna kuna. Ispada da smo mi nerazvijeni ili da smo na stupnju razvijenosti Albanije, ako stavimo samo u odnos. Tako da mislim da je apsolutno točno da je ova Vlada puno uložila u otoke, da treba i više, treba ali vjerojatno i sve nas druge. Hvala.
Govorite o ekonomskom razvoju? Dobro. Poštovani zastupnik Marijan Škvarić.
Gospodine predsjedniče. Pa evo ja zaista ću skratiti ali potvrdio bih ove navode. Zaista trebamo početi u ovoj Hrvatskoj govoriti o efikasnosti, konkretnim stvarima, argumentima, da znamo tko je što, da zbilja pitamo zašto netko sa 1000 kuna prihoda po glavi stanovnika može napraviti takve projekte, netko sa 8000 kuna sve ovisi o tome da li će iz državnog proračuna netko njemu dati. Mislim da je potrebno da se počnemo o tome razgovarati. Hvala lijepa.
Hvala poštovani zastupniče. Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa neću ni ja duljiti kad vidim da se potpredsjedniku žuri. Znam da paralele nije dobro povlačiti, da je to teško uvijek neke stvari uspoređivati ali primijetio sam vašu raspravu u onom dijelu gdje ste nastojali upozoriti na problematiku s kojom se susreću jedinice i vaš grad konkretno i napori koji se ulažu da bi se popravila kvaliteta življenja i mogućnosti i mladim ljudima. Vjerujte da i svim ostalim jedinicama čelnici ulažu napore i pokazali su svoju učinkovitost, ali nažalost u mnogim sredinama vrlo teško se živi, poglavito ja sam to puno puta upozoravao u ovim dijelovima baš gdje ste vi govorili Bjelovarsko-bilogorska, Koprivničko-križevačka koja se intenzivno bavi stočarstvom, intenzivno se bavi poljoprivredom. Nažalost, tu je došlo do toga do čega je došlo ali je problem isto tako onaj koji ste primijetili, da vodoopskrba nažalost u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji je u najlošijima. Znači potrebno je upozoriti na one probleme s kojima se susreću mnoge općine i mnoge sredine u ruralnim područjima. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Batinić, hvala vam lijepa na korektnosti. Sad možete ići. Idemo na raspravu poštovanog zastupnika Mladena Marelića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Zamjeniče i pomoćnici ministra. Današnja rasprava je dosta izazvala aktivnosti i bure, znači da je značaj i od same teme. O važnosti postojanja Zakona o otocima govori činjenica kako se sami odnos prema otocima znatno promijenio u pozitivnom smislu od dana kada postoji ovaj zakon. Najbitniji segmenti za razvoj otoka jest prometna infrastruktura i povezanost. Sa tim ciljem država ulaže velike napore i sredstva u nekoliko tematskih cjelina prometne infrastrukture. Česta izoliranost zbog loših vremenskih uvjeta jer otočani ovise o prijevozu katamarana, trajekta i brodova, čine kvalitetni život još i lošijim. Kad znamo da je od 67 otoka nastanjeno, a 50 ima ipak stalno nastanjenih otoka, ukupna ulaganja središnje države nije kako pričamo da imamo sve bespovratno, znači središnja država iz proračuna dio, a dio ima ulaganja iz kredita. Dobro je što je 2012. ipak uloženo više, oko 353 milijuna. Pomorska povezanost je značajni dio nas otočana i znamo da je ove godine i treba da od 4 trajekta koja su već naručena da bi jedan trebao ići u promet već za ovu sezonu. Pričaju kolege ukinute linije i ovo, da, mi smo voljni da budu i komercijalne linije i mislim da smo na dobrom putu i razumijevanju da komercijalne linije, što je prije govorio i kolega, da mi otočani ne tražimo ono što hoćemo luksuz, hoćemo i platiti. Tako da smo na najboljem putu da imamo katamaransku vezu Split-Hvar-Korčula ali to će biti komercijalna linija, neće biti … na nju. Također je ukinuta i duž obalna linija. Priče koje su išle već je ukinuta 2011. godine, tu liniju smo uspjeli vratiti ponovo da radi sezonski do danas. Očekujemo da će tako biti nastavljena i ove godine uz potporu lokalne samouprave. Čudi me jedna stvar, pričamo o dobrim investicijama, o izgradnji luka, lučicama. Mi samo znamo da nijedna luka na Korčuli i poluotoku Pelješcu koji su u planovima nisu ništa napravili u 8 godina da te luke se stave u funkciju i to u Veloj Luci, Korčuli i Orebiću. To se sigurno zaboravilo i nije bilo razmišljanja na tome. Također, pričaju da su krivi ljudi političkom linijom došli na određene funkcije i to u Agenciji za obalni prijevoz. Znam da je čovjek već 8 godina, mislim nešto više od 8 godina ravnatelj te agencije i sigurno nije iz SDP-a. Očekujem da će početkom iduće godine nastavit se, odnosno započeti prava izgradnja Pelješkog mosta jer su nam kolege sa druge strane to obećavali, vama ovdje manje a doli su predizborni bili to je bila glavna tema. Ipak ćemo osigurati sredstva ne iz Hrvatske, jer sigurno nemamo sredstava a oni su znali da nemaju ni oni jer su velika sredstva otišla na druge strane di je trebalo ići. Tako očekujemo da će ipak ozbiljni radovi početi na tom objektu. Pričamo da otočko vijeće nije izvršilo svoj zadatak da treba bit konzultativno. Mislim da ministar sa svojim zamjenikom i pomoćnikom koji su tu u 11 mjesecu prošle godine održali smo otočko vijeće na Korčuli koje je bilo pozdravljeno i svi prijedlozi i primjedbe prihvatili od svih učesnika odnosno članova otočkog vijeća. Mogu žaliti što županije 2012. godine nisu upotrijebili dovoljno sredstava koje su dobili od Ministarstva prometa i veza oko 400 milijuna za županijske ceste, nisu uložili na otočke ceste da se poboljšaju jer su to sredstva koja su došla vanredno bez njihovog opterećenja županija. To je direktno ministarstvo uplatilo. Tako da je to za otočke županije su trebali nešto više sredstava ostavit. Uz samo taj dio mislim da je zračni promet na otocima stvarno daleko. Daleko i to da mi imamo samo 2 zračne luke koje su u funkciji i mislim da na susjednom Braču nije baš toliko se pokazala. Ali smo u velikoj akciji sa ministarstvima da sada idu hidroavioni koji ne bi koštali jer privatnik dolazi, ulaže i očekujemo potporu i u ministarstvima onog momenta kad budu zatrebali određene dozvole da se pribave jer to je naša obaveza, a ostalo idemo sa drugim investitorima. Na otocima uz dobru suradnju gospodarstva, znači glavno gospodarstvo je turizam mislim koji je bio u dosta bar na mom otoku u lošoj situaciji da se nešto popravlja. Napravila se privatizacija i tih hotela kao i sva tri brodogradilišta. Mi imamo na Korčuli tri brodogradilišta, sva su tri privatizirana i mislim da i oni su počeli kvalitetno raditi. Uz turizam, brodogradnju imamo poljoprivredu koja je dosta razvijena, vinarstvo, maslinarstvo, uljarstvo. I mislim da je Ministarstvo regionalnog razvoja nastavilo dobar projekt koji je već išao, hrvatski otočki proizvod. I mislim da je to dobro odjeknulo i da će bit prepoznatljivo ne samo u Hrvatskoj i van Hrvatske. Uz navedeno, moramo imati i dobru infrastrukturu, ostalo. Znači dobru elektroprivredu, elektrodistribuciju koja mora biti dobro pokrivena, moramo imati i vodovodnu mrežu dobru. Mi na Korčuli imamo, odnosno Pelješac – Korčula – Lastovo i Mljet imamo mislim jedan od najzahtjevnijih vodovoda u Europi. Taj vodovod ima 180 km je glavne mreže. Od nje je 30 km podvodne, znači pomorskog značaja. Također plus još oko 200 km mjesnih mreža. Mislim to su investicije koje su dosta zahtjevne, a na žalost na otocima imamo još mjesta odnosno naselja koja nemaju ni struju, a nemamo ni vodu, tako da možemo mi pričati, ali još to nije došlo na razvijenost otoka kao što se priča kao u ljetnim danima … [[Govornik se ne razumije.]] agregati i kad se vidi, čita da otoci su sasvim nešto drugo nego što je već u zimskom periodu. Tako mislim da u zdravstvo koje na otocima treba biti dobro pokriveno jer možete zamisliti da jedan pacijent putuje sa otoka do prve bolnice tri i pol sata. Tako mi se nekad čujemo tu raspravu, nama je 20 km, 40 km. Ovdje je 3 i pol sata najbrže linije do prve bolnice … [[Govornik se ne razumije.]] koja nije sa helikopterima … [[Govornik se ne razumije.]] hitan slučaj ako je dobro vrijeme. Ako su loša vremena i to moramo zamislit. Zato život na otocima nije lak i nije dostupno da svi možemo lagodno živjeti. Ljudi dosta dobro rade, ali je to i plod njihovog rada i misli i ovaj zakon koji je bio sa njegovom doradom očekujemo da će poboljšati život na otocima, a ništa se ne suprotstavljamo da na drugim mjestima ravnopravno se razvija čitava Hrvatska. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Marelić, znate kako se kaže iz vaših usti u božje uši. Dakle, kažete da će Pelješki most se nastaviti graditi iduću godinu. Kamo sreće da se to ostvari. Ali ako se to i dogodi znači da onda nismo trebali ni zastajati sa gradnjom mosta, jer nije moguće u ovih idućih godinu dana onda napraviti najprije fisibility studiju kako to govori Europska komisija. Zatim smo čuli da će se mijenjati elementi mosta što onda znači novu građevinsku, novi projekt, što onda znači novu građevinsku dozvolu. Čak je bilo riječi od strane resornog ministarstva da će se i pojednostavniti gradnja mosta ne bi li se spustila njegova visina čiji bi se pretpostavljam onda smanjili troškovi izgradnje mosta što također ministar najavio. U tom slučaju nas očekuju ponovo pregovori sa susjednom BIH tako da je tu toliko pretpostavki treba ispuniti da bi se onda to sve zajedno realiziralo da je godinu dana premali rok ili će što bih ja pozdravio Vlada nastaviti sa postojećim projektom gradnje mosta a da taj projekt onda potpomogne Europska komisija iz proračuna EU. Pa ste vi ako se sjećate u tom djelu spomenuli županije i pitate se gdje je 400 milijuna, da li su dobro županije 400 milijuna kuna koje su im proslijedile Hrvatske ceste. Ako se sjećate ja sam u ovoj sabornici govorio da po ovoj Vladi nema novaca za gradnju Pelješkog mosta. I tvrdilo se kako Hrvatske ceste nemaju novca za gradnju Pelješkog mosta a prema dinamici svega 300 milijuna kuna je trebalo u toj godini a Hrvatske ceste su prošle godine, ispričavam se 2012.podigle kredit u iznosu od 400 milijuna kuna uz suglasnost Vlade da bi ta sredstva uložila na tuđu imovinu Županijskih uprava za ceste. Prema tome novaca je bilo i moglo se napraviti, nastaviti sa realizacijom mosta po postojećem projektu a za sredstva ako dođu od Europske komisije imamo ih gdje uložiti na Pelješkoj cesti i na drugom malom mostu kojim se vraćamo s Pelješca na državnu cestu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Marelić.
Hvala. Gospodine Bačić vi ne znam da li zaboravljate ali sigurno znate da ste zaustavili radove na Pelješkom mostu 5.6.2010.godine., 5.6.2010.,tko je bio na vlasti, znate. Sredstva koja su uložena u izgradnju mosta, ne sondiranja, rasprave po tome, 75 milijuna, samo 75 milijuna u izgradnju onog mosta. Da ste imalo mudrosti i politike imali ne bi župan u vašu potporu dao one izjave i pisao kad smo imali raspravu u Dubrovniku i kad su svi članovi odnosno gradonačelnici HDZ-a stali na tu stranu da se ne koristi pristupne ceste, da ne idemo, nego ste zabranili, zabranili ste točno da se vodi trajekt Komorna- Brijest. U malu investiciju mi smo danas mogli sa onom građevinskom dozvolom imati sagrađene pristupne ceste od Europskih fondova. Mi ćemo, toliko smo ozbiljni da smo rekli nećemo graditi most jer smo znali da nema sredstava a sad je premijer uz potporu Europske zajednice, da gradit ćemo most jer ćemo osigurati sredstva i ništa žuri pred rudo, to je ono pravo stvar.
Hvala i vama poštovani kolega. Kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče, pomoćniče. Pa evo nakon ovog izvještaja i cjelodnevne rasprave nitko ne može reći da se ne skrbi o otocima. Međutim moramo biti pošteni pa reći da nije samo ova Vlada za to zaslužna nego i ona prije. Međutim za pohvalu je što je kad pogledate izvješće 2012.godine u odnosu na 11. bez obzira na gospodarsku krizu nije došlo do smanjenja i nije došlo nepoštivanja Zakona o otocima nego dapače do povećanja. Puno je rečeno pa bih svoju diskusiju skratila dosta, osvrnula bih se na dvije stvari. Bilo je govora danas o tome kako lokalna samouprava, kako se odnosi prema svojim otocima koji spadaju u recimo grad Zadar bilo je danas spomena na koji način, ne možemo očekivati kao lokalna samouprava sve od države. Ja ću vam reći Elafitske otoke koji spadaju u područje Dubrovnika, način na koji razmišljamo. Postoji, većina gradova ima razvojne agencije i te razvojne agencije trebaju pomoći naravno lokalnim čelnicima odnosno da te projekte koji se rade, da pronađu sredstva. Imamo primjere u Luci Šipanskoj kad se radi o Muli, kad je bio odnos grada-županije i države, to je jedan zajednički projekt koji je bio. Međutim, kad pogledate svi ti otoci trebaju i kanalizaciju i vodovod i trebaju i društvene nekakve sadržaje. Lokalna samouprava je najbliža, majka je najbliža tijelu. Prema tome lokalna samouprava je ta, grad je taj koji treba prvi prvenstveno bez obzira kolika ona sredstva oni imaju, fiskalna to je jasno, međutim treba se snalaziti da bi se pomoglo svojim otocima, kažem vam na primjeru Elafitskih otoka kojih nastojimo stvarno dobiti nekakva sredstva, ne samo čekati državu nego aplicirati na sredstva EU. Sad je sve to jedno naravno od kad smo u EU. Druga stvar koju bih htjela danas spomenuti. To je, gledala sam malo iz izvještaja obrazovanje i možemo reći iz ovoga što piše a što je vjerojatno istina da ako gledamo izgradnju, sanaciju i škola i sportskih dvorana i igrališta da možemo biti donekle zadovoljni što se tiče same te infrastrukture što sigurno djeluje na demografsku sliku sutra jer osim radnog mjesta vrlo je bitno da li postoje negdje vrtići odnosno škola. Isto danas je bilo govora o tome da zapravo o sumnji da će se ukidati škole sa malim brojem učenika na otocima, to je izrečeno kao da je to gotovo, da ova Vlada ukida takve škole. Međutim ponovno ću se vratiti na svoju sredinu iz koje dolazim pa ću vam reći da područna škola Koločep, Koločep je jedan od Elafitskih otoka ima jednog učenika. Sljedeće godine je pitanje hoće li biti taj jedan, vjerojatno hoće ali je pitanje to. I tu djeluje jedan razredni odjel, ima svoju učiteljicu razredne nastave, ima učiteljicu engleskog jezika, ima i vjeroučiteljicu. Grad Dubrovnik mora brinuti o tom jednom učeniku, on plaća da dijete se može kreativno razvijati, on plaća, odnosno osigurava likovnu radionicu koju radi profesor likovne kulture. Ili otok Lopud koji ima tri učenika, međutim ta tri učenika zbog specifičnosti da ne mogu biti svi u istom razredu, oni su čak u tri razreda prema tome i njima se pokriva njihov obrazovni sustav. I evo imamo otok Šipan koji hvala Bogu ima dovoljan broj učenika i to nam je na radost svima da barem na tom otoku ima djece. Prema tome i ponovo kažem, govorimo o odnosu grada, o odnosu lokalne samouprave prema svojim otocima i tu imamo subvencije i plesne radionice u popodnevnim satima i likovne, itd. E sad vratimo se na ono što smo danas čuli što po medijima vrlo često čujemo, ova Vlada ukida ove škole sa malim brojem učenika. Međutim, rekonstrukcija mreže škola i programa je jedan od Vladinih 9 dugoročnih reformskih mjera. Međutim, rekonstrukcijom mreže škola ne možemo nazvati gašenje, odnosno ukidanje, a racionalizacija mora postojati jer moramo se upitati da pitanje opravdanosti i pedagoški utemeljenosti postojanja, recimo škole koje imaju jednog ili dva učenika, međutim ovakva racionalizacija sigurno će uzimati u obzir i demografsku sliku otoka, prema tome vjerojatno će se u toj analizi za svaku školu raditi posebna analiza da bi se mogla dobiti pravo restrukturiranje. Kad pogledate, bez obzira što se radi na otoku, nije svejedno ako na jednom otoku imate 6 škola, tih 6 škola ima 6 ravnatelja, na takav način bi trebalo racionalizaciju napraviti, a ovdje da bi se ostavio život na otoku gdje postoji mali broj učenika, to sigurno neće doći do ukidanja takvih škola. Evo, poštovane kolegice i kolege, jedino to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo po replikama. Poštovani zastupnik Mladen Marelić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice, rekli ste da je lokalna samouprava sufinancira izgradnju … Tako moram reći i da grad Korčula je sufinancirao izgradnju bazena sa 9 milijuna kuna i županija 4, tako da bez da lokalne samouprave učestvuju u tome ne bi bilo ni bazena i ovog, a mislim da su to zavidna sredstva, značajna sredstva koja su oslobođena u taj objekat. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Pa upravo je odgovornost svakog čelnika lokalne samouprave, odnosno izvršne vlasti da se na takav način odnosi prema svim onim stanovnicima koji su u sklopu te lokalne jedinice i gdje su oni na čelu jer nažalost imate slučajeva kada su to nekakvi mali otoci, može biti, onda tamo je mali broj glasača pa se zbog toga ne brine, ali to su neodgovorni čelnici lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa rekao sam u replici gospodinu potpredsjedniku da je teško povlačiti paralele, ali zapelo mi je za uho vaše razmišljanje o obrazovanju na otocima i spominjali ste ukidanje škola koje imaju manji broj učenika, a ja želim izraziti zabrinutost na ovom mjestu da isto takva sudbina čeka male škole u mnogim sredinama i to sigurno nije doprinos razvoju društva znanja, a nije ni pravedno niti pošteno i mi smo u jedinicama lokalne samouprave uložili velike napore i u sređivanju tih škola malih seoskih. Znamo da prometna infrastruktura u tim sredinama ruralnim je u vrlo lošem stanju, povezanost isto tako, prijevoznici neće, dakle nema tu govora o nekakvoj ravnopravnosti, a poglavito ne o ravnomjernom razvoju RH. O tome razmišljam glasno. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Kolega Milinović, ja ne znam gdje ste vi bili, gdje ste vi sjedili kad sam ja govorila, ja sam rekla da mediji to krivo kažu, da je i danas bilo krivih navoda da se ukidaju te škole. To nije istina. Ja sam rekla da je to jedna od Vladinih mjera, dugoročnih reformskih mjera u smislu financijske konsolidacije, prema tome to nije rečeno. Osim toga, sad ću vam reći, kažem da će se raditi vjerojatno, analiza će se morati napraviti, vi ste liječnik, vi ćete to razumjeti. Kada govorite da učenje u školi, ne uče se samo, usvaja se znanja, vještine i kompetencije, nego i onaj drugi dio, a to je socijalne, pedagoške i druge vještine, prema tome to dijete treba imati i svoje prijatelje, znači on mora imati socijalne vještine. E sad, imamo i drugi način kako ćemo moći pomoći i takvima ako želimo ostaviti tu školu za jednog učenika, a to je i škola na daljinu. Prema tome, to se neće ostaviti baš na takav način, sad ćemo mi ukinuti takve škole jer ovo je odgovorna Vlada koja će sigurno razmišljati o svakom svom djetetu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, evo ja ću se samo malo osvrnuti na ovu vašu raspravu. I je, vi ste govorili da najvjerojatnije se neće desiti to da će se ukidati škole i naravno da svi želimo da se to ne desi. Naime, mi koji nismo sa otoka, nego dolazimo tamo kao turisti, u to ljeto je lijepo, gužva je, sve se nešto dešava, a kad to ljeto završi, otoci manje-više ostaju prazni, nema nikoga, ne čuje se niti dječji smijeh, ne vide se ni ljudi srednjih godina ni stariji, nego eventualno starci koji čuvaju još neke kamene kuće. Međutim, mislim da odgovorna vlast bi trebala raditi na tome da sufinancira i odlazak i mladih obitelji i liječnika i zubara. Npr. meni je moja prijateljica govorila na jednom otoku je, čuj veli kada mene zaboli zub ja to mogu samo riješiti s babom vračarom kod sebe jer dok dođem do Splita više me ili zub ne boli ili sam više u komi. O tome hoću reći. Međutim ne ova Vlada za koju vi kažete da je odgovorna, ja smatram da nema previše senzibiliteta prema mladim ljudima i prema mladim obrazovnim kadrovima ni na koji način. Nisam čula ni od ministra Mrsić posebice od Jovanovića koji bi trebao reći evo mlade profesore ili ministar Ostojić mlade završene liječnike, mi ćemo sufinancirati dat ćemo vam stan ili sufinancirat ćemo vam tamo stanovanje, dobit ćete neke beneficije koje drugi nemaju u nekim velikim gradovima onda bi se vjerojatno i mladi ljudi koji su otišli studirati vratili na svoj otok. Ali na ovaj način se neće. I naravno da je strah i kada se čuje da će se zatvoriti i to još što nekako drži a to je nekakva škola.
Hvala lijepa. Kako ste lijepo govorili neće vas zub više govoriti nikad. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja ne znam po onome što ja znam što se tiče stomatološke brige odnosno skrbi, mislim da je dosta pokrivena. Evo i neki dan smo imali problem na otoku Visu falio je jedan stomatolog, raspisao se natječaj, došao je i ja ne vidim problem koji vi navodite. Što se tiče radnog mjesta odnosno vraćanja ljudi na otoke, imate pravo, na tome se sigurno još treba raditi međutim ako ste čitali izvještaj vidjeli ste da država daje i potpore i na taj način se za očuvanje radnih mjesta koji već postoje odnosno da se može i samozapošljavati. Osim toga ova Vlada i Ministarstvo rada oni imaju raznorazne programe na koji može ići i samozapošljavanje pa naravno i na otocima samo netko treba početi vjerovati u sebe i ne čekati da ti netko drugi nešto da nego da počnemo sami sebi stvarati. Hvala lijepo.
I vama hvala. Poštovana zastupnica Đurđica Plančić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, poštovani pomoćniče ministra. Pa rasprava o ovom izvješću prilika je za svojevrsnu inventuru svega onoga što država čini za poboljšanje uvjeta života na otocima i na realizaciji strateških ciljeva koja je postavila Nacionalnim programom razvitka otoka, a ti strateški ciljevi najkraće rečeno su održati život na otocima i istovremeno očuvati sklad njihovih prirodnih vrijednosti. Mala je šteta što tek danas raspravljamo o izvješću za 2011.i 2012.godinu međutim opravdanja nalazim u tome što je tek početkom 2012.godine izvršena rekonstrukcija državne uprave i što je tek tada ustrojen novi sektor za otoke u Upravi za regionalni razvoj Ministarstva regionalnog razvoja i tek tada je trebalo prikupiti podatke od svih ministarstava za izradu ovog izvješća. Međutim dobro je ipak da smo sada i dobili priliku da se podsjetimo na sve zadatke države po usvojenim dokumentima vezanih za održivi razvoj otoka. A veseli me i veliki interes kolega za ovu tematiku. Godišnje izvješće izrađuje se kontinuirano od 2006.godine pa iz njih možemo saznati da država, a tu mislimo na ministarstva i javni sektor, ulažu prosječno u razvoj otoka godišnje oko 1,5 milijardu kuna. konkretno u 2011.utrošeno je milijardu i 423 milijuna kuna, a u 2012. Još i više milijardu i 777 milijuna kuna pri čemu rastu i nepovratna sredstva. Zaključujem da je unatoč gospodarskoj krizi nivo ulaganja zadržan te još i povećan što svakako ohrabruje i za pohvaliti je. Zbog same metodologije i jednostavnosti prikaza prilično je teško konkretno analizirati i uspoređivati brojne iznesene podatke i aktivnosti po svim komponentama. Zato neću spominjati detaljnije podatke već se osvrnuti na neke segmente izvješća i dati zapažanja i sugestije sa aspekta stanovnice jedno većeg uvjetno rečeno razvijenijeg otoka. Više od trećine ukupnih ulaganja otpada na potpore pomorskom prijevozu kao najvažnijem segmentu u održavanju života na otocima. Iznos tih subvencija ustalio se u zadnje 4 godine na nivou oko 380 milijuna kuna godišnje. Mi otočani rekli bi da to nije dovoljno posebno imajući u vidu zimske uvjete kada brzi brodovi ne plove, a često kao i ovih dana niti trajekti. No na modernizaciji brodova i povećanju broja linija posljednjih godina učinjeno je zaista puno, a mjera povlaštene cijene karata za putnike i vozile otočana puno znači. Ipak na tom području trebalo bi učiniti još i više barem na način da se cijena prijevoza vozila u zimskom razdoblju dodatno smanji jer trajekti svejedno plove, zimi najčešće prazni, a jeftiniji prijevoz stanovnicima a posebno gospodarstvenicima svakako je potreban. Naša nastojanja da se to ostvari nisu do sada urodila plodom. Također treba što prije u potpunosti primijeniti novi pravilnik o povlasticama i cijenama povlaštenog prijevoza kako bi se boljom kontrolom ovih prava suzbijale zloupotrebe i da bi ih koristili samo oni kojima su i namijenjeni. Iz izvješća vidimo da se struktura ulaganja mijenja i da je sve veće učešće javnog sektora, naročito Hrvatskih voda i Hrvatskih cesta dok su ulaganja iz državnog proračuna smanjena. To je rezultat ubrzanog ulaganja u komunalnu infrastrukturu posebno u objekte poboljšanja vodoopskrbe i odvodnje što nam je obveza prema pristupnim fondovima EU. Nesporno je da država čini velike napore i kontinuirano ulaže u gotovo sve segmente života ali je teško posebno nama koji živimo na otoku ocijeniti i izmjeriti koliki je konkretni učinak tih ulaganja. Demografski pokazatelji i dalje su nepovoljni, pa čak i na većim srednjodalmatinskim otocima, dok rast stanovništva bilježe uglavnom otoci koji su mostom povezani s kopnom. Dobna struktura stanovnika posebno je zabrinjavajuća jer stanovništvo stari. To znači da treba pojačati napore na poboljšanju uvjeta zdravstvene i socijalne skrbi na otocima. Još 2003. godine na većim otocima ukinuti su domovi zdravlja i do danas nismo uspjeli osigurati zdravstvenu zaštitu onakvu kakvu smo prije toga imali. Iako je 2012. godine uloženo više od 600 000 kuna, a velika sredstva uložena su i prethodnih godina u osnivanje i opremanje telemedicinskih centara, efekte te mjere još nismo osjetili te i dalje za svaki specijalistički pregled valja putovati na kopno, često i vez prava na refundaciju troškova. U postupku reformiranja zdravstvenog sustava specifičnosti otočnog … svakako je potrebno posebno tretirati i posvetiti mu posebnu pažnju. Treba priznati da je na organizaciji i dostupnosti hitne medicinske službe vidljiv veliki pomak i da godinama nismo čuli za neku situaciju sa smrtnim ishodom. U novim uvjetima kada je imperativ korištenje što više sredstava iz fondova Europske unije otoci trebaju dodatnu pomoć, ne samo financijsku već naročito stručnu. Naime, generalno za pripremu potrebne dokumentacije i aplikaciju projekata otočke jedinice lokalne samouprave nemaju niti mogu angažirati potrebne stručnjake jer ih na otocima jednostavno nema. Mladi i školovani se ne vraćaju. Zato bi uloga obalnih županija i njihovih razvojnih agencija u pripremi tih projekata trebala biti drugačija, puno konkretnija i aktivnija. Treba napomenuti i veliki problem nesređenog katastra, zemljišnih knjiga i vlasništva na otocima što su veliki ograničavajući faktori u tom procesu. S druge strane, otoci imaju vrlo vrijedne prirodne resurse, a posebno ističem najvrjedniji, morsku obalu, ali njima često sami ne upravljaju i tako ne ostvaruju adekvatne prihode. Nadam se da će novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, koji je u pripremi, donijeti bolja rješenja u korist otočana i da će se u tom pravcu mijenjati i drugi propisi koje donosimo. Pri samom kraju malo i samokritike. Otoci su nedjeljive cjeline i po mom sudu nužno je objedinjavati funkcije i poslove jedinica lokalnih samouprava na njima. Ovdje mislim na zajedničko strateško i prostorno planiranje, zajedničko bavljenje komunalnih djelatnosti, zbrinjavanje otpada, organizaciju zdravstvene i socijalne skrbi i mnoge druge funkcije na svakom otoku pojedinačno. Tako se ne bi smjelo događati da na jednom otoku planiramo ili gradimo nekoliko gospodarskih zona, sportskih dvorana, ambulanti, pristaništa pa čak kao što je slučaj na mom otoku i aerodroma. Ovo se nažalost može promijeniti samo drukčijim zakonskim rješenjima, jer prema mom iskustvu još uvijek nema svijesti niti spremnosti za takvu suradnju. Iako su prema indeksu razvijenosti otoci iznad prosjeka Republike Hrvatske, potreba daljnjeg ujednačavanja uvjeta života otočana s onima na kopnu i dalje ostaje. Na tome trebaju podjednako raditi i državne institucije, obalne županije i gradovi, ali i svi subjekti na otocima te zajednički pronalaziti nove, možda i efikasnije mjere poticanja održivog razvoja otoka. U tom smislu podržala bih iznesena mišljenja da treba preispitati i moguće i mijenjati postojeći Zakon o otocima koji se u jednom dijelu niti ne primjenjuje. Podržavam ovo izvješće i uvjerena sam da će se aktivna politika Vlade za razvoj otoka i dalje nastaviti, barem u sadašnjem obimu. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Plančić, govorili ste o prometnoj povezanosti odnosno o izoliranosti naših otoka u vrijeme pretežito zimsko kada je jugo ili bura i o ostalim da kažem klimatskim nepogodama koje su srazmjerne godišnjim dobima u Republici Hrvatskoj. Pa mi onda nije jasno da kada je već postojao projekt Pelješac-kopno, a i Pelješac spada u kategoriju otoka iako je poluotok po zemljopisnom opisu i bio je taj nesretni Pelješki most koji ste evo skoro dvije godine odbijali Kukuriku koalicija kao projekt. Sada kada je Europa rekla svoje sad ste odjedanput veliki zagovornici toga, a tražili ste da ide autocesta preko bosansko-hercegovačkog teritorija kroz Hercegovinu, odnosno kroz Neum. I drugo, iz nekako vaše kvote i vašeg političkog okružja proistekao je jedan gospodin koji je predlagao, sad je trenutno predsjednik nacionalnog foruma koji je predlagao povezivanje naših otoka, poglavito onih bližih kopnu pa npr. Zadar preko da se napravi i više mostova i više otoka povežu mostom sa kopnom. O tome danas nitko ne zbori, ne divani što bi rekli u Slavoniji pa me zanima vaše mišljenje o takvim projektima koji bi bili možda, kako netko reče za Pelješki most skupi ali vrlo korisni i u svakom slučaju bi doprinijeli smanjenju izolacije. Evo preko ide Ugljan i Pašman jer bi bili povezani kopnom mostom, kad bi imali most Zadar preko.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Đurđica Plančić. Izvolite.
Pa poštovani kolega Grubišić, mislim da se problematika gradnje Pelješkog mosta nikako ne može staviti u kontekst ovoga što sam ja govorila, povezanosti otoka sa kopnom. Za vašu informaciju ja sam pelješka i nitko od mene ne bi bio sretniji da se izgradi taj most, međutim uvjeti se očito još nisu stekli. A što se tiče tog drugog mosta koji ste mi spomenuli, ja bih isto tako bila jako sretna da svi imamo, svaki otok ima most, ali nažalost isto tako sam svjesna i situacije u kojoj danas živimo, ekonomske. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega, sve ste rekli kad ste replicirali. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospođo Plančić. Prije ću nego što vam repliciram ono zbog čega sam se odmah javio za repliku. Stečeni su 2009. godine uvjeti za gradnju Pelješkog mosta su stečeni 2009. godine. A da Vlada nije imala novaca koliko je bilo planirano u toj dinamici za 2012. godinu ne bi bila 400 milijuna kuna proslijedila županijskim upravama koje su onda ulagale na tuđu imovinu Županijskih uprava za ceste. Ali sam … [[Govornik se ne razumije.]] dignuo repliku da vam kažem da kažete vi kako će Zakon o pomorskom dobru koji je u izradi nadati se pomoći otocima. Neće ako bude ovakav usvojen. Pa vas molim da i vi kao što je rekla i gospođa Ivčević se založite da se ovakav zakon ne donese jer je štetan za hrvatske otoke, štetan je za i gradove i općine i županije u cijelom priobalju ne samo zbog toga što smanjuje prihode koje prema sadašnjem važećem zakonu imaju jedinice lokalne samouprave od koncesioniranja pomorskog dobra, nego na drugačiji način uređuje pitanje upravljanja pomorskim dobrom koje se sve više centralizira u odnosu na postojeći zakon koji je omogućavao formiranje lučkih uprava po pojedinim gradovima i općinama u primorskim županijama. Tako da bi bilo dobro da se taj zakon ne donese. A duga stvar, formira jednu agenciju bespotrebnu sa sjedištem u Rijeci koja bi trebala upravljati pomorskim dobrom i uz to u isto vrijeme zamislite gasi agenciju koja je za nas otočane prevažna, tako barem je izjava ministra. Ja prenosim njegov stav, to ne piše u zakonu da će se gasiti splitska Agencija za javni linijski obalni pomorski promet a da će se otvoriti agencija u Rijeci za upravljanje pomorskim dobrom kako se ne bi povećao broj agencija u Hrvatskoj.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Đurđica Plančić.
Kolega Bačić, ja nisam kao vi tako pesimistična oko rješenja koje će nam donijeti novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Naime, to je zakon o kojemu se još uvijek vodi široka javna rasprava i o njemu će sigurno još biti riječi i ja se nadam da ćemo uočene nepravilnosti zajedno još doraditi i ispraviti.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegice Plančić, suglasan sam s vama da treba održati život na otocima. Naravno u tom smislu i uz sve ove napore da za kvalitetnu infrastrukturu a isto tako govorili ste o dostupnoj kvalitetnoj zdravstvenoj zaštiti. Naravno da sam i u tom dijelu suglasan i vi ste ukazivali na određene poteškoće glede zdravstvene zaštite. Ali želim vam reći na neki način da i u kontinentalnom dijelu, mnogim ruralnim sredinama je ista slika još lošija. Mnoge seoske ambulante mjesecima, godinama traže liječnika ili stomatologa i ne mogu nikako naći na žalost nitko se ne javlja. Ima i onaj drugi dio gdje ste govorili o negativnim demografskim pokazateljima. Vjerujte isto tako je i u ruralnim područjima. Ja iz izborne jedinice iz koje ja dolazim rijetko koja manja seoska sredina, općina da ima pozitivne te trendove. Po meni bi bilo najidealnije da one dvije strateške grane poljoprivreda strateška grana i turizam da budu uistinu na pravi način povezana. No na žalost ova prva o kojoj ja često govorim ona je pred slomom. Ova turizam je na žalost, na sreću u boljim okolnostima. Tako da evo uspoređujući te dvije stvari ja moram na žalost reći da i u kontinentalnom dijelu ima itekako velikih problema poglavito egzistencijalnih.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnika Đurđica Plančić.
Kolega Milinkoviću, meni je žao čuti da a znam i svjesna sam i sama da problema oko zdravstvene zaštite i u unutrašnjosti države ima. Međutim, evo htila bih vam evo čisto za informaciju vašu ukazati na veliku razliku koja je kod toga prisutna. Dakle, kad jedan pacijent sa otoka Hvara mora obaviti jedan specijalistički pregled on mora izgubiti doslovno cijeli radni dan. Jer on mora ujutro u 4 krenuti od kuće da bi došao popodne u 5 kući. I sad koji su to gubici ako hoćete i za gospodarstvo na otoku kad čovjek zapravo cijeli radni dan izgubi zbog jednog pregleda koji može trajati pola sata. Evo toliko.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče i pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Naime, jako bi veselilo čitajući ovo izvješće da je stvarno tako, da je stvarno u otoke i prave otočane uloženo kao što stoji u 2011. godini gotovo 1 i pol milijardu kuna što bespovratnih što kreditnih sredstava, a u 2012. još 25% više. Preko milijardu i 777 milijuna kuna. Međutim, već smo čuli da je to znatno niže i da to baš nije tako kako prve brojke pokazuju, a ja bih govorila o jednom segmentu o kojem se već danas nije govorilo. Koliko je uloženo za prave otoke i prave otočane. Ono što podrazumijevam pod prave otoke i otočane to je ono u što po meni spadaju kolegica Ivčević koja dolazi iz Komiže i kolega Borić s Raba. Naime, njih ne možemo vidjeti ni u ovoj sabornici za vrijeme lošeg vremena. U ovom Izvješću kad čitamo ima dosta projekata, sportskih dvorana, škola, domova za starije do kojih je sada bilo tko od nas može sjesti, upaliti auto i doći. Znači, u bilo koje doba i dana i noći i po bilo kojem vremenu. Mislim da svaka kuna uložena u takve projekte je kuna manje za prave otoke i prave otočane i sve je to razlog zbog kojeg odlaska, odnosno neostanka na otoku mladih, obitelji i djece. Ne zamjeram ni jednom čelniku lokalne samouprave jer sam ja takva i nastojala bi bilo koji svoji projekt progurati. Sigurno da ti projekti se mogu financirati i zašto ne upravo sad kad je unutar tog istog ministarstva i uprava za otoke odnosno ovaj segment koji štiti otoke i ostali dio Hrvatske znači sufinanciranje da ali ne iz ovog fonda a još više bode u oči kad to vidimo u ovim izvješćima. Neki od tih projekata nažalost više su donijeli štete djeci na otocima nego koristi. Npr. izgradnjom škole koja je od rive od obale udaljena nekih šest kilometara i nema nikakvu povezanost čelnik lokalne samouprave da bi mogao financirati je iz ovog fonda stavlja tu djecu iz tog otoka u takvu jednu mrežu škola. Naravno djeci je to nepraktično, nemoguće, oni dapače idu u drugu čak jedinicu lokalne samouprave, u drugu školu i to netko mora platiti. Pošto nije u mreži škola ne financira se iz sredstava županijskog odnosno državnog proračuna. Stoga apeliram na vas da kad dodjeljujete ova sredstva da to stvarno bude za one prave otočane, one koji su izolirani za nevremena, oni koji ne mogu ni do doktora ni do škole kad je ružno vrijeme. Podsjetila bih sve nas zajedno i na ovu raspravu koju smo vodili u jutarnjim satima prijepodnevnim kad smo govorili o projektima i povlačenju bespovratnih sredstava iz Europskih fondova. Mislim da bi bilo puno bolje da kada bi ta jedna kuna umjesto da direktno dođe odmah na otoku u infrastrukturu, da bude uložena u projekt pa onda konto tog projekta da onda više stotina ili tisuća eura budu povučeni i dođu na taj isti otok a i u našu zemlju. Kad gledamo taj segment izvješća npr. vidimo i veseli me i s ponosom ću pročitati da npr. kod sektora za politiku regionalnog razvoja, ulaganja u poslovnu i turističku infrastrukturu shema dodjele bespovratnih sredstava za poslovnu infrastrukturu IPA III. C imamo jednu jedinu županiju Šibensko-kninsku, jedan jedini projekt Prvić-dovršetak memorijalnog centra Faustu Vrančiću 9 milijuna i 700 tisuća kuna. Tu moram se i zahvaliti i pohvaliti ministarstvu koje je pokazalo jako puno razumijevanja i ovaj projekt smo s uspjehom završili. Još uvijek je on u fazi i stvaranja još boljeg imidža i u turističkom pogledu za sada mora i grad Vodice za svaku godinu odvojiti oko 5 tisuća kuna za normalno funkcioniranje ali vjerujemo da kao što smo se i kandidirali kao što je stalo u projektu da će ono biti samo održivo. Život na otoku je težak i skup i ako svi priželjkujemo i investicije neophodno je osigurati što normalniji život i što normalnije uvjete i zato bih pohvalila još jednu mjeru koja je uvedena 2011.unatoč krizi, to je sufinanciranje troškova prijevoza komunalnog otpada. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovane kolegice. Đurđice Sumrak, vaša kolegica ima repliku.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, samo bih htjela podsjetiti, zaboravili ste još jednu otočanku u Saboru to je kolegica Plančić sa Hvara. Ali govorili ste o projektima i željela bih a otočanin je i kolega Bačić, ali dobro to je sad nešto što je malo bilo za uvod. Htjela sam govoriti i osvrnuti se na projekte. Govorili ste o projektima. Za mene je jedan od jako važnih u stvarnosti projekata koji je provođen 2007.godine doduše od 99.on je već u Zakonu o otocima ali evo 2007.godine moram reći nekom Božjom providnošću je taj projekt nazvan Hrvatski otočki proizvod, odnosno otočni proizvod. Do današnjeg dana mi već imamo 409 takvih proizvoda sa 19 otoka, imamo preko 145 proizvođača, 11 eko proizvođača i imamo 15 proizvoda koja imaju zemljopisno podrijetlo. Što to znači u stvarnosti za ljude iz otoka i što to znači o njihovim proizvodima. Ja ih sad neću te proizvode nabrajati jer mi u Zagrebu konkretno uživamo u njima u vrijeme božićnog sajma i na taj način se naime daje tim proizvođačima, poljoprivrednim mahom su to proizvođači da nešto i zarade i da svoj proizvod prezentiraju. Ono što sam željela reći jeste to a zimi ono što je zanimljivo, što se dešava evo sad 8.3.će na otoku Tkonu biti sajam otočnih proizvoda gdje će nastupiti isto tako preko 19 tih, preko proizvođača sa tih 19 otoka i ono što je meni zanimljivo.
Isteklo je vrijeme poštovana kolegice. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa. Pa upravo peta dodjela je bila u našem gradu, u Vodicama, 2011.godine kada je bio 51 proizvođač i 87 proizvoda. Ono što moram primijetiti da je narednu godinu u Hvaru 2013.na Korčuli da taj broj nešto opada. Na Hvaru smo imali 47 proizvođača sa 79 proizvoda pa onda opet na Korčuli još manje ali svi se jako ponosimo sa tim proizvodima i mi u okviru naše županije nastojimo napraviti nešto što bi još više potaklo i proizvođače, donijelo promociji a i prodaji takvih proizvoda.
Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu. Sada će završnu riječ imati zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova EU, poštovani Jakša Puljiz. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice, zastupnici. Evo nakon duge rasprave prije svega želim se svima zahvaliti što su sudjelovali u raspravi koja je za nas bila vrlo, vrlo korisna. Mislim da se pokazuje i samom ovom raspravom i vrijednost obveze koja stoji u zakonu a to je da Vlada izvještava Sabor o učincima provedbe Zakona o otocima. I evo mogu odmah najaviti da ćemo vrlo vjerojatno sličnu odredbu i za Zakon o regionalnom razvoju i da ćemo sva područja RH ubuduće pokrivati ovakvim specifičnim, što detaljnijim, što kvalitetnijim izvještajima tako da sve naše rasprave koje se tiču pitanja razvoja pojedinih područja Hrvatske mogu doista biti što argumentiranije. Što se tiče otoka, ja moram naglasiti temeljnu činjenicu koja je vidljiva u ova dva izvještaja, a tiče se prije svega iznosa ulaganja na otoke. Naravno da iznos ulaganja nije početak i kraj priče, ali on i pak determinira puno toga, a podaci jasno govore da je iznos ulaganja iz javnih izvora na otoke bio povećan, dakle povećanje od 353 milijuna kuna u 2012., odnosno 2011. je značajno povećanje, 1,77 milijardi naprema 1,42. Istina je da je većina tog povećanja bio rezultat povećanog kreditnog plasmana HABOR-a, ali taj podatak isto tako treba usporediti sa podatkom da je iznos bespovratnih sredstava bio povećan, istina nešto manje, otprilike 70-ak milijuna više bespovratnih sredstava je uloženo u kriznoj 2012. godini, teško financijskog godini za državni proračun, ali ipak je došlo do povećanja ulaganja. S druge strane povećanje kreditnih plasmana HABOR-a jasno govori da gospodarske aktivnosti na otocima su u relativno boljoj situaciji nego u ostatku Hrvatske, turizam kao svjetla točka našega gospodarstva, znači isto tako da su ekonomske prilike i potencijali na otocima u relativno boljoj poziciji nego u nekim drugim krajevima gdje je učinak turizma kao sektora puno manji nego, budimo objektivni, na otocima gdje je on temelj budućega rasta i razvoja. Ali sad bih htio se osvrnuti na budućnost samo u par riječi oko buduće politike razvoja otoka. Prije svega jedna je neupitna, a to je da će otoci uvijek imati posebnu skrb države, barem dok je tako ustavno određenje RH, zbog toga je i neupitno, dakle opstanak budućeg Zakona o otocima, on će biti, ono što je otvoreno pitanje i što ćemo staviti, dakle pred vas i pred sve ostale dionike je pitanje sadržaja tog zakona. Dakle, planiram otvoriti raspravu o tom zakonu, zaista se slažemo da je vrijeme da se vidi nakon 14 godina provedbe ovog zakona što je bilo dobro, što nije bilo dobro. Ono što je isto tako temeljna činjenica je da otoci '99. kada je taj zakon donesen i otoci danas, nisu isti otoci. U nekim stvarima su isti, a to je činjenica geografske izoliranosti, velikog broja njih, najvećeg broja njih, ali kada govorimo o socioekonomskim prilikama, kad govorimo o stanju društveno komunalne infrastrukture, situacija nije ista i velikim dijelom nije ista zahvaljujući aktivnoj ulozi središnje države, otoci su danas u puno boljem stanju nego što su to bili '99. i mi zaista, i kao odvođenja razvojne politike prema otocima moramo uzeti u obzir i tu činjenicu i promatrati u tom kontekstu ukupne politike regionalnoga razvoja. Ali isto tako, budimo otvoreni, prilike među otocima su još uvijek takve da postoje izrazite nejednakosti unutar samih otoka i danas u raspravi više puta je spominjano i tu su prijedlozi neke nove kategorizacije koja isto tako polazi od te neupitne činjenice da nisu svi otoci u istom položaju, dapače danas su u nekim kategorizacijama koje se … na razini EU, oni otoci koji su premošteni mostom se ne smatraju otocima. Tako da u svakom slučaju buduće promjene toga zakona moraju uzeti u obzir puno snažnije tu činjenicu. Postoje neki zajednički problemi za sve otoke, prije svega za one otoke koji nisu premošteni mostom, ali isto tako postoje nesumnjivo velike razlike i u potencijalima i u poteškoćama. Ne možemo poći od činjenice da usprkos tome što neki otoci danas, njihovi prije svega lokalni proračuni su daleko iznad prosjeka RH, još uvijek imaju određeni stupanj poteškoća, odnosno nejednakog položaja kada govorimo o investicijama. Naime, sama činjenica da ste geografski izolirani pa makar i imali izuzetne rezultate od turizma vas dovodi do povećanih troškova. Dakle, moramo uzeti u obzir da bez obzira da li se radi o nekim izuzetno turistički razvijenim sredinama kao što je Mali Lošinj, Rab, neki drugi otoci, činjenica je da prometna izoliranost nužno nameće povećane troškove i to isto tako moramo uzeti u obzir. A naravno ti troškovi su posebno izraženi u onim otocima koji nemaju tako jake gospodarske potencijale ili ih jednostavno nisu još realizirali kao što je riječ o ovim otocima koje sam spomenuo. Dakle politika posebna će postojati, horizontalne će biti pomoći za većine otoka, prije svega da se premosti problem geografske izoliranosti, prometna povezanost je trajan problem, kod nekih je riješen problem premoštenjem mostom, ali kod većine će to uvijek biti trajan problem, teško da ćemo u skoroj budućnosti vidjeti novo premoštenje mostom za neki otok i to je horizontalno pitanje. Ali to horizontalno pitanje moramo razviti, isto tako posebnim sustavom mjera koji će adresirati različite otoke na različiti način sukladno njihovim različitim potencijalima, prilikama i problemima. Tako da, evo ovim putem želim najaviti da ćemo sve to uzeti u obzir prilikom izrade novog Zakona o otocima. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo replike, poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče, potvrdili ste i ono što mi, evo tijekom jutra govorimo da ulaganje u otoke nisu početak i kraj priče i mnogi zakoni koji olakšavaju život na otocima možda se ne mogu financijski potkrijepiti kao što se to prikazuje kada otvaramo nekakvi projekt, infrastrukturni, itd. Zato sam i rekao da bi bilo dobro osnažiti poziciju otoka u vašemu ministarstvu pa da nam se ne dogodi recimo sljedeći primjer koji sam danas upravo pročitao. Ministarstvo poljoprivrede je prezentiralo ovih dana program ruralnog razvoja RH sa 16 mjera nastoji pomoći hrvatskoj poljoprivredi. Jedna od tih mjera broj 13 je usmjerena k prostorima i područjima u RH sa prirodnim ograničenjem. I zamislite da otoci prema tom programu nisu prostori i područja RH sa prirodnim ograničenjima. Nema niti jednog po meni prostora u Hrvatskoj koji se može mjeriti u prostornim ograničenjima kao što su to otoci. Što želim reći? Želim reći da upravo to da se više prati i daje pozornosti drugim zakonima i propisima koji reguliraju pitanje pa i gospodarstvo na hrvatskim otocima. U tom smislu smo rekli da je potreba za instaliranjem uspostavom samostalne uprave koja može brinuti o otocima na način kao što je to bilo 1995.kada je osnovan pri ministarstvu javnih radova centar za otoke, kasnije je prešao u Upravu za otoke itd. Tako da mislim da je jednostavno teško pratiti poziciju cijelog regionalnog razvoja Hrvatske, a kudikamo je lakše kada je to odvojeno i segmentirano pa i na otoke.
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Poštovani zastupniče, sigurno će vas razveseliti činjenica da u partnerskom sporazumu kao temeljnom dokumentu koje regulira korištenje svih fondova EU je istaknuta kao posebna specifična Hrvatske geografska izoliranost otoka, što znači da stvaramo si okvir da možemo sredstvima EU fondova ulagati u rješenje tog problema na različite načine.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, kazali ste da je došlo do značajnog povećanja izdvojenih sredstava u 2012.u odnosu na 2011. Vi ste u pravu kada gledamo ukupnu masu sredstava pogotovo kada se zbroje sredstva od HBOR-a, ali ukupan iznos izdvojen iz državnog proračuna je znatno manji u odnosu na 2011.godinu. A to značajno povećanje o njemu je govorio kolega Jerolimov u pojedinačnoj raspravi za našu Zadarsku županiju kada usporedimo vaše ministarstvo, Ministarstvo kulture, poljoprivrede, ceste, vode jedino iz vašeg ministarstva imamo povećanje od dva milijuna, a ukupno značajno povećanje je minus od 20 milijuna u 2012.u odnosu na 2011.godinu.
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Ulaganja dijelimo na dvije vrste u ovom dokumentu, dakle bespovratna ulaganja, bez obzira o kojem se javnom izvoru radi da li je riječ o javnom poduzeću ili je riječ o ministarstvu riječ je o javnom izvoru. I druga vrsta ulaganja su kreditna sredstva HBOR-a. i kod jednih i kod drugih je zabilježeno povećanje. Puno veće kod HBOR-ovih plasmana ali i kod javnih izvora je zabilježeno povećanje za 70 milijuna kuna u 2012.
Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zamjeniče, mi ćemo o Izvješću o Zakonu o otocima za 2013.raspravljati vrlo brzo za nekoliko mjeseci, to je neka prolazna točka. A tri su se stvari ovdje iskritizirale, pitanje je što je sa zajmom EIB 3 i recite nam do kraja da ili ne, ostaje ili nestaje? Druga točka, hoćete li mijenjati Zakon o otocima? Htjeli bi da ga donesemo svi zajedno konsenzusom da napravite nacrt, da ga pogledamo i da to bude opet jedno desetogodišnje razdoblje u kojem ćemo imati jednu dobru priču oko hrvatskih otoka, spremni smo u tome sudjelovati jer ako ga mi predamo kao oporba znamo kako to završi. I treće pitanje je pitanje ovog što se danas govori, a to je klimanja proračuna, hoćete li upotrijebiti barem vi ili vaš ministar svoj utjecaj i pitanje subvencija tj. moguće poskupljenje karata otočnom stanovništvu, a i svima ostalima staviti van strane jer će se ono zasigurno u rebalansu pojaviti ukoliko ne bude vašeg utjecaja i vaših sugestija prema tome?
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Što se tiče EIB programa on se nastavlja realizirati u ovoj godini, a u idućoj 2015.godini nam je realno takve investicije financirati temeljno iz EU fondova. I politika Vlade je da se razvojni projekti ubuduće prije svega u 2015.godini temeljno financiraju iz EU fondova. Mogu biti odstupanja ali to će onda biti odluka Vlade da se za pojedina područja se naprave iznimke zbog nekih specifičnih razloga, ali u principu sve što se financira prije svega na lokalnoj i regionalnoj razini treba biti temeljno financirano iz EU fondova. To je prevažan i preveliki novac i najjeftiniji novac. Dakle vi govorite o prednostima EIB-ovog zajma ali nema jeftinijeg novca od bespovratnih sredstava iz fondova EU. A što se tiče zakona naravno prihvaćamo svaku podršku i inicijativu i kada krenemo u izradu zakona svakako da ćemo pozvati sve sudionike da daju svoj doprinos.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine zamjeniče bilo mi je drago čuti o ovim učincima koji su napravljeni na otocima i glede kvalitete življenja i čemu je doprinio Zakon o otocima i onda ste spomenuli Zakon o regionalnom razvoju i da će biti izvješće. Naravno, mi smo zainteresirani za jedan ravnomjeran regionalni razvoj jer nažalost svjedočimo u brojnim našim sredinama u ruralnom području da je to takva neravnomjernost i takav slom da se to uopće ne da opisati. Vi znate o čemu ja govorim, govorim o uvijek o onoj strateškoj grani poljoprivrede. Ali drugu stvar, sada ću govoriti o turizmu gdje ste vi rekli da turizam ima izuzetne potencijale, ima. Hvala Bogu i hvala Bogu da se to baš na otocima dobro manifestira. Ali zamislite sada u strategiji o kojoj smo raspravljali turizma, do 2020.kontinentalni turizam je gotovo zanemaren. Ja sam nekoliko puta u svojim raspravama ovdje istupao u tom smislu, držim da ima itekako dobrih potencijala u turističkoj ponudi u kontinentalnom dijelu, a da se to zapostavlja i zanemaruje. To isto treba imati u vidu. Hvala lijepa.
Iscrpili smo i listu replika i odgovora na repliku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu za to uvjeti.
Prelazimo na odlučivanje o: A/ Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011. godini i B/ Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2012. godini. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2011. godini i prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2012. godini". Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen sa 107 glasova za i 2 suzdržana glasa. Time smo završili s današnjim radom. Prekidam sjednicu. Nastavit ćemo u utorak i to s Izvješćem o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i dalje po točkama dnevnog reda. Kolega Šuker se javlja za riječ. Izvolite.
Kolegice i kolege, ja znam da se žurite da date podršku Ivici Kosteliću ja bih vas molio samo 30 sekundi. Klub HDZ-a se protivi da se rasprava objedini, a molim da sva 4 izvješća idu pojedinačno. Nikada nijedno tijelo nije donijelo da objedinjena rasprava.
Ovako, to je odlučeno kod utvrđivanja dnevnog reda i oko toga ne mislim otvarati raspravu. Hvala. Vidimo se u utorak. SJEDNICA PREKINUTA U 12,28 SATI.
A nastavljamo raditi po utvrđenom dnevnom redu. Sada je na redu: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 617 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog zakona primili ste. U skladu s člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave u skladu s člankom 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ovih radnih tijela ste primili. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministrice kulture Berislav Šipuš. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane dame i gospodo. Vrlo kratko o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, s konačnim prijedlogom zakona. Predlaže se izmijeniti Zakon o kazalištima i to tako da uredimo sljedeća pitanja. Nedorečenost zakona u slučaju kada intendanta nacionalnog kazališta ili ravnatelja javnog kazališta, javne kazališne družine trebaju sporazumno imenovati dva ili više osnivača, a sporazum se ne može postići. Predlaže se dati ovlast tijelima koja obavljaju nadzor da imenuju vršitelja dužnosti intendanta, odnosno ravnatelja javnog kazališta i javne kazališne družine, dakle Ministarstvo kulture, odnosno ministru kulture za nacionalna kazališta, Gradskom uredu za kulturu Grada Zagreba i uredima državne uprave u županijama za javna kazališta i družine. Slijedom navedenog određuje se za nacionalna kazališta da intendanta nacionalnog kazališta na prijedlog kazališnog vijeća imenuje i razrješava predstavničko tijelo osnivača, odnosno sporazumna predstavnička tijela osnivača kada nacionalno kazalište ima više osnivača, a potvrđuje ministar kulture. Dakle, ako na dan isteka ili prestanka mandata nema sporazuma predstavničkih tijela osnivača intendanta nacionalnog kazališta kojem je istekao ili prestao mandat razriješit će ministar kulture i imenovati vršitelja dužnosti intendanta nacionalnog kazališta bez provođenja javnog natječaja, koji obavlja svoju dužnost do imenovanja intendanta nacionalnog kazališta odnosno vršitelja dužnosti intendanta nacionalnog kazališta od strane osnivača. U drugom smjeru, za javna kazališta i javne kazališne družine propisuje se da ravnatelja javnog kazališta i javne kazališne družine, čiji su osnivači županije, zatim Grad Zagreb, gradovi i općine, imenuje i razrješava predstavničko tijelo osnivača na prijedlog kazališnog vijeća. Ako se dva ili više osnivača ne mogu dogovoriti oko imenovanja ravnatelja javnog kazališta i javne kazališne družine, odnosno vršitelja dužnosti ravnatelja, prednost se daje osnivaču odnosno osnivačima s većinskim udjelima koji mogu na prijedlog kazališnih vijeća imenovati ravnatelja kazališne ustanove. Međutim, ako se ipak ne obavi imenovanje tada imenovanje vršitelja dužnosti ravnatelja obavlja ured državne uprave u županijama, odnosno u Gradu Zagrebu jer će to biti gradski ured nadležan za poslove kulture. Na kraju, propisuje se da ravnatelja javnog kazališta kojem je osnivač Republika Hrvatska imenuje i razrješava ministar kulture, a u slučaju da je Republika Hrvatska suosnivač s najmanje ½ udjela ministar kulture uz prethodno pribavljeno mišljenje od suosnivača. Ako je pak Republika Hrvatska suosnivač s jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave koje imaju većinski udio, ravnatelja javnog kazališta imenuje i razrješava predstavničko tijelo osnivača s većinskim udjelom na prijedlog kazališnog vijeća uz prethodno pribavljeno mišljenje ministra kulture. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani predstavnici ministarstva, gospodine Šipuš, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, s konačnim prijedlogom zakona, za Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku. Naime, čitajući tekst ali i ono što se događalo u prošlim tjednima svi mi dobro znamo da se ovo zakonsko rješenje upravo mijenja radi Grada Osijeka tj. Osječko-baranjske županije tj. radi Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku. Pa evo nekoliko rečenica o tome. Grad Osijek i Osječko-baranjska županija su suvlasnici kazališta u obimu 50:50% i izdvajaju godišnje oko 12 milijuna kuna za Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku. Ono što je bitno naglasiti nekom kronologijom, da bi bile jasnije upravo ove izmjene članka 25. koji je važan, a vidjelo se i prije nekoliko mjeseci kad se mijenjao zakon zbog Zagreba, a kad su pojedinci u Hrvatskom saboru i naglašavali kao što je to i predsjednik našeg kluba gospodin Salapić, da će se zakon uskoro mijenjati i zbog Osijeka. To je također naglašavao i gospodin Mesić i još neki drugi članovi tj. zastupnici u Hrvatskom saboru. Dosta je bilo rasprave, ali gledajući i ove izmjene onda izmjene sigurno da se trebaju raditi sa strukom, ne samo s pravnom strukom nego i sa ljudima koji se bave kulturom i kulturnom umjetnošću. Ono što želim reći, da Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku staro je gotovo 107 godina i nikad se iz Zagreba nije imenovao ni v.d. intendant ni intendant, osim što se potvrđivao. To smo imali i u prošlim periodima, no ako netko misli da treba imenovati iz Zagreba intendanta Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku smatram da je to loša politička odluka. A ovo treba biti odluka u interesu kulture, odluka u interesu Hrvatskog narodnog kazališta jer Hrvatsko narodno kazalište je u vlasništvu 50% grad, 50% Osječko-baranjska županija. Čisto jedna mala kronologija. Naime, Osječko-baranjska županija i Skupština Osječko-baranjske županije potvrdila je gospodina Schneideira za v.d. intendanta. Isto tako, Kazališno vijeće je isti dalo prijedlog. Znači, članovi i grada i Osječko-baranjske županije s tim da i gradonačelnik Osijeka 12. prosinca 2013. piše poštovanoj ministrici Andrei Zlatar Violić. Poštovana ministrice Zlatar Violić, zbog nastavka kontinuiteta rada Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku suglasan sam s prijedlogom Kazališnog vijeća Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku da dosadašnji intendant Božidar Schneider nastavi sa aktivnostima koje će osigurati nesmetani rad HNK u Osijeku i dovesti do raspisivanja natječaja za izbor intendanta. Ono što se jasno govori i u ovom dopisu što je potvrdila i Osječko-baranjska županija, no i Kazališno vijeće prije toga normalno da je sagledavalo sve pristigle zahtjeve koji su pristigli na 48. sjednicu Kazališnog vijeća 11. prosinca 2013. godine. Također, članovi Kazališnog vijeća jednoglasno su prihvatili izmjene i prijedlog, te donijeli odluku i zaključak Kazališno vijeće Hrvatskog narodnog kazališta Osijek predlažu osnivačima gradu Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji za se za vršitelja dužnosti intendanta Hrvatskog narodno kazališta u Osijeku imenuje dosadašnji intendant Božidar Schneider. Sve je to važno radi uvoda, jer jedina županija u RH koja izdvaja 12 milijuna kuna i koja uopće financira narodno kazalište je upravo Osječko-baranjska županija i na tome joj treba čestitati. Svi se sjećamo i Domovinskog rata kada je kazalište izgorilo. No zahvaljujući županu Branimiru Glavašu i donatorima to kazalište je i uređeno i obnovljeno i od 1996. osnivači su grad Osijek i Osječko-baranjska županija u jednakom omjeru 50:50%. Gledajući i današnje izmjene i prijedloge koji se sugeriraju mi u HDSSB-u držimo da oni nisu dobri i da ne vode do konačnog rješenja. Iz tog razlog i predlažemo amandman na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima koji se donosi u hitnom postupku upravo i zbog 208 zaposlenika u Hrvatskom narodnom kazalištu ali i zbog toga što nemamo u ovom trenutku i ravnatelja drame i opere. Naime, sugeriramo da u članku 25. stavak 4. se mijenja i glasi. Ako u skladu s nastavkom 3. ovog članka nakon isteka mandata ne bude razriješen intendant nacionalnog kazališta, imenovan novi intendant nacionalnog kazališta, odnosno vršitelj dužnosti intendanta nacionalnog kazališta, intendanta nacionalnog kazališta kojemu je istekao mandat razriješit će ministar kulture, a funkciju vršitelja dužnosti intendanta nacionalnog kazališta nastavit će vršiti dosadašnji intendant bez provođenja javnog natječaja. Ukoliko zbog bilo kojeg razloga funkciju vršitelja dužnosti dosadašnjeg intendanta ne može vršiti vršitelj dužnosti da ne čitam cijeli amandman onda će resorno ministarstvo imenovati v.d. ravnatelja. Obrazloženje. Naime, vladinim prijedlogom u gore navedenom slučaju funkciju osnivača preuzima ministar kulture. Međutim, ovim prijedlogom u funkcionalnom smislu u većini slučajeva ne dovodi se u pitanje normalno funkcioniranje nacionalnog kazališta. Jer dosadašnji intendant nastavlja sa redovitim aktivnostima do izbora v.d. intendanta ili intendanta o programskom i financijskom smislu i ne nastaje mogući pravni vakuum s novom osobom kao vršiteljem dužnosti intendanta. Za istaći je da je uobičajena praksa u drugim ustanovama da funkciju vršitelja dužnosti u slučaju da isti nije na vrijeme imenovan obavlja dosadašnji intendant do imenovanja novog intendanta ili vršitelja dužnosti. Jedino u slučaju više sile, a to može biti smrt, bolest ili nešto drugo onda je opravdano da ministarstvo izvrši imenovanje v.d. intendanta. No, bitno je naglasiti da u gradu Osijeku imamo u gradu, znači koaliciju više stranaka i sigurno da se teško između njih dogovoriti o mogućem v.d. intendantu. Jer poznato je da je u gradu Osijeku koalicija SDP, HNS, HSU, HDZ, Đapić, Laburisti itd. Prema tome, vrlo je teško usaglasit ime. Ali ono što je važno kazalište mora funkcionirati i smatramo da je loše kada gradonačelnik ne razgovara sa predsjednicom sindikata gospođom Pilić. Prema tome, to su važni momenti, a posebno je važan moment funkcioniranje isplata plaće i sve ono ostalo što spada u djelatnost i okrug rada samog intendanta. Naime, ne želim da nam se ponavlja situacija i da opet za 4 mjeseca mijenjamo zakon. Prema tome, i u ovom slučaju kulturna javnost se digla na noge. Nije se slušao baš glas struke, a pokušava se reći da je potrebno samo pravnu struku slušati, ići u hitnu proceduru izmjena zakona. Ono što je nama u Osijeku puno važnije, to je nominirali smo se za prijestolnicu, europsku prijestolnicu kulture nakon što su to naši gradovi prijatelji Pećuh, pa Maribor. Nama je itekako važno upravo taj pogleda na budućnost 2020. i zato radimo kulturnu strategiju. To je ono što nedostaje našem resornom ministarstvu. Prema tome, u tom dijelu smo očekivali pomoć kako da Osijek bude europska prijestolnica kulture, a puno je tih razloga upravo zbog kojih bi Osijek mogao i trebao biti europska prijestolnica kulture 2020. godine. Prema tome, bitna je strategija, bitno je pomoći Osijeku da se to doista i dogodi. No, gledajući ove izmjene kojima se pokušava nametnuti v.d. intendanta to je ono što nije dobro, a imamo čovjeka koji je stabilizirao financijsko poslovanje Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku. Sjećamo se 2009. da je bila dubioza 4 milijuna i 121 000 kuna. Gospodin Schneider 39 godina radi u osječkom Hrvatskom narodnom kazalištu i zapaženi su rezultati u ovom četverogodišnjem razdoblju kako stabiliziranje financijskog poslovanja, isto tako i nagrade Hrvatskog glumišta 2010.za redateljska ostvarenja, drame, za glavnu žensku ulogu, za najbolje umjetničko ostvarenje, za mušku ulogu upravo u tom djelu, ali isto tako i 2011.godine na Marulićevim danima također smo dobili nagrade kao i 2012.nagrade Hrvatskog glumišta za Unterstadt za najbolje redateljsko ostvarenje, za crnografiju. Prema tome, imamo čovjeka koji je itekako dobro odrađivao svoj dio posla i ne bi bilo dobro i stvorio bi se pravni vakuum ako bi se inzistiralo na ovome rješenju, tj. na ovome prijedlogu od resornog ministarstva. Kada bi to doista bilo tako onda sigurno da bi trebalo mijenjati i članak 7.pa izuzeti onda županije da uopće mogu biti osnivači tj. jedinica regionalne samouprave, županije da mogu biti osnivači kazališta. Ono što želim također naglasiti grad i županija parterski financiraju kazalište sa 12 milijuna kuna. Ja bi volio da je tu značajnija pomoć upravo resornog ministarstva posebno u onom programskom djelu i tu bi se onda vidilo da se brine upravo o Hrvatskom narodnom kazalištu u Osijeku. Prema tome potrebna su značajnija sredstva koje bi ministarstvo usmjerilo na tu aktivnost ako ministarstvo misli da treba imenovati i vd intendanta onda najbolje da resorno ministarstvo i financira Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku. Prema tome dosta je tih nagrada, dosta je toga što je Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku realiziralo i ostvarilo nema razloga da se taj rad ne podupre i dalje i da HNK i dalje u Osijeku i dalje ostvaruje zapažene rezultate a vd intendant ima jedini zadatak osim funkcioniranja HNK-a u Osijeku da provede natječaj, da kazališno vijeće koje čine dva predstavnika grada, dva županije i u ovom trenutku je problem što predstavnik radnika nije izabran ali vjerujem da će se to isto ubrzo dogoditi koji će onda nakon provedenog natječaja izabrati novog intendanta a resorno ministarstvo će ga potvrditi ili ne u 60 dana. To treba biti imperativ za nadolazeće vrijeme upravo zbog normalnog funkcioniranja HNK-a u Osijeku ali i zbog glumaca, ali i zbog 60-tak tisuća ljudi koji pogledaju predstave na godišnjoj razini u gradu Osijeku. Prema tome ja apeliram na kolege i s lijeve i s desne strane. Pogledajte ovaj amandman, ne vidim razloga zašto ga ne bi prihvatili jer to je sasvim normalno da i u drugim ustanovama ne samo Narodnom kazalištu nego i drugim ustanovama da se postupi na isti prijelazni način da dosadašnji intendant bude vd u ovom razdoblju do provođenja samog natječaja i izbora novog intendanta kako bi kazalište nesmetano funkcioniralo a nabrojao sam koje su to reference, osobe koje su to dosad radile. Mislim da bi to bilo dobro i za možda neke izvanredne situacije u nekim drugim kazalištima osim nedo bog smrti, bolesti ili neke druge spriječenosti, da osoba ne može izvršavati obveze koje su važne a upravo to je funkcioniranje nacionalnih kuća ili HNK-a. Hvala lijepo.
Hvala. Jasen Mesić replika.
Poštovani kolega. Imali su pravo oni koje ste citirali u uvodnom dijelu svog izlaganja da ćemo vrlo skoro ponovo imati izmjene i dopune Zakona o kazalištu kada ste to spomenuli. Isto tako ste rekli da može biti problem kad je puno stranaka. Znate, zakon iz 2006. Zakon o kazalištima je imao u svojoj biti i u srži potrebu za dogovaranjem. I vi ćete se sjetiti da nikad do zadnjih godinu dana nismo imali toliko sukoba o Hrvatskoj oko vezanoj imenovanja vodećih ljudi pa bilo da je bilo lokalna vlast jedna stranka, da je vlast u Ministarstvu i Vladi bila druga stranka, mogu nabrajati desetke takvih primjera osim u primjerima kad stvarno se radilo o prijedlozima koji nisu mogli zadovoljiti niti najosnovnije kriterije. To je nekako bila bit i misao vodilja ovog zakona koji smo sa izmjenama i dopunama od prije 4 mjeseca i sada potpuno izderogirali i jedino pravo rješenje koje bi bilo sveobuhvatno, koje se ne bi ticalo direktno samo HNK-a u Osijeku koji je okidač za ove izmjene i zapravo rad na novom Zakonu o kazalištima, cjelokupnom novom zakonskom rješenju a to je nešto za što bi dobili praktički 100%-tnu podršku i struke i ljudi koji se tim sektorom kulture bave a mislim da smo tu izgubili vrlo dragocjeno vrijeme, praktički dvije godine.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Mesić, pročitao sam i stenogram sa prošle sjednice, prema tome vidio sam da ste i vi upozoravali na ovo što će se dogoditi, no ono što je bitno naglasiti, oko događanja u HNK-u u Osijeku, to se događa i zbog inata magistra pravnih znanosti i gospodina Đakića, predsjednika gradskog vijeća koji nije nakon jedne trećine vijećnika želio sazvati sjednicu i rekao je neću je sazvati, radije ćemo promijeniti zakon. I zato danas sjedimo ovdje zbog magistre Ante Đapića i te koalicije koji je rekao lakše ću promijeniti zakon nego što ću sazvati sjednicu, prošlo je 15 dana plus 8 dana da ju sazove gradonačelnik. Danas sam i s ministrom Baukom razgovarali smo i uputili njemu dopis da je sazove jer znamo da postoji razumnih ljudi u gradskom vijeću koji bi upravo podržali tu inicijativu da čovjek koji ima nagrade, čovjek koja je predložilo i kazališno vijeće, čovjek kojega je potvrdila skupština županije Osječko-baranjske da nastavi raditi posao. Prema tome ako se ovako ide mijenjati zakon zbog nečije tvrdoglavosti, onda mislim da je to loše, to nije u interesu ni kulture, ni kazališta a ja mislim ni resornog ministarstva ali mislim da je potrebno za to imati cjelovitu sliku.
Igor Kolman, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Samo ću jednu stvar spomenuti u ovoj replici. Kolegi Bubalu se potkrala jedna nepreciznost u izričaju pa ne bih htio da krivo krenemo u ovu raspravu. On je ustanovio da se radi o imenovanju intendanta u Zagrebu, što nije istina. Ovdje nitko, ovim prijedlogom zakona nitko ne imenuje intendanta nigdje, nego imenuje, odnosno postavlja v.d. intendanta u slučaju da se osnivači kazališta ne mogu dogovoriti. Intencija zakona upravo je to da konačno nakon dugih godina riješimo problem donošenja odluke u situaciji kad se odluka ne može donijeti onako kako zakon, ovakav, u ovom obliku propisuje. Dakle tu nitko ne imenuje intendanta, ni u Zagrebu, ni u Osijeku, ni u Rijeci, ni bilo gdje drugdje po ovom zakonu. Nitko ne sprečava osnivača da se večeras, sutra ili bilo kada dogovore i da uopće ne ulaze u odredbe koje se ovim zakonom uvode.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo kolega. Naime ne vjerujem da mi se potkrala pogreška, ali ja sam govorio o zakonu koji je donešen prije nekoliko mjeseci kada se govorilo o Zagrebu i doista on je rađen zbog Zagreba. Ove izmjene se danas rade zbog Osijeka i to želim ponovo potvrditi, upravo zbog imenovanja v.d. intendanta u kazalištu Osijek, a ja sam rekao da ga je potvrdilo i kazališno vijeće i županijska skupština, ali nije dogovor između koalicijskih partnera jer njih je bilo 9 pa 8, danas ih ima 7. Znači, nabrojao sam te koalicijske partnere, prema tome ja bih volio kad bi se osnivači dogovorili, no rekao sam čija procjena je, tko je tvrdoglav u toj situaciji, tko je rekao da mu je lakše promijeniti zakon nego sazvati sjednicu Gradskog vijeća i razriješiti problem u sekundi. Prema tome, ako ćemo mi mijenjati zakone zbog nečije tvrdoglavosti, to nije dobro. Spominjao sam v.d. intendanta u Osijeku, o tome je bilo dosta medijskih špekulacija u prošlim tjednima, a smatram upravo najbezbolnije, bez političkog presinga i političke kalkulacije ili političkog postavljanja da je najlakši i najbezbolniji ovo način kao što se to radi u drugim ustanovama, da to imenovanja, tj. provođenja natječaja imenovanja intendanta, da dosadašnja osoba obnaša dužnost v.d.-a, to može biti mjesec, dva, tri, ne znam koliko je potrebno da se provede sam natječaj. Mislim da je to najbolje i za kazališta, osim u slučaju bolesti, smrti ili ono što smo naveli u amandmanu.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Vi ste rekli, citirati ću, ako je netko mislio da se intendanta HNK-a Osijek treba imenovati iz Zagreba, to je loša politička poruka, pritom ste mislili na v.d. intendanta. Mislim da to nije samo loša politička poruka, to je praktički maltretiranje procedure, to je talačka situacija za Hrvatski sabor gdje se političkim interesiram i podjeli određenog političkog plijena zapravo podvrgava Hrvatski sabor da u ove kasne sate na ovaj način se provodi rasprava. Kad je riječ o ovom vrlo blagonaklonom i benevolentnom amandmanu koji ste vi podnijeli u ime našeg kluba, mislim iskreno govoreći da je bilo volje, da se tako nešto moglo urediti i dogovorom i bez tog amandmana, međutim mislim da do sada izraženo političkom voljom da će prije u Hrvatskoj porast BDP u ovoj godini, nego što će predlagatelj ovog zakona prihvatiti amandman koji mi predlažemo. Nevjerojatna je situacija da se u roku od par mjeseci zbog ad hoc situacija mijenja zakon iz čitanja u čitanje, a da ne govorimo specifičnost ovog kazališta, općenito ove situacije, da je to jedna od rijetkih javnih ustanova koja država ne financira, financira ju lokalna zajednica, ali si država uzima za pravo arbitrirati oko upravljačkih funkcija. U mnogim javnim ustanovama je upravo drugačiji slučaj, da država financira, a upravljačka prava su prepuštena lokalnim zajednicama, a ovdje upravo obrnuto, što je još zapravo zanimljiviji slučaj. Mislim da ste najbolje tu na tragu, da onaj tko misli upravljati, neka taj to izvoli i platiti.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Đuroviću, moram priznati da bih volio da poraste BDP ove godine, onda bi vjerojatno bila i veća izdvajanja za kulturu, a posebno za HNK u Osijeku. Spominjali ste talačku situaciju i podjelu plijena, pa ovdje imamo kompleksnu situaciju jer je puno političkim stranaka u koaliciji i vrlo teško mogu doći do dogovora, ali zato jesmo predložili jedno dobro prijelazno rješenje, ne samo za Osijek nego i za sva druga narodna kazališta, upravo kako bi to išlo najbezbolnije, jedino u slučaju smrti ili bolesti, da se to ne dogodi. No bitno je naglasiti, primjerice imamo u Hrvatskoj problem INA-e ili vlasničku strukturu INA-e i sad između Hrvatske i Mađarske trebala bi doći Njemačka arbitrirati, to sam rekao neki dan. Znači, nema potrebe da se arbitrira, osim u slučaju izvanrednih okolnosti, a to može biti smrt ili neka viša sila. Prema tome, težimo ka ovom prelaznom rješenju, najbezbolnijem rješenju, provedimo natječaj za intendanta, a onda će ministarstvo donijeti odluku, hoće li ga potvrditi ili neće, to se događalo i do sada. Imali smo situaciju i 2009., ministar je bio gospodin Mesić, sjećam se, gospodin Ljutić je bio, radio je dubioze u HNK, ali smo opet našli kompromisno rješenje. Prema tome, mislim da i danas se može naći kompromisno rješenje i ovaj amandman upravo teži ka jednom kompromisnom rješenju, rješenju koje može stupiti odmah sutra na snagu i da gospodin Šnajder može potpisivati plaće, da može odrađivati sav onaj posao za koji ima rezultate, a tko će biti intendant, tko će ovisiti o gradu, županiji, predstavniku radnika i na kraju krajeva, o odluci ministarstva, prepustimo odluku onda onima koji su za to zaduženi, nemojmo iz Zagreba arbitrirati tko će biti v.d. ako to nije potrebno, u ovom slučaju nije potrebno.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministrice sa suradnikom. Pokušao sam izbrojati sve izmjene i dopune zakona koje smo dobili u zadnje dvije godine iz Ministarstva kulture, nisam stigao. To ću ponavljati svaku put dok i god bude tako, kad god izađem za ovu govornicu jel ne mogu shvatiti da u više od dvije godine iz ministarstva ne izađe niti jedan jedini kompletan zakon osim Zakona o Zakladi Hrvatska kuća koji ima praktički nekoliko članaka nego isključivo izmjene i dopune zakona. I te izmjene i dopune zakona se na 80% odnose na izbor i imenovanja vodećih ljudi od Medijske strategije od Strategije kulturnog razvitka koje je ministrica najavila kada je došla u ministarstvo i mi kao opozicija pozdravili tu inicijativu, niti traga niti glasa, od medijske još manje. Samo izmjene i dopune zakona. Stvarno ne mogu i ne možemo razumjeti takav način vođenja kulturne politike. e sada da bar idemo s tim izmjenama i dopunama prije problema nego nam svaki puta dođu u Hrvatski sabor onda kada problem nastane kao što je to u ovom slučaju o HNK u Osijeku, bez obzira što smo 4 mjeseca prije upozoravali da će se to desite. Iste kolege su bile ovdje u Hrvatskom saboru. Prilikom donošenja svih tih zakona, prilikom donošenja svih tih izmjena i dopuna sustavno se dešavaju neke stvari koje se dešavaju i prilikom ovih prijedloga izmjena i dopuna. Niti u prvim niti u ovim izmjenama nije provedena kvalitetna javna rasprava. Na direktno pitanje o tome ministrica odgovara da je to pravni problem koji treba riješiti samo pravnici u Zakonu o kazalištima. Gdje ove odluke su odluke kulturne politike par exellance o ono što će iza njih nastati koji imaju ako hoćete direktne implikacije poslije i na određeni kulturni proizvod, u ovom smislu u kazališnoj umjetnosti, direktan. Pravnik tu mora napisati ono što mu stručnjak ili određeni predstavnik kuluturne politike kaže. Pa nije na pravniku da miješa članke zakona u ovom smislu nego što mu se od strane onih koji su zaduženi za provođenje kulturne politike kaže jer po toj logici ako tako postavimo neke stvari treba nam više pravnika u Ministarstvu kulture, a manje stručnjaka za kulturu. To jednostavno nije tako. Pored toga postojeći zakon kao što sam rekao u replici je bio postavljen tako da se zainteresirane strane pa ako hoćete i osnivače sili na dogovor. Zato što ako nema dogovora će vam se prije ili kasnije postaviti pitanje financiranja što već kolege iz HDSSB-a najavljuju. Svaka kulturna institucija na čim više stupova financiranja počiva to je stabilnija i neovisnija i to se više može posvetiti djelovanju u kulturnim pravcima. Čim vi osujetite pravo jedne strane da participira i da bude koliko toliko ravnopravna vi automatski ugrožavate i njenu moralnu i zakonsku obavezu da stvarno to isfinancira. Nikada nije bilo da ako je provedena pravna i javna rasprava kada je ona provedena na web strancima Ministarstva kulture to se zove tamo sudjelovanje u raspravi zainteresirane javnosti, ako nisam dobro, niti jedna primjedba u niti jednim izmjenama i dopunama koje smo imali do sada u dvije godine nije prihvaćena kao niti jedan jedini amandman na te zakone osim zadnji puta kada je mislim uvaženi zastupnik Ronko u ime kluba predložio amandman vezan za Zakon o dubrovačkim zidinama, niti jedan jedini. I pored toga, pokušajte se prisjetiti u zadnjih ne pet godina za vrijeme mandata Mesića, Biškupišća, pokušajte se prisjetiti od 1996.koliko puta smo imali situaciju da smo imali ovakav klinč prilikom izbora bilo kojeg intendanta u bilo kojem HNK-u. od situacije nepotvrđivanja Slobodna Šnajdera krajem devedesetih u vrijeme prvog mandata ministra Biškupića pa sve do 2011.kada smo imali drugi slučaj nepotvrđivanja nismo imali u niti jednoj situaciji u bilo kojoj situaciji gdje ste imali miješane kombinacije vlasti bilo na lokalnoj razini bilo na razini Vlade ovakve latentne sukobe kao što imamo u zadnje dvije godine. Što se toga tiče, postoji nešto što se zove izglasan kodeks, isto tako manifest u statusu umjetnika koji je usvojen od strane UNESCO-a i postoje rezolucije usvojene od EU parlamenta koja kaže "da se izvedbeni umjetnici i organizacije koje ih zastupaju moraju biti uključeni u razvoj politika procese donošenja odluka i njihovu provedbu na svim razinama". Ni sada nije provedena adekvatna javna rasprava po pitanju ovih izmjena i dopuna. Kada je ministrica kulture sa svojim suradnicima najavila donošenje strategije, od toga je prošlo već više od dvije godine, na web stranici Ministarstva kulture postoje određene parcijalne strategije koje su donesene ranije, recimo Strategija o arhivskoj djelatnosti, Strategija gospodarskog korištenja kulturne baštine, istina samo postoje na web stranicama Ministarstva kulture ali se uopće ne provode. Osobno mislim da se radi o određenoj nekompetenciji ljudi koji su preuzeli navedene resore unutar Ministarstva kulture da bi ih provodili. Pored toga, nikakve druge strategije ne postoje, samo izmjene i dopune zakona, a ono što se u javnoj raspravi predloži nikad se ne prihvaća i nikad se ne prihvaćaju amandmani. Ne mogu i ne možemo iz toga iščitati nikakvu suvislu kulturnu politiku i šta se s time želi postići. Nakon što smo prije 4 mjeseca imali situaciju da prvi put praktički u sto godina smo se našli bez intendanta u HNK-u Zagreb, gotovo četiri natječaja, dva od toga su propala, dva su bila povučena jer nisu bila kompletirana, sa situacijom gdje smo opet imali mogućnost praktički pobune djelatnika u kazalištu koji nisu mogli onda realizirati svoju plaću, pa obračun s gradonačelnikom, pa onda mirenje s gradonačelnikom Grada Zagreba. Umjesto da se desilo to, kad je već bila najavljena Strategija kulturnog razvitka, drugi tjedan staviti na web stranice Ministarstva kulture preliminarnu javnu raspravu o Zakonu o kazalištu za koji unisono struka smatra da treba ići u izradu novog zakona. Kad se donosio protekli, ovaj zakon iz 2006., gotovo 4 godine je trajao proces javne rasprave, usuglašavanja i donošenja rješenja kako bi se zakon mogao donijeti. Gotovo 4 godine. Zakon o kazalištima se inače i u svim europskim zemljama smatra jednim od najkompliciranijih zakona u kulturnoj sferi. Izuzetno komplicirano područje. Ne stoji objašnjenje da se u to nije išlo eventualno zbog Zakona o radu ili Zakona o ustanovama zbog toga što se ovdje radi o lex specialisu i u posebnim slučajevima takav zakon se uvijek prvi primjenjuje i on je jači od općih propisa. Osim toga, s obzirom da Vlada paralelno radi na Zakonu o radu, donošenje novih odredbi i novog Zakona o kazalištima bio bi argument više za rad i na Zakonu o radu i kao takav bi pomogao čitavoj priči. Stvarno su izuzetni problemi u kazališnim kućama u Republici Hrvatskoj. Ukoliko se ne krene u to bit će još veći, a ove izmjene i dopune Zakona o kazalištima neće biti zadnje. Rekao sam na odboru kolegama koji će imat sljedeći problem za koji mjesec, u kojem gradu. Ne možemo vidjeti i ne možemo razumjeti koji je stvarno razlog zašto se u to nije prije dvije godine krenulo kad je to bilo najavljeno kao ključni stav, po nama opravdan. Pored toga, nedavno je iz Ministarstva kulture došla najava da se ide za natječaj za intendanta HNK-a u Zagrebu, ako se ne varam, s tim da su u rujnu mjesecu, krajem rujna u prethodnim izmjenama i dopunama da je bilo rečeno da će u kazališno vijeće ući predstavnik zaposlenika. Taj običaj nije u ovom zakonu postojao od 1984. godine, nego su u Kazališnom vijeću HNK-a u Zagrebu bili pored predstavnika grada i ministarstva i predstavnici drame, baleta i opera tako da niti oni imenovani od ministarstva, a niti oni iz grada ne mogu bez struke imati većinu nego da njihove prijedloge mora podržati i struka da bi mogli proći kroz kazališno vijeće. Ovaj puta je reklo da ne moraju biti predstavnici umjetničkih segmenata unutar kazališta nego mora biti predstavnik zaposlenika, a sada se ide na natječaj ili je barem tako najavljeno gdje jednostavno to nije napravljeno nego se ide sa starim vijećem, što znači da je najavljen natječaj sukladno starom zakonu koji je isto ovo ministarstvo uputilo u izmjene i dopune krajem rujna i išlo na izmjenu ove zakonske odredbe, što je praktički van pameti. Znači da se sami ne držite svojih izmjena i dopuna koje su donesene prije 4 mjeseca i stalno tako. Kolegice i kolege, ne vjerujem da nitko s ove govornice kad o ovom govori nastoji reći da želi loše Hrvatskom kazalištu. Ne vjerujem niti da to žele kolege iz ministarstva, vjerujem da žele dobro. Ali ne vidim niti jednog racionalnog i političkog razloga, stručnog razloga, zašto već sutra ne stave na web stranice Ministarstva kulture prije izglasavanja ovih ad hoc ponovno izmjena i dopuna da bi se situacija u Osijeku presjekla, već sutra otvore preliminarnu raspravu o Zakonu o kazalištu, … jedna stručna udruga to savjetuje. To savjetuju i klubovi opozicije, to na kraju krajeva i mnoge kolege u kuloarskim raspravama ističu. Čemu nas to priječi i šta to može bilo kome štetiti, osim pomoći? Ovdje imamo isto tako i situacija da u slučajevima kad javna kazališta koja imaju već ili županijsku većinu ili gradsku ili općinsku većinu u vlasničkim pravima da mogu imenovati ravnatelja javnog kazališta uz prethodno mišljenje ministra kulture, što znači da će neka gradska skupština prije nego što izabere intendanta morati tražiti pozitivno mišljenje ministra kulture. Šta ako ga neda? Ovdje piše ako se mišljenje neda u roku tom i tom da onda ide imenovanje. Šta ako mišljenje bude negativno i ta skupština svejedno izglasa kontra mišljenja ministarstva tog i tog kandidata. Ako je to tako i ako je to teoretski moguće, a po ovome je onda je stvarno potpuno paradoksalno da se ministarstvo miješa u osječki slučaj, ako istovremeno otvara mogućnost da u drugim slučajevima di su osnivačka prava odnosno države u manjini da se to imenuje i bez obzira na to kakvo mišljenje bilo. Ponovno apeliramo evo da se konačno otvori javna rasprava vezano između Zakona o kazalištima, a mislim da ćemo upasti u puno manje problema i dubioza i rasprava o ovakvim terminima. Hvala.
Igor Kolman, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Veli kolega Mesić da postojeći zakon sili na dogovor što možda je istina osim kad ne sili. Kao što vidimo iz priloženog primjera koji je spomenuo kolega Bubalo osječkog kazališta u kojem očito ne sili na dogovor. I da se vratim na temu večerašnje rasprave i ovog zakona, upravo o tome se radi. Dakle, kad postojeći zakon ne sili na dogovor, kad se taj dogovor ne može postići onda se mora naći rješenje koje se nalazi u ovim izmjenama i dopunama zakona o kojima večeras razgovaramo i to je zapravo sve što je tu večeras poanta ove rasprave i ovog zakona. Možda i sili na dogovor, možda i sili. Ali u situacijama u kojima ta sila nije dovoljna treba naći rješenje da se situacija riješi i to je rješenje koje ministarstvo večeras nudi.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Da, bolje ovako kako smo imali izmjene i dopune u rujnu da imamo praktički 4 natječaja od kojih se 2 provedu pa ponište, 2 se do kraja ne pripreme, 4 puta Kazališno vijeće predloži jedno rješenje i ministarstvo svaki puta eskivira to rješenje. Naravno da to ne potiče na dogovor. Ovo je poticalo na dogovor, pokušavam vam to objasniti zbog stupova financiranja. To je osnova samostalnosti kulturnih institucija. U Gradskoj skupštini grada Zagreba sam grlo izgubio da objasnim ljudima da je bolje za Muzej suvremene umjetnosti da bude financiran i od grada i od države i ako može još netko se uključiti u financiranje. Danas jedva zatvaraju financijsku konstrukciju jer im trebaju milioni samo za grijanje. I to je ključ svega. A uvijek imate osigurač da ministarstvo na kraju kod HNK mora dati potvrdu intendanta. Uvijek imate mogućnost korekcije i nekakvog artikuliranja svoje kulturne politike.
Đurđica Plančić, replika.
Kolega Mesiću, na repliku ste me zapravo izričito pozvali. Vi ste u svojem izlaganju izričito pozvali sve nas prisutne da se prisjetimo, baš ste na tome inzistirali bilo koje sporne situacije koja se dogodila u mandatu ministra Biškupića ili možda vašem u kojem ste tražili suglasnost Ministarstva kulture, a da je bilo nekakvih nametanja rješenja. Pa evo ja sam se sjetila tako jedne situacije koja se dogodila u vrijeme mog mandata u Starom Gradu na Hvaru koji se dogodio nakon uvrštavanja spomenika prirodne baštine i kulturne baštine Agencije za upravljanje Starogradskim poljem na listu UNESCO-a. Upravo se takva situacija dogodila kada je vaše ministarstvo koristeći različite mjere dozvoljene, dakle uporno preskakalo i nije htjelo prihvatiti na javnom natječaju izabranog i od Upravnog vijeća predloženog ravnatelja te agencije. Na kraju dugotrajne procedure u tome ste uspjeli i ravnatelj je postao član HDZ-a. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Ne, ja sam kad sam govorio sam govorio o kazalištima. Ne, ne. Jesam stvarno sam govorio o kazalištima. Čak sam spomenuo slučaj Slobodana Šajndera do jedanaeste, do Mucala, čak sam to rekao. Neću se ne složiti s vama. To je bilo prije mog mandata ovo što govorite. Ono što mogu reći za Starigradsko polje ako već, ako o tome radite ogroman posao je odradilo Ministarstvo kulture zajedno sa vama. Mislim da smo vrlo dobro surađivali, vrlo stručno i da smo to nastojali učiniti na nekakav boljitak hajmo reći čitavog tog kraja i Starigrada. Ogroman posao, ogroman posao je napravljen za upis Starigradskog agera u listu UNESCO-a. To je trajalo dobre tri godine uz velika financijska sredstva, angažiranje najboljih stručnjaka koje smo mogli i uz vašu podršku kao lokalne uprave i samouprave. Ovdje sam govorio o kazalištima. Kamo sreće da sam imamo u ministarstvu takav angažman oko upisa pojedinih kulturnih dobara na listu UNESCO-a, bilo materijalnih, bilo nematerijalnih. Kamo sreće da imamo takvu prezentaciju naše kulturne baštine prema van kao što smo imali i u vrijeme koje vi spominjete. To bi bilo jako dobro bilo za koje pojedine lokalne sredine, bilo za Republiku Hrvatsku. Na žalost to za sada nije tako. Ja bih volio da u budućnosti bude drugačije. Sasvim sigurno ćemo to pozdraviti kao što smo pozdravili i zadnje upise na nematerijalnu listu UNESCO-ve baštine i čestitali Ministarstvu kulture na obavljenom poslu, jer mislim da je to nešto što će ostati još dugo vremena i što je vrijedno za pozdraviti. Ali stvarno vam kažem kad sam ovdje govorio, govorio sam o kazalištima. Dakle, od nepotvrđivana Slobodana Schneidera pa do nepotvrđivanja gospodina Mucala …
Hvala lijepa. Ivan Klarin, replika.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Gospodine Mesić, vama je normalno uvijek kriv SDP i HNS koalicijska Vlada. HDZ se uvijek amnestira iz te priče. Ja ću vam samo postaviti pitanje da li znate za slučaj kazališta u Šibeniku gdje je danas HDZ-ov gradonačelnik gospodin Burić u ratu sa ravnateljicom gospođom Nerom Gojanović, a 2009.godine kada je Neru Gojanović predlagalo se za ravnateljicu Šibenskog kazališta onda je HDZ imao većinu u vijeću i nije poslušao prijedlog SDP-a da se na to mjesto imenuje gospođa Senka Bulić i danas gospodin Burić krivi koga za to, krivi SDP. Pa zar vi u HDZ-u sve zaboravljate i lokalne probleme i državne probleme i generalne probleme što ste napravili u ovom društvu. Mislim stvarno nevjerojatno, gospodine Mesić stvarno nevjerojatno. Pogledajte malo po Hrvatskoj, po županijama i po gradovima pa ćete vidjeti kakav nered vaši gradonačelnici rade u kazalištima po cijeloj državi.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Naši gradonačelnici ne glume po kazalištima tako da ne rade te greške što ste rekli, ne znam, pretpostavljam da ste često u kazalištu pa onda to dobro znate. Ja vam strašno dobro pamtim kolega Klarin. Pamtim tako dobro, oćete da vam nabrojim na Murteru sve projekte koje ste radili samo iz zaštite baštine, mogu vam ih nabrojati skoro do jednoga, ako hoćete. Užasno dobro pamtim. Što se tiče gospođe Senke Bulić, što se tiče gospođe Senke Bulić, uvaženi kolega Klarin, ja sam ju imenovao ravnateljicom dramskog programa Splitskog kulturnog ljeta, uz tu istu manifestaciju otvarao je kolega Bauk koji je izaslanik predsjednika Republike. Prema tome nije točno da bi HDZ imao bilo kakvih problema, to je vrijeme kad je … [[Govornik se ne razumije.]] bio gospodin Nikša Baljeza i isto tako sam pozdravio imenovanje novog intendanta koje je imenovala i ministrica u Splitu kad smo maestro Tončija kad je bio imenovan, kad je riješena ona situacija u Splitu. Prema tome to nije točno. Što se tiče gradova u kojem se sad nalaze Hrvatska narodna kazališta, u nijednom gradu HDZ nije na vlasti, u nijednom od tih gradova HDZ nije na vlasti. Prema tome stvarno ne amnestiram nikoga, ja samo govorim o ovom specifičnom problemu i ne pada mi na pamet nikoga amnestirati nego stvarno nastojim svesti ove izmjene i dopune u najmanje moguće mjere.
Povreda Poslovnika, Ivan Klarin.
Oprostite ja sad ne mogu naći članak prvi puta u dvije godine koristim povredu Poslovnika, [[Upadica Zgrebec: Ali morate naći članak.]] Vi ste me gospodine Mesić sad uvrijedili. Dakle, uvreda kolege zato što ste mi rekli u sprdnji da nikad nisam bio u kazalištu niti da posjećujem dovoljno kazalište. Dakle, sad ste se sprdali s tim i željeli ste me poniziti na temelju moje replike koju sam rekao i koja je bila argumentirana. Nemojte me vrijeđati. Možda idete više od mene u kazalište, ali nemojte mi govoriti da ja nikad ne posjećujem kazalište, i kazalište i muzeje i sve ostale kulturne ustanove a to vi najbolje znate zato što sam i s vama surađivao dok ste bili ministar.
Kolega Klarin, najprije niste rekli koji je članak povrijeđen, al nije rekao kolega Mesić da niste nego je rekao vi ste često u kazalištu, ne rekao je da ste često. Jasen Mesić, povreda Poslovnika.
Sad je mene kolega Klarin uvrijedio zato što me optužio jer uopće nije mi palo na pamet, isti onaj članak koji je rekao gospodin Klarin, napamet mi nije palo da se s nikim sprdam. Ja kolegu Klarina izuzetno cijenim i poštujem. Znam da se on zalaže za kulturu, jest da je izgovorio neke netočnosti, 2009. nije bilo tako kao što je rekao. Dakle upravo su mi kolege to sugerirale, ja stvarno to što je bilo 2009.tada ne znam.
Kolega Mesić, objasnili ste šta je povreda Poslovnika [[Upadica Mesić: Ne uopće nisam nikoga uvrijedio, razumijete?]] Da, pa i ja sam rekla da nije bilo nikakve uvrede jer niste rekli da ne posjećuje, nego da posjećuje. A vi ste sad jedan i drugi uvrijedili nas ovdje jer nas zabavljate nečim što nije tema. Molim vas, nije bilo ni za jednog ni za drugog poslovnika. Sad imamo repliku, kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Mesić, spominjete osječki slučaj. Naime, ne volim kad se spominje Osijek kao slučaj pa želim vas ispraviti, ovdje nemamo osječki slučaj, imamo samo politiku o kulturi, ali ono što mi predlažemo kao amandman, to je pozitivna praksa u ustanovama i institucijama. Prema tome, to bi najbolje pomoglo upravo i u prepucavanju lijeve i desne strane ali možda i u kriznim situacijama koje se mogu dogoditi na drugim lokacijama. No ovaj tekst nije usuglašen sa Osječko-baranjskom županijom i možda se iz tog razloga i pojavljuje ovaj problem.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Ma kolega, slažem se i nisam mislio to reći da se radi o slučaju, kad sam rekao slučaj, nisam mislio slučaj u smislu afere ili bilo čega drugoga. Mislio sam slučaj u Osijeku jer nam se to dešava gdje god imamo izbor za vodeće ljude u pojedinim kulturnim institucijama da imamo latentne konflikte bilo sa lokalnom zajednicom, bilo sa djelatnicima, bilo sa strukovnim udrugama, bilo sa bilo kim drugim i to nam se događa zadnje dvije godine stalno. I pokušao sam se prisjetiti kroz toga u povijest da tako nije bilo. U Osijeku se kao što ste i sami rekli da smo se našli načina u više situacija od arhiva pa nadalje gdje smo pokušavali naći kompromisno rješenje sa željom da ta kulturna institucija funkcionira u tom aspektu.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvaženi predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Dakle, kao što je već rečeno u raspravi do sada, pred nama je jedan lex specialis koji bi, ja bih se usudio reći rješava gordijski čvor i to ne samo u slučaju Osijeka, e sad slučaj ne rabim u negativnom smislu da kolega Bubalo to ne bi možda tako protumačio nego i čitav niz drugih situacija koje mogu proizaći a već i jesu proizlazile iz različitih problema u imenovanju vodstva kazališta, dakle javnih nacionalnih kazališta i javnih kazališnih družina. Osijek tu nije jedinstven slučaj. Istine radi, valja podsjetiti da je slična situacija već bila u Osijeku i to ako se ne varam 1997. Doduše taj problem tada u Osijeku nije potakao promjenu zakona, sada možda i je, ali dakle, opet bih rekao, ne samo zbog Osijeka, nego imali smo takve slične slučajeve i u Splitu, i u Zagrebu, itd. Naime, kakva je situacija u HNK u Osijeku? Izostajao je dogovor osnivača. Rekao bih da je HNK u Osijeku tu jedinstven primjer financiranja nacionalnog kazališta. Naime ukoliko izuzmemo HNK u Zagrebu, to je jedino kazalište koje financiraju zajednički županija i grad i zajednički konzumiraju osnivačka prava. Doduše, županije pomažu i drugim kazalištima, recimo u Splitu, u Rijeci, u Varaždinu, ali ne konzumiraju osnivačka prava. Dakle, tu je već, mogli bi reći problematika malo drugačija nego možda u ostalim kazališnim kućama. Dakle, izostajao je dogovor osnivača grada Osijeka i Osječko-baranjske županije. Nažalost, to je paraliziralo kazalište, odnosno kazalište nema mogućnost funkcioniranja budući da je jedini potpisnik ovlašteni intendant. Dakle, ne mogu se isplaćivati plaće, servisirati ostale obaveze, jednom riječju kazalište ne može funkcionirati. No ono što je možda tu najbolnije, usudio bih se reći, to da kazalište financijski dobro stoji, dakle nema financijskih problema, moglo bi redovno servisirati svoje obaveze, tu prije svega mislim na djelatnike kazališta koji su ostali zakinuti za plaću. Tu je pokušao doskočiti gradonačelnik grada Osijeka, ali to nisu metode koje su predviđene niti propisane zakonom. Ovaj zakonski prijedlog zapravo omogućuje tijelima koja izvršavaju nadzor, dakle tu prije svega mislim na Ministarstvo kulture, Gradski ured za kulturu grada Zagreba ili Ured državne uprave u pojedinoj županiji, da može imenovati v.d. intendanta ukoliko se ne mogu dogovoriti osnivači. Dakle, ako na dan isteka mandata nema izabranog intendanta, ministar može imenovati vršitelja dužnosti i svi znamo da je jedina zapravo zadaća vršitelja dužnosti osigurati normalno funkcioniranje tzv. hladnog pogona i isto tako raspisati natječaj i provesti izbor za intendanta. Posebno bih istakao ovdje da, činjenica da ministarstvo, odnosno Gradski ured za kulturu ili Ured državne uprave može imenovati vršitelja dužnosti, ne sprječava osnivače da se dogovore. Dakle, ukoliko do dogovora dođe, to ništa ne sprječava nadležna tijela, u ovom slučaju to su predstavnička tijela županije i grada, da se dogovore, izglasaju osobu oko koje su se dogovorili i da ta osoba istog treba može početi biti v.d., odnosno vršitelj dužnosti intendanta, u konačnoj liniji dakle da rezultira i izborom intendanta. Dakle, kazalište, ako govorimo, dakle prije svega o HNK u Osijeku, nije državno, ali mislim i dijelim mišljenje, zapravo predlagača zakona da je država dužna osigurati uvjete da kazalište normalno funkcionira, odnosno da se premosti ovaj međuprostor dok ne dođe do dogovora osnivača, odnosno onoga tko konzumira osnivačka prava i ima pravo predlagati. Zaključno bih rekao, dozvolite mi nekoliko isto opaski, da se vratim malo u prošlost. Zakon o kazalištima je donesen 2006. godine. Od tada je preživio nekoliko izmjena i dopuna zato što su njegovim provođenjem uočene poteškoće koje su se, dakle onda krpale izmjenama i dopunama. Bilo ih je, a usudio bih se reći, podosta, ja ih sad ne bih brojao, ali upravo zbog navedenog možda bi bilo uputno da nadležno ministarstvo razmisli o iniciranju široke javne rasprave koja bi potom prethodila eventualno donošenjem nove zakonske regulative kazališnih djelatnosti. Dakle, prije svega mišljenja jesam da struku svakako treba pitati, da sadašnje zakonsko rješenje možda i nije najbolje, ali da je ovaj zakon, ovaj lex specialis zapravo razrješenje onog gordijskog čuvara koji će nam pomoći da, dakle samo premostimo ove situacije kada do dogovora ne može doći. Nadam se da će u budućnosti biti što manje situacija u kojoj će ministarstvo morati pribjegavati ovakvom pravu, odnosno da će morati imenovati vršitelja dužnosti intendanta. Nadam se također da ćemo o HNK u Osijeku slušati samo u pozitivnim tonovima. Evo, kolega Bubalo je i nabrajao brojna priznanja koja ima HNK u Osijeku. Nadam se da ćemo sljedeći put kada budemo raspravljali o spomenutom kazalištu raspravljati upravo o tim pozitivnim stvarima. Također, moja je nada da će Osječko HNK doći u … Osječko ljeto kulture sa novim intendantom i da će moći, kao što je i do sada uvijek radilo, svoju punu snagu uposliti u ovu značajnu kulturnu manifestaciju, ja bih se usudio reći, jedno od važnijih na istoku Hrvatske. Zbog navedenih razloga, klub SDP-a će podržati ovaj zakonski prijedlog koji vidimo, dakle kao razrješenje ovog problema, razrješenje onog gordijskog čuvara koje smatramo najmanje moguće bolnim rješenjem i da će ova mogućnost, dakle da ministarstvo imenuje intendanta, zapravo još više približiti osnivače da se pokušaju dogovoriti na vrijeme i da se ovakve situacije u potpunosti izbjegnu. Hvala.
Replika Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Hajdukoviću, ovo nije lex specialis, ovo je lex Đapić jer nije htio sazvati Gradsko vijeće jer je osjećao da u Gradskom vijeću postoji dovoljno ruku koje bi podržale imenovanje gospodina Šnajdera, prema tome to je jedan od razloga zašto mi danas sjedimo i raspravljamo o izmjenama članka 25. Osijek nije isto što i Zagreb, u Zagrebu imate omjer 51:49, ali Zagreb i država, a ovdje imate jedinicu lokalne i regionalne uprave i jedinu županiju u RH koja financira kazalište. Onda biste trebali članak 7. micati pa da ni ta, jedina županija u RH ne financira kazalište. Ono što je bitno reći da smo i predložili za to amandman koji je znak jedne pozitivne prakse i ne prejudicira konačno rješenje, normalno ministarstvo će dati zadnju kada je u pitanju intendanta, no kada je u pitanju v.d. intendant, onda možemo reći da je gospodin Šnajder obavljao dobro posao i to je za pohvaliti, kao i mnogobrojne nagrade o kojima ste vi pričali. Kada je u pitanju ovo što se događa nije usuglašeno sa Osječko-baranjskom županijom i po našoj procjeni ulazimo u jedan novi problem koji će biti puno gori nego izmjena ovog članka. Prema tome ja još jednom apeliram da akceptiramo ovaj amandman koji smo predložili u znak i dobre prakse i dobrih odnosa. Ali isto tako spomenuli ste Osječko ljeto kulture koje godišnje posjeti desetak tisuća ljudi, ja bih apelirao i ovim putem na adresu ministarstva da možda izdašnije pomognu nego što je to bilo svih ovih godina do sada.
Ivan DRmić, replika.
Kolega Hajdukoviću od vaše izlaganje bi se jedino mogao složiti.
Kolega DRmić, previdila sam odgovor na repliku pa ćete onda. Domagoj Hajduković izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega, ja sada ne bih ulazio u ovo što vi nazivate da je to lex Đapić u to nisam informiram tako da ne mogu ni komentirati. Samo bih jednu stvar ispravio koju ste rekli, dakle Osječko-baranjska županija nije jedina županija koja financira kazalište nego jedina koja konzumira osnivačka prava. Doduše financira puno izdašnije nego ostale županije ali i ostale županije financiraju. Dakle nije omjer 50:50 financiranja u ostalim slučajevima osim u gradu Zagrebu i uglavnom na gradovima. Ja isto tako ne bih htio ulaziti u stručnost gospodina Šnajdera, ja kazalište volim prije svega kao laik. Ja sam također apelirao da se pokuša naći rješenje i na sjednici županijske skupštine kada se o tome raspravljalo i mislim da je upravo u interesu ne samo HNK nego i šire osječke javnosti i djelatnika HNK da je do tog dogovora svakako došlo. Ovo je možda još jedno mjesto gdje trebamo apelirati da se grad i županija dogovore, da se nađu kompromisna rješenja i da ne mora ministarstvo pribjegavati konzumiranju ovog zakona. Hvala.
Kolega Drmić izvolite.
Kolega Hajduković za početak mogu reći sam da se možemo složiti samo u jednom pitanju u vašem izlaganju, a to je da se ovaj problem treba što prije riješiti da bi se pomoglo djelatnicima HNK-u jer sve ovo kompliciranje da tako kažem ide preko njihovih leđa. Međutim moram naglasiti nekoliko stvari koje ste vi, ne znam da li ste neinformirani kao što kažete ili ste namjerno zatajili. Činjenica je da je istekao mandat sadašnjem intendantu kazališta, činjenica je da županijska skupština izabrala njega kao jedinog kandidata koji ima uvjete, a jedina stvar koju ste vi previdjeli da je Kazališno vijeće također donijelo odluku da gospodin Šnajder bude intendant kazališta pa čak i poslije da bude vršitelj dužnosti. U tom Kazališnom vijeću sjede i dva predstavnika Gradskog vijeća grada Osijeka, da bi naknadno došlo do nekakve naknadne pameti gdje s bojkotira sjednica gradskog vijeća i s tim potezom predsjednik Đapić i gradonačelnik Vrkić izazivaju krizu u HNK-u. znači suprotno odluci i glasovanju njihovih predstavnika ljudi koji su oni stavili i izabrali u Kazališno vijeće grada Osijeka. Tako da je ovo na prvom mjestu jedno političko pitanje i problem je napravila politika. Da li je to odmazda jer se intendant Šnajder koji je odlično radio, nije pravio gubitke, repertoar kazališta je izvrstan, bar tako govore oni ljudi koji redovno posjećuju kazalište, ja vjerujem da ste kao što kažete i vi jedan od tih pa možete to potvrditi ovdje, znači nema nijedan ekonomski ili ne znam kakav razlog da taj čovjek ne bi dobio dužnost vršitelja dužnosti, znači ne intendant nego čovjek koji će jednostavno završiti ovaj proces izbora novog intendanta. Ovo je političko pitanje i činjenica je da se ovaj zakon mijenja isključivo zbog ovog slučaja, zbog HNK u Osijeku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Domagoj Hajduković.
hvala gospođo potpredsjednice. Pa kolega ja mislim da se zapravo slažemo više nego što bi se to moglo vidjeti iz vašeg izlaganja. Naime, da ja ne bih rekao da je Osječko kazalište razlog promjene, ali okidač svakako je i izbjegao bih bilo kakve politikantske rasprave. slažem se s vama apsolutno da se ovo pitanje što prije treba razriješiti upravo zbog djelatnika kazališta, to sam govorio uostalom i na županijskoj skupštini i da se ovakvi problemi ne bi trebali događati. Struka bi prije svega trebala reći svoje a onda bi se politika pogotovo ako je laička ako nije stručna u ovom slučaju što se tiče kulture trebala s time složiti. Hvala.
I Jasen Mesić, replika.
Ja sam se javio za repliku prije svega da se potpuno slažem sa kolegama Hajdukovićem s ovim prijedlogom da se pokrene široka javna rasprava koja bi imala za cilj donošenje novog Zakona o kazalištima. To bi bilo fenomenalno kada bi ministarstvo tu sugestiju, vaš prijedlog prihvatilo i ja sam iznio nekoliko puta. Živi bili pa vidjeli. Ali stvarno mislim da je to jedino rješenje da ne dolazimo više u ovakve situacije, a ne da nam se desi kao 2009.godine u Šibeniku gdje gospođa Senka Bulić nije bila izabrana zbog toga što koalicijski partneri SDP-a nisu za nju glasovali. Pa evo da te stvari i takve stvari preveniramo ovo što je kolega u ime kluba SDP-a predložio, ja bi to apsolutno pozdravio i čestitao na tom prijedlogu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Domagoj Hajduković.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa kolega Mesić da mislim da bi struka svakako i to ne samo kada govorimo o kazalištima nego općenito trebala ukazivati na manjkavosti određenog zakonskog rješenja. Mogu vam dati neke primjere recimo iz Zakona o osnovnom i srednjem školstvu gdje je struka vrlo često davala primjedbe na zakon odnosno na to kako se zakon provodi u praksi i to je recimo Vlada prepoznala, jedna od prvih izmjena zakona iz toga resora su upravo bile popravljanje toga na što je upozorila struka. Ovo je jedan vrlo opsežan posao i ja bih volio da kada budemo raspravljali o novom Zakonu o kazalištu da to bude jedan vrlo široki konsenzus, prije svega struke, a onda i politike jer mislim da struku trebamo najviše slušati. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, uvaženi zamjeniče i pomoćniče ministrice kulture. Koji put je kad se raspravlja o zakonima najzanimljivije gledati kojim metodama se koriste oni koji ih osporavaju i koji su protiv, pa onda večeras smo vidjeli dvije ovako vrlo zgodne metode. Jedna metoda je bila govorit ćemo o svemu ostalom, osim o zakonu pa smo tako čuli o Zakonu o radu, o Dubrovačkim zidinama, o kulturnoj politici, o karakteru Ante Đapića o raznim elementima. Druga metoda je govorit ćemo o zakonu, govorit ćemo čak i o konkretnim primjerima, ali nećemo spomenuti ključnu informaciju, ključni podatak, a to je kad govorimo o konkretnim primjerima i konkretnim situacijama podatak da tamo 250 ljudi sjedi u blokadi i ne može do svoje plaće, ako već govorimo o konkretnom primjeru, iako novac postoji. Mi ćemo naravno ovaj zakon podržati, to vjerojatno ne trebam posebno naglašavati kao neku neobičnu činjenicu, a podržat ćemo ga zato jer on pruža rješenje za situacije kada iz različitih razloga nije moguće donijeti odluku i do sada taj zakon bez obzira na to što se ja čak i mogu složiti da je on do sada poticao na dogovor, ali za situacije u kojima do tog dogovora nije došlo nije imao rješenje. Ove izmjene i dopune zakona omogućavaju rješenje i u situacijama kad do dogovora osnivača ne dođe. Dakle cijela ta situacija zbog koje mi večeras ovdje raspravljamo u ovom zakonu je jedna dobra stara boljka hrvatskog zakonodavstva i njegove nedorečenosti u mnogim dijelovima. Drugim riječima, odlukom osnivača odnosno dogovorom osnivača se mora donijeti odluka i kad se osnivači dogovore to naravno funkcionira. Ali šta kad se osnivači ne uspiju dogovoriti? Dosadašnji zakon i ostali propisi ne daju rješenje za tu situaciju. Posljedica toga je između ostaloga i ova koju sam već spomenuo sa 250 ljudi u faktičkoj blokadi. I sad Ministarstvo kulture gasi požar. I najveća šteta, ako mene pitate, je da se Ministarstvo kulture s time mora baviti. Ja ne vidim ni na koji način kako će to utjecati, a pogotovo kako će to utjecati dramatično ili nezgodno ili neugodno na kulturnu politiku. Meni je ova cijela priča i nama u klubu HNS-a ova cijela priča više liči na nešto što bi trebalo zapravo biti posao Ministarstva uprave. To je pitanje problema upravljanja javnim ustanovama. Zakon koji se predlaže je premošćivanje jaza u upravljanju dok se osnivači ne uspiju dogovoriti. I kolega Hajduković je dobro rekao, nitko osnivačima ne brani da se dogovore večeras, noćas, sutra ujutro ili bilo kada. Onog časa kad se oni dogovore v.d. intendanta kojeg je imenovalo ministarstvo prestaje biti v.d. intendanta i postaje onaj o kojem se osnivači dogovore, preuzima sve funkcije, sve ovlasti i nastavlja s radom na način kako se osnivači to dogovore. Zamjenik ministrice je objasnio nekoliko rješenja za razne situacije koje zakon predviđa, ja ih naravno neću u ovo doba dana odnosno večeri ponavljati. Ali zaključno ću reći da se iz naše perspektive radi o dobrim, promišljenim i elegantnim rješenjima koja s jedne strane učinkovito, a s druge strane neagresivno i uzimajući u obzir specifičnosti kazališnog miljea, kazališne djelatnosti i uopće sektora kulture, rješavaju moguće probleme koji su se pojavili ili će se pojaviti. Samo bih kolegama iz Ministarstva kulture rekao da s intendantima budu vrlo oprezni s obzirom da se s njima nikad ne zna kad će postati premijeri, a onda kao što smo vidjeli nastradamo. U svakom slučaju, HNS ovo podržava i glasat ćemo za ovaj zakon.
Jasen Mesić, replika.
Slažem se iznad svega da treba omogućiti djelatnici HNK u Osijeku normalan rad i život i normalno primanje zasluženih plaća. A tko nam je to branio prije 4 mjeseca kad smo ovdje iz govornice na to upozoravali? Tko nam je to branio da uopće ovu situaciju ne dođemo, ako tako duboko sagledavamo i pažljivo sagledavamo kazališni milje. I zašto, ako o tome toliko vodimo računa kao što vi govorite, a ja vam tvrdim da to potpuno nije tako, da je upravo skroz suprotno, zašto onda sve one primjedbe iz javne rasprave koje smo imali prije 4 mjeseca gdje je jako puno subjekata u tome sudjelovalo, ama baš nijedna nije usvojena. Ja sam ovdje Zakon o Dubrovačkim zidinama spomenuo kao primjer da imamo situaciju da dolazimo samo s izmjenama i dopunama i da nikakva mogućnost suradnje, ako baš hoćete, po tom pitanju ne postoji i nemoguće ju je provesti. Ako se ne usvaja nijedan prijedlog sa javne rasprave, ako se nikada ne usvoji niti jedan amandman, o kakvom vi to respektiranju kulturne javnosti i javne rasprave i kazališnog miljea govorite i kud nas to vodi? I nemojmo kulturu gledati joj sad mi je tu taj problem, ne može se potpisat plaće, sad moramo ići s ovim izmjenama i dopunama. Pa to nije način kako treba postavljat platformu uopće, potpuno suprotno. I ne govori to nitko ovdje zato što bi htio, ja ovo govorim zato da nam se ne dese više ovakve izmjene i dopune. U tom smislu sam prije 4 mjeseca i upozoravao zato da nam se to ne desi, naravno da nitko nije saslušao.
Odgovor na repliku, Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Ja zapravo kolega Mesić ne razumijem, čak i da se složim s time da ste vi prije 4 mjeseca upozoravali i čak i da se složim s time da ste bili u pravu, ne razumijem na koji način to onda sada je argument protiv ovog zakona pa onda budite sretni da eto sa 4 mjeseca zakašnjenja se konačno radi ono što ste vi tako dalekovidno već prije četiri mjeseca predlagali. Dakle, rješava se problem koji se očito može dogoditi i događa. Ovaj prijedlog zakona to rješava i to je zapravo poanta cijele ove priče večeras, a o ovim drugim aspektima kulturne politike u širem smislu Zakona o kazalištima možemo razgovarati ali to nije tema ovog zakona o kojem večeras razgovaramo.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Kolman, naime spomenuli ste da u osječkom HNK-u radi 250 ljudi. Ta brojka nije točna, radi 208 ljudi. No, i da je jedna osoba bez plaće puno je, a upravo se to događa zbog političkog odnosa upravo gospodina Đapića sa Gradskim vijećem i nesazivanja Gradskog vijeća, jer mi procjenjujemo da imamo većinu u Gradskom vijeću za imenovanje gospodina Schneidera i nastavak njegovog normalnog rada. I upravo iz tog razloga i ovdje u Saboru pošto je došlo do te rasprave jer lakše je sazvati sjednicu Hrvatskog sabora sa ovom točkom nego sazvati sjednicu Gradskog vijeća, pa makar izbjegavajući zakon. Upravo iz tog razloga smo išli sa amandmanom kako bi pomirili, ali i riješili sve neke buduće odnose i možda takve slične situacije. Ako ne bude prihvaćen ovaj amandman imat ćemo novu promjenu zakonskog rješenja u roku od 3 mjeseca.
Odgovor na repliku, Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Meni se čini kolega Bubalo prvo ispričavam se ako je 208 točna brojka. Dakle, pogriješio sam, ne namjerno. Nadam se da nisam nikome nanio time štetu. Ali ono što želim zapravo reći, meni se čini iz perspektive Hrvatskog sabora kao zakonodavca i iz perspektive hrvatske Vlade odnosno Ministarstva kulture kao izvršne vlasti. Potpuno je nevažno tko je u pravu, tko je u krivu. Dakle, može biti županija sto posto u pravu i Đapić ili Gradsko vijeće ili bilo tko sto posto u krivu i obratno. Obaveza ministarstva kao predlagatelja zakona i nas kao onoga kao tijela koji taj zakon treba ili ne treba izglasati je da premostimo krizu u upravljanju kazalištem do koje je došlo i koja rezultira time da je 208 ljudi zahvaljujem vam na ispravci, 208 ljudi blokirano i bez plaće. Dakle, nevažno je zapravo tko je u pravu, tko je u krivu. Poanta je u tome da je kriza, da je do krize došlo, da intendanta nema i da Ministarstvo kulture ovdje na sebe preuzima odgovornost da se ta kriza zakonskim rješenjem u ovom situaciji i u svim situacijama koje će se ubuduće pojaviti ili bi se mogle pojaviti da do takve krize ne dođe odnosno da se kad do nje dođe ona može brzo i efikasno premostiti upravo sa ciljem da se ljudi koji su najmanje krivi, dakle ljudi unutra u kolektivu, u kazalištu koji su tu najmanje krivi da ne budu oštećeni kao što su ovdje najviše oštećeni. Najmanje krivi su najviše oštećeni kako to često u ovakvim situacijama biva, a zakonsko rješenje i je zato tako formulirano da onog časa kad se osnivači dogovore v.d. kojeg je imenovalo ministarstvo prestaje postojati i to je meni se čini zapravo poanta cijele ove priče.
I sada prelazimo na pojedinačnu raspravu, Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Još prije 150 godina kazališne umjetnike i organizatore smatralo se probisvijetima. Čak su tada pisali o njima da je to kazališni ološ. Mnoge kazališne trube koje su u to doba gostovale u Zagrebu i prije toga znale su pobjeći da ne plate najam dvorana, da ne plate najam tu Amadeovom kazalištu. A u ta doba političare se smatralo uglednicima i finom gospodom. I evo kako su se prilike promijenile, povijesti čovječanstva tih 150 godina ne znači mnogo, to je tren. Danas kazališne umjetnike smatramo uglednim ljudima, ljudima kreativcima, a javnost političare poima kao probisvijete. Političari su oduvijek odlučivali o teatru i oduvijek su ga se bojali prije svega zato što ga nisu razumjeli, ali razumjeli su jednu stvar, a to je da je teatar subverzivna djelatnost, tempirana bomba koja svakog časa može eksplodirati u lice političkom licemjerju, nedoraslosti, pohlepi, svim anomalijama kojima se teatar rado ruga. I zato su često posezali za svim mogućim metodama kako bi zaustavili teatar, pa i u teatru bila i cvjetala cenzura, zabrane, protjerivanja, svega je bilo. Ali politički teatar kao institucija, kao oblik umjetničkog izražaja odavno postoji i politika se doista s pravom boji toga. Problem je sad što se teatar preselio u politiku. Najzanimljivije kazališne scene su predstavnička tijela lokalne i regionalne samouprave u Republici Hrvatskoj. Svega li se tu može nagledati i naslušati, kakve sve glume nema. Zadnjih petnaestak godina i u Hrvatskoj dogodio se čitav niz slučajeva u kojima je politika pokazivala mišiće. Malo koji odlazak s dužnosti u kazalištu, tu bio je bez trauma, bez lomova, regularan, po isteku mandata bez namjere da se čovjek ponovo kandidira. Rijeka, Pula, Šibenik, Velika Gorica, Zagreb, Osijek, na mnogim mjestima, u Splitu odlazilo se jer se moralo otići, ne zbog sukoba umjetničkih referenci niti poetika niti estetike nego zbog političke volje. Jedna od najperverznijih scena ili epizoda dogodila se u mome gradu 2010.godine. Kad već spominjete uvaženu gospođu Senku Bulić, ona je otjerana iz Velike Gorice na najbestidniji način. Ona je u tome gradu izgradila scenu Goricu i u doslovnom i u prenesenom kao najbolje malo kazalište u Hrvatskoj. Na tim daskama su režirali i Mađeli, i Buljan i Valt i Saša Broz, nastupali su brojni, vrlo ugledni, eminentni umjetnici. Trebao je doći i Juan Pablo najveći multimedijalni umjetnik Europe i meni je osobno obećao da će doći. Potjerana je 2010.godine bez obrazloženja. Lokalna vlast HDZ-a i DC-a nije mogla trpjeti politički teatar u gradu, nije mogla otrpjeti predstave kojima je kazalište tjeralo javnost da pogleda u lice svoje vlastite stranke. I što se tada dogodilo, je li ito od vas čuo od 2010.godine do danas ama baš o ičemu što je uprizoreno u toj kući u Velikoj Gorici za ikoga tko je tamo stvarao, ne to je podobni teatar. O njemu se ne čuje. Podobni intendanti i ravnatelji, o njima se malo čuje. Bilo je glasnih zahtjeva, da se toj Hrvatskoj praksi stane u kraj, da se prijeđe na francuski model, na čuveni model francuskoga ministra Aka Langa koji je revolucionirao mnoge prakse u Francuskoj pa i Europskoj kulturnoj politici. Pa je bilo rečeno tko bude ministar neka preuzme odgovornost, je li Hrvatska spremna za to? Pa upravo na ovim primjerima kada Ministarstvo kulture pokušava arbitrirati, vidi se taj jad lokalnih politika koje se kapriciozno nadmeću bez stvarnog interesa za estetiku i poetiku kazališta u Hrvatskoj. I reći ću samo na kraju, normalne države uglavnom uopće nemaju Zakon o kazalištu. To imaju zemlje poput naše. Hvala.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, naime rekli ste da je kazališna scena najbolja u predstavničkim tijelima, možda ali ako se sazovu predstavnička tijela a mi imamo situaciju oko kazališta da gradsko vijeće i na iskaz ili zahtjev više ne od trećine vijećnika nije sazvano gradsko vijeće a upravo s tom temom. Vidi se ta kapricioznost ali žalosno je kad bi Sabor mogao sudjelovati u toj lokalnoj kapricioznosti. No ja sam pogledao i vašu raspravu od prošlog upravo rasprave kad se govorio o Zakonu o kazalištima gdje ste u jednoj rečenici rekli, prema tome neće biti nikakvih kriza niti u Osijeku, niti u Rijeci, nadležna kazališta vijeća onako kako je definirana njihovih statutom svoj će izbor dovršiti u postupku koji joj je u tijeku. Znači, prognozirali ste u tom trenutku da neće biti krize u Osijeku a vaša se replika upravo odnosila na izlaganje našeg predsjednika kluba gospodina Salapića koji je prognozirao što će se dogoditi a ja vam danas prognoziram ako se ne bude prihvatio ovaj amandman da ćemo ponovo imati za tri mjeseca izmjene zakona ali sa puno većim posljedicama i puno većom krizom nego što je to danas.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Bubalo, točno. Ovo što ste citirali to sam ja rekao ali znate ja vam se bojim ako kojim slučajem i uz božju pomoć doživim duboku starost i tada ću ostati naivan. Naime ja nisam mogao procijeniti do koje granice sežu vaši lokalni kaprici, ja sam se nadao, doista sam se nadao da će i gradska i županijska tijela prepoznati potrebu da sačuvaju Osječki HNK-a od krize ali to se nije dogodilo. Ali nemojte sada misliti i vas mimoilazi odgovornost kad se govori o tome da li u predstavničkim tijelima ima teatra ili nema. Nema tog predstavničkog tijela u Hrvatskoj koje se zbog potrebe lokalnih politika nije preslagivalo ili određivalo datume sjednica da bi pogodovalo svojoj vlastitoj izvršnoj vlasti i njenim interesima, to je naša zbilja, nema šanse da me uvjerite u suprotno. Hvala.
Jasen Mesić replika.
Uvaženi kolega Beus apsolutno imate glumačkog i govorničkog dara. Apsolutno. Imate jednu krasnu knjigu, zove se "Junaci, nitkovi i lude" koja govori o tome kako su bili kazalište i glumci trenirani u srednjem vijeku u Londonu, nisu smjeli preko mosta, nisu smjeli u Temzu nego su morali biti izvan grada, zajedno sa stokom, da ne bi došla kuga unutar zidina. I točno je, stvarno su puno puta morali neki ljudi otići jer i dalje, tvrdim u zadnjih 15 godina nismo imali ovako latentne sukobe prilikom imenovanja, morali su otići zbog toga što ih su se političari ponegdje valjda i bojali, a ponegdje su morali otići zbog para. Recimo situacija kada je 2004. u HNK-u smo imali 11 milijuna kuna duga, samo na … od par 100 tisuća kuna koje onda nadležni ministar od nikud nije mogao namaknuti, a u toj koži političar odgovoran za taj resor se nađe u jako teškoj situaciji kada na kraju godine shvatite da imate rupu od 11 milijuna kuna duga, a vi ste pod obavezom financijske odgovornosti, u velikim ste problemima. Zna to dobro i sadašnji zamjenik ministrice jer je bio ravnatelj festivala i zna što znači na kraju godine kad mu fali kuna da zatvori buđet, kad mu fali par tisuća, koji su problemi, a kamoli milijuni. To je vrlo ozbiljan razlog za odlazak bez obzira na svu poetiku, poetici svaka čast, to je jedan od apostola. A što se tiče ovih predstava, došle su, upravo te iz Velike Gorice pa čak i ona čuvena od Leta 3 i to na Splitsko ljeto i ono što ste spomenuli, što se nije moglo doći, upravo pod vodstvom gospođe…
Hvala. Imamo dosta talentiranih za teatar. … [[Upadica Mesić: Govornik se ne razumije.]] Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Mesić, priznajem skrušeno imam mnogo talenata, samo nemam jedan, a to je da od tih talenata uspješno mogu živjeti. Naime… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa eto vidite, znači ima nade i za mene u posthumoru, e dobro, hvala. Što se tiče ovoga s kraja, da to su predstave koje su rađene u koprodukciji i zahvaljujući koprodukciji i nakon odlaska gospođe Bulić, još 6 mjeseci su bile prikazivane, ali ne u Velikoj Gorici. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je, dakle gostovala je na Splitskom ljetu. Ali sve ono što je kasnije kreirano, stvoreno, pokazano veliko goričkoj publici potpuno je nepoznato široj javnosti jer je ignorirano. Ja se ne usudim reći da je umjetnički nerelevantno, ali je definitivno nezapaženo. U svakome slučaju ja ne bih volio da se ovaj kriterij odgovornosti prema javnom novcu brka s onim što sam ja govorio jer on naprosto nema veze s tim, on mora postojati u svakoj djelatnosti koja god raspolaže javnom novce, znači to nema veze samo s kulturom nego sam svim drugim djelatnostima i u tom smislu, 11 milijuna kuna proizvedenoga gubitka ili manjka u kazalištu, u javnoj tvrtci ili bilo kojoj ustanovi, a ako hoćete i u nekom drugom obliku javnoga organiziranja, ne može biti ništa drugo nego neodgovorno poslovanje, a zna se koji zakoni to sankcioniraju. Hvala lijepo.
Ivan Drmić, replika.
Kolega Beus, imali ste dosta teatralan nastup, mogao sam vas, da zažmirim, zamisliti kako se nalazite negdje na kazališnim daskama. Što se tiče vašeg izlaganja i spočitavanja kolegi Mesiću koji je bio prethodni ministar kulture, ja ću vam reći, možda puno objektivnije od vas jer sam bio oporbeni zastupnik i u njegovom mandatu i u mandatu vaše ministrice da imam nekako dojam kao da se svake četiri godine zamijenite za govore. Svaki od vas kad se nalazi u oporbi priča jedno, a kada dođe u poziciju vlasti, zaboravi ono što je radio iz pozicija Vlade, trudi se svim silama proširiti svoje ovlasti, a u isto vrijeme da bi smanjio troškove državnog proračuna. Tako je i ovdje jedan slučaj gdje država daje nekakvu sitnu, sitan novac za osječko narodno kazalište, za programske troškove, a grad i županije daje svatko po 12 milijuna kuna, to znači ukupno 24 milijuna kuna. Ja nemam ništa protiv da se ovaj zakon sutra izglasuje, ali isto tako izvolite uložiti jedan amandman da Hrvatska Vlada, Ministarstvo kulture preuzme trošak HNK u Osijeku i da izvoli godišnje izdvojiti 24 milijuna kuna za financiranje i za kazalište tog kazališta. Znači, tko daje novac, u redu bi bilo da i odgovara za to kazalište na sve načine pa i samim time da sudjeluje u izboru intendanta i vršitelja dužnosti intendanta. Ovo je na prvom mjestu jedno političko pitanje koje se moglo riješiti i na puno korektniji, odnosno drugi način, vidjet ćete mi ćemo pokušati popraviti ovaj prijedlog zakona, ove izmjene zakona sa jednim kratkim, jednostavnim amandmanom koji bi riješio sve probleme što se tiče funkcioniranja HNK u Osijeku. U interesu i na zadovoljstvo i građana Osijeka koji posjećuju kao gledatelji, a isto tako i na zadovoljstvo svih koji žive i rade u tom kazalištu i u njemu primaju svoju plaću. Hvala.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Drmiću, vi ste nešto krivo ili čuli ili shvatili. Ja baš u svome govoru ništa nisam spočitavao kolegi Mesiću, čak štoviše. Mislim da on u svome mandatu vrlo korektno se postavio kao ministar kulture, a s druge strane znadem da je ministar u vrijeme kada se rušila Senka Bulić i tjerala iz Velike Gorice, kumio i molio lokalnu vlast da to ne čine, pa ga nisu poslušali, oni su imali svoje interese. A to što ja kada govorimo malo dramatiziram i što to vama izgleda teatralno to je samo zbog toga da neke kolegice i kolege koji ne mogu dugo održati pozornost na ono što bi ja inače govorio zapravo privučem da bolje slušaju pa da možda i upamte. Ja ne znam jeste li vi među njima ali nije uopće važno. Hvala.
Završna riječ zamjenika ministrice kulture profesora Berislava Šipuša. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Dame i gospodo zahvaljujem na raspravi, na primjedbama, na mnogim zapažanjima. Malo bih se osvrnuo na par situacija na koje mi se čini da bi trebalo ipak detektirati i postaviti onako kako mi se čini da bi bile konkretne i korektnije u svemu ovome. Govorilo se na neki način o financijskim sredstvima koje daje u ovom slučaju županija i grad za HNK Osijek i očito da je rasprava danas o izmjenama o Zakonu o kazalištu bila fokusirana upravo na taj problem. Nitko ne želi skrivati da se radi uistinu o jednom velikom problemu, strašnom problemu za kazalište koje ima jako dugu tradiciju. Tu ću još jednu malu digresiju odmah kazati, siguran sam da će me gospodin Šnajder podržati. Nije on dobio nagrade, nagrade su dobili glumci, nagrade su dobile predstave, nagrade su dobili umjetnici koji su to izvodili, ja sam to sve više-manje gledao pa čak sam i dirigirao jednu predstavu gdje je jedna kolegica pjevačica prvi puta ja mislim u povijesti Osječkog kazališta dobila Nagradu hrvatskog glumišta, znači znam dobro to kazalište. I jako mi je teško zbog kolegica i kolega koje su to. Međutim definicija odnosno inzistiranje o tome da pojednostavim tko daje novac, odlučuje pa mi smo poštovali to, dapače, ako je netko slušao zapisnike i snimke od prijašnjih saborskih rasprava ovdje, ja sam onda isto igrom slučaja bio u ovoj situaciji gdje sam pohvalio ako to išta uopće može značiti odnosno ukazao na to da u osječkom slučaju imamo idealnu situaciju županije koja to kazalište drži svojim županijskim i grad koji ga drži gradskim i da zajednički financiraju jedan važan kulturni projekt ne samo za grad nego za županiju i za regiju pa čak naravno i za ovu državu što opet dokazuje kvalitete predstave koje su dobile nagrade, koje su bile kandidirane za nagradu hrvatskog glumišta. Prema tome, ta idealna situacija nažalost se pokazala i ne tako dobrom sada u trenutku kada se trebao postići dogovor. Izmjene ovoga zakona ne dozvoljavaju Ministarstvu kulture niti ministrici kulture da imenuje intendanta HNK u Osijeku niti ulazi u područje dogovora, razgovora, pregovora kolega i kolegica u županiji odnosno u Gradskom vijeću grada Osijeka, gradskom poglavarstvu nego u onom trenutku kada očito se može doći do trenutka kada treba donijeti odluku koju donosite zajedno, zajednička mora biti odluka ona mora biti usuglašena, a koje nema opet postavljamo pitanje što onda. Gospodin Bubalo kaže da odluka nije odnosno da nije usuglašen ovaj stav i ove izmjene. Koliko znam, pa i osobno sam sudjelovao u nagovorima i sa gradonačelnikom i sa županom, ministrica je bila vrlo aktivna, pokušavali smo riješiti taj slučaj dogovorima i županiji i gradu je poslan ovaj prijedlog na suglasnost. Dva puta je bila pitana županija za to koliko znam čak su neke kolege posjetile Ministarstvo kulture ali mi nismo dobili pismeno očitovanje gospodina župana niti županije. Prema tome, nažalost moram reći da se to nije dogodilo što smo očekivali da bi se trebalo dogoditi. Što se tiče prijedloga kulturne javnosti na ono što dolazi kao prijedlog iz Ministarstva kulture, a ide na tzv. javnu raspravu ovoga puta je to bilo 8 dana što je sve zajedno 192 sata koja su bile radnom narodu Hrvatske i kulturnoj javnosti na raspolaganju da bi dali svoje primjedbe na ove izmjene i dopune. Mi smo ogroman broj primjedbi dobili na našu mrežnu stranicu brojkom i slovima 1 (jednu) tako da bi trebalo demistificirati malo, inzistiranje nekih nadriliječnika, naših tijela kulture o tome što zapravo javna rasprava može dati. Da ne kažem uistinu da držimo i ministrica tu apsolutno ima pravo i Ministarstvo kulture da je ovo pravno-formalni problem. ovo sa strukom ima utoliko veze da je struka žrtva sada tog problema i da su glumci, pjevači, plesači podsjećam na baletne uspjehe tog kazališta sada u HNK u Osijeku, tehnika, svi su oni žrtva upravo te situacije koja nas je dovela do ovog da moramo reagirati. Evo zahvaljujem svim koji su sudjelovali u ovoj raspravi i nadam se da će ovo uistinu vrlo brzo dovesti do rješenja da će naše kolegice i kolege u Osijeku moći normalno nastaviti raditi. ja sam već rekao Hrvatsko narodno kazalište nema financijski problema, HNK u Osijeku će i ove godine dobiti potporu i županije i grada Osijeka. Crne prognoze i najave koje ima gospodin Bubalo ne bih komentirao. Ja sam već rekao, HNK nema financijskih problema. HNK u Osijeku će i ove godine dobit potporu i županije i grada Osijeka. Crne prognoze i najave koje ima gospodin Bubalo ne bih komentirao nego vjerujem da će kultura ipak pobijediti u svemu ovome. Hvala.
Hvala lijepa. I kolega Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo gospodin Šipuš. Naime, točno je da grad i županija financiraju kazalište sa jednakim omjerima, ta je tvrdnja točna. No kada govorimo o nagradama koje su dobili umjetnici i koje su dobile pojedine predstave, ali dobilo je i HNK u Osijeku, a upravo pod intendantom gospodinom Šnajderom. Također i financijski se oporavilo HNK u Osijeku i za Vlahe Ljutića koji je ostavio silne dugove, a vidimo ovih dana da je i presuđen. Prema tome ono što vam želim reći, tekst sa osječko-baranjskom županijom nije usuglašen i mislim da to nije doro. Mislim da ste tekst trebali usuglasiti s Osječko-baranjskom županijom, sjesti s njima na razgovor kao što je i župan nudio više mogućnosti gradu Osijeku ali nije ovo jedina institucija u kojoj grad i županija imaju omjer 50:50. Tu je regionalna razvojna agencija, tu su neke druge institucije i izgleda da se koplja jedino lome na kazalištu. Ja bih rekao ono što ste vi rekli i to ponovio, struka je žrtva danas, a bojim se da će biti i veća. Nadam se i ja isto vjerujem da se neće ostvariti one crne prognoze zbog kojih smo svi mi koji živimo u Osijeku, koji volimo osječki teatar i koji smo ponosni na 107 godina tradicije osječkog teatra koji rado gledamo predstave i koji se ponosimo s teatrom, ali i svim nagradama koje smo dobili prošlih nekoliko godina. Nadamo se da se neće dogoditi ono najgore, prema tome mi još jednom apeliramo da akceptirate ovaj amandman koji smo uputili.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Kolegice i kolege, sutra u 9,30 započinjemo sa raspravom o izvješću zastupnice Republike Hrvatske pred Europskim sudom za ljudska prava za 2012.godinu. Želi vam ugodnu večer. Laku noć.
Prelazimo na odlučivanje o odrađenim točkama dnevnog reda. Prvo je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kazalištima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 617. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDSSB-a. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog zamjenika ministrice kulture Borislava Šipuša da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman Kluba zastupnika HDSSB-a ne prihvaća se.
Obrazloženje, razlozi.
Budući da Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o kazalištima ministar kulture ne preuzima funkciju osnivača jer je predloženo rješenje vezano uz zadaće koje Ministarstvo kulture redovito obavlja kao nadležno tijelo za nadzor nad zakonitošću rada nacionalnih kazališta sukladno članku 38. stavku prvom Zakona o kazalištima, te ono može intervenirati samo u iznimnim situacijama i to privremeno dok osnivači ne obave imenovanje intendanta, odnosno vršitelja dužnosti intendanta. Nije uobičajena pravna praksa da funkciju vršitelja dužnosti automatski obavlja dosadašnji intendant nakon isteka mandata jer u tom slučaju ne bi trebala ni zakonodavna intervencija radi osiguravanja funkcioniranja nacionalnog kazališta. Za postavljanje vršitelja dužnosti potreban je akt imenovanja, a što predloženi amandman ne predviđa. Automatsko produljenje mandata intendanta temeljem samog zakona kroz funkciju vršitelja dužnosti nije dobro rješenje jer se u slučaju negativnih okolnosti na primjer duga u poslovanju ili slično ne može intervenirati, a osnivači zbog nesuglasja ne mogu riješiti nastali problem. Prema tome, predloženo zakonsko rješenje treba gledati i kao opće rješenje za sve buduće slučajeve, a ne samo kroz ovaj konkretni slučaj. Uz to predloženi amandman ne rješava ni konkretni slučaj o kojem je riječ jer je intendantu u ovom slučaju već dulje vrijeme istekao mandat, te postoji razdoblje koje nije uređeno pravno što bi značilo da se zakon primjenjuje retroaktivno.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Krešimir Bubalo, izvolite.
Poštovani predsjedniče, po Poslovniku članak 248. tražim stanku od 10 minuta radi konzultacija u klubu vezano i amandman ali i stanje i Konačni prijedlog Zakona o kazalištima.
Hvala lijepa. Određujem stanku. Ima li još netko. Pitanje, dvije, izvolite.
U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina također tražim stanku ali ne zbog ovog razloga. Naime i danas su u ovom parlamentu izrečene riječi koje grubo narušavaju integritet i ustavno rješenje susjedne države BIH, smatram to nedopustivim u ovom Parlamentu i želim da se o tome progovori.
Dobro, samo da zapišem, Klub HDSSB-a. HNS.
U ime Kluba HNS-a također tražimo pauzu vezano za …
Da čujemo obrazloženje. Isto, poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić.
U ime Kluba HNS-a također pauzu za konzultacije vezano uz Zakon o kazalištima. Hvala.
HNS i Boro Grubišić, poštovani zastupnik, izvolite.
U svezi istog razloga o kojem je gospodin Hodžić traži stanku.
Pa imate stanku, dakle možete se konzultirati u istoj stanci.
Samo malo, gospodine predsjedniče. Dvije su teme za stanku. Ja bih molio da u svezi ovog zahtjeva drugoga da se možemo i mi izglasati [[Upadica predsjednik: Da se uvrstite i za drugu temu kao klub, dobit ćete naravno.]] Tako je, da. STANKA U 12,15 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,25 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, vrijeme za stanku je isteklo. Dvije su teme za stanku. Prva tema je glasovanje o Zakonu o kazalištima. Zatražili su klubovi HDSSB, HDZ, HNS. I druga tema je, rekao bih preotvaranje rasprave oko Hrvatskog, kako se to zvalo, samo malo da vidim, razvojne pomoći RH u inozemstvu. Bit ćemo otvoreni pa nek' se preotvori, ali samo za one klubove koji su se prijavili. To su manjine, HDZ, HDSSB i Hrvatski laburisti. Idemo po redu. Nisam čuo što govorite. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Krešimir Bubalo o Zakonu o kazalištima.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Predstavnici Ministarstva kulture, kolegice i kolege. Naime klub HDSSB-a tražio je stanku upravi iz razloga što je odbijen naš amandman koji je trebao upravo pomiriti stvari i riješiti problem u HNK u Osijeku. Pred nama je konačni prijedlog zakona, no ja želim odmah u startu reći da ovaj amandman odbijen je i koji su stvari razlozi odbijanja ovog amandmana. Razlog odbijanja amandmana je sitno kokošarenje HNS-a i ministra Vrdoljaka. Nije uobičajeno da jedna stranka poput HNS-a kokošari i time ugrožava vitalne interese kulture i 208 djelatnika u HNK u Osijeku. Naime, imali smo prigodu vidjeti političko nasilje u Splitu, Zagrebu, a sada vidimo u Osijeku, umjesto da vidimo sredstva koja su trebala doći kroz proračun za kulturu u Osijeku, vidimo da se mijenja zakon i da se ide nasilno donositi i postavljati v.d. intendanta u Osječkom narodnom kazalištu. Iako grad Osijek i Osječko-baranjska županija su vlasnici 50:50% vlasništva HNK u Osijeku, grad je mjesec i pol odbijao sazvati sjednicu gradskoj vijeća, gospodin Đapić, Vrkić i ministar Arsen Bauk nakon naših pismenih zahtjeva jer upravo ste znali da imamo potrebnu većinu za imenovanje v.d.-a. Ja želim reći da kazališno vijeće i Osječko-baranjska županija je potvrdila gospodina Šnajdera, no vi to želite ovim zakonom jer upravo vam je lakše izmijeniti zakon nego sazvati sjednicu gradskog vijeća, a to je vjerojatno iz razloga, gospodine Šipuš, zato što niste dirigirali u Osječkom HNK-u kao što ste u Splitu ili Dubrovniku. Ali isto tako sjećamo se dobro i ministrica Andrea Zlatar Violić i njenog kažnjavanja zbog sukoba interesa i izdaje časopisa, ali isto tako njezinih vlasničkih udjela. HNS želi, kao što je u Osijeku ukinuo Arheološki muzej, kao što je u Arhiv doveo čovjeka koji nije znao gdje je arhiv, uništiti struku i upravo to činite kroz ove izmjene zakona. Nisu vam bitne reference, nisu vam bitne nagrade, nije vam bitan životopis, nije bitan dosadašnji rad, nego želite i u muzeju, želite i u konzervatorskom odjelu, želite u HNK, želite i portira imati u HNK sa markicom HNS-a, to je ono što je štetno za kulturu RH, to je ono što je štetno za grad Osijek i pojavljuje se još veća centralizacija i u kulturi i u svim segmentima društvenog života. Prema tome politika upravo iz Zagreba, iz zagrebačkih kavana, iz Portanove seli se u ovaj zakon i ide se na to da se u Osječkom HNK-u iz Zagreba imenuje v.d. umjesto da se usmjere sredstva za HNK u Osijeku, da se pomogne da Osijek bude europska prijestolnica kulture 2020., ide se suprotnim tijekom, ide se političkim nasiljem, političkim nasiljem imenovati v.d.-a u HNK-u u Osijeku. Nije mi jasno zašto ste čekali dva tjedna da bi odbili amandman i da bi danas zakon tek bio na glasanju? To je trebalo biti prošli petak onda. Upravo i zbog plaća djelatnika u HNK-u u Osijeku, ali i zbog kulture u Osijeku, ovakva izmjena zakona imat će nesagledive posljedice i za HNK u Osijeku i za kulturu općenito. Mi smo predlagali, upravo kroz ovaj amandman da se izbjegne pravni vakuum i da nastavak upravo intendantske funkcije ili v.d. intendanta se nastavi upravo kroz ovaj amandman, kroz izmjenu zakonskog rješenja i tu bi se izbjegla politizacija i u gradu Osijeku, ali i u svim ustanovama u kulturi, to je jedna uobičajena praksa u ustanovama koje se tiču i kulture i drugim ustanovama u RH. Naše je pitanje što će biti sutra ako niste osigurali sredstva za HNK u Osijeku, a idete kadrovirati HNK i za Osijek?
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika Igor Kolman, poštovani zastupnik.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika. Kokošarenje sasvim sigurno nije način na koji se u ovoj sabornici obraćamo jedni drugima i govorimo o načinu rada drugih stanaka, što god o njima mislili osim toga kolega Bubalo je zagrabio i u neke elemente u svom govoru ministra Vrdoljaka, ministrice Zlatar dakle i ovaj dio o temi koja nije predmet rasprave također je povrijeđen u tom članku 238.
Kolega Bubalo nije govorio o HNS-u nego o prijedlogu. Kokošarenje je nazvao zakon. Ne, ne zakon je nazvao kokošarenje. Ne slažem se s njegovom kvalifikacijom ali ako je zakon ocijenio takvim to je njegova stvar. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Klub HDZ-a je naravno zatražio stanku ne samo zbog ovog slučaja koji se događa vezano za HNK u Osijeku nego gledamo širu sliku i sve ono što nam iz Ministarstva kulture dolazi već više od dvije godine. I ako nekog baš to posebno interesira, da govorimo i o kulturnoj politici HNS-a. Gotovo je nepogrešivo dosljedna da imamo sistemski izmjene i dopune zakona gotovo uvijek po hitnom postupku koje dolaze u Hrvatski sabor gdje se izmjenjuju i dopunjuju isključivo članci koji idu za time da se promijeni način izbora vodećih ljudi. Tako je bilo s HRT-om, tako je bilo sa HINA-om, tako je bilo sa svim ostalim zakonima koji dolaze iz Runjaninove ulice u Zagrebu. Tako je bilo s prvim izmjenama i dopunama Zakona o kazalištima kada je trebalo blokirati Kazališno vijeće HNK-a ovdje u Zagrebu da izabere ili produlji mandat intendantici, tako je sada i u Osijeku. To je vrlo dosljedna politika i slažemo se tu s kolegama koje podsjećaju na imenovanje u Arhivu u Osijeku, na imenovanju u Muzeju vučedolske kulture, na imenovanju u nizu kulturnih institucija u RH najavljuju se smjene i po mnogim drugim muzejima, od Muzeja Seljačkih buna pa nadalje gdje se isključivo želi kadrovirati isključivo po volji ministrice i suradnika. Mogućnost političkog konsenzusa, političkog dijaloga, mogućnost konačno da vidimo i u ovim klupama i medijsku strategiju i strategiju kulturnog razvitka ne postoji. Ove izmjene i dopune Kazališnog zakona, to više nije komedija kolegice i kolege, to je tragedija da mi svaku situaciju u hrvatskoj kulturi rješavamo tako da idemo sa izmjenama i dopunama pojedinih zakona želeći tako sebi stvoriti mogućnost da kadroviramo. Podsjećam da sve te izmjene i dopune zakona imaju jednu jedinu zajedničku crtu, a to je da nijedna od njih nije prošla adekvatnu javnu raspravu, da nijedan zakon nije dobio potporu struke, a da sve ono što se struka pokušala putem web stranica Ministarstva kulture izboriti za određena svoja mišljenja nisu bila prihvaćena. Kolegice i kolege, sukob interesa koje je procijenilo Povjerenstvo za sukob interesa i situacije gdje se ima mogućnosti raditi na izradi kulturnog programa, a istovremeno ne slušati savjete struke od Zakona o dubrovačkim zidinama koji je skandalozan nijednog jedinog stručnjaka niste mogli naći koji će poduprijeti taj zakon. Ni za ove izmjene i dopune Zakona ne možete naći niti jednog jedinog stručnjaka niti jednu jedinu udrugu što je bila obaveza nadležnog ministarstva da provede sukladno kodeksu koji je prihvaćen i u EU. Kolegice i kolege, i u ovom Hrvatskom saboru smo imali mogućnosti u prethodnim vremenima donositi zakone iz sektora kulture jednoglasno i u vremenima u desetljećima kada su bili ministri i iz redova SDP-a i iz redova HDZ-a mogli smo donositi odluke o intendantima i vodećim ljudima kulturnih institucija u suglasnosti i konsenzusom. Šta se je to promijenilo da jedino u zadnje dvije godine to nije moguće, da nije moguće razgovarati, da nije moguće dogovoriti? Zašto je to bilo moguće za vrijeme ministara Vujića i vrijeme ministra Biškupića? Jeli se toliko promijenila kulturna politika ili je stvarno isključivi motiv da moraju biti ljudi direktno pod HNS-om jer kao što je premijer kaže, da to je HNS-ovo ministarstvo nema se tu više ko šta govoriti? Ali ako već nećete slušati opoziciju predlažem da pročitate sve one priloge javne rasprave o izmjenama i dopunama zakona iz sektora kulture što vam je pisala struka. Kada stvarno ministarstvo i ministar pomisli da bolje poznaje kulturu od struke koja ju stvara onda je to stvarno mrak za hrvatsku kulturu. I zato je to kolegice i kolege, tragedija kako u ostalim prijedlozima zakona tako i u ovom danas.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite poštovani kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra,kolegice i kolege. Kada se govori o kulturi, kada se govori o teatru nije baš uputno koristiti tako tešku baražnu vatru i teške riječi jer one mogu deklasirati govornika. A čuli smo vrlo teške kvalikative. O kokošarenju ministra Vrdoljaka, teške optužbe na račun ministrice Zlatar Violić i invektive na račun zamjenika ministrice gospodina Šipuša. Jeli to potrebno u ovoj raspravi? Pravo je svake opozicije, a ja bih rekao i dužnost da svaki prijedlog većine 20 puta prevrne, procijeni, iskritizira i gdje god nađe mogućnost da upozori na nedorečenosti na propuste i na krive procjene. Ali kada se govori ovako, onda je potpuno jasno da se želi zapravo zamagliti osnovna stvar, osnovni problem a to je da dosadašnja, dakle postojeća zakonska rješenja u Zakonu o kazalištu nisu napravljena tako da mogu prevenirati, rješavati krize upravljanja u nacionalnim kazalištima. Upravo suprotno, tekst zakona kakav do sada imamo generira ovo što se sada događa i to u seriji. I zato je više nego dobro da Ministarstvo kulture intervenira i predlaže da Vlada Republike Hrvatske predlaže da se razrješavaju konfliktne situacije da se pronađu rješenja. Kolega Mesić je rekao da u doba ranijih ministara nije bilo ovakvih kriza. To naprosto nije istina. Pa što vi mislite da mi imamo kratku memoriju da se ne sjećamo slučaju Hrvatskog Narodnog Kazališta u splitu imenovanja intendanta tamo? Prema tome, potpuno je jasno da je zakon nefunkcionalan i da treba intervenirati. Kolege iz HDSSB-a mimo teških riječi predložili su amandman koji je u principu neprovediv koji zapravo blokira rješenje situacije, koji onemogućava da se u situacijama a zakon se ne radi za jedan slučaj nego za sve buduće slučajeve onemogućava da osnivači s jedne strane ili ministarstvo nadležno za nadzor uopće reagira ukoliko se radi o negativnim situacijama gdje netko kome okončava se mandat naprosto ne može dobiti novi. Nije dobro, nije dobro kada se opća rješenja svode na pojedinačnoj adresi. Nije dobro da se akonto ovakvoga rješenja optužuju i HNS i njegovi ministri jer to onda polako podsjeća na onu poslovicu "rugale se sove sjenici da ima veliku glavu". To je odvlačenje pozornosti javnosti od stvarnoga problema kojega imamo, zbog kojega ljudi u Osječkom Hrvatskom Narodnom Kazalištu ovoga časa pate, nisu dobili plaće i svako daljnje otezanje, svako mudrovanje na ovu temu koje ne doprinosi jasnoj proceduri i rješenje ovoga problema zapravo ide na štetu tih ljudi. I proglašavati sebe kao što to čine kolege iz HDSSB-a ekskluzivnim zastupnicima kulturnih i kazališnih interesa u Osijeku, vrlo je preuzetno. Biti ću pristojan pa ću reći samo to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Završili smo listu klubova zastupnika u Hrvatskom saboru koji su tražili stanku da bi se mogli očitovati o amandmanu i zakonu. Sada pitam predlagatelje amandmana da li žele glasovanje o amandmanu ili ne?
Tražimo glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu zastupnika, poštovanog Krešimira Bubala i Josipa Salapića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Sada ćemo izglasati Konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za Konačni prijedlog zakona? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 72 glasa za, 9 glasova protiv i 19 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o kazalištu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.