Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Evo, srdačno vas pozdravljam, želim kao i uvijek da ovo bude jedna dobra i konstruktivna rasprava i da prihvatite prijedlog Vlade odnosno moj prijedlog, da gospodin Dražen Bošnjaković bude potvrđen za ministra pravosuđa. Kao što svi znate gospodin ministar pravosuđa Ivan Šimonović izabran je na vrlo odgovornu dužnost u Ujedinjenim narodima i to je bio njegov prijedlog, i ja sam ovog tjedna, početkom tjedna donijela odluku o njegovom razrješenju, budući da je gospodin Šimonović odlučio otići u Ujedinjene narode, dakle nastaviti svoju karijeru u New Yorku. Kako Hrvatski sabor završava ovu sjednicu ovih dana dakako da ne bi bilo dobro da Hrvatska vlada nastavi rad bez ministra pravosuđa, i zato danas predlažem da potvrdite gospodina Dražena Bošnjakovića. Zašto predlažem gospodina Bošnjakovića. Prijedlog je bio, do prijedloga je bilo vrlo jednostavno i lako doći. Moram reći i u razgovoru s Ivanom Šimonovićem, jer je gospodin Dražen Bošnjaković do sada kao državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa uistinu nosio veliki golem dio posla, kojeg je izvrsno obavio. Ali ono što sasvim sigurno treba reći danas jeste da je gospodin Dražen Bošnjaković posvećen pravosuđu, da je cijeli svoj život, radni naravno, posvetio na ovaj ili onaj način pravosuđu, da je svakako jedan predani pravnik u tom smislu. I ja zato vjerujem da će dužnost ministra pravosuđa obavljati odlično. I predlažem da zbog nekoliko činjenica, prije svega, što je gospodin Bošnjaković kao državni tajnik vodio i radnu skupinu, dakle jedan veliki projekt racionalizacije mreže sudova, putem spajanja sudova iste vrste. Tako da mi danas bilježimo već postotak koji je veći od 35 kada govorimo o racionalizaciji sudova. Pa je sasvim sigurno da je radio na mnogim drugim projektima. Ja ću istaknuti kada govorimo o skraćivanju duljine trajanja sudskih postupaka i jačanja procesne discipline, nekoliko strateških procesnih zakona. Kao što je Zakon o kaznenom postupku, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, Zakon o upravnim sporovima itd. Dakle, na svemu tome je radio gospodin Dražen Bošnjaković, dapače, ne samo radio nego je bio i nositelj toga posla. Isto tako radio je predano i uz posao kojim se racionalizirala mreža Državnih odvjetništava, tako da mi sada bilježimo smanjenje za 23%, dakle sve na tragu racionalizacije, i boljeg učinkovitijeg obavljanja posla. Neću dakako nabrajati sve što je Dražen Bošnjaković radio u svome životu, dobili ste životopis, poznajete ga kao zastupnika u Hrvatskom saboru, kao predsjednika Odbora, samo ću još na kraju reći da vjerujem da će jednako tako dobro kao što je kao državni tajnik vodio niz poslova na dobrobit Hrvatskoga pravosuđa, pa onda u konačnici svakako na dobrobit svih nas, Hrvatske vlade i Hrvatske države, vjerujem da će predano raditi i dalje u očuvanju neovisnosti pravosuđa, da će u tom smislu davati čvrstu i nedvosmislenu potporu neovisnosti Hrvatskoga pravosuđa. DA će svakako predano raditi na ispunjavanju mjerila koja se naslanjaju na poglavlje 23. odnosno zatvaranje Poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava. Sigurna sam da će u tome biti iznimno uspješan, i ono što itekako vjerujem i sigurna sam da će biti jedan od stupova Vlade u borbi protiv korupcije, da će u tom smislu kao i do sada davati golem doprinos, i da ćemo i taj posao uspješno nastaviti. Dakle, posebno ono što očekujem kao predsjednica Vlade, ja vjerujem od danas ako bude glasovanje danas ministra pravosuđa Dražena Bošnjakovića jest da prione iz sve snage velikom poslu koji je još pred nama, koji ćemo uspješno završiti vjerujem do kraja ove godine a to je zatvaranje poglavlja 23. i vjerujem da će u tome imati iznimne uspjehe i da ćemo taj posao obaviti onako kako smo planirali. Tako da gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici predlažem u ime Vlade da potvrdite Dražena Bošnjakovića kao ministra pravosuđa u Vladi Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba HNS-a HSU-a, gospođa zastupnica Vesna PUsić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade s ministrima, kolegice i kolege. Ovo je na neki način situacija u kojoj se opraštamo sa dosadašnjim ministrom pravosuđa dr. Šimonovićem i izjašnjavamo o prijedlogu novog ministra gospodina Dražena Bošnjakovića. Moram reći da iz perspektive opozicionog kluba, a i iz perspektive Nacionalnog odbora, smatramo da je u mandatu u kojem je doktor Šimonović obavljao ovaj posao, napravljen pomak za nas najznačajnijem po našem mišljenju području, a to je pitanje reforme pravosuđa, odnosno pitanje Poglavlja 23. - Pravosuđe i temeljna prava. Bez obzira na mnoge akcijske planove i strategije i razno-razne projekte vezane na pravosuđe koji su provođeni, smatramo u klubu HNS-a i HSU-a da je apsolutno najznačajniji potez u reformi pravosuđa bilo izglasavanje koncem prošle godine zakona kojim se na jedan vrlo konkretan ili 'ajmo reći na konkretniji način nego što je to bilo ikada ranije, definiraju kriteriji za imenovanje novih sudaca i državnih odvjetnika koji ulaze u profesiju i za napredovanje u profesiji onih koji već jesu suci ili državni odvjetnici ali nisu dosegli vrhunac u svojoj karijeri, dakle imaju prostora za napredovanje. U tom području ima još po našem mišljenu potrebe da se točnije i jasnije definiraju kriteriji za napredovanje, kako oni ne bi ovisili o arbitrarnoj procjeni bilo koga i o osjećaju ili impresiji bilo koga, nego o kvaliteti ljudi koji su kandidati za napredovanje ili kandidati za profesiju i koji su to pokazali objektivnim ocjenama na studiju, na pravosudnom ispitu, na testovima koje polažu prilikom prvobitnog boravka u državnoj pravosudnoj školi ili doškolovanja odnosno dodatnog treninga tokom svog posla na sudačkim i državno odvjetničkim funkcijama i dužnostima. Dakle, da postignemo 'ajmo reći jedan meritokratski kriterij u jednoj profesiji koja je temelj funkcioniranja države uopće i apsolutno svih institucija. Kao što je najvažnije to je sigurno i najteže poglavlje i poglavlje u kojem se reformama suprotstavljaju najžešći otpori. Bez obzira što se radi o da tako kažem drugoj strani u našim političkim odnosima, naše je mišljenje da je kolega Bošnjaković, naš bivši kolega Bošnjaković i svojim poslom u Saboru a i svojim poslom na ovim poslovima koje je radio kao državni tajnik u suradnji sa dosadašnjim ministrom Šimonovićem, sigurno stekao puno iskustva i sigurno bio u stanju procijeniti u kojoj mjeri prihvaćajući se ovog posla, prihvaća se posla koji je ključan i čiji rezultati će biti ključni za okončanje pregovora. Pravosuđe i temeljna prava jedino je područje u kojem naši kriteriji, nas ovdje u Hrvatskoj i nas ovdje u Saboru, moraju i biti će viši i stroži nego kriteriji Europske komisije i Europskoj vijeća. Jer kada se radi o pravosuđu, radi se o nečemu bez čega ne možemo zapravo početi pravu reformu gotovo ni u jednom drugom području. Radi se o temelju na kojem ćemo dalje graditi i zbog toga ćemo u ovom poglavlju ne samo surađivati kao Parlament, surađivat ćemo i moramo surađivati i kao pozicija i opozicija na ovoj temi, a mi u Hrvatskom saboru imamo apsolutno mogućnosti i instrument, da stanemo čvrsto na poziciju da ovo poglavlje ne zatvaramo zbog našeg stava i naše ocjene, ne zatvaramo dok faktički nismo počeli provoditi i jasno i točno u zakonima nismo definirali čvrste, objektivne kriterije za izbor i napredovanje sudaca. Za to ćemo morati mijenjati postojeći zakon, morat ćemo mijenjati i niz drugih zakona obzirom da smo dobili u poglavlju Pravosuđe i temeljna prava 21 mjerilo koje se može nekako raščlaniti u gotovo 50 konkretnih praktičnih zadaća. Budući da su nam rokovi po nekom okvirnom hodogramu kratki, dakle sve što zakonodavno želimo promijeniti, trebali bi promijeniti rujan, uključujući rujan ove godine, eventualno nešto malo u listopadu ali rujan bi bio poželjan budući da je listopad ili 1. listopad neki rok za dostavu podataka hrvatskih za potrebe Europske komisije. Prema tome, zadaće su velike, rokovi su kratki. Gospodine Bošnjakoviću, vi imate našu podršku u ovom poslu koji ste se odlučili prihvatiti, ali molimo vas da razumijete koliko je važan taj posao, koliko će vam biti teško, jer će biti ogromni pritisci da ne napravite posao koji se treba napraviti ili u najmanju ruku da ga ne napravite onako kako se treba napraviti. Pretpostavljam da ste u dosadašnjem svom poslu mogli to već vidjeti i ocijeniti. Ali istovremeno kada se prihvaćate takvog jednog zaista osjetljivog posla koji treba u kratkom vremenu napraviti, po našem mišljenju pruža vam se ogromna šansa za ono što je po mom mišljenju nekako cilj ili ambicija svakog čovjeka koji se prihvati javnog posla, a to je da faktički nešto izmijenite i faktički pozitivno doprinesete institucionalnoj izgradnji ove zemlje. Prema tome, stavljamo vam to na dušu. Nadamo se da ćete biti uspješni u svom poslu i podržat ćemo vas.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade, poštovana gospodo zastupnici, bivši ministre. Jasno je da će gospodin Bošnjaković postati budućim ministrom pravosuđa, glasovala opozicija za ili protiv. Ali se onda normalno postavlja pitanje što će se učiniti na čelu jednog od najzahtjevnijih ministarstava. Gospodin Šimonović može kazati da je otvorio jedno od najznačajnijih područja, ono o pravosuđu, to mu treba zasigurno priznati, ali puno puno posla je kojega zasigurno u ovoj zemlji je pred gospodinom Bošnjakovićem i onoga kojega će isto tako zatvoriti, a ostao je otvoren od nekih ranijih pa i '90.-tih godina. Ja ću se ovako prisjetiti npr. Zakona o turističkom zemljištu. Zašto spominjem taj zakon? Zato jer je nosioc tog zakona bio upravo gospodin Bošnjaković i sad javno postavljam pitanje kada će hrvatski tajkuni, stranci, početi plaćati korištenje stotina tisuća hektara državnog zemljišta. Gospodin Bošnjaković, rekoh, branio je taj zakon u Saboru, od tog zakona nema ništa. pretpostavljam da tijekom ove godine od tog zakona isto tako neće biti ništa, kao ni možda idućih nekih godina ne dođe li do promjene vlasti. To meni govori i o jednom velikom stupnju korumpiranosti hrvatske politike. Jasno da se recimo cijenimo ne smije uništiti te hotelijere, ali kako je moguće da "sirotinja" za jednu terasu, za jedan m2 plaća 10 ili 15 eura mjesečno, a naši tajkuni za stotine hektara tzv. turističkog zemljišta nikome ne plaćaju ni kune. Međutim ajde, pustimo sada to, nećemo više o tome. Ali me živo recimo zanima što će budući ministar poduzeti po novom Ustavu kada je riječ npr. o reviziji pretvorbe, hoće li ići išta biti od toga. Ja naprosto sumnjam ili pretpostavljam da će i dalje ostati na snazi ona vječna dikta koja će nas pratiti "tko jamio, jamio". Kao što isto tako pretpostavljam da u imovinu onih koji su to činili neće se dirati. Što će biti npr. sa uništavanjem npr. imovine građana hrvatske, srpske nacionalnosti van onih ratom zahvaćenih područja, hoćemo li mi vratiti u naš pravni ustroj ako se ne varam članak 190. Zakona o obveznim odnosima koji je tamo '96. godine svjesno brisan kako se ne bi obeštetilo one kojima je imovina u tom periodu ranih '90.-tih godina stradala ili srušena ili uništena van ratom zahvaćenih područja. Da li ćemo mi u ovoj zemlji gospodo imati još slučajeva poput recimo onog iz Varivoda kada su osobe tužile državu zbog ubistava očeva, majki. Sve se to dešavalo dva, tri pa i više mjeseca nakon uspostave pravnog poretka na prije toga okupiranom prostoru, ali se eto na kraju ispostavilo da zbog tih tužbi moraju osobe platiti parnični trošak hrvatskom pravosuđu u visini, ako se ne varam, 54 ili 64 tisuće kuna. Da li ćemo tolerirati ove baletne klauzule npr. naših poslovnih banaka koje iste vezuju uz Švicarce koje naprosto na jedan amoralan način u ovom trenutku… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa govorim na isti način na koji je govorila gospođa Pusić i na koji je govorila premijerka, gospodine Đakiću. Gospodin Šimonović, bivši ministar ili još uvijek i danas ministar još, puno je zasigurno uradio na tom području. O tome je prije mene govorila gospođa Pusić. Ja njemu čestitam na odlasku u New York, neka, ipak je i to dobro jasno za Hrvatsku. Normalizira se ta neka situacija u susjedstvu, problem je, ali dobro to je možda taj neki policijski posao što neki kriminalci iz Srbije šeću Hrvatskom i obrnuto, što su možda ovdje našli utočište i ubice premijera Đinđića, a to možda će netko reći da je više policijski nego pravosudni posao, ali o tome također treba progovarati. Sve u svemu, gospodinu Bošnjakoviću ne bi trebalo biti dosadno. Tu se može spominjati i pitanje sukcesije kako ćemo u ovome proći ili ćemo proći kao i sa arbitražnim sporazumom. S druge strane, gospodinu Bošnjakoviću spočitava se što je u HDZ-u. Dobro, to je možda i jedan od razloga da ne podržimo ovaj prijedlog… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Da ne podržimo ovaj prijedlog, ali ja si postavljam pitanje tko bi prihvatio 6 mjeseci, 8 mjeseci ili 12 mjeseci do izbora ovu funkciju koju danas prihvaća gospodin Bošnjaković. Ne znam, vjerojatno netko bi, ali bi tom nekome zasigurno trebalo 6, 10, 12 mjeseci da uđe u posao i funkcioniranje, kao što sam ga nazvao, jednog od najzahtjevnijih ministarstava. Zato ja osobno smatram da već kada se predlagalo budućeg ministra pravosuđa da se predložilo pojedinca koji poznaje funkcioniranje jednoga sustava, iznutra jasno, kao što je Ministarstvo pravosuđa. Sve u svemu, ja isto tako ne mislim da je sav posao u ovoj zemlji otvaranjem tog 23. poglavlja odrađen. Hrvatski ministar pravosuđa, bez obzira što ga izabiremo danas 2010. godine, ima puno posla za odradit koji je ostao i iz onog vremena ranih '90.-tih godina o čemu sam i govorio. Ja mu želim da gospodina Bošnjakovića javnost prihvati kao što je prihvatila gospodina Šimonovića. Znam da ga javnost zasigurno neće štedjeti, nije ga štedjela niti zadnjih nekoliko mjeseci, seciralo se sve kad je riječ o gospodinu Bošnjakoviću i vlasničke udjele u nekoj tvrtci. Ali je ono što ja mogu za gospodina Bošnjakovića posve otvoreno kazati da njegova komunikacija sa ovim Parlamentom i li sa ovim Domom ili sa ovim Saborom je bila maksimalno korektna i to treba naglasiti, vjerojatno i stoga što je prije no što je postao državni tajnik bio u klupama ovoga Doma. Onda što će sigurno hrvatska javnost u vrijeme koje je pred nama pratiti kako će se ministarstvo postaviti recimo u slučaju Glavaš, ali i u borbi protiv korupcije, a najviše se zasigurno dogodila, ali tu ja opet ništa ne očekujem u vrijeme pretvorbe odnosno privatizacije. Za kraj, ja jasno gospodin Bošnjakoviću želim puno sreće. Glasat ćemo razumljivo kao što će glasati i opozicija. Međutim, ja mislim da je jedno daleko bitnije pitanje u ovom trenutku od toga tko će sjediti na čelu Ministarstva pravosuđa, da li može ova Vlada uspjeti. Da li ova Vlada može zemlju povući iz krize, a bojim se da naprosto ne može zato jer nema onaj stvarni izborni legitimitet. Vlada kaže konačno gospodine Đakiću i svi vi koji dobacujete da će u idućih 6 mjeseci biti još teže, da je zato nužno okupljanje HDZ-a, SDP-a, kaže ostali. Dobro jutro narode ja mogu uskliknuti. Ja to govorim još od 2008. da dno dna možemo očekivati negdje oko Vazma, ali nikakvo okupljanje u ovom trenutku bez okupljanja oko naroda ne može pomoći ovoj zemlji a to je naprosto okupljanje nakon nekih prijevremenih ili ne znam kako ću ih nazvati izbora. Jer slažem se sa rečenicom premijerke da je vrijeme da se okupimo, da okupimo da ne bi kako je, potonuli u još dublji bezdan iako nije rečeno tko nas doveo do tog bezdana. Ali ako ga želimo izbjeći moramo se još jedanput ponavljam okupiti oko naroda što je moguće prije na nekim izvanrednim izborima. Za kraj ja želim puno sreće gospodinu Bošnjakoviću. Želim sreće njegovim suradnicima. Želim i uspjeh Vladi to sam uvijek želio, uvijek sam želio, uvijek sam to naglašavao. A to što Vlada možda nije bila baš uspješna o tome nekom drugom prilikom.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade, uvaženi potpredsjednici. Pa evo, povrijeđen je članak 209. Poslovnika Hrvatskog sabora gdje uvaženi kolega Kajin u svojem nastupu ne govori o temi koja je pred nama, a to je imenovanje novoga ministra nego stalno ispirući usta mojim prezimenom kojemu nisam mu ni dobacio ni riječ zasigurno želi staviti nekakvi krimen na mene i mislim da u buduće bi trebali upozoriti ga da se drži ... [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika i teme koja je pred nama. Ja vjerujem da će on podržati novoga ministra i da će biti u redu, ali bih ga zamolio da prekine ispirati usta sa mojim prezimenom.
Hvala. Budimo danas tolerantniji. Ipak biramo ministra pravosuđa. Što više potpore to je dobro, znate u svakom slučaju, ovako ... Gospođa Jadranka Kosor, predsjednica Vlade. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, samo evo dvije, tri informacije. Zapravo radi jedne informacije temeljne sam se javila budući da je gospodin Kajin naravno poslovično u kvalificiranju Vlade katastrofičan, pa je među ostalim spomenuo Zakon o turističkom zemljištu svakako govoreći o korumpiranim političarima itd. Gospodine Kajin, ne znam na koje ste mislili. Dakle, i govoreći o tome da od zakona nema ništa. E pa gospodine zastupniče ima. Upravo u četvrtak na sjednici Vlade mi ćemo donijeti Zakon o turističkom zemljištu i poslati ga Hrvatskom saboru, tako da sam alkarica, kao što nisam, na žalost rekla bih Damir Kajin u ništa, jel' ovaj puta sasvim sigurno. Što se tiče pitanja oko toga tko bi se u ovo vrijeme, dakle nabrajali ste nekoliko mjeseci prije bit će izbori redoviti, prije izbora prihvatio dužnosti ministra pravosuđa. Želim odgovoriti na to pitanje jer očito gospodin Kajin to ne zna. Dakle, prije svega onaj koji zna, onaj koji može, onaj koji hoće i onaj koji je hrabar uhvatiti se u koštac sa svim problemima koji su pred nama a to je Dražen Bošnjaković. Evo, to je odgovor i na to pitanje. I samo jedna kratka opservacija oko nečeg što može biti vrlo opasno. Dakle, gospodin Kajin kaže da će nadzirati kako će se Ministarstvo pravosuđa pa onda i budući ministar očitovati i kako će se postaviti u slučaju Glavaš. Želim vas evo moram na žalost reći i poučiti. O tome se neće očitovati niti postaviti Ministarstvo pravosuđa, nego sud. Sud će odlučiti u toj stvari, a ministarstvo ne niti će se postavljati niti odlučiti. I zato sam rekla u uvodnoj riječi da sam sigurna da će gospodin Bošnjaković snažno podupirati neovisnost hrvatskoga pravosuđa. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Pa daj Bože da hrvatski sudovi konačno postanu autonomni, ali kada je riječ o turističkom zakoniku ili Zakonu o turističkom zemljištu. Do sada od tog zakonika nije bilo ništa, daj Bože da on dođe na dnevni red pa makar ako je riječ o izvanrednoj sjednici Sabora Republike Hrvatske. Ali ono što je sigurno gospođo predsjednice da ti naši tajkuni ni ove godine, a bojim se ni iduće ni po tom novom zakonu neće državi platiti ili državnom proračunu niti jedne kune. Prema tome, imali ne imali zakon na kraju se tajkunima dobro piše, a narodu loše.
Pa to je više rasprava ne ispravak netočnog navoda, ali idemo dalje. U ime kluba SDP-a, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, ministri, kolegice i kolege. Klub SDP-a ocjenjuje da Vlada u zadnjih godinu dana, u zadnjih više od sada 365 dana na čelu sa novom premijerkom nije uspjela napraviti jedan novi zaokret, novi smjer. Izostali su pravi učinci. Nisu provedene suštinske reforme koje bi značile bolji život za građane, za gospodarstvo. Ukratko, nije zaustavljena kriza. Dok drugi već isplivavaju mi još uvijek tonemo na žalost sve dublje. Radnici ostaju bez posla nezaštićeni, izručeni na milost i nemilost poslodavaca. Vlada u svemu tome, pa čak i kroz resorno ministarstvo odbija zaštititi radnika, odbija naš prijedlog da se u kazneno zakonodavstvo uvede posebna inkriminacija koja bi zaštitila radnika, koja bi zaštitila njegovu pravedno ostvarenu plaću. I ne samo to, nego i sada izmjenama Zakona o radu ostaju po Vladinom projektu i ta zadnja zaštita, zadnja brana od goropadnosti poslodavaca inkorporirana kroz kolektivne ugovore. Osim toga, kroz resorno ministarstvo, unatoč tome što su svi ocijenili da je prethodni ministar bio sposoban da to učini, Vlada je kočila suštinsku reformu kaznenog zakonodavstva koja bi dakle s jedne strane zaštitila rad, a s druge strane uvela suvremenu gospodarsku inkriminaciju po kojoj bi prvi na red i na odgovornost kaznenu bile pozvane upravljačke strukture. Dakle a kao najvažnije kazneno djelo u biti najvažnija antikorupcijska mjera. Dakle mi u klubu SDP-a poznajemo rad gospodina Bošnjakovića, držimo ga dobrim poznavateljem prilika, i bolje reći još uvijek neprilika u pravosuđu, međutim znamo i kako je Vlada na sve poticaje, pa čak i prošlog ministra zaustavljala ove reforme koje se odnose prije svega na kazneno zakonodavstvo, koje bi značilo bolji život, bolji, pravedniji prije svega život za građane. Dakle sve u svemu taj bolji život koji je obećavan, pravedniji život nije ostvaren, a mi smatramo da to ne mogu ni učiniti oni koji su i stvorili ove probleme. Klub SDP-a stoga drži da Hrvatskoj nije potrebna rekonstrukcija, nego konstrukcija nove Vlade. Hvala.
Imamo nekoliko ispravaka. Prvi je gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice. Želim ispraviti nekoliko netočnih navoda koje je izrekla, odnosno sve skupa jedan veliki netočni navod gospođe Antičević. Vlada odbija zaštititi radnika, Vlada je kočila sustavnu reformu kaznenog zakonodavstva kao najvažnije antikorupcijske mjere. Ako je neka Vlada se dokazala u borbi protiv korupcije, onda je to upravo ova Vlada na čelu s gospođom Kosor. Mislim da jednostavno ste izrekli nešto što je apsolutno neistinito. Vlada odbija zaštititi radnika. Ova Vlada se itekako trudi i sve čini da bi zaštitila radnika, i to nije istina što ste rekli vezano za kolektivni ugovor. Znamo što se želi promijeniti u novom Zakonu o radu, a o tome ćemo tamo vidjeti u pregovorima daljnjim sa radnicima i sindikatima.
Hvala. Ispravak gospodin Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolegica ne držeći se teme i točke dnevnog reda, ipak je uspjela desetak netočnih navoda. Ja ću koliko mi vrijeme dozvoli. Rekla je da ova Vlada nije zaustavila krizu i drugi su isplivali iz krize, a mi nismo. Kolegice Ingrid, pogledajte si malo Državni zavod za statistiku, ako mu vjerujete. Realna plaća u Hrvatskoj veća je nego u regiji, veća je nego u sedam članica Europske unije. Proračun deficita je manji nego u većini zemalja Europske unije, i manji je nego u regiji. Ukupni omjer duga prema BDP-u je manji nego u svih zemalja regije i manje nego u većini zemalja Europske unije. Znam da vas bole ti podaci, nas vaše laži ne bole, ali vi ćete na sljedećim izborima ipak morati temeljit svoj neuspjeh na našim točnim podacima.
Ispravak, gospodin Ante Kulušić.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice. Kolegica Ingrid kaže Vlada je zaustavljala reforme. To ne da nije istina, nego je to još jedna SDP-ova destrukcija laži. Hvala.
Gospodin Josip Đakić, ispravak također.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjednice Vlade. Naime netočan je navod kolegice Antičević gdje je navela da je Vlada zaustavljala projekte koje je predlagao dosadašnji ministar Šimonović. To je apsolutno netočno, to je zapravo laž koja je izrečena u ovoj sabornici. Vlada naprotiv je donosila zajedno sa ministrom Šimonovićem sve zakonske prijedloge koje u ovom Saboru smo uvažili i donijeli kako bi se što više koruptivnih djela spriječilo. I danas se vrše istrage onih koji su doveli firme u teške položaje, i budite bez brige doći će red i na one iz vaših redova.
Hvala. Gospođa Đurđica Sumrak, ispravak.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Pa ništa čudno za gospođu Antičević, to je tako već folklor njezin da se razmeće različitim temama, nabacuje ih, ali nasreću i Svjetska banka i MMF su se pozitivno očitovali i sa o radu ove Vlade, jednako tako o predsjednici, o cijeloj Vladi, pa isto to vjerojatno gospođu Antičević jako smeta to što se pokrenuo proces antikorupcijskih programa, jer naravno oni se malo isto tako strahuju. Lako se i skrivati iza sindikata, lako se skrivati iza tuđe nevolje, treba se s njom suočiti. Ova Vlada to može.
Hvala. I imamo jednu prijavu za pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospodo ministri, gospođe i gospodo zastupnici. Danas raspravljamo, razgovaramo o iskazivanju povjerenja novom ministru pravosuđa, pa je ovo prilika zapravo govoriti nekoliko riječi o tome što su temeljni problemi pravosuđa danas. Dakle jedno, jedan od temeljnih problema je zasigurno njegova efikasnost, ali osim stanja u sudstvu, ono itekako utječe i na gospodarske tijekove. A upravo stanje u pravosuđu, efikasnost pravosuđa ima i veliki utjecaj na položaj Hrvatske kada je u pitanju pozicija zanimljive zemlje ili nezanimljive zemlje za strana ulaganja za investitore. Stanje u pravosuđu naravno utječe i na poslovanje cjelokupnog pa i bankarskog sektora, utječe u konačnici kroz svoju efikasnost i na visinu kamatnih stopa. Naravno da to treba mijenjati, da treba učiniti pravosuđe što efikasnijim kako bi i uvjeti poslovanja koje proizlaze kroz posljedicu efikasnosti pravosuđa u Hrvatskoj bili što je moguće bolje. Ali ono što je posljednjih mjeseci obilježilo hrvatsku politiku, to je kriminalizacija poslovnih i političkih odluka koja se dogodila kroz proces borbe protiv korupcije. Ta kriminalizacija gotovo je potpuno zaustavila gospodarske tijekove, posebice u onom državnom sektoru, državnim tvrtkama, pa i tvrtkama u vlasništvu čiji su osnivači jedinice lokalne samouprave. Došlo je na žalost do toga da se nitko danas više ne usudi donositi poslovnu odluku i to je jedan od razloga zbog čega bruto društveni proizvod u Hrvatskoj ne raste za razliku od ostalih zemalja u okruženju koje polako izlaze iz recesije. Pitanje zapravo kroz takav jedan proces što se moguće dogodila i činjenica da je u ovom trenutku najutjecajnija politička osoba u Hrvatskoj ne predsjednik Republike, ne premijerka nego glavni državni odvjetnik upravo kroz tu kriminalizaciju poslovnih i političkih odluka. Upravo zbog toga bit će jedan od najvažnijih zadataka, dužnosti novog ministra pravosuđa kako učiniti pravosuđe efikasnim, osloboditi ga ovog tereta kako bi i gospodarski tijekovi u Hrvatskoj se ubrzali i kako bi pravosuđe dalo svoj puni doprinos razvoju gospodarstva a ne bilo kočnica razvoja gospodarstva što je u ovom trenutku. Kroz odgovore na ova pitanja i ocjene ovog područja biti će i stav Hrvatske stranke prava o povjerenju novom ministru.
Hvala. I zaključno gospođa predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Zahvaljujem svima koji su raspravljali, još jedanput u ime svoje, jer sam ja to predložila. Ali svakako u ime Vlade republike Hrvatske, u ime svih koalicijskih partnera jer je to odluka koja je donešena i u razgovoru sa svim koalicijskim partnerima koji su gospodina Bošnjakovića podržali dakle predlažem Hrvatskom saboru da potvrdi Dražena Bošnjakovića da potvrdi za ministra pravosuđa u Vladi Republike Hrvatske. Na samom kraju dakako da moram reći rečenicu dvije oko tvrdnje zastupnice koja je govorila u ime Socijal-demokratske partije hrvatske, o tome da je Vlada zaustavljala reforme u pravosuđu. TA izjava je prije svega strašna uvreda za gospodina Ivana Šimonovića, ministra pravosuđa u Vladi Republike Hrvatske, koji je u Vladi znate bio kao neovisan i ta izjava zapravo hoće reći da je on pristajao na pritiske i na zaustavljanje reforme pravosuđa i svih procesa i da je on zapravo pristao, ne znam iz kojih razloga, svejedno ostajati u takvoj Vladi. Dakle, to je zaista uvreda prije svega Ivanu Šimonoviću, naravno oko uvrede Vladi, mi smo na to navikli i kao što vidite podnosimo to. Ali moram reći naravno da je to neistina, i zbog činjenice da je Vlada provodila. Jer Ivan Šimonović i Ministarstvo pravosuđa nisu otok u Vladi, nego da je Vlada provodila sve reforme, da je Vlada donosila sve planove, i ne samo da je donosila i akcijski plan za borbu primjerice, protiv korupcije nego ga je provodila, dapače Vlada je donijela i obvezu i akcijske planove za svako javno poduzeće, koje na temelju tog akcijskog plana provodi borbu protiv korupcije i niz drugih poslova, dakle ovaj posao je obavila Vlada Republike Hrvatske zato smo dame i gospodo otvorili poglavlje 23. Jer da je Vlada zaustavljala te procese onda poglavlje 23. ne bi bilo otvoreno. I ono što je naravno najstrašnije takva izjava ne šteti Vladi, takva izjava šteti interesima Republike Hrvatske, nacionalnim interesima. I to bi u SDP-u trebali znati.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i molim klubove, glasovat ćemo u 12 sati o predloženom ministru Draženu Bošnjakoviću, pa molim klubove da okupe zastupnike u 12 sati u sabornici. Hvala lijepa vama svima, predsjednici Vlade i svim drugima koji su sudjelovali. Obavještavam da je predsjednik Odbora gospodin Petar Selem zakazao sjednicu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu danas u 13 i 30 sati u Bana Jelačića centar. I drugo, Nacionalni odbor za praćenje pregovora će danas u Hrvatskom saboru prikazati Slovački dokumentarni film Osadne koji je prikazan na ovogodišnjem festivalu Zagreb dox a koji na duhovit način popularizira članstvo u Europskoj uniji. Film će se prikazati u 13 i 30 sati u dvorani "Josipa Šokčevića" uz prijevod na Hrvatski jezik, to je Mala vijećnica. Nacionalni odbor vas još jednom sve poziva, a pozivam vas i ja ako možete doći gledati to, film je bio prikazan već djelomično na našoj televiziji ali sa insertima. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, vraćamo se kao što smo najavili na točku dnevnog reda Prijedlog za iskazivanje povjerenja Draženu Bošnjakoviću za obnašanje dužnosti ministra pravosuđa. Rasprava je zaključena. Naglašavam da je na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskoga sabora povjerenje iskazano ako je za prijedlog glasovala većina svih zastupnika u Saboru. Dakle, najmanje 77. Molim uključimo se radi utvrđivanja kvoruma. Rezultat? 97. Dakle, možemo pristupiti glasovanju. Dajem na glasovanje Odluku o iskazivanju povjerenja Draženu Bošnjakoviću za obnašanje dužnosti ministra pravosuđa. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 2 suzdržana i 21 protiv iskazano povjerenje ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću. Sukladno članku 108. Poslovnika Hrvatskoga sabora i članku 7. Zakona o Vladi Republike Hrvatske novi ministar će položiti svečanu prisegu. Nakon što pročita tekst prisege pozvat ću novog člana Vlade koji će dati prisegu tako što će ustati i izgovoriti riječ "prisežem". Tekst prisege glasi: Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak, te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam novom ministru pravosuđa, gospodinu Draženu Bošnjakoviću i želim mnogo uspjeha u njegovom radu nešto slično kao što je i do sada radio. Hvala. Eto, sada nastavljamo sa sjednicom. I prelazimo na - Godišnji financijski izvještaji HBOR-a za 2009. godinu, Podnositelj: Hrvatska banka za obnovu i razvoj Hrvatska banka za obnovu i razvitak podnijela je Izvješće na temelju članka 22. Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Anton Kovačev, predsjednik uprave Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče hvala lijepa, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja ću nastojati biti kratak u uvodu a poslije stojim na raspolaganju za bilo kakvo pojašnjenje ili dodatno objašnjenje Izvješća Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2009. godinu. Prije svega želim naglasiti da je financijska izvješća i reviziju poslovanja obavilo neovisno revizorsko društvo DEloit i izrazilo pozitivno mišljenje bez primjedbi na financijska izvješća Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2009. godinu. Isto tako godišnje Izvješće potvrđeno je od Hrvatske vlade 17. lipnja, Odbora za gospodarstvo 16. lipnja, Odbora za razvoj i obnovu 17. lipnja, i temeljnog Odbora za financije i državni proračun 30. lipnja. U Izvještajnoj godini dakle 2009. bilančna suma odnosno na kraju izvještajne godine, bilančna suma HBOR-a iznosila je 20 milijardi i 800 milijuna kuna i povećanje je 11% u odnosu na prethodnu 2008. godinu. Na kraju 2009. kapital je iznosio 6 milijardi 700 milijuna kuna, povećanje od 5% u odnosu na prethodnu godinu. Odobreni krediti su iznosili 6 milijardi 200 milijuna kuna. I ono što je najznačajnije taj iznos odobrenih kredita raspoređen je u tisuću 202 pojedina projekta. Struktura odobrenja je bila 14% za gospodarstvo, misli se na veliko gospodarstvo, 16% za malo i srednje poduzetništvo, 2% za infrastrukturu i čak 68% za poticanje izvoza, dakle kreditne programe poticanja izvoza, odnosno hrvatskih izvoznika. Mislimo da je to značajan podatak jer ako itko u ovoj svjetskoj gospodarskoj krizi onda su pogođeni izvoznici. Mi smo nastojali kroz sve naše programe posebno one kojima su isključivo namijenjeni izvoznicima dati podršku izvoznicima posebno pa kažem taj podatak da je 68% ukupnih kreditnih programa u 2009. odobreno izvoznicima je značajan. Izdane su garancije od 65 milijuna kuna ukupno i one se uglavnom odnose na izvozne bankarske garancije, isto podržavanje hrvatskog izvoza. Što se tiče mandatnih poslova, ukupna naša aktivnost odnosno poslovanje je iznosilo 2 milijarde i 500 milijuna. Imali smo dakle tisuću 457 odobrenja. Dakle, ti mandatni poslovi se uglavnom odnose na osiguranja izvoza koje HBOR radi u ime i za račun države. Isplatili smo i 10 odšteta u ukupnom iznosu od 2 milijuna i 700 tisuća kuna. I ono što je najvažnije nismo dirali Garantni fond dakle sve odštete koje su plaćene, plaćene su iz prihoda za osiguranja. Dakle, ukupno poslovanje HBOR-a kada se zbroji i naša osnovna djelatnosti, dakle kreditna aktivnost, izdana jamstva i poslovi u ime i za račun iznosila su 8 milijardi 700 milijuna kuna. Ako gledamo ukupnu aktivnost od osnutka HBOR-a '92. godine do zaključno 2009. ukupno poslovanje HBOR-a iznosilo je 79 milijardi 800 milijuna kuna. Ukupni prihodi u 2009. su bili 944 milijuna kuna, ukupni rashodi 778 milijuna kuna i iskazana dobit na kraju 2009. godine je bila 166 milijuna kuna. Ja ću isto kratko kazati strukturu našeg kreditnog portfelja. U A je klasificirano 91% naših ukupnih plasmana, B oko 9% i C nijedan. Vi dobro znate da smo na kraju 2008. imali problema sa izdanjem obveznica, odnosno tržište ne samo u Europi nego u čitavom svijetu je stalo i tada smo najavili da ćemo imati možda značajno smanjenje kreditne aktivnosti u 2009. najavili smo negdje od 25 do 30% smanjenje. Evo srećom to se nije obistinilo, mi smo imali podatak odnosno smanjenje kreditne aktivnosti za oko 5% u odnosu na prethodnu godinu. To smo u prvom redu osigurali dobrom suradnjom sa međunarodnim financijskim ustanovama, pa smo tako pribavili sredstva od KVF-a Njemačke banke za obnovu i razvitak u iznosu 45 milijuna eura, Centralne banke Vijeća Europe ECB-a 50 milijuna eura, za malo i srednje poduzetništvo. Od Europske investicijske banke EIB-a 250 milijuna eura, za malo i srednje poduzetništvo i projekte u velikim poduzećima. Od IBRD-a dakle Svjetske banke 100 milijuna eura. I ono što je najznačajnije mi smo od međunarodnih financijskih ustanova uspjeli pribaviti sredstva pod istim uvjetima kakve smo imali kakve smo ugovore potpisivali prije svjetske gospodarske i financijske krize. I time smo osigurali zadržavanje kamatnih stopa na razini koje smo imali prethodno, dakle u rasponu od 2 do 6% što smatram da je izuzetno značajno za hrvatsko gospodarstvo, odnosno hrvatske gospodarstvenike. Mi smo tijekom 2009. godine, već na početku godine u svibnju donijeli 4 nova programa koja su bila prilagođena potrebama hrvatskog gospodarstva i smanjenju utjecaja svjetske gospodarske krize. Prvi program je bio kreditiranje proizvodnje, dakle kreditiranje pribavljanja obrtnih sredstava za proizvođače, jer smo smatrali da u oni najugroženiji krizom. Zatim kreditni program financiranja trajnih obrtnih sredstava na 5 godina uz godinu dana počeka, zahvaljujući razumijevanju kolega iz Europske investicijske banke jer naime prvotno je svih 250 milijuna eura bilo namijenjeno investicijama odnosno ulaganjima u osnovna sredstva. Međutim, mi smo uspjeli uvjeriti kolege iz EIB-a kako zahtjevi i potrebe za investiranjem u ovakvim uvjetima krize nisu izraženi i nisu dostatni s obzirom na raspoloživa sredstva. I u dogovoru sa EIB-om smo polovicu tih ugovorenih sredstava prenamijenili za trajna obrtna sredstva. Zatim uveli smo novi kreditni program likvidnosti, poseban program poticanja izvoza sa Svjetskom bankom. I novi program IPARD-a želeći da se kao i kod prethodnih pretpristupnih fondova što veći iznos sredstava iz IPARD-a iskoristi. Uspostavili smo posebni program kreditiranja svih onih koji će dati zahtjev za korištenje tog predpristupnog fonda. HANFA je dala odobrenje za osnivanje Hrvatskog kreditnog osiguranja, dakle novog društva koje je HBOR osnovao zajedno sa kolegama iz Austrije OKB-om, gdje će HBOR, odnosno gdje HBOR ima 51% vlasništvo tog novoosnovanog društva, a kolege iz Austrije odnosno OKB 49%. Dakle, to novo društvo je osnovano zbog usklađenja sa pravnom stečevinom Europske unije, jer dio poslova osiguranja koje smo do sada osiguravali u HBOR-u dakle osiguranje izvoza, tzv. utrživi rizici bilo je potrebno izdvojiti u posebno društvo koje će poslovati po tržišnim osnovama. Evo već je izdana prva polica osiguranja upravo 1. srpnja i nadamo se da će to novoosnovano društvo naći svoje mjesto i dati dodatnu potporu hrvatskim izvoznicima. Želim na kraju samo kazati da je u travnju održana godišnja Skupština EAPB-a, udruge razvojnih banaka Europe gdje je HBOR jedini član izvan država Europske unije, a u rujnu je održana već tradicionalna 8. međunarodna konferencija o poticanju izvoza koju organizira svake godine HBOR. Ja neću puno govoriti o 2010., ali samo nekoliko osnovnih obavijesti, ono što smo radili u prvih 6 mjeseci ove godine. Pribavili smo ponovno sredstva od međunarodnih financijskih ustanova, od CEB-a 50 milijuna eura, od EIB-a 250 milijuna eura i dodatnih 34 milijuna, od … [[Govornik se ne razumije.]] 50 milijuna eura, dakle dovoljno sredstava kako bi izišli u susret svim potrebama hrvatskog gospodarstva. I jedan značajan podatka, dakle u prvih 5 mjeseci ove godine ukupna kreditna aktivnost HBOR-a je bila preko 4 milijarde kuna, odobreno 782 pojedinačna kredita, to je 56% povećanje naše kreditne aktivnosti u odnosu na prošlu godinu, dakle isto razdoblje od 5 mjeseci prošle godine. To nije samo značajno kao dobra naznaka poslovanja HBOR-a i u ovoj godini nego ipak oživljavanja gospodarstva i ulaganja ne samo u obrtnu sferu nego ulaganja i u investicije odnosno u osnovna sredstva. Evo ja ne bih dužio, još jednom naglašavam da stojimo na raspolaganju za sva pitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji sa sjednica odbora uzeti riječ? Ne. Da. Odbor za financije.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske banke za obnovu i razvitak, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 57. sjednici održanoj 30. lipnja 2010. godine Godišnje financijsko izvješće Hrvatske banke za obnovu i razvitak i to kao matično radno tijelo. Nakon uvodnog izlaganja predsjednika uprave Hrvatske banke za obnovu i razvitak raspravljalo se o predmetnom izvješću, a najvažnija stajališta su bila takva da je pohvaljeno predmetno izvješće i dana je puna potpora radu Hrvatske banke za obnovu i razvitak zbog svoje poslovne politike kojom se prilagođava potrebama gospodarstva. To potvrđuje aktivno uključivanje Hrvatske banke za obnovu i razvitak u provođenje mjera za gospodarski oporavak i razvitak koji je donijela Vlada Republike Hrvatske. Ali isto tako upozoreno je i da bi HBOR svoju poslovnu politiku ubuduće trebao sve više usmjeravati na davanje kredita preko poslovnih banaka, a smanjivati odnosno izbjegavati mogućnost izravnog kreditiranja zbog povećanog rizika. Posebnu pozornost treba posvetiti i efikasnoj naplati izravno danih kredita. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru donošenje Odluke o potvrđivanju Godišnjeg financijskog izvješća Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odbor za razvoj? Ne. Poljoprivreda? Gospodarstvo? Nema interesa. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. U ime kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice uvaženi kolega zastupnik Goran Marić. Izvolite, kolega Marić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Uprave Hrvatske banke za obnovu i razvitak, cijenjeni kolegice i kolege. Promatrajući period od 1992. do zaključno sa 2009. možemo uočiti da je veliki udio u kreditnoj aktivnosti u hrvatskom gospodarstvu otpadao cijelo to razdoblje na Hrvatsku banku za obnovu i razvitak. Sami podatak da je u tom razdoblju odobreno kredita 26 tisuća, da je odobreno cca 49 milijardi kuna, da je izdano jamstava u razini 17 milijardi, … [[Govornik se ne razumije.]] poslova 13 i pol milijarda i sve ukupno 41 tisuću 117 odobrenja i nešto malo manje od 80 milijardi onda to sve upućuje na iznimno opsežan i važan posao koji je odradila Hrvatska banka za obnovu i razvitak od '92. do zaključno s 2009.-om. Važno je naglasiti da je ona brinula i o najviše onim segmentima, onim granama gospodarstva za koje nisu veliki interes pokazale hrvatske komercijalne banke. Brinula je i o regionalnom ravnomjernom razvoju Republike Hrvatske, o čemu također komercijalne banke ne brinu. Njihov dakle doprinos je u tome velik, ali je brinula i o poticanju izvoza, o poticanju turističke djelatnosti, a znamo da komercijalne banke vrlo često ne potiču te grane, a ponekada i ne odobravaju kreditne plasmane za pojedine gospodarske djelatnosti. Kod svih odobrenih kredita od '92. do 2009. 47% je bilo za poticaj izvoza, 30% za poticaj gospodarstva, a 13% za malo i srednje poduzetništvo. U 2009. godini došlo je do promjena u tim podacima, ponajviše zbog još izraženije potrebe poticanja malog i srednjeg poduzetništva, ali i izvoza. Tako da je u 2009. od svih kompletnih, ukupnih kreditnih aranžmana 68% je bilo u smjeru poticaja izvoza, a 16% malo i srednje poduzetništvo. I u 2009. aktivnost Hrvatske banke za obnovu i razvoj bila je na zavidnoj razini. Obrađeno je 1202 kredita odobrena u ukupnom iznosu nešto više od 6 milijardi kuna. Vrlo važno je da je smanjen, vrlo malo je smanjen ukupni plasman i to za 4% iako je bilo planirano znatno veće smanjenje ukupnog kreditnog plasmana, ali je povećan broj korisnika. To je vrlo bilo važno za održavanje poduzetništva i razvoj malog i srednjeg poduzetništva u Republici Hrvatskoj. U 2009. godini HBOR je nastupio na tržištu kapitala i zaduživao se i kod Europske investicijske banke i Njemačke razvojne banke i Svjetske banke, a najviše od Europske investicijske banke 250 milijuna eura. Uveo je i nove programe, programe financiranja obrtnih sredstava i to je bio jedan od najvažnijih programa s obzirom da je došlo do povećane nelikvidnosti u gospodarstvu sa dolaskom svjetske ekonomske krize. Po svim programima tih poticaja obrtnih sredstava i od trajnih obrtnih sredstava kreditiranja proizvodnje i povećanja likvidnosti i pripreme izvoza ukupno je odobreno 4,7 milijardi odnosno 77% ukupnih odobrenja i kreditnih plasmana. To je važna konstatacija da se vidi da je u pravo vrijeme kreditna aktivnost bila usmjerena tamo gdje je bila i najpotrebnija. Što je zapravo problem u svim gospodarstvima kad zahvati recesija i gospodarska kriza, što se tada događa i zašto je Hrvatska bila u jednoj posebno nepoželjnoj situaciji. Diljem svijeta u svim zemljama u recesiji došlo je do smanjenja pasivnih kamatnih stopa, do povećane kreditne aktivnosti komercijalnih banaka i do znatnog smanjenja kamatnih stopa na kreditne plasmane. Na žalost u Hrvatskoj se dogodio obrnuti slučaj. Došlo je do snažnog povećanja depozitnih kamatnih, tzv. pasivnih kamatnih stopa, došlo je do smanjenja kreditne aktivnosti, razina kreditne aktivnosti komercijalnih banaka se smanjila i došlo je čak i do povećanja i onako visokih kamatnih stopa na kreditne plasmane. A još više otežava na sve to situacija nedovoljna razvijenost tržišnih odnosa u hrvatskom gospodarstvu. I u takvim uvjetima upravo glavni teret je pao na Hrvatsku banku za obnovu i razvitak i u takvim uvjetima Hrvatska banka za obnovu i razvitak je odgovorila ovim izazovnim vremenima i zapravo bila je ključna prevaga za uzdržavanje hrvatskog gospodarstva u ovim prijelomnim vremenima. Mnoge hrvatske tvrtke misle da mogu biti velike samo ako su velike u Hrvatskoj i ako dominiraju u Hrvatskoj. To je pogrešno mišljenje. Ni jedna svjetska tvrtka nije snažna, moćna i velika samo zato što je dominantna u svojoj državi. Jedan Phillips, jedna Nokia kad ne bi bile dominantne u drugim državama ne bi nikada možda nitko ni čuo za njih izvan Nizozemske, Njemačke ili Finske i ostali. Dominantan monopolistički položaj u svojoj domovini ne znači da je to i dobro i za gospodarstvo i za tu tvrtku. Močne tvrtke postaju samo ako prošire svoje poslove izvan svoje domicilne zemlje. I ono što je najvažnije mi smo još jednom u posebno teškom momentu gdje je isto tako bila uloga Hrvatske banke za obnovu i razvitak velika, jer taj dominirajući položaj ako se ostvari u proizvodnji nije toliko problematičan. Na žalost u proizvodnji i nema dominantnih pozicija, ali ako se one pojavljuju u uslužnim djelatnostima i u trgovini onda je to nešto što još više opterećuje domaće gospodarstvo. Zato osim ovih pokazatelja koje sa povećanom kreditnom aktivnošću, sa nižim kamatnim stopama treba djelovati i sa razvijanjem tržišnih odnosa i jačanju konkurencije jer bez toga neće biti učinkovite ni ove mjere. A onda bi bile učinkovitije i mjere Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Evo, ima toliko toga pozitivnog što treba istaknuti i uvijek treba istaknuti kad je nešto pozitivno, ali uvijek se pojavljuju i nepoželjne pojave. One su nus pojave na koje treba upozoriti, koje treba na vrijeme primijetiti i protiv kojih treba i poduzimati određene mjere. Tako primjer nije zabrinjavajuće ali je simptomatično i treba to uočiti i vidjeti da prihodi od kamata su rasli sa stopom 0,7%, a rashodi od kamata su rasli dvostruko većim tempom 1,5%. To je nešto što je u ovoj situaciji podnošljivo, ali što moramo imati u vidu prilikom daljnjih aktivnosti Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Isto tako, malo prije u ime odbora sam kazao da je skrenuta pozornost na izravne plasmane Hrvatske banke za obnovu i razvitak i povećanu razinu rizika. Od 28% ukupnog portfelja Hrvatske banke za obnovu i razvitak ili 6,9 milijardi kuna otpada na izravne plasmane. Oni se prate i po kreditnim programima i direkcijama kreditiranja. Poduzete su mnoge mjere što je vidljivo i u izvješću za smanjenje rizika i od analize klijenata, dodatnih analiza i financijskih izvješća, usavršavanjem i izobrazbom zaposlenika. Ali rizik se jedino može smanjiti rizik naplate sa kvalitetnijim jamstvom i sigurnim koretelarom. Na tome treba sve više raditi. A istina je ima i onih koji ne vraćaju uredno kredite i zapadaju u poteškoće, ali dovode i Hrvatsku banku za obnovu i razvitak u probleme. Postavlja se, odnosno javlja se potreba hitne intervencije u tom pogledu radi naplate svih potraživanja posebice onih za koje se zna da su došli u ogromne probleme i pred kojima je ili stečaj već otvoren ili pred kojima stečaj očekuje. Davanje impulsa onima koji su na izdisaju, a zna se unaprijed njihova sudbina je produžavanje agonije, povećavanje rizika, a nikako doprinos gospodarstvu i poduzetništvu. Znalo se kako će mnogi završiti. Zato je na vrijeme potrebno da država naplati svoja potraživanja, da državne institucije naplate potraživanja, a ne da se povećavaju. Imam pregled 10 najvećih izravnih dužnika na 31. prosinca 2009., gdje je ukupna dospjela potraživanja prelaze razinu stotinjak milijuna kuna. To je ipak signal da treba nešto hitno učiniti prema tim komitentima, jer za neke su već toliko jasna situacija da su otišle u stečaj, za neke sinoć se pojavila informacija na vijestima i teletekstu da su uhićeni, privedeni na informativni obavijesni razgovor. Od takvih tvrtki ne možemo očekivati da će vraćati kredite, prema takvim tvrtkama treba poduzeti sve moguće mjere radi naplate i zaštite interesa Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Isto tako upozorio bih o namjenskom korištenju kredita. Ako je jednoj tvrtki odobren kreditni plasman, dat kredit za poticaj izvoza, a on nije iskoristio taj dio kredita za poticaj izvoza, onda nije racionalno da se takvima automatski odobrava da ta neiskorištena sredstva ne vrate, nego da ih koriste kao obrtna sredstva, a i oni su isto tako, takve tvrtke u vrlo lošoj situaciji, to samo povećava rizik i dovodi u nepovoljan položaj Hrvatsku banku za obnovu i razvoj. Posebice treba skrenuti pozornost na jamstva. Založena prava drugog, trećeg, četvrtog, petog reda na kojem ima već neko … [[Ne razumije se.]] vlasništvo, to itekako utječe na povećanje rizika i mogućnost naplate potraživanja. Evo uz sve napomene, preporuke i pohvale i upute što bi trebalo i činiti ubuduće, klub HDZ-a podržava izvješće Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2009. godinu i glasovat će za njegovo prihvaćanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Predajem riječ uvaženom kolegi Davoru Bernardiću, koji će govoriti u ime kluba SDP-a. Izvolite kolega.
Dobar dan. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće HABOR-a za 2009. godinu, godinu koja je za hrvatski pojmove ali i svjetske pojmove bila krizna, koju je obilježio pad industrijske proizvodnje, pad trgovine, pad bruto društvenog proizvoda, i ono što je najvažnije za Hrvatsku, ali ono što nas žalost neadekvatna reakcija Vlade. HABOR je osnovan po uzoru na njemački KFE još '92. godine, … [[Ne razumije se.]] je financijska institucija i specijaliziran je za izdavanje dugoročnih kredita poticaju izvoza, poticaju gospodarstva i poticaju svega onoga što Hrvatsku čini, tj. što može činiti rast bruto društvenog proizvoda. No međutim kad govorimo o tome onda treba isto tako reći da hrvatska Vlada nije ispunila zakonske obveze prema HABOR-u i uplatila iznos do 7 milijardi temeljnog kapitala iz državnog proračuna. Taj prijedlog je bio prijedlog zastupnika SDP-a, kao jedna u sklopu antirecesijskih mjera koja bi pojačala i kreditnu aktivnost, a koja bi oslobodila dio sredstava prijeko potrebnih za kreditiranje izvoznika, za kreditiranje gospodarstva u 2009. godini. No međutim istine radi treba i reći da je politika HABOR-a u zadnjih 15, odnosno 17 godina neću reći nepromijenjena, ali po uzoru na neke međunarodne financijske institucije naš multiplikator kad je u usporedbi, znači multiplikator koji uspoređuje aktivu i temeljni kapital je neusporedivo manjim sa sličnim bankama u Europi, i to treba reći. To treba reći javno zato jer to je nedostatak dvije stvari. Same uprave HABOR-a koja nije osigurala da u 15 ili 17 godina taj multiplikator bude veći. I ekonomske politike, a prije svega ekonomske politike Vlade koja nije strateška i kao takva, kao strateška i sa odrednicama u blago je rečeno da nema obilježja ekonomske politike. Sad zašto to govorim i zašto je to važno? Zato jer se u krizi ogleda od ovakve jedne institucije kao što je HABOR i spremnost države na reakciju kad je u pitanju pomoć srednjim i malim poduzetnicima, svim gospodarstvenicima izvoznicima, a ako ona u godini krize umjesto da naraste, padne sa kreditnim plasmanima u iznosu od 5%, onda je činjenica da smo u problemu. Ja ću vas podsjetiti da je SDP predlagao 26 antirecesijskih mjera, čitav niz zakona, još 2009. godine kada je za to bilo vrijeme, kada je to radila i Europska Komisija, kada je to radio i SAD i kada se moglo sačuvati pokoje radno mjesto. U godinu i nešto dana izgubljeno je 100 tisuća radnih mjesta, radno mjesto je teže ponovno otvoriti nego ga sačuvati i kad zakasniste s reakcijom i kad jamstveni fond imate nakon godinu i pol dana od trenutka kad je Europa i kad je svijet reagirao na krizu, onda je jasno da taj jamstveni fond, pa i ovaj dio koji je HABOR preuzeo na sebe ne može zaživjeti. I nije zaživio. I apsurdno je da u toj istoj godini 2009. onaj dugoročno, dugoročno obilježje poslovanja, ono što bi poslovanje HABOR-a trebalo biti da financira dugoročne projekte, da financira izvoz, pretvara i otvara nove programe kreditiranja, a prvenstveno tu mislim na program kreditiranja likvidnosti, dakle to nikad nije bilo. Nikad HABOR nije kreditirao likvidnost, niti jedna takva institucija u svijetu i valjda smo po tome jedinstveni, ja ne znam kakvi su sad pokazatelji u ovim kriznim godinama, no činjenica je da je za likvidnost odobreno 13 kredita u iznosu od 240 milijun kuna. To je velik novac i htjeli bi znati koji su bili kriteriji za odobravanje kredita za likvidnost. Htjeli bi to znati, to u ovom izvješću nije napisano. A zašto za likvidnost? Zato jer je unutarnja nelikvidnost u državi, nepodmirene obaveze preko 27 milijardi kuna, zato jer nema sposobnosti, načina i volje da se taj problem sustavno riješi i kada preko 20 mjeseci nelikvidnost raste onda to više nije slučaj, onda to više nije želja, onda to više nije hir, onda je to ozbiljan problem koji treba rješavati a ne na njega gledati, riješit ćemo sutra, evo imamo rješenja, ništa se ne brinite, sve je spremno, jer to nije rješenje odgovorne fiskalne politike. To je rak rana koja je pojela u zadnjoj godini Hrvatsko gospodarstvo i zbog toga Hrvatsko gospodarstvo u ovoj godini nastavlja sa padom. Taj pad neće biti drastičan no što je u prvom valu prošle godine bio no, međutim, činjenica je ono što je istina i činjenica da mi iz recesije ulazimo u ekonomsku depresiju, grebanje po dnu sa malim padom. Takva su očekivanja za period do kraja godine, a za sljedeću godinu biti ćemo također tu negdje. Nepodmirene obveze, to je nešto što SDP i koalicijski partneri probali riješiti preko tri prijedloga zakona, elegantno da država, tj. javna poduzeća u državnom vlasništvu podmire svoje obveze da se ne naručuje preko onoga što se može platiti kako bi se taj investicijski trend upumpavanja novca za narudžbe zaustavio kako bi imali stabilnu ekonomiju, na kraju krajeva kako bi ekonomija počela funkcionirati, ono što se na žalost dogodilo nije bila adekvatna reakcija i zato je 40 tisuća pravnih osoba insolventno i preko njih su ugrožena radna mjesta preko 90 tisuća ljudi u ovom trenutku u ovoj zemlji i pitanje je vremena kada će nekome od njih netko sutra reći da više ne rade. Taj nedostatak sigurnosti porezne konsolidacije, nestalnosti poreznog sustava koji je u prošloj godini obilježio i rast poreza koji postoje u Hrvatskom poreznom sustavu i uvođenje nekih novih poreza podsjetit ću trošarinu za mobilnu telefoniju, koju uz Hrvatsku ima samo Srbija što dovoljno govori o svemu, to je povećanje poreza na dodanu vrijednost koji nije upumpan u razvoj i strukturne reforme nego u zadržavanje likvidnosti budžeta opće države i to je također set poreza parafiskalnih nameta koji su dodatno opteretili i gospodarstvo i građane. I u takvom okružju i okružju financijske nestabilnosti pa i u okružju u kojem susjedne države na ovom Balkanskom poluotoku također proživljavaju financijsku krizu, dužničku krizu zbog toga što su trošile izvan svojih mogućnosti, što su živjele izvan svojih mogućnosti, a bojim se da na tom putu je i Hrvatska, neću reći na sličnom putu zato jer vjerujem da možemo naći načina da se uz pametne odluke, uz brze zakone, uz interventne mjere, uz razborito promišljanje, uz konsenzus oko bitnih pitanja i uz ono što se ne zove politikantstvo, izvučemo iz duboke strukturne krize. NO međutim, u tom okružju isto tako treba napomenuti da je nama kreditni rizik, rizik od investiranja, na kraju krajeva rizik koji za sobom vuče i veću cijenu kapitala u ovom trenutku za 50% veći nego prošle godine. To se mjeri spredom između Njemačke i Hrvatske obveznice, razlikom u prinosu, i ona je ovisno kako koja obveznica izdana sada između 395 i 409 ... što vam je dodatak na elementarnu kamatnu stopu od 3,5 i 4%. I vidite taj dodatk od 3,5 i 4% plaćaju samo hrvatski gospodarstvenici, plaćaju samo hrvatski građani na onu likvidnost i za taj dodatak od 3,5 i 4% je isključivo odgovorna Hrvatska vlada. To je ono što se zove rizik zemlje. 3,5% kamate ili 4% kamate od ukupne kamatne stope za njih je direktno odgovorna Hrvatska vlada. I stoga kada nema strukturnih reformi ili kada nema brzih prijedloga zakona nakon power point prezentacije ili slide showa onda se s pravom možemo zapitati kada ćemo to izvući zemlju iz krize jer ne nazire se kraj, obično što bi trebalo raditi, što sve države rade je da paralelno sa restrukturiranjem smanjuju rashode ali isto tako nova zaduživanja kojih u Hrvatskoj će biti od strane centralne države, od strane s državom povezanih fondova, upumpavaju u strukturne reforme. Kada se taj novac upumpava u likvidnost, kada se taj novac upumpava u isplatu plaća onda to definitivno ne može donijeti rast i razvoj nego manjkavost porezne mase s kojom se Hrvatska suočava, budući da je u periodu u usporedbi s istim periodom prošle godine industrijska proizvodnja manja za 6%. I u takvim uvjetima vi sa ničim ne možete potaknuti rast pogotovo ako ste zaboravili pravilno i na vrijeme reagirati. Za kraj mogu reći da je izvjšće HBOR-a u skladu sa izvješćem o jednoj ekonomskoj politici koja postoji već skoro 20 godina, da je taj program svake godine nešto malo veći no bez ozbiljnijih promjena trendova i jačeg poticanja gospodarstva. Normalno je da jamstveni fond kao takav nije mogao živjeti budući da Hrvatska i Hrvatsko gospodarstvo nije dovoljno propusno da upije tu likvidnost da upije novčana sredstva koja bi se mogla u njega upumpati, one dobre firme koje postoje njima je zaduživanje i onako povoljno i onako lakše, a loše firme njima nitko ne želi dati kredit, nitko im ne želi odobriti sredstva, zato jer možda u tom trenutku odobravanju tih sredstava su otpustili neke ljude ili imaju ugovor o otkazu kod sebe u ladici. I u takvoj situaciji sigurno da nije dobro da ne postoji adekvatna reakcija i politika Vlade koja je u zadnjih 20 godina uz onaj nužni period premošćivanja prethodne Vlade na čelu sa pokojnim premijerom Račanom, koji je sanirao postojeće efekte koji su bili trendovi 99. godine, ta politika je uglavnom stihijska i takav je odraz ovog izvješća HBOR-a. Bez velikih kreditnih aktivnosti, svake godine sa nekakvim rastom ili padom, sa malim multiplikatorom, puno manjim nego u razvijenim europskim zemljama, a to je rezultat opće nesigurnosti, nepovoljne investicijske klime i nesustavne ekonomske politike koja ima za cilj osigurati rast domaće proizvodnje. Jer samo rast domaće proizvodnje, stvaranje dodatne vrijednosti može osigurati dugoročno održivi razvoj u Hrvatskoj. Bez toga samo pričamo priču, prebacujemo lopticu na drugu stranu terena, pretakamo iz šuplje u prazno i jedemo svoju supstancu, jedemo svoju materiju. Na taj način se više ne može voditi ova zemlja i stoga je nužno ukoliko ne postoji volja, spremnost i snaga da se reforme, reformski zakoni i sve ono što je potrebno provedu da se ide na prijevremene izbore, izloži program i onda se vidi tko taj program može izrealizirati. Hvala.
Na redu je klub HNS-a, HSU-a i uvaženi kolega zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče uprave sa suradnicom, državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a i HSU-a podržat će ovo izvješće Hrvatske banke za obnovu i razvoj kao i uvijek do sada. Izvješće koje na jedan vrlo korektan način govori o učinjenom. I posebno želim naglasiti na vrlo korektan način o učinjenom u okviru onih realnih mogućnosti na koje oni nisu mogli utjecati, ali koje mogućnosti i koje okvire im daje ili osigurava Vlada Republike Hrvatske. I sasvim siguran sam da ti potencijali nisu iskorišteni i da te mogućnosti u ovom izvješću nisu definirane konkretnim brojkama, ali iščitavanjem ovih brojki iščitavanjem ovog izvješća i ne samo ove godine nego svih ovih godina do sada, vidljivo je da je potencijal HBOR-a daleko snažniji, daleko veći nego onaj koji je prikazan ovim izvješćem. Ali želim opet ponoviti mi u klubu HNS-a i HSU-a kao i uvijek do sada tvrdimo da taj okvir HBOR mora osigurati Vlada Republike Hrvatske. Da pošto je već rečeno pošto je već rekao kolega Marić da HBOR ima jedan snažan udio u kreditiranju hrvatskog gospodarstva, da jedan odličan alat u komunikaciji sa komercijalnim bankama, to je sasvim sigurno točno. Međutim, upitno je i ključno je pitanje koliko smo mi dobro i kvalitetno taj alat iskoristili ili koliko dobro i kvalitetno smo stvorili jednu polugu HBOR-u našem gospodarstvu u trenutku kada su se komercijalne banke okrenule, normalno netko im je to dozvolio, nisu to oni slučajno napravili, kada su se okrenule od gospodarstva posebno proizvodnog gospodarstva, posebno proizvodnog gospodarstva izvozno orijentiranog sa uvjetno rečeno nisko dohodovnim proizvodom ili bolje rečeno radno intenzivne djelatnosti. Činjenica da mjere koje je Vlada vrlo pompozno najavila tokom 1. mjeseca kao potpora gospodarstvu i model A i model B, činjenica da je i HBOR dobro posložila, da prije toga uvidjevši da nema, uvidjevši jednu bezidejnost kako i na koji način pomoći hrvatskom gospodarstvu tu mogućnost i tu šansu je prepoznao i guverner Rohatinski i HNB, pa je oslobodila, najavila potencijal od 10 milijardi, oslobodila 3 milijarde koje su u kombinaciji zajedno sa HBOR-om i poslovnim bankama trebale otići u realni sektor u gospodarski sektor. Činjenica da po modelu A smo došli u jednu fazu iscrpljenosti. Na zadnjoj aukciji 5 aukcija od ponuđenog komercijalne banke su se javile svega za 1/3. prema tome, ostalo je neiskorištenog potencijala od prethodnih 4 aukcije iskorišteno je 800 milijuna. Ali sve to skupa i sve to zajedno je daleko od potencijala od 3 milijarde. To govori o nečemu. Ministar financija tvrdi da naši poduzetnici nemaju programe, da naši poduzetnici imaju potencijal, imaju mogućnost, ali jednostavno ne prepoznaju šansu. Osobno mislim i mi u klubu HNS i HSU-a tvrdimo da je to jedan vrlo podcjenjivački odnos prema našem gospodarstvu i prema poduzetnicima. Mnogi naši poduzetnici sa svojim proizvodom ne tuku se samo na domaćem tržištu, dapače. Drvna industrija 80% svoje proizvodnje izvozi na vrlo tvrda tržišta. Zbog monetarnih gubitaka koje ti ljudi trpe već dugi niz godina, od kada smo fiksirali tečaj kune, oni svake godine plaćaju ceh između 10 i 15% samo kroz monetarni gubitak. I normalno da su iscrpljeni. I sigurno trebaju podršku i sigurno da trebaju pomoć. Međutim, oni nisu zanimljivi komercijalnim bankama. Kada su se donosile ove mjere, mjere A i B, najavili smo mogući problem i najavili smo mogući takav ishod. I onda smo predlagali da se hrvatska Vlada odredi kakve mi to gospodarstvo želimo, koje su to gospodarske grane, koje gospodarske grane mi želimo poticati, koje gospodarske grane će potaknuti promjenu strukture našoj ekonomiji, koje gospodarske grane će potaknuti zapošljavanje, koje gospodarske grane će stvoriti pozitivan neto devizni efekt? Međutim, mi to ne znamo. Ja pitam, da li itko od vas to zna? Normalno da za to treba imati znanje, normalno da za to treba imati odgovornosti koje očito nedostaje kada govorimo o hrvatskoj Vladi. Ali sasvim sigurno kada bi hrvatska Vlada bila spremna preuzeti tu odgovornost i imala to znanje, da sasvim sigurno potencijal kojega ima HBOR-a bi snažnije došla do izražaja, gotovo sigurno. Jer onda o tome ne odlučuju komercijalne banke, o tome odlučuje Hrvatska banka za obnovu i razvoj temeljem strategije koju je donijela Vlada Republike Hrvatske. I sasvim sigurno taj potencijal od 3 milijarde koji nije iskorišten, a s obzirom da je čitava priča krenula u potpuno krivom smjeru guverner Rohatinski je obustavio mogućnost daljnjeg oslobađanja do onih 10 milijardi koje su bile obećane. Model B totalni je fijasko. Dal naši poduzetnici nisu spremni investirati? Dal naši poduzetnici nemaju znanja i sposobnosti i potrebu za zamjenom tehnologije, instaliranjem produktivne tehnologije? Dal naši poduzetnici nemaju tržište? Međutim je činjenica da po modelu B zajedno s komercijalnim bankama, model B zajedno s komercijalnim bankama doživio totalni fijasko. Hrvatska banka za obnovu i razvoj ima znanja, ima iskustva, ima i sredstva. komercijalne banke bi trebale biti sretne da uopće Hrvatska banka za obnovu i razvoj želi s njima raditi aranžman. Međutim, ovu priču ne diktiramo mi nego je diktiraju komercijalne banke, samo zato jer nismo spremni preuzeti odgovornost. Treća stvar, kad je premijerka pozvala sve nas da damo svoj doprinos zajedničkom izlasku iz krize, to je naš zajednički posao, Hrvatska narodna stranka predložila je između ostalog i model A i model B u jednoj sasvim drugačijoj verziji. Mi smo tada predlagali i garancijski fond s kojim bi garantirali poslovnim bankama i utjecali na problem visine kamata, utjecali na problem i visokih pasivnih kamata, međutim od svega toga ništa, a imamo Hrvatsku garancijsku agenciju. Hrvatska Vlada raspolaže i sa garancijskim potencijalom temeljem imovine koja je potpuno neiskorištena. Da smo odabrali po nekom kriteriju tvrtke do 400 zaposlenih od 3 milijardi koliko smo predlagali ukupnog potencijala, 20 tvrtki bi dobilo 15 milijuna. Da li s tih 15 milijuna takva tvrtka, ponavljam temeljem određenog kriterija, ne prepuštanja tržištu, da li bi te tvrtke napravila neki posao? Sasvim sigurno da ne, i pokrenule u jednom segmentu gospodarstvo. Prema tome ima čitav niz, ekonomska struka, mi iz oporbe čitavo ovo vrijeme predlažemo, predlažemo, predlažemo, međutim jednostavno nema snage za preuzimanje odgovornosti, nema potrebne hrabrosti za preuzimanje odgovornosti i do onog trenutka dok Vlada Republike Hrvatske ne preuzme odgovornost na sebe i pruži mogućnost i alate koji postoje, sredstva koja postoje, institucije koje imamo, da stane iza gospodarstva i to ne onog o kojem je govorio kolega Marić nego onog koji žilavo i to vrlo žilavo, pazeći na svaku kunu, sa svojim odgovornim odnosom prema poslovanju svoje tvrtke uspjeli su se sačuvati i u ovo vrijeme snažne nelikvidnosti koje su prouzrokovala javna poduzeća i ljudi sasvim sigurno imaju šanse, imaju potencijala da ove alate iskoriste. Međutim, tu netko treba imati i znanja i netko treba imati odgovornosti. Druga stvar koju želimo posebno mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika želimo posebno potaknuti, želimo posebno naglasiti kao jedan od mogućih problema. Naime, čuli smo u izvješću da je Hrvatska banka za obnovu i razvoj napravila jedan model u podršci pretpristupnog programa IPARD-a. Sad je naše pitanje što radimo, da li radimo, da li radimo na osmišljavanju modela za strukturne fondove, za strukturne instrumente. 3,5 milijardi nas čeka 2012., 2013. Ja ne ulazim koliko mi u ovom trenutku projekata imamo, ali ih nemamo. Ne ulazim u to koliko ćemo mi projekata pripremiti do konca 2011., vrlo malo gotovo sigurno. Ali ja pitam koji smo mi potencijal, prvo pitam koliko smo mi informirali naše općine i gradove. Možda jesmo, ali koliko smo informirali gospodarstvenike. I gospodarstvenici imaju mogućnost u tom segmentu gdje može za 15 kuna kupiti 85 kuna ili za 15 eura 85 eura. Moje je pitanje koliko smo mi, da li smo mi formirali fond, da li smo mi formirali kreditnu liniju u okviru Hrvatske banke za obnovu i razvoj koja će biti podrška iscrpljenim jedinicama lokalne uprave koji danas jer kompletno stabiliziranja državnih financija radi se na teret jedinica lokalne uprave koje imaju znanje, imaju projekte, imaju programe, da im pomognemo da te programe i projekte pripreme za moguće pretvaranje virtualnog europskog novca u konkretni novac. Da li imamo kreditne linije prema gospodarstvu, da gospodarstvo se pripremi za pretvaranje virtualnog europskog novca u stvarni novac u njihovim tvrtkama i njihovim poduzećima? Logika govori da budući da nam je na raspolaganju 3,5 milijarde, logika govori da bi mi u ovom trenutku trebali imati barem 7 milijardi. Španjolska prije nego je ulazila imala je 10 puta više prijavljenih projekata nego je bio potencijal kojeg im je odredila Europska komisija. Koliko imamo mi toga? A sasvim sigurno i u tom segmentu je izuzetno važna uloga i značaj Hrvatske banke za obnovu i razvoj. I u tom smislu mi u klubu Hrvatske narodne stranke pored podrške ovom izvješću želimo upozoriti Vladu Republike Hrvatske da svi ovi alati, sve ove dobre stvari koje imamo na raspolaganju, a Hrvatska banka za obnovu i razvoj sasvim je jedna od tih, da je vrijeme da preuzme odgovornost i da kroz ovaj ključni aparat da ili osigura podršku hrvatskom gospodarstvu, ali prije toga da se i odredi kojem dijelu hrvatskog gospodarstva. Normalno da za to treba imati znanje. Da li to znanje ima što mi u klubu HNS-a i Hrvatske stranke umirovljenika sumnjamo jer vrijeme i aktivnosti dokazuju. Ali sasvim sigurno to je prilika s kojom nemamo vremena čekati, prilika koju moramo iskoristiti odmah danas, kad već nismo jučer. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije prijave ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Stjepan Milinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Koračević je rekao netočno da hrvatskoj Vladi nedostaje znanja i odgovornosti. Odgovornost je zasigurno kolega Koračeviću i isplata i rodiljnih naknada koje se usput budi rečeno vi u vrijeme koalicijske Vlade bili ukinuli. Druga redovita isplata mirovina, dječjih doplataka i svega ostaloga što je potrebito. A što se tiče znanja, Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond pozdravljaju odluke Vlade kao odlučne. Ali kada se krene u odlučne te zahtjeve, e onda vi biste malo politizirali kao na primjer i sa referendumom. To se meni čini vaš pristup nekako kao hoću, neću kao što kaže naš kolega Mirando Mrsić. Hvala lijepa.
Hvala. I drugi ispravak navoda Davor Huška. Kolega Huška izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, pa kolega Koračević kaže da nema pripremljenih projekata, da nema kreditnih sredstava koja sufinanciraju projekte iz predpristupnih fondova, da nisu osigurana sredstva za sufinanciranje projekata Europske unije. Pa evo samo jedan primjer iz ovog izvješća program IPRD kojem je cilj upravo kreditiranje projekata kandidata za IPARD mjeru 1.1 cilj je omogućiti podnositeljima zahtjeva, potencijalnim kandidatima povoljnija kreditna sredstva za financiranje cjelokupne investicije koja obuhvaća i dio investicije koji će se kandidirati za IPARD program. Evo to je početak, dobar početak upravo preko HBOR-a gdje se osiguravaju sredstva za financiranje predpristupnih fondova, a ja vjerujem da će biti otvorene linije i za strukturne fondove kad za to dođe trenutak, a da u Hrvatskoj nema pripremljenih projekata govorite o virtualnim sredstvima Europske unije. Ja mislim da vi živite u nekakvom virtualnom svijetu, spustite se na teret, u gradove, općine, županije, pa vidite koliko projekata danas ima pripremljenih, koliko projekata sa građevinskim dozvolama ima pripremljenih u Hrvatskim cestama, Hrvatskim vodama i daj Bože da se ta sredstva što prije otvore. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika kolega Koračević.
Ispravljam netočan ispravak, članak 203. jer ja nisam govorio, vi ste ispravljali moj netočan navod, nešto o čemu ja uopće nisam govorio, a očito da vi živite u virtualnom svijetu, jer ste pomiješali kruške i jabuke. Moja diskusija se temeljila na onome što nas čeka. To je 2012., 2013. Prema tome, ... [[Govornik se ne razumije.]] a vi ste mene ispravljali na onome što radimo danas. Prema tome, kolega spustite se u realni svijet. Hvala.
Kolega Koračević, tablicu koristimo onda moramo reći i što je povrijeđeno. Ali dobro. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. S klubovima smo završili. Prvi se prijavio kolega Gordan Maras. Nema ga. Zatim je prijavu predala uvažena kolegica Nadica Jelaš. Izvolite kolegice. Nema je. Pa kolega Željko Turk. Izvolite kolega Turk.
Hvala gospodine predsjedavajući, uvaženi kolega predsjedniče uprave, dame i gospodo. Pred nama je izvješće HBOR-a za godinu koja je iza nas i odmah na početku da kažem da ću osobno to izvješće podržati u obliku i na način kako je danas ovdje na plenarnoj sjednici, a isto tako i na odborima prezentirano. Jasno je i već smo to ovdje nekoliko puta rekli da je 2009. godina, godina krize i svakako da je ovdje ukupni rad HBOR-a i njegovo promatranje svakako vezano na tu okolnost i na tu činjenicu. Odmah na početku, dakle valja konstatirati da je u toj 2009. godini broj ukupno izdanih kredita u postocima povećan za 4% iako je za nekoliko postotnih poena smanjena sama financijska vrijednost. Ali ovdje je bitno konstatirati, naznačeno da u prvobitnim planovima HBOR-a za tu 2009. godinu taj plan smanjenja, a imajući u vidu kompletne ekonomske okolnosti bio predviđen i daleko veće što znači da je HBOR usto usprkos toj situaciji u tim novonastalim uvjetima kroz rad te godine našao dodatna sredstva i nove programe koji su utjecali usuđujem se reći na i više nego korektno izvršenje tog programa za 2009. godinu. Još jedna bitna karakteristika da je unatoč krizi i na financijskom tržištu koja u debeloj velikoj mjeri je vezana i uz povećanje kamatnih stopa HBOR svojim financijskim transakcijama uspio te kamatne stope zadržati na postojećoj razini što svakako valja ocijeniti kao uspjeh čelnih ljudi i uprave HBOR-a u tom proteklom vremenu za 2009. godinu. Svakako da valja primijetiti da u novonastalim okolnostima uz one strateške odrednice koje HBOR ima da je bilo bitno primijetiti, a onda se i prilagoditi novonastalim uvjetima, te u okviru kreditiranja ponuditi one programe koji sa jedne strane osiguravaju razvoj, ali i sa druge strane u uvjetima krize omogućuju rad i djelovanje privrednih subjekata na postojećoj razini. Jer je jasno i ne treba puno ponavljati, da je zapravo održavanje zaposlenosti nivoa plaća i postojećeg prometa poduzeće bio zapravo primarni cilj uz normalno mogućnost razvoja gdje je to moguće, s time posebno dakle pohvaljujem i jasno konstatiram da i upravo programi koji su vezani za financiranje obrtnih sredstava su bila nužnost i dobro pogođena mjera, te u tih nekoliko segmenata financiranja obrtnih sredstava po različitim programima od trajnih obrtnih sredstava, od kreditiranja proizvodnje, likvidnosti, pripreme izvoza, turističke sezone te mikrokreditiranje su dobro rovođene mjere koje su u toj 2009. ... . / . godine osigurale … [[Ne razumije se.]] subjektima preko 4,7 milijardi kuna kredita po skoro 900 izdanih kredita, i zapravo je HBOR poslije odgovorio na mislim negdje preko 75 do 80% svih zahtjeva koji su po tim osnovama bile i navedene. Svakako, to je još i posebno valja spomenuti potporu samim hrvatskim izvoznicima sa preko 550 kredita, te posebno 550 kredita koje su odobrene za potrebe maloga i srednjega poduzetništva. Kada govorimo upravo o samim obrtnim sredstvima, tada je temeljni cilj koji je, čijim je HBOR bio vođen u toj 2009. godini bilo osiguranje osnaženja samoga poslovanja kroz investiranje i izdavanje kredita u trajna obrtna sredstva, posebice kreditiranja same proizvodnje gdje je posebna ciljna grupa bila robna proizvodnja kojem se omogućava olakšanje poslovanja te posebno poboljšavanje konkurentnosti likvidnosti u tim bitno otežanim uvjetima poslovanja koji su svakako vezani i uz trendove na svjetskoj privrednoj sceni i ukupnoj sceni, a isto tako normalno i na prostorima Hrvatske … [[Ne razumije se.]] privrednim okolnostima i uvjetima. Ono što bih možda posebno ovdje želio reći da je HBOR imao posebno sluha i za potporu izvoznicima kroz različite programe, od samih priprema kandidatura za IPARD mjere te sredstva kreditiranih izvoznika iz … [[Ne razumije se.]] programa, ali ono što posebno želim reći da samo kreditiranje izvoza vezano na izvoz po robnim proizvodnjama za koje znamo, a znamo da je robna proizvodnja ta koja je prva i nastradala pa me u svakom slučaju veseli da je preko 5 stotina kredita vezano upravo na prostore i na programe pripreme izvoza, a zgodno je konstatirati da u tim kreditima prednjače najveći dijelom prehrambena proizvodnja, nakon toga kemijska industrija, proizvodnja strojeva, gotovih metalnih proizvoda, te na kraju krajeva dakle taj industrije koji je i u tim otežanim uvjetima a unatoč dakle padu izvoza bio taj koji je nosio hrvatski izvoz u 2009. godini. Svakako da valja konstatirati i daljnje aktivnosti HBOR-a na izdavanju bankarskih garancija po pojedinim poslovima u novonastalim uvjetima, te svakako vjerujem da te mjere u 2009. godini bitno su pridonijele jačanju hrvatskog gospodarstva u tim uvjetima u kojima je hrvatska privreda djelovala. Svakako da valja konstatirati i ovdje podvući crtu da i unatoč tim otežanim uvjetima privređivanja hrvatske privrede je i poslovanje Hrvatske banke za obnovu i razvoj bilo uspješno, uvažavajući posebnu težinu poslovanja, a vezano na značajan rast rizika na svim izvoznim tržištima koji su primijećeni u 2009. godini. Svakako da je osnovna karakteristika tog poslovanja i pad izvoza koji je ipak skoro po 20% u proteklom razdoblju, a koji je rezultat upravo smanjenje potražnje, kako na domaćem, a onda normalno i na vanjskom tržištu. Jedna od tih bitnih karakteristika u kojima je HBOR poslovao u 2009. godini je i produženje rokova plaćanja, što je svakako momenat koji utječe na smanjenje ukupne likvidnosti samih izvoznika, a svakako se to odnosilo i time utjecalo na poslovanje i same Hrvatske banke za obnovu i za razvoj, te kontinuirano rastuća potražnja za proizvodima osiguranja u novonastalim uvjetima. Unatoč dakle svemu tomu, Hrvatska banka za obnovu i razvoj je poslovala pozitivno, kvalitetno se povećalo u pravilu svim povećanim rizicima koji su bili u 2009. godini, dakle uz uvažavanje činjenica i podataka koje je iznio i gospodin Marić kada je riječ o vrstama rizika koje su posebno eksponirane i vidljive, konstatiramo i pohvaljujemo rad Hrvatske banke i obnove, Hrvatske banke za obnovu i razvoj u 2009. godini. I da na kraju ponovim dat ćemo i posebno mišljenje. Hvala.
Hvala lijepo. I sada se dalje za raspravu prijavila, i na redu je uvažena kolegica Nevenka Majdenić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče uprave, kolegice i kolege. Evo Hrvatska banka za obnovu i razvitak praktično postoji već 18 godina i od tada pa do danas Hrvatski sabor svake godine potvrđuje njezin izvještaj o radu i financijskom poslovanju za proteklu godinu. Godišnji izvještaj je sastavljen u skladu sa važećim zakonskim propisima, posebno sa Zakonom o računovodstvu i međunarodnim standardima financijskog izvještavanja, i mora točno i istinito prikazati poslovni događaj i financijski položaj banke. Uprava banke dužna je osigurati uvjete, i poduzimati mjere za pravodobno i točno vođenje svih knjigovodstvenih evidencija i za sprječavanje nepravilnosti. Kako je ovo izvješće već usvojio nadzorni odbor i pozitivno mišljenje dala neovisno revizorska kuća, o podacima i opravdanosti poduzetih mjera i aktivnosti zaista nemamo pravo sumnjati, a osnovni strateški ciljevi HBOR-a su poticanje i financiranje sustavno, održivo i ravnomjernog gospodarskog i društvenog razvoja Republike Hrvatske. Činjenica je da s obzirom na pojavu svjetske financijske krize već krajem 2008. godine i njezin bitan utjecaj na poslovanje u 2009. godini daje Hrvatska banka za obnovu i razvitak ostvarila puno bolje rezultate, nego što se zaista moglo očekivati na početku godine. To se prvenstveno odnosi na osiguranje uz pomoć Vlade Republike Hrvatske, potrebnih kreditnih sredstava za kreditiranje hrvatskog gospodarstva i to u vrijeme sloma mnogih financijskih svjetskih tržišta. Pri tome je vrlo važno naglasiti da su uvjeti kreditiranja prema krajnjim korisnicima ostali isti kao i prije krize, dakle kamatne stope, rokovi, i osiguranje plaćanje i drugo. HBOR je, a već je i rečeno tijekom 2009. godine, ali zaista to treba i reći odobrilo ukupno tisuću 202 kredita, što je dakle za 4% više nego prethodne godine, a iznos ukupno odobrenih sredstava od preko 6 milijardi kuna manji je za 5% nego godinu dana ranije, međutim krajem 2008. godine predviđalo se znatno veće smanjenje kreditnih plasmana zbog najavljenih teškoća oko osiguranja sredstava. Ovako po meni puno bolje ostvareni rezultati su prije svega rezultat uspješnosti poslovanja Hrvatske banke za obnovu i razvitak, ali i vrlo dobre suradnje i velike pomoći Vlade Republike Hrvatske. Posebno je važno istaknuti da su uvjeti kreditiranja Hrvatske banke za obnovu i razvitak od strane međunarodnih financijskih institucija, dakle Svjetske banke, Njemačke razvojne banke i drugih ostalih kao i prije pojave svjetske ekonomske krize što po meni govori o položaju sigurnosti financijskog kapitala u Hrvatskoj. Prema tome, ne može se govoriti da ovdje nema neke sigurnosti i da Vlada ne čini da to i bude. Važno je također istaći da je Hrvatska banka za obnovu i razvitak u 2009. godini punu pažnju posvetila Hrvatskim izvoznicima i malom i srednjem poduzetništvu. Tako je u izvoznicima odobreno 4,18 milijardi kuna ili čak 68% ukupnih odobrenih kredita kroz 550 kreditnih linija. Isti broj kredita 550 odobren je malom i srednjem poduzetnicima ali u iznosu od 961 milijun kuna. Na ove dvije gospodarske grupacije prošle godine je stavljen prioritet pri odobravanju kredita zbog toga što su one među prvima pogođene svjetskom financijskom krizom, izvoznici zbog smanjenja broja narudžbi a mali i srednji poduzetnici zbog povećanja nelikvidnosti i pružanja pomoći u održavanju konkurentnosti postojećeg opsega djelatnosti. Ova su sredstva realizirana direktno putem pet područnih ureda Hrvatske banke za obnovu i razvitak i baš mi je drago što u tim većim mjestima postoje područni uredi, koji su pružali stručnu pomoć pogotovo malim poduzetnicima i omogućili im dostupnost kredita, ili putem poslovnih banaka koje su preuzele provođenje realizacije kredita. Mislim da je važno reći da je HBOR pravovremeno i stručnu i kvalitetno se uključila u pružanje pomoći gospodarstvenicima u prevladavanja problema nelikvidnosti uvođenjem novih kreditnih programa namijenjenim financiranju obrtnih sredstava. Ovi programi izazvali su veliki interes gospodarstvenika što se vidi po broju odobrenih kredita za te nove programe, 879 od ukupno 1202, ali po visini odobrenih iznosa, 4,7 milijardi kuna, odnosno 77% od ukupno odobrenih sredstava. Sigurno je da će ovi novi programi koji su išli prošle godine, koji su nastavljeni u 2010. svoje pune učinke a i koristi pokazati u ovoj a i u idućim godinama. Tijekom izvještajne godine nastavljena je provedba novih kreditnih programa s ciljem učinkovitijeg korištenja sredstava pretpristupnih fondova Europske unije. Tako je u sklopu ovog programa omogućeno kreditiranje projekata koji će se kandidirati za sufinanciranje iz posebnog pretpristupnog programa za poljoprivredu i ruralni razvoj SAP-a, isto tako kroz program FAR kreditira se malo i srednje poduzetništvo za projekte bespovratnog korištenja sredstava iz darovnica FAR iz 2006. godine. U sklopu IPA programa za dodjelu darovnica za poslovnu infrastrukturu HBOR je donio odluku o praćenju korisnika programa kreditiranja poslovne infrastrukture. Po programu mikro kreditiranja odobreno je u 2009. godini 240 kredita u visini 83 milijuna kuna i ova su sredstva u cijelosti iskorištena već u studenom 2009. godine. Tako se zaista ova linija pokazala vrlo uspješna i prihvatljiva, krajnjim korisnicima, mislim da je dobro što se odmah započelo s pregovorima s Njemačkom razvojnom bankom, o zaključivanju nove linije. Već samo ovako nabrajanje nekih rezultata Hrvatske banke za obnovu i razvitak, nekih provedenih i započetih novih kreditnih programa daje nam osnovu zaključiti da se ona aktivno uključila u ostvarivanje svoje osnovne zadaće a to je kreditiranje razvoja Hrvatskog gospodarstva. Zbog toga, mislim da ovaj godišnji financijski izvještaj treba prihvatiti. Predlažem da se preporuči i drugim financijskim institucijama i poslovnim bankama, da se aktivno uključe u programe kreditiranja razvoja našeg gospodarstva jer svi oni će u budućnosti imati koristi od jakog i konkurentnog poduzetništva. Hvala lijepa.
Hvala kolegice. Na redu je za raspravu uvaženi kolega Davor Huška. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Uprave sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo, iz ovog Izvješća HBOR-a za 2009. godinu želim istaći ono što mislim da je najbitnije a to je istaknuto u ovom Izvješću suradnja HBOR-a i realizacija projekata i programa prema gospodarstvu i poduzetnicima. U razdoblju gospodarske i financijske krize jedan je od osnovnih ciljeva HBOR-a bio povećati dostupnost kreditnih sredstava malim i srednjim poduzetnicima uz povoljnije kamatne stope, te na taj način izravno utjecati na njihovu konkurentnost i likvidnost te potaknuti utemeljenje i razvoj malog i srednjeg poduzetništva. Tako od ukupno 28 kreditnih programa malim i srednjim poduzetnicima bilo na raspolaganju njih 21, programi kreditiranja provode se izravno i putem poslovnih banaka, bez obzira na mišljenje nekih kolega da je bolje provođenje kredita prema poduzetnicima preko poslovnih banaka, prema informacijama koje dolaze sa terena od poduzetnika, zadovoljniji su kada direktno koriste kreditna sredstva preko Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Sa zadovoljstvom treba istaknuti da s ciljem pružanja pomoći Hrvatskim gospodarstvenicima u prevladavanju problema nelikvidnosti, HBOR je 2009. godine uveo nove programe namijenjene financiranju obrtnih sredstava koji su izazvali veliki interes gospodarstvenika. Po svim programima namijenjenim kreditiranju obrtnih sredstava, trajna obrtna sredstva, kreditiranje proizvodnje, likvidnost, priprema izvoza, priprema turističke sezone i mikro kreditiranje tijekom 2009. godine odobreno je 879 kredita, u ukupnom iznosu preko 4,7 milijardi kuna odnosno 77% ukupnih odobrenja. Mogu reći da su prema ovome, sudeći ovo dobro pogođeni programi pomoći poduzetnicima u najtežim trenucima njihovog poslovanja. Nadalje, odličnom suradnjom sa međunarodnim financijskim institucijama rezultiralo je i iznalaženje povoljnih financijskih sredstava. Istaknuta je i suradnja sa Njemačkom bankom za obnovu i razvitak, sa Centralnom investicijskom bankom, sa Europskom investicijskom bankom, te sa svjetskom bankom, te su tako pod istim uvjetima kao i prije u ova krizna vremena omogućili kreditiranje iz sredstava HBOR-a prema krajnjim korisnicima pod istim uvjetima, što omogućuje zadržavanje kamatnih stopa HBOR-a na istoj razini. Zadovoljstvo je prokomentirati i strukturu kreditnog portfelja gdje 91% portfelja ulazi u skupinu A, samo 9% u skupinu B, a 0% u skupinu C. I na kraju želim istaknuti jednu i naglasiti dobru suradnju Hrvatske banke za obnovu i razvoj sa jedinicama lokalne samouprave, sa jedinicama regionalne samouprave. Odličnu suradnju djelatnika Hrvatske banke za obnovu i razvoj, sa potpornim institucijama, poduzetništvu, poduzetničkim centrima, poduzetničkim inkubatorima, tehnološkim parkovima, a i sa samim poduzetnicima, te također spremnost djelatnika pa i samog direktora HBOR-a da dođu na teren da se spuste među poduzetnike, predstavnike potpornih institucija, gradova, općina i predstave programe HBOR-a. Zbog svega navedenog želim vam uspješan rad i u narednim godinama i naravno da prihvaćamo ovo izvješće HBOR-a za 2009. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Za učešće u raspravi prijavio se i uvaženi kolega Jerko Rošin. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Kovačev, kolegice i kolege. Eto u vremenima krize financijske krize u svijetu i u Hrvatskoj koliko refleksna, a koliko same po sebi stvorene bez obzira na to sagledavanje izvješća HBOR-a po mom sudu ipak budi određeni optimizam. Optimizam u sagledavanju realizacije u 2009. godini u odnosu na prethodne godine i broja realiziranih ugovora. Naime, ako sam dobro vidio u izvješću ukupan iznos u odnosu na 2008. godinu povećan je za 14% ako sam te podatke dobro iščitavao. A broj korisnika koji su s time za 18% povećanje. Dakle, plasman sredstava, broj korisnika pokazuje jedan pozitivan razvoj. I zato kažem optimističan u odnosu na one koji imaju ozbiljna svoja vlastita možda mala ali vlastita ulaganja predstavljaju samostalnu inicijativu uglavnom manjih gospodarskih subjekata, ne prevelikih gospodarskih subjekata i prepoznavanje države u odnosu na beneficije koje se takvim kreditima daju, razumijevanje države za takvo gospodarstvo posebno ono koje se odnosi na izvozno orijentirano gospodarstvo, kao što je sa tim podatkom rečeno. Samim tim ne samo da se ostvario pozitivan pomak dat poticaj gospodarstvu Hrvatske, nego je i rezultat poslovanja HBOR-a sa 165 milijuna u toj godini realiziran u jednom pozitivnom odnosu. Važno je i nekoliko drugih elemenata ovog izvješća istaknuti, kao i obrazloženje zašto se slažem s takvim izvješćem, ali još više sa aktivnošću koje je takvim izvješćem prikazano, da rad HBOR-a prolazi medijski vrlo tiho, nezapaženo gotovo, nezapaženo zato što ga ne krase nikakve afere, nikakvi skandali u smislu plasmana korištenja tih sredstava. I u jednom tihom i mirnom radu evo već 18 godina od '92. koliko vidim do danas, plasirano je oko 70 milijardi kuna, što znači približno nešto više od 4 milijarde na jednu godinu. HBOR je u jednoj funkciji vrlo korisnoj i na određeni način kao posrednik između izvora financiranja i krajnjih korisnika, svojevrsni dispečer. Ali istodobno i jedna revizija planiranih ulaganja, dakle jedna ocjena koja je ne samo sigurnost plasmanu sredstava, nego i provjera svakoj gospodarskoj inicijativi da ta sredstva preuzme, koliko su opravdana ta sredstva odnosno koliko je opravdano ulaganje, jeli realno da će ta sredstva moći biti vraćena. Na takav način dobivanja tih sredstava i korisnici tih sredstava imaju veliku sigurnost da će i poslovati onako, jer su naravno kriteriji puno strožiji od dobre volje i želje gospodarstvenika da idu naprijed. Dvije stvari koje bih još istaknuo. To je jedno želja da HBOR raspolaže sa više sredstava i da može podržavati više gospodarskih inicijativa, manjih gospodarskih subjekata, ali i jednu drugu želju koju bi na određeni način trebalo barem sa moje strane shvatiti kao sportsku kritiku. Mislim da je Splitsko-dalmatinska županija koju predstavljam ovdje u Saboru i za čije se interese borim može sa 1,6 premalo zastupljena u odnosu na sve ostale subjekte. Ne mislim da iza toga postoji određena namjera da to ostane na toj razini. Možda je problem i u tome što ta sredstva nisu ni zatražena, jer neke jače gospodarske inicijative iz Splitsko-dalmatinske županije nije bilo. Ne pravim analizu toga, ali ističem da bih svakako volio da dosegne puno veće kao što je recimo Varaždinska ili mnoge druge koje su sa 3,2 ova 4,3 i tako. Dakle, ako može biti i više razumijevanja, premda ne mislim da je bilo, ako može biti više razumijevanja za inicijative koje dolaze iz Splitsko-dalmatinske županije koju na određeni način i u gospodarskom smislu zastupam. U svakom slučaju podržavam izvješće i čestitam na radu i vjerujem da će se tako i nastaviti. Nema sumnje kada već tako dobro dugo vremena traje. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Rošinu. Ovime smo iscrpili ukupno sve prijave za raspravu po klubovima i pojedinačno. I zaključno će se u ime predlagatelja obratiti Anton Kovačev, predsjednik uprave. Izvolite gospodine.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnice i zastupnici. Hvala vam lijepa na raspravi. Ja i kolegica Adžić-Jagodić smo zapisali sve vaše primjedbe i prijedloge. Nastojat ćemo koliko je god to moguće i uključiti u naš rad u sljedećem razdoblju i u naša pravila.Kažem, koliko je god to moguće. I ova rasprava je pokazala ulogu ili mjesto HBOR-a između čekića i nakovnja. Dakle, u svim vremenima, a posebno u protekloj godini u vrijeme kada se svjetska gospodarska i financijska kriza prelila u Hrvatsku i značajno ugrozila poslovanje gospodarskih subjekata, pojačan je pritisak ili vapaj kako god to hoćete nazvati prema HBOR-u da ukine dosta pravila, opreza, osiguranja prema odobrenu ili tijekom odobrenja kredita gospodarstvenicima. S jedne strane kako bi se ublažila taj negativni utjecaj gospodarske krize, a s druge strane evo bilo je i u današnjim raspravama poziva ili preporuka kako je potrebno što više osiguranja naših plasmana i opreza kod odobrenja, smanjenja izravnih kredita i slično. Dakle, ta naša uloga između čekića i nakovnja će se nastaviti i mi ćemo nastojat kao i u prethodnom razdoblju održati nekakvu ravnotežu nastojeći da kao državna razvojna banka potaknemo sve one gospodarske subjekte i sve one projekte koji daju sigurnost urednog vraćanja i razvitka, otvaranja novih radnih mjesta ili povećanja izvoza ili općenito poslovne aktivnosti s jedne strane. Pa i u onim slučajevima gdje osiguranja kredita nisu ono, kako se bankarski kaže, tvrda u nekretninama ili ono što uobičajeno traže poslovne banke jer bez te hrabrosti i bez preuzimanja rizika ne možemo očekivati značajni poticaj gospodarstva i značajni iskorak hrvatskog gospodarstva, a posebno hrvatskog izvoza. Ali s druge strane, uvažavajući bankarsku struku primjenjivat ćemo sva ona pravila koja poslovne banke i razvojne banke u zemljama Europske unije primjenjuju kod odobrenja svojih kredita. Dakle, nastojat ćemo pronaći ravnotežu kao što smo je pronalazili i do sada. HBOR je do sada odobrio preko 42 tisuće i 300 pojedinačnih kredita i nije moguće da među tim kreditima nema loših plasmana. Nije to moguće ni kod jedne poslovne banke, bilo koje druge razvojne banke. Međutim, upiranje prstom samo u neke pojedinačne slučajeve loših plasmana ili neurednog vraćanja ili kašnjenja u vraćanju zamagljuje stvarnu sliku djelatnosti i rada HBOR-a. Ja sam naveo podatak i ponovit ću ga, dakle u strukturi našeg portfelja 91% su klasificirani krediti u A skupini, samo oko 9% u B i mislim da je to zadovoljavajuće, posebno gledajući onaj učinak koji smo mi imali kao državna razvojna izvozna banka na poticanje gospodarstva i u protekloj izvještajnoj godini i općenito. Ono što sam spomenuo, ali ponovit ću, dakle vrlo značajan je pomak koji imamo u prvih pet mjeseci ove 2010. godine gdje smo ostvarili 56% povećanje kreditnih plasmana u odnosu na isto razdoblje u prošloj godini. Što se tiče strukture odobrenih kredita, točno je i ja sam to naveo u izvješću, da je ta struktura u 2009. značajno različita u odnosu na sve prethodne godine. Naime, u svim prethodnim godinama mi smo gotovo 70% kredita odobravali za ulaganje, za investicije, za ulaganje u osnovna sredstva, a samo 30-tak% za obrtna. Ta struktura se u 2009. godini promijenila i to ne slučajno, naime mi smo osluškujući ono što su gospodarstvenici tražili otvorili nove kreditne programe, dakle uspostavili nove kreditne programe upravo rješenja osnovnog problema gospodarstva u protekloj godini, a to je bio problem nelikvidnosti i potreba za obrtnim sredstvima. Tako da je struktura odobrenih kredita u prošloj godini bila oko 70% za ulaganja u obrtna sredstva. Naime, nije moguće očekivati u vremenu krize dakle u vremenu smanjenja potražnje i plasmana i na domaćem i inozemnom tržištu nije moguće očekivati početak novih investicija, povećano ulaganje nego dapače smanjenje potreba za ulaganjem odnosno za investicijama. To nije samo slučaj u Hrvatskoj nego i u svim zemljama okruženja i u svim zemljama Europske unije. Bilo je spomena multiplikatora ili nedovoljnog korištenja potencijala u temeljnom kapitalu koji je HBOR imao na raspolaganju i prošle i proteklih godina. Ja moram kazati da su značajne, velike, ugledne razvojne banke iz zemalja Europske unije u 2009. godini zabilježile gubitke u milijardama eura. Mi smo hvala Bogu i proteklu tu kriznu godinu zaključili sa dobitkom, sa dobiti koja nije značajna i koja je manja nego prethodnih godina, ali potvrđuje da smo pronašli ravnotežu između one naše osnovne zadaće, potpore gospodarstvu i potpore rastu hrvatskog gospodarstva i sigurnosti plasmana odnosno dostatnog osiguranja i poštivanja bankarskih kriterija i stručnih mjerila za odobrenje svih kredita. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
11. Godišnje financijsko izvješće HBOR-a za 2009. godinu. Podnositelj Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje Odluku o potvrđivanju godišnjih financijskih izvješća Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo financijsko izvješće HBOR-a je prihvaćeno većinom glasova 97 glasova za, 2 suzdržana, ništa protiv.
Prelazimo na 3. točku dnevnog reda. To je - Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu Podnositelj: Hrvatska narodna banka Hrvatska narodna banka je podnositelj ovog izvješća na temelju članka 62. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za razvoj i obnovu. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti uvodno riječ? Da, želi. Guverner Hrvatske narodne banke, uvaženi gospodin Željko Rohatinski. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da ukažem na neke naglaske koji su sadržani u našem godišnjem izvješću, a pri čemu neću širiti temu ni u sadržajnom ni u vremenskom smislu. Neki prijašnji pokušaji kolege Vujčića, a i mene da praktički govorimo i o najaktualnijim kretanjima su doveli do toga da izlazimo iz teme dnevnog reda i time kršimo Poslovnik Sabora tako da ovaj puta neću raditi sličnu grešku. Kazao bih da prvi efekat širenja globalne financijske krize je na financijski sustav u Hrvatskoj nakon pada Zagrebačke burze je bio snažan pritisak na deviznu likvidnost. Kako po osnovi zaustavljanja priljeva inozemnog kapitala, povlačenja stranih investitora s naše burze tako i po osnovi stvaranja početne panike štediša i pritisaka na povlačenje štednih depozita iz banaka. Uz sve ostale mjere koje HNB u takvim uvjetima poduzeo na samom početku 2009. smo imali dvije velike intervencije na deviznom tržištu, gdje smo ukupno prodali 513 ... [[Govornik se ne razumije.]] eura i bili spremni a i mnogo veće intervencije kako bi održali stabilnost financijskog sustava i tečaja. Međutim, u kontekstu ukupnih mjera koje su onda poduzete kao i samih postupaka inozemnih banaka situacija se stabilizirala, a i HNB je 2009. završio sa bruto deviznim rezovima od 10,4 milijarde eura ili s neto zaradom od 9 milijardi eura, a što je otprilike više nego na kraju 2008. A to povećanje je prije svega ostvareno neto otkupom deviza od poslovnih banaka i od Ministarstva financija do ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstava MMF-a i prihodi od ulaganja od strane HNB-a pokrilo smanjenje tih pričuva po osnovu smanjenja stope obvezne pričuve. Pričuve smo ulagali sukladno članku 19. Zakona o HNB-u, znači a preferirajući isključivo likvidnost i sigurnost ulaganja s ciljem da se izbjegnu kako kreditni, tako i kamatni rizici. Postoje mnogi interni mehanizmi u HNB-u, a kako to postižemo od ulaganja u institucije najvišeg kreditnog rejtinga, disperzije ulaganja, kolateralizacije pa i do tzv. referentnih portfelja na euro i na dolar, a koji nam osiguravaju pozitivnu stopu prinosa na ulaganja do godinu dana. Tako su naše pričuve krajem 2009. u 88% iznosa bile uložene u države i centralne banke 10,5% u međunarodne financijske institucije i 1,5% u komercijalne banke. ... [[Govornik se ne razumije.]] struktura je 73% u eurima, 24% u dolarima i 3% u specijalnim pravima vučenja MMF-a. A ono što je kriza na svjetskim financijskim tržištima u 2009. donijela je bio međutim drastičan pad krivulje prinosa, a prije svega na dolarski portfelj i to kao rezultat brzog rasta cijene fondova u prethodnoj 2008. koji više nije mogao biti kompenziran padom u 2009. a sve to u uvjetima vrlo niskih kamatnih stopa i američkog ... [[Govornik se ne razumije.]] i Europske centralne banke. Tako naša stopa prinosa u 2009. je bila 1,73% na euro portfelj i 0,50% na dolarski portfelj što je 3 puta manja nego što je bila u 2008. To se je moralo odraziti i na strukturu i visinu ... [[Govornik se ne razumije.]] prihoda, jer kao što znate cijela aktiva HNB-a je u devizama. Prihodi su od poslovanja smanjeni za 77% u odnosu na 2008. a što se tiče rashoda a unatoč povećanja svih troškova uspjeli smo ih zadržati na nominalnoj razini 2008. Rezultat toga bio je ostvaren višak prihoda nad rashodima ili popularno rečeno dobit od 553 milijuna kuna što je 6 puta manje nego u 2008. Ali ocjenjujemo da je to vrlo dobar financijski rezultat, jer u uvjetima krize većina centralnih banaka u Europi je ostvarilo gubitke. A oni su uvijek iskazani u njihovim izvješćima jer koriste sve međunarodne računovodstvene standarde koje koristimo mi, ali usporedivo mi smo među rijetkima a koji smo imali nešto dobiti na kraju 2009. godine. A sada naša imovina iznosi 79,6 milijardi kuna, povećana je za 12,8% a kapital HNB-a iznosi 8,3 milijardi kuna i povećana je za 3%. Situacija a u kojoj je poslovao HNB, znači u uvjetima krize, naravno da se u još većoj mjeri odrazila na poslovanje poslovnih banaka. Njega karakterizira kao prvo bitno usporavanje rasta aktive banaka, a koja je iznosila u 2008. otprilike 7%, u 2009. je smanjeno na 2,4%, i došlo je do bitnih promjena u toj strukturi, a prije svega u smislu povećanja udjela likvidnijih, manje rizičnih stavki na račun samih kredita, ali isto tako i u smjeru dodatne valutne supstitucije, i jačanje kreditnog u odnosu na kunski portfolio, a što je ustvari bio samo odraz valutnih promjena u strukturi njihove pasive. Sve ono što se je zbivalo, a potpomognuto i širenjem glasina o … [[Ne razumije se.]] je jednostavno štediše stimuliralo da svoju kunsku štednju pretvore u deviznu štednju. Ilustracije radi kunska štednja u poslovnim bankama je u 2009. smanjena za 22%, a devizna povećana za 15,5%. Druga pojava u poslovnom bankarstvu u 2009. je naravno bilo bitno … [[Ne razumije se.]] kvalitete njihovih plasmana, a jednostavno i poduzeća a posebno stanovništvo nisu više bili u kriznim uvjetima sposobni da ujedno otplaćuju svoje kredite. Posljedica je bitan rast rezervacija banaka za nenaplative ili neuredno, a kredite što je povećalo i troškove njihovog poslovanja. Zato je i dobit banaka smanjena za oko 25%, a međutim kapitalizacija i likvidnost banaka su i dalje ostale vrlo visoke, čak su i povećane u odnosu na 2008. godinu. Sve to je postavljao i povećane zahtjeve pred supraviziju od strane HNB-a i to supraviziju a koja se je sada odvijala u bitno izmijenjenim uvjetima, a stupio je na snagu novi Zakon o kreditnim institucijama, izmijenjena je kompletna podzakonska regulativa, a došlo je i do promjene pravnih stečevina Europske unije na području pružanja financijskih usluga u čemu je posebno označena bila nova direktiva o kapitalskim zahtjevima. A u takvim uvjetima aktivnost supravizije se odvijala na dva kolosijeka, izravni nadzor a koji je u 2009. bio 33, u 20 kreditnih institucija i na tzv. bonitetnu analizu od kojih je izrađeno preko 165 takvih analiza. A evo to je ovim aspektima rada HNB-a u 2009. A naravno da najveći dio našeg izvješća se odnosi na … [[Ne razumije se.]] politiku, na stanje u financijskom sustavu, na interakciju monetarne i fiskalne politike i na sličnim elementima koji predstavljaju naš … [[Ne razumije se.]] Ja ne bi želio prepričavati te dijelove analize, a umjesto toga pročitao bih zaključnu ocjenu iz dokumenta Europske središnje banke koji se zove … [[Ne razumije se.]] financijske stabilnosti za zemlje kandidate za ulazak u Europsku uniju, a koja je pripremljena za ministarski dijalog između … [[Ne razumije se.]] Europske unije i tri zemlje kandidata, koji je održan u Bruxellesu 18. svibnja ove godine. Upozoravam da to nije dokumenat koji ne obvezuje. To je njihova ocjena koliko smo spremni i sposobni da u financijskom sektoru stvarno uđemo u Europsku uniju. Znači, kaže se ovako, u posljednjem i daljnje procjene financijske stabilnosti za Hrvatsku godinu dana prije, sljedeće su pojave utvrđene kao glavni činioci rizika za financijsku stabilnost. Ubrzano financijsko produbljivanje utemeljeno na snažnom rastu kredita privatnom sektoru, drugo, široko rasprostranjena kredita nominiranih u stranoj valuti s time povezani kreditni rizik, treće velika, rastuća financijska neravnoteža i četvrto ... pritisci. Međunarodno financijsko i gospodarsko okruženje je u međuvremenu znatno promijenilo tu situaciju. S obzirom na takvo okruženje globalna kriza je postavila pred Hrvatsku ozbiljnu kušnju. Hrvatska se za sada dobro nosi s njom, koja je donekle promijenila i rizični profil zemlje, a sama kriza i mjere prilagodbe koje su provele Hrvatske vlasti da bi odgovorile na ... utjecaja globalne krize, smanjile su neke od postojećih rizika dok su drugi rizici zbog krize se povećali ili se tijekom krize parcijalizirali. Hrvatska je teško pogođena globalnom krizom i gospodarstvo je zapalo u najdublju recesiju još od ranog tranzicijskog razdoblja. Stanje na tekućem računu platne bilance poboljšano je tokom krize ali vanjska pozicija zemlje je i dalje važan izvor ranjivosti s obzirom na visoku razinu inozemnog duga i potrebe njegovog reprogramiranja. Utjecaja globalne financijske krize razotkrilo je privremene teškoće u financiranju na početku 2009. godine. Ipak za razliku od drugih zemalja srednje istočne i jugoistočne Europe, Hrvatska je uspjela prebroditi početnu financijsku turbulenciju bez posezanja za međunarodnom pomoći. Bez obzira na to, a ... makroekonomski, makrofinancijski izazovi za Hrvatsku odnose se najviše na ublažavanje njene vanjske ranjivosti, posebno na strani financiranja. U tome kontekstu je ključno spriječiti daljnje pogoršanje pozicije Hrvatskog inozemnog duga. To je težak zadatak s obzirom da se poduzeća sve više oslanjaju na izravno zaduživanje u inozemstvu i s obzirom na obavezu Hrvatske da potpuno liberalizira kapitalne tokove u skladu sa pravnom stečevinom Europske unije. Kao i druge zemlje jugoistočne i srednje istočne Europe, a zabrinutost glede inflacije ubrzano je u Hrvatskoj postalo nevažno pitanje, u kontekstu globalne krize, čime je HNB-u omogućeno da se usredotoči na druge djelomično potpuno nove prioritete. HNB je doista uspješno sačuvao financijsku stabilnost i stabilnost tečaja tijekom turbulentnog razdoblja primjenjujući široki raspon mjera od ... intervencija i standardnih mjera monetarne politike do izravnih operacija na deviznom tržištu. No, ipak ograničeni manevarski prostor HNB u okruženju strogog upravljanja plivajućeg tečaja još uvijek visoke vanjske neravnoteže izvršava kontinuiranu potrebu za fiskalnom razboritošću kako bi se ostvarila trajna makro financijska stabilnost. Ustvari, s obzirom na pogoršane javne financije, fiskalna reforma, konsolidacija su preko potrebne, posebno stoga što su javne financije i dalje opterećene subencijama različitim industrijama, velikim obvezama za zdravstvo i mirovine te značajno fazi fiskalnim ... Poticanje trajne financijske konsolidacije poglavito ograničavanjem potrošnje i taj je važan izazov. Završit ću spominjanjem samo zadnjeg pasosa, a u toj ocjeni. Očuvanje financijske i monetarne stabilnosti u još nesigurnoj gospodarskoj i financijskom okruženju uz istodobno podupiranje gospodarskog oporavka i taj je glavni izazov za HNB. Koliko će HNB u tome uspjeti ne ovisi samo o vanjskim čimbenicima kao što su kratkoročni i srednje ročni globalni gospodarski izgledi već i o domaćim odrednicama kao što su veličina i brzina restrukturiranja duga različitih sektora gospodarstva, dinamika kojom će banke rješavati problem lošijih kredita i njihova spremnost da ponovno pokrenu kreditnu aktivnost, ako i o stupnju potpore ostalih ekonomskih politika. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala gospodinu guverneru Hrvatske narodne banke. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HNS-a HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodo predstavnici Hrvatske narodne banke, kolegice i kolege. Odmah na početku klub HNS-a i HSU-a podržat će ovo godišnje izvješće kao i sva godišnja izvješća do sada uz jednu imamo potrebu posebno naglasiti, da od čitavog niza izvješća koja dolaze u Hrvatski sabor, izvješće HNB-a je ... jedno od izvješća koje bi svima trebalo biti uzor, ali istovremeno za sve nas posebno u Hrvatskom saboru, a i kompletnoj javnosti jedan materijal koji daje vrlo jasno sve ono što je dobro, ali posebno daje doduše ... [[Govornik se ne razumije, zbog uključenog mikrofona predsjednika.]] Naime, činjenica je i to je opća poznata stvar da za uspješno gospodarstvo, za uspješni razvoj svake države jedna od ključnih stvari je i harmonije u koordinaciji između fiskalne i monetarne politike. Međutim, isto tako je činjenica da do sada i za sada ovo međusobno usklađivanje između monetarne i fiskalne politike bilo je u pravilu jednostrano, to je da su donosile mjere monetarne politike kako bi se realizirali ciljevi fiskalne politike. I poznato je da stanje naših državni financija relativno stabilno i to ne zahvaljujući fiskalnoj politici, ne zahvaljujući primarno Vladi Republike Hrvatske, nego primarno jednoj konzervatornoj politici HNB-a koja je ponekada možda i nije bila najbolja i najkvalitetnija za hrvatsko gospodarstvo, koja je sasvim sigurno mogla biti drugačija, mogla biti proaktivnija, mogla biti korisnija, mogla biti bolja. Međutim, kada bi guverner HNB-e, imala partnera onda bi sasvim sigurno ta politika bila drugačija i sasvim sigurno da bi bila korisnija i bolja. Jer u svakom slučaju za svaku drugu politiku HNB-a osim one postojeće, nužan je i kvalitetan partner, partner koji se odgovorno ponaša i onda je to gotovo sigurno najkorisnije za cjelokupno gospodarstvo i sasvim sigurno korisno za sve nas. Jer činjenica da samo na primjeru rasta i stabilnosti deviznih rezervi, da imamo stabilizirane financije, ali ponavljam samo na rastu i stabilnosti deviznih rezervi. Međutim, isto tako je činjenica da imamo jednu snažnu javnu potrošnju i da imamo mogućnost da se na taj način otvara mogućnost jedna snažnije javne potrošnje, a slijedom toga i svi ostalih problema koji su prisutni i koji su ... Da je novcem u državnoj blagajni potrebno postupati racionalno to je poznata stvar, da jedan od gotovo ključnih problema ove države je neracionalno postupanje novcem u državnoj blagajni i to ne jučer i ne prekjučer, nego svih ovih 7 godina, i da ovih 7 godina smo ukupnu potrošnju kroz državni proračun digli, ustvari da ste digli za 40%, da još uvijek nema snažnije konkretne akcije osim namjere i osim pisma namjere u rezanju ove državne potrošnje, to je činjenica, to je evidentno. A isto tako je činjenica da jedini, doslovce jedini koji je imao snage smanjiti u značajnijem iznosu državnu potrošnju rebalansom je upravo bivši premijer Sanader, koji mjesec dana prije svoga odlaska srezao tu državnu potrošnju, srezao državni proračun za cca 6 milijardi. Poslije svi rebalansi bili su kozmetičke naravi, poslije proračuni sa rastom baziran na potpuno krivim podacima. Najava ovog rebalansa da li koncem ovog mjeseca, početkom sljedećeg mjeseca definitivno kozmetička. Najava ozbiljnog rebalans nakon završetka turističke sezone kakva će biti, ali sasvim sigurno i gotovo sigurno mi u klubu HNS-a sumnjamo jer jednostavno u mjerama, u aktivnim mjerama Vlade Republike Hrvatske ne vide se i nisu prepoznatljive konkretne mjere koje bi srezale državnu potrošnju, konkretne mjere koje bi anulirale i koje bi ispravile sve one krive poteze u zadnjih 7 godina kada nam je državni proračun bubrio, kada se plaćalo biračko tijelo. I teško je za vjerovati da će se sada ući u takve radikalne rezove i konkretne poteze. Prema tome, mogućnosti ili sinergija politike HNB-a uz takvu fiskalnu politiku definitivno ne dolazi do izražaja, a gotovo sigurno ne daje onu šansu ne daje onaj potencijal kojega HNB-a ima ponavljam u harmoniji sa fiskalnom vlašću u samom razvoju gospodarstva. Činjenica, govorili smo u prethodnoj točki kada je bilo izvješće HBOR-a, činjenica da je HNB-a bila spremna osloboditi 10 milijardi kuna za kreditiranje profitabilnih projekata prema izračunima, to je trebalo povući rast za 1,5% ekonomski rast od 1,5%, ali u svakom slučaju za nešto takvo ga je trebalo sasvim drugačije, politika Vlade Republike Hrvatske i sasvim drugačije pozicioniranje Vlade Republike Hrvatske, a da bi se ti efekti posložili. Jer potpuno je svima jasno, to je svima jasno, da za spas gospodarstva i konačni izlazak iz krize nisu dovoljni samo ovi modeli koji su bili najavljeni, koji su se bazirali na ovih 10 milijardi, da je izlazak gospodarstva iz krize i spas gospodarstva da je nužan jedan poseban sklop ili skup ekonomskih politika, da pojedinačne mjere nisu dovoljne. Međutim, koji je taj skup ekonomskih politika, da li je to onaj program Vlade koji je pao odmah na 1.6. kad je bilo najavljeno rješavanje obveza svih javnih poduzeća pa se onda desila greška u powerpointu. Pa je druga bila mjera najavljen rebalans koji će sad biti kozmetički i to ne zato jer ga mi moramo napraviti, jer nam je ukupna situacija u državi takva kakva je nego zato jer su neki sindikalisti skupili potpise pa moramo isfinancirati referendum. Sve te činjenice govore o jednoj neodgovornosti, jednoj neozbiljnosti, a s druge strane i jednom blokiranom potencijalu, potencijalu u kojem jedan od ključnih elemenata, ključnih faktora je Hrvatska narodna banka. Činjenica je da su ovim modelom A, o modelu B uopće neću govoriti koji je doživio totalni fijasko, činjenica je da nisu osigurani mehanizmi koji bi taj novac, oslobođeni novac usmjerili prema proizvodnji. Činjenica je da je taj novac disperzirao, otišao u potrošnju i potpuno je logično da je Hrvatska narodna banka jednostavno rekla mi vama novce više ne damo. Potpuno logično i potpuno razumljivo. I potpuno je shvatljiva poruka Hrvatske narodne banke hrvatskoj Vladi da zaustavlja daljnje transfere jer je doslovce zloupotrijebila ponudu koju je dobila od Hrvatske narodne banke. Činjenica je da prošle godine država povećala kreditna zaduženja za 16,7%, a građani i gospodarstvo smanjili za 0,7%. I imamo situaciju dok država buja u zaduženju i trošenju građani zaduženja smanjuju i potpuno je jasno da zemlja treba jasne i radikalne reforme i da ti rezovi upravo trebaju početi od Vlade. I potpuno je stav Hrvatske narodne banke i politika Hrvatske narodne banke prema takvoj politici Vlade Republike Hrvatske i potpuno je jasna takva konzervativna politika, kad govorim konzervativna govorim o izvoznom gospodarstvu, da li i kada smo mogli tom izvoznom gospodarstvu koje sad plaća kroz svoje poslovanje monetarni gubitak. Sasvim sigurno bila su vremena kad je to moglo biti u jednom potpuno drugom pravcu, međutim da je bio partner s druge strane sigurno da bi se taj potencijal iskoristio, međutim danas imamo situaciju koju imamo. Prema tome, da bismo ukupni potencijal kojeg ova država ima, da bismo taj ukupni potencijal iskoristili sasvim sigurno da politika noja i zabijanje glave u pijesak nije politika koja može taj potencijal iskoristiti i gotovo je sigurno i svima je jasno da su nam nužne stvarne reforme, da su nam nužne efikasne reforme. Ne reforme koje su podložne kompjutorskoj grešci nego provedive za gospodarstvo, za one koji stvaraju novu vrijednost konkretne i korisne. I sasvim sigurno da u jednoj takvoj situaciji, jednom takvom smjeru Hrvatska narodna banka je spremna svoj doprinos dati i na koncu konca i guverner Hrvatske narodne banke i Hrvatska narodna banka vrlo jasno upozoravaju na taj problem. Prema tome, kolegice i kolege zastupnici, odgovornost leži i na nama ovdje i da li ćemo tu odgovornost sutra moći pojasniti ili objasniti onima čija sudbina ili čija dnevna egzistencija je neizvjesna, upitna i izuzetno teška. Na kraju, u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika čestitke guverneru Hrvatske narodne banke i svim djelatnicima Hrvatske narodne banke.
Hvala. Klub HDZ i gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu. Zbog prelijevanja nepovoljnih učinaka financijske krize u realnu sferu gospodarstva u Hrvatskoj je u 2009. godini prvi put nakon 1999. godine zabilježeno realno smanjenje bruto domaćeg proizvoda koje je prema procjeni Državnog zavoda za statistiku, dakle njihovog tromjesečnog obračuna bruto domaćeg proizvoda iznosilo 5,8%. Analiza sastavnica agregatne potražnje pokazuje kako su nepovoljna kretanja u realnom sektoru gospodarstva rezultat snažnog smanjenja izvoza robe i usluga zbog pada obujma svjetske trgovine, odnosno smanjenje inozemne potražnje. Zamjetan je bio i pad bruto investicija u fiksni kapital zbog smanjenja investicijske aktivnosti privatnog i javnog sektora, a zabilježena je također godišnja kontrakcija osobne potrošnje. Ove nepovoljne promjene dovele su i do znatnog pada uvoza roba i usluga što je rezultiralo pozitivnim statističkim doprinosom neto inozemne potražnje kretanju realnog bruto domaćeg proizvoda. Nepovoljna kretanja u gospodarstvu negativno su se odrazila i na pokazatelje tržišta rada, ali s određenim vremenskim odmakom. Tako se tijekom 2009. godine broj zaposlenih smanjio, dok je istodobno bilo registrirano sve više nezaposlenih osoba. Osim smanjivanjem zaposlenosti poslodavci su se recesijskim uvjetima prilagođavali i smanjivanjem plaća. Što se tiče cijena treba istaknuti da je tijekom 2009. godine osigurana stabilnost cijena koja je u velikoj mjeri ostvarena zahvaljujući stabilnosti tečaja kune prema euru. Tako se prosječna godišnja stopa inflacije u Hrvatskoj smanjila sa 6,1% koliko je iznosila u 2008. godini na 2,4%. Promatraju li se sastavnice indeksa potrošačkih cijena najveći je doprinos usporavanju inflacije dao prosječni godišnji pad cijena prehrane i energije. Kad je riječ o cijenama nekretnina u 2009. godini došlo je i do njihovog pada u iznosu od 4,1% na što je najviše utjecalo smanjenje potražnje za stambenim prostorom. Usporavanje ukupne gospodarske aktivnosti u 2009. godini snažno je utjecalo na kretanje monetarnih i kreditnih agregata. Tako je prvi put nakon '99. godine zabilježen godišnji pad plasmana banaka privatnom sektoru na što su djelovali učinci ponude ali i potražnje za kreditima. Naime, suočene s rastom udjela loših kredita u ukupnim kreditima i većim stupnjem neizvjesnosti poslovne su banke i pooštrile ostale uvjete kreditiranja. Zaustavljanje kreditne aktivnosti banaka i smanjenje ukupne likvidnosti u gospodarstvu snažno se odrazilo na smanjenje novčane mase M1 koje je u 2009. godini iznosilo 14,6%. Tijekom 2009. godine domaće tržište kapitala bilo je pod snažnim utjecajem kretanja na svjetskim financijskim tržištima. Pritisci proizišli iz prelijevanja svjetske financijske krize i nesklonost ulagača rizičnim ulaganjima obilježili su početak 2009. godine. Pod utjecajem smanjenog obujma međunarodne trgovinske razmjene i bitno suženih mogućnosti financiranja u 2009. godini došlo je do snažne kontrakcije manjka na tekućem računu platne bilance sa 9,2% bruto domaćeg proizvoda koliko je zabilježeno u 2008. godini na 5,2% bruto domaćeg proizvoda u 2009. godini. Smanjenju negativnog salda u robnoj razmjeni s inozemstvom najviše je pridonio izrazit pad uvoza cestovnih vozila zahvaljujući kojem se manjak u razmjeni tog odsjeka prepolovio. Isto tako, bitan utjecaj imala je i razmjena nafte i naftnih derivata čiji se manjak najviše zbog pada cijena sirove nafte na svjetskom tržištu smanjio za više od trećine. Negativni učinci krize mogli su se osjetiti i u razmjeni većine ostalih vrsta robe pri čemu je pad uvoza uglavnom bio izraženiji od pada izvoza. Domaći su sektori tijekom 2009. godine povećali stanje svoje inozemne imovine pri čemu treba istaknuti ponovno ulaganje investicijskih fondova nakon njihova povlačenja sa inozemnih tržišta kapitala tijekom 2008. godine. Bruto inozemni dug Republike Hrvatske povećao se tijekom 2009. godine za 3,6 milijarde eura što je znatno manje nego prethodne 2008. godine kada je taj dug iznosio 5,9 milijardi eura. Državne financije u 2009. godini bile su obilježene padom prihoda konsolidirane opće države, a takva kretanja bila su posljedica snažne kontrakcije agregatne potražnje. Pri tom se usporavanje gospodarske aktivnosti ogledalo ponajprije u smanjivanju poreznih prihoda, dok je reakcija tržišta rada na nepovoljna gospodarska kretanja nastupila sa određenim odmakom i bila na razini cijele godine slabijeg intenziteta, pa su se upravo prihodi od socijalnih doprinosa samo blago smanjili. Izmjene u poreznom zakonodavstvu koje su bile prošle, dakle 2009. godine a prije svega koje se odnose na povećanje osnovne stope poreza na dodanu vrijednost, te uvođenje posebno poreza na plaće, mirovine i druge primitke su ublažile ovo navedeno smanjenje poreznih prihoda i ono što je najvažnije osigurale su stabilnost državnih financija, te uredno ispunjavanje svih proračunskih obveza. Pogoršavanje gospodarske i financijske situacije u okruženju, a onda naravno i u našoj zemlji utjecalo je i na kompoziciju bilance banaka i uspješnost njihovog poslovanja. Rast ukupne imovine banaka tako je u 2009. godini iznosio 2,4% što prati povećanje udjela devizne i indeksirane imovine kao i povećanje udjela kratkoročnih plasmana. Došlo je do rasta kreditnog rizika, odnosno smanjila se mogućnost otplate bankovnih kredita i to posebice kod trgovačkih društava. Banke su na to odgovorili, dakle na smanjenje vrijednosti naplate potraživanja tako da su pojačano prolongirale rokove naplate, ali isto tako i reprogramirale postojeće kredite. U 2009. godini Hrvatska narodna banka je potpuno prilagodila pravni okvir za područje poslovanja kreditnih institucija. Dakle, banaka, štednih banaka i stambenih štedionica, pravnoj stečevini Europske unije. Zakon o kreditnim institucijama kao temeljni zakon kojim se regulira osnivanje i poslovanje kreditnih institucija stupio je na snagu 1. siječnja 2009. godine, a tijekom 2009. godine u dva su navrata donesene izmjene Zakona o kreditnim institucijama. Naravno izmijenjena je i cijela podzakonska regulativa koja stupa na snagu 31. ožujka 2010. godine. Hrvatska narodna banka je na području izravnog nadzora tijekom 2009. godine obavila 33 izravna nadzora u 20 kreditnih institucija. Osim što je provodila nadzor nad kreditnim institucijama Hrvatska narodna banka je prvi put provela nadzor i nad kreditnim unijama. Dakle, bilo je ukupno izravnih nadzora. K tome Hrvatska narodna banka provela je i analizu zakonski propisanih mjesečnih i tromjesečnih izvješća koja dostavljaju sve kreditne institucije i grupe banaka, te izradila 165 pisanih analiza poslovanja kreditnih institucija od čega 156 za pojedinačne institucije i 9 za grupe kreditnih institucija. Značajni resursi u Hrvatskoj narodnoj banci tijekom 2009. godine bili su angažirani na uspostavljanju kontakta s glavnim međunarodnim agencijama za dodjelu kreditnog rejtinga, definiraju metodologije i procesa njihova priznavanja kao vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, te na operativnoj provedbi njihova priznavanja. Tijekom godine intenzivirala se i suradnja sa stranim super vizorima koja je vezana uz nadzor nad bankovnim grupacijama kojima pripadaju domaće kreditne institucije. Zaključno treba reći da je Vlada Republike Hrvatske naravno na temelju svih trendova koje sam ranije navela, a u cilju prevladavanja ove gospodarske krize donijela mjere za gospodarski oporavak i razvitak kojima je stvorila uvjete za dugoročno održiv gospodarski rast, za povećanje investicija i otvaranje novih radnih mjesta za povećanje proizvodnje, te održavanje stabilnog makroekonomskog okvira, a upravo je te mjere podržala i Hrvatska narodna banka, ali i sve druge relevantne svjetske financijske institucije. Na kraju želim naglasiti da je ovo izvješće vrlo kvalitetno i vrlo detaljno napravljeno, ono pruža cjelovit i potpun uvid u sva područja koja su u nadležnosti Hrvatske narodne banke, i zato Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine guverneru, viceguverneri. Mislim da bi bilo možda bolje sada govoriti o 2010., no o tome gdje je Hrvatska bila 2009. godine. Činjeni je da su se svi parametri ove 2010. u odnosu na 2009. pogoršali, a najbolji nagovještaj gdje je Hrvatska 2010. je nagovještaj državnih, plasmana državnih obveznica od čak 15 milijardi kuna, koji bi se najvjerojatnije trebao dogoditi do kraja ovoga mjeseca. Gospodin ministar Šuker u tišini priprema teren za novo zaduženje Hrvatske, nakon što je to uspjelo Španjolskoj, Mađarskoj, vjerojatno će i nama. Očekuje se da će kao što sam rekao do kraja ovog mjeseca Šuker u državni proračun donijeti oko 15 milijarda kuna, manji dio novca oko 4 i pol milijarde kuna pozajmit će se izdavanjem obveznica u Hrvatskoj, dok će se ostatak od 1 i pol do čak 2 milijarde dolara skupiti u inozemstvu plasiranjem dolarskih obveznica. Na europskom tržištu izražen je interes za oko 800 milijuna eura hrvatskih obveznica, ostatak će uzeti američki investitori, nije isključeno ni da hrvatske papire uzmu Kinezi. Cijena novca bit će 6,75%, slično kao i potkraj prošle godine. Skupi li ministar Šuker 15 milijardi kuna, Šuker će zatvoriti ovogodišnji deficit, riješiti problem financiranja proračuna. S novim pozajmicama predsjednica Vlade vinut će se u sedlo, ali pitanje koliko će se zadržati u tom sedlu, jer kad novac dođe nitko više neće pokazivati nikakav interes za smanjenje rashoda. Problem je u tome što perspektiva zemlje nakon toga zasigurno neće biti bolja. Kako je to gospodo izgledalo kad je riječ o obveznicama prošle godine, najbolje nam je dat ovdje prikaz u ovome izvješću, gdje se na strani 35. doslovce kaže da nakon 5 godina Republika Hrvatska je potkraj svibnja 2009. na inozemnim tržištima kapitala izdala novu šestogodišnju obveznicu nominiranu u eurima, nominalnog iznosa 750 milijuna eura, te uz nepromjenjivu godišnju kamatu od 6,5%. Uz to je i početkom studenog 2009. izdana još jedna nova državna desetogodišnja međunarodna obveznica nominirana u američkim dolarima, nominalnog iznosa milijardu i 500 milijuna USA dolara, te uz nepromjenjivu kamatnu stopu od 6,75%. Znači već su prilike lošije. Po kamati je to vidljivo. To je ujedno dosad najveće izdavanje međunarodnih obveznica Republike Hrvatske konstatira guverner. Budući da je u veljači dospjela obveznica nominirana u eurima, nominalnog iznosa 500 milijuna eura, krajnjem lipnja i samurajska obveznica nominalnog iznosa 25 milijardi jena, na kraju prosinca 2009. godine na inozemnim je tržištima kapitala kotiralo ukupno 6 izdanja hrvatskih državnih obveznica, jednako kao i krajem 2008. godine. Od preostalih međunarodnih obveznica Republika Hrvatska četiri su nominirane u eurima, dvije u američkim dolarima. Ukupna nominalna vrijednost svih 6 izdanja hrvatskih obveznica na inozemnim tržištima na kraju 2009. iznosila je 30,3 milijarde kuna, odnosno 4,1 milijardu eura, bila je za 7,9 milijardi kuna ili milijardu 100 milijuna eura veća u odnosu na stanje na kraju prethodne godine, a mi se kroz takvu jednu formu evo ove godine zadužujemo za još 3 milijarde eura. Znači nas da bi mogli sufinancirati ovaj deficit, da bi mogli ući u izbore, de facto očekuju nova zaduženja. Evo možemo sad i uskliknuti viva izbori. Tko će to vratiti? Za što će se ovaj novac utrošiti? To je ono centralno pitanje. Da li će to biti trošenje novca za socijalni mir? Da li će to biti za poticanje potrošnje, kako bi se kroz PDV i neku intenzitet razvoja nešto vratilo u državni proračun ili će to biti utrošeno za razvoj? Zasigurno kako izbori se primiču, kupovanje socijalnog mira i golog preživljavanja. Međutim ono što je centralno pitanje kada je riječ o ovome izvješću za 2009. godinu gdje je to Hrvatska bila 2009. godine? Eto prema ovim makroekonomskim pokazateljima u kojima govori se na gotovo stotinjak stranica ovog izvješća, iščitavamo da je bruto domaći proizvod 2009. pao za 5,8%, industrijska proizvodnja pala za 9,2%, trgovina na malo za 15,3%, indeks građevinskih radova za 6,5%, broj zaposlenih smanjen je za 94 tisuća, inozemni dug povećao se za brat bratu 5 milijardi eura, krajem razdoblja iznosio je 98,3% bruto društvenog proizvoda i jasno je da će se on nastaviti rasti i ove i iduće godine. To je znači naša 2009. godine, 2009. dolazi do promjena na čelu vlasti i nakon toga i ovako loši parametri dodatno su se pogoršali. Bruto društveni proizvod nastavlja padati za 2 i pol posto, u odnosu na 2008. to je gotovo 9 zarez nešto posto, industrijska proizvodnja u 4. mjesecu bila je 9,6%, niža u odnosu na onih 9% iz 2009., što će reći gotovo 20%, graditeljstvo u 4. mjesecu opada za 18,3% itd., itd. Čovjek si normalno postavlja pitanje gdje nam je kraj? DA nije ovih 15 milijardi kuna od obveznica koje će Hrvatska ostvariti do kraja ove godine, zasigurno čekao bi nas jedan od najžešćih rebalansa u zadnje dvije ili tri godine, ovako će manje više ostati sve po starom. U prvih 6 mjeseci prihodi proračuna su u odnosu na lani bili 855 milijuna kuna ili 1,6% manji, rashodi bilježe rast od 370 milijuna kuna tj. 0,6% ili 1,2 milijarde kuna su veći taj polugodišnji deficit. Imamo deficit od 7,7 milijarde kuna ili 90% planiranog za 2010. treba vjerovati da se on neće povećavati, odnosno da jamstva izdata Hrvatskoj brodogradnji od preko 12,5 milijardi kuna neće doći na naplatu itd. Postavljalo se pitanje što će Vlada rezati, držalo se da bi mogla zahvatiti u one prihode na plaće, inače za plaće se izdvaja na godišnjoj razini 22,5 milijardi kuna u državnom proračunu, dodaci na plaću su 3,9 milijardi kuna, milijardu i 400 milijuna kuna za prijevoz, milijardu kuna za regres plus božićnice to je ukupno tih 6,5 milijardi kuna, ali doista ako dođe ovaj novac, postavlja se stvarno pitanje zašto i što uopće dirati, bez obzira što je malo jučer ako ne varam gospođa KOsor izjavila da idućih 6 mjeseci će biti još težih i da zato je nužno okupljanje HDZ-a i svih opozicionih stranaka. Ja mislim da se moramo okupiti i jedino ako želimo pomoći Hrvatskoj i to oko naroda i to na što je moguće prijašnjim izborima jer u protivnom doista možemo potonuti kao što kaže premijerka u bezdan. Jedina svijetla točka može se reći kada je riječ o toj gospodarskoj zbilji u prošloj godini, pa i početku ove godine. Ako isključimo Hrvatske monopoliste kojima se država prodala je Hrvatska narodna banka. Možda je tamo 2000. godine trebalo imati jednu fleksibilniju politiku do kune, zašto? Zbog poticanja izvoza zbog konkurentnosti turizma, zbog investicija u Hrvatskoj ali kada se to nije učinilo do današnjeg dana, a što bi zasigurno ako bi nekome koristilo onda bi koristilo Istri jer Istra ima intenzivno izvoznu najorijentiraniju ekonomiju. Znači kada se to nije učinilo do danas onda tu kunu treba čuvati da parafraziram kao zjenicu oka svoga. Sigurno nas je 2009. godine spasilo to što je Hrvatska narodna banka ima ogromne depozite poslovnih banaka deponirane kod sebe od 42,2 milijarde kune, ali zanimljiva je i ova tablica na strani 64. koja govori o aktivi banaka prema sjedištu vlasnika, pa se između ostalog kaže da banke u domaćem privatnom vlasništvu 4,2%, banke u domaćem državnom vlasništvu čini 4,2% a banke u stranom vlasništvu 99,9% ali ono što je za mene daleko zanimljivije to je podatak na strani 65. da krediti ostalim komitentima 2009. iznosili su 246,4 milijarde kuna. Znači 246,4 milijarde kuna, znači strane banke koje su de facto zavladale Hrvatskom, a mi govorimo svetosti nacionalnog suvereniteta, čak me ne bi to ni smetalo da su one ovdje prisutne na takav način da su kamate recimo, kćeri tih stranih banaka, nije bitno da li je riječ o Intesi, UniCreditu, Bayerische Landes Banci, Erste banci u Hrvatskoj otprilike kao što su Italiji, u Austriji, u Njemačkoj, u Mađarskoj, u Francuskoj itd. Gledam ove priloge nakon dnevnika na primjer ZABA 90 sekundi i onda u jednom takvom prilogu oni otprilike se reklamiraju sa izuzetno povoljnim kreditima, za mikro kredite, za kupnju automobila do 25 tisuća kuna gdje je kamata "tričavih" po njima 8,6%, a možda i 9,6%, znači za njih je izuzetno povoljna kamata. U Italiji novi automobili se prodaju za 0 do 1% kamata. Jasno da to mora se odraditi na relaciji između države i banke, između banke i prodavatelja tih automobila, između banke i proizvođača itd. Međutim, što je jedan od najvećih problema kada govorimo o tim kreditima u ovom trenutku. Poslovne banke, ostvarile su ovaj manju dobit za prvih 6 mjeseci u odnosu na prošlu godinu za 18,87%, za pet mjeseci. Do kraja svibnja zaradili su milijardu 620 milijuna kuna, lani u istom periodu milijardu 990 milijuna kuna. Krediti građanima na kraju pet mjeseca iznose 117,6 milijardi kuna ili tri milijarde kuna manje nego 2009. Međutim, ako poslovne banke u okolnostima kada je Švicarski franak u 12 mjeseci porastao za gotovo 30% u odnosu na euro, ne izađu građanima u susret, te im rate kredita ne obračunavaju, to jest ako im ne vezuju uz neku drugu valutu, ne uz švicarac ili dolar, mnogi građani će u dužničko ropstvo. Banke, kada bi se promijenila ta valutna klauzula bi nešto manje zarađivale, još uvijek zarađuju neusporedivo više nego njihove majke u istim okolnostima ali bi one preživjele, a građani, ako se ne promijene ti iznosi past će u dužničko ropstvo. I zato pozivam i Vladu i Sabor i Hrvatsku narodnu banku da izvrše pritisak na poslovne banke u Hrvatskoj, da promijene te odredbe ili tu vezu sa Švicarcom, a ako ne jednostavno da se donese Zakon da se zabrane valutne klauzule. Strana 67. znači depoziti 2009. bili su 9 milijardi kuna veći nego 2008. ali u 2010. padaju kao i krediti i to je jedan od podataka da se u zemlji živi teže, da su prilike lošije, a ono što brine su nenaplaćeni krediti iz godine u godinu. 2008. na koncu godine imali smo 4% nenaplaćenih kredita. U drugoj polovici 2009. to je već bilo 6,5%, 2010. danas je 8% do kraja godine biti će i gore. Svaka 12-ta, 13-ta kuna ne može se naplatiti od poslovnih banaka. To još uvijek ne znači da su one "ugrožene" ali se isto tako teret plaćanja ne može prebacivati promjenom kamatnih stopa na one koji uredno podmiruju svoje obveze. Još jedanput banke su sigurne, kamate lete u nebo to nije dobro i apeliram na kontrolu valutnih klauzula. To postaje ja bih se usudio kazati jedan od najvećih hrvatskih problema u ovom trenutku, jednako tako i hrvatskog gospodarstva i mislim da bi trebala i HNB-a i Vlada i Sabor odlučiti što sa valutnim klauzulama. Inače izvješće podržavam.
Hvala. Dame i gospodo, nastavit ćemo s radom bez pauze s time da je u 16 sati glasovanje o povjerenju ministru Bošnjakoviću, ali ćemo zbog toga nešto ranije završiti večeras ovo zasjedanje, možda sat vremena ranije. Sada je na redu klub HSS-a i gospodin zastupnik Stanko Grčić. I molim da se ne razilazimo previše daleko.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine Rohatinski sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Izvješće HNB-a za 2009. godinu potvrđuje nam je već sve ono što nam je na neki način poznato. Kriza koja je zatresla čitav svijet prelila se i preko granica Republike Hrvatske negativno utječući na gospodarske aktivnosti što za posljedicu ima i povećanje broja nezaposlenih. Tako je zbog prijenosa nepovoljnih učinaka financijske krize u sektoru gospodarstva u 2009. godini po prvi puta nakon '99.-te godine u Hrvatskoj zabilježeno realno smanjenje bruto društvenog proizvoda za 5,8%. Negativna kretanja u gospodarstvu uglavnom su rezultat smanjenja izvoza robe i usluga zbog pada obujma svjetske trgovine, odnosno konkretnije zbog smanjenja inozemne potražnje. Zamjetan je bio pad bruto investicija kao i smanjenje osobne potrošnje. Razina državne potrošnje ipak je bila približno jednaka potrošnji u 2008. godini. Nažalost, nepovoljna kretanja u gospodarstvu odrazila su se i na nezaposlenost. Budući da se broj zaposlenih smanjio, a registrirano je više nezaposlenih osoba. Uz to poslodavci su posegnuli za smanjivanjem plaća. Gubitak posla ili smanjenje plaća tako su postale realnost hrvatskih građana, no to ne može riješiti ova institucija već se to očekuje od programa gospodarskog oporavka. Iz predmetnog godišnjeg izvješća proizlazi da je HNB-a tijekom 2009. godine osigurala stabilnost cijena, odnosno ostvarila svoj osnovni zakonom utvrđeni postavljeni cilj. Prosječna godišnja stopa inflacije u Republici Hrvatskoj smanjila se sa 6,1% koliko je iznosila u 2008. godini na 2,4%. Stabilnost cijena u velikoj mjeri ostvarena je zahvaljujući stabilnosti tečaja kune prema euru koji je glavno sidro inflacijskih očekivanja. Nadalje, HNB-a u 2009. godini ukupno je putem deviznih transakcija poslovnim bankama i Ministarstvom financija neto otkupila preko 895 milijuna eura i imitirala 6,4 milijarde kuna što je znatno više nego u 2008. godini. Usporavanje ukupne gospodarske aktivnosti u 2009. godini snažno je utjecalo na kretanje monetarnih i kreditnih agregata. Tako je prvi puta nakon 1990. godine zabilježen godišnji pad plasmana banaka privatnom sektoru, na što su djelovali učinci ponude ali i potražnje za kreditima. Porast neizvjesnosti utjecaju na banke koje su s povećanim oprezom preuzimale nove rizike, te su povećale kamatne stope i pooštrile uvjete kreditiranja. S jedne je tako strane kreditni rizik porastao budući da se smanjila mogućnost otplate bankovnih kredita, a s druge strane smanjili su se krediti građanima posebice gotovinski i nenamjenski krediti i za kupnju automobila. Tijekom 2009. godine domaće tržište kapitala bilo je pod snažnim utjecajem kretanja na svjetskim financijskim tržištima. Slaba aktivnost ulagača tijekom 2009. godine obilježila je hrvatsko tržište dužničkim vrijednosnim papira pa je promet obveznice bio najniži još od 2001. godine. Iz izvješća također proizlazi da se bruto inozemni dug Republike Hrvatske povećao tijekom 2009. godine za 3,6 milijardi eura, što je ipak znatno manje nego prethodne godine kada je iznosio 5,9 milijardi eura, pa je na kraju prosinca dosegnuo 43 milijarde eura. U 2009. godine HNB-a je između ostalog potpuno prilagodila pravni okvir za područje poslovanja kreditnih institucija pravnoj stečevini Europske unije, te je bila iznimno aktivna i na području izravnog nadzora. I zaključno treba reći da je u nezahvalnim okoLnostima gospodarske krize dobrim i pravodobnim mjerama koje je poduzimala HNB-a održala stabilnost cijena i stabilnost tečaja prema euru. Iz svega ovdje narečenoga i ostvarenih ciljeva i zadaća koje su namijenjeni HNB-i klub HSS-a podržati će ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine guverneru, kolegice i kolege. Najinteresantniji dio izvješća HNB-a ipak ocjena markoekonomskog stanja u Republici Hrvatskoj i to sa aspekta i fiskalne politike sa ja bih rekao gospodarskih kretanja, ali naravno posebno praćenja financijskih poslova u Republici Hrvatskoj. Nedvosmisleno iz podataka Narodne banke nama u Hrvatskom saboru vrijedni su podaci koji pokazuju da je 2009. godina, godina teške krize i da u biti sve one dvojbe među nama da li je kriza, ili nije, koliko je duboka, koliko je s teškim posljedicama nakon analize brojaka Narodne banke polako ipak postaje jasno kolika je ta kriza u Republici Hrvatskoj teška sa posljedicama ogromnog broja nezaposlenih, sa posljedicama značajnog pada gospodarskih aktivnosti, značajnog ja bih rekao pada i bruto društvenog proizvoda i naravno kao posljedica toga problema u likvidnosti i naravno izvršavanju prihoda i prihodovne strane državnog proračuna. Analizirajući 2009. i krizu 2009.-te iz ovih podataka ipak možemo vidjeti da temelje te krize ipak nije u financijskoj krizi koja je inače karakteristična za Europu jer imamo u izvješću i analizu stanja i kretanja makroekonomskih u Europi i uzroka tih kretanja u Europi. Prema tome, ne možemo reći da je kriza uzrokovana financijskom krizom nego dobrim dijelom strukturnih problema u Republici Hrvatskoj. Prevelike potrošnje u odnosu na mogućnosti gospodarstva i poreznih obveznika. Za svakog od nas uvijek postavlja se pitanje kako su se izvršne vlasti postavile u odnosu na tu krizu u 2009. godini i da pokušamo analizirajuće aktivnosti onih koji su mjerodavni da kontroliraju ta kretanja kako je tko od njih djelovao. Pa ovdje imamo monetarnu vlast u ja bih rekao instituciji narodne banke koja je djelovala na takvu situaciju, takva kretanja u 2009. i na nama je da damo ocjenu toga vjerojatno kroz ovo izvješće, ali govoreći upravo o potezima narodne banke, ali naravno i o fiskalnoj vlasti koja je također imala svoga utjecaja na dubinu te krize i na mogućnost ja bih rekao utjecanja da ta kriza možda i ne bude tako izražena. Ako pogledamo što smo mi svojim Zakonom o Narodnoj banci postavili pred Narodnu banku kao obavezu, a to je problem ja bih rekao inflacije, kretanja cijena, problem tečaja, tada možemo reći da u tom dijelu Narodna banka je svoju obvezu i u tako teško izraženoj krizi izvršila do kraja. Svojim je djelovanjem i ponašanjem institucija koja je očuvala pojedina negativna kretanja vezano za tečaj, pa nije bilo ni prevelikog pada ni prevelikog rasta vrijednosti kune. Jednostavno su svojim intervencijama pokušali stabilno održati situaciju. Neovisno o tome da li je problem prevelike količine deviza zbog ino-zaduženja utjecalo na ja bih rekao pad vrijednosti odnosno rast vrijednosti kune, da li je u određenom trenutku kuna jednostavno padala, oni su svojim aktivnostima nastojali jednostavno u teškoj krizi ne stvarati dodatne probleme i možemo ocijeniti da se to tako i uspjelo. Mislim da kad gledamo pitanje kretanja cijena Narodna banka i nije trebala bitno se time baviti iz jednostavnog razloga što stravičnim padom potrošnje imali smo i pad cijena koji bi bio daleko više izražen da u isto vrijeme nismo imali rast energetike, rast zdravstvenih usluga. Prema tome, ja bih rekao najvažnijih troškova koji su bitni za stanovništvo i jednostavno za gospodarstvo kad je energetika u pitanju i upravo taj rast je na neki način amortizirao pad ostalih potrošačkih cijena pa eto bilježimo nešto više od 2% troškova inflacije i ja bih rekao intervencije narodne banke bitnije u tom dijelu i nisu bile potrebne. Ostaje nama ono osnovno pitanje, kad procijenimo što se događalo sa financijskim tržištima, što se događalo sa bankarskim sektorom i kretanjem kredita, cijene kapitala da li je tu možda Narodna banka mogla više utjecati. U klubu SDP-a raspravljajući upravo o tome koliko je tu Narodna banka mogla utjecati ocjenjujemo da je daleko veći utjecaj trebao biti fiskalne vlasti, a ne Narodne banke. Kriza u Hrvatskoj nije bitno utjecala na položaj i stabilnost banaka, sigurnost banaka, osim što je evidentno krajem 2009. godine nešto veći portfelj rizičnih plasmana. Razlog povećanja portfelja rizičnih plasmana je slabija kreditna aktivnost bankarskog sustava prema privredi jer inače su osobna potrošnja srušena ja bih rekao voljom potrošača, a ne bankarskog sektora. Prema tome, privredi je manje sredstava na raspolaganju, oprezniji plasmani banaka. Ja bih rekao ono što je i Narodnoj banci cilj, da jednostavno nemamo ugroženu sigurnost i stabilnost bankarskog sustava. Ali za sve nas koji smo očekivali da će taj oprezniji način plasmana, smanjeni obim plasmana rezultirati padom kamata dogodilo se obrnuto, rast kamata. Znači veća novčana masa, veća ponuda, raste kamata. Pitamo se gdje su uzroci tog rasta kamata. U analizi počinje biti vrlo jasno. Značajni dio uvoznih sredstava, sredstava iz inozemstva, sredstva koja su opterećena sa procjenom rizika u Hrvatskoj jer je ocjena svijeta da se teško nosimo sa krizom, da nismo efikasni u provedbi reformi. I jednostavno, cijena se plaća sa 3 do 4% većom kamatom nego što je prosječna kamata u Europi. Prema tome, skuplji su izvori, to je s jedne strane. S druge strane, ja bih rekao fiskalna vlast koja se neprekidno zadužuje, zadužuje se i na domaćem tržištu, u biti taj višak novac uzima pa jednostavno nije problem i ovako skupe izvore plasirati po većoj cijeni. Ali za sve nas zabrinjavajuće je da je prosječna cijena kapitala banaka u vrijeme kad su smanjeni plasmani prema privredi, najniža oko 9%, a penje se i do 13%. Tako proizlazi iz izvješća Narodne banke. Za sve koji prate gospodarsku aktivnost to znači nema investicija u Hrvatskoj. Uz takvu kamatu nema investicija u Hrvatskoj i zato nije ni čudno da je potpuno u 2009. možemo reći zamrlo investiranje u Republici Hrvatskoj, pa onda nije ni čudo da se samo penje brojka nezaposlenih i registriranih na Zavodu za zapošljavanje. Tu onda znači možemo vrlo jasno reći negativne trendove u ovom financijskom dijelu izazvala je fiskalna vlast ne rješavajući krizu neadekvatnim potezima oko reformi, sporim reakcijama na reforme, svijet nas je ocijenio rizičnim pa je to poskupilo cijenu kapitala a u isto vrijeme kupila je fiskalna vlast zbog nedostajućih prihoda u proračunu sredstva i samim tim jednostavno održavala tu visoku cijenu kapitala. I to je razlog da u prošloj godini imamo jednostavno smanjenje plasmane i pad investicija. Odgovor znači ocjenjujemo da je fiskalna vlast veći uzročnik loših pojava na tržištu kredita, loših pojava koje su se događale vezano za bankarski sustav. Također kad ocjenjujemo aktivnost fiskalne vlasti jer ako su podaci vrlo jasni da imamo pad industrijske proizvodnje, da imamo pad potrošnje koji se skoro svi bilježi sa ... [[Govornik se ne razumije.]] brojkama. Nemamo rast nezaposlenih. Da u isto vrijeme državni proračun i državna potrošnja ili potrošnja centralne države i ostalih fondova jedina raste. Znači, odgovor krizi se nije prilagodila fiskalna vlast. Jednostavno nije smanjila potrebne troškove da bi i ona svojim mjerama, svojim aktivnostima, svojim rezanjima na neki način pokušala stabilizirati ova kretanja i barem u tom dijelu ublažiti deficit. Zabrinjavajuće je enormni skok zaduženja centralne države koji skok je rezultat deficita proračuna. I mi u SDP-u dapače smo uvjereni da taj deficit nije pravi. On je iskazan koji je pravi pitanje je. Ali ako ćemo govoriti o sukobima sa seljacima, nepodmirenim obavezama iz 2008., nekakvim vrijednosnicama koje se izdaju a bit će naplaćene iduću godinu to nije registrirano. Isto tako, svaki dan čujemo izjave trgovačka društva u većinskom vlasništvu Hrvatske države platili su svoje obveze. Nije istina. Kad razgovarate s tim društvima pogotovo iz cestogradnje zabranjeno im je fakturiranje, zabranjeno. Dapače, nije im ni interes. Jer ako bi i fakturirali moraju platiti PDV. Plaćanjem PDV-a samo će produžiti dubiozu, plaćati će i kamatu državi radi neplaćenog PDV-a. Prema tome, sve su to deficiti. Sve to znači da je državna potrošnja sa još većim negativnim utjecajem na stabilnost makroekonomske situacije, a ti deficiti su ta neprekidna zaduženja koja nas prate i koja u biti drže visoku cijenu kapitala i u biti remeti i povećava ino dug. Kad promatramo ponašanje fiskalne vlasti u dijelu poreznih promjena koje smo svjedočili u prošloj godini tada su i ocjene ovdje dane. Veći PDV nije dao efekat. Uvedene posebni doprinosi, izvinjavam se porezi, krizni porezi koji su umanjili potrošačku moć evidentno su stavljeni u korelaciju sa padom potrošnje. Prema tome, fiskalni nameti uvedeni prošlu godinu utjecali su na negativna kretanja, a naznačeno je, vrlo je mali efekat u smanjenju prihodovne strane i u padu prihoda centralne države koji su rezultat ja bih rekao neplaćanja doprinosa, neplaćanja poreza, pada gospodarske aktivnosti od 5,7%, 5,8%. Prema tome, u klubu SDP-a sa ovakvim ocjenama moramo reći da Narodnoj banci čestitamo na vođenju monetarne politike u 2009. godini. Aktivnim učešćem pokušali su održati stabilnost financijskog sektora u vrlo kriznoj godini i žalimo što fiskalna vlast nije učinila to isto. Dapače, ja bih rekao monetarna je vlast uočila nedostatak kreditnih aktivnosti prema privredi koja je postala nelikvidna, ogromna nelikvidnost pa je išla u dodatne mjere kako bi omogućila fiskalnoj vlasti oporavak u gospodarstvu. Ali u 2009. to nije pomoglo. Bojimo se da će ovakav negativan trend iz 2009. godine biti još gori u 2010. Klub SDP-a podržava ovo izvješće i podržava rad Narodne banke u prošloj godini.
Hvala. Obavještavam da je u 13,21 proteklo vrijeme za prijavu rasprave od 10 minuta i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović ako sam je dobro dešifrirao.
Odlično, odlično predsjedniče. Hvala vam. Poštovani gospodine guverneru, kolegice i kolege. Ako želimo znati u kakvom je stanju hrvatsko gospodarstvo onda trebamo samo bolje pogledati u Izvješće Hrvatske narodne banke. Međutim, prije toga i prije nešto konkretnijeg osvrta na samo izvješće evo nekoliko nespornih i stoga nepobitnih činjenica. Naime, u vrijeme SDP-ove koalicije, dakle u vremenu od 2000. do 2003. prosječni rast bruto društvenog proizvoda bio je 4,3 a od 2004. do 2009. godine prosječni rast bruto društvenog proizvoda bio je oko 2 i pol posto. U 2008. godini stopa inflacije na najvećem jednom momentu čak 6,1% iako prosječna stopa inflacije od 2000. do 2004. bila je 2,9% a prosječna stopa inflacije od 2004. do 2009. 3,3%. Udio uvoza u bruto društvenom proizvodu od 2000. do 2003. godine bio je negdje oko 48%, a u razdoblju HDZ-a od 2004. pa na ovamo za oko 50% Inozemni dug u bruto društvenom proizvodu povećao se za vrijeme SDP-ove koalicije sa 53 na 66%, a u vrijeme HDZ-a čak na 95%. Od 2004. do 2009. godine povećan je inozemni dug za 20,1 milijardu eura, a bruto društveni proizvod povećan je samo za 12,2 milijardi eura. Svo ovo vrijeme, svo ovo razdoblje praćeno je povećanim brojem nezaposlenih ljudi. Nezaposlenost nikada nije bila veća. Imamo oko 400 tisuća nezaposlenih ljudi. Neplaćeni porezi, neplaćeni doprinosi, o čemu je kolega Linić govoreći u ime kluba detaljno govorio, penju se čak na 15 milijardi kuna, a uvode se i novi porezi. Tolerira se dugovanje INA-e koje je bilo stalno iznad 2 milijarde kuna i još nije do kraja podmireno, i ovo o čemu je govorio kolega Linić da državne tvrtke, odnosno da vlast zabranjuje ljudima putem državnih tvrtki, da fakturiraju to je oblik političke korupcije par excellence. Umjesto da potiče ljude, jer to su obveze nakon obavljenog posla da se fakturiraju obavljeni radovi, usluge, da se na njih plati PDV i sve ono što je potrebno, ide se na ovakav način. Dakle građani su ucijenjeni. Nalaze se naprosto u jednoj talačkoj krizi. Niti jedan ekonomski pokazatelj niti je pozitivan, nije pozitivan, i što je najgore nema uopće pozitivnu tendenciju. Svom ovom vremenu, dakle mnogi su ostali bez posla, naravno samom tom činjenicom do krajnjih granica osiromašeni, ali i oni koji rade, mnogi ne primaju plaću, država odbija sankcionirati poslodavce na adekvatan način, odbija ih zaštititi. Time poručuje da neisplata, da dugovanje vjerovnicima je jedno sasvim ponašanje koje se dade tolerirati. To je porazno. Ne samo za poslovni, nego općenito za građanski moral. Siromaštvo kuca na hrvatska vrata. O tome je govorio i na to je Hrvatsku upozoravao još prije dvije godine Međunarodni monetarni fond, kod ondašnje opozicije, a sadašnje vlasti toliko omražena institucija. Prevladavaju pojedini sebični interesi, koji zbrojeni ne čine opće dobro, nego opće siromaštvo a dobro za vrlo mali broj ljudi. Hrvatska Vlada kaže da se ne boji, međutim njezin je osnovni problem u tome što se ti isti građani koji su zastrašivani za svako ostvarenje, za svakog svog i najmanjeg prava više ne boje. Ali gle paradoksa, oni se ne boje zbog toga što više gladni nemaju što izgubiti. Izvješće Hrvatske narodne banke nas upućuje da u bankarskom sektoru postoje problemi koje bi trebalo rješavati. Prije svega uz ovako visoke kamatne stope destimulira se gospodarska aktivnost. Zbog uvođenja novih vrsta naknada dodatno se opterećuju i građani i gospodarstvo. Međutim ono što treba posebno naglasiti, apeliramo na to, to je ovdje već nekoliko puta u ovom Domu bilo i rečeno, da treba povećati izravni nadzor nad bankama, da nam se više ne dogodi Hrvatska poštanska banka. Hvala. Podržavam naravno ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice rekli ste da siromaštvo kuca na vrata. Ja mislim da je to siromaštvo već ušlo u naše domove, dobro ne doduše saborskih zastupnika i političara, s obzirom da oni uz tajkune najbolje žive u ovoj Hrvatskoj, a evo ja dolazim iz Slavonije koja sve više i više tone u siromaštvo, iz Slavonije koja je hranila ne samo Hrvatsku nego je hranila i onu bivšu državu, jedan veliki dio Europe. Danas mnogi obiteljski i predstavnici obiteljskih udruga imaju sastanak u ministarstvu kako bi upravo sebi mogli osigurati da proizvodnju koju su imali ove godine, da jednostavno naplate barem troškove. S druge strane mjere Vlade najviše lupaju upravo po džepu građana, ali i jedinica lokalne samouprave, jer najviše je štete proračun jedinica lokalne samouprave koji više nisu u mogućnosti financirati svoje obaveze. S obzirom na to da porez, se vrši porez, povrat poreza na dohodak, porez na dobit je pripao čitav državi, on čak ne ide više ni prema sjedištu tvrtke, on čak ne ide ni prema glavi stanovnika, a onaj iznos koji je vezan za decentralizirane funkcije više nije dovoljan da bi funkcionirao sistem posebno u siromašnoj Slavoniji.
Odgovor na repliku.
Kada je Međunarodni monetarni fond prije dvije godine o tome govorio, onda je govorio čak i o tome ne koliko smo mi ukupno siromašni, nego koliko se nepravedno raspoređuju ukupna dobra u Hrvatskoj. To je naš najveći problem što smo vrlo nepravedna, ne samo siromašna nego prije svega nepravedna zemlja.
Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Vesna Buterin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo ispravljam netočan navod kolegice Antičević Marinović koja kaže da stopa nezaposlenosti nikada nije bila veća. Gospođo Marinović to je potpuno netočan navod. Ja ću vas samo podsjetiti da prema statistici Međunarodne organizacije rada, a evo upravo ovdje imam i na Internetu ekonomske indikatore na stranici Hrvatske narodne banke. Za vrijeme vaše Vlade gospođo Marinović, stopa nezaposlenosti 2000. godine bila je 16,1%, 2001. 15,8%, 2002. 14,8%, a 2009. je prema Međunarodnoj organizaciji rada stopa nezaposlenosti je 9,7%. Hvala.
Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine guverneru. Evo dozvolite nekoliko riječi najprije o samom izvješću. Nesporno je da je to dobro strukturirano izvješće, kvalitetno i cjelovito. Isto tako nesporno je i točno da su mjere HNB-a bile uspješne, učinkovite i pravovremene, i da zahvaljujući mjerama HNB-a je očuvana stabilnost financijskog sustava u Republici Hrvatskoj tijekom globalne financijske krize. NO međutim, ono što je važno istaknuti mjere HNB-a imaju ograničene domete u smislu unapređenja i poboljšanja sveukupne makroekonomske slike u Republici Hrvatskoj, isto vrijedi i za fiskalnu politiku, deprecijacija kune može imati pozitivne efekte za neke ali isto tako negativne efekte za mnoge druge. Fiskalna politika kao opterećenje realnog gospodarskog sektora svakako mogla bi dati doprinos određenim dijelovima Hrvatskog društva ali isto tako mogla bi u značajnoj mjeri ugroziti socijalnu sigurnost, zdravstveni, mirovinski sustav itd. I u našim kontinuiranim stalnim pričama kako unaprijediti stanje Hrvatskog gospodarstva, makroekonomsku sliku Hrvatskog društva vrtimo se manje više unutar istih rasprava, istih okvira fiskalna politika, monetarna politika, jednostrane rasprave bez sposobnosti da se razumije ona velika slika i da se vide ona poboljšanja koja zaista su nužna, imaju infrastrukturni karakter i preduvjet su ozbiljnijeg, dugoročnijeg, stabilnijeg gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj. Nesporno je da iz realnog sektora izvire snaga Hrvatskog gospodarstva, kvaliteta života i mnogo toga drugoga, usklađivanje fiskalne politike, monetarne politike i njihove refleksije na realni sektor su isto tako važne ali isto tako treba voditi računa da realni sektor ima povratnu vezu i određene efekte na fiskalnu politiku i monetarnu politiku. Ono o čemu ja želim više progovoriti tijekom ove rasprave odnosi se na potencijale rasta, potencijale unapređenja makroekonomske slike u cjelini, potencijale gospodarskog rasta, na razne ja bih rekao makroekonomske indikatore i indikatore rasta koji zaista mogu pokazati da li možemo sa određenom izvjesnošću s određenom pouzdanošću očekivati bolju sliku gospodarsku, političku u Republici Hrvatskoj. Moderna makroekonomska mjerenja potencijala rasta zaslužuju posebnu pažnju, kvantificiranje gospodarskog rasta nije samo ja bih rekao možda najmanje u mjeri fiskalne politike i monetarne politike nego mnogo više u nekim drugim sektorima. 1961. godine jedan ugledni ekonomist je zaključio da su osnovni faktori gospodarskog rasta vezani uz kvalitetu ljudskog kapitala. Ljudski kapital je taj koji određuje potencijale realnog sektora, on određuje rizike svake investicije, on određuje novo stvorenu i novo dodanu vrijednost u realnom sektoru i to je ključna opservacija koja zaslužuje malo više pažnje kada razgovaramo uopće o stanju gospodarstva makroekonomskom stanju i u tom smislu mogu poslužiti sljedeći indikatori koji jasno pokazuju gdje leži potencijal ali ne kratkoročni nego dugoročni koji može jačati konkurentnost Hrvatskog gospodarstva, osigurati stabilno konkurentno gospodarstvo, osigurati balans na razini razmjene sa inozemstvom i to formalno obrazovanje kao jedan indikatora kvalitete ljudskog kapitala zaslužuje određenu pažnju. Konkretno, prosječni broj godina obrazovanja po zaposlenom u razvijenim gospodarstvima kao jedan od indikatore njihove tehnološke, njihove konkurentnosti globalne, sposobnosti njihovog izvoza, sposobnosti da bilanciraju i balansiraju razmjenu sa inozemstvom, zaslužuje posebnu pažnju. Sjedinjene američke države 73. 14,58 godina, prosječno obrazovanje po zaposlenom, 2003. godine 20 godina 77. Kada pogledate te indikatore, koji određuju potencijal realnog sektora onda njima treba pokloniti dužnu pažnju, u Japanu je to 17 godina, u Engleskoj 16 godina, kada bi te statističke podatke primijenili na strukturu Hrvatskog gospodarstva onda bi nam bilo malo jasnije zašto imamo problema sa konkurentnošću Hrvatskog gospodarstva, zašto imamo problema sa izvozom, zašto imamo nisku razinu tehničke i tehnološke kompleksnosti i kompetentnosti u Hrvatskom gospodarstvu i te analize i te korelacije zaslužuju svakako malo više pažnje. Struktura obrazovanja, koliko imamo inženjera u realnom sektoru, kakva je struktura obrazovanja u našim sveučilištima, kakvi su trendovi, kakvi su indikatori koji pokazuju sa vrlo visokom razinom pouzdanja kakvo može biti stanje Hrvatskog gospodarstva dugoročnije. Mjere fiskalne politike, vrlo velika ograničenja, mjere monetarne politike isto tako imaju značajna ograničenja. Prema tome, traženje stupnjeva slobode gdje se može unaprijediti potencijal gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj zaslužuje posebnu pažnju. Članak iz nekih dnevnih novina, ne znam koje, inovacije Hrvatska na začelju Europske unije, hrvatske tvrtke ulažu u nove tehnologije itd. To su indikatori koji na neki način pokazuju što možemo dugoročno očekivati. Ograničenja ponavljam, iscrpljivanja u sferi fiskalne i monetarne politike, ne mogu, i neće moći brzo promijeniti sliku makroekonomsku sliku Republike Hrvatske. Male tvrtke o kojima itekako mnogo govorimo u njima zaista nema i ne može biti ozbiljnog istraživanja razvoja, jačanja konkurentnosti itd. Svakako i mnogi drugi infrastrukturni uvjeti realnog sektora zaslužuju posebnu pažnju. Energetska infrastruktura i njen utjecaj na realni sektor na makroekonomsku sliku Republike Hrvatske je važna. Cijena plina određuje konkurentnost našeg gospodarstva određuje troškove poslovanja u Republici Hrvatskoj, određuje spremnost za nove investicije ili čak možda utiče da postojeće kompanije danas rade u RH se mogu odlučiti i reći jeftiniji energenti postoje u susjedstvu. Te stvari koje nemaju nikakve direktne veze s onim što radi HNB-a. u konačnosti i imaju i imat će itekako jaki utjecaj na kvalitetu ... vašeg izvješće nego na konačnu ocjenu sposobnosti hrvatskog gospodarstva da se stabilizira i da kao članica Europske unije Hrvatska osigura neke svoje temelje ne samo političke, nego prije svega gospodarske ciljeve. U tom infrastrukturnom dijelu ima još nekih elemenata, ali zbog kratkoće vremena svakako možda nekom drugom prilikom više. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Mogu se složiti da uvaženi kolega da fiskalna politika utječe i može utjecati na oporavak gospodarstva i općeg stanja u društvu, međutim fiskalna politika ove Vlade svakako ne može dovesti do oporavka i gospodarstva i poboljšanja stanja u gospodarstvu. Doista nije bitno koliko je bilo nezaposlenih '99., 2000. ili sada 2010. Onog radnika Đakovštine u postotku govorim, onog radnika Đakovštine koji je izgubio posao prije neki dan, zanima da li će on ikad više moći vidjeti to najljepše na svijetu radno mjesto i da će moći osigurati život svoje obitelji. Njega doista ne zanima koliko je bilo nezaposlenih '99., a koliko 2009. Isto tako ovom fiskalnom politikom isključivo i ovim poreznim zakonima, sjetite se samo onih crveno plavih plakata, vidjet ćete dokle je dovela i mjere i zakašnjele mjere oporavka gospodarstva. Međutim, ova fiskalna politika je dovela do potpune fiskalne centralizacije Hrvatske. O decentralizaciji kao uvjet ulaska Hrvatske u Europu nema niti govora. Jedinicama lokalne samouprave uzet je cjelokupni porez na dobit, isključivo zato što je išao prema sjedištu tvrtke jer se htjelo na taj način Zagreb tadašnji osiromašiti, odnosno tadašnje i sadašnjeg gradonačelnika Bandića. Moj prijedlog koji je išao na to da se poveća porez na dohodak jedinicama lokalne samouprave na 73% za decentralizirane funkcije bi ostalo 27%, dakle sustav se ne bi mijenjao, dok bi se porez na dobit dijelio po 33% od lokalne samouprave, regionalne, države. Normalno da bi nekretnine bi pripadale 100% i tada bi kroz tu fiskalnu decentralizaciju bili omogućeni i stvoreni uvjeti za jedan potpuni oporavak Hrvatske. I tada jedinice lokalne samouprave i regionalna samouprava mogla utjecati na poboljšanje stanja u gospodarstvu. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Mislim da stanje u gospodarstvu neće sigurno doživjeti svoj pomak.
Dobro. Odgovor na repliku.
Pa ja ću iz pristojnosti odgovoriti na vašu repliku iako držim da sve ono što ste vi govorili nije imalo baš puno veze s onim što je bila suština mog izlaganja. Bilo bi mi drago da ste se možda osvrnuli upravo na ono što mislim da je bilo važno i bitno, a to je jačanje infrastrukture iz koje izvire sposobnost, konkurentnost i kvaliteta hrvatskog gospodarstva. Nažalost, iz vaše replike vidjeli smo samo jedno, snažno političko nezadovoljstvo prije svega i mislim da sa takvim nastupima zaista ovu političku scenu ne činimo konstruktivnom, dobronamjernom nego ona postaje nažalost sama sebi svrhom, što nije interes hrvatskog gospodarstva i svih građana Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Guverneru sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ovo izvješće HNB-a bi mogli nazvati izvješće za 2009. – izgubljenu godinu. Zbog čega izgubljenu godinu? Svi podaci, svi elementi iz ovog izvješća su negativni. BDP je u padu, broj nezaposlenih raste, situacija u hrvatskom društvu je u gospodarstvu je kritična. I kada je premijerka Kosor 2009. godine u 6. mjesecu došla na vlast u jednim čudnim okolnostima na ho-ruk u Areni Zagreb, rekla je da ne želi raspisati izbore zbog toga što bi to bilo izgubljeno vrijeme. Izgubljenih 6 mjeseci do parlamentarnih izbora kada bi se došlo do nove Vlade, do Vlade koja bi imala politički legalitet, legitimitet da izvuče Hrvatsku iz ove krize u kojoj se ona našla. Tada je rekla da bi to bilo izgubljeno vrijeme, ali nažalost ovo izvješće HNB-a pokazuje da smo izgubili tih 6 mjeseci i ovako i onako. Da ćemo izgubiti najvjerojatnije i ovu godinu i sve ono vrijeme dok se ne raspišu parlamentarni izbori i dok neka vlada, nova vlada koja može vratiti ovog Hrvatskoj optimizam, izvući je iz recesije da dođe na vlast. I to ne govorim napamet. Kažem HNB je vrlo lijepo izrazio sve to u brojkama. Treba komparirati jer uvijek možete reći možda smo zbilja dotučeni svjetskom krizom, možda jednostavno nismo mogli više, možda naša Vlada radi i super posao pa nije pad onoliki koliki bi trebao biti. Ali onda kada pogledate podatke i kada vidite da je pad u našem okruženju bio 4,2% na razini godine 2009., a kada vidite da je HRvatska pala 5,8%, onda ja vam kažem to se vidi da Vlada nije dobro radila. 1,6%-ni pad veći nego što je to u našem okruženju govori upravo to, da Vlada nije dobro Hrvatsku vodila u uvjetima krize. 1,6% negdje u proračunu Republike Hrvatske iznosi 3 do 4 milijarde kuna. To je poruka da je Vlada dobro vodila Hrvatsku u uvjetima krize, ne bi bilo kriznog poreza, ne bi bilo povećanje PDV-a. Sve su to poruke koje možemo iščitati iz ovog HNB-ovog izvješća. Ono je zbilja porazno. Ne bi bio u koži Vladi koja mora čitati ovakvo izvješće, ja bih rekao na kraju već skoro svojega mandata. A ono govori: uz pad BDP-a od 5,8%, pad potrošnje za 8,5%. E sada, da li je Vlada utjecala na taj pad potrošnje? Da li Vlada utječe uopće svojim poreznim prijedlozima, zakonima na to šta se dešava sa našim hrvatskim građanima? Pa naravno da utječe, ona je najodgovornija. Krizni porez se pokazao kao apsolutni promašaj. Pad potrošnje, najveći pad turizma odnosno najveći udio pada turizma se odnosi na domaće turiste. Ljudi nisu imali novac jer su plaćali ovu Vladu koja jednostavno nije u stanju regulirati svoje troškove i javnu potrošnju. Nema niti jednog subjekta koji bi se ponašao na takav način. U jednoj godini padneš skoro 6%, u drugoj odnosno u ovoj ćeš vjerojatno pasti preko 2%, a potrošnja ostaje ista. 8% manji prihodi ili pad gospodarstva % manji, a potrošnja i javna potrošnja ostaje ista. Jedino to branimo gospodo, jedino branimo HDZ-ovu javnu potrošnju i Vladu koja se ne uspijeva nositi sa tom javnom potrošnjom i to nije dobro. Pogledajte podatke u proizvodnji, pogledajte podatke u industriji, građevinarstvu, pogledajte sve podatke na stranicama od 15 do 20. Jasno vam je guverner napisao koja je bilanca HDZ-ove vlasti u 2009. godini. I onda mi je pomalo neugodno slušati sa ove strane kada se opravdava i kaže se dobro je, da, dobro delamo. Nije problem što je u prošloj godini 55 tisuća ljudi ostalo bez posla. E uzet ćemo prosjek od '92. pa ćemo ubaciti u neku vrijednu srednju vrijednost i reći ćemo ipak to nije tako loše kao što je bilo '99.-te. Da, '99.-te je isto HDZ bio na vlasti, to je jedino malo tu što nije baš popularno za komparirati, ali ne mogu se zadovoljiti da netko afirmativno raspravlja s time da je 54 tisuće naših sugrađana ostalo bez posla. Umjesto da se prizna da nismo radili, dobro pokušat ćemo nešto napraviti, naravno to se ne može napraviti u ovoj situaciji, mora se dobiti nova politička snaga, politički legitimitet na izborima kako bi se zbilja Hrvatsku izvuklo iz krize. I problem je još jedan. U Hrvatskoj je nestalo optimizma potrošačkog, poduzetničkog, kako god hoćete. Pa tko je za to kriv? Nije moguće i neki govori da je za to kriva oporba, kao vi ste kritizirali, ljudi vas slušaju na televiziji i zbog toga su izgubili optimizam. Molim vas, morate voditi računa o tome da su upravo potezi kao krizni porez, da su potez kao neuspijevanje smanjenja javne potrošnje doveli do gubitka optimizma hrvatskih građana kojeg je nužno povratiti kako bi se izvukli iz recesije, izvukli iz krize. Ova godina samo nastavlja trendove prošle godine. Ja bih rekao dok se Europa i svijet oporavljaju Europska unija će bilježit neki rast 0,5 do 1% na kraju godine. Hrvatska će biti u padu 2%. Industrijska proizvodnja, trgovina na malo, turizam, prijevoz roba i usluga, građevinarstvo u prvih 4 mjeseca ove godine i dalje je u negativnom saldu. 308 tisuća nezaposlenih u ovom trenutku je najveća brojka dugi niz godina i nije čak ni utjecaj sezonskog zapošljavanja u turizmu uspio smanjiti tu brojku. Znači imamo užasan problem nakon sezone, 9. i 10. mjesec možemo očekivati 350, 360 tisuća ljudi bez posla. I nemojte mi onda reći da bi trebao biti optimističan i da bi trebao reći da, dobra je situacija, dobro radite jer ne radite dobro i ne možete više niti raditi dobro. 813 tisuća ljudi vam je dalo potpis, to nije anonimno glasanje. Ljudi su došli, dali su svoju osobnu iskaznicu i rekli su evo dajem potpis da ovo što se dešava u Hrvatskoj nije u redu. To je užasno velika motivacija da vam se kaže da ne radite dobro i zato nemam povjerenja da je uopće moguće napraviti išta u ovakvoj konstelaciji snaga niti pozivima premijerke preko medija. Jedino što se može napraviti, a da ne izgubimo i 2010.-tu i 2011.-tu godinu su parlamentarni izbori gdje bi nova Vlada, tko zna možda ako vam građani povjeruju dobijete izbore. Možda povjeruju da ste redili dobro, dobijete izbore 2011. ili 2010. i nastavite naredne četiri godine. Ali ključ je da se mora dobiti snaga koja Hrvatskoj može vratiti optimizam i koja može na neki način hrvatskim građanima vratiti nadu da ih se može izvući iz ove situacije. I nije dovoljno samo gledati u guvernera koji pomaže koliko može. Otpustio je dio sredstava, ali nitko ne traži kredite uopće u Hrvatskoj i onda je suludo to argumentirati npr. time da ne mogu, kaže ministar financija Šuker, ne mogu ja natjerati nekoga da ide po kredit. Ne, ne možeš ti natjerati nekoga da ide po kredit, ali možeš stvoriti okružje da investicije i investiranje bude jednostavnije, da bude mogućnost povrata investicije veća i da stvoriš okružje koje će biti pogodno za investiranje. E to možeš napraviti, a ne radiš. Nego u ovom trenutku se traže novci 15 milijardi kuna po tko zna kakvim uvjetima vani koje ćemo mi 5, 10, 15, 20 godina otplaćivati, kao prošle godine u obveznice u dolarskim apoenima odnosno u dolarima gdje smo dobili kamatu 6,75%. Skočila je vrijednost dolara 20% i sad plaćamo samo za prvu dio godine 70 do 80 milijuna više kamate nego što smo trebali plaćati. Tko je za to kriv? Evo jedan podatak. 70 milijuna kuna više kamate u prvih pola godine zbog krivog zaduženja. Svi smo upozoravali nemojte uzimat u dolarima, ministar Šuker se vratio slavodobitno iz Amerike i rekao uzeo sam 6,75, dobra kamatna stopa, dolar itd. 70 milijuna kuna kamate više u prvih pola godine. Tako se, dame i gospodo, ne bi smjela voditi država i tako na kraju krajeva jedini tko nastrada, a vidi se po porezima koji su jedini od građana, PDV i porezi rasli u prihodima državnog proračuna, tko plaća…
Hvala.
Tko plaća tako neefikasno vođenje države. To su naši sugrađani koji su jedva željni da vam to kažu, dame i gospodo, na izborima što misle o vašoj vlasti.
Dobro, dobro. Hvala lijepa. Dvije replike. Prva, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega, ja znam jednog tko je uzimao kredite u japanskim jenima pa sad su ti krediti na onoj listi sumnjivih kreditnih transakcija. No kažem ovaj dio. Rekli ste da je ova godina, da je možda bila izgubljeno vrijeme. Ja bih rekao da je već duži niz godina da nije samo izgubljeno vrijeme, da je jedno to traganje, Prustovsko traganje za izgubljenim vremenom. Malo je to teže opisat hrvatskom radniku, hrvatskom seljaku koji dan danas ostaje bez posla. I svaka čast ovoj gospodi ili dečkima iz Narodne banke Hrvatske koji nisu dopustili da se desi ono što se desilo onoj bivšoj državi. To se zvalo hiperinflacija itd. jer bi već davno bili na tom nivou kada bi se na način kako je to Vlada druga Ive Sanadera, kapetana s malo vitra i ova nova kako vodi ovu politiku uzimajući praktično siromašnima da bi davala bogatima. To se odnosi i na sve jedinice lokalne samouprave u Slavoniji čiji proračuni siromaše i svi ti gradovi jednostavno ne mogu ispunjavati svoje obaveze. Ali teško je to objasniti jednom građaninu, jednom radniku koji je u jednom bivšem PIK-u Đakovo koji je brojao 3300 zaposlenih pa bio proglašen komunističkim mastodontom ili kako se to već zvalo pa bio razbucan na profitne, neprofitne centre itd. gdje od tih 3200 ljudi ostalo sada svega 150 zaposlenih. To je njima jako teško objasniti, ali danas nemaju niti za kruh, a da za mlijeko su već odavno prestali imati. Međutim, ova Vlada očigledno će sačekati i ovih 800000 glasova nije upozorenje da u Hrvatskoj ne valja ništa.
Dobro. Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Rečenica samo.
Nemojte mi.
Samo jedino radno mjesto gospodine potpredsjedniče Sabora koje je u zadnjih šest mjeseci otvoreno to je mjesto glasnogovornice Sabora... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Dobro, dobro. Čut ćete samo treba slušati i osluškivati. Odgovor na repliku.
Treba osluškivati i zato treba hrvatskim građanima jasno reći gospodine Vinkoviću da ne samo što je ovo izvješće takvo kakvo je puno poraznih podataka. Možemo i konkretno. Hajmo sada pitati koliko je i šta to radi ministar gospodarstva kada u jednoj godini padne 50% izravnih vanjskih ulaganja u Hrvatsku, znači skoro za 2 milijarde eura manje ulaganja u odnosu na 2008. godinu. Koliko je to uopće investirano u Hrvatsku? Tko stvara te okolnosti? Da li zbilja ljudi su trebali ostati bez posla? Da li smo mogli nešto više napraviti? Jasno da smo mogli i zbog toga je bitno govoriti i dobro je da vi govorite i iz pozicije Đakovštine da ljudi čuju da se ne radi ono što bi se trebalo raditi i da nije pitanje pesimizma generalno, nego je pitanje pesimizma uzrokovano lošim vođenjem HDZ-ove Vlade. Isključivo s time. Vjerujte mi možda vam sad ovo u ovom trenutku zvuči malo čudno, ali nakon promjene vlasti u Hrvatskoj optimizam će naglo narasti. Vidjet ćete i na ekonomskim pokazateljima i vrijednosti dionica i potrošnje jer ljudi jednostavno ne vjeruju više HDZ-ovoj vlasti i to je generalni problem.
Kad obećajete porast optimizma povećanja porasta optimizma [[Upadica Vinković: Dobar život svima, a ne samo nekima!]] Ali ovo je jedno vrlo zanimljivo. Vidjet ćemo kako će ispuniti to obećanje i šta će biti ako se ne ispuni to obećanje, ako ne bude obećanje itd. Jel'? Ali ovo je vrlo zanimljivo to je jedno od unikatnih ovako povećanja porast optimizma. ... [[Upadica Vinković, ne razumije se.]] Ne, ne. Ja ne komentiram. Ja ne bih se ja usudio vas komentirati.
Ali kad je HDZ pobijedio zadnji put porasle su dionice. Recimo IGH je odmah skočio.
Dobro. Tko je bio, vi ste bili strpljivi i jedanput ste dočekali i sad treba opet biti strpljivi desetak godina, pa... strpljivost, strpljen spašen. Jel'? Gospodin zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Maras, za pad BDP-a 5,8% i zašto brže se ne oporavljamo pri izlasku iz krize isključivo ste kazali da je Vlada uzročnik tome. Krivca ste samo pronašli u Vladi. Ja bih iskoristio priliku, pa bih kazao nedavno smo bili u posjetu francuskom Parlamentu, vodio sam izaslanstvo u kojem su bili i članovi SDP-a. Bila je rasprava o stanju u hrvatskom gospodarstvu i specijalni izvjestitelj gospodin Marini je izvješćivao u njihovom Senatu i mi smo sudjelovali u toj raspravi. Naglašeno je da već dugo nisu mjere jasnije donešene nego što su ove koje je Vlada Republike Hrvatske nedavno donijela za gospodarski oporavak. Naglašeno je što nas priječi u bržem oporavku. Niska razina kreditne aktivnosti poslovnih banaka, visoke pasivne kamatne stope, visoke kamatne stope na kreditne plasmane i nedovoljna razvijenost tržišnih odnosa. To je naglašeno i čak sam doživio osobno zadovoljstvo da su rekli to je upravo ono što i vi često govorite u Saboru. Kamatna stopa u Hrvatskoj je neelastična kategorija kao i dobit banaka. Ona ne reagira ni na što. Ponudom novca kad se poveća likvidnost banaka kamatne stope rastu. Kad je nelikvidnost prisutna kamatne stope rastu. Kad je bruto domaći proizvod raste dobit raste banaka. Kad je svi u ekonomskoj krizi ne ostvaruje nitko dobit banke opet 3, 4 milijarde dobiti. Problem je složeniji i ne treba ljude tjerati u kredite jer u ovom trenutku tjerati nekoga u kredite po uvjetima kakve banke odobravaju, po visokim kamatnim stopama je činiti zlo ljudima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Slažem se s vama, ali kolega Mariću kada govorimo o bankama a uvijek je to rasprava kada je HNB ili određene ovakve stvari na dnevnom redu i zarada koja je zbilja velika 3 i pol milijarde kuna dobiti izgleda impresivno u godinama kada padaju prometi i porast prihoda od kamata u jednoj godini koja je krizna izgleda totalno nelogično. Znači, 22 milijarde od kamata, milijardu i nešto više nego prethodnu godinu izgleda apsolutno nelogično. Ali imamo mogućnost reagirati. Ne bi bila prva zemlja Hrvatska koja može uvesti posebni porez. To se kolokvijalno zove na banke odnosno na kamate itd. SDP je u Saboru predlagao. Sada će to uvesti Mađarska, Austrija, Engleska. Nije Hrvatska po tom principu i po tom pitanju izolirana zemlja. To mnogi ljudi imaju taj problem, ali djeluju. Mi ne djelujemo, mi nikako ne djelujemo. Mi imamo zbilja nelogičnu situaciju da kamate rastu i kamate u stranoj valuti rastu, a … [[Ne razumije se.]] To je zbilja nelogično. Ali ima tu još jedna stvar. Zbog čega i tu Vlada ima dio svoje krivice, jer je premija rizika u Hrvatskoj već kada tražite kapital da bi investirali u Hrvatsku, povrat je zbog premije rizika Hrvatske kao tržišta, i kao situacije koju je Vlada stvorila makroekonomski u Hrvatskoj, premija rizika je veća i zbog toga su kamate veće nego šta su u drugim zemljama. Je, to je istina. Moramo i od toga ne smijemo na kraju krajeva bježati. Hvala lijepo.
Završni osvrt, guverner Hrvatske narodne banke Željko Rohatinski. Izvolite guverneru.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. U uvodnom izlaganju sukladno Poslovniku ograničio sam se samo na prezentaciju kretanja u 2009. godini, a slušajući svu današnju kvalitetnu raspravu, jednostavno osjećam potrebu da kažem, da idem korak dalje i to je da kažem nešto i o 2010. Svemu onome negativnom, a što nas je pogodilo u prošloj godini naravno nije došao kraj. Očekivanja da će silazni trend biti zaustavljen u drugom kvartalu 2010. su se pokazala preoptimistična. To zaustavljanje će vjerojatno tek uslijediti krajem godine, a što znači da će i u 2010. doći do pada bruto domaćeg proizvoda. Ocjenjujemo za oko 1 i pol posto. Prije svega na to će utjecati i pad investicija, a to nam između ostalog pokazuje da ni ona tri modela A, B, C trend ne daju dovoljne rezultate. Model A još kako tako, model B nikako, a o modelu C se više niti ne razgovara. Jedino će izvoz imati pozitivna kretanja i to nije, to neće biti dovoljno da kompenzira pad domaće potražnje. A s tim padom BDP-a, a naravno smanjuje se i porezna osnovica. Pa onda i porezni prihodi. Ocjenjujemo da će prihodi konsolidirane opće države biti u 2010. otprilike 4% niži nego u 2009. i ako rashodi ostanu otprilike tu gdje su sad, i kad se na njih dodaju protestirana jamstva, prije svega za dio brodogradnje, povrat preostalog dijela duga umirovljenicima i … [[Ne razumije se.]] za nefinancijsku imovinu središnje države, do tada će deficit konsolidirane opće države porasti sa 4,4 na 6% BDP-a. Ako se tome još doda HAC onda će to biti 6,4%, a bruto domaćeg proizvoda otprilike 21 milijardu kuna. A istodobno otplata glavnice javnog duga koji je potrebno izvršiti u 2010. otprilike 26 milijardi kuna, što znači da su potrebe financiranja na razini od 47 milijardi kuna ili upola veće nego godinu dana ranije. To nije nemoguće isfinancirati, ali će biti teško, posebno zbog toga što ministar financija mora izaći na europsko tržište na jesen, kad će tamo biti prisutna i Španjolska, i Portugal i Italija, kad baš i neće biti mnogo slobodnog novca, a on će bit skup. Prema tome, ako gledamo neke standarde pokazatelje, posebno one koji se uzimaju u obzir kod ocjene rizičnosti pojedine zemlje, u tri od četiri ta pokazatelja stojimo loše. Povećavamo fiskalni deficit, povećavamo javni dug u odnosu na BDP, mislimo da će on krajem godine iznositi 48% BDP-a, krajem 2009. je bio 40. Povećavamo vanjski dug s 95 na 100%. Jedino što postižemo je smanjenje deficita platne bilance, ali dokle god je deficit i dug 14. Zaključak krajnje je vrijeme da nešto uradimo. Pitanje je jesmo li trebali to raditi prije dvije godine, politički je relevantno, a ekonomski nije. Moramo sad nešto uraditi, jer ako ne radimo sada, a morat ćemo stvari mijenjati, kasnije će biti još bolnije i još teže. Konačno i ulazak u EU kojeg svi želimo neće ništa riješiti. Pogledajmo ove članice i probleme koje oni imaju i reakciju Europske unije na njihove probleme. Snalazite se sami a mi ćemo samo pomoći u onoj mjeri u kojoj štitimo vlastite banke. Nećemo imati ništa bolji status nego što imaju oni. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
12. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu. Podnositelj Hrvatska narodna banka. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje zaključak koji glasi: prihvaća se godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovogodišnje izvješće je prihvaćeno sa, jednoglasno sa 94 glasa.
Prelazimo na sljedeću točku - Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu, Predlagatelj: Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije Ovo izvješće podnijeto je na temelju članka 13. Zakona o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije. Vlada je dostavila mišljenje, raspravu su proveli Odbor za pomorstvo i veze i Odbor za financije i državni proračun, izvješća ste primili na sjednici. Predsjednik Vijeća Agencije MIljenko Krvišek će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Hvala na prilici da u par riječi prepričam ono što je u Godišnjem izvješću o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije detaljnije napisano. Prema službenim podacima tržište elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj u 2009. godini ostvarilo je sveukupni pad prihoda od 1,67%. Smanjenje prihoda od 2,9% zabilježeno je u pokretnim komunikacijskim mrežama, dok je u nepokretnim telekomunikacijskim mrežama prihod manji za 9,6%, a ohrabrujući je rast prihoda od 44,9% ostvaren u prijenosu podataka koji je najvećim dijelom rezultat pojačanog korištenja širokopojasnog korištenja pristupa internetu. Uzrok ovakvog pada prihoda vidimo u krizi koja je zahvatila zapravo cijeli svijet, ali u nedovoljnim investicijama i inovacijama operatora iz proteklih godina. Fenomeni manje investicija i inovacija manji prihod koji su karakteristični za svjetsko tržište komunikacija djeluju naravno i u Hrvatskoj u ovoj djelatnosti. Broj pretplatnika javne govorne usluge putem nepokretne mreže u Republici Hrvatskoj je u stagnaciji što je posljedica zamjene nepokretnih komunikacija pokretnim, te prijelaz na širokopojasni pristup internetu. Javna telefonska pokretna mreža bilježi u 2009. godini pad prihoda unatoč laganom porastu broja korisnika, analiza kretanja cijena međutim, ukazuje da su cijene korištenja usluga pokretne mreže iznad prosjeka Europske unije. Usporedna gustoće korisnika sa zemljama Europske unije u 2009. godini, pokazuju da je Republika Hrvatska iznad prosjeka zemalja Europske unije u mreži pokretnih komunikacija dok je u prosjeku zemalja Europske unije, prema gustoći korisnika mreže nepokretnih komunikacija. Taj postotak gustoće je 137%, znači na 100 stanovnika imamo 137 pokretnih telefona. Udio novih operatora obzirom na broj korisnika i na ukupan ostvareni prihod na tržištu javne i nepokretne mreže u Republici Hrvatskoj je u stalnom porastu. Ukupan broj korisnika interneta u Republici Hrvatskoj pokazuje tendenciju ubrzanog rasta. U prošloj godini broj korisnika interneta porastao je za 11% i dosegnuo gustoću korisnika u odnosu na broj stanovnika od 56,3%. Kada je u pitanju širokopojasni pristup Republika Hrvatska nema željenu širokopojasnu konkurentnost u usporedbi sa zemljama Europske unije, unatoč činjenici da je broj pretplatnika širokopojasnog pristupa Internetu putem nepokretne mreže tijekom 2009. godine porastao za 30%, pri čemu je dosegnuta gustoća obzirom na broj stanovnika od 15,44%. Međutim, neravnomjerna rasprostranjenost široko pojasnih priključaka po pojedinim županijama i dalje je prisutna. Proces digitalizacije i prelaska sa analogne na digitalnu televiziju je uspješno pokrenut u protekloj godini, HA com je u okviru provedbe strategije proveo javni natječaj i izdao prvu dozvolu za pružanje usluge upravljanja elektroničkim komunikacijskim mrežama digitalne televizije za tvz. Multiplex A i Multiplex B, čime su uz postojeća četiri programa osigurani tehnički preduvjeti za novih 6 programa na državnoj razini. Do kraja 2009. godine na području Republike Hrvatske osigurana je pokrivenost stanovnika od 96% za multiplex A i 91% za Multiplex B. Od stupanja na snagu Zakona o elektroničkim komunikacijama u mjerodavnosti Hacoma je praćenje stanja i razvoja poštanske djelatnosti, društva poštanskih i kurirskih usluga kao i osiguravanje ravnopravnog i djelotvornog tržišnog natjecanja u tom području. U 2009. izmijenio se zakonski okvir koji je promijenio poziciju davatelja kurirskih usluga, pa ono što je Zakonom o pošti bilo definirana kao usluga sa dodatnom vrijednošću i svrstalo se pod kurirsku uslugu, ovaj novi Zakon o kurirskim uslugama svrstava prema načinu i uvjetima obavljanja usluga ili pod univerzalnu poštansku uslugu ili pod ostale poštanske usluge ili pod kurirsku uslugu. Na kraju 2009. u Republici Hrvatskoj bilo prijavljeno ukupno 19 davatelja poštanskih usluga od kojih je samo Hrvatska pošta davatelj svih univerzalnih poštanskih usluga i temeljem Zakona o poštanskim uslugama ima pravo i obvezu obavljati univerzalne usluge na cijelom području Republike Hrvatske. Ostalih 18 davatelja, kao i Hrvatska pošta prijavljeno za ostale poštanske usluge. Ukupan broj poštanskih kurirskih usluga i srodnih usluga u 2009. je pao za približno 5%. Na ukupnom tržištu poštanskih usluga Hrvatska pošta je ostvarila udjel od približno 89%, a ostali davatelji približno 11% Oni su svoj udio povećali prošle godine povećali približno za 1%. U 2009. godini bili smo usredotočeni na završetak postupka analize tržišta na 3 skupine tržište, odnosno na tržištima međupovezivanja u nepokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, tržištima veleprodajnog pristupa i tržištima međupovezivanja i maloprodajnog tržišta u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama. Rezultat analize i provedene javne rasprave su odluke vijeća kojima su tržišta na kojima je utvrđeno djelotvorno tržišno natjecanje deregulirana dok je za dio tržišta zadržan pristup prethodne regulacije gdje je HAKOM na temelju mjerila odredio operatore sa značajnom tržišnom snagom kojima određuje regulatorne obveze. U postupku analize tržišta vodili smo računa o primjeni preporuke Europske komisije mjerodavnim tržištima podložnih prethodnoj regulaciji o smjernicama Europske komisije, o analizi tržišta, razvoju tržišta elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj i tržišnom natjecanju. U 2009. godini nastavili smo rad na provedbi računovodstvenog odvajanja i troškovnog računovodstva kojem HT-u kao operatoru sa značajnom tržišnom snagom u cilju osiguravanja jednakih i transparentnih uvjeta tržišnog natjecanja za sve sudionike na tržištu elektroničkih komunikacija. Započeli smo i proces pripreme vezane uz provedbu projekta troškovni modeli, u svrhu dobivanja pouzdanih informacija za izračun cijena veleprodajnih usluga. Nastavili smo intenzivan rad na planiranju i osiguravanju uvjeta za puštanje u rad digitalnih televizijskih mreža u skladu sa strategijom prelaska sa analognom na digitalno emitiranje, nastavili smo u 2009. postupak planiranja radijskih postaja FM mreža. Na temelju uspješno provedenih postupaka međunarodnog usklađivanja osigurana su znatnija poboljšanja u pokrivanju mreža nakladnika na državnoj razini. HAKOM je pokrenuo formu o digitalnom radiju kako bi stvorio podlogu za donošenje strateške odluke u uvođenju digitalnog radija i odabira hrvatskoj standarda u digitalizaciji radija. Provedena je analiza, javna rasprava i izdane su nove tehnološki neutralne dozvole postojećim operatorima VIPnet-u i T-Mobile-u za uporabu radio frekvencijskog spektra. Sukladno tome donesen je i novi plan dodjele za frekvencijska područja koja koriste ovi operatori, a omogućuje se uporaba i GSM i UMTS tehnologija u tim frekvencijskim područjima. HAKOM je donio i novi plan numeriranja, a riješeni su i problemi preklapanja numeracije, te je osiguran prelazak postojeće numeracije hitne službe 92, 93 i 94 na predloženu numeraciju 192, 194 i 194. Tijekom čitave 2009. godine HAKOM je provodio sustavna mjerenja u radio frekvencijskom spektru u svrhu njegove zaštite kao prirodno ograničenog dobra od interesa za Republike Hrvatsku. Mjerenja su obavljena i za potrebe frekvencijskog planiranja i međunarodne koordinacije. Naročitu pozornost posvetili smo zaštiti od smetnji u radijskim komunikacijama. Ovdje smo imali 202 prigovora i mjerenja u svrhu zaštite tog frekvencijskog područja. Intenzivirali smo rad stručne službe i nadzornika elektroničkih komunikacija u nadzoru čitavog tržišta što je rezultiralo pozitivnim pomacima u ponašanju sudionika na tržištu. Na području tržišta poštanskih i kurirskih usluga usredotočili smo se na daljnju liberalizaciju tržišta poštanskih usluga, bržem i jednostavnijem stjecanju prava na obavljanje poštanskih usluga, povećanje odgovornosti davatelja poštanskih usluga, te djelotvornijem i kvalitetnijem mehanizmu zaštite prava korisnika poštanskih usluga. Najznačajniji poslovi iz poslova poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini odnosili su se na određivanje cijena rezerviranje poštanskih usluga, davanje suglasnosti na opće uvjete Hrvatske pošte, obavljanje stručnog nadzora nad primjenom zakona, davanje suglasnosti na opće akte Hrvatske pošte o pristupu javnoj i poštanskoj mreži te razdvajanje poslovnih aktivnosti odnosno raspodjele poslovnih aktivnosti odnosno raspodjelu prihoda i troškova Hrvatske pošte. Hrvatskoj pošti je zakonom propisano računovodstveno razdvajanje različitih usluga. Primijenili su novi način raspodjele prihoda i troškova, međutim još je puno rada pred njima do potpunog računovodstvenog razdvajanja. U 2009. uočava se lagani porast kakvoće univerzalnih poštanskih usluga u unutrašnjem i međunarodnom prometu. Međutim, to još nije u skladu sa mjerilima propisanim pravilnikom niti sa standardima Europske unije. Tijekom 2009. godine HAKOM je nastavio obavljati stručne nadzore, pa je proveo stručni nadzor nad poslovanjem Hrvatske pošte i CityEx d.o.o. Davatelju CityEx d.o.o. izdano je rješenje kojemu je naloženo da poštansku uslugu koju obavlja pod razmjenom Razmjena dokumenta uskladi sa Zakonom o poštanskim uslugama. To su oni i napravili ove godine. U 2009. izdana je publikacija istraživanja zadovoljstva i korištenju poštanskih usluga u Republici Hrvatskoj koja je davateljima poštanskih usluga i svim ostalim zainteresiranim institucijama i pojedincima daje bolji uvjet u zadovoljstvo i korištenje poštanskih usluga. Ove godine provest ćemo isto tako istraživanje nad ovo je bilo provedeno nad individualnim korisnicima poštanske usluge, ove godine ćemo to isto napraviti istraživanje nad institucijama. Zaštita korisnika je jedno područje na koje u HAKOM-u posebnu pozornost skrećemo temeljem zakona iz 2008. formiran je i poseban odjel u HAKOM-u koji se bavi zaštitom korisnika. Tu zaštitu nastojimo osigurati kroz pojednostavljenje postupka rješavanja sporova, davanje jasnih obavijesti, rješavanje potreba posebnih društvenih skupina uključujući i zaštitu djece. U 2009. poboljšali smo procese obrade prigovora korisnika, uveli program za evidentiranje i obradu predmeta čime je omogućena sveobuhvatna analiza zaprimljenih prigovora i pokrenuli smo povjerenstvo, znači osnovali Povjerenstvo za zaštitu prava korisnika kao savjetodavno tijelo HAKOM-a u rješavanju sporova između korisnika i operatora. U 2009. zabilježeno je uz povećan broj korisnika novih usluga i operatora samo manje povećanje broja prigovora što pokazuje da su provedene preventivne aktivnosti doprinijele stabilizaciji broja prigovora. Kako je izuzetno visok broj prigovora na račune operatora, usluga sa dodanom vrijednošću ovdje ćemo morati promijeniti neke stvari i poboljšati zaštitu korisnika u tom području. Ukupno je 36% prigovora odnosi se na račune operatora usluga sa dodanom vrijednošću. Prigovori na usluge internetskog prometa također pokazuju tendenciju porasta, a rezultat su značajnog povećanja broja korisnika interneta. U 2009. pojavljuje se nova vrsta prigovora koji se odnose na propuste u ponašanju operatora. Činjenica je da se i na našem tržištu pojavljuju različiti oblici prisilnog zadržavanja pretplatnika kao i protuzakonito preuzimanje pretplatnika netransparentnost ugovornih odnosa i zavaravajuće ponude usluga. U 2009. godini nastavili smo sa implementacijom projekta te agencije snažnog e-Vlada temeljnog integriranog informacijskog sustava sa ciljem informatizacije procesa povećanjem produktivnosti, te širenjem i olakšavanjem pristupa regulatornim uslugama ... [[Govornik se ne razumije.]] AKOM je u 2009. godini pustio u rad brojne elektroničke internetski temeljene aplikacije kao što su e-konzultacije, e-žalbe, e-prenosivost, e-dozvole, e-tržište, e-natječaji, e-aukcije, e-savjeti, e-cijena, e-ponuda i slično. Tijekom 2009. HAKOM je nastavio poboljšavanje osposobljenosti svojih zaposlenika. Najznačajniji projekti razvoja regulatornih kompetencija su interdisciplinarni poslije diplomski studiji regulacije tržišta elektroničkih komunikacija koji smo pokrenuli zajedno sa ekonomskim, pravnim i Fakultetom elektrotehnike i računarstva i pod b) proces učenja stranih jezika posebno engleskog jer smo svjesni činjenice da nepoznavanje stranih jezika ograničava ne samo komunikaciju zaposlenika nego i sužava izvore znanja samo na one na hrvatskom jeziku. Nastavljajući unapređivati javnost svoga rada HAKOM je u 2009. godini pokrenuo i ostvario projekt izrade novih internetskih stranica na hrvatskom i engleskom jeziku koje u prvi plan stavljaju otvorenost, transparentnost i javnost rada, dio sadržaja prilagodio osobama sa posebnim potrebama. Upravo zato su HAKOM-ove internetske stranice dobile godišnju nagradu jedna od top 10 u kategoriji vladinih organizacija i državnih institucija. Ovdje je preslika te diplome koju smo dobili. U prošloj godini uspješno smo ugradili sustav upravljanja kvalitetom prema međunarodnoj normi ISO 9001. Time je HACOM postao prva regulatorna agencija u Hrvatskoj koja se certificirala sustav upravljanja kvalitetom po međunarodnoj normi ISO 9001. Nastavili smo sa aktivnostima međunarodne suradnje, sudjelovali u nizu bilateralnih i multilateralnih sastanaka i radionica sa ciljem promicanja efikasne regulacije tržišta elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga upravljanja elektroničkim resursima, te promicanja HAKOM-a kao aktivnog i modernog regulatora u mreži europskih regulatora u primjeni regulatornog okvira i razvoju tržišta. I ovog trenutka u HAKOM-u se održava kvadrilateralni sastanak u svrhu koordinacije frekvencije između Austrije, Mađarske, Slovenije i Hrvatske. Sutra i prekosutra imamo sastanak sa albanskom delegacijom. Znači, aktivnost je svakodnevna. Još dozvolite samo par riječi o povijesti HAKOM-a kao regulatorne agencije. Pravni prednik HAKOM-a osnovan je 1999. godine kao Hrvatski zavod za telekomunikacije 2004. godine promijenio je naziv u Hrvatska agencija za telekomunikacije i temeljem zakona iz 2008. u Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije. Na kraju 2009. bilo je 162 zaposlena. Vijeće je u 2009., Vijeće HAKOM-a 38 sjednica održalo. Znači, gotovo svaki tjedan po jednu sjednicu. Godišnje kroz HAKOM prođe oko 50000 predmeta koji se rješavaju. Ukupan prihod HAKOM-a je prošle godine bio 108 milijuna. U državni proračun je uplaćeno 493 milijuna jer HAKOM izdaje račune u ime državnog proračuna, a višak prikupljenog iznad potrošenog na kraju 2009. bio je nešto preko 24 milijuna kuna. I još jedna pozitivna stvar koja se događa, koja se u ovu 2010. godinu proteže to je prelazak na digitalno emitiranje televizijskog programa. Prema strategiji Vlade iz 2008. godine taj se proces odvija bez ikakvih poteškoća uz minimalne troškove i do sada preko 800000 domaćinstava u Hrvatskoj ima digitalni signal, analogni je isključen. Znači, ostaje isključivo digitalni i očekujemo do početka 10. mjeseca u Hrvatskoj u potpunosti isključenje analognog signala i početak, nastavak emitiranja u digitalnoj tehnologiji. Evo to je sve. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor pomorstvo, promet i veze? Financije i državni proračun? Otvaram raspravu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Gospodine ravnatelju Agencije sa suradnikom. Pred nama je Izvješće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu. Gospodin ravnatelj Agencije je dosta toga rekao iz samoga izvješća i konkretno je prošao kroz cijelo izvješće pa samo još nekoliko riječi dodati vezano za ono možda što je i rečeno, a možda i ono što nije rečeno a što su problemi Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije u 2009. godini. Kao što je naznačeno, Agencija za poštu i elektroničke komunikacije je nacionalna regulatorna agencija za obavljanje regulatornih i drugih poslova u okviru djelokruga nadležnosti propisanih Zakonom o elektroničkim komunikacijama i Zakonom o pošti. Osnivač HAKOM-a je Republika Hrvatska, a osnivačka prava ostvaruju Hrvatski sabor i Vlada Republike Hrvatske. HAKOM je neovisna i neprofitna institucija. Rad Agencije je javan, a za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru, zato danas ovo izvješće je pred nama. HAKOM je osnovan u srpnju 2008. godine, a pravni je slijednik Hrvatske agencije za telekomunikacije te Vijeća za poštanske usluge. Zadaća HAKOM-a je regulirati tržište elektroničkih komunikacija i pošte kroz nadzor i regulaciju cijena, cjenovnih sustava i općih uvjeta poslovanja operatera na tržištu elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga. Godišnje izvješće HAKOM-a za 2009. godinu sadrži podatke o stanju razvoja tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga i tržišta poštanskih i kurirskih usluga, pregled provedbe utvrđenih načela i ciljeva regulacije tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te tržišta poštanskih i kurirskih usluga. Izvješće sadrži podatke o ispunjavanju ciljeva i zadaća utvrđenih Godišnjim programom rada HAKOM-a te sve druge podatke mjerodavne za prikaz razvoja tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga i tržišta poštanskih i kurirskih usluga u Republici Hrvatskoj. Ono što je naglašeno i u uvodnom obrazlaganju ravnatelja, ukupan prihod od svih djelatnosti elektroničkih komunikacija u 2009. godini u odnosu na 2008. godinu pao je za 1,67%, a uzrok ovakvog pada prihoda Agencije vidimo prije svega u krizi u kojoj se nalazi svijet, a i Republika Hrvatska samim time te nedovoljnim investicijama i inovacijama u sektoru operatora te uvođenju trošarina na pokretne komunikacije. Fenomen veća cijena manji prihod, manje investicija, inovacija manji prihod karakteristični su za svjetsko tržište komunikacija pa samim time i za tržište komunikacija u Republici Hrvatskoj. Kao što je naglašeno, vidi se u izvješću, javna telefonska nepokretna mreža, broj pretplatnika je smanjen u odnosu na povećanje pretplatnika u nepokretnoj mreži. Nepokretna mreža također bilježi pad prihoda u iznosu od 2,9%, a po istraživanjima se vidi da je Republika Hrvatska po broju korisnika usluga nepokretne mreže iznad prosjeka zemalja Europske unije, što pokazuje da je naše tržište izrazito razvijeno i uvelike liberalizirano. Što se tiče Interneta, korištenja Interneta, ukupan broj korisnika Interneta u cijelom svijetu pa tako i u Republici Hrvatskoj pokazuje tendenciju obrazovnog rasta, a u prošloj godini broj korisnika Internet porastao je za 11,2% i dostavila gustoću korisnika u odnosu na broj stanovnika na 56,3%. Što se tiče prelaska na digitalnu televiziju, proces digitalizacije, prelaska s analogne na digitalnu televiziju započet je krajem 2009. godine. HAKOM je u okviru provedbe strategije proveo postupak javnog natječaja u travnju 2009. godine te izdao prvu dozvolu za pružanje usluge upravljanja elektroničkim komunikacijskim mrežama digitalne televizije za mux a i mux b čime su uz postojeća četiri programa HRT1, HRT2, NOVA TV i RTL, osigurani tehnički preduvjeti i za novih šest programa digitalne televizije na državnoj razini. Što se tiče perioda tržišta poštanskih usluga, od stupanja na snagu Zakona o elektroničkim komunikacijama, a u skladu sa Zakonom o pošti, odnosno u skladu sa Zakonom o poštanskim uslugama, u nadležnosti HAKOM-a je praćenje stanja i razvoja poštanske djelatnosti, tržišta poštanskih i kurirskih usluga, kao i poduzimanje potrebnih mjera za osiguranje ravnopravnog i djelotvornog tržišnog natjecanja na tržištu poštanskih i kurirskih usluga u Republici Hrvatskoj. Do stupanja na snagu Zakona o poštanskim uslugama HAKOM-u su bila prijavljena 22 davatelja poštanskih i kurirskih usluga, a na kraju 2009. godine u Republici Hrvatskoj je bilo prijavljeno ukupno 19 davatelja poštanskih usluga od kojih je samo Hrvatska pošta davatelj svih univerzalnih poštanskih usluga i temeljem Zakona o poštanskim uslugama ima pravo i obvezu obavljati univerzalne usluge na cijelom području Republike Hrvatske. Od ukupno ostvarenog broja usluga svih aktivnih davatelja poštanskih i kurirskih usluga, u unutarnjem prometu ostvareno je približno 94%, a u međunarodnom prometu 6% usluga. Što se tiče poslovanja davatelja usluga, prema dostavljenim podacima HAKOM-u odnosno procijenjenim podacima za davatelje koji osim obavljanja poštanskih i kurirskih usluga obavljaju i ostale usluge iskazani prihodi ostvareni isključivo od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini u odnosu na prethodnu godinu veći su za približno 10% čime se vidi rast poštanskih i kurirskih usluga u Republici Hrvatskoj. Gledajući ukupne rezultate poslovanja od poštanskih operatera isključivo od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga vidljivo je da je skupina ostalih davatelja u 2009. godini povećala svoju dobit u odnosu na prethodnu godinu, dok je Hrvatska pošta u 2009. godini ostvarila gubitak u ovoj djelatnosti, ali i značajnu dobit u 2009. godini u odnosu na 2008. godinu. Ovdje treba naglasiti da javni operater Hrvatska pošta, javno poduzeće koje je jedno od prvih poduzeća koje je provelo proces restrukturiranja i da je ovaj gubitak u 2009. godini ostvaren isplatom otpremnina za nešto više od 1800 radnika Hrvatske pošte čime dakle ovaj rezultat poslovanja bi bio daleko veći da se ne uzmu u obzir troškovi koje je Hrvatska pošta isplatila svojim radnicima koji su otišli u prijevremene mirovine. HAKOM se bavi regulacijom tržišta elektroničkih komunikacija te analizama tržišta elektroničkih komunikacija naglašeno je u izvješću HAKOM-a i to smatramo vrlo važnim da se posebna zaštita da korisnicima usluga te je HAKOM nastavio s aktivnostima vezanim za zaštitu potrošača, nastojeći osigurati visoku razinu zaštite korisnika elektroničkih komunikacija. Tu treba posebno naglasiti prigovore korisnika usluga operatera fiksnih i mobilnih telefona gdje se korisnici žale na ispostavljene puno veće račune nego što je zaista potrošeno i što je vrlo teško kontrolirati. I ovdje se daje i naglasak da bi hrvatska agencija HAKOM trebao u 2010. godini povesti posebnu brigu oko tih prigovora korisnika preko svoga povjerenstva. Isto tako, mnogi korisnici odustaju od roaminga jer se troškovi roaminga kada se izađe izvan granica Republike Hrvatske teško kontroliraju i teško je dakle dokazati zaista koliko ti računi za naše građane, korisnike usluga iznose. Isto tako je problematično da ono što se nudi i ono što se dobije u javnom oglašavanju nije isto pa tako naši korisnici usluga operatera opravdano traže zaštitu agencije kada su u pitanju plaćene cijene za ono što nisu dobili. Što se tiče prihoda HAKOM-a u 2009. godini oni iznose 108 milijuna 780 tisuća 458 kuna dok ukupni rashodi iznose 82 milijuna 259 tisuća 176 kuna. Iz navedenih podataka je razvidno da je HAKOM u 2009. godini ostvario dobit u iznosu od 26 milijuna 521 tisuću 282 kune. Ukupne investicije HAKOM-a u 2009. godini iznosile su 10 milijuna 146 tisuća 924 kune, a od toga je 10 milijuna kuna 96 tisuća 641 kunu odnosi se na investicije za području elektroničkih komunikacija, dok se 50 tisuća 283 kune odnosi na investicije za područje poštanskih i kurirskih usluga. Prema Pravilniku o plaćanju naknade za obavljanje dijela komunikacijskih usluga i djelatnosti u Pravilniku o plaćanju naknade za dodjelu i uporabu radijskih frekvencija HAKOM je tijekom 2009. godine izdavao račune u korist državnog proračuna Republike Hrvatske u iznosu 468 milijuna 316 tisuća 16 kuna te je toliki iznos uplaćen u korist državnog proračuna Republike Hrvatske. Uzimajući u obzir sve navedeno, u 2009. godini u državni proračun ukupno je uplaćeno 493 tisuće 681 kunu. Isto tako na kraju treba posebno naglasiti da se, da klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Izvješće HAKOM-a koje je vrlo strukturno, vrlo kvalitetno i pregledno i pokazuje rad, kvalitetan rad agencije u 2009. godini, posebno podržavamo izobrazbu djelatnika, stručne seminare, usavršavanje zaposlenika HAKOM-a kako bi se tržište poštanskih i kurirskih usluga i elektroničke komunikacije u 2010. godini kvalitetno i dalje nadziralo, kako bi se ostvarila posebna zaštita za korisnike usluga pokretnih i nepokretnih mreža, te korisnike usluga poštanskih i kurirskih usluga u Republici Hrvatskoj u 2010. godini, kvalitetno nastavi nadzor nad zakonima i pravilnicima koje treba regulirati HAKOM. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava izvješće HAKOM-a i glasat će za njegovo usvajanje u Saboru. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče, gospodine predsjedniče Vijeća. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu izrađeno je u skladu sa obvezama iz Zakona o elektroničkim komunikacijama i Zakona o poštanskim uslugama i Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će njegovo donošenje. Rad HAKOM-a u 2009. godini bio je usmjeren na ostvarivanje utvrđenih načela i ciljeva regulacije tržišta elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga u okviru čega je poseban naglasak stavljen na promicanje djelotvornog tržišnog natjecanja, kao i na poticanje pristupa tržištu novim operatorima i davateljima usluga. Ukupan broj korisnika Interneta u Republici Hrvatskoj pokazuje tendenciju ubrzanog rasta u 2009. godini broj korisnika Interneta porastao je za 11,2% i dosegnuo gustoću korisnika u odnosu na broj stanovnika od 56,3%. Na kraju 2009. godine u Republici Hrvatskoj je bilo ukupno 937 tisuća 198 priključaka širokopojasnog prisuta Internetu, što predstavlja gustoću od 21,13%. Pritom je broj pretplatnika širokopojasnog pristupa Internetu putem nepokretne mreže porastao za 30,54%, te dosegnuo gustoću od 15,44% što je u usporedbi sa EU27 još uvijek veliki zaostatak, ali treba naglasiti izrazitu brzinu rasta, u usporedi sa svega 2% rasta u EU27. Širokopojasni pristup Internetu putem pokretnih mreža na kraju 2009. godine dosegnuo je gustoću od 5,69% što je iznad prosjeka EU25, čime je Hrvatska prestigla čak 19 članica Europske unije. Na temelju preliminarnih podataka o stanju tržišta može se zaključiti da je sveukupno tržište elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj ostvarilo pad prihoda od oko 3 i pol posto u odnosu na oko 0% rasta u Europskoj uniji u 2009. godini. Uzroke ovakvog pada prihoda treba tražiti u krizi koja je zahvatila Hrvatsku i svijet, te u nedostatnoj razini ulaganja inovacijama operatora tijekom proteklih godina. U 2009. godini HAKOM je nastavio intenzivan rad na provedbi Strategije prelaska s analognog na digitalno emitiranje televizijskih programa u Republici Hrvatskoj, u sklopu čega je proveden javni natječaj i izdana prva dozvola odašiljačima i vezama, za pružanje usluge upravljanja mrežama digitalne televizije za prva dva multipleksa A i B, čime se uz postojeća četiri televizijska programa osigurani i tehnički preduvjeti i za novih šest televizijskih programa na državnoj razini. Do kraja 2009. godine na području Republike Hrvatske osigurana je pokrivenost stanovnika od 96% za multipleks A i 91% za multipleks B. HAKOM se u 2009. godini usredotočio na daljnju liberalizaciju tržišta poštanskih usluga, brže i jednostavnije stjecanje prava na obavljanje poštanskih usluga, povećanje odgovornosti davatelja poštanskih usluga te djelotvornije i kvalitetnije mehanizme zaštite prava korisnika poštanskih usluga. U 2009. godini stupio je na snagu novi Zakon o poštanskim uslugama, prema kojem se rad HAKOM-a od početka 2010. godine više ne financira iz državnog proračuna, već iz naknada koje plaćaju davatelji poštanskih usluga. Ukupan broj poštanskih kurirskih i srodnih usluga u 2009. godini pao je za približno 5% u odnosu na 2008., istodobno iskazani prihodi od obavljanja ovih usluga u 2009. u odnosu na 2008. godinu veći su za oko 10%. Ostvarena je ukupna dobit prije oporezivanja od 24 milijuna kuna, dok je u 2008. godini zabilježen ukupni gubitak u sektoru u iznosu od 126 milijuna kuna, što znači da su davatelji poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini sveukupno bolje poslovali. U 2009. godini uočava se lagani rast kakvoće univerzalnih poštanskih usluga u unutarnjem i međunarodnom poštanskom prometu, iako razina kakvoće još nije dosegnula EU standarde. HAKOM je u 2009. godini proveo stručni nadzor nad poslovanjem javnog operatora Hrvatskih pošta i davatelja City ekspresa, i to osobito vezano uz mjerenje kakvoće poštanskih usluga i cijena univerzalnih poštanskih usluga. HAKOM također vodi računovodstvo u skladu sa Uredbom o računovodstvu neprofitnih organizacija, Zakonom o elektroničkim komunikacijama i Zakonom o poštanskim uslugama. HAKOM je u 2009. ostvario ukupan prihod od 108 milijuna 780 tisuća 458 kuna, od čega je 105 milijuna 596 tisuća 958 kuna se odnosi na prihode iz područja elektroničkih komunikacija, a 3 milijuna 183 tisuće 500 kuna na prihode iz područja poštanskih i kurirskih usluga. Ukupni rashodi HAKOM-a u 2009. godini iznose 82 milijuna 259 tisuća 176 kuna, od čega se 79 milijuna 150 tisuća 279 kuna odnosi na rashode iz područja elektroničkih komunikacija, a 3 milijuna 108 tisuća 897 kuna na rashode iz područja poštanskih i kurirskih usluga. U redovnim rashodima HAKOM-a evidentirani su i rashodi vezani uz provedbu Strategije razvoja širokopojasnog pristupa Internetu, u iznosu od 19 milijuna 267 tisuća 101 kune. Ukupne investicije HAKOM-a za 2009. godinu iznose 10 milijuna 146 tisuća 924 kune. Kao rezultat poslovanja u 2009. godini HAKOM je ostvario 26 milijuna 521 tisuću 282 kune viška prihoda. U skladu s odredbama mjerodavnih zakona HACOM je u 2009. godini fakturirao 468 milijuna 316 tisuća 16 kuna prihoda u korist državnog proračuna Republike Hrvatske s osnove naplate naknada za pravo uporabe brojeva radio frekvencijskog spektra i slično. MI u klubu HSS-a želimo još upozoriti na određene probleme o kojima nas obavještavaju i građani koji se obraćaju Klubu HSS-a, riječ je o nemogućnosti kontrole iznosa računa koje dostavljaju operateri za korištenje fiksnih i mobilnih telefona. Sve više građana žali se da su im ispostavljeni puno veći računi od stvarno potrošnje telefonskih impulsa iako operateri stalno reklamiraju nove povoljnije i jeftinije tarife, posebno naravno problem predstavlja problem korištenja usluge roaminga pa neki korisnici tu uslugu deaktiviraju kako bi izbjegli plaćanje visokih računa. Takve pojave na telekomunikacijskom tržištu treba što prije i što bolje regulirati pojačati zaštitu potrošača, korisnika telekomunikacijskih usluga. Također želimo upozoriti na pojave u pojedinim županijama i mjestima gdje operateri odbijaju uvođenje brzog interneta premda se to pokazuje kao potreba, premda su građani sakupili i peticiju odnosno dovoljan broj potpisa gdje jedno mjesto ima dostupnost brzog interneta a susjedno mjesto nema i nitko ne može od mjerodavnih objasniti u čemu je ustvari problem. Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije ima posebnu službu povjerenstvo za zaštitu korisnika, ja mislim da građani nisu dovoljno upoznati s tim s obzirom da se obraćaju nama u klubove, pa bi bilo dobro da čelni ljudi na neki dodatan način ispromoviraju i izreklamiraju postojanje tog povjerenstva jer je ono važno za zaštitu korisnika i za zaštitu potrošača koje treba dodatno educirati i ukazati im na mogućnosti i način zaštite od eventualno nekih neprimjerenih ponašanja operatora na telekomunikacijskom tržištu. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke, će podržati godišnje izvješće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče. S obzirom da je tema Godišnje izvješće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, želio bih vas obavijestiti da je prije neki dan u Finskoj pravo na širokopojasni internet postalo osnovno ustavno ljudsko pravo, pa kada sljedeći puta budemo mijenjali Ustav nadam se da ćete o tome voditi računa. Dakle, kolegice kolege, Klub SDP-a podržava ovo Izvješće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, podržali smo ga i prošle godine, nadamo se da će to biti slučaj iduće godine. Možda eventualno upozoriti kolege iz HACOM-a da kod prepisivanja Izvješća copy-paste itd., malo obrate pažnju da ne bude preočito jer se recimo u tekstu koji govori o širokopojasnom internetu su dakle, tekste je prepisan iz prošlogodišnjeg izvješća, ali on je ustvari nešto kritičkiji nego što je ustvari stvarno stanje jer su se te konstatacije mogle ublažiti u korist boljeg stanja ovog dijela razvoja tržišta elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj. Dakle, imamo pad ukupnog tržišta za 1,67%, od čega najveći dio pada u prihodi u nepokretnoj mreži negdje 9,6% i ustvari i ovi numerički pokazatelji osim krize, osim ostalih čimbenika koji utječu na to da padne promet u ovoj djelatnosti dakle, sam pad prihoda u nepokretnoj mreži pokazuje neke promjene životne navike naših građana. A s druge strane veliki porast prometa podacima, veliki porast broja korisnika širokopojasnog interneta pokazuju i drugu životnu naviku naših građana tako da internet nije samo sredstvo komunikacije, nego je sredstvo sve većeg informiranja. Pa evo vrlo često dođem u situaciju da centralni Dnevnik Hrvatske televizije ili neke druge informativne emisije pogledam na Internetu nakon termina kada su prikazani, što znači da će internet polako sve više zamijeniti televiziju, na svu sreću onda Hloverka neće uređivati internet. NO, dobro. Što se tiče, dakle pokretne mreže došli smo do pada prihoda od 2,7%, inače pokretna mreža je jedan od segmenata djelatnosti koje regulira Hacom gdje je tržite sve više deregulirano odnosno gdje nema operatera sa značajnom tržišnom snagom ili ako ih ima to nije samo jedan. Činjenica je također da je Agencija utvrdila još dvije stvari, jedno je povećanje broja korisnika unatoč padu prihoda i drugo je samu činjenicu da su cijene u hrvatskoj i dalje iznad Europskog prosjeka i da naravno to još trebamo jednom naglasiti, činjenica je da tu postoji daleko veći prostor za smanjenje cijena nego što se to događa sa razno raznim tarifama, paketima i sve ono čime se mobilni operateri danas reklamiraju. Pad prihoda je uzrokovan između ostalog i kako god to paradoksalno zvučalo i trošarinama koje su donesene na mobilne operatere, podsjetimo se mi smo donijeli prošle godine u ovo vrijeme, te trošarine primjenjivale su se samo u drugom dijelu godine, pa bi vjerojatno taj pad prihoda bio još veći. Prilikom izglasavanja tog Zakona upozoravali smo i na taj slučaj i točno je što su veće cijene to prihodi u pravilu budu manji zato što ljudi ne vole da ih se radi budalama i da plaćaju nešto puno skuplje nego što bi trebali plaćati, prema tome, o tome se također treba voditi računa. Internet. Postoje samo tri kriterija, koje trebamo voditi računa, to su dostupnost, kvaliteta i cijena. I u ovom izvješću ustvari meni nedostaje ocjena Agencije o tome, o dostupnosti, o kvaliteti i o cijenama. I generalno mislim dakle da ovakva Izvješća agencije se na žalost puno više bave nabrajanjem konkretnog stanja nego na neke prijedloge i poteze kojih bi se moglo iščitati što nas čeka iduće godine i kako bi neke stvari mogle biti napravljene. Neke stvari u ovom Izvješću u odnosu na prošlu godinu napravljene su dobro, a za neke stvari ne znamo kako su napravljene. Što se tiče digitalne televizije, u tijeku je prijelaz cijele Hrvatske na digitalni signal, to će biti gotovo do kraja 2010. godine, ljudi se polako na to već navikavaju dakle digitalna televizija donijet će još veće mogućnosti ovome programskom dijelu, očekujemo naravno i nove stručne ili specijalne kanale onih koji dobiju koncesiju. Prema tome, recimo očekujem i novi informativni i novi posebni sportski kanal na način otprilike kako to imaju neke zemlje u okruženju, primjerice Slovenija sa svojim 3. programom zatim Slovačka sa svojim 3. programom državne televizije koji je sportski, Češka sa 4. kanalom državne televizije koji je sportski i posebnim kanalom vijesti i također neke druge zemlje. Cijela rasprava kluba SDP-a u prošloj godini u ovom izvješću ili barem veći dio svodio se i na opis stanja u Hrvatskoj pošti. Ako pogledate u izvješću vidjet ćete da je gubitak Hrvatske pošte sa 200 milijuna kuna smanjen na 50 milijuna ove godine. Da li možemo biti s time zadovoljni? Pa bolje da je 50 nego da je 200, dakle kritike neke su urodile plodom. Činjenica je da je broj usluga ukupno u poštanskom prometu smanjen za 5%, činjenica je da su povećanje udjela ostalih davatelja i sada naravno treba vidjeti kako Hrvatska pošta kao državna tvrtka može na to reagirati, daje povećani udio ostalih davatelja usluga u prometu u paketima i u neadresiranim pošiljkama. I ono naravno što je recimo hrvatska slika i prilika situacije, dakle ostali davatelj usluga u poštanskim uslugama imaju dobit, a Hrvatska pošta ima gubitak. Da li su razlog zato možda i zakonske odredbe ili nešto drugo? Treba vidjeti. Činjenica je da je u dijelu telekomunikacija SDP je prilikom donošenja Zakona o elektroničkim komunikacijama upozoravao da se nekim odredbama pogoduje najvećem operateru nego nekim drugima. Možda bi neke druge odredbe dale bolju poziciju agenciji u pregovoru sa tim operaterom da bi možda neka smanjenja usluga bila veća od 17% koja su bila prošle godine. Prema tome, to je ono što ide i na teret Vlade. Dakle da li su zakonske odredbe u Hrvatskoj takve da Agenciji za poštu i elektroničke komunikacije daju dobru pregovaračku osnovu za pregovore. Jer očito treba pregovarati sa Hrvatskim telekomom jer agencija je u prošloj godini bavila se regulacijom na 12 tržišta od čega 7 tržišta je operater sa dominantnom snagom dakle snagom Hrvatski telekom ili tvrtke u njegovom vlasništvu i sigurno je da tu postoji jedan poseban odnos i međuodnos države kao jednog vlasnika Telekoma, zatim vladine agencije, Vlade u nekakvom omogućavanju korektnog tržišnog natjecanja. I činjenica je da se prilikom donošenja toga zakona svi manji operateri prosvjedovali jedino je HT šutio. Možemo pogoditi zašto. U ovome izvješću ne govori se o tome kako idu pregovori sa Hrvatskim telekomom posebno u dijelu optičkih kabela itd. Još jednu stvar koju treba reći osim ovog tehničkog aspekta rada agencije dakle omogućavanje što bolje kvalitete, što boljih tehničkih rješenja, pa zatim ovog tržišno regulatornog rada agencije, postoji ovaj jedan nazovimo ga sociološki dio, to je komunikacija sa nezadovoljnim korisnicima i omogućavanje da neki programi koji se daju ili nekakve usluge koje se daju budu primjerene. To posebno mislim na brojeve 060 gdje agencija nije uvažila zaključak Odbora za pomorstvo, promet i veze kada se raspravljalo o izvješću za 2008. godinu u kojoj se tražilo žurno rješavanje problema korištenja brojeva 060 za programe namijenjene djeci i mladeži. Od ostalih segmenata valja istaknuti sljedeće. Neki podaci koji se prikazuju kao napredak oni jesu kvantitativno napredak, međutim činjenica je da se oni događaju između ostalog zbog promjene tehnologije zbog poboljšavanja tehnologije, da se te stvari događaju u svim zemljama u okruženju. I bilo bi dobro vidjeti koliko HRvatska u tome ide naprijed. Ide brže ili sporije naprijed u odnosu na druge zemlje. Nadam se u tom smislu možemo uspoređivati sa Slovenijom, Mađarskom i Austrijom, a ne sa Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom i Srbijom. I naravno u nadi da će neke od ovih primjedbi koje sam istaknuo u ime kluba zastupnika biti prihvaćene u izvješću za tekuću 2010. godinu. Klub SDP-a glasat će za prihvaćanje ovog izvješća. Zahvaljujem.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi podnositelji izvješća, kolegice i kolege. Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu sadrži pregled razvoja elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga, regulaciju tržišta elektroničkih komunikacija i poštanskih i kurirskih usluga, zaštitu korisnika, realizaciju programa rada i financijsko izvješće i završni račun. Tako se u pregledu razvoja tržišta elektroničkih komunikacija kaže da se ukupan prihod od svih djelatnosti elektroničkih komunikacija u 2009. u odnosu na 2008. smanjio za 1,67%. Uzroke ovakvog pada prihoda agencija vidi u krizi u kojoj se nalazi svijet i Republike Hrvatska, nedovoljnim investicijama i inovacijama operatora i uvođenju trošarina na pokretne komunikacije. Rečeno je da je najveći porast prihoda od 44,9% prikazan u djelatnosti prijenosa podataka koji je najvećim dijelom rezultat ubrzanog razvoja i korištenja široko pojasnog pristupa internetu. Izvješće dalje govori da je broj pretplatnika javne govorne usluge putem nepokretne mreže u Republici Hrvatskoj u stagnaciji što je posljedica zamjene nepokretnih komunikacija pokretnima, te prelazak na širokopojasni pristup internetu. Na kraju 2009. godine Republike Hrvatska se nalazila u prosjeku zemalja Europske unije prema gustoći korisnika mreže nepokretnih komunikacija. Javna telefonska nepokretna mreža bilježi u 2009. pad prihoda od 9,6%. Udio novih operatora s obzirom na broj korisnika i na ukupan ostvaren prihod na tržištu javne nepokretne mreže u Republike Hrvatskoj je u stalnom porastu. Javna telefonska pokretna mreža bilježi u 2009. pad prihoda od 2,9% unatoč laganom porastu broja korisnika javnih pokretnih mreža u 2009. godini. Usporedba gustoće korisnika pokretnih mreža sa zemljama Europske unije u listopadu 2009. pokazuje da je Republike Hrvatska iznad prosjeka zemalja Europe a analiza kretanja cijena ukazuje da su cijene korištenja usluga pokretne mreže u Republici Hrvatskoj iznad europskog prosjeka. Kad je u pitanju širokopojasni pristup Republika Hrvatska nema željenu širokopojasnu konkurentnost u usporedbi sa zemljama Europe. Broj pretplatnika širokopojasnog pristupa Internetu putem nepokretne komunikacijske mreže tijekom 2009. porastao za 30,54% te je tako dosegnuta gustoća s obzirom na broj stanovnika od 15,44%. Neravnomjerna rasprostranjenost širokopojasnih priključaka po pojedinim županijama i dalje je prisutna što predstavlja problem. Nadalje, znatnijoj zastupljenosti ukupnog broja širokopojasnih priključaka pridonosi i značajan razvoj i uvođenje pristupa putem pokretnih komunikacijskih mreža. Proces digitalizacije i prelaska s analogne na digitalnu televiziju u Republici Hrvatskoj je krenuo i postupno će pokriti cijelo područje države. Europska unija nastoji ubrzati proces prelaska na zemaljsku digitalnu televiziju kako bi se oslobodio spektar i osigurala tzv. digitalna dividenda za dodatne televizijske sadržaje te nove informacijske i komunikacijske usluge te je stoga Europska komisija objavila preporuku isključivanja analogne zemaljske televizije do 2012. Procjena da neće sve zemlje Europske unije to uspjeti napraviti do tog roka stoga što svi ne kreću od iste točke niti su svi krenuli u isto vrijeme. Sukladno Strategiji prelaska s analognom na digitalno emitiranje televizijskih programa u Republici Hrvatskoj Hrvatska će isključivanje analogne televizije provesti do kraja 2010. godine postupnim isključivanjem devet regija. Naše pitanje iz kluba HNS-HSU-a glasi što će biti s onim područjima naše zemlje gdje je nemoguće pribaviti digitalni signal a stanovništvo uredno plaća radiotelevizijsku pretplatu. O kojem broju domaćinstava je riječ na onim područjima gdje smo to prevođenje ne digitalnu već obavili i možda imamo procjenu o kojem broju domaćinstava će se raditi na cjelokupnom području. Nekoliko riječi o pregledu tržišta poštanskih usluga. Do stupanja na snagu Zakona o poštanskim uslugama HAKOM-u su bila prijavljena 22 davatelja poštanskih i kurirskih usluga. Na kraju 2009. u Republici Hrvatskoj je bilo prijavljeno ukupno 19 davatelja poštanskih usluga od kojih je samo HP davatelj svih univerzalnih poštanskih usluga i temeljem Zakona o poštanskim uslugama ima pravo i obvezu obavljati univerzalne usluge na cijelom području Republike Hrvatske. Ostalih 18 davatelja kao i HP je prijavljeno za ostale poštanske usluge. Davatelji poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini ostvarili su ukupno preko 383 milijuna poštanskih, kurirskih usluga i srodnih usluga, čime je broj usluga smanjen za približno 5% u odnosu na 2008. Na ukupnom tržištu HP je ostvario udjel od približno 89%, a skupina ostali davatelji imala je udjel od približno 11%. Skupina ostali davatelji je u 2009. u odnosu na 2008. povećala svoj tržišni udjel za približno 1%. Od ukupno ostvarenog broja usluga svih aktivnih davatelja poštanskih i kurirskih usluga u unutarnjem prometu ostvareno je približno 94%, a u međunarodnom prometu 6% usluga. Iskazani prihodi ostvareni isključivo od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini u odnosu na prethodnu godinu veći su za približno 10%. HP je prema iskazanim prihodima od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. u odnosu na prethodnu godinu povećao prihode za približno 3%. S druge strane, iskazani rashodi ostvareni od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. su na istoj razini kao i 2008. Udjel HP–a u iskazanim rashodima od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. godini povećao se za približno 1% u odnosu na prethodnu godinu. Prema iskazanim podacima aktivni davatelji poštanskih i kurirskih usluga su od obavljanja istih u 2009. ostvarili ukupnu dobit prije oporezivanja od 24 milijuna kuna, dok su u 2008. ostvarili negativan poslovni rezultat u iznosu od 126 milijuna kuna što znači da je sveukupni poslovni rezultat od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u 2009. u odnosu na prethodnu godinu bio bolji za 150 milijuna kuna. Gledajući ukupne rezultate poslovanja, isključivo od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga, vidljivo je da je skupina ostali davatelji u 2009. povećala svoju dobit u odnosu na prethodnu godinu, dok je HP u 2009. ostvario gubitak, ali koji je u odnosu na 2008. godinu smanjen. Dalje se u izvješću govori o regulaciji tržišta elektroničkih komunikacija, zatim imamo prikaz analize tržišta, troškovnog računovodstva i troškovnih modela. Izvješće dalje govori o upravljanju adresnim i brojevnim prostorom, o komunikacijskoj infrastrukturi i uvjetima gradnje, o nadzoru i kontroli u elektroničkim komunikacijama, o regulaciji tržišta poštanskih i kurirskih usluga te o zaštiti korisnika i o rješavanju sporova između korisnika i operatora. Riječ je dalje o realizaciji programa rada, razvoju regulatornih kompetencija, javnosti rada HAKOM-a i o informiranju javnosti. U 2009. Agencija je završila sa uvođenjem sustava upravljanja kvalitetom ISO 9001 te je postala prva regulatorna agencija u Republici Hrvatskoj koje je certificirala sustav upravljanja kvalitetom po međunarodnoj normi. U međunarodnoj suradnji treba reći da je u okviru pretpristupnog instrumenta pomoći Europske unije IPA programa tijekom 2009. ugovoren projekt kojim će HAKOM osigurati nabavu suvremen opreme za nadzor i mjerenje radio frekvencijskog spektra u vrijednosti od 3,5 milijuna eura te je u isto vrijeme pripremljen projekt s početkom ove godine koji u cilju ima ojačati ljudske potencijale HAKOM-a, pružiti potporu u provedbi analiza tržišta i regulatornog računovodstva kao ključnih regulatornih zadataka HAKOM-a. Po pitanju razvoja kaže se da će HAKOM nastaviti provoditi svoj strateški i operativni plan razvoja do 2012. kroz programe unapređenja kao što su programi konvergencija i programi modernizacija. Dominantne teme projekta su budući razvoj tehnologija, nova regulatorna pitanja koja otvaraju nove tehnologije, njihov utjecaj na razvoj tržišta elektroničkih komunikacija, te ekonomski i pravni aspekti proaktivne neutralne i transparentne regulacije tržišta, poticajne mjere za investicije i inovacije, te pravedne uvjete tržišnog natjecanja. Agencija planira i dalje razvijati i unapređivati odnose s javnošću posebno putem svojih internetskih stranica kako bi zainteresiranim subjektima na tržištu elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga osigurala pravovremene informacije o svojim aktivnostima, te o stanju na tržištu. I na kraju, mi u klubu HNS-a, HSU-a mislimo da izvješće daje dobar prikaz rada agencije kao i stanje razvoja tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga. Po našem mišljenju potrebno je vremenski uskladiti podnošenje ovog izvješća s pribavljanjem službenih podataka operatora u Hrvatskoj te podataka iz Europske unije kako bi se izbjegla dopunska i izmijenjena izvješća. I na samom kraju ne mogu a da ne upozorim na pojavu koja se očituje u štetnosti prekomjerne upotrebe mobitela posebice kod djece. Znam da taj dio ne spada baš striktno u domenu HAKOM-a ali ovo je prilika da upozorimo da smo svi skupa u situaciji da razmislimo koliko i kada ćemo upotrijebiti to pomagalo. Naime, danas više uopće nije sporno da li je mobitel štetna naprava ili nije. Pitanje je samo koliko je štetna. Mnoge zemlje su krenule u istraživanja i potrebno je za to jedan duži period. Velika Britanija je tu najdalje otišla i mislim da se priprema od strane njihove Vlade upozorenje za njihovo građanstvo. S takvim upozorenjem ja bih voljela da ide i naša Vlada. Pritom očekujem da će inicijativu imati i pravobraniteljica za djecu. Klub HNS-a, HSU-a će prihvatiti ovo godišnje izvješće. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Time smo iscrpili klubove. Idemo u pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege. Pred nama je tekst Godišnjeg izvješća o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za prošlu godinu. U međuvremenu usklađen sa mišljenjem Ministarstva mora, prometa i infrastrukture ali još uvijek bez službenih podataka o stanju tržišta elektroničkih komunikacija za 2009. jer još nisu bili raspoloživi pa nam slijedi i njegova dopuna. Ono što valja istaknuti iz ovog izvješća jest da je stabilan rast prihoda na tržištu elektroničkih komunikacija iz prethodnih godina u 2009. zamijenjen padom. Rast prihoda od otprilike 3,5% u 2008. u odnosu na 2007. godinu sada je otišao u pad u nešto manjem postotku. Najkraće rečeno globalna kriza pogodila je i globalno tržište komunikacija. Hrvatsku nije mimoišla. Isti fenomeni koji su karakteristični za svjetsko tržište javljaju se i kod nas. Najveći pad prihoda primjećuje se kod javne nepokretne mreže što i ne čudi s obzirom da je i broj pretplatnika u stagnaciji zbog sve većeg korištenja pokretnih mreža. U prilog tome govori i podatak o gustoći korisnika pokretnih mreža koji pokazuje da je Hrvatska iznad prosjeka zemalja Europske unije, a to znači da je naše tržište u tom pogledu razvijeno i liberalizirano. S obzirom da se razvoj interneta i kod nas prepoznao kao jedan od ključnih pokretača razvoja gospodarstva, konkurentnosti ali i učinkovitijeg funkcioniranja javnih službi zadovoljstvo izaziva činjenica da je najveći porast prihoda zabilježen u djelatnosti prijenosa podataka koja je rezultat ubrzanog razvoja širokopojasnog pristupa internetu. Tako je u prošloj godini broj korisnika porastao za 11,2%. Imali smo u 2009. godini 2 milijuna 495440 korisnika. Ono što nam još nedostaje ravnomjernija rasprostranjenost širokopojasnih priključaka u pojedinim hrvatskim županijama, te u tom smislu treba pohvaliti selektivne poticaje za razvoj širokopojasnog interneta. Kako Europska unija želi ubrzati prelazak na digitalnu televiziju, te preporučuje gašenje analogne do 2012. godine i kod nas je u tijeku proces digitalizacije prema našoj strategiji postupnog uključivanja 9 regija do kraja 2010. godine. Provest će se prelazak s analognog na digitalno emitiranje televizijskog programa. Uz postojeća 4 programa HRT 1, HRT 2, Novu TV i RTL osigurani su tehnički uvjeti za još šest novih programa digitalne televizije na državnoj razini. I broj poštanskih usluga se smanjio u 2009. u odnosu na 2008. godinu i to za otprilike 5%. Na kraju 2009. bilo je 19 davatelja poštanskih usluga od kojih samo Hrvatska pošta ima pravo i obvezu obavljati univerzalne poštanske usluge na cijelom području Republike Hrvatske. Ohrabrujući je podatak da je ukupni poslovni rezultat od obavljanja poštanskih i kurirskih usluga u odnosu na 2008. godinu bio bolji za 150 milijuna kuna pri čemu su ostali davatelji povećavali svoju dobit, a Hrvatska pošta ostvarila gubitak. Ali ipak mnogo manji nego 2008. godine. Važan dio rada HAKOM-a bio je usmjeren i u prošloj godini na djelotvorno tržišno natjecanje i omogućavanje pristupa tržištu novim operaterima i davateljima usluga. Tome će pridonijeti i nastavak rada na provedbi računovodstvenog odvajanja i troškovnog računovodstva kojim je HT kao određen sadržaj i način prikupljanja računovodstvenih informacija, te način sastavljanja regulatornih financijskih izvješća, a sve sa ciljem osiguranja jednakih i transparentnih uvjeta tržišnog natjecanja za sve sudionike na tržištu elektroničke komunikacije, a cijeli bi se proces trebao završiti početkom 2012. godine. Iz izvješća je vidljivo da su aktivnosti HAKOM-a u 2009. godini bile usmjerene prema davateljima poštanskih usluga na način koji ih polako priprema za potpunu liberalizaciju ovog tržišta koja ih očekuje. Može se primijetiti lagani porast kvalitete univerzalnih poštanskih usluga kod Hrvatskih pošta, ali to još uvijek nije u skladu sa standardima Europske unije. Kako smo sve češće svjedoci prigovora korisnika telekomunikacijskih usluga, čini se posebno važnim djelovanje HAKOM-a na području zaštite korisnika, a slijedom toga i mogućnost da na osnovi novoosnovanog povjerenstva rješava sporove i što je najvažnije donosi obvezujuće odluke za operatere. Uz neke novine, propise i preventivne akcije broj prigovora se ustalio, iako se povećao broj korisnika, što je vidni napredak. Više od 70% prigovora odnosi se na ispostavljanje računa i njihov postotak raste, ali s obzirom na povećani broj novih korisnika nije i zabrinjavajući, no pojavljuje se s pružanjem novih usluga i nove vrste prigovora vezane uz prisilno zadržavanje pretplatnika, protuzakonito preuzimanje pretplatnika, zavaravajuće ponude i slične anomalije. HAKOM je svojim mehanizmima omogućio u prošloj godini brže rješavanje sporova, te time i povećao kvalitetu zaštite korisnika. Kako nam je poznato odlukom Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije od 31. prosinca prihvaćen je novi Pravilnik o plaćanju naknada za obavljanje poslova HAKOM-a prema kojem su naknade Agencije za operatere smanjene za 10%, te je agencija donijela mjere koje će olakšati poslovanje hrvatskog tržišta elektroničkih komunikacija u otežanim ekonomskim uvjetima. HAKOM je uspješno nastavio i s daljnjim ulaganjima u projekte e-agencija i pogled u budućnost, a izvješće je moguće zaključiti kako je uspio ostvariti jednu od svojih primarnih uloga da krajnjim korisnicima omogući pravo izbora operatera kao i mogućnosti jednostavnog prelaska s jednog operatera na drugog, čime su stvorene osnove za djelotvorno tržišno natjecanje, a to je osnovna uloga ove agencije. Podržat ću donošenje ovog izvješća. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče. Na samom početku želim izraziti nezadovoljstvo sadržajem izvješća o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu, jer je izvješće šturo i nekonkretno u dijelu koji se tiče poštanskih usluga, a na tržištu poštanskih usluga ne vlada sklad i red, već načelo ne zna se tko pije, tko plaća. A u tome u ovom izvješću ni riječi. Iako bi Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije kako i samo ime govori trebala biti nacionalna regulatorna agencija za obavljanje regulatornih i drugih poslova, u okviru djelokruga i nadležnosti prethodno propisanim Zakonom o pošti, odnosno danas propisanih Zakonom o poštanskim uslugama, a žalosna je činjenica da se ti zakoni već godinama ne poštuju. U raspravi ću se posebno osvrnuti na rezervirane univerzalne poštanske usluge, koje u Hrvatskoj obavlja državna tvrtka Hrvatska pošta. Hrvatska je u okviru svojeg približavanja i priključivanja Europskoj uniji započela s liberalizacijom tržišta poštanskih usluga, Hrvatska pošta se pri tome treba prilagoditi tržišnim uvjetima poslovanja, uz zadržavanje, odnosno dosezanje europske razine kvalitete obavljanja usluga. Da bi se obveza održavanja univerzalnih usluga da podizanje efikasnosti poslovanja HP-a mogla financirati, jedan dio usluga je rezerviran isključivo za HP. Radi se o obavljanju usluga prijama, prijenosa, razrada i uručenja pošiljaka mase do 50 grama. Takvo rješenje financiranja univerzalnih usluga propisano je direktivama Europske unije, i bilo je i još uvijek je praksa u većini zemalja Europske unije, a do 1.1.2011. godine veći dio zemalja Europske unije u potpunosti će se otvoriti u smislu tržišta poštanskih usluga i ukinuti rezervirano područje, dok će se u manjem dijelu Europske unije isti dogoditi tek 1.1.2013. godine. Republika Hrvatska je preuzela obavezu da potpunu liberalizaciju tržišta poštanskih usluga obavi također do 1.1.2013. godine. Međutim hrvatska Vlada kroz svoje institucije i organe nije učinila mnogo u zaštiti rezerviranog područja, i na tržištu trenutačno posluje nekoliko davatelja poštanskih usluga koji obavljaju usluge u rezerviranom području. Jednako tako niti hrvatske pošte, odnosno Hrvatska pošta nije učinila mnogo u zaštiti svojih interesa, te je razvoj ilegalne konkurencije … [[Ne razumije se.]] nezainteresirano promatrala, a zatim naprasno povećala cijene i ukinula sve komercijalne popuste i na taj način do tada svoje lojalne korisnike natjerala na traženje povoljnijeg davatelja usluga, a to su privatne tvrtke. Tom je prilikom na tržištu zabilježen nezapamćeni paradoks, u kojem je ilegalna konkurencija povećala cijene oko 50% i zabilježila porast obavljenih usluga jer je Hrvatska pošta napravila još veći porast cijena. Kroz ovakvu nebrigu države i državnih institucija za zbivanja na tržištu poštanskih usluga, pitanje rezerviranih poštanskih usluga postalo je manje važno, a javni operater je velikim dijelom i svojom krivicom nastavio s kaskanjem za planiranim tijekom liberalizacije poštanskog tržišta. Jedno od osnovnih ideja liberalizacije poštanskog tržišta u zemljama članicama Europske unije i stvaranje jedinstvenog tržišta poštanskih usluga na kojem bi u cijeloj Europskoj uniji vladali isti uvjeti, no takvo nastojanje bilo bi suprotno osnovnim idejama i postavkama suvremenog kapitalističkog društva, ako bi se na neki način sprječavala poduzetnička inicijativa i razvijanje tržišta poštanskih usluga. Iz tog je razloga poštanskim direktivama naznačen osnovni skup usluga koje trebaju biti uniformne, univerzalne poštanske usluge, dok je za nove usluge nedvojbeno određeno da ih se ne može niti u kojem slučaju i niti na koji način sprječavati u razvoju ili rezervirati njihovo obavljanje za jednog davatelja usluga. Novim uslugama smatraju se usluge koje znatno odstupaju od postojećih usluga na tržištu po svojim karakteristikama, načinu obavljanja, tržištu na kojem se obavljaju i slično. Hibridna pošta je po svojim karakteristikama značajno različita od klasičnih poštanskih usluga, jer se od korisnika podaci u elektroničkom obliku preuzimaju, obrađuju, otiskuju na papir, kuvertiraju, adresiraju i tek onda dostavljaju korisniku. Pri tome se izbjegava veći dio tehnološkog procesa klasičnih poštanskih usluga, i zajednička je samo dostava pošiljaka. Iz pozicije korisnika usluga je potpuno drugačija od klasične poštanske usluge, jer korisnik prema davatelju usluga komunicira samo putem podataka u elektroničkom obliku. Za tržište poštanskih usluga u Republici Hrvatskoj ovakva vrsta usluge je nova usluga, jer ju ovog trenutka ne obavlja niti jedan davatelj poštanskih usluga. Javni operator je prije nekoliko godina počeo razvijati vlastitu verziju te usluge no od toga se iz nepoznatih razloga odustalo iako se potražnja korisnika za takvom uslugom u značajnom porastu, a sukladno iskustvima europskim zemalja za očekivati je da će većina velikih korisnika poštanskih usluga zahtijevati upravo uslugu hibridne pošte. Ilustracije radi potrebno je napomenuti da su ovoga trenutka jedino Hrvatska pošta i Pošta Kosova jedini javni operateri u Europi koji u svojoj ponudi nemaju neki oblik hibridne pošte. IZ ove činjenice očita je nebriga vlasnika Hrvatske pošte za razvoj tvrtke i pripremu za nadolazeću liberalizaciju tržišta poštanskih usluga. Usluga hibridne pošte to treba spomenuti nije regulirana ni u našem zakonodavstvu i u Zakonu o poštanskim uslugama a nije bila regulirana ni u prethodnom Zakonu o poštu. U zemljama Europske unije javni operateri već odavno pružaj usluge hibridne pošte odnosno usluge koje sadrže sve elemente usluge hibridne pošte, te na taj način je bilo sasvim jasno rezervirati te usluge i za javnog operatera. Zainteresirani davatelji usluge hibridne pošte u Hrvatskoj zatražili su pojašnjenje o statusu hibridne pošte od nadležnog Ministarstva upravo zbog činjenice što usluga nije izravno definirana zakonom, i nakon nešto manje od pola godine uspjeli su dobiti odgovor koji je uvažio sve već navedene prije činjenice, nedvojbenu uslugu hibridne pošte postavio uvjete otvorenog tržišta. NO, nakon toga i to relativno nedugo Ministarstvo je izdalo drugo mišljenje kojim je poništilo prvo izdano mišljenje i proglasilo obavljanje dostave pošiljaka nastalih u procesu davanja usluge hibridne pošte rezerviranom uslugom što je prilično apsurdno. Pri tome je Ministarstvo zanemarilo sljedeće. Usluga hibridne pošte nije regulirana i na tržištu Republike Hrvatske se za sada ne pruža pa se takva usluga smatra novom uslugom koju prema odredbama direktiva Europske komisije ugovora o funkcioniranju Europske unije nije moguće rezervirati. Uslugu hibridne pošte nije moguće dijeliti na dio koji se odnosi na printanje i kuvertiranje i na dio koji se odnosi na dostavu, jer su zahtjevi tržišta drugačiji gotovo se u pravilu odnosi na objedinjavanje ta dva dijela u jedinstvenu uslugu. Rezerviranje obavljanja pojedinih usluga za javnog operatera moguće je prema Zakonu o poštanskim uslugama, samo za usluge koje se nalaze u domeni univerzalnih poštanskih usluga, a hibridna pošta to nije. Davatelji usluga su od prijama prvog rješenja skupili određene ugovore, te zajedno sa svojim poslovnim partnerima krenuli sa značajnim ulaganjima koja su ovim potezom Ministarstva u potpunosti obezvrijeđena te im je nanesena značajna šteta. Davatelji usluga pretrpjeli su značajnu štetu i onemogućen im je razvoj novih usluga na tržištu a bez da za to postoji uporište u Zakonu o poštanskim uslugama. Zasigurno će stoga pokrenuti postupak zaštite svojih prava a od toga će štetu zasigurno imati upravo država. Ovim potezom Ministarstvo pa tim slijedom i Vlada jasno su dali do znanja da ne žele poboljšati kvalitetu i ponudu poštanskih usluga u Republici Hrvatskoj, već da korisnicima poštanskih usluga nameću usluge koje su tehnički tehnološki u zaostatku za uslugama koje su u zemljama Europske unije postale sasvim uobičajene. Jednako tako kroz štićenje inertnosti i nesposobnosti javnog operatera da prilagodi svoje poslovanje uvjetima na tržištu i zahtjevima koji se pojavljuju od strane korisnika poštanskih usluga, odgađa se modernizacija poslovanja Hrvatske pošte i na taj način se ovo poduzeće ostavlja da bude laka meta i lak plijen u trenutku kada tržište bude u potpunosti liberalizirano a to će biti 2013. godine. Novi davatelji usluga odnosno davatelji usluga osnovani od postojećih dobro organiziranih i razvijenih javnih operatera zemlje Europske unije s lakoćom će tržištu u Republici Hrvatskoj ponuditi nove, bolje i potpunije usluge te hrvatsku poštu i oduzeti joj položaj na tržištu. Ja mislim da su ovo stvari o kojima je trebalo biti riječi u ovom izvješću i u tom smislu ne mogu podržati Izvješće.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Samo dvije po meni bitne napomene oko ovog izvješća, jedno ću morati ponoviti, pod uvjetom da me predstavnici Vlade slušaju. Podatak o broju korisnika interneta i teritorijalna distribucija, mogućnosti korištenja širokopojasnog interneta, je bitna ne samo zbog puke statistike, nego zbog toga da otkrijemo kako se ponašaju oni koji pružaju tu uslugu odnosno da osporimo ili dokažemo da se koncentriraju samo na područja sa većim brojem stanovništva, dok oni ruralni ili manje naseljeni krajevi Hrvatske nemaju mogućnost koristiti tu uslugu. Sve podatke koje ste dale a koristite u materijalu Izvješća, farbana Izvješća, kada to dođe pred nas onda to otprilike izgleda ovako, to je karta distribucije širokopojasnog interneta. Dobio sam crnu kartu ili Hrvatsku u crnom. Nemojte to više raditi, to sam vas prošle godine molio, napišite podatke po županijama, jer kada se to ovdje umnožava u crno bijeloj tehnici mi ništa ne vidimo od toga. Dakle, koji dio Hrvatske je najpokriveniji širokopojasnim internetom a koji najmanje. To se iz vašeg papira ne može iščitati. Jer je on umnožavan u crno bijelom papiru i to nije problem upisati. Prošle godine raspravljali smo na tu temu i postavili smo pitanje postoji li mogućnost ili vi svojim prijedlozima utječemo na to da privatni investitori u davanju tih usluga ne beru vrhnje nego da ih prisilimo da dolaze u onaj dio Hrvatske gdje nije tako strašno interesantno davati neku uslugu, ali je bitno da građanima Hrvatske damo podjednako šansu da koriste usluge širokopojasnog interneta. Ne zaboravimo da se to radi i u obrazovnim ustanovama, pa škola na području gdje takve mogućnosti nema, ne može koristiti kao ni bolnice ni zdravstvene ustanove. Komentar o tome nema, podatke niste dali osim karte, meni sada gustoću iz te karte nemoguće pročitati. I drugo područje zaštita korisnika. To što je broj žalbi ili prigovora koji je došao pred vas sa 915 porastao samo na 930, ako sam dobro pročitao tabelu, unatoč povećanju broja korisnika recimo samo interneta sa 2 milijuna 200 na 2,5 milijuna ako se ne varam, ne znači da je zadovoljstvo korisnika veća. Nego možda neučinkovitost, sporost i kod vas u rješavanju žalbenih predmeta ljude obeshrabruje da vam se obraćaju ili možda niste dovoljno dostupni građanima ili možda oni ni ne znaju da postupkom pred vama mogu neko pravo zaštiti. Tako primjerice pitam, postoji li mogućnost da li je europska praksa da se pružatelji usluga obavežu da prilikom sklapanja ugovora od mobilne, fiksne, telefonije, interneta ili druge usluge upućuju na vas kao državno tijelo koje u ime države pruža zaštitu. Nadalje, sami ste konstatirali da pojavom novih oblika usluga se razvijaju i novi oblici prijevara korisnika zaštita potrošača, iskazujete veliku pažnju na to područje. Zavaravajuće prodaje, ja bih rekao i zavaravajući oglasi. Jeste li možda pokrenuli postupak analize zavaravajućeg oglasa koji nudi telefoniranje za nula kuna po minuti? Da li je moguće da netko nudi uslugu telefoniranja za nula kuna po minuti? A svaki dan svjedočimo takvim reklamama odnosno oglasima i prodajama da netko nudi telefoniju za nula kuna po minuti. Ovdje posebice apeliram na vas zbog toga jer se radi o korisnicima gdje se često pojavljuju i djeca. Zaštita od određenih sadržaja nedostupnost djeci, limitiranje troška odnosno iznosa. Da li svi operateri, svi davatelji usluga pružaju tu uslugu korisnicima? I završavam sljedeće. Svi pružatelji usluga prilikom sklapanja ugovora prepoznaju vlasnika telefonske linije, uređaja, priključka i bilo čega, ali ne i korisnika. Imao sam prilike svjedočiti o nekoliko slučajeva kad su korisnici stana, poslovnog prostora sklopili ugovor za neku uslugu, morali su ugovor potpisati na godinu dana, jer je to uvjet dobivanja usluge, ali su oni prostor napuštali recimo nakon 6 mjeseci. Davatelji usluge obavezu plaćanja je stavio na vlasnika, jer je on morao biti potpisnik ugovora za tu uslugu. Odlaskom dakle korisnika operater ostaje kod ugovora i od vlasnika linije inzistira da se nastavi pridržavati ugovora i plaćati ugovornu obvezu. Pitam, jeli moguće da je to u skladu sa europskim pravilima, da davatelj usluga ne prepoznaje korisnika nego vlasnika, da onemogućava sklapanja ugovora za uslugu s korisnikom nego s vlasnikom koji bi preuzeo obavezu ili ispunjavanja ugovora do kraja ili mogućnost ugovora na kraće vrijeme od godinu dana? Uostalom zašto ugovori moraju biti minimalno na godinu dana ili na dvije godine? Ova pitanja sam vam postavio zbog toga što vi ne postojite samo radi kontrole nadzora i zaštite prava nego je jedan dio vašeg posla davanje prijedloga, ako sam dobro razumio vaš izvještaj koje stvaraju hrvatskom zakonodavstvu još trebalo popravljati da bi bilo bolje. Pa ako i s rješavanja ovih 935 žalbenih predmeta ste izvukli određene zaključke da bi trebalo nešto mijenjati u zakonskoj regulativi ili podzakonskim propisima, a da bi zaštita potrošača bila još bolja, ja bih vas molio da to oblikujete u obliku prijedloga. Iščitavajući poglavlje Zaštita korisnika naslućujem da ste puno toga mogli reći, napisati i ukazati ne samo na davatelje usluga koji najčešće krše prava potrošača, nego kako preventivno djelovati kroz zakonske ili podzakonske propise da se to ubuduće spriječi. Imam osjećaj da vas je nešto kočilo. Nešto ili netko. I tu ste ostali nedorečeni. Ja vas želim isprovocirati da mi kažete, u čemu je problem? Zašto ne imenujete te davatelje koji najčešće krše prava? Što mijenjati? Kako mijenjati da zaštita potrošača bude još veća? Jel postoji nekakav pritisak na vas od nekoga? Da li vas netko pritišće da s tim podacima ne izlazite ni pred Hrvatski sabor i da ukažete prstom na one koji stvaraju najveći nered, najveće zavaravajuće ponude, najveće zavaravajuće ponude i obvezuju potrošače na određeno vremensko razdoblje koristiti tu uslugu, a meni se čini da u Europi takvih pravnih pravila nema. Molio bih i otvoreni odgovor i drugi podotvorenije prijedloge oko zaštite potrošača. Stručni dio, neću se tu pačati, jer se tu ne razumijem, ali 935 žalbi koje ste imali je velika brojka u odnosu na novac koji iza toga stoji, a koji često nepravedno se uzima od strane građana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. ... /Govornica isključena./ ... HAKOM-a dosta je u ovoj raspravi već bilo rečeno. Možda da krenem s ovim gdje je kolega Lesar malo prije stao. Nakon čitanja ovog izvješća moj je zaključak gotovo sličan njegovomu izvješće je korektno u onom dijelu da ono konstatira stanje. Priključak ovoliko, usluga razina ovoliko, nedostaci onakvi s ovim nismo zadovoljni. I u tom dijelu je izvješće korektno. No, međutim meni se isto moram priznati ne sviđa što u izvješću ne piše pogotovo za one stvari za koje sami konstatirate da su nedovoljno razvijene ili da nisu na ovaj ili onaj način dobre. Što je to zapravo što bi trebalo promijeniti i kako se neke stvari mogu poboljšati? Ja sam iščitavala ponovno onaj članak Zakona o elektroničkim komunikacijama i čini mi se da iz tog članka zakona u kojem se propisuju vaše obveze odnosno na neki način djelokrug, vrlo jasno proizlazi da imate s jedne strane ovlast s druge strane i obvezu predlagati i unapređenje stanja. jer regulator na tržištu ima možda i najbolji uvid na ono što se na tržištu događa. Dakle, s jedne strane da li to dolazi od pojedinačnih prijava potrošača, ili zbog zapravo same nadzorne uloge koju imate na tržištu pa naprosto znate kako stvari funkcioniraju. Za to ima i nekoliko primjera. mene osobno, ja se ne razumijem u telekomunikacije i ovdje više govorim kao naprosto građanka koju zanima razvoj prvenstveno Interneta i cijele telekomunikacijske strukture zbog njezinog značaja na druge sektore i na druge djelatnosti, prvenstveno na obrazovanje, kulturu, znanost, turizam itd. I vi ovdje dobro u izvješću konstatirate da mi imamo problem u, da tako kažem, broju širokopojasnih priključaka, priključaka širokopojasnog Interneta odnosno da imamo nedovoljnu rasprostranjenost po regijama. I negdje u svom godišnjem planu i pišete da ćete vi i dalje raditi na daljnjem razvoju širokopojasnog Interneta. Ono što bi mene zanimalo je kako to misliti raditi, koje su to aktivnosti koje se poduzimaju. Čuli smo već ovdje da neke države, Finska prije nekoliko dana, su pristup širokopojasnom Internetu uveli kao temeljno ljudsko pravo, čak i u Ustav. Ja mislim da to inače bi bilo neloše i za Hrvatsku, ali dobro, tu smo raspravu o Ustavu već završili pred koji tjedan, no međutim unatoč tome to ostaje kao vrlo važan cilj. Mislim da kod tog cilja se i ostaje. I sad je pitanje na koji način se potiču i mogu uopće poticati privatni operatori tržištu da povuku kabel, da tako pojednostavljeno kažem, do nekog mjesta gdje postoji jedna kuća ili gdje kilometrima se mora vući infrastruktura radi svega nekoliko korisnika. Postoji li mogućnost da država sama dio infrastrukture koja zapravo već jednim dijelom i postoji stavi u službu, da nekom nešto subvencionira. Dakle, koje su to aktivnosti koje će dovesti do toga da zapravo imamo širokopojasni Internet doista široko rasprostranjen u cijeloj populaciji. Slična situacija, mislim da je to već bilo spomenuto ovdje i to je pitanje digitalne televizije, prelaska na digitalnu televiziju. Ako sam ja dobro shvatila do kraja ove godine će u jednom dijelu 4% ljudi, u drugom dijelu 9, dakle negdje oko 5% stanovništva zapravo neće biti pod digitalnim signalom. Ako se donese propis da će se vezivanje televizijske pristojbe vezivati uz, ne uz posjedovanje televizijskog prijemnika nego uz plaćanje računa za struju onda doista nema nikakvoga smisla da sada ljudi koji ni teoretski neće moći gledati televiziju jer će se ukinuti analogni signal, a digitalni neće niti imati, zapravo budu obveznici plaćanja pristojbe. Možda da razmislimo o tome da onda pristojbu vezujemo, ako je uz išta moramo vezivati, uz zapravo digitalni prijemnik. I što će se zapravo dogoditi u onom smislu negdje obveza države da ima i javno informiranje itd., to je posao negdje javne televizije kad negdje na 5% teritorija, iako moram priznati ne znam što znači 5% teritorija, koliko je to uopće stanovništva, ima li tamo uopće stanovništva, koji zapravo neće moći gledati televiziju. I treća stvar koju želim reći je nekoliko stvari, to je oko zaštite potrošača odnosno krajnjih korisnika. Mislim da negdje i HAKOM i cilj onoga što HAKOM radi bi zapravo trebao biti, mislim da je kolega Bauk to dobro rekao, dobra dostupnost, kvalitetna usluga i povoljna cijena svih ovih usluga koje vi kontrolirate da tako kažem. Dobro je da ste napravili novu web stranicu. Mene samo zanima imate li kakve podatke odnosno koliko zapravo naši građani znaju da ukoliko imaju spor sa nekim operatorom kao drugostupanjskom tijelu da tako kažem, se mogu javiti vama i da to mogu učiniti preko web stranice. I u tom smislu mislim da bi i vi kao agencija trebali malo agilnije ili jasnije ili agresivnije izaći u javnost i zapravo napraviti na neki način marketing i za sebe, makar vam to značilo i više posla, da naprosto ljudi znaju koje su im mogućnosti na raspolaganju. Jedan prosječni korisnik koji zapravo dalje od toga da zove službu za korisnike nekog telefonskog operatora, dalje od toga ne zna. On bi morao ili ona znati da postoji zapravo i drugo odnosno tijelo više instance koje može pomoći u rješavanju njegova prigovora i u tom smislu imam jedno pitanje. Na stranici 57. ovog originalnog izvješća prvog je pregled strukture rješavanja predmeta koje ste dobili i piše da ste dobili odnosno povjerenstvu je raspoređeno 841 predmet, da je na sjednici prezentirano i na ovaj ili onaj riješeno 570 predmeta. Mene zanima što se zapravo dogodilo sa razlikom između 841 predmet koji je došao i onih 570 koji su prezentirani odnosno riješeni na ovaj ili onaj način. To je 270 predmeta razlike koji ne znam jesu na čekanju za iduću godinu i još nisu došli na red ili što se zapravo s njima dogodilo. To je na 57. stranici prvog izvješća koje je nama poslano. I vezano uz to još jedan možda pitanje odnosno primjedba, ljudi koji dobivamo, kada je uvedena prenosivost broja u fiksnoj mobilnoj telefoniji onda je jedno vrijeme bilo pravilo da zapravo kada vi kao treća osoba pozivate taj broj koji je prenesen u drugu mrežu dobijete informaciju da je broj prenesen u neku drugu mrežu. To je bilo dosta važno jer tu da tako kažem situaciju liberalizacije tržišta koja je dobra su pokušali i iskorištavaju zapravo još uvijek operatori sa tarifnim paketima koji zapravo unutar pretplate uglavnom imaju da se taj pretplatnički novac može potrošiti samo unutar te vlastite mreže. Primjerice, ako vi ste pretplatnik T-COM-a u fiksnoj telefoniji onda onih unutar svog paketa 150 minuta možete potrošiti samo na pozive prema nekim brojevima, sve što zovete prema brojevima koji su pod drugim fiksnim operatorima to vam naprosto ne ulazi u tu njihovu bazu. Ja mislim da je prvo to vrlo nepošteno prema korisnicima, a drugo, obzirom da ne postoji sada informiranje o tome da je broj prenesen u neku mrežu vrijedi ista stvar i za mobilnu telefoniju, ljudi često budu u zabludi. Primjerice, imaju nekakvu unlimited opciju na nekakvom operatoru, znači da svi pozivi prema broju jednog operatora su mu pokriveni, a kad oni zapravo pozivajući taj broj uopće ne znaju da taj broj više iako tako izgleda na prvi pogled ne spada tom operatoru nego nekakvom posve drugom operatoru. Mislim prenesenih brojeva je gotovo 400 tisuća po podacima. Mislim da je dosta važno da s jedne strane kad već smo prenosivošću broja ostvarili i dinamičnost tržišta i povećani izbor i kvalitetu možda za krajnjeg korisnika da onda s druge strane imamo i zaštitu potrošača tj. onih trećih koji pozivaju onda te brojeve koji su preneseni u druge mreže. Ja mislim da ona odredba koja je bila, jedno pravilo koje je vrijedilo nekoliko mjeseci, koje kaže taj je broj prenesen u ovu ili onu mrežu da znate u kojoj tarifi ćete zapravo pozivati, da to uvedemo natrag kao pravilo ili da se naloži operatorima da zapravo moraju imati u jednakom tretmanu jer je gotovo jednaki trošak obzirom na petlju, da moraju imati u jednakom tretmanu bez obzira na koji broj zovu, unutar svoje ili neke druge mreže. I posljednja stvar koju zapravo želim reći i to možda želim više čuti i voljela bih vidjeti to u nekom izvješću, vrlo važno u razvoj cijelog ovog tržišta posebno, sad se vraćam na širokopojasni Internet, ali ono što je sada puno češće slučaj i sve više će korisnika imati, je internetski promet preko mobilnih mreža, dakle onaj data promet koji ide preko mobilnih mreža koji je u Hrvatskoj još uvijek jako skup i čini mi se da sama cijena usluge zapreka za bolje i veće korištenje da tako kažem samog širokopojasnog interneta i nadam se da će pravila koja uvodi Europska unija za roaming vrijediti i u Hrvatskoj i zbog naših potrošača ne samo zbog toga što ulazimo u Europsku uniju. Dakle, izvješće je korektno u onom dijelu gdje se nabrajaju stvari, međutim, bilo bi dobro da ga godinama, iduće godine nadopunite osim konstatacije jednim korakom dalje da bi mi kao zakonodavac ali i Vlada znali što treba činiti u onom operativnom dijelu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo još gospodin zastupnik Zdenko Franić izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospodo iz HAKOM-a. Rekao bih svega par riječi o jednom vrlo važnom dijelu vašeg izvješća što se odnosi na zaštitu od smetnji na stranici 45. Naime, dolaskom ljeta svjedoci smo neprimjerenog ali uobičajenog pojačavanja tv i radijskih signala kao i povećanja signala mobilne telefonije od strane susjednih država. To se tradicionalno poklapa sa počecima turističke sezone tako da je na djelu i ove godine tako da se ne možete provesti autoputom Zagreb-Lipovac, tamo da na nekim dijelovima se ne ubacuje na mobilnu telefoniju, mreža susjednih zemalja. Slično je ako idete na planinarenje na Medvednicu pa na Kamenim svatima već se hvata signal Slovenski. S druge strane na dijelovima Jadranske obale dovoljno je preći SV. Rok više ne možete često hvatati nacionalne radijske postaje, ljudi na obali su u zavjetrini tv signala, nadjačavaju ih Talijanske postaje što ste uostalom reći u svome izvješću i da ste poslali 202 međunarodne prijave. Međutim, tu ne piše kakva je sudbina tih prijava bila. Radi se o pravoj agresiji na Hrvatski eter te su kao što rekoh tv i radijski signali hrvatskih postaja na pojedinim dijelovima naše zemlje naprosto nedostupni. Sve to dovodi do ogromne materijalne štete za građane i za državu, kao suvlasnika HTV-a, Hrvatskog telekoma, u nekim slučajevima su ugroženi i ljudski životi, na primjer, nautičari koji ne mogu imati svoje signale i sve to dovodi do poteškoća u normalnom funkcioniranju određenih profesija i službi. Valja naglasiti da je sve to u suprotnosti sa međunarodnim pravom, a posebice sa Konvencijom EBU European broadcasting union, CNL standardima, International commision od nonionising radiation protection, uostalom i jučer je u Saboru raspravljen Zakon o neionizirajućem zračenju pa bi mogli čak i reći da je ovako pojačana razina signala možda čak i upitna vezano uz ljudsko zdravlje. Smatram da bi vaša agencija trebala imati snažnu podršku i Ministarstva vanjskih poslova i Europskih integracija, budući da se radi o međunarodnim konvencijama kojima je depozitar Ministarstvo vanjskih poslova. I upitajmo se dokle će se trpiti ta bezočna agresija na Hrvatski eter i gubitak Hrvatskog suvereniteta sa teškim sigurnosnim, materijalnim, političkim, kulturnim, telekomunikacijskim i inim posljedicama. Želim vam uspješan rad, ali želim da aktivnije počnete djelovati na ovom važnom segmentu. Hvala.
Hvala. I zaključno u ime predlagatelja gospodin Miljenko Krivišek predsjednik Vijeća izvolite.
Gospodine predsjedniče hvala lijepo. Trajalo bi jako dugo kada bih odgovarao na vaša pitanja, pa mi dozvolite da vam odgovore pošaljemo pismeno. Sve što ste nas hvalili to sam pamtio, a sve što ste nas kudili ili postavljali pitanja to sam zapisao pa vjerujem da sam zapisao sva pitanja i pismeni odgovor bismo vam dali na to. Jedino da sada odgovorim bilo je pitanje o pokrivenosti digitalnom televizijom i što će biti sa onima koji ne dobe signal digitalne televizije, nikada nije moguće postići 100% pokrivenost digitalnim signalom ili analogni svejedno je. Onaj mali postotak nepokrivenih stanovnika Hrvatske moći će primati signal televizijskih ili sa satelita ili preko interneta ili kabelom, plaćanje pretplate televizijske biti će regulirano Zakonom o Hrvatskoj radio televiziji. Za sada je ta pretplata, postojećim zakonom vezana je uz posjedovanje prijamnika, da li će ona biti vezana uz mogućnost gledanja tog signala to nije u našoj mjerodavnosti ne znam ovog trenutka reći. Zahvaljujem vam se na primjedbama i na podršci Izvješću, vjerujem sljedeće godine da će izvješće biti bolje. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu, odlučivat ćemo kada se steknu uvjeti. 13. Godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu. Predlagatelj Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje zaključak koji glasi: prihvaća se godišnje izvješće o radu Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno sa 94 glasa za, 5 suzdržanih i ništa protiv.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Dozvolite da iznesem sažetak ovog izvještaja Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva o njenom radu u protekloj godini koji u stvari daje prikaz najvažnijih postignuća, ali i daljnjih izazova u pružanju sustavne podrške razvoju civilnog društva u Republici Hrvatskoj. 2009. godina obilježena je sa nekoliko prekretnica koje su pomogle unapređenju podrške razvoju civilnog društva. Prvo je otvoren IMPAKT Europski centar za međusektorsku suradnju u Zadru čime je Republika Hrvatska na karti Europe pozicionirana kao zemlja sa najvećim iskorakom u razvoju međusektorske suradnje među zemljama u regiji jugoistočne Europe. Uvedeno je sufinanciranje europskih projekata organizacija civilnog društva za kojim je odobrena potpora iz fondova Europske unije čime se povećava konkurentnost naših organizacija i omogućuje kvalitetnije povlačenje sredstava iz fondova Europske unije. Uspješno je provedena medijska kampanja "Aktivni u Zajednici" svih pet programa regionalnog razvoja civilnog društva u Republici Hrvatskoj čime je javnost dodatno senzibilizirana za mogućnosti regionalnog ujednačavanja razvoja organizacije civilnog društva u Hrvatskoj i omogućeno je sustavno pozicioniranje organizacija civilnoga društva u barcelonskom procesu Uniji za Mediteran kroz osnivanje hrvatske mreže za suradnju na Euromediteranu. U 2009. godini uloženo je gotovo 37 milijuna kuna u 345 potpora i drugih oblika podrške organizacijama civilnog društva. No, ono što čini razliku u tom doprinosu kojim Nacionalna zaklada utječe na društvene promjene je svakako sustavnost i raznovrsnost njezine podrške. Vidi se to već i iz lepeze različitih oblika podrške od financiranja malih građanskih inicijativa, kojima se rješavaju problemi u zajednici, preko projekata kojima se doprinosi demokratizaciji i razvoju civilnog društva, promovira i osnažuje organizacija civilnog društva, koje kvalitetno i pouzdano pružaju javne usluge na lokalnoj i regionalnoj razini, jača se institucionalni i organizacijski razvoj udruga, te ujednačava regionalni razvoj civilnog društva u Republici Hrvatskoj, otvara kanale izravnog utjecaja civilnog društva iz Hrvatske na donošenje javnih politika na europskoj razini kroz … [[Ne razumije se.]] u Bruxellesu, te podržava programe kojima se u organizacijama civilnog društva uvodi sustav kvalitete djelovanja. Ta raznovrsnost je bogatstvo koje održava ustvari i raznolikost i bogatstvo djelovanja organizacija civilnog društva u našoj zemlji, iako je naš udio u financiranju civilnog društva relativno mali, znači u ukupnim sredstvima koje država daje civilnom društvu, mi imamo postotak od 5,6% i nalazimo se na 6. mjestu davatelja potpora. Ipak je svojim raznovrsnim oblicima podrške nacionalna zaklada omogućila većem broju različitih vrsta organizacija civilnog društva da ostvare podršku koja im je potrebna u cilju njihovog djelovanja za opće dobro. Uspjeh ili postignuće u protekloj godini je i neprekinuta i kontinuirana podrška provođenju programa regionalnog razvoja i jačanja sposobnosti organizacije civilnog društva na lokalnoj i regionalnoj razini, decentraliziranog modela financiranja, te daljnjem unapređenju transparentne dodjele potpora kroz izdavanje i pripremu samog priručnika o primjeni kodeksa kojim se ustvari pomaže službenicima na lokalnoj i na nacionalnoj, državnoj razini da budu što transparentniji u dodjeli sredstava organizacijama civilnog društva u našoj zemlji. Nacionalna zaklada je u protekloj godini recertificirana za provođenje sustava kvalitete djelovanja po međunarodnom standardu ISO-9001 2008. kao jedina javna institucija sa tim certifikatom u području dodjele financijskih potpora organizacijama civilnoga društva. Godišnji izvještaj za 2009. godinu u sadržajnom smislu donosi nekoliko novina. Kao prvo to je uvedena statistika koja daje usporedni prikaz ukupnog broja stanovnika po županijama s brojem registriranih udruga u odnosu na broj odobrenih potpora nacionalne zaklade i ukupnih iznosa odobrenih za njihovu provedbu, prenose se dijelovi velikog istraživanja koje je nacionalna zaklada provela u 2009. godini na uzorku od gotovo 800 udruga koje su u 2008. ostvarile financijsku potporu iz državnog ili lokalnih proračuna, kako bi se kroz rezultate istraživanja utvrdilo stanje razvoja organizacije civilnog društva u Republici Hrvatskoj u prošloj godini. Istraživanjem su pored udruga bile obuhvaćene i donatorske organizacije, te opća javnost, odnosno građani i medijski djelatnici na kojima je propitano, ustvari percepcija, njihova percepcija prema organizacijama civilnog društva. U doba recesije i globalne financijske krize važno je napomenuti da je zahvaljujući ulaganjima nacionalne zaklade u podršku organizacijama civilnoga društva omogućeno zapošljavanje, odnosno radni odnos za ukupno 811 osoba, odnosno uključivanje ukupno 3 tisuće 567 volontera i volonterki, i vremena koja su pred nama iziskivat će kako od organizacija civilnog društva, tako i od nas koji pružamo podršku razvoju civilnog društva u Republici Hrvatskoj, visoku razinu proaktivnosti, znači to je ono što nas očekuje u ovoj i idućim godinama, proaktivnost, inovativnost, otvorenost za promjene i solidarnost. Čini mi se da smo na te neke termine na žalost zaboravili. Pritom trebamo intenzivno raditi na ponovnom povezivanju sa građanima, odnosno stvarnim potrebama građana, i društva, jer dobrobit građanki i građana u svim oblicima društvenog života i na svim razinama od lokalne, regionalne i nacionalne treba biti u fokusu našeg djelovanja, jer će se time doprinijeti daljnjoj demokratizaciji i razvoju civilnog društva u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepo na pažnji.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Žele li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi. U ime kluba HSS-a, uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, poštovani predstavnici zaklade i Vlade. Zakladništvo u Republici Hrvatskoj ima izuzetno dugu tradiciju. Sve dok zaklade nakon 2. svjetskog rata nisu naprasno zatvorene. Početak zakladništva u Hrvatskoj vezan je uz katoličku crkvu. Tijekom 15. i 16. stoljeća aktivne su bile … [[Ne razumije se.]] i stipendijske zaklade, a zagrebački nadbiskup Juraj Haulik je 1860. godine u povodu 50. godišnjice služenja osnovao zakladu za potporu ubogim njegove biskupije. U 19. stoljeću velik broj zaklada osnovan je radi potpore prosvjeti i kulturi, a svrha im je bila izravno financiranje određene škole, ili učitelja određene škole kao i podupiranje siromašnih i uspješnih učenika, te nagrađivanje i opskrbljivanje siromašne djece odjećom, obućom, lijekovima i toplim obrokom. U Hrvatskoj su bile razvijene i zaklade za dobrotvorne svrhe, zaklade građana u komunalne svrhe, zaklade za poticaj gospodarske djelatnosti, mirovinske zaklade, kao i zaklade za razvoj zdravstva. Upravo su zaklade osnovale prve obrazovne, socijalne i zdravstvene ustanove. Na Trgu bana Josipa Jelačića tako je nekad stajala zakladna bolnica. Zaklade su osnivali ugledni i moćni građani, i u manjim mjestima diljem zemlje, te su bile prenositeljima modernizacije i zauzetosti za opće dobro. Tada, dok još briga za opće dobro smatrana časnom obavezom, nije bilo rijetko da imućnije obitelji srednjeg sloja određeni postotak godišnjih prihoda doniraju nekoj zakladi a događalo se da oporučno nakon smrti ostave i veći iznos ili nekretnine. Na žalost danas je situacija u Hrvatskoj kada je riječ o zakladništvu bitno drugačija od one prije 2. svjetskog rata, iako se u zadnje vrijeme neke od starih zaklada oživljavaju i registriraju nove. Iako početkom 90-ih dolazi doživljavanje zakladništva, društveni okvir nije poticajan za njihov razvoj. Primjerice u Hrvatskoj se trenutno stipendija u dijelu u kojem prelazi neoporezive limite tretira uglavnom kao drugi dohodak pa udio poreza na dohodak, prireza i posebnog poreza u neto stipendiji iznosi između 31 i 44%. Poticanjem filantropije, volonterstva, empatije i solidarnosti jačamo angažman građana i društvenu koheziju te stvaramo pozitivno okružje za razvoj društva u smjeru veće socijalne osjetljivosti i pravičnosti u raspodjeli dobara. Kako je nedavno objavljeno u medijima mnogi svjetski bogataši poput Billa Gatesa ili Warrena Buffeta značajne svote ulažu u projekte koji za cilj imaju pomoć u gradnji jednog pravednijeg i mirnijeg svijeta. U izgradnji takvog svijeta uloga civilnog društva je velika, a za njegov razvoj iznimno su značajne zaklade jer financijskim potporama omogućuju i unapređuju rad nevladinih organizacija. Filantropija i humanitarnost obilježja su društva u kojem pojedinci nisu usredotočeni samo na sebe i vlastitu dobrobit već na suradnju, suosjećanje, empatiju i brigu za drugoga. U takvom društvu ima mjesta za svakog, i onog koji se zbog tjelesnog, mentalnog, psihičkog ili nekog drugog ograničenja našao na njegovom rubu te mu je stoga potrebna pomoć kako bi se u takvim okolnostima uključio u njega. Stoga je uloga Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva o čijem Izvješću o radu za 2009. godinu danas raspravljamo velika, budući da financijska sredstva usmjerava u programe i projekte koji za cilj imaju ne samo poboljšanje položaja određenih skupina građana već i rješavanje problema čime se doprinosi poboljšanju kvalitete života svih građana Hrvatske odnosno općem dobru. Klub zastupnika HSS-a podržati će ovo izvješće, a u njemu su opisane sve aktivnosti udruga koje zaklada financijski podupire te na taj način omogućuje njihovo djelovanje u društvu. Iz izvješća je vidljivo da se podupiru različiti oblici djelovanja od malih građanskih inicijativa usmjerenih na rješavanje konkretnih problema u svojoj zajednici pa sve do projekata kojima se doprinosi daljnjem razvoju demokracije i civilnog društva u Hrvatskoj. Vidljivo je da se kroz jačanje kapaciteta udruga ujedno one i prepoznaju kao kvalitetni pružatelji određenih javnih usluga, a neprofitnim medijskim projektima javnosti se otvara taj prostor. Omogućeno je povezivanje među organizacijama civilnog društva kao i međunarodna suradnja, ujednačava se regionalni razvoj civilnog društva u Hrvatskoj, a podržavaju se istraživački projekti o razvoju civilnog društva. Posebno je važno istaknuti otvorenje "IMPACT" – Europskog centra za međusektorsku suradnju u Zadru te činjenicu da je organizacijama civilnog društva iz Hrvatske pružena mogućnost utjecanja na donošenje javnih politika na europskoj razini. Sufinanciranjem odobrenih projekata za 2 europska programa, Europa za građane i suradnja na Euromediteranu, omogućena je veća kompetitivnost hrvatskih udruga kao i veće povlačenje sredstava iz europskih fondova u predpristupnom razdoblju. Iako po udjelu dodijeljenih sredstava udrugama ulaganja koji prema podacima vladinog ureda za udruge iznosi svega 5,6% zaklada nije toliko veliki davatelj, ona je ipak značajna jer zbog raznovrsnih oblika potpore omogućuje djelovanje većem broju različitih organizacija. U 2009. godini odobreno je za 345 projekata nešto više od 36 milijuna kuna, što je 4 milijuna kuna manje nego u 2008. godini. Pa bi molili ravnateljicu da prokomentira te rezultate i ulaganja. Na koncu, nije nevažno niti to da je na temelju ulaganja zaklade u podršku udrugama zaposleno ukupno 811 osoba te je uključeno ukupno 3 tisuće 567 volontera i volonterki. Rezultati istraživanja, procjena stanja i razvoj organizacija civilnog društva u RH u 2009. provedeno prema kriterijima odabranom uzorku udruga pokazalo je da desetina udruga uopće nema prostor, ne posjeduje računalo i pisač, a četvrtina nema telefonsku liniju na raspolaganju. Polovica nema niti jednog zaposlenog, a glavni problemi smatra trećina je nedovoljno financiranje od strane poslovnog sektora kao i prestanak financiranja određenih područja, nedovoljne financijske potpore za manje udruge i loša porezna politika. Čak 3/4 udruga smatra da organizacije civilnog društva nisu dovoljno uključene u proces pregovora sa EU te da nedovoljno utječu na kreiranje državne politike. S druge strane, istraživanje je obuhvatilo i percepciju javnosti te je pokazalo da nešto više od polovice ispitanih građana niti ima niti nema povjerenja prema radu udruga. Nažalost događa se da se u medijima udruge apostrofiraju kao one koje zato što žive na proračunskom novcu ne žele i ne mogu kritizirati one koji im te novce dodjeljuju pa im to umanjuje kredibilitet što jača ionako prisutno ozračje nepovjerenja u hrvatskom društvu. Možda tome doprinosi i to što u Zakladu za razvoj civilnog društva postoji vladin ured za udruge pa se stječe dojam kao da Vlada radi onaj dio posla koji bi trebale odraditi same organizacije civilnog društva. Iz civilnog društva tako se može čuti da bi zaklada trebala poboljšati suradnju s ministarstvima, posebice Ministarstvom zdravstva i socijalne skrbi kako se programi ne bi preklapali, a sredstva trošila neracionalno. Socijalne i zdravstvene ustanove, kako kažu neki predstavnici udruga, dosta su nepovjerljive prema njima posebice kad je riječ o njihovim profesionalnim kompetencijama te bi se možda moglo prevladati kad bi zaklada raspisivala natječaje na koje bi se mogle javljati ustanove u partnerstvu sa udrugama. Organizacije civilnog društva nesumnjivo je i dalje trebaju potporu, ne samo da bi zadržale postojeći nivo aktivnosti već i da bi se razvijale jer su dosad pokazale da žele i mogu mijenjati ovo društvo na bolje. Naime, stječe se dojam da je djelovanje civilnog društva u Hrvatskoj sve manje primjetno u javnosti te da je sve manji broj građana spreman na takav angažman. Pokazalo se da u tranzicijskim zemljama nastavni programi u srednjim i osobito visokoškolskim ustanovama potiču razvoj civilnog društva. Ono je dugoročan projekt i njegov snažniji razvoj ovisit će od stavova, vrijednosti i nastojanja mlađih naraštaja. Međutim, u tome ipak glavnu riječ ima razvoj svijesti o volontiranju, odnosno poticanje volonterskog rada kroz razvoj aktivizma, empatije, solidarnosti i socijalnih vještina kojima će građani znati prepoznati, riješiti ili sudjelovati u rješavanju problema u lokalnoj zajednici u kojoj žive. U tom smislu je vrlo dobra inicijativa zaklade koja dodjeljuje nagradu "Škola – prijatelj zajednice" za najinovativnije modele razvoja volonterstva učenika i učenica osnovnih i srednjih škola pri čemu je novčani dio nagrade prijeko potrebna pomoć u njihovom provođenju. Nagrada "Zajedno za bolje" za sudioničku demokraciju u jedinicama lokalne i područne samouprave koja se dodjeljuje kao poticaj povećanju utjecaja civilnog društva u procesima donošenja raznih oblika javne politike također je pozitivan doprinos daljnjem jačanju demokracije. Na kraju ću još reći da je prvi europski zakladni tjedan obilježen od 31. svibnja do 4. lipnja ove godine. U Hrvatskoj je obilježen 1. lipnja, nažalost bez predstavnika Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva unatoč tome što je tema okruglog stola bila "Izazovi razvoja zakladništva i njihov doprinos pridruživanju Hrvatske EU", pa se nadamo da će se to dogodine promijeniti. Klub zastupnika HSS-a podržati će donošenje Izvješća o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo ravnateljice zaklade, kolegice i kolege. Klub HDZ-a pozorno je razmotrio godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2009. godinu koju je Saboru uputio u upravni odbor zaklade i na koju je pozitivno mišljenje dala i Vlada Republike Hrvatske i koji ćemo mi u klubu HDZ-a podržati i prihvatiti. Prije samog prelaska na izvještaj dopustite mi da se podsjetimo i ovom prigodom utvrdimo da i Kopenhaški kriterij za pristupanje Uniji naglašava među ostalima da je snaga civilnog društva pokazatelj vitalnosti jedne moderne demokracije. Stoga i politički kriteriji stabilnosti institucija koje jamče demokraciju, vladavinu prava, ljudski prava te uvažavanje i zaštitu manjina, razvijanje i poticanje razvitka civilnoga društva u svim državama, odnosno dostizanja minimalne potrebe razine razvitka civilnog društva te je zaista potreban svima. S tim u svezi Republike Hrvatska je 2003. godine uvela novi model organizacijske strukture koja će omogućiti upravo poticanje daljnjeg razvoja civilnoga društva, upravo osnivanje Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva koja ima prije svega svoj osnovni cilj i svrhu promicanje i razvoj civilnog društva u Republici Hrvatskoj. Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2009. godinu inače je 6. po redu pregledi ostvarenja i postignuća u radu zaklade na promicanju i potpori civilnoga društva u Hrvatskoj. Posebno želim odmah na početku pohvaliti što su uvažene primjedbe saborskih zastupnica i zastupnika od prošle godine kada smo razmatrajući izvještaj o radu zaklade za 2008. godinu, ukazivali da je to više izvještaj o radu i funkcioniranju zaklade negoli o stanju u civilnome sektoru. Za ovaj izvještaj to se više ne može reći, jer izvještaj za 2009. godinu sadrži poglavlje Pokazatelji stanja razvoja organizacija civilnoga društva u kojemu su dani rezultati istraživanja, procjena stanja razvoja Organizacije civilnog društva u Republici Hrvatskoj u 2009. godini u kojoj je anketirano 717 udruga i dobili smo zanimljive pokazatelje. Od tih 717 udruga desetina općina ima vlastiti prostor za obavljanje djelatnosti. Manje od desetine ima prostor u svome vlasništvu, trećina prostor unajmljuje. Desetina udruga ne posjeduje računalo, dvije trećine ima pristup internetu, a tri četvrtine imaju vlastitu internetsku stranicu. Više od dvije trećine udruga usmjereno je na sve građane kao korisnike svojih aktivnosti. Nešto manje od petine valja istaknuti anketiranih udruga kao izravne korisnike navodi osobe sa invaliditetom a mladi su primarni korisnici deset neanketiranih udruga. Najčešće područje djelovanja udruga obuhvaćenih istraživanjem je kultura, a nakon nje slijedi područje socijale. Polovina od 717 udruga nema nijednog zaposlenog. Trećina zapošljava između jedne do dvije osobe, dok svaka peta udruga ima tri do pet zaposlenika. Osobe zaposlene u udrugama češće su žene negoli muškarci, češće su srednjih godina negoli mlađi ili stariji. Desetina udruga je u 2008. godini imala samo jedan izvor financiranja i to najčešće tijela državne uprave, te lokalne i (regionalne) samouprave. U gotovo trećini udruga volonterski rad se prakticira jedanput tjedno, a petini slučajeva volontira se svakodnevno. Predsjednici ili izvršni direktori udruga su češće muškarci nego žene. Dvije trećine ih ima viši ili visoki stupanj obrazovanja, a trećina SSS. U usporedbi osnovnih izvora prihoda od 2006. do 2008. godine uočljiv je trend rasta udjela udruga kojima su tijela državne uprave osnovni financijeri. Okvirni izvori prihoda za 2008. za više od trećine ispitanih udruga kreće se do 100 tisuća kuna, a u podjednakom se broju kreće između 100 tisuća i pola milijuna. Iznos prihoda veći je od pola milijuna kuna, navodi petina udruga od kojih je najveći broj iz razumljivih razloga onih u Zagrebačkoj regiji. Uz ove zanimljivi su i podaci ovog istraživanja koji kazuju da trećina udruga smatraju kako je država nezainteresirana za nevladine organizacije i podcjenjuje njihov značaj, a velika većina udruga 87,9% anketiranih izjavljuje da im lokalne vlasti nisu onemogućavale rad dakle slobodno rade. Jednako tako udruge ističu da više surađuju sa lokalnim medijima, negoli medijima na nacionalnoj razini. Zanimljivi su rezultati istraživanja percepcije javnosti o radu Organizacije civilnog društva provedenog na 629 građana i 106 medijskih djelatnika od kojih je 22,7% anketiranih građana se izjasnilo da nije čulo za izraz udruga, nevladina organizacija ili Organizacija civilnog društva, pa su stoga bili isključeni iz daljnjeg anketiranja. 52,4% ispitanih građana iskazuju kako niti imaju niti nemaju povjerenje prema radu udruga. Ispitani građani najskloniji su vjerovati kako u Hrvatskoj djeluje do tisuću udruga, a postoji ih više od 40 tisuća. Smatramo da rezultati ovoga istraživanja pokazuju da postoji određeni prostor u kojemu kako udruge tako i Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva trebaju poraditi na daljnjem stvaranju uvjeta za poboljšanje uvjeta rada udruga u interesu korisnika djelatnosti udruga, kao i jasnijoj percepciji značaja uloge civilnog sektora u daljnjoj demokratizaciji društva. Iz izvještaja saznajmo da je rad zaklade u 2009. godini obilježilo i nekoliko važnijih prekretnica. Prije svega osnovan je IMPACT Europski sektor za međusektorsku suradnju u Zadru, čime Republike Hrvatska na karti Europe pozicionirana kao zemlja sa najvećim iskorakom u razvoju međusektorske suradnje među zemljama regije Jugoistočne Europe. Uvedeno je sufinanciranje europskih projekata Organizacije civilnog društva za kojem je odobrena potpora iz europskih izvora čime se povećala konkurentnost naših organizacija i omogućilo kvalitetnije povlačenje sredstava iz EU fondova. Uspješno je provedena medijska kampanja, Aktivni u zajednici svih 5 programa za regionalni razvoj civilnoga društva u Republici Hrvatskoj čime je javnost dodatno senzibilizirana za mogućnost regionalnog ujednačavanja razvoja organizacija civilnog društva u Hrvatskoj, iako karta na stranici 92 ovoga izvješća pokazuje da tu može i mora bolje, jer je tamo dana karta sa pregledom po županijama, odobrenih projekata ili čak i kandidiranih. Ali kada vidimo da od 20 županija i grad Zagreb postoje i županije koje jesu kandidirale su ali im nije odobren niti jedan projekt, pa onda i po regijama se pokazuje neujednačenost. Znači da i u tom području postoji potreba za daljnjim poboljšanjem. Omogućeno je sustavno pozicioniranje Organizacije civilnoga društva u "Barcelonskom procesu: Unija za Mediteran" kroz osnivanje hrvatske mreže za suradnju na Euro-Mediteranu. Zaklada je programe podrške razvoju civilnoga društva i tijekom 2009. provodila kroz financijsku potporu, potporu priznanjima i nagradama, kroz suradnju, partnerstvo, kroz razvoj međusektorske međunarodne suradnje, kao i kroz informiranje i izdavaštvo. Transparentnosti ovoga izvješća pridonosi i statistika odobrenih potpora na natječajima i pozivima kroz suradnju i partnerstvo u 2009. godini iz kojih je vidljivo prema podacima Registra udruga koji se vodi u Ministarstvu uprave, od ukupno 36 tisuća 212 udruga na natječaj zaklade javilo se 835 udruga. Odobreno je 247 potpora, a kroz višegodišnje potpore nastavlja se pružati potpora za 86 programa i potpore kroz suradnju i partnerstvo 21, što znači da je ukupno zaklada odobrila 345 potpora teških 34 milijuna 308 tisuća kuna. Iako udio Nacionalne zaklade u ukupno dodijeljenim sredstvima organizacijama civilnoga društva u 2009. godini prema podacima Vladinoga Ureda za udruge iznosi svega 5,6% te se zaklada nalazi na 6. mjestu davatelja potpora organizacijama civilnoga društva po veličini toga udjela. Smatramo da nema razloga ili mjesta nezadovoljstvu jer je zaklada prošle godine raspolagala sa 43 milijuna 378 tisuća kuna od čega je 38,8 milijuna kuna bilo od prihoda od igara na sreću. U vrijeme recesije i globalne financijske krize civilno društvo primilo je zamjetnu potporu iz sredstava zaklade kroz koji je zaposleno odnosno omogućen je radni odnos za 811 osoba odnosno uključivanje 3567 volonterki i volontera. I na kraju, moto zaklade "važno je imati potporu", nadam se da iz svega iznesenoga je vidljiva potpora koju i klub Hrvatske demokratske zajednice daju radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva i iz svega navedenoga klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva za 2009. godinu i glasati za njegovo usvajanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je klub HNS-HSU, uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ravnateljice, predstavniče Vlade. Pred nama je još jedno izvješće, rekao bih središnje zaklade koja izravno utječe na razvoj civilnoga društva u Republici Hrvatskoj. Iako se radi o zakladi koja nije jedina u Republici Hrvatskoj, ona definitivno jest jedina ovakvoga profila. Ona iza sebe već ima višegodišnju vrlo čvrstu aktivnost, dobro strukturiran rad, ali ono što je najvažnije od svega, ima visoko postavljene i vrlo definirane, rekao bih sofisticirane kriterije, isto tako i procedure i praksu raspodjele sredstava koja su društvena sredstva. Dakle, ovo je javni novac, dakle nije privatni. I u tome smislu posljednjih nekoliko godina funkcionira i kao obrazac po kojemu mnoge lokalne samouprave, jedinice lokalne samouprave koje imaju razvijanu svijest o potrebi davanja za razvoj civilnoga društva u lokalnoj zajednici nastoje djelovati. Dakle, preuzimajući te kriterije i osobito procedure zapravo doprinose standardizaciji općeg postupka raspodjele javnoga novca. Iako kolegica Petir kaže da je u Republici Hrvatskoj zakladništvo s vrlo dugom tradicijom što jest točno, ono nažalost danas nije tako razvijeno kako bismo htjeli odnosno kakve su doista potrebe suvremenog hrvatskoga društva. Jer ukupan broj zaklada i zakladna imovina s jedne strane, a s druge strane ukupan broj sredstava odnosno visina sredstava koja se raspodjeljuju nisu ni približno proporcionalni praksi, dakle dobrim običajima a s druge strane i ukorijenjenim, već standardnim, rekao bih i tradicionalnim načinima pomaganja civilnoga društva u, recimo to tako, prosječnoj zemlji Europske unije. Još uvijek nismo zadovoljni i ne možemo biti zadovoljni koliko se zapravo privatnika pita, nadmeće sa javnim u davanju i pomaganju civilnoga društva odnosno prije svega onih koji su potrebiti, ali isto tako i razvoj onih segmenata civilnoga društva koji su nedovoljno razvijeni osobito u regionalizaciji, u razvoju civilne scene u ekonomski slabijim područjima, u ratom pogođenim područjima i u, rekao bih tako, rubnim regijama Republike Hrvatske. Nažalost, vlasnici privatnoga kapitala uglavnom su kod nas skorojevići i ljudi koji su se tajkunskom privatizacijom domogli velikih novaca i njima je zadnja rupa na svirali opće dobro. Uglavnom je osobno dobro bilo, ostaje, a vjerojatno će dugo vremena i biti jedna jedina misao vodilja gdje nema mnogo prostora za pomoć onima koji su u potrebi. Ne samo praksa nego i jedno opće pravilo kazuje da na svaku kunu državnoga novca civilni sektor je u stanju proizvesti vrijednost pet puta veću. Dakle, ono što država već po svojoj naravi kao jedna administrativna, birokratizirana struktura ne može iz čitavoga niza razloga odraditi dovoljno efikasno i brzo to je u stanju napraviti civilno društvo odnosno sektor civilnoga društva jer je drugačije motiviran, drugačije organiziran, ulaže puno više slobodnoga rada, puno više kreativnosti i naravno da su rezultati toga daleko veći. U tome smislu svaka pametna država, bez obzira o kakvoj i kolikoj razini razvijenosti samog civilnog sektora se radi u toj državi nastoji ulagati javna sredstva, ali i na sve moguće načine poticati pa onda i na različite načine stimulirati određenim poreznim olakšicama i drugim beneficijama i privatni kapital da se jednim dijelom skrene i u opće, javne, zajedničke potrebe ili potrebe marginalnih skupina odnosno potrebe skupina koje su deprivirane iz bilo kojega razloga. Dobro je da je i Vlada Republike Hrvatske u posljednjih nekoliko godina održavala taj ritam i da onaj veliki iskorak koji je napravljen još 2000. na 2011. onom čuvenom deklaracijom, kasnije 2003. i osnivanjem ove zaklade, nešto prije toga osnivanjem Savjeta za razvoj civilnog društva, da je dakle održala taj smjer i da se dakle i dalje korača u pravcu izgradnje partnerskoga odnosa sa civilnim društvom, a jedan od bypassa, jedan od puteva preko kojih se ta, to partnerstvo najbolje može ostvariti je kvalitetno, transparentno, čvrsto financiranje odnosno definiranje uvjeta pod kojima će se trošiti javni novac. Ja bih osobno volio da zaklada sudjeluje u ukupnom iznosu koji se raspodjeljuje iz javnih izvora sa više od 5,6% koliko je to sada, jer mi se čini da u nekim ministarstvima i nakon svih godina i unatoč svoj pozitivnoj praksi, unatoč svim kodeksima koji su donešeni još uvijek jako šteka ili šepa sustav raspodjele sredstava i tu su neka ministarstva svakako iznimka. Ali neka koja se i dalje vrlo bahato odnose prema rokovima, prema natječajima. Još se uvijek događa da se u 9. mjesecu raspiše natječaj za raspodjelu sredstava u tekućoj poslovnoj godini što je krajnje nedopustivo, što je na neki način i ponižavajuće. Jer svi ti ljudi u ministarstvu imaju sve svoje zadane financijske veličine još u prosincu u godini prije toga. Dakle, to što smo mi 2003. uspjeli taj standard pomaknuti najkasnije na travanj na žalost nije održano. U takvim okolnostima nije lako udrugama civilnoga društva funkcionirati, jer nominalno računaju na neka sredstva za koja uopće ne znaju hoće li ih, kad će ih dobiti i onda ispada da ih moraju praktički potrošiti u dva mjeseca. To nije ozbiljno. To nije profesionalno i zaklada se hvala Bogu sasvim drugačije postavila, sasvim drugačije strukturirala svoje natječaje. Ona ih drugačije i tempira, drugačije ih prati, drugačije ih vrednuje. U svakome slučaju može se reći da ovih četrdesetak milijuna kuna koliko zaklada prosječno godišnje raspodjeljuje u 2009. gotovo 3 milijuna manje nego u 2008., a vjerojatno ove godine će također biti nešto mršavija godina jer eto takve su ukupne proračunske prilike pa i javni izvori iz kojih dolaze sredstva u zakladu su nešto reduciraniji kazuju, dakle ti podaci od tih 40 milijuna kuna da se dobro strukturiranim natječajima i programima ta sredstva koja možda na prvi pogled izgledaju jako velika, a zapravo su kap u moru potrebe razvoja civilnog društva u Republici Hrvatskoj mogu pomno isplaniranim pristupom ciljano usmjeriti tamo gdje smo najtanji, gdje nam najviše treba u organizacijskom smislu, u institucionalnoj potpori, u dakle osposobljavanju ključnih regionalnih mreža, regionalnih igrača na polju civilne scene, da dakle oni budu daljnji servis u razvoju lokalne submreže. Funkcioniranje preko 4 partnerske regionalne zaklade su funkcioniranje preko tzv. regionalnih mreža što je također jedan od uspjeha same zaklade, jer je upravo ona bila ta koja je poticala regionalno umrežavanje civilnih organizacija na određenom sektoru što je velika stvar. I ova zadnja stvar koja nam se dogodila, a to je osnivanje IMPACT-a mogu se promatrati kao koraci u pravcu stabilnog, trajnog, dugoročno održivoga sustava i sada bi valjalo učiniti sve da IMPACT kao jedan prostor kojega je zaklada potpuno obnovila, preuredila i stavila u funkciju dakle jednog multi medijalnog centra zapravo bude što je moguće bolje iskorišten. To je jedan kapacitet koji je dat zakladi na upravljanje, koji je zapravo vrlo velike vrijednosti i svaki dan korištenja tog centra može bitno pomoći u mnogim podsektorima civilnog društva za unapređenje komunikacije, za učenje, za umrežavanje, za prijenos različitih vještina i prakse. Ali jednako tako svaki dan nekorištenja IMPACT-a propuštena je prilika da se poboljšaju ukupne prilike. U tome smislu ja bih volio da je već izgrađena, o tome ne znam ništa pa ne mogu reći, da je već izgrađena komunikacija prema čitavom nizu udruga kako bi i one mogle unutar IMPACT-a pronaći prostor za djelovanje, odnosno da iskoriste njegove kapacitete, pa možda čak i u tzv. polu komercijalne svrhe, odnosno da pokriju troškove IMPACT-a kao centra za potrebe svojih projekata. U svakome slučaju sad smo zaokružili jednu priču. Imamo dakle Nacionalnu zakladu, imamo regionalne zaklade, imamo regionalne mreže, imamo IMPACT i sad je samo pitanje svjesnosti da se dovoljna sredstva izdvajaju iz godine u godinu. Mislim da je zakladna imovina sada na 42 milijuna kuna sasvim dovoljna i to je sada snažna zaklada kojoj ne prijeti nikakav poremećaj u slučaju da država jednu ili dvije godine mora bitno ići restrikcijama na svoje proračunske stavke. Zaklada neće zbog toga propasti. Dakle, sada je jako bitno da u godinama koje su pred nama strateški procijenimo koji su to prostori civilnoga sektora koji su još nedovoljno razvijeni, gdje još uvijek nema dovoljne komunikacije između vladinog privatnog i nevladinog prostora i da se onda usmjeravaju ta sredstva. A one udruge koje su već pomognute kroz tzv. institucionalne programe, koje su te institucionalne programe koristile i više godina, koje su sad osposobljene, očvrsnute, jake i sposobne za uspostavljanje daljnjih partnerstava. Dakle, da se na tim popisima polako zamjenjuju novim, tako da takvih udruga bude više nego što je sada jer nam sad čini se određeni privid da se stalno pojavljuju iste udruge, a zapravo zaboravljamo onda da su te udruge nositelji čitavih pod sektora i da to nije pitanje trenda nit mode, da bi ove godine bila jedna, do godine druga nego da se radi o jednoj strukturi koja mora biti koliko je god moguće to trajnije postavljena kako bi taj pod sektor bio što stabilniji, kako bi se manje organizacije mogle na te čvrste uporišne točke oslanjati i davati svoj doprinos za razvoj civilnog društva. Što se tiče programskoga izvješća i financijskog izvješća zaklade za 2009. godinu klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika ocjenjuje da je on korektan, da je vrlo, vrlo detaljan, transparentan i da nam između ostaloga i rezultatima istraživanja koje je provedeno, koje su neki kolege već citirali daje neka nova svjetla na opću situaciju u kojoj djeluje zaklada. Prema tome, klub HNS-a, HSU-a podržat će programsko i financijsko izvješće zaklade za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo Cvjetana Plavša Matić, štovani predsjedniče Vlade, štovane kolegice i kolege. Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva je mala, agilna, ali izuzetno dobro vođena zaklada. Dakle jedna od, jedna društvena organizacija od koje bi mnogi mogli učiti u privatnom i u društvenom sektoru. Naime nacionalna zaklada koja je ustanovljena godine 2003. iz godine u godinu širi svoju djelatnost i izuzetno transparentnim, jasnim, informativnim izvještajima koje podnosi Hrvatskom saboru svoj rad predstavlja ne samo Saboru već i široj javnosti. Nacionalna zaklada je izuzetno mnogo učinila na poticanju volonterska, filandropije, dobrih međuljudskih odnosa i općenito potakla je rast i razvoj civilnog sektora u Republici Hrvatskoj na način koji naprosto nije bio moguć prije formiranja same zaklade. Na žalost Sabor na neki način kaska za tim aktivnostima, iako je donesen Zakon o volonterstvu, taj je zakon pomalo zbog svoje izbirokratiziranosti zapravo neka vrsta barijere bržem razvoju civilnog sektora i volonterstva kao takvog. Zaklada za razvoj civilnog društva je izuzetno mnogo učinila i na razvoju društvenog kapitala, kao resursa koji olakšava pristup pojedinaca društvenim, ekonomskim ili prirodnim resursima, ali i društvenog kapitala kao vezivnog materijala koji pomaže ljudima da svoje ostale kapitale, kao što su financijski, fizički, humani stavi u funkciju unapređivanja općeg dobra, kao nečega što je pomalo u ovom okrutnom vremenu i zaboravljeno. Na žalost Sabor nije puno načinio niti na tom segmentu, te bi se kao što sam već spomenuo moglo razmisliti i o nekim izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, pa čak i o nekim drugim zakonima, kako bi se intenzivirale aktivnosti na promicanju i unapređivanju društvenog kapitala kao još nedovoljno iskorištenog resursa u Republici Hrvatskoj. Valja napomenuti u tom kontekstu da danas u zemljama zapadne razvijene demokracije i preko 70% vrijednosti nekih kompanija počiva na nefinancijskim dobrima, dakle onome što u širem kontekstu možemo nazvati upravo društvenim kapitalom. U uvjetima krize u koje je Republika Hrvatske duboko zaglibila i sve više tone, volonterstvo bi naprosto moralo se sagledati u novom svijetlu, te bi trebalo stvoriti bolje uvjete za napredak i daljnji razvoj volonterstva kako bi se i taj segment intenzivirao u rastu, promicanju i … [[Ne razumije se.]] bruto društvenog proizvoda. I u tom je segmentu izuzetno zanimljiv način na koji je zaklada pristupila procesu odobravanja svojih projekata, organizacijama civilnog društva. Naime u obrascima koje potencijalni voditelji moraju popunjavati kod prijave projekata ili zahtjeva za potporama, predviđeno je da organizacije civilnog društva koje takve projekte predlažu ili traže potpore daju i projekciju broja volonterskih sati koji će se na takvim projektima i aktivnostima utrošiti. Predviđeni su i indikatori kvalitete ili neki drugi indikatori na koji način se može kasnije evaluirati i uspješnost tih projekata, nakon njihove provedbe, pa je vrlo malo potrebno da se onda od toga i procijeni ukupan doprinos svih ovih projekata koje zaklada financira i bruto društvenom proizvodu, a u konačnici da se vrlo egzaktno procijene i koliko sama aktivnost zaklade dakle jedva nekih 20-ak ljudi koji u onoj djeluju, doprinosi izlasku Republike Hrvatske iz ove krize u koju smo se eto zatekli. Zaklada je izuzetno mnogo napravila i na decentralizaciji svoga rada, tako da se sada projekti odobravaju i po regijama, jer činjenica jest da lokalni ljudi lokalne zajednice najbolje poznaju svoje potrebe, ali i potencijale i u tom kontekstu valja svakako spomenuti i pohvaliti impakt kao europski centar za međusektorsku suradnju. Ovaj izvještaj koji je predstavljen Hrvatskom saboru je vrlo, vrlo detaljan te daje pregled svih projekata, kao i pregled materijalnih sredstava koje je zaklada angažirala u njihovoj provedbi. U odnosu na izvješće iz prošle goidne, u ovom izvješću ima i više podataka o ukupnom utjecaju projekata i njihove uspješnosti, te možemo reći da se daje jedna analiza stanja civilnog sektora iako ne potpuna, budući da ipak zaklada uglavnom se, je upoznata sa projektima koje sama financira. Zaklada ima vrlo dobro razrađen mehanizam prosudbe tih projekata, pa je i tu čest slučaj da organizacija civilnog društva, neke vrlo razvikane naprosto ne dobiju sredstva za svoje projekte, jer se projekti rangiraju prema uspješnosti, na vrlo, na osnovu vrlo dobro razrađenih kriterija. I tu možemo reći da nema ni dodirljivih, da nedodirljivih i da je zakladi prvenstveno stalo do kvalitete. Zaklada može nesumnjivo još s činjenicom da je i sama potakla svoje djelovanje u smislu da je uvela sustav upravljanja kvalitetom po međunarodnoj normi ISO-9000, daje primjer organizacijama civilnog društva na način da su se i one same ugledale upravo uz pomoć projekata iz same zaklade da uvedu u svoje poslovanje sustav osiguranja kvalitetom tzv. SOKNO ili sustav osiguranja kvalitete za neprofitne organizacije koji je pak zasnovan na sustavu PQASSO Practical Quality Assurance System for Small Organisations čime je omogućen fleksibilan pristup razvijanju kvalitete u organizacijama civilnog društva usmjeren na zadovoljstvo korisnika. Dakle, u širem kontekstu cijele društvene zajednice. Vezano uz širi kontekst valja reći da klub SDP-a smatra da institucije Vlade RH uključujući naravno i Hrvatski sabor treba daleko više učiniti na promicanju civilnog sektora, civilnog društva pa i volonterskog rada. Treba učiniti dodatne napore da se intenziviraju i one aktivnosti da se društveni kapital jače iskoristi, promovira i da se iz hrvatske svijesti uklone oni zadnji ostaci ostataka primisli koje su nažalost bile sve do nedavno prisutne, da su zapravo udruge civilnog društva neka smetnja normalnom djelovanju hrvatskih institucija, hrvatskog društva, da su udruge civilnog društva neke tužibabe i neke ili nešto slično. Sjetimo se još samo prije nekoliko godina onog etiketiranja tipa smetenjaci, smutljivci, mutikaše, bezglavci, diletanti, stoka sitnog zuba i prodane duše, čime su se krstili i častili pripadnici civilnog društva i civilnih udruga. I upravo je zaklada svojim djelovanjem dala lavovski dio doprinosa da se tako nešto u hrvatskom društvu nikada ne ponovi. Kao što rekoh, zaklada je i uvela uvodeći ISO:9001, sustav upravljanja kvalitetom i sama sebi zadala visoke kriterije kojih se konstantno drži, jer eto već ulazimo mislim u treću ili četvrtu godinu kada se ISO sustav mora ponovno provjeriti ili ti indikatori kvalitete su takvi da se zaklada na njih pridržava na svim segmentima. Pa tako primjerice može biti primjer i institucijama državnim i privatnim na način da zaklada kao svoj informatički sustav koristi LYNOKS, koristi OPEN OFFICE kao jedan alternativni, ali visoko kvalitetni, a s druge strane besplatni informacijski sustav i platformu koja je izuzetno kvalitetna i ništa ne zaostaje za skupim programskim paketima koje plaćaju institucije vladine. Evo, to je još jedan možda i način ili primjer na koju bi državne institucije, barem neke, mogle ostvariti u ovoj krizi vrlo velike i značajne uštede. Zaključimo, svojim djelovanjem Zaklada za razvoj civilnog društva izuzetno uspješno razvija socijalni kapital kao paradigmu društvenog povjerenja i društvenih mreža koje doprinose koordiniranom i kooperativnom radu ljudi za zajedničku korist. Socijalni kapital različitim grupama pak omogućava povezivanje na osnovu zajedničkih interesa i daje mogućnost da upozoravaju na različite nepravilnosti i devijacije u društvu. Evo, sjetimo se i ove nesretne Varšavske ulice. Socijalni kapital je pogonsko sredstvo za razvoj civilnog društva kao soli na tijelu demokracije. Organizacija iz socijalnih mreža koje djeluju u prostoru između privatne sfere, ekonomije i države. Klub SDP-a će kao što rekoh na početku sa zadovoljstvom podržati ovo Izvješće o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva čestitajući joj na dosadašnjem uspješnom radu i želeći da i u budućnosti bude jednako tako uspješna i da se uspije nametnuti i privatnom sektoru kao mogućim donatorima za financiranje projekata koje tako uspješno vodi i njima upravlja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I imamo jednu pojedinačnu prijavu, uvažena zastupnica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo Plavša Matić, kolegice i kolege. Evo vrlo kratko, ali ipak bi željela nekoliko stvari zapravo reći o Izvješću o radu za prošlu godinu. Naravno podržavam izvješće i podržavam rad Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva. Smatram je izuzetno važnim instrumentom za razvoj civilnoga društva, za podršku organizacijama i promicanje aktivnoga građanstva. Kad je osnovana, znači prije 7 godina, 2003., za svoje ciljeve je istaknula 6 točaka, a ja bih osobito danas spomenula 3 za koje smatram da se ipak ne ostvaruju dinamikom koja bi bila za očekivati s obzirom na dakle već 7 godina djelovanja. To su povećanje javnog utjecaja i vidljivosti aktivnosti organizacija civilnoga društva, potom razvoj društvenog poduzetništva i zapošljavanje u neprofitnom sektoru te povećanje utjecaja civilnoga društva u procesima donošenja javnih politika. Smatram da upravo na ova 3 cilja treba povećati angažman zaklade i da zapravo treba više raditi upravo na povećanju utjecaja organizacija civilnoga društva u procesima donošenja javnih politika. To je vrlo, vrlo važno. Osvrnula bih se i na rezultate istraživanja o procjeni i stanju razvoja organizacija civilnog društva koje je zaklada provela i objavila u svojemu vrlo zanimljivome godišnjem izvještaju. Oni pokazuju da se organizacija civilnoga društva bavi uglavnom obrazovnim i aktivnostima na području socijalne politike, a da najrjeđe provode aktivnosti poput medijacije i nadgledanja provođenja javnih politika i rada institucija vlasti, što također ne smatram osobito dobrim, dakle smatram da je to zabrinjavajuće da se zapravo jako malo organizacija civilnoga društva bavi na temeljem provođenja javnih politika i rada institucija vlasti. Isto tako raste broj udruga koje se financiraju iz sredstava tijela državne uprave, a u tom kontekstu bih željela isto tako izraziti zabrinutost što nacionalna zaklada sudjeluje u financiranju programa organizacije civilnoga društva sa samo 5,6% i tek je na 6. mjestu iza 5 ministarstva koja imaju veća sredstva od nacionalne zaklade. Mislim da to nije bio cilj kada se zaklada osnivala i voljela bih znati zašto je taj iznos tako nizak. Također bih željela napomenuti kako udruge civilnoga društva ističu kao glavne probleme u svom radu nedovoljno financiranje od strane poslovnog sektora, prestanak financiranja određenih područja i nedovoljnu financijsku potporu za manje udruge, te lošu poreznu politiku. Trećina hrvatskih udruga smatra kako je država nezainteresirana za nevladine organizacije i kako podcjenjuje njihov značaj, to smo već čuli danas. Udruge također nisu zadovoljne niti usporenom razmjenom informacija s državnim institucijama zbog velike i spore administracije. Meni je posebno zanimljiva činjenica da tri četvrtine udruga smatra kako organizacija civilnoga društva nisu dovoljno uključene u proces pregovora sa Europskom unijom i nedovoljno utječu na kreiranje državne politike. Svakako u razdoblju koje je pred nama, a to je okončanja pregovora za pridruživanje Republike Hrvatske Europskoj uniji udruge civilnoga društva mogu i moraju odigrati mnogo značajniju ulogu u informiranju građanki i građana o tome što članstvo donosi. U svakom slučaju i mediji imaju tu vrlo važnu ulogu, a udruge upravo ukazuju na to da s medijima više, bolje i kvalitetnije surađuju na lokalnoj nego na nacionalnoj razini. I to je zapravo nešto što nas također treba zabrinuti jer je javna televizija odgovorna za promicanje razvoja civilnoga društva, odnosno kulturu dijaloga rekla bih. S druge strane zanimljivo je isto tako može nas zabrinuti to što građanke i građani smatraju zapravo nisu dovoljno informirani o tome što udruge u Hrvatskoj rade. Dakle, oni najviše smatraju kako udruge djeluju u području ljudskih prava i humanitarnog djelovanja, a više od polovice građana i građanki zapravo koji su ... vašem istraživanju navodi da nema povjerenja u organizaciji civilnoga društva. To su u svakom slučaju rezultati koje možda nismo očekivali, možda ih ni vi niste očekivali i pokazuju da na tom polju zapravo treba mnogo više raditi na informiranju i osvještavanju građana. Isto tako sam se pozabavila i ovim preporukama koje ste dobili od Instituta za javne financije koje je proveo istraživanje o mogućnostima stvaranja poticajnog poreznog sudstva za razvoj i djelovanje organizacija civilnoga društva i dali neke preporuke. Pa bih ja spomenula samo neke od njih i zamolila bih vas za komentar da li se na tom polju nešto događa i imate li određene prijedloge koje ste bili uputili ili ćete ih uputiti nadležnim ministarstvima. Dakle, spomenut je Institut smatra kako bi bilo poželjno posebnim propisom urediti status organizacija civilnoga društva, koje se osnivaju s ciljem obavljanja djelatnosti za opće dobro i organizacija koje se osnivaju u cilju zadovoljavanja potreba svojih članova. Oni smatraju da sustavno uređenje statusa organizacija koje djeluju za opće dobro bi donijelo višestruke pozitivne učinke. Potom smatram kako je potrebno jasno utvrditi kriterije za stjecanje statusa organizacija za opće dobro iz kojega će proizlaziti pravo na određene porezne pogodnosti. A omogućivanjem drugih i poreznih pogodnosti takvim organizacijama postigla bi se dvojaka svrha. Potiče se i omogućuje djelovanje tih organizacija, pri čemu se javna vlast na svim razinama odriče dijela poreznih prihoda, a istodobno te organizacije obavljaju javne poslove s područje kulture, sporta, obrazovanja, socijalne skrbi i slično koje bi inače trebala obavljati i financirati javna vlast. Te isto tako upozoravaju da bi jedan od načina poticanja filantropije moglo biti omogućavanje poreznim obveznicima usmjeravanje dijela svoje porezne obveze određenoj nevladinoj organizaciji koja djeluje za opće dobro odnosno ima status organizacije za opće dobro. I na kraju još samo jedan napomena. Voljela bih vidjeti u sljedećem izvješću više projekata iz kulture, ekologije i obrazovanja za demokraciju, a naravno sve bih to voljela vidjeti i u okviru obrazovnih programa u našem školskom sustavu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno završnu riječ reći? Da. uvažena Cvjetana Plavša Matić upraviteljica zaklade. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Nekoliko riječi samo u smislu zahvale na ovu konstruktivnu raspravu i odgovora na neka pitanja koja su postavljena. Činjenica je da vezano uz prvo pitanje koje se ticalo suradnje sa ministarstvima, činjenica je da zaklada pomno kreira svoje natječaje kako bi izbjegla bilo kakvo dupliciranje sa natječajima i sredstvima koja se dodjeljuju iz raznih ministarstava ili vladinih institucija. I ta suradnja se vrlo dobro ostvaruje kroz koordinaciju koju vodi Ured za udruge, znači svih tijela koje odobravaju sredstva i tu se sigurno ne događaju nikakva dupliciranja u smislu da imamo iste natječaje, ista područja i da sa istim novcima financiramo iste programe. Isto tako slažem se sa prijedlozima da treba dalje poraditi na ujednačavanju regionalne rasprostranjenosti naših potpora koje zaklada daje. I u tom kontekstu su natječaji koje smo pripremili u ovoj godini, napravljeni tako da smo u nekim situacijama čak napravili i pozitivnu diskriminaciju da se i udruge iz Zagreba na neke od natječaja ne mogu javljati, nego dajemo priliku svim ostalim regijama i županijama da se te natječaje javljaju. Isto kao što smo uveli i nove teme u natječajima koje su vezane uz razvoj društvenog kapitala, razvoj volonterstva i podršku da tako kažem "malim udrugama", iako ne volim udruge dijeliti na male i velike. Mislim da su oni svi veliki, ali da možda nemaju dovoljno iskustva u svom radu. Pitanja koja su vezana uz ove naše strateške ciljeve povećanja javnog utjecaja organizacije civilnog društva u procesima donošenja i praćenja provedbe javnih politika, je tema ovogodišnjeg natječaja. Jednog od natječaja koje ćemo raspisati u segmentu demokratizacije i razvoja civilnog društva, jer smo baš na osnovu rezultata ovih istraživanja i naših praćenja u proteklih par godina zaključili da nam treba jedno područje gdje ćemo dodatno motivirati i podržati organizacije da rade na tim segmentima vezanim uz praćenje javnih politika u segmentu donošenja, ali i u segmentu provedbe i isto tako da te organizacije moraju biti umrežene. Znači da je važno sada u ovom procesu pristupa Hrvatske Europskoj uniji da se naše organizacije na vrijeme pripreme na izazovnije okruženje koje će pred njih postaviti Europska unija i svi oni fondovi koji će nam biti na raspolaganju jer će oni tražiti umrežavanje, povezivanje, a ne djelovanje samo jedne organizacije. Tako da vidjet ćete, mi smo objavili taj naš kalendar objave natječaja i poziv za iskaz interesa, znatan zaokret radimo u ovoj godini i nadam se da će to biti vidljivo iz izvještaja koji ćemo vam prezentirati iduće godine. U smislu društvenog poduzetništva i zapošljavanja također organizirali smo zajedno s British Councilom dva vrlo vrijedna seminara, trodnevna seminara za sve organizacije koje kod nas imaju institucionalnu potporu kako bi ih usmjerili više i dali im više podataka, znanja i vještina za pokretanje društvenog poduzetništva odnosno za sufinanciranje nekih svojih aktivnosti jer će sredstva iz državnog proračuna i od igara na sreću biti sve manja u idućim godinama. I jako je važno da se na vrijeme pripreme da mogu kroz razne oblike društvenog poduzetništva i samofinanciranja osigurati kvalitetan nastavak rada organizacije civilnog društva. Zašto smo na 6. mjestu po veličini udjela u financiranju? Jednostavno zbog toga što Uredba o kriterijima za raspodjelu igara na sreću nas svrstava na 4. mjesto, ali ovi ukupni podaci koje priprema Ured za udruge ne obuhvaćaju samo igre na sreću nego i sredstva iz državnog proračuna i lokalnih proračuna. Tako da je jednostavnom statistikom i matematikom došlo do toga da smo na 6. mjestu po tom udjelu. Što se tiče javnog utjecaja, tu su isto tako važni naši neprofitni medijski projekti gdje otvaramo taj prostor javnosti i dajemo organizacijama civilnog društva podršku da kroz radioemisije, tv emisije koje mi financiramo kroz Internet portale budu prisutniji u javnom prostoru i u jednostavno toj jednoj raspravi i kreiranju mišljenja, odnosno davanju kvalitetnih podataka građanima kako bi mogli stvoriti svoje mišljenje u odnosu na neke od društvenih procesa koji se događaju u Hrvatskoj. Rezultati istraživanja, odnosno studije koje smo naručili od Instituta za javne financije dali su nam podlogu da zajedno s Uredom za udruge i Savjetom za razvoj civilnog društva otvorimo javnu raspravu na ovu temu jer mislim da je ona izuzetno važna, da vidimo da li će nam trebati zakon, iako je preporuka instituta da da ili ćemo moći kroz kriterije dodjele potpora na državnoj razini napraviti značajnu razliku između organizacija koje djeluju za opće dobro i onih koji su se osnovali radi zadovoljavanja interesa svojih članova. Tako da kreće javna rasprava, nadam se da će se na jesen zahuktati priča oko toga jer je vrijeme da razlučimo ono što imamo u registru udruga gdje su, da tako kažem u istom košu i udruge koje recimo pružaju skloništa za žene i djecu žrtve nasilja i klub pušača lula u istom su pravnom položaju, poreznom položaju što nije praksa u drugim europskim zemljama. Što se tiče ovih različitih oblika projekata koje podržavamo i područja, tu isto tako vodimo računa da projekti koje mi podržavamo moraju biti vezani uz demokratizaciju razvoja civilnoga društva pa ako su oni iz kulture i tome doprinose bit će financirani ne zato što su iz kulture ili zaštite okoliša nego baš zbog toga što doprinose daljnjoj demokratizaciji razvoja civilnoga društva, ostavljajući nadležnim ministarstvima da oni financiraju projekte koji spadaju u njihovu domenu. Evo zahvaljujem vam na raspravi. uvažit ćemo sve što naravno bude moguće. Evo već neke stvari smo uredili i u samim ovim natječajima koji će biti raspisani 20. kolovoza ove godine i vjerujem da će to biti novi podstrek i nova podrška organizacijama civilnog društva u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Time ćemo za današnji dan završiti, a sutra ujutro nastavljamo sjednicu u 9,30 sa 6. točkom dnevnog reda Izvješće o obavljenom uvidu u završna izvješća o izborima i visini sredstava utrošenih za izbornu promidžbu, lokalni izbori 2009. godine, podnositelj Državni ured za reviziju. Hvala lijepa.
Prelazimo na Godišnje izvješće o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2009. godinu. Predlagatelj Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela i Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje zaključak koji glasi: prihvaća se godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak je donesen većinom glasova, 90 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Naravno, vi možete održati sjednice i stavit na dnevni red točke koje su tu, a u pogledu toga kada ćemo raspraviti to ćemo se još konzultirati i odlučiti. Hvala. Prelazimo na - Izvješće o obavljenom uvidu u završna izvješća o izborima i visini srodstava utrošenih za izbornu promidžbu – Lokalni izbori 2009. Podnositelj je Državni ured za reviziju. Državni ured za reviziju podnio je ovo izvješće na temelju članka 11. Zakona o Državnoj reviziji. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Šima Krasić, glavna državna revizorica. Izvolite.