S obzirom da je 13 sati, morat ćemo privremeno prekinuti ovu točku i idemo na iznošenje stajališta. Prva prijavljena… A prije iznošenja stajališta, sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice s 1 novom točkom, a to je Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Hrvatskoga sabora, predlagatelj je Kluba zastupnika socijaldemokrata. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na predloženu dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su predložena točka uvrštena u dnevni red 9. sjednice i obavještavam vas da ćemo ovu točku raspraviti danas kao zadnju točku, a nakon iznošenja stajališta i kad završimo ovu točku, onda ćemo započeti sa izjašnjavanjem o amandmanima. Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Ovo slobodno iznošenje stajališta posvetit ću činjenici da Hrvatski sabor zasjeda još danas, a onda odlazi na mjesec dana takozvane zimske stanke. Govorim to u kontekstu čl. 79. hrvatskog Ustava koji tumači da Hrvatski sabor redovito zasjeda dva puta godišnje. Prvi put između 15. siječnja i 15. srpnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca. I to nama zastupnicima u Hrvatskom saboru, po samom slovu Ustava, bez da u tome ima bilo kakve osobne volje ili želje bilo koga od nas, daje pravo na tri mjeseca takozvane pauze, stanke ili godišnjih odmora. Bez ikakvog populizma, bez želje za dodvoravanjem našim građanima koji jedva sklapaju kraj s krajem, bez želje da ovo zvuči kao ukidanje prava saborskih zastupnika na nekakve dane godišnjeg odmora, pozivam da razmotrimo je li uistinu potrebno zadržati ovakve odredbe hrvatskog Ustava, ili bi mogli razmisliti kako da se oni usklade s potrebama modernog vremena. Ukazujem na to i u svjetlu činjenice da smo baš zbog dojma kojeg mi svojim radom ostavljamo među građanima svi zajedno, neovisno o tome jesmo li dio vladajućih ili dio oporbe, shvaćeni i doživljeni kao nekakva privilegirana, a omražena kasta. Govorim ovo i u svjetlu rezultata istraživanja koje je prošle godine objavljeno u medijima, a proveo ga je tim psihologa, sociologa i politologa u općoj populaciji Hrvatske, dakle, to misle naši građani vezani uz rad čitavog niza institucija, među kojima Hrvatski sabor nekako najlošije prolazi. Prošle godine otprilike u ovo vrijeme, u vrijeme prosinca, svega 12%, svega 12% stanovnika bilo je zadovoljno s našim radom. Pa stoga doista trebamo promisliti osim ove stanke, što je zapravo prava kvaliteta, suština ili sadržaj našeg rada, čak i u onom razdoblju kada Hrvatski sabor zasjeda. Dakle Hrvatski sabor je najvažnija institucija koja ne može obavljati svoje ustavne zadaće ukoliko u rad Hrvatskog sabora nema povjerenja građana. I činjenica je da, ustavnu ulogu prije svega kontrolora Vlade, a potom i ustavnu ulogu bilo kakve zakonodavne inicijative, u Hrvatskom saboru nismo vidjeli već čitav niz godina i možda prethodnih saziva i prethodnih mandata. Sabor se sveo na puku dizačnicu ruku. To smo vidjeli na čitavom nizu zakona koji su od presudne važnosti za sudbine naših građana, međutim lome se preko koljena. Na štetu vladavine prava, na štetu Ustava. Tome ćemo moći svjedočiti i sutra. Ukoliko želimo postići barem male promjene, mogli bismo potaknuti raspravu unutar matičnih radnih tijela, unutar raznih odbora u kojima redom, u svakom od njih ponovno predstavnici iste parlamentarne većine također imaju većinu. Pa se onda postavlja pitanje, a i čemu onda takva raspodjela fotelja, uloga, poslova. Niti od jednog jedinog matičnog radnog tijela ili odbora nismo ovdje za govornicom čuli neki drugačiji ili suprotan stav, suprotno mišljenje, drugačiju inicijativu. Oporba je postala sve slabija, a i kontrolna ubara, kontrolna uloga Sabora kao cjeline. Ukoliko želimo promijeniti percepciju građana o povjerenju u institucije, ukoliko želimo da građani vjeruju vlasti nakon što ju na izborima izabere, moramo početi sami od sebe. A za početak mogli bi početi od onog najjednostavnijeg i najmanjeg dijela, a to je da dolazimo češće, redovitije na sjednice Hrvatskog sabora, na zasjedanja, na rasprave. Prazne klupe predstavljaju poraz demokracije. Nadam se da prazne klupe nećemo gledati nakon ove zimske stanke. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića.
U svim važnijim dokumentima Republike Hrvatske stoji jedna lijepa, moćna rečenica – Domovinski rat je temelj moderne hrvatske države. Što je s ratom, Domovinskim ratom koji su vodili Hrvati BiH, to je tema kojoj ću posvetiti idućih nekoliko minuta. Dakle u jednoj teškoj, tamnoj strani toga rata, o važnosti istine o Domovinskom ratu za opstojnost Hrvata u BiH, kroz kratki komentar o dugometražnom dokumentarnom filmu Zidine, sa tematikom logori za Hrvate u BiH. Ujedno koristim priliku najaviti današnju promociju istoga filma ovdje u Zagrebu. Naručitelj spomenutog filma je Hrvatska udruga logoraša Domovinskog rata BiH. Glavi protagonisti jesu trojica logoraša, trojica predsjednika udruga u nizu, Anđelko, Karlo i Mirko. Njih trojica kroz film, dakle, prikupljaju materijale, analiziraju događaje u logorima, posjećuju ostale svjedoke u različitim mjestima BiH. S njima razgovaraju o iskustvima, prenose njihova svjedočanstva o torturama i stradanju. Kamera je uvijek negdje sa strane, tu negdje, gotovo skrivena. Kako bi se film mogao lakše pratiti, on sadrži dio arhivskog materijala koji nas upoznaje sa činjenicama o samom ratu. Cilj naručitelja svakako nije bio snimiti film i prikazati svoju istinu, zato što su to već uradile, pod navodnicima druga i treća strana. Željelo se snimiti film koji neće nikoga glorificirati, neće biti huškački niti patetičan. Film ne samo za Udrugu hrvatskih logoraša, ne samo za Hrvate BiH, želja je bila film koji se može, koji može zainteresirati, izazvati emocije prosječnog gledatelja, kako ovdje u Zagrebu, tako i bilo gdje u svijetu. I da, cilj, odnosno zadatak je bio da film ne smije imati politički predznak. Jel' to moguće? I nije. Film ipak govori o logorima za Hrvate i kao takav ne može u potpunosti biti apolitičan. Netko je morao stajati iza tih logora, netko ih je morao organizirati, netko je činio strahote u njima. Taj netko ima svoje ime i prezime i zadatak je filma, htjeli priznati ili ne, ukazati na te politike, ukazati imenom i prezimenom, na nositelje i izvršitelje tih politika. Film se ne bavi golom statistikom ili analizom mnoštva dokumenata. Ipak spominje 331 logor za Hrvate pod upravom Armije BiH. Spominje 194 logora za Hrvate pod upravom Vojske Republike Srpske. Spominje oko 15 000 hrvatskih civila i vojnika, koji su bili zatočenici tih logora, kroz čija svjedoča, svjedočenja, dijela tih logoraša, kroz dio dokumenata ukazuje na neljudske uvjete, svirepost, okrutnost u tim logorima. Scenarist i suredatelj, prof. dr. Ivo Čolak, filmom pored stradanja prikazuje i svakodnevnicu bivših logoraša, junaka ovoga filma, njihove dnevne rituale, humor, optimizam kao dio borbe s gorčinom, mukom. Vrijedi istaknuti i zanimljivu glazbu u filmu. Pjesma puna optimizma, puna života, pjesma koja kao da se bori s tugom i boli glavnih junaka. Tijekom snimanja filma umro je Anđelko, umro je Karlo, Pero, moralo se odustati od scenarijem zamišljenog završetka. Pa ipak se porukom na kraju uspjelo odagnati gorčinu, tuga prevladava, poruka nade, vjere optimizma. Film definitivno jeste važan dokument, svjedok ne tako davne i teške povijesti hrvatskog naroda u BiH. Argument u borbi protiv nametanja stereotipa, kao na primjer UZP-a ili genocidnosti. Argument u borbi nametanja dvostrukih mjerila, krivotvorenja povijesnih činjenica. Na koncu jedno veliko hvala svima onima koji su se odvažili, smogli snage stati pred kamere, prisjetit se i svjedočiti. A iskrene čestitke svima zaslužnima za snimanje ovoga filma. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta, koji će imati poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Tko o čemu, neznalice o znanju, a dogmatici o znanosti. Vladajućima su puna usta znanosti i struke, a u odnosu prema struci u ovoj Covid pandemiji najbolje govori, primjerice, poziv predsjednika Vlade, Plenkovića, koji je prije 3 dana prebacujući krivnju na sve druge zbog stanja, osim na samog sebe koji drži sve konce u rukama rekao odmah ću pozvati Markotićku da se dovede Raspudić da mi ona pokazuje po Covid odjelu kako to izgleda jer ja eto, to ne znam, da to je bolest koja može imati teške posljedice. Taj odnos prema jednoj od dvije stručne samo osobe u Stožeru, a o tome ćemo kasnije, to tretiranje profesorice Markotić kao nekakve hostese koja će političke neistomišljenike vodati za ruku po odjelima intenzivne njege i gdje ni članovi obitelji nemaju pristupa, najbolje govori o odnosu vladajućih i prema struci i prema znanosti, a i prema Covid pandemiji u cjelini. Tada gradacija struke počela je u startu, kada su, umjesto da primjene Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koji je donesen upravo zbog zaraznih bolesti, odlučili postupiti po zakonu o civilnoj zaštiti, Zakon o sustavu civilne zaštite, čime imamo jedan kuriozitet u Hrvatskoj u odnosu na druge europske zemlje, da na čelu cijele priče i borbe nije ministar zdravstva, nego ministar unutarnjih poslova čija je stručna kvalifikacija stručnjak za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu. Što osjetimo svi, mjesecima već na svojim leđima. Prošlog tjedna došli smo do vrlo zanimljivog podatka. Kao primjedbu na referendum kojim želimo odlučivanje o mjerama koje ograničavaju ljudska prava i slobode vratiti u Sabor i tu članak, čl. 17. Ustava dvotrećinskom većinom, navodilo se to da Sabor nije stručno tijelo za razliku od stožera. Pa ajde da vidimo kakav je sastav stožera. I što smo vidjeli? Stožer sačinjava pet diplomiranih pravnika, četiri diplomirana ekonomista, dva diplomirana kriminalista, dva inženjera građevine, dva inženjera prometa, inženjer elektrotehnike. Tu je i seizmolog, fizičar, agronom i samo dva doktora medicine. Od kojih je jedna spomenuta profesorica Markotić koju Plenković tretira kao hostesu za vodanje oporbenih političara po odjelima intenzivne skrbi. Toliko o stručnosti stožera. Naravno radi se o potpunom spinu. Jer ukidanjem stožera ministar zdravstva će donositi sve odluke, s tim da one odluke koje ograničavaju ljudska prava i slobode će morati proći Sabor. I to dvotrećinskom većinom. Dakle neće doći ni do kakvog zagušenja Sabora nit će se Sabor baviti sporednim pojedinostima cijele priče. Javnost je opravdano zbunjena i pita se što znanost, a što je dogma, što je politika. Gospođa Šimetin Pavić, zamjenica gospodina Capaka u Zavodu za javno zdravstvo, neki dan izjavi da oni koji se cijepe trećom booster dozom će dobiti COVID potvrdu neograničenog trajanja. Neograničenog trajanja. Par dana kasnije njemački kancelar u nastupanju Scholz, kaže da će odmah po stupanju na dužnost skratiti trajanje COVID potvrda za cijepljene na šest mjeseci. I nakon šest mjeseci da će se i cijepljeni smatrati necijepljeni. E sad, kome da vjerujem? Medicinskim savjetnicima, očito ih ima, gospodina Scholza, ili Šimetin Pavić ili Capaku kad sad Šimetin Pavić, sve dam da prodam, evo uzmite booster dozu pa onda, neograničeno. Detektirali smo kako znati bliske namjere vladajućih. Kad kažu da o nečemu ne razmišljaju, to znači da to slijedi. Plenković je rekao 25.10. da ne razmišlja, 28.09. pardon, da ne razmišlja o COVID potvrdama, a 25.10. je Božinović rekao da ne razmišlja o COVID potvrdama. Kad vidi čuda kakve smo dobili, arbitrarne, nakaradne, a u konačnici i opasne. Sada kažu da ne razmišljaju o obveznom cijepljenju, isto tako ne razmišljaju o obveznom cijepljenju djece kao uvjet za pohađanje škole u sljedećoj školskoj godini. Evo, oni o tome ne razmišljaju iako uvijek alternativna Šimetin Pavić kaže da bi bilo dobro ići na COVID potvrde za djecu. Pa bih pozvao javnost da još jednom razmisli o svemu ovome, i podsjetio da ima još samo nekoliko dana za potpisati ili priključit se i volonterski prikupljanju potpisa za referendum kojim ovakve odluke želimo vratiti u Sabor, kao najviše zakonodavno tijelo, i to dvotrećinskom većinom.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Poštovani. Na nedavnoj konferenciji UN-a o klimatskim promjenama u Glasgowu premijer je najavio kako Hrvatska namjerava smanjiti emisije CO2 tako što će do 2030. g. zasaditi više od milijun dodatnih stabala godišnje. Po normativima struke, pošumljavanje ogoljenog područja provodi se tako da na oko 1 m četvorni dolazi jedna sadnica. Pregledom i obradom satelitskih snimaka na 2/3 teritorija RH utvrđeno je da od 2009. do 2019. g. ogoljeno je 100 tisuća hektara šuma ili milijardu kvadrata. Sadnja milijun dodatnih stabala koje obećavaju Pleković i ministri dodatno je, dostatno je za pošumljavanje na samo 100 hektara. Od Hrvatskih šuma često se čuje da godišnje već sade 9 milijuna stabala iz vlastitih rasadnika te ako tome pribrojimo i ovih milijun koje su pompozno najavili, proizlazi da bi godišnje trebali saditi 10 milijuna stabala dostatnih za 1000 ogoljenih hektara. Dakle čak i da se krene na pošumljavanje samo onoga što se do sada opustošilo, obećanim tempom trebalo bi 100 godina, a hrvatske šume sijeku se i dalje. U Izvješću Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu o globalnim šumskim resursima za 2020. g. navodi se da je Hrvatska od 1990. g. do 2020. izgubila čak 23 tisuće hektara zasađenih ljudskom rukom. To su tzv. gospodarene šume, odnosno čak četvrtinu površine koja se od 1990. g. nalazila pod šumom koja se vodi pod terminom „planted forest“, dakle zasađena planirana šuma. Ta je šuma 1990. g. pokrivala čak 92 tisuće hektara. Lani je ona iznosila tek 69 tisuća hektara. Istovremeno, što je prilično čudno, povećana je površina pod šumom koja je obnovljena prirodnim putem, dakle pod samoniklom šumom s ukupno 1 758 000 hektara 1990. g., pali smo na 1 871 000 hektara 2020. g. dakle za cijelih 100 tisuća hektara. U čemu je tajna ovog uspjeha da smo istovremeno jedna od zemalja s najviše šume planirane za sječu na svijetu i zemlja koja do 1990. g. izgubila četvrtinu gospodarenih površina pod stablima, ali i zemlja u kojoj površina pod šumom povećana. Stočari će vam na ovo pitanje dati zanimljiv odgovor. Problem je u pravnoj regulaciji po kojoj, tvrde iz stočarskih udruga pravni propisi nižeg reda, dakle pravilnici mnoga pitanja reguliraju drukčije nego što je to određeno zakonima. Drugim riječima, radi se ovdje o pravom kaosu u kojemu su u Pravilniku o uređenju šuma nisko raslinje, garig, makija i šikara čak i trava u vegetaciji zapravo početno degradacijski oblik šume odnosno šuma u nastajanju. To je, ističu oni u samim stočarskim udrugama suprotno Zakonu o poljoprivrednom zemljištu po kojemu se takva zemljišta smatraju poljoprivrednim zemljištem, no Hrvatske šume postupaju po svom pravilniku i izbacuju stočare koji trebaju proizvoditi hranu iz igre tako što smatraju površine za ispašu, a istovremeno, odnosno smanjuju površine za ispašu, a istovremeno su i vukovi, dakle svi koji rade s drvnom građom, siti, a sva stabla su ipak na broju, kako tvrde. U komunikaciji s građanima saznajem kako im Hrvatske šume veliki broj hektara privatnog poljoprivrednog zemljišta stavljaju u šumsko-gospodarsku osnovu bez njihova znanja i bez obavijesti vlasnicima samih zemljišta jer se obavezna hrvatska šuma svodi samo na, obaveza Hrvatskih šuma, oprostite, svodi samo na puko stavljanje obavijesti na oglasnu ploču. U isto vrijeme te površine vlasnici ne mogu u katastru, ako žele, promijeniti u šumske površine jer to, naravno ovisi o procedurama katastra, a te procedure su puno dugotrajnije i puno kompliciranije. Također, postoje poljoprivrednici kojima su od predaje zahtjeva iz mjera Programa ruralnog razvoja pa do odobrenja projekata samovoljom Hrvatskih šuma poljoprivredne površine prešle u šumsko-gospodarsku osnovu i tako im ugrozile provedbu samih projekata. U svijetu i na razini EU zbog ekonomskih i ekoloških razdoblja, razloga, nastavlja se unaprjeđivanje proizvodnje i širenje korištenja biogoriva. Zbog ograničene površine za proizvodnju biomase, biogoriva bi mogla zamoliti fosilna goriva samo u jednom dijelu. Prema nalogu s europske razine, do 2030. g. uz razvoj ostalih obnovljivih izvornih energija, izvora energija, biogoriva bi u Hrvatskoj zamijenila naftu u prometu sa 25%, što je izuzetno ozbiljna tema. Zahvaljujem.
Prva prijavljena za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a je poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege. Dok premijer bilda svoj ego djetinjastim obračunima s oporbom, obnova za koju je zadužen po zapovjednoj odgovornosti stoji i ne miče se s mrtve točke. Nije li sramota da i dalje nemamo sustavni način rješavanja obnove u potresu stradalih kuća, a dobili smo toliko novaca za saniranje posljedica, s čim se premijer svojedobno osobno hvalio. Do sada imamo 11 rješenja za potpunu obnovu, od potresa na Baniji prošlo je skoro godinu dana, točnije za 2 tjedna bit će točno godinu dana. Od potresa u Zagrebu prošlo je godinu i 9 mjeseci. Od ukupno 5 milijardi kuna iz Fonda solidarnosti, potrošeno je samo 50-ak milijuna. Rok istječe za 6 mjeseci, a sada nam prijeti i gubitak preko milijardu kuna zbog pogrešnog planiranja. Koliko premijer i HDZ drže do inteligencije hrvatskih građana govori i konstantno opravdavanje kako obnova samo što nije krenula i da naravno, oporba priča bajke. Nažalost Pleković i njegovi ministri sve više djeluju kao likovi iz banke izgubljeni u prijevodu nesposobnosti i klijentelizma. Ljudi na Baniji i u Zagrebu postali su žrtve HDZ-ovog poistovjećivanja s državom, zaboravljeni i ostavljeni od države kojoj plaćaju porez. Ljudi se smrzavaju u kontejnerima, nemaju osnovne uvjete za život. Još jednu zimu provest će potpuno sami, a što je radila država? Čekala i opravdavala se koristeći tragediju ljudi za skupljanje poena pred izbore. Nisam sigurna imaju li Vlada i HDZ možda strategiju da se s obnovom oteže još neko vrijeme kako bi se tipske kuće i sveobuhvatna obnova tempirala za pred sljedeće parlamentarne izbore. Ne bih se tome uopće čudila, međutim, do izbora je još 3,5 godine pa priču treba držati toplom. Tako smo doznali da Središnji državni ured za obnovu i stambeno planiranje planira potrošiti 2 100 000 kuna za usluge promidžbe i vidljivost projekta obnove. To su naime, u obvezi budući da svi projekti koji se financiranju iz EU fondova moraju imati vidljivost i mora se aktivno informirati javnost pa će se tako za 2 100 000 kuna nabaviti 500 kemijskih olovki i blokova za pisanje, 250 platnenih vrećica, 200 USB-ova, kišobrana s otiskom i 100 višekratnih sklopivih kabanica. Srećom, neće se nabavljati nikakav softver. Veliki demokršćani koji se time vole busati u prsa nisu razmišljali kako bi za vidljivost obnove, a ovo je ironija sama po sebi, bilo korisnije taj novac upotrijebiti za izravnu pomoć ljudima na Baniji. Na primjer, ne bi li vidljivost obnove bila vidljivija da su predstavnici države za djecu na Baniji nabavila pernice, školski pribor, prigodne darove za Božić. Naravno sa obveznim logotipom EU-a, kako bi i ta djeca barem ovaj put osjetila najljepše doba u godini. Ne bi li to bila vrhunska promocija obnove kojom bi država pokazala kako doista brine o svojim građanima. Barem simbolično. Kad im već nije u stanju obnoviti kuće u razumnom roku. Ova Vlada jednostavno nema kapacitet baviti se osnovnim poslom, učiniti život građanima lakšim i pomoći im u svakodnevnom životu. Dok bujaju korupcijske afere od strane Plenkovićevih najmilijih uzdanica, na tjednoj bazi vrše se izvidi nad Plenkovićevim ministrima koji su novcem hrvatskih građana manipulirali kao da im je to nasljedstvo. To je Hrvatska u kojoj živimo danas. Istovremeno Plenković i njegovi bajkoviti suradnici pričaju nam lijepe priče o fenomenalnom mjestu za život. Da, Hrvatska je postala El Dorado za hadezeovce, za njihove džepove i bankovne račune, za roštilje, vinograde, softvere, a ljudima na Baniji prokišnjavaju kontejneri. Plenković je Hrvatsku pretvorio u svoj zalog za poziciju u europskim institucijama. Svojedobno je to radio Sanader, ali sustigla je pravda. Vidjet ćemo hoće li Ured europskog javnog tužitelja sustići još ponekog ministra iz Plenkovićeve Vlade, ono što znamo, sigurno DORH neće. Na obnovi Banije ova vlada prolazi ili pada na testu sposobnosti. Sudeći po dosad viđenome, umjesto obnove, dobit ćemo napuštenu Baniju kojoj onda više neće pomoći nikakva promocija.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovane zastupnice Katarine Peović.
Dobar dan svima. Evo ovaj vikend sam provela sa radnicama i radnicima u Sparu, nakon što su našim aktivistima, članovima Radničkim fronte, zaprijetili u prošlom dijeljenju letaka po Sparovima da će se zvati policija. Pa smo onda pojačali svoje aktivnosti dijeleći letke na kojima, što radimo, pozivamo znači radnice i radnike da nam se jave u naše besplatno radničko savjetovalište, gdje mogu dobiti besplatne savjete vezane uz pozamašna kršenja radničkih prava u tom trgovačkom lancu koji nije u tome naravno osamljen. Pozdravljam radnicu koja mi je rekla da ide u mirovinu i da se jedino nada da će moći preživjeti s tom mirovinom jer s plaćom već ne uspijeva preživjeti. Svima koji nam uporno govore da ne postoje radnici, pozdrav predsjedniku države. Pročitat ću jedno pismo radnice iz Spara, tih pisama primamo, pa na desetke tjedno. Koje smo dobili na, kao reakciju na objavu iskustva jednog radnika u Sparu pa nam se javila jedna radnica. Pozdrav, pozivam isto kolegice i kolege kad budu sad u ovoj, a shopping maniji, obilazili shopping centre da porazgovaraju nekih put s blagajnicama, ako im to dozvole njihovi poslodavci koji u tome inzistiraju da se takav razgovor ne, i ne smije odvesti. Znači, kao što čitam, znači pismo radnice, kao što pretpostavljate prekovremeni se ne plaćaju, štoviše zabranjeno je ostati prekovremeno. Posao koji nisi odradio ne možeš samo tako ostaviti drugoj smjeni jer i oni imaju svoje zadatke pa se podrazumijeva da ćeš ostati iako znaš da ti to neće biti plaćeno. Razmak između tvoje dvije smjene malo gdje je 12 sati pa se vrlo često događa da danas recimo, radiš do 21.00 sat, dok spremiš sve iza sebe, dok blagajnice odrade što trebaju, odeš recimo 23-30, putuješ kući pa ajmo reći pola sata, već je 22.00. A ustaješ u 4.00 jer ti autobus kreće u 4.30. Naravno voljela bih upoznala osobu koja direkt s vrata ode u krevet. Sad ću vam probati dočarati jedan radni dan na mom odjelu Delikatese i pekare. Dođeš u pola šest, radno vrijeme ti počinje teći tek od 6.00. Dok pripremiš sve što treba ispeći do 7.00, a za svaku skupinu peciva i kruha treba cca. 25 minuta. Dok pećnica purom parom radi, tebi dolazi kruh i pecivo iz vanjskih pekara. Uz to što moraš složiti, čeka te još i rezanje salama i sireva. Sve to mora biti spremno kad u 7.00 otvore dućan i kupci počnu ulaziti. Smjena ti protekne u konstantnom balansiranju između pulta i frižidera. Ako imaš sreće u 11 odeš na taj famozni gablec koji u prosjeku traje 7-10 minuta i to ako imaš sreće. Nebrojeno puta ni ne stigneš pojest, već te zovu natrag. Voditelj, ako se i udostoji izaći iz ureda, uvijek ima neki dodatni posao za tebe, iako zna da ponekad nemaš vremena niti da odeš na WC. Kad regionalni voditelj dolazi u obilazak, to je poseban dan. Svi su živčani, to se trči po dućanu, taj dan na gablec možeš zaboraviti. Njemu nije bitno jesi ti jeo ili ne. Njihova famozna rečenica – ako ti se ne sviđa, idi u Plodine ili Kaufland raditi, postala je mantra. Što se tiče napredovanja, ako nude edukacije, jako malo ljudi unutar firme napreduje, jer je uvedena stimulacija jer je uvedena stimulacija za one koji dovedu zamjenika ili voditelja iz konkurentske firme. Sjećate se onih prekovremenih sa početka? E pa te prekovremene u vrijednosti dvanaest milijuna kuna netko je u sistemu izbrisao. Osobno znam ljude koji su na godišnjoj razini imali po 800 prekovremenih za koje nisu bili ni plaćeni niti dobili slobodne dane. Osobno preporučam svakome ko je malo, ko imalo samopoštovanja ima, da bježi od Spara glavom bez obzira jer u Sparu se zaista špara, ali najviše na radnicima. Lijep pozdrav od jedne, nadam se uskoro, bivše radnice. Ovo je pismo iz Spara, ali slična pisma dobili smo iz Lidla, iz spomenutog Kauflanda, iz DM-a, iz Konzuma, iz gotovo svakog trgovinskog lanca kojeg se možete sjetiti.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u linijskom i povremeno obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 211, predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Klub zastupnika HDZ-a predložio je da Sabor donese sljedeći zaključak o Prijedlogu Zakona o prijevozu u linijskom i povremeno obalnom pomorskom prometu, s Konačnim prijedlogom zakona P.Z. br. 211, provedena je rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe, prijedlozi, mišljenja iz rasprave upućuju se predlagatelju radi pripreme Konačnog Prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Pardon, ovaj zaključku. Uvaženi državni tajnik Josip Bilaver.
Poštovani potpredsjedniče prihvaća se zaključak.
Dobro. Znači zakon ide u drugo čitanje. Onda.. [[Upadica se ne čuje]] Izvolite, gospon Bauk.
Gospodine potpredsjedniče, molim Vas najprije informacije jel moj klub iskoristio stanku jutros, traženje stanke? Ako nije, u ime Kluba SDP-a, tražim stanku zbog kopernikanskog obrata u slučaju Zakona o linijskom, pomorskom i tako dalje prijevozu. Naime, ja sam bio oduševljen što je Klub HDZ-a predložio amandman koji je isto, odnosno pardon, što je zastupnik Ante Sanader predložio amandman koji je po svom sadržaju bio istovjetan mom prijedlogu zaključka na izvješće o provedbi Zakona o otocima iz 2019. godine, čini mi se, što je on taj amandman, čak se pohvalio na Facebooku, i u, zbog mojih osobnih simpatija prema potpredsjedniku Sabora, ja se nisam osvrnuo na to da je plagirao amandman koji je ovoga, koji je bio u stvari prijedlog iz javne rasprave našeg gradonačelnika i moj prijedlog iz rasprave o Izvješću o provedbi Zakona o otocima. Radujući se da će to, a odnosi se na besplatan prijevoz barem vatrogascima i vatrogasnim vozilima na otocima biti kao božićni poklon. I sada Klub HDZ-a obesmišljava amandman kolege Ante Sanadera, šaljući zakon u drugo čitanje. A Vlada to prihvaća. Da je barem državni tajnik reko koju rečenicu zbog čega se, zbog čega se to događa, jer mislim mi taj zakon podržavamo, sad ćemo vas morat dvaput ishvalit, to nam nije baš nešto pretjerano ugodno. Gospodin Sanader će morat dvaput podnosit amandman, ja ću dvaput podsjećati da smo to predlagali 2019. godine. I ja bih doista želio obrazloženje zašto, u čemu je problem s tim zakonom, da mora ić u dva čitanja? Glasali smo za hitni postupak, podržali zakon i sad u dva čitanja. Nije valjda to radite u inat nama jer smo rekli da ćemo podržat zakon? Prema tome, gospodine državni tajniče, ja znam da sad nemate više poslovničke mogućnosti, ali voljeli bi čuti jednu ili dvije rečenice više o tome zašto zakon mora ić u redovnu proceduru. Hvala.
Očito zbog dva puta na Facebooku. Dobro, idemo dalje. Evo po najavi sad, idemo s amandmanima. Prvi je Konačni prijedlog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 212, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predlag, predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvaženi državni tajnik, Josip Bilaver, amandman 1.
[[Govornik nije uključen.]] Koji zakon potpredsjedniče?
Rekao sam, Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Prihvaća se taj amandman i svi ostali amandmani Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora.
Dobro. . Dobro, idemo dalje. Sljedeće, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanja, P.Z. br. 213, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, zastupnica Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o preostalim podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Josip Bilaver. Evo, prijedlog amandmana poštovanog zastupnika Siniše Hajdaša Dončića.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. A obrazloženje je: Predloženom odredbom čl. 39. propisuje se ograničenje isplate naknada za financiranje građenja i održavanje javne ceste na račun Hrvatskih autocesta d.o.o. i Hrvatskih cesta d.o.o. najviše do iznosa koji je za te namjene osiguran u državnom proračunu za pojedinu proračunsku godinu. Ograničavanje predmetnih sredstava nužno je zbog finan, fiskalne konsolidacije i financiranja rashodne strane Državnog proračuna Republike Hrvatske.
Zastupnika nema tu, onda nema rasprave. Sljedeći je amandman zastupnice poštovane Anke Mrak Taritaš. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Također se ne prihvaća amandman. Kako je i u obrazloženju amandmana istaknuto, u tijeku je donošenje izmjena i dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama kojim se uređuju sva pitanja vezana za prometovanje prometnih sredstava i naprava koja do sada nisu bila uređena Zakonom o sigurnosti prometa na cestama. Navedenim izmjenama i dopunama zakona uz ostalo će se propisati prometne površine po kojima se ta sredstava mogu kretati.
Zastupnice nema, sljedeći amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Pravni status svih javnih cesta, autocesta, državnih cesta, županijskih cesta i lokalnih cesta je prema Zakonu o cestama isti. One su javno dobro u općoj uporabi u vlasništvu RH. Temeljem Zakona o cestama županijskim i lokalnim cestama upravljanjem, upravljaju županijske uprave za ceste a kojima su osnivači županije. Slijedom toga u skladu sa Zakonom o cestama, Zakonom o ustanovama jedinica regionalne samouprave imaju sva prava u odnosu na upravitelja ŽUC, ali nemaju prava koja ima vlasnik RH u odnosu na javnom dobro. Zahvaljujem.
Da, objašnjenje je takvo da ste i vi to teško pročitali. Evo mi ostajemo kod amandmana jednostavno zato jer lokalna i regionalna samouprava kao vlasnik i osnivač županijskih i lokalnih cesta, jel vam dosadno?
Izvolite završite.
Pitam gospodina tajnika jel mu dosadno? Dakle, mora imat mogućnost propisivanja visine naknade za korisnike cesta i za nositelje prava služnosti odnosno prava gradnje na cestama kojima su oni osnivači. Dakle, ograničavanje visine naknade odlukom vlade predstavlja nerazmjerno ograničenje lokalne i regionalne samouprave u donošenju odluka o upravljanju svojom imovinom i zbog toga ćemo ostati kod ovog amandmana i tražimo glasanje.
U redu. Izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o proračunu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. 227. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika HSLS-a i Narodne stranke Reformista, Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Socijaldemokrata, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnik Marijo, Marino Mandarić i Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvaženi državni tajniče izvolite. Amandman 1., izvolite.
Vezano za amandmane Odbora za zakonodavstvo, prihvaćamo sve amandmane Odbora za zakonodavstvo.
Znači to je svih 10 amandmana Odbora za zakonodavstvo su prihvaćeni. Amandman broj 11. Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća budući da u određenim slučajevima može postojati rizik ostvarenja odnosno naplate namjenskih prihoda do visine plana te može doći do nemogućnosti ispunjenja obveza u potpunosti iz istih što može dovesti do povećanja manjka opće, proračuna opće države.
Izvolite uvaženi predstavniče Socijaldemokrata.
Hvala lijepo. Pa poštovani državni tajniče ne prihvaćamo ovakvo obrazloženje. Ovaj amandman je trebao poboljšati ovaj prijedlog zakona. Apsolutno tražimo glasanje i o ishodu glasanja će ovisiti naša podrška ili ne podrška ovom zakonu. Hvala.
Amandman broj 12. Odbora za zakonodavstvo [[Upadica: Prihvaćeni su svi amandmani odbora.]] a da, 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20. do 23. 24. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Predmetni amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka prihvaća se tako da isti glasi. U Članku 161. Konačnog prijedloga Zakona o proračunu dodaje se novi stavak tako da isti glasi. Odredba Članka 121. stavka 2. ovog zakona sukladno kojoj se u iznos ukupne godišnje obveze iz Članka 121. stavka 1. ovoga zakona nepodmirene dospjele obveze iskazuju sukladno zadnjem raspoloživom financijskom izvještaju primjenjuje se od 1. siječnja 2023. do kada će se ukupnim godišnjim obvezama iskazivati nepodmirene dospjele obveze iz prethodnih godina.
… [[Govornik se ne razumije.]] zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem. Prihvaćamo, dakle nećemo tražiti glasanje. Hvala.
Dobro. 25. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedena odredba usvojena je kroz prihvaćanje prethodnog amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Izvolite.
Hvala. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Dobro. 26. amandman zastupnika Marina Mandarića.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Dakle, predmetni amandman se prihvaća tako da isti glasi u čl. 127. Konačnog prijedlog Zakona o proračunu stavci 1. i 2. mijenjaju se i glase: „Proračunski korisnici jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i ostale ustanove čiji su osnivači ili suosnivači jedna ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu se dugoročno zaduživati samo za namjene utvrđene u čl. 120. st. 1. ovoga Zakona ili refinancirati ili reprogramirati ostatak duga po osnovi kredita ili zajma uz suglasnost osnivača sukladno aktu osnivanja. St. 2. izvanproračunski korisnici jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i ostale pravne osobe u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu se dugoročno zaduživati i refinancirati ili reprogramirati ostatak duga po osnovi kredita ili zajma uz suglasnost većinskog vlasnika.“ U čl. 156. točka 65. mijenja se i glasi: „Ako se proračunski korisnici jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i ostale ustanove čiji su osnivači ili suosnivači jedna ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dugoročno zaduže, refinanciraju ili reprogramiraju ostatak duga po osnovi kredita ili zajma bez suglasnosti osnivača sukladno aktu o osnivanju odnosno dugoročno zaduže za druge namjene osim onih utvrđenih u čl. 120. st. 1.“ U čl. 157. točka 4. mijenja se i glasi: „Ako se izvanproračunski korisnici jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i ostale pravne osobe u većinskom vlasništvu ili suvlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dugoročno zaduže ili refinanciraju ili reprogramiraju ostatak duga po osnovi kredita ili zajma bez suglasnosti većinskog vlasnika odnosno bez suglasnosti ministra financija.“
Zastupnik Mandarić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS-a. Evo slažem se sa amandmanom u izmijenjenom obliku s obzirom da je intencija amandmana i na ovaj način ispunjena. Hvala.
Dobro. Slijedi pet amandmana Odbora za zakonodavstvo koji su prihvaćeni. Amandman 32. Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se prihvaća.
Dobro. … [[Govornik se ne razumije.]] Amandman 33. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da su odredbe o transparentnosti i objavi informacija kako je pripisano prijedlogom zakona u čl. 144. odnose na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i njihove proračunske i izvanproračunske korisnike kao i na proračunske i izvanproračunske korisnike državnog proračuna stoga uz st. 10. čl. 144. nije potrebno dodavati Vlada RH. Nadalje, izmjene čl. 144. u dijelu propisivanja odredbi o informacijama koje je nužno objaviti usmjerene su kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista na čl. 144.
… [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Naravno da tražimo da se o amandmanu glasa, a prije svega tražim da ne obmanjujete javnost jer niste prihvatili niti jednu točku, niti jednu riječ našeg amandmana time što ste prihvatili amandman HSLS-a, ne obmanjujte javnost i ne podmećite lažnu transparentnost u suradnji sa gospodinom transparentnim Dariom Hrebakom. To je za početak. Ovaj amandman podnijeli smo u najboljoj vjeri da Hrvatska može biti potpuno transparentna kako bi svaki njezin građanin dobio jasnu informaciju kuda ide njegov novac. Zato smo tražili da se unese u amandman da je obveznik podnošenja tih informacija nedvojbeno i Vlada RH kao ona koja raspolaže sredstvima državnog proračuna. Isto tako tražili smo da sadržaj te informacije mora biti iznos svake pojedinačne isplate iz proračuna, podatke o isplatitelju, podatke o vrsti rashoda odnosno izdatka, podatke o primatelju osim klasificiranih informacija, datum evidentiranja isplate, svrhu ili opis isplate i to u roku od 90 dana od nastanka rashoda ili izdatka. Svjesni smo da će vladajuća većina glasati protiv ovog amandmana, a glasat će protiv jer bi njegovo usvajanje bilo korak naprijed za Hrvatsku, ali korak nazad upravo za njih za vladajuće. To dovoljno govori koliko drže do Hrvatske, oni su sami sebi dovoljni u skrivanju koruptivnog djelovanja oni su apsolutni prvaci i zato tražim da se o amandmanu glasa.
Amandman 34. Odbora za zakonodavstvo prihvaćen. Amandman 35. Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se prihvaća.
Dobro. Postaje sastavni dio. Amandman 36 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da se odbija amandman 33 na čl. 144. ne može se prihvatiti ni ovaj amandman.
Očitovanje.
Naravno da tražimo da se i o ovom amandmanu glasa. Naime, tražili smo ovim amandmanom da se poveća kazna za one koji propuste objaviti jasne i nedvojbene informacije o trošenju sredstava građana RH. Vi ste u zakon odnosno u prijedlogu zakona predvidjeli kaznu od 10.000 do 50.000 kuna, mi tražimo da to bude od 20.000 do 100.000 kuna. S obzirom na praksu da pojedini dužnosnici harače proračunima što državnim, što regionalnim, što lokalnim proračunima u zapravo korist svoju privatnu ili korist svojih, pa ne znam istomišljenika, rodbine, kumova, prijatelja, poznanika, stranačkih kolega, budućih stranačkih kolega itd., a istovremeno primaju jako lijepu naknadu za svoj rad odnosno nerad, imaju itekako dovoljno sredstava da kada se ogriješe o ovaj zakon, kada građanima uskrate informaciju gdje je potrošen njihov novac itekako mogu iz vlastitih džepova platiti i trebaju platiti daleko veću kaznu kakvu smo predvidjeli i amandmanom. Zbog toga tražimo da se i o ovom amandmanu glasa.
Amandman 37. Odbora za zakonodavstvo prihvaćen. Amandman 38. Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se prihvaća.
Dobro, sastavni dio postaje. Amandman 39. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća s obzirom da se odbija Amandman 33. na Članak 144. ne može se prihvatiti ni ovaj amandman.
Naravno da ne prihvaćate niti ovaj amandman jer ste prihvatili tzv. amandman HSLS-a u kojem je HSLS Dario Hrebak gospodin transparentniji dopustio da sadržaj transparentnosti donese jedan čovjek. Ministar iz redova HDZ-a. O transparentnosti i namjeri HDZ-a da se bori protiv korupcije, a za transparentnost imamo priliku vidjeti svaki dan. Dario Hrebak pristaje na kompromis. Proklamirao je da će on biti taj koji će građanima RH isporučiti transparentnost. Danas ga nema, nema ga niti da se pohvali sa amandmanom koji vam je tobože dao. A nema ga jer se srami. Srami se toga što je prestao boriti se za transparentnost čim je ušao u vladajuću većinu. Zbog naprosto nedostatka potrebe, naputka ministra, a s obzirom da je sadržaj i rokove objave informacija o trošenju javnih sredstava zapravo potrebno propisati zakonom, a ne dati na volju jednog HDZ-ovca ili jednog ministra u redovima HDZ-a tražimo da ni ova odredba ne ovisi o političkoj volji HDZ-a nego da to bude zakonska obveza svih onih koji raspolažu javnim novcem, novcem iz džepova građana RH. Tražimo da se o amandmanu glasa.
40. amandman Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 41. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite očitovanje.
Poštovani državni tajniče još jednom koristim priliku naglasiti kako s gnušanjem odbijamo mogućnost da jedna osoba, ministar odredi što će biti sadržaj informacije koja će se objaviti a u cilju obavještavanja javnosti, obavještavanja građana gdje se potrošio novac iz njihovih džepova. Jedan ministar, HDZ-ov ministar da odlučuje o tome što će se objavit, a što ne pa čuli smo koja je namjera i Ministarstva financija i Ministarstva uprave. Kako će izgledati ta transparentnost? Izgledat će po uzoru na Državnu riznicu gdje recimo da je neko poduzeće dalo intelektualne usluge iz djela proračuna koji se odnosi na zdravstvo, a ne znamo na što se to točno odnosi, na koje intelektualne usluge. Isto tako izmjenom Zakona o proračunu odlučili se smanjiti transparentnost trošenja novca iz proračuna na način da ste dodatno unačelili informaciju kako planirate proračun da biste imali veću platformu trošenja tih sredstva, a sve pod izlikom kaže veće fleksibilnosti izvršavanja proračuna. Ma taj savjet mora da vam je dala ministrica Žalac. Apsolutno odbijamo da sadržaj informacije o trošenju javnih sredstva određuje sam ministar Marić, tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
42. amandman Odbora za zakonodavstvo prihvaćen. Izvolite povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče mislim da ne postoji poslovničke okolnosti da se o amandmanu koji je kolegica Ahmetović obrazložila glasa. Naime, u svom odbijanju predstavnik vlade je rekao da se amandman odbija sa istim obrazloženjem kao i prethodni, a u obrazloženju prethodnoga amandmana je rekao da se amandman prihvaća. U tom smislu ako je s istim obrazloženjem amandman onda je i amandman kolegice Ahmetović odnosno Kluba SDP-a prihvaćen pa u tom smislu nema potrebe za glasanjem.
Dobro, niste se pozvali na niti jedan članak Poslovnika pa vam dajem opomenu.
Pa ja sam vama išao pomoć, ja pretpostavljam da državni tajnik mislio na prethodni amandman SDP-a pa nek bude precizniji.
Amandman 40, 40, amandman 43. Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se prihvaća.
Amandman 44. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodni amandman SDP-a.
Izvolite.
Poštovani državni tajniče, uz svu ovu sramotu kojoj je danas uzrok pa ne samo HDZ-ova, HDZ-ov dio vladajuće većine nego prije svega HSLS-ova, HSLS-ov doprinos toj vladajućoj većini gdje je HSLS Dario Hrebak kao glavni promotor transparentnosti u Hrvata pristao pognuti glavu naravno da bi zadržao fotelju u vladajućoj većini, neću kalkulirati s ničim težim i dao mogućnost da se ona potpuna transparentnost koju je i sam zagovarao koju sam provodi u Bjelovaru nadam se dosljedno zapravo završi na otvorenosti proračuna o čemu jako dobro zna da nije isto što i transparentnost. Na sreću građana RH koji žive u Omišlju, Zlataru, Trogiru, Cresu, Rijeci, Pregradi, Konjšćini, Vrbovcu, Varaždinu, Veloj Luki, Lokvama, Maruševcu, Korčuli, Kastvu, Babinoj Gredi, Milni, Tinjanu, Vižinadi, Čavlima, Brdovcu, Jaski, Klanjcu ta potpuna transparentnost pod vodstvom SDP-ovih gradonačelnika, nije upitna. Ti će građani znati kuda ide svaka njihova kuna, njima SDP-ovim gradonačelnicima i načelnicima ne treba lažna transparentnost Daria Hrebaka, ne treba trgovina HSLS-a i HDZ-a i ne treba osobni politički naputak ministra Marića. Zato tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o proračunu.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 230, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Zvane Brumnić, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnica Katarina Peović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika Tomislava Dulibića izvolite, izjašnjavanje o amandmanima. Prvo amandman Zvane Brumnića broj 1.
Hvala lijepo poštovani dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. S obzirom da čl. 2. zakonskog prijedloga se odnosi na provedbu svih mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti propisanih ovim zakonom, a ne samo pojedinih sigurnosnih mjera što uključuje i obvezu pojedinih subjekata za financiranje mjera iz ovog zakona.
Izvolite Zvane Brumnić.
Poštovani. Ne slažem se s vašem obrazloženjem, amandman je bio na to da se svim građanima RH omogući ostvarivanje njihovih temeljnih prava u skladu s onime što je i ministar i premijer proklamirao u zadnje vrijeme. Prvo je proklamirao da neće biti covid potvrda znači da neće biti problema s time, danas uvodeći covid potvrde bi praktički na prisilan način tjerati ljude da nešto rade odnosno za ostvarenje svojih temeljnih prava plaćaju ogromnu financijsku štetu. Ja vas pozivam da još jedanput razmislite o ovom amandmanu, mislim da je na tragu onoga što čini zaštitu, ajmo reći hrvatskih građana. Zahvaljujem.
2. amandman je Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. S obzirom da je čl. 47. važećeg zakona propisano da posebne sigurnosne mjere može narediti ministar zdravstva na prijedlog HZJZ odnosno kada je proglašena epidemija zarazne bolesti ili opasnost od epidemije zarazne bolesti u odnosu na koju je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, sigurnosne mjere može odlukom narediti u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i HZJZ i Stožer civilne zaštite RH, odluke stožera donose se pod neposrednim nadzorom Vlade RH. Naime, prihvaćanjem ovog zakonskog prijedloga HS uvodi novu sigurnosnu mjeru čime se dopunjuje čl. 47. st. 2., a predloženi amandman je u suprotnosti cjelokupnim čl. 47. važećeg zakona jer se sve sigurnosne mjere zbog potrebe žurnog postupanja radi zaštite života i zdravlja ljudi donose odlukom ministra zdravstva odnosno Stožera civilne zaštite.
… [[Govornik se ne razumije.]] nemate. 3. amandman je Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da je smisao predložene prekršajne odredbe odvraćanje odgovornih osoba od neosiguravanja provedbe posebne sigurnosne mjere, a ne pojedinačno kažnjavanje fizičkih osoba. Smatramo da je navedena odredba prikladna i primjerena s obzirom na cilj kojom se njome namjerava postići odnosno prekršajne sankcije usmjeriti prema osobi koja je najodgovornija za zakonitost rada te u ovom slučaju za osiguranje provedbe sigurnosne mjere.
Izvolite poštovani zastupniče Bauk.
Zahvaljujem. Našim prijedlogom amandmana želimo ispraviti grešku po kojom je propisana novčana kazna samo za odgovornu osobu u javnopravnom tijelu, a predlagatelj je propustio propisati kazne za pravne osobe u kojima sigurne mjere nisu osigurane. Jednako tako u slučaju šireg propisivanja obveze tzv. covid potvrda u prostorima poput trgovačkih centara, ugostiteljskih objekata i sl. isključena je odgovornost drugih pravnih i fizičkih osoba zbog čega se amandmanom osigurava da u tom slučaju nije potrebna rasprava o novoj izmjeni zakona. Da pojednostavim, ne postoji nijedan znanstveni dokaz niti bilo koja, čak ni ovaj neznanstveni na Facebooku da se virus bolje širi u državnim tijelima nego u turističkim objektima, šoping centrima, privatnim objektima, tvrtkama itd., propisivanjem covid potvrda samo za javne za dostupnost javnih usluga, ne sprječava se širenje virusa u privatnim institucijama. E sad, ovo je za privatne institucije ustvari po prvi put u povijesti uvedeno samoupravljanje. U prošlosti smo imali samoupravljanje u državnim i društvenim tvrtkama i društvenopolitičkim organizacijama, a sada ga prvi put imamo u privatnim u poduzetničkim vodama. Mislim da je neprihvaćanje ovog amandmana još samo jedan dokaz da se ovdje radi o tzv. odokativnoj epidemiologiji, propisat ćemo nešto za državne i javne ustanove da ispadne da nešto radimo, a ovim privatnicima nećemo ništa propisati jer nemamo para da im damo nekakve subvencije ili nekakve odštete ukoliko do njih dođe. Tražimo glasanje.
4. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i kod prethodnog amandmana.
Očitovanje.
Hvala. Inzistiramo na tome da se o ovom amandmanu glasa. Dakle, treba uvesti i kažnjavanje pravnih osoba kao i kažnjavanje odgovornih, ne znam što vam tu nije jasno. Hvala.
5. amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i kod prethodnog amandmana.
Očitovanje.
Evo sve je već rečeno, samo da dodam da pozdravljam ovo nisam vidjela taj kut koji je kolega Bauak dao ovim amandmanima koji svu više-manje identični i moram reći da mi se sad više sviđa što su odbili ovaj amandman jer to znači uvođenje samoupravljanja u privatne prostore ako sam dobro shvatila. No, ono to smo željeli reći je upravo rečeno stoga ću ja isto tražiti da se o ovom amandmanu glasa.
6. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. S obzirom da je za naknadnu procjenu učinaka ovog zakona ipak potreban protek vremena, to je najmanje godinu dana. Navedena odredba je u potpunosti u skladu s Člankom 17. Zakona o procjeni učinaka propisa prema kojem je naknadu procjenu učinaka propisa potrebno provesti najkasnije u roku od 2 godine od stupanja na snagu propisa.
Očitovanje.
S obzirom na doista teška zadiranja prava i slobode građana, s obzirom na sve što si HDZ-ova parlamentarna većina putem stožera uzima za pravo itekako mislim da je potrebno dobro revidirati učinak ovih propisa i puno prije proteka načelnih rokova. Dakle, ovdje je puno primjerenije da se o svemu što izmjena zakona donosi ponovno raspravi nakon proteka roka od 6 mjeseci, a ne godine dana. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Klub zastupnika SDP-a predlaže saboru donošenje zaključka koji glasi. Temeljem Članka 17. Ustava RH predmetni Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, P.Z. broj 230 potrebno je donijeti 2/3 većinsko svih zastupnika. A Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka predlaže saboru donošenje zaključka koji glasi. Dugotrajnost pandemije Covida-19 kao i njene duboko zdravstvene, ekonomske, društvene i pravne posljedice odgovaraju definiciji izvanrednog stanja uzrokovanog prirodnom nepogodom na način na koji je to definirano Člankom 17. Ustava RH. Iz tog razloga se odluke uključujući i zakonske odredbe kojima se ozbiljno ograničavaju ljudska prava i slobode zajamčena ustavnom, a koje se donose zbog provedbe epidemioloških i drugih mjera kojima se suzbija pandemija Covida-19 donose 2/3 većinom na način kako je to definirano Člankom 17. Ustava. Molim predlagatelja, predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženim zaključcima, poštovani državni tajnik Tomislav Dulibić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Predloženi zaključci se ne prihvaćaju s obzirom da je ustavna osnova za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona sadržana u Članku 16. Ustava RH prema kojoj odredbi slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravni potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju. Sukladno Članku 82. Ustava RH ako ustavnom nije drukčije određeno Hrvatski sabor donosi odluke većinom glasova ukoliko je na sjednici nazočna većina zastupnika. A prema Članu 83. Ustava RH zakone kojim se uređuju prava nacionalnih manjina hrvatski zakon, Hrvatski sabor donosi 2/3 većinom glasova svih zastupnika imajući u vidu odredbe Članka 16., 82. i 83. Ustava RH. Ustavna osnova za donošenje ovih izmjena i dopuna zakona pravilno je navedena.
Izvolite očitovanje.
Gospodine potpredsjedniče, prvo jedno formalno pitanje točka se zove izjašnjavanje o amandmanima, a ovo je zaključak. Možemo li mi naše obrazloženje zašto o ovome treba glasati iznijeti na plenarnoj sjednici obzirom da ono nije upućeno vladi nego predsjedniku sabora i to u smislu provedbe Članka 253. stavka 10. Poslovnika Hrvatskog sabora … [[Upadica: Ne razumije se.]] može, zahvaljujem. Onda ćemo obrazložiti sutra.
Ako stručne službe kažu da može, onda može.
Hvala.
Dobro, hvala državni tajniče. Je li za vas isto? Jel vi iz zeleno modrog isto, zeleno-lijevog bloka, vi isto to kažete il vi želite sad?
Pridružujemo se zahtjevu gospodina Bauka.
Ok, drugarski je to.
Pa to vi najbolje znate što je drugarstvo iz HDZ-a, jel tako?
Ja baš ne znam, ali očito vi znate. Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o obrazovanju odraslih, drugo čitanje, P.Z. broj 168. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnika Marija Jelkovac, zastupnica Marija Selak Raspudić i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo i zastupnice Marije Jelkovac te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o preostalim amandmanima. Uvaženi državni tajnik Tomislav Paljak. Amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, broj 1.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Amandman 1. ne prihvaća se. Naime, Člankom 20. stavak 1. konačnog prijedloga zakona propisano je da andragoški voditelji imaju pravo i obvezu trajno se stručno usavršavati i osposobljavati u području andragoških kompetencija. A stavkom 2. propisano je između ostalog da se pod trajnim stručnim usavršavanjem i osposobljavanjem iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva pojedinačno i organizirano usavršavanje i u području andragogije.
Izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime o čemu je riječ. Ja sam tražila da se promijeni stavak 5. Članka 7. koji glasi na slijedeći način. Poslove andragoškog voditelja može obavljati samo osoba koja ima potrebna stručna znanja iz područja andragogije. U čemu je problem? U području obrazovanja odraslih de facto vlada odnosno uvodi se parastruka odnosno osobe koje nemaju formalne andragoške kompetencije. Članak 7. stavka 5. zakona definira tko može biti andragoško voditelj. Dovoljan je završeni diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski studij ili specijalistički diplomski stručni studija plus 4 godine radnog iskustva u ustanovama za obrazovanje odraslih. Zakon ne propisuje andragoške kompetencije. Dakle, svi profili struka, ekonomisti, pravnici, politolozi i drugi mogu raditi u obrazovanju odraslih unatoč činjenici da postoji andragogija kao zasebna znanost koja se bavi zakonitostima rada odraslim osobama i što je različno od npr. rada s djecom za što se također traže stručne kvalifikacije. I to nam je uobičajeno odnosno od pedagogije. Kvaliteta rada ustanova i izvedbe programa počiva prije svega i na stručno osposobljenom iz andragogije u ovom smislu kadru. To bi trebalo biti sastavni dio sustava osiguravanja kvalitete u obrazovanju odraslih. Nikako nije dobro da novi zakon ne propisuje obavezu formalnih andragoških znanja. I ono što je najvažnije tako nešto je nemoguće u bilo kojoj drugoj struci. Zašto se u obrazovanju odraslih negiraju dostupne i formalno stečene kompetencije ostaje pitanje na koje ćete vi morati u budućnosti odgovoriti. A ono što mi iz toga možemo zaključiti da se u praksi ne radi o kvalitetnom obrazovanju odraslih.
Tražite glasovanje? [[Upadica: Hvala lijepa, mislim …]] [[Upadica: Ne, ne, ne.]] [[Upadica: Ne, ok.]] ok, [[Upadica: Da, tražim predsjedniče.]] dobro. Slijedeći amandman na Članka 17.
Hvala lijepa. Također se ne prihvaća zato što formalni programi obrazovanja iz Članka 17. konačnog prijedloga zakona su programi koji se temelje na pozitivnom stručnom mišljenju Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih i rješenju Ministarstva znanosti i obrazovanja kako je propisano Člankom 8. Neformalni programi obrazovanja iz Članka 17. temelje se na poveznici sa standardom zanimanja ili skupom kompetencija i standardom kvalifikacija ili skupom ishoda učenja iz registra HKO-a te moraju imati suglasnost Ministarstva nadležnog za rad. Ako bi se propisalo da i neformalni programi moraju ishoditi rješenje Ministarstva znanosti i obrazovanja tada ti programi više ne bi bili neformalni nego formalni, a kroz ovaj zakon postoji intencija poticanja provedbe kvalitetnih i relevantnih neformalnih programa.
Očitovanje.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuju. U čemu je problem? Člankom 17. zakona uvode se vaučeri. To će biti za programe koji se provode za stjecanje kompetencija potrebnih za rad, a kriteriji će biti na temelju ocjene stanja tržišta rada, a stavkom 5. navedenog članka vrednovat će se na temelju kriterija vrednovanja sukladno propisima koji uređuju tržište rada ili drugom posebnom propisu. Dakle, ne kao ostali formalni i neformalni programi koji će biti na temelju Zakona o obrazovanju odraslih predmet stručne valorizacije i nakon stručnog mišljenja agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih morat će zatražiti rješenje Ministarstva znanosti i obrazovanja za izvođenje programa. Ovim programi za vaučere neće prolaziti takav put koji propisuje zakon za sve ostale formalne programe obrazovanja odraslih. Programi za vaučere neće podlijegati takvoj proceduri, niti će dobivati stručno mišljenje nadležne agencije, a niti rješenje odnosno odobrenje ministarstva za izvođenje programa nego će podlijegati nekim drugim propisima koji uređuju tržište rada te se isto predlaže zbog toga promijeniti ovim amandmanom. Ako se doista želimo baviti obrazovanjem odraslih i ako to želimo urediti na kvalitetan i sustavan način, a svi smo složni u tome da je riječ o jednoj od ključnih odrednica naše obrazovne politike koja je bila potpuno zanemarena u prethodnom razdoblju onda ne može micati kriterije koje smo godinama izgrađivali u svim ostalim strukama i na svim ostalim obrazovnim razinama i ovdje kreirati jedan formalno pravni kaos. Dakle, to je razloga zašto ne mogu prihvatiti niti ovaj amandman i tražit ću da se o njemu glasuje. Hvala vam.
3. amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa. Ne prihvaća se. Člankom 30. stavkom 1. konačnog prijedloga zakona definirano je da se u Državnom proračunu RH osiguravaju sredstva za provedbu programa osnovnog obrazovanja odraslih i osposobljavanja za jednostavnije poslove u zanimanjima o čijoj raspodjeli svake godine donosi ministar. Što se tiče provedbe ostalih programa Člankom 30. stavkom 2. definirano je da se financijska sredstva za njihovu provedbu mogu osigurati u državnu proračunu, proračunima jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave od poslodavaca ili neposredno od polaznika i pristupnika te iz drugih izvora. U skladu sa stavkom 2. predviđeno je da se stjecanje temeljnih vještina osoba koje su završile osnovnu školu financira sredstvima europskih fondova.
Hvala državni tajniče. Slijede izjašnjavanja, a ispričavam se očitovanje, izvolite [[Upadica: Mogu.]] izvolite očitovanje.
Hvala vam. Pa da, ja mislim da je ipak važno unijeti u zakon i malo podrobnije naglasiti tu skupinu. Znači govorimo o tome da su predviđena, predviđeno je financiranje programa za ljude koji nemaju osnovnu školu a stariju su od 15 godina, ali smatramo da nije jasno pokazano da postoje ljudi koji su završili osnovnu školu ali nemaju dovoljne vještine čitalačke, matematičke, digitalne što ćete se sigurno složiti je neophodno i za izlazak na tržište rada, potrebno je za svakodnevnu komunikaciju, potrebno je uostalom i za daljnje obrazovanje i za daljnje obrazovanje i čini nam se, sigurni smo naime da ako ih ne uključimo na taj način tu vrlo, vrlo osjetljivu skupinu ostat će na margini društva i zato mi ostajemo kod tog amandmana i tražit ćemo glasanje jer mislimo da je važno. Hvala vam najljepša.
Sad prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Arsen Bauk, zastupnica Dalija Orešković, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnica Katarina Peović i pregled amandmana vam je dostavljen elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja, ovdje je g. državni tajnik Josip Salapić iz Ministarstva pravosuđa i uprave da se očituje o podnesenim amandmanima. Amandman jedan g. Bauka.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Iako bi ovo mogao biti hit godine, ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Zakon o sprječavanju Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa nije adekvatan ovakav prijedlog s obzirom na sadržaj zakona. Ujedno napominjemo kako se novim zakonom uvelike širi nadležnost povjerenstva i jačaju njegovi ovlasti i statusni položaj. Ne prihvaćamo.
Hvala lijepo. Gospodin Bauk.
Ja sam htio pomoć, a vi tako. Mislim slažem se da bi bio hit godine, ali hit sljedeće godine će bit Povjerenstvo za sukob interesa kada ih zapljusne niz novih imovinskih kartica, par tisuća novih dužnosnika na njih pet. znači svako će imati priliku obraditi negdje 1200 imovinskih kartica što sa negdje 250 radnih dana znak da će svak morat pet dnevno obrađivati i ništa drugo radit, pet dnevno nije lako za provjeriti. Drugo, oduzimanje ove jedne javno moralne ovlasti da tako nazovem povjerenstvu da se tu i tamo izjasni o nekim da da blagi prijekor pedagoški da djeluje na dužnosnike je također jedna vrsta sprječavanja povjerenstva u svom radu. Zbog toga sam mislio da bi bilo primjerenije nazvati zakon, zakon o sprječavanju povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Međutim, ako Vlada tu moju dobronamjernu kritiku i prijedlog ne prihvaća ja neću biti tvrdoglav i inzistirati na glasanju, ne bih htio da moje kolege u Saboru koje imaju sa desne strane iz HDZ-a koji znaju da sam u pravu da ih sad baš tjeram da glasaju protiv mog amandmana, a ne bih htio ni svoje kolege iz oporbe, ne bi htio da mi uzmu hit godine ipak je to uzet ću autorska prava na to. U tom smislu znajući i vi i ja da sam u pravu, meni je ovo dovoljno da ste rekli da je hit godine i ne tražim glasanje o amandmanu. Hvala.
Znači povlačite amandman drugim riječima? Dobro. Klub zastupnika SDP-a 2. amandman.
Amandman se ne prihvaća. Prevencija korupcije obuhvaća širi opseg zakonodavnih i drugih mjera kojima je cilj prevencija korupcije, a koje nisu sadržane u okviru ovoga zakona, primjerice zaštita prijavitelja nepravilnosti zviždači. Ujedno napominjemo da je sprečavanje sukoba interesa u svakom slučaju jedan od temelja prevencije korupcije te stoga nije potrebno ovo posebno isticati.
Tko se očituje u ime SDP-a, g. Bauk?
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Ovo je još jedan od amandmana čije bi odbijanje moglo biti kako ste reli hit godine. Znači svrha ovog zakona je sprječavanje sukoba interesa u obnašanju javne dužnosti piše sad da ste prihvatili amandman kluba SDP-a st. 2. čl. 1. glasio bio svrha ovog zakona je prevencija korupcije i sprječavanja sukoba interesa. Nama ovo ljepše zvuči, nama ovo uvjerljivije zvuči. Na jedan simboličan način bi mu ustvari istaknuli bitniji cilj ovoga zakona jer onaj kojim se bavi Povjerenstvo za sukob interesa je samo predvorje DORH-a. Između DORH-a i Povjerenstva za sukob interesa postoje jedna vrata, ona su metalna nije ih lako otvoriti, ali nema nijednog kaznenog djela koje nije ujedno i sukob interesa. A da citiram g. Branka Bačića, ima sukoba interesa koji nije kazneno djelo. Znači ima preventivnih radnji u prevenciji korupcije koji možda neku zabludjelu ovčicu mogu spasiti da napravi taj korak i prođe kroz ta metalna vrata između Povjerenstva za sukob interesa i DORH-a. U mnogim ili u nekim prisegama koje podnose dužnosnici kad stupaju na dužnost imamo tekst koji glasi „Tako mi Bog pomogao“, a kada HDZ-ovci stupaju na dužnost, uz časne izuzetke predlažem da nakon toga šta kažu tako mi Bog pomogao, da onda kažu i tako mi DORH pomogao. U tom smislu to bi bila prava prisega koju bi neki od njih trebali polagati. Tražimo glasanje.
3. amandman zastupnica Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Dio prijedloga koji se odnosi na st. 1. prema kojemu bi se naziv Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa izmijenio u naziv ured za prevenciju korupcije nije prihvatljiv, budući da u RH više tijela sudjeluje u prevenciji korupcije. Primjerice Ured pučke pravobraniteljice je nadležno tijelo za vanjsko prijavljivanje i zaštitu prijavitelja nepravilnosti zviždača. To povjerenstvo ima određen opseg nadležnost ta i sam naziv određen sukladno tome.
Hvala. Gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Tražim da se o ovom amandmanu glasa. Naime, sukob interesa i sprječava zato da se prevenira korupcija, a to što ste spomenuli dio nadležnosti drugih državnih tijela, ona je sporadična u odnosu na opseg onih radnji, ovlasti, nadležnosti i djelatnosti koje bi trebalo imati ovo tijelo. Osim toga, ponovno ste zadržali ovu riječ „povjerenstvo“. Dakle, naziv tijela koje djeluje kao stalno, profesionalno i neovisno državno tijelo čiji članovi obavljaju poslove iz djelokruga rada i nadležnosti, po samoj prirodi stvari više nije povjerenstvo. Dakle povjerenstvo su ona tijela koja se sastaju ad hoc, čiji članovi primarno obavljaju nekakve druge poslove, ali ne, rad u tijelu ne obavljaju kao svoju profesionalnu javnu dužnost. Dakle, glavna svrha tijela koja djeluju preventivno u sferi borbe protiv korupcije je otkrivanje i pravovremeno sprječavanje pojavnih oblika korupcije i tako bi onda trebao glasiti i naziv. Dakle ne ad hoc tijelo povjerenstvo i ne sukob interesa, nego prevencije korupcije. Fokusiranjem isključivo na rješavanje sukoba interesa koji je uvijek povezan isključivo uz neku konkretnu osobu ispušta se iz vida sve ono drugo što bi u sustavu trebalo detektirati da se mogućnost pojave koruptivnih radnji na vrijeme otkrije i na vrijeme spriječi. Stoga smatram da, počevši od samog naziva vidi se da RH još uvijek, unatoč svoj praksi koju je Povjerenstvo razvilo do sada, nije shvatila niti koncept, a nije shvatila niti samu svrhu postojanja i djelovanja tog tijela. Očito je samo po sebi HDZ-u dovoljno da ima nekakav zakon s kojim će mahati pred tijelima EU i reći, evo sa sustavom borbe protiv korupcije sve štima, a znamo da ne štima ništa. Hvala. Tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Već ste rekli. Hvala. 4. amandman, također, gđa. Orešković.
Ne prihvaća se. Prijedlog da se iza stavka 2 doda novi stavak 3 kojim se ponovo definira sukob interesa nije prihvatljiv. Naime, postojanje sukoba interesa definirano je čl. 2 st. 2 koji se mora čitati zajedno sa čl. 5 koji, između ostalog, u st. 1 toč. 8 definira i privatni interes.
Hvala lijepa. Gđa. Orešković.
Da. Pa umjesto da imate 20 derivacija kako ćete nešto tumačiti, zašto ne napišete jednu jednostavnu rečenicu koju će razumjeti svaki dužnosnik, svaki političar i svaki hrvatski građanin. Dakle sukob interesa je svaka situacija u kojoj postoji opravdana sumnja da bi okolnosti iz privatnog života obveznika ili osobe koja je s njim interesno povezana, mogla utjecati na objektivnost odluka ili postupaka koje obveznik obavlja u sklopu obavljanja svoje javne dužnosti. Dakle, poanta je u nepristranosti. Isto kao i kod državnih odvjetnika, isto kao i kod sudaca i svaki put kada netko situaciju promatra sa strane, vidi da postoji razlog za sumnju u nečiju nepristranost, to je situacija sukoba interesa koju bi i zakon i sustav i nadležna tijela trebala rješavati i trebala sprječavati. Ako kažemo da je svrha zakona, između ostalog i zaštita integriteta, onda treba reći da je to ne samo zaštita integriteta konkretnog dužnosnika, odnosno obveznika ili političara. Riječ je o zaštiti integriteta tijela vlasti, dakle ono što kažemo da gradi ili ruši povjerenje građana u sustav i u institucije i, ukoliko ne pojednostavnite definiciju tako da je razumije javnost, da je razumiju građani, da je razumiju oni na koje se ovaj Zakon odnosi, bojim se da nećemo postići ništa. A razlog zašto vi ne želite prihvatiti jednu vrlo jednostavnu definiciju je to da zapravo zamaglite što će od sada pa nadalje raditi Povjerenstvo. Radit će nebitne, nepotrebne administrativne poslove, a da se sa samom suštinom koju ste čak ostavili u nazivu, dakle inzistirate na tome da se ovo tijelo i nadalje zove Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, a jedina stvar, jedina nadležnost koju od sada više neće moći raditi, to je da definiraju što je to uopće sukob interesa. Tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
6. amandman, gđe. zastupnice Katarine. Molim? [[Upadica: Amandman 5.]] Ovo je bio 4., da. Također, gđa. Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. U odnosu na prijedlog da se u obveznike dodaju i ravnatelji i pomoćnici hrvatskog zavoda za socijalno osiguranje kao i druge obveznike, te sukladno prijedlogu da se doda novi stavak 3 sa novom općom kategorijom obveznika, napominjemo kako je opseg obveznika novim zakonom znatno proširen i svako daljnje proširivanje trebalo bi detaljno obrazložiti kako ne bi došlo do onemogućavanja Povjerenstva u njegovom radu. Što se tiče ovog prijedloga, ovaj zakon je još u proceduri, prošao je prvo čitanje pa ravnatelj zavoda koji još nije izglasan u Hrvatskom saboru kao takvog naziva, „Hrvatski zavod za socijalno osiguranje“, može se razmatrati u, kad zakon stupi na snagu. Ne prihvaćamo u ovom trenutku.
Hvala. Gđa. Orešković.
Hvala. Tražim da se o ovom amandmanu glasa. Naime, pojam pravne sigurnosti traži da sustav zna što radi. Ako znate da je pojedini zakon u proceduri, vi kažete, čekamo drugo čitanje, pa u redu, ali u tom drugom čitanju, očito je intencija da formiramo još jedan od zavoda. Dakle, imamo Zavod za mirovinsko osiguranje, Zavod za zdravstveno osiguranje, Zavod za zapošljavanje, sad ćemo tako imati i Zavod za socijalno osiguranje i šta, kad taj zakon stupi na snagu, onda ćete tražiti izmjene i dopune Zakona o sprječavanju sukoba interesa? To znači da jedna glava ne zna šta radi druga glava unutar iste vlade i 2, 3 različita ministarstva. Dakle, tako se ne radi, tako se loše upravlja državom, tako se ne izglasavaju zakoni. Ako već donosite novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji u svojoj suštini ne donosi apsolutno ništa novo, pa onda dajte barem napravite dobru kategorizaciju javnih funkcija, javnih dužnosti koje bi se na ovaj zakon trebale odnositi, a pored ove odredbe ima i sljedeća koja zapravo definira što se samim podnošenjem imovinskih kartica želi postići, tko je to sve po funkcijama, po dužnostima, po ovlastima ona osoba koja bi trebala biti obuhvaćena nadležnošću jednog preventivnog antikorupcijskog tijela. To niste u stanju napraviti niti ste u stanju prepoznati kud plovi ovaj brod, kud RH ide u smislu osnivanja novih tijela i definiranja obaveza čelnih ljudi u tim tijelima. Imali smo tako i situaciju ravnatelja Fonda za zaštitu okoliša pa je godinu dana u proceduri stajao prijedlog jednog oporbenog kluba da se ravnatelj tog fonda uvrsti u odredbe ovog zakona i niste to učinili zato što ne znate, al ne samo zato što ne znate, zato što ne želite. Vama je u interesu da osobe koje vi postavljate, a mislite da ih kontrolirate, ne moraju podlijegati bilo kakvoj suvisloj institucionalnoj kontroli. To je zapravo poanta. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. Gđa. zastupnica Katarina Peović.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se prijedlog da se proširi primjena zakona i na pomoćnike i zamjenike pomoćnika u ustanovama u zdravstvu, na predstojnike klinika i kliničkih zavoda, na pročelnike zavoda i drugih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač RH ili jedinice lokalne područne i regionalne samouprave. Ponovo ističemo kako je opseg obveznika novim zakonom znatno proširen i svako daljnje proširivanje trebalo bi detaljno obrazložiti kako ne bi došlo do onemogućavanja povjerenstva u njegovom radu.
Gđa. Peović.
Zahvaljujem. Dobro, dakle isto obrazloženje kao i u prethodnom amandmanu kolegici Orešković, ali stvar je u tome da postavlja se pitanje koja je svrha proširivanja obveznika koji potpadaju pod ovaj nadzor. Naime, u koronskoj godini, znači najveće pandemije od Prvog svjetskog rata ako bi se trebalo obratit pažnju na nešto onda je to zdravstvo, a upravo u zdravstvu se pokazuje da je najveći, jedan od velikih problema, neću reć najveći, ali jedan od velikih problema taj da se privatno i javno miješaju tako da zapravo privatno parazitira na javnom. Znači znamo svi slučajeve gdje liječnici rade i u privatnom i u javnom sektoru i koriste i infrastrukturu tog javnog sektora. Znači ovdje je bio cilj da se i ravnatelj, dodali ste znači ravnatelje, ali i zamjenike ravnatelja i pomoćnike ravnatelja, predstojnike klinika, predstojnike kliničkih zavoda i pročelnike zavoda i drugih zdravstvenih ustanova podvede pod ovaj zakon da bi se spriječilo da istovremeno znači koriste javni sektor, javno zdravstvo za privatnu korist i to je kolegica Andreja Marić isto tako u svojoj raspravi upozorila. Meni se čini da je tu trebalo, znači taj, taj reflektor koji ste stavili znači na te dužnosnike obveznike tu je trebalo usmjerit taj reflektor. Znači okej išli ste široko, pa šta je sad bitno, pa bitno je zdravstvo. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala lijepa. 7., gđo. Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Potpuna je preinaka čl. 4., nije prihvatljiva. Naime, imajući u vidu autonomiju lokalne samouprave nije moguće na opisani način ograničavati uređenje pitanja kodeksa ponašanja od strane predstavničkih tijela jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave niti nametati povjerenstvo nove dužnosti kojom bi se nadzirala kvaliteta propisa. Ovaj zakon u osnovnim crtama daje uputu što treba biti sadržano u zakonu, to će svako predstavničko tijelo sukladno svom uređenju, organizaciji i brojnosti odrediti na koji način će se određena pitanja formulirati u kodeksu. Povjerenstvo zadržava svoju ulogu da reagira u određenim situacijama neispunjavanja obveza u kojima bi moglo doći do sukoba interesa.
Hvala lijepa. Gđa. Orešković.
Hvala. Dakle, vi ćete na neki način uvesti obavezu za sve jedinice lokalne i regionalne samouprave da donose svoja etička pravila, a pri tom im nećete dati nikakvu uputu o tome što bi ta etička pravila trebala sadržavati, niti se zna tko će ta etička pravila provoditi i kako će se vršiti kontrola provode li se ta pravila u praksi. Drugim riječima, od tog vašeg zamišljenog sustava neće biti apsolutno ništa. U jednoj maloj općini primjerice sa 10-tak HDZ-ovih vijećnika odnosno sa 10-tak vijećnika sveukupno od kojih HDZ drži većinu tko će donijeti etički kodeks, ti HDZ-ovci, a onda će izabrati svoja 3 člana za predstavnika nekakvog općinskog etičkog povjerenstva, koji će što, procesuirati svoje vlastite članove. Dakle, potpuno besmislena, besmislena odredba u ovakvom sustavu kako ste ga vi zamislili sada. A ono što ja predlažem, predlažem taksativno navedene kategorije koje bi takva pravila na razini jedinica lokalne i regionalne samouprave trebala sadržavati, pa su to primjerice zabrane stupanja u poslovne odnose jer iz prakse znamo da mahom vijećnici kada dođu u priliku, kad sjednu u svoje općinsko ili gradsko ili županijsko vijeće odnosno skupštinu prva stvar što naprave sklope nekakav dobar pravni posao s tim istim gradom, općinom ili županijom putem svoje eto zastupničke većine. I ovdje se traži da interni akti županije, grada ili općine propišu da takvi poslovni odnosi ne smiju niti nastati ne samo sa županijom, gradom ili općinom nego i sa trgovačkim društvima i sa ustanovama koje te jedinice imaju, naravno uz propisivanje nekoliko izuzetaka, a pri tome je povjerenstvo nadležno tijelo koje će provjeravati kvalitetu sadržaja tih internih akata [[Upadica: Vrijeme, hvala]] i davati odobrenje da uopće takvi akti stupe na snagu. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa. Glasovanje tražite naravno rekli ste. Također gđa. Dalija Orešković, 8.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljiv da se riječi „osim državnih potpora u slučaju elementarne nepogode“ zamijeni riječima „te svaki drugi oblik stjecanja sredstava od strane tijela javne vlasti“ budući da takvo znatno širenje definicije nije opravdano i kao takvo bi predstavljalo znatan dodatni administrativni teret.
Gđa. Orešković.
Najgore od svih obrazloženja koje možete staviti je to da vi pravila o sprječavanju sukoba interesa, a time i pravila o prevenciji korupcije vežete uz administrativne kapacitete samog povjerenstva. Pa kao prvo trebalo bi osmisliti kakva nam pravila trebaju, a onda u skladu s tim pravilima definirati potrebe nadzornog tijela i onda takav sustav uspostaviti bilo po kadrovima, po broju ljudi i po ovlastima koje to tijelo ima. Dakle, vi ste čak i definiciju poslovnog odnosa limitirali sa sposobnošću povjerenstva da eto po svom broju ljudi i stručnog osoblja provodi postupke iz svoje nadležnosti. Dakle, poslovni odnos bi po definiciji trebao biti svaki oblik bilo kakvog stjecanja sredstava od tijela javne vlasti. I ne postoji niti jedan racionalni, opravdani razlog zašto bi državne potpore u slučaju elementarnih nepogoda trebala biti iznimka od nekog općeg pravila. Upravo kod tih državnih potpora u slučaju elementarnih nepogoda imamo situacije da eto onaj tko odlučuje, a zna se tko je uglavnom taj koji odlučuje te potpore dijeli onako kako njemu paše, kriterije kroji onako kako njemu paše odnosno onako kako će najviše profitirati unutar svoje biračke baze. I micanjem mogućnosti kontrole takvog poslovnog odnosa, micanjem mogućnosti da se u takvom poslovnom odnosu utvrdi sukob interesa mi zapravo se nalazimo u situaciji da nam je nepotreban i sam zakon i definicije i na kraju krajeva povjerenstvo kao takvo. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. 9. gospođa Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljiv prijedlog da se iza stavka 4. u Članku 6. doda novi stavak 5. koji bi precizirao donošenje deklaratornih odluka zbog povrede načela djelovanja uzimajući u obzir da je povjerenstvo preventivno tijelo koje provodi određeni postupak nad kojim postoji sudska kontrola te stoga svako utvrđenje povrede određene obveze podrazumijeva vrlo precizno i konkretno definiranu obvezu.
Gospođa Orešković.
Uvaženi državni tajniče Salapiću e ovo vam je suština o kojoj je govorio GRECO. Dakle, mi sada donosimo novi zakon. Ako su vam do sada bila sporna načela onda je ovo trenutak da tu dvojbu razriješite uvođenjem vrlo jednostavne odredbe koja kaže da Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa ima ovlast donijeti deklaratornu odluku u kojoj izrijekom utvrđuje kojim je postupanjem ili propustom obveznika došlo do povrede načela djelovanja sada da ne čitam ostatak. Dakle, poštivanje etičkih načela djelovanja temelj je izgradnje integriteta unutar političkog sustava i temelj očuvanja povjerenja građana u tijela javne vlasti. I takvo uspostavljanje integriteta i etike nije moguće provesti samo na nekoj načelnoj razini. Dakle etičnost mora biti stvarna, a to podrazumijeva da se u situacijama koje nisu etične može pokrenuti postupak i da tijelo koje je nadležno za utvrđivanje i raspravljanje o ovakvim situacijama može donijeti konkretnu odluku u kojoj se kaže kakvo to postupanje ili kakav propust nije u skladu sa onim ponašanjem koje se od svakom dužnosnika, političara odnosno obveznika očekuje. A procjena o tome što predstavlja povredu nekakvih etičkih normi, e to je nešto što se gradi u primjeni zakona, u praksi. I do sada je ta praksa poprilično izgrađena i ona nije izgrađena samo kroz donošenje odluka o povredama načela djelovanja koje smo imali do sada. Primarno je izgrađena kroz institut davanja mišljenja, a svake godine je upravo takvih predmeta, dakle predmeta u kojima je povjerenstvo dalo mišljenje na zahtjev dužnosnika bilo 2-3 puta više nego svih drugih postupaka iz nadležnosti povjerenstva. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
10. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni prijedlog nije prihvatljiv budući da nije obrazloženo zašto se smatra da isto već nije obuhvaćeno postojećim odredbama Članka 7. gdje su nabrojana sva zabranjena djelovanja obveznika. Ujedno napominjemo kako se Zakonom o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma regulira pitanje načina financiranja političkih stranaka, stjecanje i trošenje tih sredstava te nadzor i revizija s obzirom da i taj zakon sadrži prekršajne odredbe kojima se sankcionira zbog pravnog načela ne bis in idem ne može se ovakav amandman prihvatiti.
Hvala lijepa. Gospođa Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Tražimo glasanje o amandmanu. Da smo mislili da je to jasno navedeno vjerojatno ne bismo podnosili taj amandman. I dalje smatramo da je potrebno jasno odvojiti stranačke, stranačka sredstva i javna sredstva. Vidjeli smo to na primjeru kada je predsjednik HDZ-a i cijelo jednostranačko, jednostranačka delegacija državnim avionom išla na stranački skup u Helsinki. To je opće poznata činjenica. Tada je premijer Andrej Plenković od njega je bila zatražena dokumentacija koju je on odbio dati. I baš povodom tog slučaja premijer, a vjerojatno i predsjednik HDZ-a su zajednički zatražili i zapitali se čemu ta načela i postupanje po načelima iz Zakona o sprječavanju sukoba interesa i gle čuda sada u ovom prijedlogu više nema sankcioniranja po načelima. I zato tražimo da se o ovom amandmanu glasa. Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvaćen predloženi izričaj stavka 1. Članka 8. budući da je navedena materija obuhvaćena postojećim Člankom 8. stavcima 1. i 2. te Člankom 9. koji uređuje postupanje dužnosnika u slučaju postojanja potencijalnog sukoba interesa.
Hvala. Evo ja bi htjela upozoriti sve ostale oporbene zastupnike, ali isto tako i stručnu i drugu zainteresiranu da je upravo ovim člankom koji se, kojim se uređuje postupanje dužnosnika u potencijalnom sukobu interesa odnosno u situaciji kada traži mišljenje povjerenstva, e tu su načela strušena. Dakle, do sada su se mišljenja tražila kada je dužnosnik bio u dvojbi je li nešto etično ili nije, a sada po ovom zakonu vi kažete da će, mahom političari jer budimo realni obveznici iz ovog zakona većinom dolaze na svoje javne funkcije izravno ili neizravno putem izbornih procesa, dakle iz svijeta politike. E oni će sada tražiti mišljenje povjerenstva je li nešto u skladu sa zakonom ili nije. Dakle, privilegirana kategorija u odnosu na sve ostale građane koji kada se raspituju o svojim pravima i obavezama onda za njih vrijedi ono pa čitaj što ti u zakonu piše. E sad mi političari, više ne moramo čitati mi ćemo pitati povjerenstvo. Dakle, ovo je skriveni način kako ste uništili sustav etike i integriteta i institut davanja mišljenja kakav je bio do sada. Do sada su se mišljenja tražila kada je bilo dvojbe kako razriješiti nekakvu situaciju u kojoj eto može doći do sukoba interesa ili može biti sporna ili će netko smatrati da je nepristranost ugrozila integritet obnašanja javne dužnosti. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
… [[Govornik nije uključen.]]
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog da se briše st. 1. čl. 8. kojim se obveznike obvezuje da u određenom roku od stupanja na dužnost urede svoje privatne poslove nije prihvatljiva budući da se time ne uzima u obzir da zakon primjerice ne dozvoljava da obveznik bude član trgovačkog društva te da bi se osoba s te pozicije povukla tek kada bi bila imenovana ili odabrana na drugu, a ne prije toga. Ti procesi ponekad znaju biti vrlo formalni i zahtijevati određeno vrijeme te je stoga potrebno zadržati odredbu st. 1. čl. 8.
Zahvaljujem. Htjela bih da obrati pažnju sva hrvatska javnost na ovaj članak, ovog zakona jer ovo je ono o čemu smo pričali jutros znači vezano uz HRT. Ovdje se ozakonilo bezakonje, znači neko može biti u sukobu interesa, ali ako riješi svoje pravne privatne poslove u roku 60 dana to je u redu. I još jednu stvar ovaj članak pokazuje, ovaj članak pokazuje i to da je situacija sa izborom ravnatelja HRT-a koji je bio u sukobu interesa bila protuzakonita jer se sad uvodi članak koji ozakonjuje tu situaciju da je netko predao papir na kojem stoji priznao pošteno da je on u sukobu interesa, ali ako je on to pošteno priznao to će sad biti u redu. Prije nije bilo u redu. Znači ovaj zakon je donio pravilo koje je samo po sebi sumnjivo , ali samo po sebi to pravilo dokazuje da je ono što je bilo napravljeno sa ravnateljem HRT-a bilo zapravo protuzakonito. A sličnu smo situaciju imali i sa HERA-om, tamo je predložena nova članica upravnog vijeća Alenka Kinderman Lončarević bila u sukobu interesa i predala je papir na kojem je stajalo je da je u sukobu interesa, predložena je nova članica znači njezin suprug je sjedio u tri nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki kćeri dok se prema Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti striktno zabranjuje da član upravnog vijeća i članovi njegove obitelji istodobno budu u upravi, nadzornom odboru ili bilo kojem drugom tijelu u energetskim tvrtkama. I još jedna stvar koja se postavlja kao pitanje, mislim sumnja koja ja izražena u raspravi od mnogih da će se uopće urediti ti odnosi. Oni će se formalno urediti, ali da li će se zapravo urediti, dal će neko izaći iz tog sukoba interesa zato što je ne znam, evo to ćemo u idućem članku vidjeti, prebacio svoje vlasništvo na svoje dijete ili nešto drugo [[Upadica Radin: Hvala.]] tražit ću da se o amandmanu glasa.
Hvala. Gospođa Orešković 13.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo preciziranje odredbi čl. 9. o deklariranju sukoba interesa isključivanju od odlučivanja nije prihvatljivo imajući u vidu da su instituti deklariranja izuzimanja novi te da nije moguće predvidjeti sve moguće okolnosti u kojima će se ova odredba primjenjivati. Propisivanje obveze obvezniku da postupaju sukladno navedenim institutima predstavlja značajan iskorak u području sprječavanja sukoba interesa i sveukupnoj borbi protiv korupcije.
Izvolite gospođo Orešković.
Dakle, na ove vaše riječi ja mislim da si svi bivši članovi povjerenstva i sadašnji, barem oni kojima je stvarno stalo do svog posla čupaju kosu na glavi. Pa što pričate da su instituti deklariranja sukoba interesa i izuzimanja iz procesa odlučivanja nešto novo? Ne nisu, to su instituti koji su do sada postojali u praksi od prvog dana rada tog tijela i to je suština etike i integriteta o kojoj vi očito ne znate ništa. I da još nešto kažem, ovaj čl. 9. treba gledati u paritetu sa čl. 8. dakle, vi ste rekli da su obveznici dužni u roku od 60 dana od dana izbora ili imenovanja uskladiti svoje privatne odnose sa obavezama iz ovog zakona, a niste predvidjeli situaciju šta ako se sukob interesa ili neka okolnost koja može utjecati na neovisnost u odlučivanju pojaviti tijekom mandata. Što u tom slučaju nikom ništa? Kada govorimo o čl. 9. i o tom po vama novom institutu deklariranja sukoba interesa ono što ste zaboravili definirati je kome se taj sukob interesa uopće deklarira? Nebu, supruzi doma za večerom, susjedi kome? Pa treba jasno reći da to mora biti tijelo koje je nadležno za utvrđivanje povreda iz ovog zakona, u protivnom takva odredba nema apsolutno nikakvog smisla. A što se tiče izuzimanja, to nije ništa novo, dakle to je ono što su svi dužnosnici trebali raditi i do sada, međutim vi ste definiciju suzili na to da se izuzimanje odnosi samo na poslovne odnose i na situacije koje se tiču bivšeg poslodavca kod kojih je obveznik bio u radnom odnosu u posljednje dvije godine prije stupanja na dužnost, kao da ste opisali situaciju koja se ticala ministra financija Zdravka Marića. Treba [[Upadica Radin: Hvala.]] proširiti na sve situacije i tražim da se o ovom amandmanu glasa.
14 gospođa Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljiv prijedlog da se u čl. 10. doda novi st. 7. kojim bi se predvidjelo da imovinske kartice obveznika ostaju na mrežnim stranicama povjerenstva i tri godine nakon prestanka dužnosti, imajući u vidu da su rokovi i opseg javne objave podataka iz imovinskih kartica određeni sukladno propisima o zaštiti osobnih podataka.
Izvolite gospođo Orešković.
Da, ovdje se već stvarno dotičemo stvarne svrhe podnošenja imovinskih kartica i o ovoj odredbi će biti govora i nešto malo kasnije u još jednom u nizu amandmana. Naime, treba pojasniti javnosti što se zapravo u praksi događa. Dakle, mi sada ćemo podnositi imovinske kartice svake godine, a posljednja imovinska kartica koja se podnosi je ona koja se podnosi 12 mjeseci nakon prestanka mandata. Ono što niste razjasnili u zakonu je kada se pojedina od tih imovinskih kartica briše s javne objave, a praksa pokazuje vrlo često da se nakon protekla tih 12 mjeseci pojedina kartica zna pronaći zalutala u administrativnim provjerama koje povjerenstvo još nije stiglo obaviti ili odraditi do kraja, pa se onda takva imovinska kartica nikada ni ne nađe na internetskim stranicama povjerenstva. A u međuvremenu, dakle nakon što tih 12 mjeseci odnosno godina dana od prestanka mandata prođe dođu neki novi izbori i neka nova imenovanja i dužnosnik se ponovno nađe na radaru povjerenstva i tada se ponovno pojavljuje potreba za revitaliziranjem odnosno ponovnim oživljavanjem starih imovinskih kartica, no to se u praksi ne događa. Zato predlažem da naprosto se propiše rok u kojem su sve imovinske kartice nakon mandata trajno dostupne, time se javnosti omogućava da i nadalje vrši određene provjere i da se otkrivaju situacije korupcije sukoba interesa. Možda ne bi bilo situacije Tomislava Tolušića recimo ili bi se prije uočilo da je neposredno nakon mandata ministra poljoprivrede stekao sredstva od Agencije za plaćanje u poljoprivredi nad kojim je imao nadzorne ovlasti i gdje je postavljao čelne ljude na funkcije ravnatelja [[Upadica: Vrijeme, hvala]] Evo, tome ova odredba i ovaj amandman služe.
Hvala. Glasanje tražite?
Tražim glasanje naravno.
Da. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, 15.
Amandman se ne prihvaća. Glede prijedloga da se u čl. 11. u st. 2. i 3. dodaju riječi „roditelja“, te da se brišu riječi „maloljetne“ isti nije prihvatljiv imajući na umu prethodno napomene u kontekstu zaštite osobnih podataka. Glede prijedloga da se imovinskom karticom obuhvate podaci o prenamijeni poljoprivrednoga zemljišta u građevinsko, građevinsko zemljište, isti prijedlog također nije prihvatljiv budući da nije razrađeno o kakvim bi se podacima točno radilo o prenamijeni dok je zemljište u vlasništvu obveznika ili i prije toga, prije bi se prikupljali podaci o razlici o vrijednosti zemljišta prije i poslije prenamijene ili bi bilo samo potrebno ukazati na činjenicu samo prenamijene zemljišta.
Izvolite gđa. Raukar Gamulin.
Hvala. Hvala, da. Zanimljivo je kako to vama ništa nije jasno s tim zemljištem iz poljoprivrednog u građevinsko, a svima nama ostalima je jasno i cijeloj Hrvatskoj da su se tu mlatile velike pare i to preko noći, od nekoliko eura po kvadratu do nekoliko stotina eura po kvadratu. Dobro, dakle mi smatramo da ne treba zatvarati oči pred činjenicom da se neka provizija može dati djeci ili roditeljima, kao što se i neko poljoprivredno zemljište u vlasništvu djece ili roditelja može preko noći pretvoriti u građevinsko i time se stiče enormna zarada za cijelu obitelj. Mislim da se svi vrlo dobro sjećamo gđe. majke Nadana Vidoševića koja je preko noći postala vlasnica nekoliko jahti, kuća, vila, jedne ogromne firme, dakle potpuno je evidentno da se preko djece punoljetne i roditelja itekako može zamračivati imovina i neke eventualne koruptivne radnje da. Porezna uprava bi trebala kontrolirati nesrazmjer imovine i prihoda, međutim kao što znamo porezna uprava to prečesto ne radi, tako da smatramo da je ovo neophodno i ostajemo kod glasanja za ovaj amandman. Hvala.
16., gđa. Orešković.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom na odredbe čl. 28. i 29. koji predviđaju pribavljanje očitovanja obveznika sa potrebnim dokazima ukoliko prilikom provjere podataka proizlazi mogući nesklad odnosno nesrazmjer između prijavljene imovine iz podnesene imovinske kartice, nadalje ako rezultati provedenog postupka redovite provjere upućuju na moguć i znatan nesklad ili nesrazmjer između prijavljenih primitaka imovine stečene za vrijeme trajanja mandata, povjerenstvo može takve informacije proslijediti Ministarstvu financija, Poreznoj upravi, koja će postupiti u skladu sa poreznim propisima.
Izvolite gđo. Orešković.
Odlično, samo niste rekli a što će biti onda, dakle Porezna uprava je potkapacitirana. I ja ću vam reći iz prakse da kada smo mi tražili od Porezne uprave da nešto provede i obavi oni su nam rekli ali mi za vas nemamo niti ljudi, niti kapaciteta, niti vremena. Drugim riječima, to što ste vi sada izgovorili je puka fraza. Ono što u zakonu treba pisati treba pisati obaveza Porezne uprave da postupak iz svoje nadležnosti provede unutar roka od 6 mjeseci, te da u svom nalazu obavijesti povjerenstvo, a povjerenstvo će onda podatke i nalaz i rješenja Porezne uprave objaviti na svojim web stranicama. Također je bitno reći da postoje oni slučajevi poput Josipe Rimac kada nesklad nije proizlazio iz onoga što pokazuje imovinska kartica s jedne strane ili podaci iz zemljišnih knjiga s druge nego je nesklad bio vidljiv građanima golim okom u tome što je bilo riječ o političarki koja se skupocjeno oblačila, nosila skupocjene satove, nešto poput Ive Sanadera, otprilike tako je i završila. I ovdje se traži u ovom amandmanu da se povjerenstvu omogući da kod takvih situacija u kojima životni stil pojedinog političara debelo odstupa od njegovih financija i njegovih zakonitih primanja i imovine koja proizlazi iz imovinske kartice zatraži očitovanje, pa da barem na javnoj sjednici imamo prilike čuti kako to pojedini političar kažem vidi između redova Josipa Rimac, obrazlaže svoje skupe satove i ostale predmete o kojima zapravo imovinska kartica ne traži da se upišu ili evidentiraju u nekoj od svojih rubrika. Dakle, tome bi imovinska kartica u svojoj srži zapravo trebala služiti. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
17., gđa. Peović.
Amandman se ne prihvaća. Glede prijedloga da se u čl. 11. u st. 2. i 3. dodaju riječi „roditelja“, te da se brišu riječi „maloljetne“ isti nije prihvatljiv imajući na umu prethodno napomene u kontekstu zaštite osobnih podataka.
Gđa. Peović.
Zahvaljujem. Stvarno nisam stručna u ovom području, ali zaštita osobnih podataka mi stvarno ne zvuči uvjerljivo opravdanje i obrazloženje u situacijama u kojima, pa i ovdje neki naši saborski zastupnici su svojoj djeci podijelili stanove od stotine kvadrata, oni ništa nemaju. Oni su dosta siromašni, pa u svojim imovinskim karticama to ne moraju niti napisat, al njihova djeca čudesno imaju troje djece, svaki ima stan po 100 kvadrata, pitamo se od kuda im to. Oni nemaju ništa. Mislim da bi minimum bilo da tako nešto deklariraju, stvarno ne vidim razloga zbog zaštite osobnih podataka da se takav podatak ne daje javno. Ako, onda možete za sve reći da treba zaštiti osobne podatke, zašto ne kažemo onda da treba zaštiti osobne podatke u svim drugim situacijama? Uglavnom, tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
Gđa. Orešković, 18.
Ne prihvaća se amandman. Ovakav prijedlog nije prihvatljiv. Naime, riječ je o obvezi u kontekstu podnošenja imovinske kartice, a ne o zabranjenim djelovanjima obveznika.
Gđa. Orešković.
Da. Ovim amandmanom želim postići to da se protiv onih koji ne dostave pojedino očitovanje zajedno sa potrebnim podacima i dokazima može pokrenuti postupak iz nadležnosti Povjerenstva i to vrlo decidirano kažem koji i kakav postupak. Dakle, onaj tko ne dostavi na zahtjev i na traženje Povjerenstva, a imali smo takvih situacija. Sjetite se predmeta protiv, primjerice, Kolinde Grabar Kitarović i njezinog puta u SAD, sjetite se, primjerice, predmeta protiv Andreja Plenkovića i njegovog puta u Bruxelles. Dakle tko ne zatraži bilo kakve podatke i dokumentaciju, bit će podvrgnut postupku i to iz čl. 7 toč. i, dakle to je jedno od zabranjenih djelovanja za koje se po zakonu može izreći propisana sankcija, a u ovom slučaju, to se odnosi na nekakve dodatne podatke koji su potrebni za provjeru imovinske kartice i propisivanje takve obaveze ne smije biti nekakva imperfektna pravna norma, dakle ne smije se dogoditi, kao što smo to imali prilike vidjeti do sada, da Povjerenstvo želi nešto utvrditi i provjeriti, prikupiti dokaze, a da od strane nadležnih institucija, državnih tijela ili samog dužnosnika dobije frišku figu. Friška figa vam je kompletan zakon, ali dajte barem uspostavite kako treba jednu jedinu odredbu. Tražim da se o amandmanu glasa.
19., gđa. Peović.
Amandman se ne prihvaća. Ovakav prijedlog nije prihvatljiv budući da nije u skladu s poreznim propisima. Poreznim se propisima definiraju pretpostavke, kriteriji i ostale bitne okolnosti važne za provođenje postupka poreznoga nadzora koji bi mogli rezultirati utvrđivanjima opravdanosti opsega imovine sukladno podacima kojima Porezna uprava raspolaže.
Gđa. Peović.
Dobro. Ništa nije po zakonu, ništa nije moguće. No, znači, ako Porezna uprava to radi, onda bi bilo logično da Povjerenstvo ima mogućnost uputiti Poreznoj upravi da takvu nekakvu istragu provede. Ja se slažem s onima koji su ovdje rekli da treba ovo Povjerenstvo imati preventivnu funkciju, ali to ne može biti dovoljno, osim prikupljanja podataka, potrebno je da može pokrenuti postupak ispitivanja porijekla imovine zato što vidimo da je to u velikom broju slučajeva uistinu kod dužnosnika nesrazmjerno velika imovina s obzirom na njihove prihode i to bi trebala biti zadaća, važna zadaća ovog Zakona i možda zakona koji nama nedostaje nam od 90-ih, pitam se zašto, zakona o ispitivanju porijekla imovine, je li? Velika, vrijeme ogromne pljačke, pretvorbe i privatizacije nije slučajno išlo sa upravo brisanjem zakona o ispitivanju porijekla imovine. I sad trebalo bi uvesti taj zakon, to se slažem, to nije ovaj zakon, ali ovdje se može Povjerenstvo zadužiti da znači u komunikaciji sa Poreznom upravom ipak radi ono što bi trebalo raditi jer evidentno je da to su problemi s kojima se suočavamo kod tih dužnosnika koji tako magično zarađuju malo, a imaju puno. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. 20, gđa. Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Imajući u vidu prije rečeno, produženje roka u kojem podaci obveznika koji je prestao obnašati javnu dužnost da trenutne godine dana, na predložene 3 godine nije prihvatljiv.
Hvala. Gđa. Orešković.
Hvala. Dakle, kompletan nacrt Strategije suzbijanja korupcije kojeg sam uputila HS-u i svi ovi amandmani proizlaze iz mog iskustva u praksi pa dopustite da vam sad pojednostavim što sam ovdje htjela reći. Zamislite situaciju u kojoj će Martina Dalić, npr. za jedno 2 godine ponovno stupiti na neki javnu dužnost povodom koje će trebati predati imovinsku karticu. Dakle u tom trenutku ona će predati novu imovinsku karticu i sve što će javnost o njom moći saznati, bit će jedino to što je u toj imovinskoj kartici napisala. Pa ne smatrate li da javnost itekako ima pravo znati, itekako ima pravo znati i postoji opravdani javni interes da se u slučaju da Martina Dalić ponovno postane neka ministrica ili ne znam, možda ravnateljica Fonda za zaštitu okoliša ili bilo koja druga javna dužnost koja raspolaže sa ogromnim novčanim sredstvima, dakle ne bi li mi trebali prisjetiti se i onoga što je Martina Dalić o svom imovinskom stanju napisala kad je prošli put bila ministrica gospodarstva? Evo, u praksi se događa to da te stare imovinske kartice, koje bi itekako otkrile kako se netko opernatio u međuvremenu, a gdje god da je bio, bio je zato što ga je tamo politika postavila, dakle da se vidi i da se može usporediti. Micanjem takve mogućnosti vi zapravo institut podnošenje imovinskih kartica činite u potpunosti besmislenim. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
... [[Govornik nije uključen.]]
Amandman se ne prihvaća. Čl. 15 st. 6 propisano je da će Vlada RH uredbom propisati način postupanja s darovima koji su vlasništvo RH. Nadalje, čl. 58 propisano je da će Vlada RH u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, donijeti uredbu o darovima koje prime obveznici.
Gđa. Orešković.
Hvala. Pa što to Vlada već nije napravila? Naime, ista odredba postoji valjda 10, 15 ili više godina i ovdje se ne radi o uredbi Vlade jer na kraju krajeva, ako se priča postavit tako kao što ste ju vi postavili sada, što će nam uopće Povjerenstvo? Ovdje se radi o obvezi dužnosnika odnosno obveznika sad po novoj terminologiji da obavijesti nadležno tijelo o tome je li postupio u skladu s tom uredbom vlade ili nije. Jer što zapravo povjerenstvo onda uopće ima raditi po pitanju primitaka nedopuštenih darova ako nema niti prvu informaciju o tome gdje je dužnosnik bio, s kim se sastao, tko mu je što poklonio ili mu nije poklonio i je li dar protokolarne naravi predao onome kome je po uredbi vlade trebao predati. Dakle, sve ijednu odredbu ovog zakona napravili ste tako da se jasno vidi da ste je pisali sa figom u džepu. Tako da niti povjerenstvo ima ovlast, mogućnost, priliku nešto saznati i utvrditi ili kad utvrdi uopće za nekakvo neprilično ponašanje koje ovaj zakon definira izreći primjerenu sankciju. Ovo je vrlo jednostavna rečenica koja precizira obaveze dužnosnika u trenutku kad prime protokolarni dar i definira da je upravo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa nadležno tijelo koje to treba kontrolirati, ali onda mora imati i uvjete i priliku da to i čini. Tražim da se o amandmanu glasa.
22. gospođa Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlogom se namjerava u svakom slučaju zabraniti obveznicima obavljanje drugoga posla kao redovnoga i stalnog zanimanja uz javnu dužnost.
Gospođa Orešković.
Hvala. Dakle, ono najgore što postoji u našem sustavu je situacija u kojoj političari uz javnu dužnost za koju su plaćeni od strane poreznih obveznika obavljaju i neko drugo zanimanje u smislu stalnog i redovitog zanimanja pa eto i za to primaju još i dodatnu naknadu. Dakle, to je nered u sustavu, to je nepošteno, nepravedno. A u praksi je stvaralo jako puno problema u tumačenju i provedbi. I ono što se traži ovim amandmanom je da se jasno propiše da oni političari i oni dužnosnici koji profesionalno što znači za plaću, obnašaju dužnost koju obnašaju ne mogu istovremeno raditi i neko drugo zanimanje kao redovan i stalan posao. Ali mogu eventualno raditi nešto povremeno i privremeno, ali samo ako im za to povjerenstvo izda posebno odobrenje u kojem će ovisno o okolnostima slučaja utvrditi da nema sukoba interesa. U praksi je to do sada bilo odobreno primjerice za obavljanje pojedinih vještačenja, za obavljanje poslova sudskog tumača ili ovako nešto slično. Dakle, nešto što se obavi jednom, dvaput, triput na mjesec, ali ne kao stalno i redovito zanimanje. Ovakvom izmjenom i ovakvom jasnoćom u definiraju prava i obaveza uvodi se red u sustavu, a ono što se kreira sa odredbom kako ste ju vi zamislili je produživanje nereda i stvaranje tog osjećaja kod naših građana da su političari privilegirana kasta koja živi na grbači poreznih obveznika. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa. 23.
Amandman se ne prihvaća. Predmetni prijedlog o ustrojavanju registra poslovnih odnosa, poslovnih subjekata u vlasništvu obveznika i članova njegovih obitelji nije prihvatljiv imajući u vidu postojanje imovinske kartice u kojoj se prijavljuju udjeli u trgovačkim društvima u vlasništvu obveznika, njegovoga partnera ili maloljetne djece.
Gospođa Orešković.
Hvala. Kao što sam rekla što će nam uopće povjerenstvo. Doista je poražavajuća činjenica da je to isto tijelo kao ono koje je najupućenije u sadržaj ovog zakona i u to što zapravo iz tog zakona vidi da funkcionira ili ne funkcionira u praksi uputilo prijedloge, svoje prijedloge vama kao nadležnom ministarstvu i ništa od tih prijedloga koji bi unaprijedili sustav borbe protiv korupcije vi niste prihvatili. Poražavajuće je i to da je Povjerenstvo za odlučivanje u sukobu interesa obavilo studiju posjetu slovenskom tijelu koje je slično našem to je Komisija za preprečavanje korupcije i da je 2013. već utvrđeno da Slovenija ima ne znam 10 godina prije toga takav jedan sustav jedan javni registar u kojem su prikazani svi poslovni odnosi sa tijelima javne vlasti odnosno državne vlasti, regionalne i lokalne. Čemu takav registar služi? Pa služi uparivanju podataka. Primjerice i podataka iz imovinske kartice pa kada dužnosnici prijave da imaju udjele u trgovačkim društvima, obrtima ili nekom drugom gospodarskom subjektu, primjerice udjele u odvjetničkim društvima onda se vidi s kim takvi poslovni subjekti stupaju u poslovne odnose za vrijeme desne ili lijeve vlasti. Odbijanjem da se takav jedan registar uspostavi vidi se da vama uopće nije stalo do prevencije korupcije i do unapređivanja sustava borbe protiv korupcije. Stalo vam je do toga da sustav ostane isti, a znamo do kakvih poražavajućih koruptivnih afera tako loše koncipiran sustav dovodi i tražim da se o ovom amandmanu glasu.
Hvala lijepa, glasovanje tražili ste jel da nisam čuo, jeste tražili ste. Hvala, nisam čuo. Gospođa Orešković 24.
Amandman se ne prihvaća. Primjena ove odredbe bi bila značajno otežana u praksi budući da primjerice Ministarstvo financija vrši nadzor nad svim proračunskim korisnicima i porezni nadzor nad svima te bi primjerice u takvom slučaju ova zabrana obuhvaćala praktički svaku pravnu osobu, državno tijelo ili tijelo državne uprave što nikako nije opravdano sa stajališta sprječavanja sukoba interesa.
Hvala. Gospođa Orešković.
Da i u čemu je problem. Zna se što sve ministar financija nakon svog posla ne bi trebao obavljati. To što mu naš sustav to dopušta e to je problem kojeg smo trebali riješiti izmjenama i dopunama ovog zakona. Mi sada imamo situaciju da gradonačelnik primjerice ne može stupiti u poslovne odnose sa gradom u kojem je gradonačelnik ali može bez problema sa trgovačkim društvom, sa komunalnim trgovačkim društvom sa holdingom u vlasništvu grada i vama to nije sporno. Vi kažete da bi provedba takve odredbe bila nemoguća u praksi. Ne, to nije točno, točno je samo to da ovakvu odredbu HDZ-ova vlast ne želi. A što se tiče ovog razdoblja, tzv. razdoblja lađenja nakon mandata, pa upravo je to svrha postojanja ovih odredbi, da se spriječi da netko ko je kroz svoj mandat, kroz svoju funkciju stekao utjecaj, moć i poznanstva to nakon svoje javne dužnosti kapitalizira. Dakle, ako ostavite odredbu onako kako je glasila i do sada, a to ste i učinili onda doista ne znam zašto ste uopće rekli da je ovo novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa jer nije. Tražim da se o amandmanu glasa. Hvala.
Hvala. 25 gospođa Orešković.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni.
Izvolite gospođo Orešković.
Tada je i obrazloženje isto kao što je i obrazloženje u prethodnom slučaju, s time da ću ovdje dodati nešto i u pogledu visine poslovnog udjela. Dakle, do sada je praksa bila 0,5% odnosno zakonska odredba sada ste to podigli na 5% udjela u vlasništvu. Udjeli su nebitni jer negdje i puno manji postotak može značiti strahovito puno financijskih sredstava. Ono što bi zakon trebao regulirati to je tko s kim ne smije poslovati. I neprimjerno je to je zapravo taj umreženi sustav klijentelizma i korupcije koje nažalost kroz pretjerano velik broj županija, gradova i općina doista sebi uzeo maha, dakle kako koja politička struktura zauzme vlast tako članovi obitelji i prijatelja, ali barem eto prijatelje je teško kontrolirati, obitelj bi mogli, stupaju u poslovne odnose sa gradom, sa trgovačkim društvima, sa ustanovama, sa svim poslovnim subjektima i pravnim osobama koje ta vlast u tom trenutku kontrolira. I ako mi imamo Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji dopušta takve situacije umjesto da ih zabranjuje, mi nemamo sustav borbe protiv korupcije koji može dati bilo kakve suvisle rezultate. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka 26.
Amandman se ne prihvaća. Ovdje se radi o podacima koji se smatraju poreznom tajnom te je upitna mogućnost prosljeđivanja rezultata takvog postupaka Porezne uprave prema povjerenstvu. Nadalje, važnije je naglasiti da je postupak poreznog nadzora propisan poreznim propisima i predviđa određene rokove te stoga nije moguće predvidjeti obvezivanje Porezne uprave na postupanje sukladno predloženim odredbama i u predloženim rokovima.
Gospođa Raukar Gamulin.
Da, ne znam, mislim čovjeku pamet stane kad vidi to upinjanje da se ni na koji način zapravo izistinski ne obračunamo s korupcijom. Sve nam je dovoljan razlog, GDPR, ovaj zakon, onaj zakon samo da bi se ta rabota krađe koja je evidentna i za koju se zna i nećemo valjda sada reći da je nema, da se to i dalje omogući. Porezna uprava ne radi nažalost svoj posao kako treba. Zakona o dokazivanju porijekla imovine nema od devedesete. Znate kako kažu? Samo ne nemojte pitati za prvi miljon ostalo je legalno. Mi ni za što ne želimo pitati, vi niza što ne želite pitati, vi ovim zakonom zaista što je kolega Bauk imao pravo sa svojim kao što kažete hit amandmanom, vi doista radite zakon o sprečavanju rada Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, vi radite zakon koji će samo omogućiti još više enormnu krađu javnog dobra i javnog novca i to evidentno radite pred cijelom hrvatskom javnošću. Ne govorim vi osobno, ali radite u tom sektoru, predvodnik je naravno zna se premijer, vladajuća stranka, Vlada RH od kojih je ne znam koliko ministara već ih se ne može ni na brojati koji su pod optužnicama, pod istragama. Ostajem kod amandmana. Hvala.
Hvala lijepo. Znači tražite glasanje. 27 mislim jel da? [[Upadica: Da.]] gospođa Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni amandman.
Gospođo Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, o ovoj obavezi koju predlažem u amandmanu da Porezna uprava svoj postupak provede u roku od šest mjeseci pa da o nalazu o svojim rezultatima obavijesti povjerenstvo pa da povjerenstvo te rezultate objavi na internetskim stranicama već sam nešto govorila, ali reći ću nešto što možda hrvatska javnost ne zna, a nadovezuje se na prethodni amandman kojeg je obrazložila zastupnica zeleno-lijevog bloka. Dakle, nije istina da Porezna uprava ne radi svoj posao odnosno ako ga ne radi, ne radi ga samo zato što za to nema dostatne kapacitete, ali da ga želi radit može ga napraviti tamo gdje je to bitno. Jedan od predmeta gdje je Porezna uprava savršeno napravila usporedbu i utvrdila nesrazmjer između zakonitih prihoda i stvarno stečene imovine je bio predmet pokojnog Milana Bandića. I u tom predmetu je Porezna uprava ulazila čak i u imovinu punoljetnog djeteta kao i u imovinu bračnog druga i utvrdila je nesrazmjer, dakle pravomoćno drugostupanjsko rješenje Porezne uprave utvrdilo je nesrazmjer od nekakvih 17 milijuna kuna i problem je nastao u trenutku kada je taj predmet pao na upravnim sudovima. Dakle, Porezna uprava bi svoje mogla utvrditi samo joj treba dati odgovarajuće informatičke alate i dostatne ljudske kapacitete. A ono što u ovom zakonu treba pisati, treba naprosto međuinstitucionalno povezati različite nadležnosti različitih državnih tijela, pa ako je povjerenstvo tijelo koje jača integritet transparentnošću imovinskih kartica, dobro ne mora možda ulaziti u porezne analize, neka to i dalje radi Porezna uprava, neka Porezna uprava utvrđuje porijeklo imovine i nesrazmjer između prihoda i imovine, ali to mora raditi u nekakvom primjerenom roku, primjerenom dinamici političkih [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] procesa šest mjeseci i objava na internetskim stranicama [[Upadica Radin: Hvala.]] tražim da se o amandmanu glasa.
28 gospođa Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Proširivanje ovlasti povjerenstva na davanje mišljenja na nacrte akata suglasnosti, procjenu korupcijskih rizika te zakonodavnu inicijativu nije u skladu sa definiranom ulogom povjerenstva kao upravnoga preventivnog tijela usmjerenu na sprječavanje sukoba interesa i kontrolu imovinskih kartica, stoga predloženi amandman u cijelosti nije prihvatljiv.
Izvolite gospođo Orešković.
Hvala. Dakle, na početku obrazlaganja amandmana odbili ste moj amandman kojim sam tražila promjenu naziva tijela u ured za prevenciju korupcije, odbili ste amandman SDP-a kojim se tražilo da i prevencija korupcije uđe u nadležnosti i svrhu postojanja ovog zakona i tu se vidi da vama stvarno nije jasno što bi ovakav jedan zakon trebao značiti i kakva bi uloga i svrha povjerenstva trebala biti. Dakle, nama i je trenutno problem što ove zadaće, dakle analiza korupcijskih rizika koji proizlaze iz zakona koji bi se tek trebali usvojiti ili analiza korupcijskih rizika koji postoje u praksi, dakle nama to u Hrvatskoj nitko ne radi, to ovog trena u RH ne postoji. I zato nam se događaju zakoni poput Zakona o izvanrednoj upravi odnosno tzv. lex Agrokora, a da smo imali tijelo koje se stvarno bavi prevencijom korupcije onda bi to tijelo, ako ništa drugo reklo pa nama izvanredni povjerenici nisu dužnosnici koji podnose imovinske kartice. Dakle, intencija ovog amandmana je da formiramo jednu instituciju koja će imati profesionalno stručno znanje i kapacitete, pročitati jedan zakonski prijedlog i reći što u tom zakonu ima velike koruptivne potencijale. Da smo takvo tijelo imali, brojne korupcijske afere kojima svjedočimo iz dana u dan nikada se ne bi dogodile. A pored ovog jednostavnijeg i lakšeg zadatka jer lako je pročitati nekakav zakon pa vidjeti što u njemu ne valja, osmislila sam da to tijelo radi jedan puno teži zadatak, a to je da na temelju spisa koje čita, s kojima ne može ništa jer eto naprosto nema ovlasti kaže kakav bi zakon trebalo donijeti i koje to koruptivne prakse nikome [[Upadica Radin: vrijeme, hvala.]] nisu na radaru i niko se s njima ne bavi. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. Tražite glasovanje, da dobro. Gospođa Orešković 29.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljivo znatno pooštravanje uvjeta za predsjednika povjerenstva koji bi trebao imati pravosudni ispit, poznavati teoriju i praksu međunarodnoga prava iz područja antikorupcijskih politika i sukoba interesa te 15 godina praske u sustavu pravosuđa. Navedeni uvjetima bi se znatno ograničio broj kandidata koji bi ispunjavali formalne uvjete za takvu dužnost, a ne postoji jasno obrazloženje zbog čega su takvi uvjeti ključni za kvalitetno obnašanje dužnosti predsjednika povjerenstva.
Amandman broj gospođo Orešković, pardon.
Hvala predsjedavatelju. Dakle, do sada smo imali propisano jasno, propisano u postojećem zakonu da predsjednik povjerenstva mora imati pravosudni ispit. Ustavni sud je u svojoj odluci iz 2012.g. s kojom je ukinuo one dobre odredbe iz vremena Jadranke Kosor, tzv. jake ovlasti povjerenstva da ulazi u bankovne račune, da može tražiti dužnosnika da podnese ostavku ili njegovu smjenu kao jedan oblik sankcije, dakle između ostalog je ukazao i na manjkavost zakona u dijelu kojim se propisuju kriteriji za članove i za predsjednika povjerenstva. Ovo što vi sada radite je spuštanje kriterija umjesto da te kriterije dižete i kad kažete da ne postoji racionalno opravdanje za ovakav amandman to nije točno, itekako je važno da predsjednik tog tijela ima jedan stručni autoritet, da ima specifično profesionalno znanje poznavanje materije sukoba interesa i prevencije korupcije na temelju relevantnih međunarodnih teorijskih dokumenata, ali i prakse te da to bude jedan od uvjeta za imenovanje kandidata. Vi kažete suzit će izbor, pa neka ga i suzi, pa neka ga i suzi, bitno je dobijemo kvalitetnog kandidata. A ono što ste vi očito predvidjeli i osmislili je to da se može javiti svaki pravnik doslovno na razini lupača pečata sa nekog šaltera, pa tako nećemo postići to da se sustav borbe protiv korupcije, sustav sprječavanja sukoba interesa unaprjeđuje niti ćemo doći do toga da građani imaju povjerenja u institucije. Tražim da se o amandmanu glasa.
Članak 30 Odbor za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje dio prijedloga zakona. 31 zastupnica Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljiva predložena izmjena čl. 41. st. 3. koja predviđa mogućnost pokretanja postupka na temelju anonimne prijave koja je verificirana naknadnim provjerama. Naime, trenutni tekst predviđa pokretanje postupka od strane povjerenstva po službenoj dužnosti čime se u najširem smislu daje mogućnost povjerenstvu da pokrene postupak … smatra da za time postoji potreba.
Hvala. Gospođo Orešković.
Zahvaljujem. Dajte mi molim vas uvaženi predstavniče predlagatelja recite što će biti u slučaju pokretanja postupka na temelju vlastitih saznanja povjerenstva odnosno po službenoj dužnosti ako je ta saznanja stekao na temelju anonimne prijave? Je li to po vašem opravdani razlog za pokretanje postupka ili nije? Dakle, što vas smetaju anonimne prijave? Pa ljudi se opravdano boje prijaviti nepravilnosti kojima svjedoče iz dana u dan. I nije poanta neke prijave u tome je li ju netko potpisao ili nije, a da i ne kažem da tu postoje različita tumačenja. Ako neko štampanim slovima napiše ime i prezime bez adrese je li to anonimno ili to nije anonimno. Kako će povjerenstvo utvrditi vjerodostojnost nečijeg identiteta pa neće mu provjeravati osobne iskaznice, dakle glupost. Poanta prijave je u tome je li ona po svom sadržaju takva da predstavlja povod za pokretanje postupka. Ima li ona relevantne informacije, relevantna saznanja, eventualno dokaze. U slučaju da je tome tako potpuno je nebitno na koji način je povjerenstvo do te prijave došlo i je li kao što sam rekla anonimno. Ono što vi tražite, tražite to da se imenom i prezimenom potpiše osoba koja je imala hrabrosti reći što se zapravo u praksi događa kako bi tu osobu mogli dalje maltretirati. Samo pogledajte što se dogodilo gospođi Adrijani Cvrtila i gdje je ona završila sada unatoč svim odredbama zakona o zaštiti zviždača odnosno Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Nju u ovom sustavu zaštitio nije nitko, pa zaštite barem te ljude time što ćete omogućiti pokretanje postupka na temelju anonimnih prijava kao što je u praksi funkcioniralo do sada. Tražim da se o amandmanu glasa.
32. gospođa Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog da se u Članku 44. stavak 3. promijeni na način da se propiše da su određene odluke iz nadležnosti povjerenstva javne s obzirom da više nije propisano da se donosi odluka o pokretanju postupka. Nadalje, trenutni tekst zakona predviđa da se odluka povjerenstva o utvrđivanju ili neutvrđivanju postojanja sukoba interesa donosi u pravilu na javnoj sjednici osim ako povjerenstvo utvrdi da postoje razlozi za isključivanje javnosti.
Gospođa Orešković.
Već sam to komentirala u javnosti i u ovom saboru, a reći to ponovno. Dakle, najgora promjena dakle najopasnija promjena, najpodmuklija promjena u ovom zakonu u odnosu na ono što smo imali do sada nije čak ni oduzimanje mogućnosti povjerenstvu da odlučuje na temelju povrede načela, nego ovo. Oduzimanje javnosti sa sjednica povjerenstva. Dakle, to je do sada bilo neupitno, nema izuzetaka. I ne smije ih niti biti nema nikakvo racionalno opravdanje za to da povjerenstvo može eto po svom nahođenju odlučiti da je neki predmet nekog političara, ja točno imam na umu na koje bi se to političare u praksi moglo odnositi, na predmete protiv Andreja Plenkovića ili nekog od njegovih ministara. Sasvim sam sigurna da će se tu naći povoda da se javnost i prisutnost medija isključi sa sjednica povjerenstva. Dakle, to je nedopustivo i neprihvatljivo. Kao što je neprihvatljivo to da se objava akata, dakle mišljenja ili odluka povjerenstva veže za trenutak dostave dužnosniku odnosno obvezniku. Ti akti su doneseni i trebali bi biti javni u trenutku kada je odluka izglasana. I mogu dopustiti nekakav rok od 8 ili 15 dana koliko je stručnoj službi potrebno da akt ispiše, istipka, da provjeri pravopisne greške, ali to je maksimalno 8 ili 15 dana. Uvrštavanje mogućnosti da dužnosnik odbijanjem dostave odbije i to da se za odluku povjerenstva sazna, dakle to za tijelo koje bi se trebalo baviti transparentnošću i integritetom znači smrt svrhe djelovanja. Tražim da se o amandmanu glasa.
I na kraju 33. Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljiv prijedlog da se u stavku 1. Članka 48. ispred riječi Članka 7. dodaju riječi Članka 6. kojem bi propisao kažnjavanje zbog povrede načela djelovanja uzimajući u obzir da je povjerenstvo preventivno tijelo koje provodi određeni postupak nad kojim postoji sudska kontrola te stoga svako utvrđivanje povrede određene obveze podrazumijeva vrlo precizno i konkretno definiranu obvezu.
Hvala lijepa. Gospodin Bauk.
Temeljni, ali ne jedini prijepor između predlagatelja zakona i dijela oporbenih stranaka što vidimo iz podesenih amandmana je između ostalog i obezzakonjenje dosadašnje prakse povjerenstva da o pojedinom ponašanju dužnosnika izriče svoj sud ili kako je to predsjednik vlade rekao rade reputacijsku štetu dužnosnicima kazavši da je nešto bilo u redu i da nešto nije bilo u redu. Ja sam to otprilike detektirao na slijedeći način. Onima koji rade nedozvoljene radnje po Kaznenom zakonu i po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa para ionako imaju i kazna od tisuću, dvije, pet, deset ili pedeset tisuća kuna im nije neka kazna, ali reputacijska šteta e to im je kazna. Dakle, ne samo da imaju pare i moć nego bi sad još htjeli nego bi sad još htjeli da ono do kraja imaju dobar glas. E ali dok mi budemo imali dobar glas nećemo im dopustiti da imaju dobar glas i u tom smislu će i ovaj zakon postati hit godine ali nadam se da neće trajati puno godina, da će biti promijenjen kad se promijene političke okolnosti, a do tada jedino što nam preostaje da njihov dobar glas ne čuvamo time da mi izgubimo bilo kakav glas i u ovoj igri riječi nema drugo nego da dignemo svoj glas i tražimo glasanje i o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa amandmanima na prijedlog, na Konačni prijedlog Zakona o sukobu interesa i prelazimo na izbor, imenovanja, razrješenja.
Slijedeći je izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, drugo čitanje, P.Z. broj 160. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika Centra i GLAS-a, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, uvažena državna tajnica Nataša Mikuš Žigman. Amandman 1. kluba zastupnika i jedini Centra i GLAS-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Amandman 1. se ne prihvaća. Naime, uvođenje dobrovoljnog članstva nije predmet ovog zakona već je to oslobađanje od članarine za prvu skupinu članova koje obuhvaća mikro i male gospodarske subjekte kao najbrojniji dio članstva.
Izvolite očitovanje.
Hvala predsjedavatelju. Da, jasno mi je što vi pokušavate cijelo vrijeme nametnuti, ali nedvojbeno je da je Člankom 4. propisano to što je propisano, mi smatramo da članstvo u HGK mora biti dobrovoljno, treba funkcionirati po načelu slobodne tržišne ekonomije i plaćanja cijene za zatraženu uslugu. Takav sustav je uveden u susjednoj Sloveniji i tamo to fantastično funkcionira, daje dobre rezultate. Također smatramo da je nužno da se komora suštinski reformira da se prilagodi i da pruža usluge na takav način da sa uslugama HGK budu zadovoljni svi njezini članovi pa ukoliko će biti zadovoljni sa uslugom to će biti najbolja pozivnica da onda i svoje članstvo u toj komori priznaju ali zato što će to sami htjeti ne zato što će im to država nametnuti. Sve ostale odredbe koje se sada uvode ovim zakonom naprosto nisu niti reforma, niti dovode do suštinske promjene. Ovo je ključna tema o kojoj bi zakonodavac trebao povesti računa. Evo ja inzistiram na tom amandmanu i tražim da se o njemu glasa.
Dobro. Amandman 2. istog kluba. Izvolite državna tajnice.
Amandman 2. se također ne prihvaća. Odredbom Članka 32. ovog zakona jednoznačno je propisano da članovi komore iz prve skupine nemaju obvezu plaćanja članarine. Jednako tako propisano je i da u slučaju da pojedini član komore prve skupine odluči plaćati članarinu može koristiti sve posebne usluge i proizvode sukladno odluci skupštine komore. Članak 31. stavak 1. propisuje da visinu članarine za svaku pojedinu skupinu članova komore određuje svake godine skupštine komore. Dakle, obuhvaćeni su svi članovi druge i treće skupine te oni članovi prve skupine koji se odluče za plaćanje članarine. Navedena stipulacija ne ostavlja prostora za drugačije tumačenje odnosno posebno ne za to da skupština komore može odlučiti o obvezi plaćanja članarine za članove prve skupine.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Pa evo mi ćemo ostati kod toga da se o ovom amandmanu glasa. Ja se toplo nadam da ste vi u pravu i da u praksi neće doći do drugačijeg ili dvojbenog tumačenja, a što će u konačnici biti vidjet ćemo nakon što zakon stupi na snagu. Hvala.
Amandman 3. istog kluba.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku tako da glasi. Članovi komore prve skupine iz Članka 30. stavka 2. ovoga zakona koji se odluče na plaćanje članarine dužni su o tome obavijestiti komoru. Obrazloženje je slijedeće. Plaćanje članarine za prvu skupinu znači za mikro i male poduzetnike u sustavu obveznog članstva je ukinuto, ali isti mogu svojom voljom u bilo kom trenutku bez ograničenja izraziti želju da ostanu u režimu obračuna i naplate komorske članarine o čemu onda obavještavaju komoru.
Očitovanje.
Pa prihvaćamo ovakav izmijenjeni oblik.
Dobro, hvala državnoj tajnici.
Poštovane kolegice i kolege dobro jutro! Prije nego što krenemo sa točkom dnevnog reda koja je prva na rasporedu informacije, dakle da ćemo danas nakon izjašnjavanja o amandmanima imati i točku – Izbor, imenovanja i razrješenja koju je raspravio nadležni saborski odbor. Sutra bismo onda započeli u 9,30 sa iznošenjem stajališta i onda bi glasovali i završili sa glasovanjem, tako da ne završavamo sa slobodnim govorom, nego sa glasovanjem. To je to. I možemo onda krenuti - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) 2020/1503 o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 239. Predlagatelj je Vlada na temelju članka 85. Ustava i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, pa bih sada molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenog konačnog prijedloga zakona poštovani državni tajnik Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle kao što ste čuli pred nama je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja s Nacrtom konačnog prijedloga zakona ili ono što je uvrježenije u javnosti, tzv. crowdfunding. Naime, Europski parlament i Vijeće Europske unije 7. listopada ove godine su upravo donijeli predmetnu uredbu i mi sa ovim osiguravamo primjenu iste iako se uredbe primjenjuju direktno mi imamo obvezu da unesemo u našu legislativu sve zakonske pretpostavke da se ona može i primjenjivati. Tom uredbom uspostavljena su jedinstvena pravila diljem EU za pružanje upravo usluge skupnog financiranja koje se temelji na pozajmljivanju i skupno financiranje koje se temelji na ulaganju. Dakle, dvije vrste koje će se moći obavljati putem pružatelja usluge koji ide preko, putem internetske same platforme. Ono što je bitno da je i Europska komisija, odnosno Europska unija prepoznala potencijal i to je ono što je ovdje već više puta kada dolazim iz sfere financijskog sektora uvijek ona dva smjera o kojima sam vam pričao to je povećanje mogućnosti financiranja, dakle oslobođenje kapitala, odnosno financijskih mogućnosti i resursa što se tiče samih ulagatelja ali uz paralelno povećanje sigurnosti. Ovdje se vidjelo da s obzirom da dosta europskih država ima uređeno ili neke su imale, mi smo do sada imali, sa ovim mi uređujemo prvi puta ovo tržište, da prekogranično je bilo dosta neaktivno. Dakle, mi s time kao Hrvatska prije svega dobivamo mogućnost za naše i ovo je namijenjeno za startupove i mala, MSP-ove mala i srednja poduzeća s obzirom da je, to ću kasnije isto napomenuti prag maksimuma financiranja do pet milijuna eura u 12 mjeseci koji se gleda po pojedinom vlasniku projekta upravo da se omogući širi pristup financiranja. Dakle, ako netko tko je startup nema mogućnosti zaduživanja kod kreditne institucije sigurno Hrvatska kao malo tržište kapitala nije davalo ili ne daje dovoljno možda adekvatnosti za prikupljanje financija ovim se otvara za sve zemlje Europske unije tako i za nas i za sve druge članice, države članice. Inače samo, dakle skupno financiranje je značajniji oblik posredovanja gdje je pružatelj usluga skupnog financiranja ne preuzimajući vlastiti rizik upravlja digitalnom platformom koja je otvorena za javnost. To je znači model preko kojeg će se ovo moći prikupljati sredstva, a upravo sa ciljem povezivanja ili olakšavanja povezivanja potencijalnih ulagatelja ili zajmodavaca. Dakle, to je onaj equity based ili long based, dakle ili nekom pozajmljujete novac uz određene kamate i očekivanja povrata ili ulazite u udjele, dakle vlasničke pa postajete suvlasnik same tvrtke. Znači, manje-više samo kratko s obzirom da zakon pred vama kao što sam rekao više govori o primjeni, o nadzornom tijelu, regulaciji i ovome sama uredba se tu toliko ne spominje. Ja ću malo samo govoriti o samoj uredbi. Dakle, tu smo prepoznali tri bitna dionika, vlasnik projekta odnosno onaj koji predlaže projekt za financiranje, ulagatelj onaj koji naravno ulaže i samoorganizacija koja služi kao posrednik to je putem određene internetske platforme kako je ovom uredbom predviđeno, dakle taj pružatelj usluga koji, preko kojeg sve se može obaviti. Što se tiče nekog, nemamo nekog, to smo na odboru imali par upita. Nema nekih zadnjih izvješća što se tiče od samog tržišta, postoji izvješće iz 2015. U svim državama, dakle članicama što se tiče trinaeste i četrnaeste pri čemu je to bilo nešto više od, odnosno gotovo 207 000 projekata ukupne vrijednosti 2,3 milijarde eura. to je što se tiče Europe koji je to bio manje-više od toga je samo 7% imalo neku prekogranični element, odnosno aktivnosti. Dakle, sve je to bilo manje-više u velikoj mjeri unutar samih država članica i zato upravo ovom uredbom se uvodi ta prekogranična mogućnost, jedinstvena pravila za sve kako bi se olakšala mogućnost prikupljanja samih investicija. Dakle, ono što samo treba napomenuti da se ova uredba ne primjenjuje na ostale vrste skupnog financiranja kao ono što je temeljeno nagradama, donacijama ili kad se kao vlasnici projekta pojavljuju fizičke osobe odnosno sami potrošači. Manje-više sam napomenuo neke od glavnih uvjeta. Ja ću ono što se tiče reći što su recimo ciljevi dakle ovih uredbi ili zapravo što određuje ovaj danas zakon pred nama. Prije svega ovim Konačnim zakonom utvrđuje se nadležno tijelo, područje rada i ovlasti nadležnog tijela te prekršajne odredbe za provedbu ove Uredbe. Konkretno to je HANFA naravno. Sama svrha dakle prije svega da subjekti koji imaju namjeru pružati usluge skupnog financiranja a nisu regulirani subjekti moraju dobiti odobrenje za rad uz kontinuirano ispunjavanje primjerenih organizacijskih i kapitalnih zahtjeva. Dakle iz Uredbe je vidljivo da minimum što se tiče bonitetnih zahtjeva koji tvrtke moraju ispuniti je 25 tisuća eura koje može biti i policom osiguranja pokriveno ili vlastitim unosom kapitala i ujedno iznos koji pokriva 5% fiksnih troškova ukupnih troškova u proteklom periodu od 12 mjeseci to je što se tiče pružatelja usluga. Naravno upravo se osigurava zaštita ulagatelja na samim platformama za skupno financiranje kroz obvezu pružatelja usluga skupnog financiranja da testiraju znanje ulagatelja o predmetnim vrstama, ulaganje i sposobnosti podnošenja gubitaka i temeljem toga se radi razlikovanje sofisticiranih ulagatelja i nesofisticiranih ulagatelja. Dakle, ono najkraće rečeno sofisticirani su profesionalni ulagatelji, investicijske kuće koje to rade ili za svoj račun ili u svoje ime za tuđi račun, a nesofisticirani to bi bilo nešto što bi se reklo ovako obično male, manje tvrtke ili samo građanstvo odnosno sami građani. Tu također ima niz određenih uvjeta koji ovom uredbom se uređuje a to je jedna od obveza pružatelja usluga skupnog financiranja da upozori upravo te nesofisticirane klijente i potencijalne klijente o nepostojanju nikakvih mehanizama zaštite ulaganja. U Uredbi je točno navedeno što znači tu je jedna od bitnih informacija zapravo ta brošura koju mora napraviti vlasnik projekta koju paralelno i pružatelj usluge mora provjeriti gdje se stavljaju. To je nešto slično kao kada imate kod stanja na burzi onaj prospekt. Znači neke osnovne informacije i točno su propisani svi oni moraju biti uredbom se navode da moraju biti propisane sve one odgovornosti odnosno odricanja od rizika i upoznavanja zapravo samog nesofisticiranog ulagatelja u što se ulaže. Također što se tiče daljnjih svrha dakle ta informiranja su ono što je najbitnije i najviše po principu najviše se ulaže po principu … podaci zapravo koji su obvezni prilikom bilo kojeg izlaska na samu platformu koji mora vlasnik projekta pružiti potencijalnim ulagateljima pogotovo nesofisticiranim. Također provjera se radi i na razini samog nesofisticiranog ulagatelja koja prelazi tisuću eura. Onda je obveza prelaska tisuću eura ili 10% ukupne imovine ulagatelja u koji ulazi i redovna primanja i imovinu koju on ima prijavljenu. Dakle, zbilja se išlo u ekstenzivno osiguranje ovoga načina financiranja upravo da bi se umanjili ti rizici i povećala sama sigurnost. Ono što je također bitno što se tiče samog dijela zakona, područja rada i ovlasti same HANFA-e, dakle oni imaju ovlasti izdavanja odobrenja za rad, nadzor rada takvih platformi, reguliraju pitanje zaštite klijenta, naravno transparentnosti i promidžbenih sadržaja vezano za pružanje samih usluga, skupnog financiranja, ovlast ovim prijedlogom odnosno Konačnim prijedlogom zakona dajemo im ovlast izricanja administrativnih sankcija i poduzimanja primjerenih i drugih administrativnih mjera znači koje moraju uvijek imati određena načela, učinkovitosti i proporcionalnosti i naravno da budu i odvraćajuće. Kao i sama koordinacija prema europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržište kapitala ESMA u kojeg se vodi upravo registar svih ovih pružatelja samih usluga. Tako da evo u konačnici imamo pred nama novu, jedan novum zakonski koji će omogućiti ja vjerujem našim malim poduzećima, malim i srednjim poduzećima iz starta koji ima jedan kroz postojeće neke platforme koje već u Hrvatskoj neke su i zabilježene ali sigurno sada uređujemo ovo pitanje kako bi proširili mogućnost financiranja i čak i direktnih inozemnih ulaganja u naša sama poduzeća odnosno naše gospodarstvo. Također ovim putem bih samo rekao da predlagatelj prihvaća amandmane koji su došli iz Odbora za zakonodavstvo. Evo zahvaljujem vam na pozornosti i ostajem slobodan za pitanja.
Idemo sada sa replikama. Državni tajniče imate ih određen broj. Sada ću vam reći točno koliko. Šest. Prva je na redu kolegica Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče dakle skupno financiranje bi bio alternativni model financiranja malog gospodarstva i vjerujemo da bi svi ovakvi oblici dodatnih mogućnosti financiranja malih i srednjih poduzetnika bili itekako potrebni. Rekli ste da baš ne znate kakvo je stanje tržišta, nemate baš potpune podatke kakvo je stanje tržišta trenutno u Republici Hrvatskoj. Ja sam sada tu gledala malo, na nekakve radove sam naišla pa kaže da je 2017. i iza toga tržište skupnog financiranja u opadanju. Nešto ima putem donacija odnosno nagrada, a ovo na što se odnosi ovaj Zakon dakle o vlasničkim udjelima tu smo zapravo jako loši. 2020. uopće nije bilo modela temeljenim na vlasničkim udjelima. Što vi mislite kakav je uopće potencijal? Imate li nekakva istraživanja kakav je potencijal tih modela u budućnosti, koje platforme će se još možda ponuditi jer sada ih ima svega nekoliko koliko sam vidjela i nema puno tih projekata?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Da, što se tiče podataka govorio sam o ovim europskim. Nismo uspjeli dobiti od onih 2,3 milijarde tek ranije nešto neke svježije podatke. Što se tiče Hrvatske naravno da smo apsolutno tu izvijestili. Tu je 6 kojih smo primijetili aktivnosti na financijskom tržištu šest različitih tvrtki koje pružaju usluge zajmovnih. Također dva su vlasnička, to je prva naša Croinvest. Što se tiče samih nekih, ovo ste dobro detektirali, dakle, tu se prije svega radilo o skupnom financiranju donatorskog formata, koja je bila [[govornik se ne razumije]] što se ne uređuje ovom uredbom. Ovdje smo rekli ovo je zajmovni i vlasnički. Dakle ili možete putem ove platforme i mogućnosti, nekome posuditi novac ili uć u equity, odnosno u vlasničku strukturu. Od tih donatorskih su bili financiranje projekta Zvjezdarnice u Višnjanu, e-radionice, igrom slučaja tvrtka iz Osijeka koja proizvodi mobilne zaslone, dakle nešto postoji. Naravno da je IT sektor taj koji je najpropulzivniji i najviše očekujemo tu da se prikupljaju sredstva putem ovog, ovih platforma.
Kolega Cappelli, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Dobro je da ulazimo naravno, u tu direktivu koja je prošle godine krenula kroz Europe. Međutim ja sam nešto htio, malo zapažanje jedno, interesantno je da mi već više od desetak godina imamo strane banke u Hrvatskoj kojima bi to bilo i te kako interes dakle, znamo da je talijanske banke, njemačke, austrijske, mađarske i tako dalje, su na području Hrvatske već duže vrijeme. Njima bi to pogotovo bilo interesantno da upravo nemaju razliku između jednog i drugog tržišta, a nisu se nešto previše trgale da tako nešto inzistiraju na razini EU, a ni Hrvatske. Tako da mi je drago da je došlo do toga, upravo da se ona razlika u kamatama koja se i te kako vidjela između zaduživanja tvrtki u Italiji. Ta ista tvrtka kad se zaduži u Hrvatskoj, potpuno druga priča od garantnih papira pa do svega drugoga. Drago mi je da je do toga došlo upravo i zbog banaka. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa da, ja bi samo kratko napomenio, u uvodnom izgladanju. Dakle, mi na našem tržištu kapitala, odnosno financijskih investicija smo uvijek bankocentrični. Ne uvijek, nego smo izuzetno u tom smjeru. Dakle sva naša poduzeća kada prikupljaju sredstva manje-više se obraćaju kreditnim institucijama. Kad ste startup, vi možda ne možete zadovoljiti uvjete za dobivanje kredita. Ovo je upravo jedna od mogućnosti kako možete doći do sredstva. Znači ovo ima trostruku neku mogućnost, kojom se ovo nudi. Nije samo prikupljanje sredstava, nego prikupljanje i znanja. Kroz ulaske u equity vi dobivate ljude možda koji se time bave, koji će doprinijeti razvoju vašeg projekta, vašeg poslovnog poduhvata. I treći, oni koji je prepoznat isto uredbom je marketing. Dakle, vi kroz ovo oglašavanje kroz izradu brošure, možete svoje proizvode, aktivnosti, isto ima i taj marketinški aspekt. Dakle, gleda ne samo kroz ovaj dio financiranja, nego i kroz niz različitih aspekta koji se ovim otvaraju našim malim poduzećima.
Sada je na redu kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa, jedno pitanje vezano za crowdfunding u Hrvatskoj. Da li će ova nova regulativa, možda poskupjeti njihov ukupni biznis. Jer znamo da te platforme ipak su na nekoj granici profitabilnosti i ovaj, mi osobno zagovaramo ovakav zakon, jer treba biti reguliran. Međutim, da li imate od njih nekakav povratan, povratni feedback, povratnu informaciju, da li će ipak ovakva nekakva regulacija, za ovako ipak plitko tržište u Hrvatskoj za njih uopće nešto značiti. Je li ipak sad trebaju se registrirati, dobiju nekakav nadzor, imat će nekakve vjerojatne i određene druge zahtjeve od regulatora, pa čisto da li je i HANFA radila nekakav trošak uopće to za njih, ili je to, ili je to za njih, ipak će biti prihvatljivo? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da, u zakonu je predviđeno, imate samo jednu napomenu da će HANFA urediti vlastitim pravilnikom što se tiče samih naknada. Dakle sigurno za nadziranje za sve troškove, to, to ide. Ono što, paralelu ću samo povuć s prethodnim pitanjem isto oko bankarskog sektora. Dakle, banke također morale bi uć u postupak odobrenja. One ne mogu automatizmom ovo radit. Ali ovo je njima direktna konkurencija, dakle. Ovo je nešto što mi uzimamo dio kolača, da tako kažem, od banke i idemo na ovaj način otvoriti mogućnost. Što se tiče samih profitabilnosti, ovo prekogranično je ključ. Jer vi ovim otvarate velik scope, prikupljate investicije na razini same EU, koje nemamo mi potencijala, kao naše tržište kapitala u Hrvatskoj nemamo. I time ja mislim da će oni nać i svoju profitabilnost da prikupljaju investitori iz cijele Europe za hrvatske projekte. Na jednostavan, transparentan i sigurniji načini, nego što je to sigurno do sada bilo napravljeno. Dakle našim tvrtkama omogućujemo širinu, a onda će i naći sami ovi pružitelji usluga tu svoju računicu, siguran sam.
Hvala, kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, državni tajniče. Dobro je da preuzimamo ovu pravnu stečevinu EU u naše zakonodavstvo i zapravo da se stvara jedan jedinstveni pravni okvir u zemljama članicama EU. Međutim mene zanima, da li u ovoj uredbi postoje mehanizmi kojima bi se kontroliralo porijeklo novca ulagača? Da na neki način izbjegnemo, potencijalno govorim, mogućnost pranja novca kroz ovakav vid ulaganja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da, iščitavajući uredbu, ima ne samo i taj segment koji napominjem, nego i segment sukoba interesa. Dakle da vlasnici samih pružatelja platformi ne smiju financirati svoja, svoje projekte, da njihove povezane osobe, dakle, išlo se sve naravno i kroz zaštitu samog podataka, GDPR-a, u odnosu na nadzorna tijela. Naravno da je uvršteno kroz ovaj aspekt, upravo ovim zakonom to omogućavamo jer recimo svaki, svaka informacija o nekom novom vlasničkom projektu ide prema HANFI. I HANFA je ta koja kontrolira cijeli postupak. I ako se pojave neke anomalije, što ste tiče samog financiranja, jer oni moraju utvrđivati, sami pružatelj usluga je ono što sam napomenuo, ako je iznad 1000 eura, iznad 10% neke imovine, onda oni to moraju provjeriti i upozoriti. Ne sa ciljem sprječavanja s, pranja novca, nego sa ciljem zaštite tog samog ulagatelja. Ali te informacije se prosljeđuju HANFI i ona može reagirati tako da je sve mislim, s te strane, što se tiče toga pokriveno.
Kolegica Perić.
Hvala lijepa predsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovo je vid alternativnog financiranja pogotovo ovo što ste rekli za startupove koji nemaju još uvijek reference koje bi bile dovoljne za evo, banke, koje će na ovaj način će dobiti zaista konkurenciju. Ono što je još dobro i bitno da se, s obzirom da ćemo i vrlo brzo i mi, kao država ući u Eurozonu, prema tome to je još jedan, jedna prednost ukupnog kapitala. Ali još je važno reći da osim zajmova, se može ući i u vlasničku strukturu. Dakle, te tvrtke koje imaju ozbiljne dakle te tvrtke koje imaju ozbiljne projekte zaista onda mogu na taj način ulaziti u sve te odnose i time omogućavati da se kvalitetno razvijaju projekti na našem području.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da, dakle dobro ste ovo konstatirali za euro. Mislim da će to sigurno doprinijeti kako snižavanju samih kamata i troškova financiranja, tako i u mogućnosti prikupljanja ovakvog vida financiranja. Naravno ono što bih još napomenuo kad govorim o toj vlasničkoj strukturi, dakle same tvrtke za pružatelje usluga posredovanja. Dakle, kod njih se ne vrši platni promet, oni nisu burza, njima se ništa ne uplaćuje, oni ne sklapaju ugovore o prijenosu, to se radi putem svakog nacionalnog zakonodavstva, kod nas to ide putem javnih bilježnika. Dakle, oni su samo jedan alat, odnosno jedan centar u kojem vi dobivate informaciju i pregledavate koje brošure, informacije, koje projekte želite financirati i ulažete i oni spajaju vas sa onim kojima treba financiranje. Ono što je također bitno da se kod zajmova tu otvara i sekundarno tržište putem oglasne ploče nad tim istim pružateljima usluga. Dakle, tu se mogu prodavati zajmovi oni su budući prinosi na nešto što ste dali što također povećava aktivnost na samom tržištu kapitala.
Hvala. I kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani kolega, pozdravljam donošenje ovoga. Istini za volju to je već na snazi, tako da mi danas glasamo o nečemu što se u EU već primjenjuje mjesec dana, a ista je regulativa bila donesena prije godinu i nešto dana. Moje je pitanje, ne mislite li da smo mi još neke zakone trebali uskladiti uz ovo kao što se tiče Zakona o tržištu kapitala, Zakona o trgovačkim društvima eventualno. I moram priznati vrlo mi je nejasno kad govorimo o tome da ćemo samo dobivati sredstva izvana. Vrlo vjerojatno se i nama otvara tržište EU kao mogućim ulagačima, pa mi je onda nejasno iz ovog zakona na koji način ćete raditi zaštitu ulagatelja koji su Hrvati prema van. Mi smo ovdje na neki način do sada imali onaj SKDD, odnosno SDA.
Hvala. Izvolite odgovor.
Da, što se tiče prvog dijela pitanja, dakle upravo kako bi se osigurala pravna sigurnost i administrativno rasterećenje u pogledu osoba i aktivnosti obuhvaćenim područjem primjene uredbe kao što ste rekli ona se direktno primjenjuje, ne samo ova, nego sve uredbe, a mi osiguravamo pretpostavke da se to može, te kako bi se izbjegla situacija u kojoj određena aktivnost podliježe višestrukim odobrenjima za rad. Dakle, to je ovo administrativno rasterećenje u EU. Pravne osobe koje imaju odobrenje za rad kao pružatelji usluga skupnog financiranja u skladu sa uredbom bit će izuzete od primjene relevantnih odredbi Zakona o tržištu kapitala. Tako da točno se napravilo razlikovanje kako ne bi previše administrativno opteretili. Što se tiče mogućnosti, naravno da ona ide dvosmjerno, da naši građani mogu financirati projekte što se tiče domaćih platformi, dakle onih hrvatskih koji će pružati eventualno informacije o stranim projektima ili sudjelovanja na nekim stranim platformama. Dakle, to ide u dvosmjernom smjeru. Ali mi sigurno gledamo ovdje ono što je nama najbitnije promidžba naših tvrtki i naših projekata.
Hvala vam. Zahvaljujem državnom tajniku. Došli smo do kraja. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama se danas nalazi jedna uredba koju ćemo mi direktno primijeniti, a radi se o skupnom financiranju. I sad kad ovako čitamo nekakvu uredbu i kada danas pokušavamo u ovakvom svijetu raširenosti tih financijskih usluga pokušati jednostavno plastično objasniti o čemu se ovdje radi iščitavajući sam taj pojam kao foundinga, skupnog financiranja itd. da bi jednostavno prezentirali radi se s jedne strane to je novi pojam koji u Hrvatskoj vjerojatno zna samo nekoliko tih investitora koji se time bave. Većina građana i sam pojam i sam pristup takvom nekom skupnom financiranju nije baš poznat, jer uglavnom to se vidi po zadnjem izvješću Hrvatske narodne banke. Naši građani najviše su orijentirani na poslovne banke i na dizanje gotovinskih kredita. To je u Hrvatskoj broj jedan gotovinski krediti, nenamjenski krediti i s druge strane ono kad banke to dalje prodaju trgovanje dugovima. To je evo kad gledate financijski sektor u Hrvatskoj to je u potpunosti 99% da ne kažem cjelokupnog načina financiranja. Ovdje se radi o jednom novom modelu koji se temelji na novim tehnologijama koji je još kompliciraniji cjelokupni taj proces gdje se između onoga koji treba kapital, to su poduzeća uglavnom obrtnici, mala i srednja poduzeća i onaj koji ima kapital to su uglavnom građani koji imaju taj dio novaca. Ne govorim ovdje o bankama, nego građanima individualcima ili drugim poduzećima. Kako ih spojiti? Onaj koji treba kapital i onaj koji ima kapital da se zapravo spoji i da krene određeni dio investicija. To se prije radilo preko tržišta kapitala, odnosno preko burze i to je ono što uglavnom u Hrvatskoj mi poznamo kao burzu, kao infrastrukturu gdje postoji kompanija koja izda vrijednosne papire. Postoje s druge strane građani, javni prospekt, uložite novac i zapravo vaš novac, pratite zapravo vašu investiciju putem te kompanije na burzi. E sad se nalazi, kako se razvijaju tehnologije daljnje se razvijaju tehnologije javlja se tzv. skupno financiranje ili tzv. taj crowfounding koji se zapravo događao cijelo vrijeme, jer tehnologije idu tako brzo, on se događao ali nije bio reguliran. I upravo zašto Europa uvijek ide prije toga nego što ide u SAD zato što je ona bila velika kriza 2008. godine, a mi smo je osjetili u Hrvatskoj dosta dugo jer smo imali 6 godina recesije. I prije nego što se razvije taj nekakav model financiranja putem tih platformi, putem interneta Europa to želi regulirati i to je dobro. Još jedan dobar zakon koji zapravo mi prepisujemo od Europe, vjerojatno od tih svih zemalja u Europi. Uglavnom to prednjače Velika Britanija, Francuska i Njemačka. To su 3 zemlje u kojim najveći dio tzv. tog skupnog financiranja te neke velike zemlje sa razvijenim financijskim tržištima koji imaju financijska tržišta razvijena 200 godina. Imaju razvijena tržišta kapitala i te načine financiranja, oni su također, prednjače u tome. Vjerojatno ove manje zemlje, pogotovo Hrvatska i cijeli vjerojatno istočni dio Europe slabo to poznaje. Međutim, da bi se, ne bi dogodile nikakve određene digitalne prevare, na tom nekakvom obliku, sad to Europa regulira i to je dobro da onaj koji traži novac putem tih internetskih platformi mora vrlo jasno reći gdje će uložiti taj novac, koji su oblici rizika, znači mora izraditi cjelokupnu proceduru šta će s tim novcem raditi, da bi onaj koji ulaže novac imao informaciju jer uvijek vam se ovdje radi o informacijama, da li imamo dovoljno informacija u ono u šta ulažemo, gdje ulažemo taj novac. Kada ulažemo novac u banke, relativno smo sigurni, zašto? Zato što i ponovo regulative kažu, štitimo vas do 100 tisuća eura po računu i onda građani ne moraju toliko brinuti šta će biti ukoliko propadne određena banka jer ipak postoji sustav regulacije zaštite tog novca. Međutim, šta se danas događa? Danas imamo, kamate su nikakve, 0%. 0% su bankarske kamate i šta onda građani rade? Veći dio svog novca što ga imaju ulažu, a vidimo da inflacija ozbiljno nagriza, sad već ozbiljno nagriza taj dio novca koji štedimo znači na 0 do 1%, sad je ta inflacija, vidimo, ne u Hrvatskoj, ali u europskih zemljama po cijena ide i preko 5, 6 i 7%. Šta se događa u tim ... [[Govornik se ne razumije.]] da građani povlače novac sa bankovnih računa i traže gdje će ga ulagati. Traže gdje će ga ulagati da bi zaštitili ga barem od inflacije. U Hrvatskoj ono temeljno pravo ulaganje u nekretnine, to nas je nekako povijest naučila, ulažemo u nekretnine da bi sačuvali nekakvu vrijednost toga novca, je l? Pa tako i Hrvati su najveći vlasnici nekretnina u Europi, skoro preko 90%. Međutim, i sada cijene nekretnina divljaju, idu jako puno, znači idu iznad svih mogućih limita i sad se postavlja pitanje da ovaj jedan dio novca koji građani imaju, ako im sad već stvara određene minuse, gdje ulagati i sad se javlja tzv. taj crowdfunding ili skupno financiranje gdje vam putem razno raznih internetskih platformi nude s druge strane, razne poduzeća, OPG-ove, projekte, mala i srednja poduzeća koja kažu vam, uložite u nas, mi ćemo vam dati veći prinos nego što imate taj prinos na računima, je li? I zato je dobro da ovaj Zakon donesemo da bi to bilo regulirano odnosno da bi se zaštitili mali ulagatelji, da bi oni ikoji ulažu taj novac, da bi znali da ipak s druge strane postoji nekakvo regulirano tržište i šta se s ovim Zakonom radi? Znači on ne govori o crowdfundingu, on samo kaže da će taj novac, te platforme koje će zapravo su, preko interneta, da moraju biti registrirane, znači da ne mogu biti na divlje, znači da moraju biti registrirane, da moraju imati odobrenje HANFA-e, regulatora, da i HANFA mora licencirati, da i HANFA mora nadzirati i da moraju zadovoljiti cjelokupni proces kada nude taj svoj proizvod, da moraju zadovoljiti cjelokupni proces od marketinškog ulaganja, marketinškog cjelokupnog tog procesa i da je to strogo kontrolirano i praćeno. Da taj mali ulagatelj koji želi taj svoj novac povući, ne držati ga više na računu, da s druge strane, zna da postoji ipak neko regulirano tržište. I zbog toga smatramo da je to i prije nego što je razvilo se to tržište skupnog financiranja u Hrvatskoj, da je dobro da je regulirano. Ovdje je državni tajnik vrlo dobro rekao o razvoju tržišta u Hrvatskoj pa tu postoje nekakve platforme Funderbeam, koja je u 5 godina prikupila oko 5 milijuna eura, onda Cro-Invest koja je negdje 3,5 milijuna kuna, itd., znači postoje u Hrvatskoj začeci tog nekakvog razvijanja tog crowdfundinga, je l'? Međutim, oni su skuplji izvor financiranja nego bankarska usluga, je l', trenutno jer svaki taj startup, da budemo potpuno otvoreni, da on traži novac, on traži novac, onda ga može dobiti, taj novac jeftiniji, pa otišao bi u banku, bilo koji startup koji je projektno financiranje, ima i cjelokupni, otići će u banku i danas, on bi dobio tu u banci po 1 do 2, 3%, u HBOR, HAMAG, država je razvila cijeli instrument financiranja malog i srednjeg poduzetništva. Ne samo kroz HBOR, HAMAG i brojne druge, i ovo što nude i europski fondovi. Znači ovdje se ipak radi o nešto rizičnijim projektima, nešto rizičnijim projektima nego što su oni koji mogu zadovoljiti ove cjelokupne procese jer ipak, ne možete reći da ne može nitko danas konkurirati boljim uvjetima nego što nudi HBOR i HAMAG po 1% za male i srednje poduzetništvo. Znači čim netko će ne može dobiti tamo, javlja se preko ovih platformi za, ali to znači da je i rizičniji projekt. Ne znači da je loš projekt, da taj projekt može, da će propasti, ali je rizičniji, a to moraju znati građani koji su s druge strane, žele ulagati u takav oblik, da imaju nešto, i oni će vjerojatno tražiti nešto veći prinos, da budemo s druge strane potpuno otvoreni, i ti građani koji ulažu taj novac traže vjerojatno veći prinos, možda 4 ili 5% nego što imaju novac na računima i čim ovaj traži veći prinos, a i s druge strane, ovo je rizičniji projekti, i jedni i drugi izlaze izvan nekakvih standarda normalnog financiranja u Hrvatskoj, to je potrebno regulirati da se ne bi zaigrala ekipa i zato je dobro i zato podržavamo ovaj Zakon da se implementira čim prije i dobro je da koristimo dobre prakse EU i to je još jedna dobrobit Hrvatske na jedinstvenom europskome tržištu i tržištu kapitala i Klub SDP-a će ovaj Zakon podržati. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Idemo sada na Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Begonja, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Pred nama je dakle Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU iz 2020/1503 o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja s konačnim prijedlogom zakona i kojeg će naravno, Klub zastupnika HDZ-a podržati. Skupno financiranje kao jedan novi moment, novi oblik za poduzeća je alternativni način prikupljanja kapitala i to u kao što je rečeno, u ranoj fazi njihovog rasta, a posebno je važan način prikupljanja kapitala za startupove te mala i srednje poduzetnike. Do sada je u pojedinim državama članicama do donošenja ove Uredbe skupno financiranje bilo regulirano nacionalnim pravnim normama ili zapravo uopće nije bilo regulirano, a donošenjem Uredbe EU Parlamenta i Vijeća EU kao i donošenjem Direktive iz 2020/1504, stvoren je zakonodavni okvir u pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća koji je u primjeni od 10. studenog ove godine. Okolnosti da ne postoje zakonski okviri u nekim državama članicama EU glede reguliranja ovog pitanja skupnog financiranja do donošenja predmetne uredbe, sprječavale su tzv. prekogranično pružanje usluga skupnog financiranja, kao i razvoj samog tržišta financijskih instrumenata. Ova Uredba koju mi, zakon, predmetnim prijedlogom Zakona preuzimamo predstavlja po prvi put istovrsni set pravila za pružanje usluga skupnog financiranja za poduzeća koja imaju svoj poslovni nastan na području EU, a odnosi se na pružatelje usluge skupnog financiranja koje je temeljeno na pozajmljivanju ili na stjecanju vlasničkog udjela. Propis ima za cilj da se poduzetnicima olakša pristup novim izvorima financiranja. Korist donošenjem navedene uredbe, imaju s jedne strane, vlasnici projekata kojima se bitno širi broj mogućih ulagatelja u njihove projekte, ali koristi imaju sami ulagatelji kojima se povećava mogućnost plasiranja njihovih financijskih sredstava. Pružatelji usluga skupnog financiranja moraju ispuniti minimalne zahtjeve koji djeluju na matičnom tržištu ili na tržištu kapitala drugih članica EU i ima ulogu operatera digitalne platforme koja je otvorena za javnost i koja omogućava lakše povezivanje ulagatelja ili zajmodavca s poduzećima koja traže te tzv. alternativne izvore financiranja. Uredbom su pokrivene ponude projekata koji se nude na internetskoj platformi uz ograničenja u visini od 5 milijuna eura na razini svih ponuda jednog vlasnika projekta unutar 12 mjeseci. Također, predmetnom Uredbom regulira se pitanje izdavanja i odobrenja za rad i nadzor rada navedenih digitalnih platformi, zatim pitanje zaštite klijenata, transparentnost promidžbenih sadržaja u svezi sa pružanjem usluge skupnog financiranja. Zatim, Uredbom se regulira i pitanje nacionalnih nadzornih tijela, uključivo davanjem ovlasti izricanja administrativnih sankcija i poduzimanja primjerenih drugih administrativnih mjera koje moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, kao i pitanje koordinacije od strane europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala. Dakle, poduzetnicima se otvaraju mogućnosti prikupljanja kapitala i putem prodaje udjela u društvima ograničene odgovornosti koji će trebati zadovoljiti određene uvjete prenosivosti. Mi ćemo, poštovane kolegice i kolege, donošenjem ovog Prijedloga zakona, uskladiti svoje zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU na način da će se omogućiti provedba Uredbe, a Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala osigurano je da se na pružatelje usluga skupnog financiranja ne primjenjuju odredbe Zakona o tržištu kapitala iz razloga kako bi se izbjegla primjena dvostrukih pravila na subjekte kada pružaju usluge skupnog financiranja te kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti između svih tržišnih sudionika. Prijedlogom zakona postiže se da se HANFA-i dodjeljuje ovlast potrebna za izvršavanje zadaća na temelju Uredbe u odnosu na pružatelje usluga skupnog financiranja, što uključuje izdavanje odobrenja za rad pružateljima usluga skupnog financiranja, zatim nadzor nad radom platformi za skupno financiranje, ovlast podnošenja optužnih prijedloga za prekršaje koji su propisani za kršenje odredbi u predmetnoj uredbi, kao i zaštita ulagatelja na platformama kroz obvezu pružanja usluge skupnog financiranja da se testiraju njihova znanja o predmetnim vrstama ulaganja i njihovoj sposobnosti podnošenja gubitka. Na taj način, nakon te provjere pružatelj usluga klijente kategorizira na sofisticirane i nesofisticirane ulagatelje, a ovim nesofisticiranim ulagateljima, pružatelj usluga treba ih upozoriti o nepostojanju nikakvih mehanizama zaštite njihova ulaganja, o postojanju rizika od cjelokupog gubitka uloženog iznosa te da pojedini proizvod nije u skladu sa klijentovim ulagačkim profilom. To su vrlo važne informacije za ulagatelje prije njihove konačne odluke o ulaganju. Sve klijente ulagatelje, pružatelje usluga skupnog financiranja, obvezan je informirati o karakteristikama samih proizvoda, odnosno projekata, dajući im brošure sa ključnim informacijama, prije potencijalne realizacije ulaganja te ih informirati o svim bitnim promjenama karakteristika ulaganja. Prijedlogom zakona također se uređuje odnos pružatelja usluga i vlasnika projekta na način da postoji obveza izrade brošura sa ključnim, brošure sa ključnim informacijama o ulaganju, to izdaje vlasnik projekta, a pružatelj usluge skupnog financiranja odgovoran je za praćenje točnosti prikazanosti podataka i za upozoravanje vlasnika u slučaju greške koje mogu imati materijalne učinke na ulagatelje. Kako bi se osigurala pravna sigurnost i administrativno rasterećenje u pogledu i aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene predmetne uredbe te kako bi se izbjegla situacija u kojoj je određena aktivnost podliježe višestrukim odobrenjima za rad u EU pravne osobe koje imaju odobrenje za rad kao pružatelj usluga skupnog financiranja su izuzete od primjene odredbi Zakona o tržištu kapitala kada pružaju usluge skupnog financiranja za poduzeća. Također prilikom podnošenja zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad primjenjuje se tzv. pojednostavljeni postupak izdavanja odobrenja ako HANFA već raspolaže s određenim poslovnim podacima o pružatelju usluga skupnog financiranja u svezi s ranije izdanim odobrenjima u skladu s odredbama Zakona o tržištu kapitala. I na kraju potrebno je još istaknuti da se Uredba 1503/2020 ne primjenjuje na skupno financiranje koje je temeljeno na nagradama, donacijama ili kada su kao vlasnici projekata pojavljuju fizičke osobe, građani tj. potrošači. Hvala na pozornosti.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika socijaldemokrata poštovani kolega Brumnić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Pa reći ću iznimno mi je drago izić za ovu govornicu i vidjeti da se svi slažemo oko nečega, da se slažemo oko toga da je bitan razvoj hrvatskoj društva, da je dobro da smo u Europi jer ta Europa barem u ovom financijskom dijelu više-manje mislim da zna kuda ide odnosno ima određene naznake toga da zna što želi napraviti. Ono što je Europa krenula raditi to zadnji put kada smo govorili o sekuritizaciji ustvari pokušava na neki način nešto što je Amerika davno napravila, povećati … kapitala odnosno obrta i kapitala ne bi li stoga povećala gospodarsku aktivnost. Ja načelno mislim da je to dobro i pogotovo mislim da je to dobro kada je regulirano odnosno što mislim kada govorim regulirano? Kada su zaštićeni oni koji trebaju biti zaštićeni odnosno oni koji nemaju sve informacije, a to su u ovom slučaju u pravilu ulagatelji jer onaj koji želi nešto prodati taj zna što želi prodati. Onaj koji to želi kupiti je vrlo upitno da li zna sve informacije, ali je spreman preuzeti određeni rizik i iz tog rizika kao što je kolega Lalovac rekao, imati i nešto veću dobit. E sada, kolega je ovdje govorio o ne sofisticiranim i sofisticiranim ulagateljima, neka su se to zvali institucionalni i ne institucionalni, ono što se kod toga pojavljuje ko problem da operater digitalne platforme možda u danom trenutku štiteći sebe će onemogućiti nekome izlazak na tržište odnosno ulazak u nekakav projekt neovisno što je ta osoba sprema preuzeti rizik. Mislim da je to pitanje o kojem treba razmislit, ovo kad govorite tisuću eura 10% imovine, moram priznati veliki dio ljudi koji se bave ulaganjima i rizikom prelaze te granice. I ja moram priznati nekako je normalno da ih prelaze, da te granice nisu takve da ih kao što smo bili svjedoci 2008. određena kreditna opterećenja odnosno … potope do kraja života, ali i to je rizik koji su sami preuzeli. Ovakva zaštita kakva se ovdje predlaže dobra je. Ono što ja postavljam pitanje, to je pitanje gdje će se bilježiti vlasništvo? Ovdje je rečeno bit će upućeni na javne bilježnike odnosno na nekakvu proceduru koja opet podliježe normalnom procesu kakav danas poznamo, a u tom slučaju vrlo teško, osim onih velikih će netko pristupat našem tržištu odnosno mi ćemo pristupat stranom jer netko tko želi uložiti tisuću, dvije, tri eura ne bude otišao u Berlin potpisat ugovor niti će netko iz Berlina napraviti kod nas. Ono čega u ovome nema, a čega samo danas svjedoci to je kriptno valutno tržište odnosno cijeli taj jedan proces i postupak koji se desio u svijetu koji mi na neki način, ne znam, nije da ne želimo vjerojatno regulirat nego se ne snalazimo u tome, a koji preuzima primat u ovakvim projektima i mislim da bi mi kao društvo trebali sagledati i taj dio tržišta i na neki način dati pokušati dati odgovore. Kažem, što se samog ovog tiče gdje mi na neki način spajamo onoga i to na uređen način, spajamo onoga ko treba kapital sa nekime ko ima kapital koji je spreman riskirati ne bi li se nekakav projekt pokrenuo je dobro za naše gospodarstvo, dobro je za naše društvo. Ne možemo praktički napraviti ništa loše u društvu na način da će od toga netko imati štetu jer onaj tko preuzima rizik, tko će proučiti cjelokupnu dokumentaciju koja će prema ovome biti mu dostupna je svjestan toga u što ulazi. Ono što je meni pitanje ovdje se govori i o individualnom upravljanju zajmovima, moram priznati nakon što smo zadnji put donijeli onaj zakon o sekuritizaciji što ovdje pokušavamo? Da li je ovo samo direktno davanje zajma firmi koja ga treba, pa se izbjegava banka ovo o čemu je kolega govorio gdje banke nisu spustile kamate kod nas, a spustili su ih u ostatku Europe ili je to nešto drugo? Kažem, ovaj zakon treba podržati, meni je žao pošto je praktički na snazi odnosno donesen u Europi prije godinu i par mjeseci, prije mjesec dana je stupio na snagu da se nismo ubrzali i možda vidjeli što još u nekim od drugih zakona možemo promijeniti ne bismo li ovakav pristup kapitalu odnosno razvoja društva poboljšali. Ja ću se sada prisjetiti nečega što je bilo prije jedno godinu dana doneseno i što mislim da je bilo iznimno dobro, a to su bili oni internetski nomadi tzv., a ovo je još jedan iskorak u nekakav prostor koji se nadamo da će biti dobar. I ja se evo iskreno nadam da će ovaj zakon pomoći našim startupovima, ljudima koji imaju ideje, a koje ne mogu plasirati iz jednostavnog razloga jer ne mogu prikupit kapital jer banke ne žele riskirati s njima da će pronaći ulagatelje. I da će ti ulagatelji u skladu s procjenom ostvariti profit jer im je to bio cilj. I da će ovakvim uređenjem biti bolje u cijelom hrvatskom društvu. Evo, hvala lijepo.
Idemo sada na završna obraćanja, javio se Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Marin Mandarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice zastupnice i zastupnici evo jedno završno nakon ove kratke rasprave. Možda i ne čudi što je kratka s obzirom da čuli smo uvodno da zapravo uredba stupila na snagu prije otprilike 2 mjeseca što znači da je u donošenju ovog zakona samo je preuzimanje uredbe takva kakva je i upisivanje u naš, naš pravni, pravni poredak pa nekako možda i ova rasprava je u funkciji …/nerazumljivo/… svijesti o usluzi skupnog financirana, da to zapravo je nešto što postoji, što se sada evo uvodi i u pravni poredak kako EU tako, tako i Hrvatske. Naravno radi se o proširenju i liberalizaciji financijskog tržišta i financijskih usluga, ali istovremeno ovaj prijedlog zakona predstavlja i određenu regulaciju. Čuli smo i u prethodnim raspravama regulacija je dobra s obzirom da je ovo nešto novo, nešto nove kako na strani financiranja ali tako i na strani ulaganja. Čuli smo da je to alternativni izvor financiranja da li kao kreditnog financiranja ili ulagačkog financiranja ali s druge strane i alternativan izvor odnosno način ulaganja za one koji imaju višak sredstava pa bi se odlučili na ovaj način i ulagati. Dobiti eventualno bolje povrate na svoje, na svoje ulaganje nego što je to trenutno uz niske kamatne stope bankama. Za očekivati je da će tih vrsta aktivnosti biti sve više i više, da će se za to odlučivati i kako smo čuli izraz nesofisticirani ulagači zapravo pod tim podrazumijevamo male ulagače što bi rekli obične ljude koji imaju viška novaca pa će se odlučiti i na ovaj način uložiti svoja sredstva. I naravno da razina njihove informiranosti da tako kažem o svemu tome, iskustva ulaganjima nije na nekoj primjerenoj razini i zbog toga je potrebno, potrebna i dobra ova dodatna, dodatna regulacija naravno u svrsi i u funkciji zaštite malih, malih ulagača. Evo, čitajući ovaj prijedlog zakona jedino što mi malo zapalo za oko što me zažuljalo je oko brošure sa ključnim informacijama za ulaganje. Jasno je koja je njena funkcija da zapravo rasvijetli i sve nedoumice u, u okviru jednog potencijalnog ulaganja no ono što kažem malo zagolicalo me to što ta brošura može biti na hrvatskom ili na engleskom ili na engleskom jeziku i tu će se možda malo u praksi doći do razilaženja recimo malih ulagača nesofisticiranih koji nemaju toliko iskustva, a podastre im se brošura o ključnim informacijama o ulaganju isključivo na engleskom, na engleskom jeziku. Vidio sam da i uredba propisuje domaći jezik plus još jedan drugi koji se prihvaća, evo izgleda naše tijelo odnosno u suradnji s HANFOM odlučio je da prihvaćamo i brošuru na engleskom jeziku, možda smo trebali tu dodatno i razmotriti i tu opciju da bude obavezna brošura na hrvatskom jeziku, a onda na engleskom po potrebi i ako se hoće. Poznate su nam brošure tipa investicijskih fondova tvrtki koje su …/nerazumljivo/… na burzama, koliko ja znam uvijek to bude na hrvatskom jeziku obavezno, a onda eventualno ako se još želi na kojem, na kojem stranom, na kojem stranom jeziku. Ali kažem evo to je preneseno iz uredbe sad da li se je moglo ili nije se moglo inzistirati na obaveznom hrvatskome to ćemo evo možda čuti i od predstavnika predlagatelja u završnome. I evo ono što bi rekao s obzirom da je ovo prvo uspostavljanje opće regulative u ovom području vjerojatno kako se budu širile i prakse i aktivnosti će i ubuduće se dodatno da li zatezati odnosno dodatno regulirani ili deregulirati tako da u godinama koje su pred nama vjerujem da će i Hrvatski sabor raspravljati o budućim nekim promjenama, promjenama i izmjenama, ali opet kažem dobro je i ovu raspravu treba zapravo gledati u funkciji podizanja svijesti o uopće postojanju mogućnosti skupnog, skupnog financiranja. Evo, Klub HDZ-a naravno podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala.
U ime predlagatelja završno poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, dakle kao i uobičajeno osvrnut ću se na izlaganja, par pitanja koja su napravljena i ponoviti ovako malo sada slobodnije u ovom završnom, plastičnije dočarati o čemu se još jednom radi. Dakle, ciljevi prije svega ovim našim zakonom gdje utvrđujemo obveznike primjene uredbe, nadležnog tijela, suradnje između nadležnih tijela kad tu govorimo o HANFI i ESMI i prekršajnih odredbi. Dakle, glavni cilj je upravo otvaranje mogućnosti za prekogranično djelovanje platformi za skupno financiranje, a time i prikupljanje kapitala puno većeg broja ulagatelja uz istovremeno povećavanje pravne sigurnosti i održavanja visoke razine zaštite ulaganja. Najplastičnije rečeno, tvrtke kao što smo ovdje čuli koje se ne mogu zadužiti regularnim onim putem koji smo svi navikli, a to je putem kreditnih sredstava ili ne žele jamčiti privatnom imovinom za projekt koji njihovo poduzeće, obrt znači svi oblici društava su prihvatljivi ide prema ovakvom načinu prikupljanja sredstava, uz ona tri osnovna, a ne mora biti samo financijski interes, može biti znanje, znači ide prikupljati znanje da dobije partnere koji znaju i koji se time bave, ako govorimo o pojedinom projektu i pojedinoj djelatnosti ili oglasiti se putem ovakve platforme u vidu povećanja vidljivosti vlastitog proizvoda, vlastitog projekta dakle marketinški aspekt. Mogu biti sva tri, može biti jedan od ta tri prihvatljiva na način na koji je to prihvatljivo da maksimalno se ne minimizira rizik, toga ne možemo napraviti ovo je rizičnije, ali ono što se ovdje propisuje da moraju ulagatelji, da moraju biti svjesni da pružatelj usluga platforma mora kroz niz obveznih elemenata koje moraju staviti i brošuru koji moraju i propitkivat, koji moraju i provjeravat se upozna potencijali ulagatelj u rizike. Naravno tu je propisana i odgovornost za naknadu, dakle ti ulagatelji imaju pravo potraživati naknadu za štetu od vlasnika projekta ako je nešto prijetvorno, krivo, netočno stavio i čak i od pružatelja usluga ako je to isto morao ili mogao znati u startu, a nije nekom pažnjom, onom dužnom pažnjom gospodarstvenika otklonio ili upozorio i uopće stavio nešto. Naravno još kad ta informacija ide na HANFA-u još ima sedam dana ranije mora otići na HANFA kao jedan drugi korak u toj sigurnosti to ima pravo provjeriti. Ono što zapravo cijelo vrijeme ovdje radimo na razini EU, to je i uvaženi zastupnik Lalovac komentirao i to cijelo vrijeme kažem i uvaženi zastupnik Brumnić dakle povećava se mogućnost ulaganja, mogućnost prikupljanja sredstava da bi se povećala gospodarska aktivnost. Da li je to kroz one fondove, kroz sekuritizaciju o kojoj smo govorili, UCITS fondove, AIF dakle alternativne investicijske fondove kako da ljudi koji imaju novce, pogotovo sada kada je inflacija umanjuje njihovu vrijednost mogu negdje uložiti i time potaknuti gospodarstvo. Ali upravo na temelju ovog svega pazeći na sigurnosti i obavještavajući rizik toga. Nema 100% sigurnosti nigdje, naravno kada govorimo o ovakvom vidu, pogotovo o ovakvom vidu ulaganja. Što se tiče pojedinih upita, dakle uvaženi i zastupnik Lalovac i zastupnik BEgonja je spomenuo, a vjerujem da je i zastupnik Brumnić spomenuo vezano što se tiče same zaštite kako je taj ulagatelj zaštićen. Dakle, govorili smo o toj brošuri, to je obveza pripreme za svaki proizvod, za svakog vlasnika projekta, zna se točno po uredbi šta ta brošura mora sadržavati. Rekao sam sukladno čl. 18. i 19. ovog konačnog prijedloga zakona svi ulagatelji imaju pravo na naknadu štete. Prag za ukupnu vrijednost ponuda, dakle to ne može ići do besvijesti kako se kaže, dakle to je onih 5 milijuna eura u 12 mjeseci pojedinačni vlasnik projekta ne može prikupljati sredstava više od toga. Također se propisuje za pružatelje usluga uspostava poslovnih politika, dakle gdje moraju biti načela profesionalnosti, pravednosti, transparentnosti zastupljena, ona imamo ovu kategorizaciju na sofisticirane i ne sofisticirane klijente. Tu je uvaženi zastupnik Brumnić rekao onemogućavanje, ne, neće ga platforma onemogućiti, ona ima obvezu ga uputiti ako prepozna da je to sukladno čl. 21. st. 6. Uredbe ako ga ona prepozna da spada u taj ne sofisticirani dio, ako ulaže od tisuću eura ili više od 5% svoje imovine, a ona mora za one koji ulažu više od 10% provesti, obavijestiti o svim rizicima i uputiti. To je taj dio obveze koje navodimo, ne zabranit naravno nego uputiti ih, pogotovo za taj dio upravo kako bi se uvelo njih u svih vrsta gubitaka i samoj rizičnosti ulaganje i da ne postoje nikakvi mehanizmi zaštite ulaganja u smislu cjelokupnog gubitka itd. Što se tiče ovih prekograničnih, dakle tu se upućuje na nacionalna zakonodavstva kao i danas. Vi dogovorite nekog investitora ili nekoga ko će biti ući u vaš vlasnički udio equity onda se to rješava, ne moraju dolaziti ovdje kod javnog bilježnika nego postoji među bilježnička, javnobilježnička suradnja na razini EU u kojem se to može vrlo napraviti i bez kontakta odnosno bez fizičkog dolaska u samu zemlju. Dakle, priznajemo mi ovjere javnih bilježnika drugih članica EU kao i one naše. Niz drugih znači što se tiče same uredbe gdje je zaštita ulaganja to je cijelo poglavlje 4 od čl. 19. koji govori o informacijama klijenata također je obveza je na jednoj češćoj razini obavještavati o neispunjavanju obveza. Znači da pružatelj usluga mora voditi evidenciju i to javno objelodaniti koji je status prijašnjih projekata koji su uspjeli. Neko nije ispunio obvezu, neko je nešto platio nije napravio da se jednostavno vodi tzv. da li je ona crna lista ili kakogod, ali da se i taj dio informiranosti kako su pojedini projekti prolazili, da li su sklopili se ugovori jer tu je još jedna dodatna zaštita postoji da kad vi ste prihvatili veću ponudu da ulažete, uložili ste ili određeni iznos kao zajma ili određeni iznos kao imate još rok od četiri dana tj. kao svojevrsni predugovor da odustanete ili da u ta četiri dana ako saznate ako vidite da dolaze dokumenti sve vi još možete odustati, znači to se zove predugovorno razdoblje razmatranja. Dakle, puno toga se radilo, naravno da to možda malo može i usporiti proces i njega u nekoj mjeri učiniti skupljim, ali naravno tu postoji ta oglasna ploča koja nudi to sekundarno tržište financiranja pogotovo zajmovima, ali sigurno da nam proširuje na razinu cijele EU i svih članica mogućnost prikupljanja sredstva. Da se vratim i na onaj početak da naš startup sa jednom dobrom poslovnom idejom koji ne želi založiti vlastitu kuću, vlastitu osobnu zadužnicu za svoju tvrtku koju je tek osnovao, može prikupiti sredstva za dalji razvoj da li da se oglašava pri tome još, da li da stekne neke kvalificirane, sofisticirane ulagatelje ili ljude koji se bave istim dijelom. Što se tiče kripto valuta ono što je rečeno u samoj preambuli da inicijalne ponude povezane s kripto valutama imaju potencijal za financiranje MSP-ova, međutim mogu ubrzati prijenos tehnologije no po svojim značajkama znato se razlikuju od usluga skupnog financiranja uređenih ovim uredbom. Dakle, prepoznato je i ovom uredbom i ta mogućnost, ali to je drugi par cipela što bi kod nas se reklo. Dakle, upravljanje zajmovima uvaženi zastupnik Brumnić je to dobro detektirao, znači vi možete kad ste jednom nekome pozajmili novce prenijeti na ovog pružatelja usluga da on upravlja zajmom. Što znači upravljati zajmom? To je u pravilu netko mora administrirati, kamate, naplaćivati, voditi evidenciju itd., kao i što same kreditne institucije to rade slanjem obavijesti itd., znači ta platforma može i taj dio kad govorimo o onome pogotovo još dodatnom sekundarnom, sekundarnom tržištu. Znači manje-više što se tiče uvaženog zastupnika još ostao sam dužan reći vezano za jezik, znači može ići na bilo kojem jeziku službenom EU ali mora biti ili engleski ili hrvatski. Zašto? Zato što tu smo si dali mogućnost vlasniku projekta da odmah u startu prepozna potencijalno svoje tržište. On ako želi na vanjsko tržište da ga mi dodatno još, neke dodatne troškove i dodatne publikacije tiskanja dvojezičnosti ako on to ne želi jer on želi se orijentirati na vanjsko tržište i samo želi na engleskom. Isto tako obrnuto ako želi samo na hrvatsko tržište se orijentirati nećemo ga tjerati da radi dvostruko da ulazi u dodatne troškove to je iz tog razloga na taj način postavljeno a HANF-a može odlučiti i prihvatiti da ide na bilo kojem još drugom jeziku jer netko cilja direktno možda češko tržište i želi imati brošuru na češkom jer tamo imaju srodne neke tvrtke koje se time bave i njega ne zanima hrvatski investitor ne zanima ga nitko drugo što ne znači da netko ne može i on sam određuje onako sklop u kojem smjeru želi, želi ići. To je prepušteno na samom onome tko želi prikupiti sredstva. Evo, mislim da sa sam manje-više obuhvatio sve ono iz vaših rasprava. Dakle, zaključno apsolutno ovo ne znači samim time što mi ovo uvodimo i omogućavamo provedbu ove uredbe da će sada odjedanput preko noći to eksplodirati, ali da kroz pametan način da rada, osnivanja i ovih postojećih platformi koje sam naveo 6, 2 koje rade u Hrvatskoj koji su mali iznosi mogu kroz određenu promidžbu sada dobiti puno veći promet, puno veću priču pogotovo jer se registrira centralno preko ESME i ima taj registar i samih pružatelja usluga i mogućnosti da se dolazi do, do ulagatelja na razini cijele Europe i time apsolutno povećati dio. Dakle, konkretno netko može iz Njemačke financirati neki startup projekt u Hrvatskoj informatički koji vidi da je to dobro na razini jer svega par tisuća EUR-a, a na 500 miliona ljudi sigurno se može naći oni koji su više uzpredovali nego što je to u Hrvatskoj, ali i ono što je uvaženi zastupnik Brumnić rekao i naši ulagatelji, naše tvrtke ili naši građani prije svega mogu to isto tako pretraživati i druge projekte u, na, na samim drugim platformama diljem Europe. Evo, zahvaljujem vam na pozornosti.
Evo, imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa jedno pitanje vezano za zaštitu ulagatelja, ovdje se navodi da se osigurava zaštita ulagatelja na platforma skupno financiranje kroz obvezu pružatelja skupnog financiranja da testira znanje ulagatelja i da ga time kategorizira jel. E sad me zanima, znači ti pružatelji usluga će testirati, e sad me zanima da li će to biti pod nadzorom ti testiranje pod nadzorom HANFE da li će oni odobravati te neke testove itd., jer ipak ga on ovdje, ovdje ga dijeli na ulagatelja koji može nositi rizik i onaj koji ne može nositi rizik. Znači ovdje ga nazivamo sofisticirani ili ne sofisticirani e budući da je to već ta razdjelnica jel što znači određeni, da li će te testove ipak kontrolirati i nadzirati regulator HANFA jel i odobravati. Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem. To je riješeno Člankom 20., to pitanje se regulira Člankom 21. uredbe kad govorimo o ulaznoj provjeri znanja i simulaciji sposobnosti podnošenja gubitaka. Dakle, de facto to je 2 stvari koji svaki pružatelj mora provjeriti da li je osoba koja je spremna ulagati pogotovo kad prelazi one pragove koje sam naveo ispod tih pragova ne mora ništa, ali iznad samo provjeriti da se razumije, da je upoznata sa rizicima, da li ima povijest da navede neku referent listu da je prije se bavilo time, da time ga jednostavno onda svrsta i obavi taj check listu. Oni moraju izvijestiti regulatora o provedenim …/nerazumljivo/… ali ne da usklađuju svoje djelovanje da im HANFA govori šta da radi, ali moraju, HANFA nadzire da li su upravo to i napravili, to im propisano da moraju. Dakle, tu su oni pragovi kao što smo rekli oko 10% vrijednosti imovine na temelju različitih informacija. Također sve …/nerazumljivo/… 5% njihove imovine moraju provesti i to testiranje, ali i upozoravanje svih rizika.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče samo bi se nastavila na onu repliku što sam vam u početku dala da zapravo je stanje tržišta još uvijek premalo kod nas. Govorili smo nešto o potencijalu, sigurno potencijala ima ali nekako imam dojam da još uvijek i mali i srednji poduzetnici nisu dovoljno informirani. Jest da mi sad imamo regulativu jel usklađujemo se sa uredbom, ali mislim da bi trebalo malo jače informirati poduzetnike jer mnogi niti ne znaju koje su mogućnosti. Tako da obzirom da dolaze iz različitih sektora mislim da bi tu i ministarstvo trebalo nekakvi ovaj početni touch dati i informirati poduzetnike o mogućnostima koje postoje jer ove platforme koje djeluju u Hrvatskoj kako smo rekli svega ih je nekoliko. Jesu neke i za tržište energije i za nekakve kulturne projekte itd., ali sigurno ih, sigurno ima tu potencijala i za više ne samo za ovaj IT sektor koji ste rekli. Tako mislim da tu treba biti međuministarska i međuresorna suradnja da se malo više potakne poduzetnike. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. To je uvijek pitanje koje ovdje puno puta se pojavi što se tiče same informiranosti i generalno ono što je naša obveza je financijska pismenost. Što se tiče same ove mogućnosti tu je onako sklizak teren da mi kao država sa svojim autoritetom nekog uputimo na nešto i onda taj negdje izgubi na tome, onda da li smo mi njemu pridonijeli to mik je ministarstvo reklo ono je došlo iz ministarstva i rekli da možete to, a ja otišao i izgubio. E s te strane malo smo na jednom terenu i ja bi radije išao u ovom dijelu financijske pismenosti da svi dobiju informaciju i tu se slažem, upravo to da to samo da razjasnimo jer ovo što imamo tih šest zajmovnih, dva vlasnička koja su djelovala to je dosta bilo skromno, imamo neke podatke čak i nekih 9, 10 tvrtki koje se nešto financiralo, ali to zbilja nije na razini onoga što je potencijal ovoga. Do sada to nije ni moglo, ali sada s ovom regulacijom sigurno da ćemo se potruditi da to stavimo negdje dostupno i putem komore recimo gospodarske koja bi to mogla preuzeti zbilja …
Sljedeća replika poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ma samo još jedno pojašnjenje zbog javnosti. Dakle, pojedinačni ulagatelji koji sudjeluju u skupnom financiranju oni ostvaruju od svog uloga određenu kamatu, određenu dobit, međutim kakav je porezni tretman upravo tih pojedinačnih ulagatelja? Skupni ulagatelj je institucija koja onda podliježe zakonima i porezu na dobit, a što to znači za malog ulagača koji ulaže svojih tisuću, dvije, pet tisuća eura?
Dakle, to je regulirano kao i recimo ono što bi naši ljudi mogli shvatiti kao i porez koji plaćate na prinos od dividendi danas ili na prinose od vlasničkih udjela dakle isplate dobiti ako imate, znači ovdje su dvije opcije. Dakle, stope poreza znate da smo smanjivali na 10% pa onda i prirez, mislim da taj porezni aspekt je nešto što je ovdje in favorem ulaganja barem kod nas, naravno uvijek tu dvostruko kad dođemo ovako ili javnosti ili ovdje govorimo kad smanjujemo stopu poreza na dobit onda pogodujemo kao investitorima pogotovo strancima da izvlače novac iz Hrvatske. S druge strane ako je visok, a ne radite dovoljno da privučete te investitore, dakle uvijek dvije strane medalje koje treba pomirit. Sigurno barem ja osobno i mi smo ovdje na onu drugu da potičemo to investiranje i na taj način sigurno da najgore kad novac stoji i ne radi ništa onda najviše gubite i više nego što je to porez na onu dobit koju eventualno možete ostvarit.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani državni tajniče. Malo ću se nadovezati na ovo što je kolegica rekla pa vi odgovorili. Zadatak vas ne bi trebao biti da upućujete nekoga da investira, ali bi trebao biti da obrazujete i građane i gospodarstvo što se tiče financijske pismenosti kako se to može raditi i koji ih rizici čekaju. Ako smo, a sada još jedna stvar koju sam i u govoru rekao, ovo kripto tržište blockchain tehnologija je nešto što je danas stvarnost. Vi praktički ovime što ste odgovorili de facto zatvarate oči nad tim prostorom, a mislim da bi u taj prostor trebalo puno jasnije zakoračit i omogućit ga, čovjek bi rekao na transparentan način. Evo, hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, ne zatvaram oči, dakle HANFA vodi nadzor pitanja kripto valuta i mislim da su čak došli do 3 milijarde kuna u godini dana da se procjenjuje da će biti tržište kripto valuti u Hrvatskoj, dakle nije malo, ali ovo je samo drugi aspekt vida ulaganja od same blockchain tehnologije koji se diversificira razlikuje zapravo i koji omogućava da onim jednim konvencionalnim davanja zajmova ili ulaganja u equity je odnosno u vlasničke udjele pojedinih tvrtki se prikuplja novac ili ono što sam rekao promidžba vrši ili prikupljaju znanje drugih potencijalnih partnera. Tako da da, ovo kripto valute pitanje koje se sada rješava i na razini EU na način na koji će se tržište još i veći iznosi, ali s ovim ja vjerujem naravno i s našim dijelom i s ovakvim raspravama, ali prije svega i našim dijelom u financijskoj pismenosti imamo puno posla pred nama da uputimo građane u njihove mogućnosti kako da svoj novac dobiju više … [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo u potpunosti iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Idemo na sljedeću točku, to je - Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a i - Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a Predlagatelj akta je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju čl. 22. Zakona o HRT-u. Molim predsjednicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Nataliju Martinčević da obrazloži prijedlog.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a, razrješuju se dužnosti članova Nadzornog odbora HRT-a zbog isteka mandata Mladen Čutura, Maja Martinović, Morana Pavliković Gruden. Obrazloženje, odlukom HS-a o imenovanju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a od 15. prosinca 2017.g. Mladen Čutura, Maja Martinović, Morana Pavliković Gruden imenovani su članovima Nadzornog odbora HRT-a. Na 23. sjednici Odbora za informiranje, informatizaciju i medije održanoj 8. prosinca 2021.g. predloženo je da se zbog isteka mandata razriješe dužnosti članova Nadzornog odbora HRT-a Mladen Čutura, Maja Martinović i Morana Pavliković Gruden. Nakon provedene rasprave odbor je sukladno čl. 22. st. 1. Zakona o HRT-u sa 7 glasova za utvrdio ovaj prijedlog odluke s obrazloženjem koje podnosim HS-u. Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a, za članove Nadzornog odbora HRT-a imenuju se Zoran Barac, Marko Primorac, Damir Rudeš. Obrazloženje, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na svojoj 20. sjednici održanoj 29. listopada 2021.g. pokrenuo za imenovanje tri člana Nadzornog odbora HRT-a zbog isteka mandata tri člana Nadzornog odbora te je 3. studenog 2021.g. objavio natječaj za izbor tri člana u NN i na mrežnim stranicama HS-a. Na 22. sjednici održanoj 3. prosinca 2021. odbor je razmotrio sve kandidature pristigle na natječaj te je utvrdio listu kandidata koji udovoljavaju uvjetima za izbor tri člana Nadzornog odbora HRT-a propisanim Zakonom o HRT-u i natječaja na koji se prijavilo 11 kandidata i listi koja je objavljena na mrežnim stranicama HS-a. Na svojo 23. sjednici održanoj 8. prosinca 2021. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije proveo je raspravu te sukladno čl. 22. st. 1. Zakona o HRT-u jednoglasno sa 7 glasova za odlučio predložiti HS-u imenovanje Zorana Baraca, Marka Primoraca, Damira Rudeša za članove Nadzornog odbora HRT-a i utvrdio ovaj prijedlog odluke s obrazloženjem koje podnosi HS-u. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaramo raspravu. Prvi za raspravu prijavljen je Kluba zastupnika HDZ-a u njihovo ime poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Evo nekoliko minuta ću potrošiti na ove dvije odluke. Čuli ste kronološki što se događalo na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije, ja ću samo malo možda još dublje ući u cijelu ovu priču oko razrješenja tri člana Nadzornog odbora HRT-a kojima je istakao mandat i imenovanju tri nova člana Nadzornog odbora HRT-a. Stiglo je 12 kandidatura, od tih 12 11 kandidatura je bilo pravovaljanih i na prvoj sjednici odbora kada smo uopće raspravljali o kandidaturama koje su stigle na ovaj javni poziv uvidjeli smo da jedna kandidatura nije udovoljavala onome što je javni poziv tražio, a to je bila VSS. Radilo se o kandidatu koji je imao VSS i on je nakon toga bio izvan konkurencije za izbor. Ono što možda je bitno za naglasiti ovdje, a bit ću vrlo jasan i konkretan, bilo je različitih praksi koje su se primjenjivali u HS-u odnosno na samom Odboru za medije, a to je bila praska da sa nekim u nekim bivšim sazivima su provođeni intervjui sa kandidatima. I negdje je bilo prakse da je bilo intervjua za kandidate koji su se natjecali za mjesto u Nadzornom odboru HRT-a i Programskom vijeću, bilo je praksi da nije bilo. Naša tajnica odbora gospođa Vlasta je pripremila jedan kronološki prikaz toga što se događalo i evo ja s ove govornice mogu jasno poručiti u ime članova odbora HDZ-a pa i naših koalicijskih partnera da ćemo na idućem Odboru za medije predložiti da od sada praksa mora biti da intervjui sa svim kandidatima bilo da se natječu za mjesto člana nadzornog odbora ili programskog vijeća da se uvede kao stalna praksa našeg odbora da se provedu intervjui pa svako od članova odbora će imati pravo postaviti bilo kojem kandidatu koji se natječe za to mjesto pitanje koje on želi. I mislim da je to pravedno i pravično na taj način i vidimo ljude koji su se kandidirali i sukladno onome što procijenimo možemo donijeti relevantnu odluku. Evo to će biti naš prijedlog na idućoj sjednici Odbora za medije. Čuli ste iz izlaganja predsjednice Odbora za informiranje, informatizaciju i medije koja su tri člana kojima je prestao mandat u nadzornom odboru i tri člana koja predlažemo. Iz životopisa koje smo dobili od svih ovih kandidata može se iščitati i pročitati da je riječ o ljudima koji udovoljavaju uvjetima koje raspisuje javni poziv tj. da se jedan dio kandidata ima veliko iskustvo u pravnim poslovima, drugi dio kandidata ima veliko iskustvo u ekonomskim poslovima. To je za rad Nadzornog odbora HRT-a itekako bitno. Mi smo se odluči za ova tri člana to su dr.sc. Zoran Barac, dr.sc. Marko Primorac o g. Damir Rudeš, to je tri kandidata koje je predložila HDZ-a sa svojim koalicijskim partnerima. Odbor je donio odluku sa 7 glasova za. Moram reći da mi je bilo žao što su ostali članovi odbora napustili sjednicu, ali to je evo bila njihova procjena u tom trenutku da je možda najbolje učiniti. Ja se nadam da će ovi članovi koje ćemo izabrati u Nadzorni odbor HRT-a bitno pridonijeti tome da HRT postane javni servis onakav kakav hrvatski građani žele. Nedavno smo imenovali i novog ravnatelja HRT-a, mislim da jedna nova prilika HRT-a da pokaže da je javni servis svih građana RH, a nadzorni odbor kao neko ko treba kontrolirati ono što se u financijskom dijelu trošenja sredstava na HRT-u događa, a budimo iskreni raspolažemo sa negdje skoro 1,3 milijarde kuna koje se uglavnom skupe od RTV pretplate, jedan manji dio od onog komercijalnog dijela. Stoga ovi članovi mogu biti dobar doprinos radu nadzornog odbora. Budimo iskreni i ja ću sam s ove govornice priznati da ni mi kao članovi Odbora za medije nismo bili zadovoljni sa svim onim ljudima koji su sjedili u nadzornom odboru HRT-a to se posebno pokazalo u dijelu kada smo imenovali glavnog ravnatelja HRT-a. Na dvije sjednice našeg odbora bio je pozvan predsjednik nadzornog odbora, nije se odazvao na ni jednu sjednicu i smatram da ćemo na ovaj način izborom novih ljudi, vi znate da po Zakonu o HRT-u nadzorni odbor između svojih članova bira, bira predsjednika nadzornog odbora. Tko će u tom idućem sazivu biti nije naša dužnost, naša dužnost je da ova 3 člana postanu sastavni dio nadzornog odbora i na taj način daju vjetar u leđa radu javnog servisa HRT-a. Evo, stoga u ime HDZ-a, našeg kluba predlažem za članove nadzornog odbora, oni su našom odlukom već i imenovani to je dr.sc. Zoran Barac, dr.sc. Marko Primorac i Damir Rudeša. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice i kolege članova nadzornog odbora HRT-a kojima sutra ističe mandat vladajuća većina će kao što smo upravo čuli razriješiti, ali te članove odano je, dopustite, ispričavam se, znači vi ćete ih sutra, vi ćete sutra, da sutra će se glasat i danas će raspravljat, razriješiti a mi smo sigurni da ih je trebalo odavno smijeniti. I to smijeniti zato što u 4 godine svog mandata nisu napravili apsolutno ništa kako bi spriječili sustavno šikaniranje zaposlenika od strane glavnog ravnatelja, od strane pojedinih ravnatelje poslovnih jedinica i od strane glavne urednice informativno medijskog servisa. Oni su morali biti smijenjeni zato što nisu pokrenuli postupak za smjenu bivšeg glavnog ravnatelja Bačića. Imali su nebrojene razloge i povode za tu smjenu. Prvi i najvažniji, Kazimir Bačić bio je ravnatelj HRT-a od 2017. godine do srpnja 2021. godine. Cijelo vrijeme je svoje grozne vladavine Prisavljem nije uspio uvjeriti nadzorni odbor i programsko vijeće da usvoje njegovu strategiju poslovanja i razvoja HRT-a. Isto je prema Statutu HRT-a bio dužan dati na suglasnost nadzornom odboru tijekom prve godine svoga mandata. Zašto ga trenutni nadzorni odbor nije smijenio zbog tog statutarnog propusta od veljače 2018. do lipnja 2021. godine kad je uhapšen. Sjetimo se samo kako je medijski prostor 2018., 2019. gorio optužbama novinara koji su optuživali HRT za cenzuru kao i tužbama za povredu časti i ugleda HRT-a od strane časnog i uglednog glavnog ravnatelja Bačića koji je u istražnom zatvoru proveo više od 3 mjeseca jer ga se tereti za korupciju. Evo da se samo podsjetimo toga, tužbe protiv Hrvoja Zovka, toliki broj tužbi da je dobio nagradu kao najtuženiji novinar u Europi i to jedini u javnom servisu, na javnoj televiziji svi ostali su u privatnim nekim. Sanja Miklaušević Pavić predstavnica ogranka HND-a Hrvatskog novinarskog društva na HRT-u od njih zajedno je tražio pola milijuna kuna tužeći ih zajedno sa HND-om. Drugi primjer, sjetimo se novinara Zorana Pehara koji je javnosti kada je Bačić i ekipa kada su govorili kako nema cenzure da je to, pa onda je on spomenuo to kako MUP poslalo dopis HRT-u u kojemu se žalilo na Pehara da je u razdoblju od 19 mjeseci postavio niz pitanja na temu migracija, ali da ne objavljuje priloge. Od Bačića je zbog toga dobio poziv na razgovor i na iznošenje obrane prije otkazivanja ugovora o radu uvjetovanog skrivljenim ponašanjem radnika. Među pitanjima koja je Pehar dakako postavljao MUP-u bila su i pitanja na koja su odgovori bili nužni da napravi prilog o okolnostima smrti djevojčice Madine Hussiny, migrantice. Taj prilog koliko Pehar zna i …/nerazumljivo/… nikada nije objavljen. Tužbu za to je sve, o tome smo govorili, ta tema je bila ovdje na dnevnom redu. E sad zamislite situaciju da britanski MUP piše pismo BBC-u kojem se žali da njihov novinar postavlja pitanja. Kakve bi bile reakcije te javne televizije i britanske javnosti? U Hrvatskoj to završi tako da ravnatelj HRT-a želi novinaru dati otkaz. Pehar je dakako sam napustio ovakav HRT kao i brojne njegove kolegice i kolege novinarke i novinari. Branitelj časti i ugleda HRT-a Bačić u istražnom je zatvoru ovo ljeto proveo više od 3 mjeseca jer ga se tereti za korupciju, pa dobro zašto ovaj nadzorni odbor nije tražio progon njega za nanošenje štete ugledu HRT-a kad se sredinom listopada vratio na radno mjesto inženjer osam. Katastrofalno upravljanje HRT-om od onoga koje je provodila prošla uprava teško je zamisliti, ali sve to uz podršku vodstva nadzornog odbora koje vi vladajući sada predzadnji dan, sutra zadnji dan razrješujete. Pazite, čak niti seksualno zlostavljanje od strane ravnatelja poslovne jedinice Poslovanje Stipića kojeg je novinarka prijavila i za koje se Bačić sam sebe proglasio ovlaštenim i on je osobno taj slučaj istraživao na kraju je Bačić prisilo novinarku da se suoči sa svojim zlostavljačem. To je protivno protokolu o postupanju u slučaju seksualnog nasilja kojeg je usvojio ovaj Sabor. Na taj način je osumnjičeniku za kazneno djelo spolnog uznemiravanja omogućio da uživa u osjećaju moći, dominacije, a žrtvu seksualnog nasilja je izložio nepotrebnom osjećaju srama, nemoći i ranjivosti. Vladajuća većina sada po istom mehanizmu postavlja nova tri člana nadzornog odbora, naravno samo muškarce, nema tu rodnog pariteta. Oni će novom HDZ-ovskom glavnom ravnatelju čuvati leđa, istovremeno izravno obavještavati premijera i sve je to nastavak farse koju smo gledali sa izborom novog glavnog ravnatelja Šveba, sjetimo se. U izboru novog ravnatelja HDZ nije dozvolio, ali niti milimetar pomaka prema demokraciji, prema poštenju, prema izboru čovjeka bez mrlje, bez tereta. Izabrali ste menadžera koji je unaprijed već bio u sukobu interesa, a u svom programu niti u intervjuu nije pokazao ali nikakav plan za spas HRT-a, a sada u ovom izboru nadzornog odbora HDZ je definitivno odlučio zakucati taj niz. U vrijeme izbora ravnatelja bar su dali razgovarati sa kandidatima, evo sada smo čuli od kolege Ivanovića da će ubuduće dati odboru dati da razgovara, ali sada oni su zaključili da to nije dobro jer možda su baš tada u razgovoru sa kandidatima za ravnatelja zaključili kako se ogoljuju, kako su pokazali svoju sramotu, bijedu uglavnom sada su odlučili gurnut svoja tri kontrolora u nadzorni odbor bez ikakvog razgovora. Nisu nam dali da ih čujemo, da prođu ikakve intervjue. HDZ-ov ekspert za medije Mario Kapulica sve ih je izvukao iz šešira uz asistenciju koalicijskog partnera Hrebaka koji se toliko voli kleti u transparentnost. Ovoga puta ništa ga nije zanimalo, dovoljno mu je bilo da mu Kapulica kaže da su oni super. No mediji su za jednoga već objavili da je direktno povezan sa Katičićem i sa Plenkovićem. Jesmo li očekivali nešto drugačije? Krug kontrole na HRT-u se zatvara i sve je naravno opet pod šapom HDZ-a. I da, o tome treba galamiti jer kada se vide njihovi rezultati da se zna, crno na bijelo ovo je HDZ-ova televizija, ovo je Plenkovićeva televizija.
Slijedi rasprava u ime kluba Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik potpredsjednik Miroslav Škoro. Njega nema, gubi pravo. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege s lijeve strane, štovane kolege s desne strane. Kolege s desne strane su danas ovdje izišli za govornicu i rekli da će od budućnosti biti pošteni. Sada neće. Ja bi volio da je kolega Ivanović rekao što je meni sve govorio na samom odboru on i njegove kolege kako se ponašam kada sam tražio da obavimo razgovor sa kandidatima, da izvodimo cirkus, da je to nepotrebno, da to nema smisla i onda je došao za ovu govornicu i rekao od sljedeći put provodit ćemo razgovore, želimo vidjeti tko su kandidati. Znate na temelju čega počiva ovo kako se ponašate? Na vječnoj, ali doslovce vječnoj želji HDZ-a da zavlada medijima u Hrvatskoj, to je ključni problem. Sve ovo što je kolega Matula govorio navodeći primjere je produkt toga, ničeg drugog, produkt vječne želje HDZ-a da vlada medijima i da tim medijima onemogućava da izvršavaju svoju društvenu zadaću. A njihova društvena zadaća govoreći o svim medijima je izvještavati javnost o onome šta se dešava. Što je zadatak javnog medija, ovog medija kojem ste nametnuli svojedobno ravnatelja, a gdje danas Pričekat ću da kolega iz HDZ-a završi svoju internu raspravu. Hvala. Iz te vječne želje da vladate uništavate javni servis. Onaj javni servis koji je nekada bio perjanica u Hrvatskoj, koji je bio priznat vani, gdje su ljudi govorili i mi bi voljeli imati ovakvu televiziju. Danas imamo što, televiziju na kojoj novinari ne žele raditi. Meni je to nevjerojatno da imamo javnu televiziju na kojoj ne možete saznati što se danas dogodilo u Hrvatskoj, javnu televiziju na kojoj niti jedan društveni problem nije obrađen u vrijeme kad se dogodio nego ako se već mora obraditi ako o njemu svi ostali mediju pišu i govore tjednima ili mjesecima, onda nakon proteka mjeseca netko spomene da je nešto bilo i to je sramota. A o samom ovom izvoru, izboru nadzornog odbora ja sam svojedobno tražio predsjednicu da smijenimo kao što je kolega Matula rekao onaj nadzorni odbor pa mi je rečeno da mi ne možemo smjenjivat, da njima sad ističe mandat. Mi ispada ne možemo ništa, sve može HDZ. I ja vas pitam kolege s desne strane da li mislite da ovo što radite je dobro i ispravno? Što je najgore znate da nije ispravno i pokušate javnosti zamazati oči. Vi ćete sutra glasati o 3 člana nadzornog odbora koja ste dogovorili negdje, a da ih nitko sa centra i lijevo nikada nije niti vidio. Meni je rečeno na nadzornom odboru pa neka nazovem ljude neka popričam s njima telefonom ako me nešto zanima. Pa nisam ja tamo da lobiram za nekoga, da se upoznajem s nekime nego da valjda pokušam vidjeti što bi bilo to najbolje za javnu televiziju. Da ta javna televizija postane servis svih građana ove zemlje isto kao što bi ova vlada trebala biti vlada svih građana ove zemlje, a ne samo HDZ-a. I šta još reći? Ono što smo nekada zvali katedralom duha, HDZ je uspio pretvoriti u močvaru. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Uvijek je dobro završiti s nekom metaforom i močvarom, a i ovo što je kolega Matula rekao, da je HDZ-ova televizija i da je Plenkovićeva televizija. Nekad se znao pričat vic kako počinje dnevnik u nekim od ovih zemalja već najčešće istočnog bloka, a nekad su spominjali Jugoslaviju, kažu dobro veče gospodine predsjedniče ili druže predsjedniče kako je bilo. E pa tako bi mogao, postoji određena opasnost da bi tako mogao ponovo počinjati dnevnik barem ovaj centralni. Da je tome tako ovoga ima jedna zanimljiva sličica sa zadnjeg aktualca, kao što vam je sigurno poznato kod aktualca najprije pita zastupnik pa onda odgovara premijer pa onda zastupnik da komentar. A kad HRT ovoga interpretira akutalac onda je premijerova zadnja i tako svaki put. To je recimo jedna zanimljiva, zanimljiva sličica koja nam može dočarati situaciju sad ja ne bi rekao kolega Matula za cjelokupnu, za cjelokupni kolektiv, ajmo se zadržati na informativnom programu. Ovo dokumentarna, filmski, dramski, ne znam zabavni, glazbeni, sportski, ajd sportski to su im uzeli više ovi kabelski, al još se tu i tamo nađu neki …/nerazumljivo/… a i nije toliko u pravilu pod utjecajem dnevne politike. A informativni je zbog toga što svaki dan moraju nešto proizvesti. Imaju čak i ovaj kanal HRT4 koji je uredno prespavao okupiranje govornice od strane oporbenih zastupnika kad je bila tema čini mi se HRT-a. E sad, biramo 3 člana nadzornog odbora, red je malo kad već nisu bilnet ljudi da ih upoznamo. Prvi je gospodin Barac, očito radi se o provjerenom kadru jer je ujedno nadzorni odbor, član nadzornog odbora Croatia airlinesa, a i nadzornog odbora Croatia osiguranja. Ovo mu je četvrti ili možda čak peti nadzorni odbor jer ima i nešto privatnih tvrtki koje ne bih sad htio reklamirati. Ali ono što ga možda, što ga možda kvalificira za nadzorni odbor HRT-a je što predsjednik Hrvatskog wushu saveza, Google pomaže dakle to je jedna kineska borilačka vještina, nije ovoga nije olimpijski sport, ali ovoga ali vrijedi zapisati. Drugi je gospodin Primorac. On ima malo više dužnosničkog iskustva, bio je savjetnik predsjednice RH za gospodarstvo, sad ima ovih savjetnika i savjetnika, ali nije bio nešto pretjerano, barem nije bio nešto pretjerano javno eksponiran u tom, u tom ovoga razdoblju ali ima i dvije zanimljive crtice u životopisu. Prvi je član upravnog odbora HZMO-a, dakle nije nepoznat HDZ-ovoj kadrovskoj križaljci vladinoj kad treba na ovaj zanimljiva mjesta i jedan ovako jagodica, kolačić na torti, …/nerazumljivo/… Hrvatske lutrije. Hrvatska lutrija, jel direktor zatvore, šta je bilo s njom trenutno, u pritvoru? Tako da mu ni to nije baš neki ovoga, tako da mu to nije baš neki točkica u životopisu za pohvalit se, ali dobro. Treći član je gospodin Rudež, on je imao naj, on ima naj ovoga manji, najmanje stranica životopis priložio, čak bi se reklo da je do sada bio zapostavljen. Dakle, samo upravno vijeće KBC-a Zagreb, ono nije, mogao je i bolje. Međutim, međutim ima dvije ovaj, ima još jedna zanimljiva crtica u životopisu, aktivno govori mađarski, možda da ste u nadzorni odbor Ines stavili da se bolje sporazumije sa ovima iz MOL-a, molim da se ta kadrovska nepravda prema čovjeku ispravi. Sad kad Vanđelić, jel on u INA-i? E i ono što naravno ne piše u životopisu, a šta je najinteresantnije, treba zapisati da je bio poslovni partner današnjeg glavnog tajnika HDZ-a. Ja mislim da je to u redu i da ovo troje kolega troje kandidata za Nadzorni odbor HRT-a vladajuća većina svakako treba podržati. Ja se nadam da će za vrijeme mog govora neko iz SDSS-a prijaviti za raspravu. Naime, oni su kod davanja, kod glasanja o predsjedniku Uprave HRT-a daju uvjetnu podršku i s njihovim glasovima je izabran ravnatelj HRT-a, glavni ravnatelj evo da budem precizan, a danas ih kad se govori o nadzornom odboru nema da nam kaže jesu li uvjeti njihove uvjetne podrške ispunjeni jer bi to u mnogočemu oslikalo ilustriralo situaciju u vladajućoj većini. Dakle, dobro je da je kolega Ivanović ovako transparentno opisao okolnosti i način donošenja ovog prijedloga, dobro je da je kolega Brumnić to dodatno oplemenio sa ovim stvarima koje nismo čuli od kolege Ivanovića o tome da želi raditi nered predstavu, cirkus sa ovim razgovorima, ali nije dobro da članovi nadzornog odbora javne televizije biramo sa na prijedlog vladajuće većine, čak mi se čini da to ni u naše vrijeme nije bilo slučaj da su svi bili iz vladajuće većine. Mislim da je u tom vremenu Radeljić bio član nadzornog odbora kad je otišao. Da skratimo, neće ova tri člana nadzornog odbora moći puno pokvariti na HRT-u jer nema prostora puno pokvariti u ovome smislu. Teško je doista u konkurenciji bivšeg glavnog ravnatelja koji je završio u zatvoru što je on sam sebi opisao kao godišnji odmor, vidite kakva je tamo situacija, kad čovjek ode u zatvor kaže da je na godišnjem odmoru, toliko ga umaraju tamo. A s druge strane neće moći puno ni popraviti jel za to obzirom da ih ne znamo da ih ne uvrijedim, mislim da nisu u stanu, a i da jesu u stanju mislim da za to nemaju političku dozvolu ili da ne postoji politička volja da se tamo stanje popravi. Prema tome, na Prisavlju ništa novo, nova tri člana nadzornog odbora sa starom politikom i šta da kažem, ovoga gledajte sportski program, dramski program, filmski program, zabavni program, dokumentarni program nadam se da neću preskočit nekoga, a kad bude informativni program ima dovoljno drugih TV stanica da možete okrenuti i nadam se da imate baterije u daljinskom upravljaču. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Možda samo par stvari radi hrvatske javnosti koje treba ovdje protumačiti do kraja, ne ulazeći u rasprave bilo koga od govornika prije mene, apsolutno je njihovo pravo da kažu ono što je bitno. Ja kao član Odbora za medije bio sam prisutan na svim sjednicama i kod izbora glavnog ravnatelja HRT-a i na ovim sjednicama kada je u pitanju izbor tri člana nadzornog odbora. Nadzorni odbor HRT-a ima pet članova i samo a propos ovoga što je g. Bauk govorio jedna članica nadzornog odbora je iz opozicije ako se to tako može reći, jedan je član nadzornog odbora ispred zaposlenika, a ova tri člana biramo danas. Kada sam rekao da će biti praksa, a mogu potvrditi evo kolege koji su ovdje sa mnom sjedili na sjednici odbora za medije da ćemo provoditi intervjue, nigdje u Zakonu o HRT-u eksplicite ne piše da se moraju provesti intervjui. Čl 22. jasno propisuje proceduru izbora članova Nadzornog odbora HRT-a i mi smo se držali toga. Kažem praksa je bila ujednačena, bilo je vremena kada su kandidati bili pozivani na intervjue i onda svi kandidati koji su bili na intervju izabran je onaj koji nije bio na intervjuu. Prema tome, bilo je neujednačenih praksi i ja sada smatram da je vrijeme i predsjednica se evo odbora s tim slaže i svi članovi odbora da od sada pa nadalje i članove programskog vijeća i nadzornog odbora biramo na ovaj način, ali s tim da im damo priliku da u nekom petominutnom, desetominutnom izlaganju predstave sebe. Ne bih se složio sa kolegom Matulom da je HRT nekakva HDZ-ova televizija, pratim programe HRT-a sve programe onoliko koliko mi vrijeme dozvoli i ne bih se složio s tim, no naravno dobro zvuči vjerojatno će odjeknuti dobro u medijima, bit će prenešena izjava i tu je ja bi rekao subjektivno mišljenje svakoga od nas i ponaosob. Što se tiče kolege Brumnića, on je izlagao na osnovu onoga što je kao član odbora i govorio na samom odboru. Ja ne bi u ovu priču uvlačio nikako g. Hrebaka, Katičića, bilo koga drugoga, ovo je bio stav odbora u kojem mi imamo i koalicijski partneri većinu, odabrali smo od 11 pravovaljanih kandidatura tri za koje smatramo da su najbolje i tu ne vidim ništa apsolutno niti nelegitimno niti nešto što je napravljeno mimo zakonske procedure i tu smatram da smo napravili dobar odabir po životopisima kandidata koje smo, odnosno kandidatura koje smo zaprimili. Naravno, HRT je interesantna tema, uvijek će biti interesantna tema, tu nema govora. Ja sam i pri izboru glavnog ravnatelja HRT-a govorio za dobrobit HRT-a, smatram da HRT kao javni servis svih građana RH mora biti ono što je možda evo, kao što su neki prije mene rekli, bila o to u nekom vremenu iza nas. Nadam se da će novi ravnatelj svojim potezima, svojim planom i programom upravljanja HRT-om dostići one standarde koje je napisao u svom programu, zato je i dobio povjerenje HS-a, Nadzorni odbor kao nadzorno tijelo upravljanja sa financijama i imovinom HRT-a mora biti na višoj razini, složit ću se sa svakim od mojih prethodnika koji su rekli da pojedinci iz prethodnog saziva Nadzornog odbora nisu bili na razini koje od njih očekivao hrvatski parlament, zato više i nisu članovi Nadzornog odbora. Prema tome, evo, jedna priča koja je počela prije nekoliko mjeseci, nadam se da će uspjeti, da će javni servis HRT-a postati primjer javnog servisa, ne samo ovdje, nego i u ovom cijelom okruženju, nekada smo bili uzor [[Upadica: Vrijeme.]] drugima, potrudimo se [[Upadica: Vrijeme.]] i nadam se da će tome i tako biti.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Ivanoviću. Kome će HRT pod vašim upravljanjem postati predvodnica ili sinonim, vjerojatno jedino Vučiću. Teško da bilo kome drugome u okruženju. A kad govorite o proceduri i zakonu, tada treba jasno reći da proceduru za izbor .../nerazumljivo/... Nadzornog odbora određuje onaj tko raspisuje natječaj, a to je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, a to smo mi. Na tom Odboru, a ne negdje drugdje, sam predložio da obavimo razgovor. Vladajuća većina u kojoj je HDZ i, rekli ste da ga ne spominjemo pa ćemo reći g. transparentni su odbili to napraviti. Izglasali su da to ne žele napraviti. Ja ne znam što hrvatskom narodu nije jasno, što ste vi poduzeli.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Evo, još ću jednom ponoviti. I sami ste bili prisutni kada smo se i sami uvjerili da te neujednačene prakse su se provlačile i kroz neke druge izbore, jasno sam ovdje poručio, pri tome ostajemo i stojimo da od sada pa nadalje pa evo i ovo što ste vi predlagali na tom odboru će biti praksa Odbora u budućem djelovanju, mislim da je to pošteno, da je to u redu i da će donijeti i pridonijeti tome da izbor bude transparentniji nego što je možda sad.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Da ne ispadne da samo kritiziramo, ja moram pohvaliti Odbor za medije jer ovaj put vam Odbor za Ustav nije poništavao sjednicu, to je već napredak, tako da nije sve tako sivo. No, ovdje bi ja malo riječ, dvije rekao i o institutu javnog poziva. Dakle u mom shvaćanju ovoga što ste i meni objasnili, ovdje se trebalo izabrati 3 člana Nadzornog odbora koja će predstavljati parlamentarnu većinu jer jedan član, aktualni, Nadzornog odbora predstavlja oporbu, jedan član predstavlja zaposlenike. Znači možda je uvjete natječaja staviti da će biti član koji predstavlja vladajuću većinu, kad to već imamo običaje. Dakle smatram da za ovo nije potreban javni poziv, da skratim, isto kao i za predsjednika Vrhovnog suda, za glavnog državnog odvjetnika koja je sama priznala tu meni u Saboru da je razgovarala s ministrom pravosuđa i u tom smislu bi bilo puno transparentnije i najtransparentnije da jednostavno ovo prihvatimo kao prijedlog vladajuće većine za 3 člana i da to [[Upadica: Vrijeme.]] bude tako.
Odgovor.
Hvala. Hvala lijepo. Za sada Zakon o HRT-u jasno kaže u svom članku kako se biraju članovi Nadzornog odbora, dok se taj članak ne bude promijenio, Odbor će postupati sukladno Zakonu i mislim da nije pogriješio u svojoj proceduri, uz ovu opasku da će od sada pa nadalje biti data prilika svim članovima, odnosno svim kandidatima koji se kandidiraju za bilo koje mjesto, da se s njima obave intervjui.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238, kolega Arsen je povrijedio moje osjećaje iznoseći ovdje što je napravio odbor za statut, a ne iznoseći to do kraja, odbor za statut se proglasio nenadležnim po tom pitanju, isto kao i Odbor za zakonodavstvo. Praktički ne postoji nitko u ovom Saboru tko bi mogao protumačiti što je pošteno, kako bi trebalo djelovati kad imate javni natječaj, osim ako se to radi u središnjici HDZ-a.
Ne mogu ulaziti u vaše osjećate i koliko su oni povrijeđeni, ali vi ste povrijedili Poslovnik pa onda dobivate opomenu. Sljedeća replika, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolega Ivanoviću, dakle stvarno je taj HDZ napravio karikaturu od države kao što karikaturu radi od svakog javnog natječaja. Vi kažete dobro da bi bilo pošteno da se provodi javno saslušanje kandidata. Istovremeno priznate da ovdje nije bilo provedeno takvo saslušanje, pa možete li onda barem priznati da to nije pošteno? A isto tako, ako kažete od sad pa nadalje će se provoditi mogućnost, da se eto, kandidatima postavljaju neka pitanja, moram reći da to ne drži vodu. Dakle od sada bi značilo da ste tako postupili i u ovom slučaju, a niste. I nadovezat ću se na ono što je rekao kolega Brumnić, kaže, što ovdje građanima nije jasno. Pa ja mislim da je ovdje građanima sve jasno, ali treba još jedanput istaknuti, kada se na pozicije u HRT-u isključivo voljom vladajućih postavljaju ljudi, a vladajući su dobili vlast samo na temelju 16,4% podrške birača, to nije vlast, to nije legitimna vlast, to je okupacija. Okupacija institucija.
Odgovor.
Pa uvažena zastupnice Orešković, evo još ću jednom ponoviti, ako ste malo, a probajte malo, kak se to danas kaže i proguglati ili ćemo vam dostaviti zapisnik koji mi imamo i dobili smo ga kao članovi Odbora, da praksa nije bila i stvarno u Zakonu nigdje ne piše to. Znači praksa nije bila. Postupili smo sukladno praksi koja je bila do tada, izmijenit ćemo taj dio i stvarno ne vidim apsolutno nigdje problem. Niti je prekršen Zakon, a to što je, što vas najviše boli što je HDZ pobijedio, to nećemo riješiti replikama, povredama Poslovnika, zato se mora ići na izbore i mora se dobiti povjerenje građana RH i na taj način se onda postaje pozicija i u HS-u i dobiva se prilika za sastavljanje Vlade, drugi način ne postoji za sad.
Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, kolega Ivanović je povrijedio čl. 238 vrijeđajući sve zastupnike ovdje govoreći o zakonu. Ja sam jasno u replici rekao, Odbor određuje proceduru. Na tom Odboru vi ste zabranili provođenje intervjua. Ništa više. Što spominjete zakon? Zakon vam je to omogućio. Vi ste ti koji ste to zabranili. Imali ste legitiman prijedlog, izglasali ste većinom da to nećete napraviti.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, vi dobivate 2. opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi g. predsjedavajući, uvaženi kolega Brumnić je obmanuo svih nas i napravio pogrešku po čl. 238. On je ovdje iznio potpunu neistinu da su članovi većine u Odboru za medije i informiranje nešto nekome zabranili. To uopće nije točno i tražim da se takva stvar ovdje evidentira. Nije bilo nikakvih zabrane, dapače, vijećnici su članovi odbora su napustili sjednicu.
Vrijeme. Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Kuzmanić.
Poštovani predsjedniče, hvala. Povrijeđen je čl. 238, g. kolega Opara nažalost vrijeđa nas zastupnike koji smo svi bili prisutni na toj sjednici Odbora na kojoj je jasno donesen zaključak da se neće pozivati kandidate na razgovore, što je njima bilo omogućeno u slučaju da se Odbor drugačije očitovao, tako da kolega Brumnić je sa pravom digao povredu Poslovnika i ne vidim zašto se ovdje kolega Opara našao prozvan da nama drugima dijeli lekcije. Hvala.
Dobro. I kod vas nije bilo povrede Poslovnika, dobivate opomenu i vi. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani kolega Ivanoviću. Ja sam vam već puno toga rekao u našim osobnim razgovorima, a sad ću vas pitati nešto drugo. S obzirom da mi nismo imali priliku razgovarati sa kandidatima, s obzirom da mi nismo imali priliku upoznati te kandidate, a s obzirom na to da Nadzorni odbor treba provoditi odluke, odnosno davati prijedloge one koje dobiva od Skupštine, u ovom slučaju nema Skupštine, ima osnivača, ja vas molim da nam prenesete informacije, koje će stavove zastupati članovi Nadzornog odbora sa kojima ste vi razgovarali, a mi ne.
Odgovor.
Ja osobno nisam razgovarao niti sa jednim članom, odnosno sa nijednim kandidatom koji se javio na javni poziv. Naš klub zastupnika je pogledao i pregledao životopise svih kandidata i donio odluku da će predložiti ova 3 kandidata u Nadzorni odbor HRT-a. Kad budemo imali sjednicu na kojoj ćemo dati priliku da kandidati govore o sebi, možemo i na taj način razgovarati, ali smatram da je to u biti demokratsko pravo nas. To je demokratsko pravo nas koji sjedimo u Odboru, meni je žao što nitko od vas nije predložio niti jednog kandidata, vi ste napustili sjednicu Odbora. Ovo je bio naš prijedlog i ne vidim u čemu je on nelegitiman, netransparentan ili bilo što drugo.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Ivanoviću, kažete da nema potrebe spominjati recimo, kolegu Katičića. Međutim, kolega Katičić je ušao u politiku, ali strelovito, na vrlo visoku, odgovornu poziciju glavnog tajnika HDZ-a, kao osobni prijatelj, kao što je sam to medijima rekao, 35 godina, znači čovjek od najbližeg premijerovog povjerenja jer očito da nije našao među vama nekoga toliko bliskog da bi na njega to prenio, to povjerenje i sada u Nadzorni odbor HRT-a dolazi Damir Rudeš, poslovni partner, čovjek iz istog odvjetničkog društva, od Katičića, znači opet osoba od najbližeg povjerenja. Da, na HRT-u postoje kreativni ljudi, ali ih taj način upravljanja i vođenja zapravo cijelo vrijeme guši.
Odgovor.
Hvala lijepo. Krunoslav Katičić kao glavni tajnik HDZ-a je izabran procedurom koju HDZ provodi, ne vidim uopće problem spominjanja Krune Katičića kao glavnog tajnika HDZ-a i miješanje toga sa izborom ovih ljudi o kojima danas ovdje raspravljamo. Vi ste iznijeli svoj stav, ja ga poštujem, ja ga cijenim, to je ono što vi mislite, mi smo iznijeli nešto drugo. Većina će odlučiti tko će biti nova 3 člana Nadzornog odbora HRT-a i mislim da je to jedina ispravna demokratska procedura koja se može provoditi.
slijedi replika poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanoviću, vi ste dugo u medijima i vjerujem da ćete na jednostavan način znati odgovoriti koja je zapravo uloga politike u medijima? Gledajući primjerice, zemlje u okruženju, Njemačku, Austriju, Švicarsku, dakle, razvijene zemlje, sve idu na struku. Struka je prioritet. U Hrvatskoj su zapravo institucije duboko ispolitizirane i kada i tu struku politika predloži, na kraju struka mora slušati politiku, a ona njihova stručna vrijednost onda pada u drugi plan. Možete li na jednostavan način pojasniti koja je uloga politike, evo, konkretno u Nadzornom odboru HRT-a? Hvala.
Odgovor.
Pa uloga politike u izboru Nadzornog odbora HRT-a utoliko što Zakon o HRT-u jasno propisuje način na koji se biraju i tko bira članove Nadzornog odbora, Programskog vijeća i glavnog ravnatelja. Mi smo ljetos vodili ozbiljnu raspravu oko izbora glavnog ravnatelja gdje i naš, naše zalaganje bilo da se vratimo u zakon iz 2012. gdje neće HS birati glavnog ravnatelja HRT-a nego će to raditi Programsko vijeće i Nadzorni odbor i to je nešto na čemu se treba raditi. Ja osobno nemam nikakav politički utjecaj na televiziju. Na televiziji radim jedan sasvim drugačiji posao, a utjecaj se može smanjiti na taj način da se promjenu neke zakonske odredbe koje su sad trenutno važeći i jedino ih imamo pravo poštivati i na taj način čuvati zakone RH.
Slijedi replika, poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi g. predsjedavajući, dragi kolega Ivanoviću. Član ste navedenog odbora i ovdje ste plastično vrlo jasno prikazali kako su se odvijale rasprave o ovome o čemu danas raspravljamo. Mene zanima, a vjerujem da zanima i hrvatsku javnost je li na samoj sjednici odbora od strane oporbe bio bilo koji prijedlog za izbor člana Nadzornog odbora ili ne? Hvala vam lijepo.
Odgovor.
Odbor je vrlo jednostavan-ne. Hvala.
Slijedi replika poštovane zastupnice Katarine Peović.
Dobar dan. Evo, drago mi je da ste spomenuli Zakon o Hrvatskoj televiziji, znači da, ajmo se držati zakona. Po Zakonu, znači čl. 22 st. 2 kaže da ljudi koji se biraju u Nadzorni odbor trebaju imati iskustva u medijima. Možete li mi objasniti na koji način ovi ljudi imaju iskustva u medijima? Kad kažete, pa dobro, ako neke stvari ne radimo dobro, odgovorili ste kolegici, onda ćemo to mijenjati u zakonima. Pa ja vam predlažem da mijenjate čl. 22 st. 2 jer evidentno ne moraju imati iskustva u medijima.
Odgovor.
Djelomično ću prihvatiti ovo vaše kad je u pitanju čl. 22 st. 2. On nigdje eksplicitno ne govori da moraju imati iskustva već kaže vodit će se računa. To piše u čl. 22 st. 2, prema tome, nije prekršen Zakon u tom dijelu kad se pogleda hijerarhijski izbor nekih drugih saziva nadzornih odbora, vidjet će se da ta praksa nije ujednačena svagdje, s tim, mislim da tu nismo pogriješili što se tiče čl. 22 st. 2, zasigurno ne. Ispraviti ovo da od sada kandidati imaju pravo govoriti pred članovima Odbora, apsolutno se slažem, podržavam, podržat ću, borit ću se evo, skupa sa predsjednicom da to bude praksa u nekim budućim izborima. Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Karoline Vidović Krišto.
Dame i gospodo, situacija u svezi medija u Hrvatskoj doista je svakome jasna osim vladajućim političarima i vodećim ljudima u medijima. Možda malo neobično, ali usporedit ću je s jednim slučajem koji govori o političkoj sljepoći koja je, naravno, uvijek motivirana vlastitim koristoljubljem i karijerizmom. Naime, u poslijeratnoj Njemačkoj poznati političar Hans Filbinger koji je više od 10 godina vladao gospodarsko vrlo moćnom pokrajinom Baden-Württemberg, poznatoj po velikim sustavima kao što je Daimler Mercedes-Benz, morao je podnijeti ostavku jer se utvrdilo da je kao vojni sudac još 6. svibnja '45. donosio presude na temelju Hitlerovih uredbi, iako je Hitler 30. travnja počinio samoubojstvo. On se branio govoreći da mu nitko nije rekao da su ti zakoni stavljeni izvan snage. Možemo reći, ljudskost i zdravi razum, ali i osjećaji za pravednost mu nisu baš bili jača strana. Upravo navedene karakteristike dominiraju kod vodećih političkih osoba u Hrvatskoj, ali i kod onih u vodstvu HRT-a. To vrijedi i za bivši Nadzorni odbor koji ništa nije radio, a predloženi članovi Nadzornog odbora HRT-a su kontinuitet podobnosti. Primjerice, predloženi član Zoran Barac koji se, zamislite, hvali s činjenicom da je bio direktor financija u Europapress Holdingu za vrijeme Nine Pavića. Za one zaboravne u Hrvatskoj, Pavić je onaj ekstremni komunistički kolumnist koji je 90-ih pod sumnjivim okolnostima postao medijski tajkun blizak pseudodesničaru Iviću Pašaliću. 2000. g. na krilima svog stvarnog saveznika Račana, postao je gotovo medijski monopolist, ostavljajući iza sebe financijsku spaljenu zemlju i stotine milijuna kuna dubioza. Tako mu je primjerice, bivši ministar gospodarstva Đuro Popijač na temelju nekoliko stranica programa o navodnoj namjeri proizvodnje kobiljeg mlijeka isplatio više do 10 milijuna kuna poreznih novaca. G. Pavića moglo se, naravno, vidjeti i na jahtama s izvjesnim Ivom Sanaderom, kako piju butelju crnog vina cjenovne razine prosječne hrvatske plaće. Kao što rekoh socijalna osjetljivost našim vladarima nije jača strana, znači taj Barac vodio je financije kod Pavića, a danas je član Nadzornog odbora Croatia osiguranja. Croatia osiguranje znamo jedna je od najkriminalnijih privatizacija u Hrvatskoj u zadnjih 30 godina. Osoba sa ovakvim referencama jest garancija za netransparentnost i daljnje urušavanje HRT-a. A HRT, HRT živi u svom virtualnom svijetu, za HRT npr. ne postoji korupcija u Hrvatskoj kada su na HRT-u teme o pravosuđu pozivaju se isključivo bivši komunistički državni odvjetnici koji su uzročnici problema današnjeg stanja u pravosuđu počevši od Čede Prodanovića do Ante Nobila. Pozivati Nobila na javnu televiziju pitanje je političke pristojnosti, taj čovjek otvoreno zagovara osuđene ubojice te slavi totalitarne zločine, uz to Nobilo ima izrazite probleme s transparentnošću svojih prijavljenih prihoda i bogatstva kojega javno demonstrira. Jedino što je kod Nobila transparentno jest njegova mržnja svega hrvatskoga. Ali za HRT su pristojni znanstvenici od kojih je dobar dio školovan na svjetskim sveučilištima nepoželjni, HRT-u je poželjan pak izvjesni Hrvoje Klasić autor knjige hvalospjeva o naručitelju političkog ubojstva Mike Špiljka koju u svoju emisiju angažira nekakvog Dimitrijevića iz Beograda osobu pak koja je napisala knjigu hvalospjeva o masovnom ubojici Ratku Mladiću. Na HRT-u nastupaju likovi kao novoizabrani predsjednik zagrebačkog SDP-a Viktor Gotovac, osoba protiv koje su ljudi s HRT-a podnijeli kaznenu prijavu da je u vrijeme dok je bio u Nadzornom odboru HRT-a i dok je HRT-om ravnao skandalozni jugoomladinac Goran Radman nanio stotine milijuna kuna štete HRT-u, taj gospodin dobije prostor na HRT-u bez da ga se pita o toj kaznenoj prijavi koja opisuje njegovu štetnu djelatnost prema HRT-u. To je profesionalnost a la HRT. Vratimo se na početni slučaj iz Njemačke. Vama iz vladajućih struktura još nitko nije rekao da vašoj politici gotovo više nitko ne vjeruje, vi ne vidite da vas ogromna većina hrvatskih građana i prepoznaje kao glavne uzročnike nepravde i korupcije u Hrvatskoj državi, a da je vaše glavno oružje u toj nepravdi taj neprofesionalni, protudemokratski i protueuropski HRT. Ali nećete se moći izvlačiti na neznanje jer vaše nojevsko ignoriranje činjenica ne znači da te činjenice ne postoje. Budite uvjereni da ćete snositi odgovornost za svoje protupravne rabote i naravno protiv sam predloženih članova nadzornog odbora jer su birani od nesposobnih i podobnih te naravno ne mogu dati nikakav dobar rezultat.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Vidović Krišto. Dakle, iznijeli ste vrlo zanimljiv niz imena sa vrlo ozbiljnim optužbama, ja vjerujem da su vaši izvori vjerodostojni no ono što mene zanima, imate li spoznaje da li se tim imenima i predmetima bave naša tijela koja su plaćena novcem poreznih obveznika? Imate li ikakvih spoznaja dal se rade možda izvidi ili su možda kakve optužnice podignute za isto? Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala kolegice Vukovac. Kažete vjerujete mi na moju riječ, a ja vam kažem nemojte vjerovati provjerite kao što su to mogli i ljudi iz vladajućih struktura sa ukucavanjem nekoliko slova u tražilicu saznati mnogo toga, ali oni to i ne moraju istraživati oni to vrlo dobro znaju i upravo iz razloga tog međusobnog uvezivanja, povezivanja i navezanosti na novce hrvatskih poreznih obveznika oni donose odluke koje donose, imenuju ljude koje imenuju i uništavaju Hrvatsku državu i hrvatsku naciju.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Milana Vrkljana.
Poštovana zastupnice. Neosporno je da je današnju garnituru na HTV-u birala vladajuća struktura na čelu sa HDZ-o, ali ja sam u ovome domu prije nekog vremena govorio da bi HTV trebao biti podijeljen na način da prvi program imenuje urednika pozicija, a drugi program da urednika imenuje opozicija i na taj način bi dobili presjek cijelog hrvatskog i političkog tkiva. Međutim, zanimljivo da je na taj moj poziv nije se odazvala ova meni sad desna odnosno lijeva opcija odnosno SDP što govori da HDZ i SDP ustvari zajednički kadroviraju na HRT-u pa me zanima što o tome mislite.
Odgovor.
Dakle, mi možemo diskutirati o raznim načinima ustroja HRT-a međutim Zakon o HRT-u kakav je danas nije loš, ali se ne poštuje. Da se poštuje Zakon o HRT-u onda bi HRT mogao vršiti svoju uloga, a uloga svake javne televizije u demokratskom društvu jest da nameće standard medija, dakle neovisnosti pravodobnog i cjelovitog istinitog informiranja hrvatske javnosti i djelovanje odnosno javnosti kao takve i djelovanje za tu javnost, a ne za uske političke ili interesne skupine. Kada bismo u HRT-u imali javni medij koji poštuje taj zakon i koji vrši svoju dužnost onda bi ostali mediji bili u Hrvatskoj daleko na višoj razini profesionalnosti jer javni medij nameće standard. I kada imate javni medij koji vrši svoju ulogu onda nijedan drugi komercijalni medij ne može širiti fake news, ne može raditi rabote zato što mu nitko neće vjerovat da oni žive od reklama itd. tako da imamo urušavanje HRT-a kao znak jednakosti urušavanja cjelokupne medijske scene u Hrvatskoj.
I posljednja replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Kolegica Krišto ja se ne bih složila s tim da je cjelokupna medijska scena u Hrvatskoj uništena, ali uništen jest HRT onaj koji bi trebao biti javni servis. I mislim da je krajnje vrijeme da stvarno počnemo razmišljati i raspravljati o tome što bi bili najbolji modeli upravljanja HRT-om. Meni se čini da sve dok mi imamo ovakve strukture da politika zapravo dominantno bira pa se postavlja pozicija i opozicija unutar HRT-a, mi nećemo imati niti neovisnost, niti cjelovitost, niti pravodobnost informacija, a najgori oblik, to je ovaj koji imamo sada, to je oblik u kojem HDZ poistovjećuje HRT sa svojim propagandnim glasilom. Informativnom programu HRT-a apsolutno više nitko ne vjeruje i ako postoji medij koji širi dezinformacije onda je to upravo Informativan program HRT-a. Sve dok se bira isključivo na temelju partijskih i stranačkih poznanstava od javnog servisa ne možemo očekivati ništa. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam na replici kolegice Orešković, mogu se jedino složiti s vama. Što se tiče ovog prvog dijela vaše replike govorila sam o tome da se medijska scena urušava na temelju uništavanja HRT-a. Dakle, ponovit ću to je često se može čuti u javnom prostoru nećemo plaćati ovaj pristojbu za HRT, naravno da su ljudi frustrirani zbog apsolutno neprihvatljivog programskog sadržaja koji je se srozao ispod nule bih rekla, ali s druge strane moramo opet ponoviti da on vrši svoju zakonsku zadaću, a potrudit ćemo se da će je vršiti onda taj javni medijski servis je itekako potreban, nužan i hvale vrijedan jer on uređuje kompletnu medijsku sliku u Hrvatskoj da ljudi koji žive u našoj državi imaju ono što im je zakonom zajamčeno, a to je istinitu pravodobnu i cjelovitu informaciju. Hvala vam.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege interesantno je koliko smo mogli čuti danas tu poprečnih izjava od predstavnika vladajuće većine u nastojanju da obrane neobranjivo. Stvarno interesantno. Evo, jedna od izjava. Kad će biti slijedeći izbor članova nadzornog odbora bit će razgovori sa kandidatima jer je to pošteno, to znači da je ovaj izbor nepošten, jel tako [[Upadica: Ne.]] ne, ako je ono pošteno onda je ovo nepošteno. To je prva stvar. Druga stvar što sam rekao već i na odboru, ovo što se radi, ovo je omalovažavanje uloge sabora, omalovažavanje uloga saborskih zastupnika, a ono što je najgore to je umanjivanje važnosti odbora. Nemojte zaboraviti zamolio sam vas da drugačije razmišljamo na odborima. U odboru se trebamo gledati drugačije. Mi smo tamo predstavnici saborskih zastupnika. Da tamo ne gledamo na stranke, da tamo ne budemo lijevi i desni nego da radimo kao radno tijelo. Da tamo budemo svi isti, to sam zamolio na odboru jasno i glasno. Vjerojatno postoji negdje u zapisniku ili nekakvom tonskom zapisu. Već sam pitao da li se zna, da li poznajete Zakon o HRT-u i da li znate koja je uloga nadzornog odbora. Pitao sam da li ste razgovarali sa tim kandidatima, niste. Jeste li vi uopće sigurni da ti ljudi postoje, jeste li sigurni da se netko nije poigrao sa nama svima skupa i poslao neke dokumente koje je skinuo sa interneta. Vjerojatno jeste sigurni ste vjerojatno jer se sa njima razgovaralo ali ne u saboru, sa njima se razgovaralo u središnjici HDZ-a i tamo je donesena odluka, a ne u saboru. U saboru će se samo potvrditi odluka koja je donesena u središnjici HDZ-a. I to je sramota. Ni jedna, znači ni jedna gospođa koja ovdje čisti u saboru, ni jedan čistač koji je vani zaposlen i vani vozi ona kolica i mete u ulicu ne može biti primljen na radno mjesto ukoliko sa njim nije obavljen razgovor. Ali na mjesto člana nadzornog odbora može biti primljen tko hoće i kako hoće. Bez kriterija, kriteriji su navodno utvrđeni ili utvrđeni na temelju dokumenata koji su poslani. Da li su ti dokumenti ispravni, točni, nisu točni nemam pojima. Da li ti ljudi postoje, ne postoje nemamo pojima. Mislim da ono što piše u Članku 2., pardon 22. da bi trebali imati članovi nadzornog odbora iskustvo u medijima očito je da ne moraju imati iskustvo u medijima, puno je važnije da imaju iskustvo u suradnji sa članovima HDZ-a. Puno je važnije da imaju iskustvo u suradnji sa središnjicom HDZ-a. To je puno važnije. Evo, pitao sam našeg kolegu koji je član odbora da li je razgovarao, da li mi može reći koje će stavove ti ljudi zastupati, koji su njihovi svjetonazori, koji su njihovi politički stavovi. Ljudi koga mi primamo u nadzorni odbor? U kojem će smjeru ići financiranje HRT-a? Jel vi to možete utvrditi? Primamo 3 člana nadzornog odbora i oni donose odluke o financiranju, da li će financirati ovakva emisija ili onakva emisija. A sa njima nismo razgovarali i nemamo pojima koji su njihovi stavovi, nemamo pojima što zastupaju, nemamo pojima u kojem će smjeru uopće ići financiranje i rad HRT-a. Nemamo pojima. Zašto nemamo pojima jer nam to vladajuća većina nije dozvolila. Zašto nam nije dozvolila na prijedlog našeg kolege da se razgovara sa kandidatima jednoglasno je od strane većine donesena odluka da se sa kandidatima ne razgovara. Bilo je pitanje da li smo predložili kandidata? Nismo ga predložili zato što ste već sve ranije odlučili jer je bilo ranije riješeno. I ja nisam otišao sa sjednice dok nisam vidio koji su kandidati, kad sam vidio koji su kandidati onda sam napustio sjednicu. Tek onda. I nemojte mi imputirati da smo napravili nešto odnosno da nismo napravili nešto što smo mogli napraviti jer nismo mogli napraviti ništa. A ovaj razgovor sa budućim kandidatima koji će biti u budućnosti, to će biti sa kandidatima znate koga onima koje predlaže [[Upadica: Vrijeme.]] oporba.
Imamo dosta replika, prva je poštovana zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani gospodine Pavić, evo samo možda da pojasnimo. Dakle, ne postoji zakonska obveza da se kandidati pozivaju. Praksa je bila nekada da su se pozivali, nekada da se nisu pozivali. Kada su se kandidati pozivali tada se neki kandidati nisu odazvali tim razgovorima i upravo ti kandidati koji se nisu odazvali razgovorima na odbor su bili nakon toga izabrani od strane vaše većine, od strane vaše političke opcije u tom trenutku. Dakle, upravo oni kandidati koji se nisu udostojali na poziv odazvati i doći na sjednicu odbora su bili izabrani dva put. Nakon toga je obrazložio obrazloženje je bilo, pa eto dovoljno je i vidi se sve iz CV-a potpuno je sve jasno ne treba kandidate zvati, ne treba ljudi maltretirati. To vam piše u zapisniku. Zašto je to onda bilo dobro, a nije sad dobro? Hvala.
Odgovor.
Poštovana gospođo Martinečvić, ja vas izuzetno cijenim, ali nemojte braniti ponovo neobranjivo. Kad sam došao na mjesto direktora, izvršnog direktora donio sam svoja pravila koja su bila u skladu sa zakonom i radili smo drugačije. Smatram da smo radili bolje. Kad sam došao na mjesto člana uprave donio sam svoja pravila i smatrao sam da smo radili bolje i pokazao sam da sam radio bolje, zar trebamo poštivati ono što se dešavalo prije 5, 10 ili 15 godina? Zar ne trebamo unapređivati ovu našu demokraciju, transparentnost? Zar je vaš stav da je u redu da onaj čovjek koji se pozove na razgovor i ne dođe na razgovor da on bude primljen, da je to korektno? Da sam ja bio član tog odbora ne bi bio primljen nikada, nikada vjerujte mi.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Paviću, dakle kada je krenula cijela pošast oko pandemije dobili smo od samih medija informaciju kako ih je premijer pozvao na jedan razgovor na temu kako treba izvještavati o samoj pandemiji. Naravno, jasno je da se radi o određenom političkom utjecaju na medije koje su trebali ostati nepristrani, objektivni, nezavisni. Mene interesira i činjenica jeste da su neki pokleknuli, neki su ipak ostali i dalje nezavisni pa i dalje izvještavaju prilično objektivno o toj temi. Mene zanima smatrate li vi da se na taj način zapravo generira nepovjerenje u narodu i zapravo smo na taj način ugrozili sam postupak cijepljenja? Zahvaljujem.
Odgovor.
Ovim sad postupkom i ovim radom ne samo da smo izgubili povjerenje u narodu, pa mi omalovažavamo sami sebi, mi smo sami sebi umanjili svoju vrijednost i svoju ulogu. Svatko od nas tko je ovdje sjedio u ovim klupama je morao mjesec dana obilaziti svoju izbornu jedinicu i predstaviti se svakom čovjeku koga je pitao bilo što, bilo koje pitanje, ne jedan dan nego mjesec dana smo na to odgovarali i preko društvenih mreža, i preko novina, i preko televizije, i u gradu, i na ulici, i na selu. A ovdje dođe netko tko je politički podoban, navodno podoban ja nemam pojma dal uopće postoji, evo g. Ivanović mi veli nije razgovarao nema pojma da ti ljudi postoje i on će biti član nadzornog odbora. Po kojem kriteriju? Kako? Zašto?
Sljedeća replika poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče. Ovaj Odbor za medije pokazao je koliko drži do procedure i sjetimo se slučaja imenovanja glavnog ravnatelja HRT-a. Ovaj odbor je odbio razgovarati sa svim prijavljenim kandidatima. U Zakonu o HRT-u u čl. 22. čini mi se st. 2. stoji da će se posebno voditi računa o tome da većina izabranih članova u nadzorni odbor ima radnog iskustva u medijima. Od predloženih kandidata samo jedan ima, doduše u financijama u jednoj medijskoj kući, dakle većina nema to radno iskustvo. Mislite li da je odbijanje razgovora sa svim prijavljenim kandidatima zapravo leži u tome da se ne bi vidjelo da postoje kandidati koji su bolji, koji udovoljavaju svim zakonskim pretpostavkama, a da je eto namjera jednostavno postaviti onog ko je blizak vladajućima?
Mislim da sa pravom imamo to svi smatrati, sa punim pravom jer mi ne znamo tko je što i kako radio. Tamo piše da jedan član nadzornog odbora mora imati iskustva u financijama. Zar nismo mogli obaviti razgovore, staviti na jednu hrpu odnosno na jedan popis ljude koji imaju iskustva u financijama, na jednu stranu ljude koji imaju iskustvo u medijima i nakon toga pronaći najboljeg kandidata među ovima koji imaju iskustva u financijama i nakon toga pronaći one kandidate koji imaju iskustvo u medijima, zar to ne bi bilo poštenije i korektnije nego ovako. Nitko nema pojma, evo pitajte kolegice iz vladajuće većine nek vam netko kaže tko su ti ljudi. Što će raditi? Nitko nema pojma, niti što zastupaju, kako zastupaju, nemaju pojma o ničemu. Nemam pojma kako će dići ruku za to. Stvarno ne znam.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Paviću. Mislim da je jako dobar vaš primjer da se stvarno ne može ni na najnižoj razini zapošljavanja nitko nije bez osobnog razgovora intervjua, osim u ovom slučaju. Ja mislim da to sigurno ima veze sa lošim iskustvom koje je doživjela vladajuća većina sa totalnom zapravo blamažom kandidata Šveba za ravnatelja kojeg su kasnije izabrali u odnosu recimo na fantastičan nastup Darija Špelića. U ovom slučaju moglo se slično ponoviti zato što dakako da je bio kandidat koji je mogao u odnosu na sve ove ostale potpuno izdominirat i da je to još bilo javno preko medija da se to prenijelo to bi bilo preočito. Ali želim reći još jednu stvar. Kandidatkinja koja se nije odazvala je samohrana majka koja je sa malim djetetom molila da se promijeni taj termin i to joj nije odobreno, a ne da ona prezrivo nije došla na taj sastanak na taj intervju. Samo govorim za one prije slučaj koji nam stalno …
Odgovor.
Da, ovdje se pokušava zapravo istina prikazati na jedan čudan način da se ono što je činjenično i što ide u prilog oporbi da se to jednostavno ne govori. Evo drago mi je da ste to iznijeli, ja nisam htio o tome govoriti, ali znamo da je takav slučaj bio. Da li je ona mogla doći na razgovor možda za pola sata ili za dva dana, nemam pojma, ali da joj je bilo omogućeno nije bilo omogućeno i vjerojatno se s njom porazgovaralo negdje u odboru van termina koji je bio sazvan za razgovore. Ono što ste rekli u vezi izbora ravnatelja. Vidli smo razliku u pristupu jednog i drugog kandidata, upozorili smo na potencijalni sukob interesa, vladajuća stranka je to sve skupa ignorirala i izabrala je kandidata koji je već bio unaprijed izabran. Naime, ako se dobro sjećate, kad smo imali razgovor prvi o kandidatima, bilo je rečeno da već znamo tko će biti ravnatelj. Naš kolega, nažalost evo, nije ovdje je rekao da zna ime i prezime kandidata i to ime i prezime kandidata je kasnije potvrđeno [[Upadica: Vrijeme.]] i gospodin je izabran.
Slijedi replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Hvala. Ova naoko benigna rasprava pokazuje gdje su sve glavni ključni problemi Hrvatske. Dakle mi čak i kad krojimo zakone, krojimo ih tako da se mogu kršiti, izbjegavati ili interpretirati po volji. Takav nam je i taj članak nesretni, 22 st. 2 Zakona o HRT-u. Kaže se, vodit će se računa da kandidati imaju iskustva u medijima, ali ako nemaju, onda nikom ništa. I očito je ovdje jedini kriterij koji se tražio, ne to imaju li kandidati iskustva u medijima, nego imaju li iskustva u poslovnim odnosima s istaknutim članovima, čak i saborskim zastupnicima iz redova HDZ-a. Stranačko uhljebljivanje, klijentelizam je ono što je upropastilo Hrvatsku i to je razlog zašto je Hrvatska sada na dnu po svim kriterijima od svih ostalih država članica EU. I nema tome kraja. Sve dok je ovakva struktura s druge strane HS-a. Hvala.
Odgovor.
Evo kad ste spomenuli donošenje Zakona, samo ću podsjetiti na jučerašnju raspravu. Na Zakon o Povjerenstvu za sukob interesa. Upozorili smo što ne valja, zašto ne valja, što bi trebalo napraviti, sve je ignorirano. Dano nam je minimalno vremena od prvog do drugog čitanja da napišemo amandmane i to stvarno nismo stigli napraviti. I što smo dobili? Dobili smo ono što smo imali i na početku. Hoćemo li govoriti o prijedlogu zakona koji je došao ovdje u Sabor o obnovi nakon potresa? Jesmo tu svi upozoravali da Zakon ne valja? Jesmo svi upozoravali da treba ga promijeniti? Jesmo svi upozoravali da nije provediv? To je bilo ignorirano, nakon godinu dana zakon se mijenja, a mi smo u međuvremenu izgubili milijardu, milijardu smo izgubili i nitko za to neće odgovarati. Nitko.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega Pavić. Te količine naknade pameti koja se ovdje fabricira praktički svakodnevno je nešto što sigurno nije nešto što će donijeti dobro. Ovo je politička arena. Sabor je politička arena gdje se određene političke grupacije bore na politički i argumentirani, suvisli način, da ono što rade, prepoznaju ljudi koji će ih sutra ponovo izabrati ili neće. Čuli ste što je rekla predsjednica odbora. Ja smatram da odbor nije učinio niti jednu proceduralnu pogrešku, da je sukladno zakonu odradio posao koji je stavljen pred njega, odabrao 3 člana, predložio je 3 člana i mi ćemo ih izabrati sutra većinom glasova u HS-u. Mislim da je to i početak i kraj ove priče. Sve ovo drugo su političke nijanse na koje vi apsolutno imate pravo, ali većina njih apsolutno ne stoji i ne drži vodu. Prema tome, ne vidim razloga da [[Upadica: Vrijeme.]] skroz imputirate nešto nama [[Upadica: Vrijeme.]] a činili ste neke pogreške [[Upadica: Odgovor.]] prije nas.
Krenut ću od kraja. Pogreške nisam činio ja jer nisam bio u Saboru. Tko ih je činio, njih i prozivajte, nemojte prozivati mene jer nisam bio ovdje. To je prva stvar. Druga stvar, da li se napravilo sve po zakonu? Je. Ali, ovo nije naknadna pamet, mi smo odmah na odboru zamolili, ajmo razgovarati sa kandidatima. Prema tome, pamet je bila onda u momentu kad se donosila ta odluka. Nadalje, vi govorite da je ovo politička arena. Nemojte to gledati kao političku arenu, to gledajte kao radno mjesto gdje smo došli da bismo donosili kvalitetne odluke i kvalitetne zakone. Ali vama to nije cilj i tu je problem. Da vam je cilj da se donose kvalitetne odluke i kvalitetni zakoni, drugačije bi se ponašali i ne bi bilo unaprijed odluka, vi ste već, evo, koliko sam čuo maloprije, već su i izabrani većinom. Znači vi znadete da će svi glasati za njih. Pa dobro, evo, glasajte.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan. Možemo mi ovdje razgovarati o naknadnoj pameti, ali nemojmo se pravit blesavi. I moram reći da svaki put kada ovdje dođe netko sa nekom ispravkom zakonskom i kažemo, pa slušajte, ravnatelj HRT-a nije izabran zakonito jer je u evidentnom sukobu interesa pa se onda zakon izmijeni tako da ravnatelj može biti u evidentnom sukobu interesa ako riješi svoje poslovne odnose u roku od 60 dana, ali ovdje čak nije niti taj slučaj. Mi ovdje imamo čl. 22 st. 2 koji kaže da će se obratiti pažnja na to da većina članova tog Nadzornog odbora treba imati nekog iskustva u medijima. Ne možete nam govoriti da nije bilo kandidata koji su bili prijavili se, a koji su imali više iskustva u medijima jer je to bio slučaj, znači, ja sam sad čula od kolege Matule da je tamo bio Paško Bilić za kojeg znam da ima nekoliko studija napisanih o medijima, i vi ovdje nama dajete nekakve odvjetnike i neke financijaše, koji su svi, ali to je, mislim, to je zapravo poanta svega, oni su svi u desecima nadzornih odbora bili ili su sad. To su profesionalni odboraši, profesionalni odboraši i upozorit ću vas kolegice i kolege pa nije to samo vezano uz ovo, uz medije, uz HRT. Mi imamo slučaj sa Orljavom i Brodarskim institutom gdje vam sjedi Ivan Rac, čovjek od povjerenja znači ministra Horvata koji je u desecima nadzornih odbora koji nikakve veze s brodogradnjom nema ko što nema ni s tekstilom. To su ljudi koji su profesionalni odboraši. I nemojte nam govoriti da je ovdje sve po zakonu jer nije kolega Ivanoviću sve po zakonu. I opet ćemo onda možda donijeti zakon koji će omogućavati da svi budu financijaši i da svi budu pravnici i da ne moraju imati veze s medijima jer svaki put mi ovdje kada netko upozori da je nešto protuzakonito naknadno mijenjamo zakon da ozakoni bezakonje. Pa smo tako imali zakon kolegice i kolege sjetite se samo o Sveučilištu obrane i sigurnosti koji ne mora proći akreditacijski program. Znači sva sveučilišta moraju proći akreditacijski program, mi smo donijeli zakon da ovo sveučilište ne mora proći akreditacijski program. I ono što vam hoću ovdje postaviti kao pitanje. Koja je funkcija nadzornih odbora? Koja je funkcija članova nadzornih odbora? I ovdje je stvar prilično evidentna da nikakvu funkciju oni nemaju i onda nije ni čudo ono na što se upozoravalo prije da oni nisu reagirali u slučajevima gdje je bilo evidentno potrebno da reagira nadzorni odbor. Neće ni reagirati ni ovaj budući jer njima nije funkcija da oni reagiraju, njima je funkcija da oni budu profesionalni nadzoraši. I moram reći da je ovdje prilično jasna situacija, znači imamo Barca koji je u nadzornom odboru Croatia osiguranja, a bio je u nadzornom odboru Croatia airlinesa, ZŠEM-a, imamo Marka Primorca koji je u nadzornim odborima i povjerenstvima Ministarstva gospodarstva, HEP-a, HZMO-a, imamo Rudeša koji je poslovni partner HDZ-a jel, to su funkcije koje se traže. Mislim sasvim je, sasvim je jasno što je tu pošteno i sigurno nije pošteno ono što se ovdje donijelo. Ali kažem mislim da bismo trebali upozoriti da je jedan od tih kandidata bio čovjek koji se zove Paško Bilić koji je znači stručnjak u medijima, a vi sad imate u nadzornom odboru samo dakle Daria Špelića koji je član radnika u nadzornom odboru i koji naravno ima itekako iskustava u medijima, a ostali više-manje nemaju iskustva u medijima i znači ovaj zapravo izbor je nezakonit. I vi možete reći da je to zakonito, ali to nije zakonito jer ovdje nemate čovjeka koji nešto zna o medijima.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Natalije Martinčević.
Pa evo malo me iznenadilo izlaganje gospođe Peović. Dakle, samo da bude potpuno jasno. Preporuka je, dakle tako zakon to definira da članovi imaju iskustvo u medijima i većina članova ovog nadzornog odbora ima iskustvo u medijima, dakle to uopće nije tema. A ono što je mene zabrinulo u vašem izlaganju da ste vi spomenuli da će ovdje biti nekakvi tamo financijaši, evo ja sam si zapisali da vas krivo ne citiram. Dakle, taj nadzorni odbor nadzire, upravlja s 1,3 milijarde kuna. To nisu nekakvi tamo financijaši. Ključne osobe su financijaši jer se radi o ovakvim sredstvima. A Matuli jako mi je evo žao ja sam sigurna da to nije njegova melodrama, da je ovoga uvaženi zastupnik možda izmanipuliran, ali ovdje imam dakle zapisnik sa odbora, gospođa Antonija Petrušić, dakle ova jadna samohrana majka koja nije mogla doći jer je morala čuvati dijete ispričala se zbog ranije zakazanog poslovnog putovanja.
Odgovor.
Dobro. Kolegice Martinčević već nekoliko puta ovdje imamo situacije s tim vašim odborom, pa ja bih vas molila lijepo da ovdje nama zastupnicima date elaborat u kakvom su odnosu izabrani članovi nadzornog odbora s medijima, to je prva stvar. A što se tiče financijaša znači tamo u zakonu stoji da jedan treba biti ili nekoliko pravne struke ako se dobro sjećam, al sigurno ne svi. Jedan eto, jedan, ne svi. Znači ne treba, nema potrebe za tim uistinu. Znači osim toga ako baš hoćete financijaše i ako vi mislite da su financijaši najvažniji za nadzorni odbor pa baš ne ide nešto najbolje financijski tom HRT-u jel, baš ne rade dobro svoj posao jel. Znači elaborat u kojoj vezi su ovi ljudi s medijima. Na koji način oni stvarno gledaju te medije i sposobni su reagirati, a vidjeli smo da nisu sposobni bili reagirati ni prije.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Peović, evo zanimljivo je to i to bih htio da prokomentirate to zapravo perfidno pozivanje na proceduru ja bi rekao baš ono lukavo jer da, naravno da se to sve može tako gledati postoji preporuka u Članku 22. stavak 2. vodeći računa ako je moguće, naravno da je važno da su financijski stručnjaci, ali da se razumiju u medije, financijski stručnjaci u medijima, ali ako to nije moguće važno je da vodimo računa, to govorim u njihovo ime to da su upravljivi, da su poslušni, da se možeš na njih osloniti. I toj političkoj areni gdje su, sad se govori o političkim nijansama, ali u toj političkoj areni, da tigrovi i lavovi u toj političkoj areni HDZ-a požderu zadnje tragove javnog servisa. Naravno to, to je ta arena.
Odgovor.
Da, hvala kolega Matula. Ono što bih samo još dodala tome. Znači imamo situaciju u kojoj se pa i preči ću perfidno stvarno elaborira da je samohrana majka se ispričala nekom drugom isprikom i zato nije došla na predstavljanje, no ajmo to ostaviti sa strane. Ono što je ovdje bitno da nije istina da nije bilo kandidata koji nemaju iskustva u medijima. Znači imamo komunikologe, čovjek je komunikolog, znači teoretičar komunikacija i on je bolje znači od 3 čovjeka koji nemaju nikakve veze s medijima ili imaju stvarno vrlo labave veze s medijima. Tako da mislim da u ovoj situaciji stvarno nemaju emisiju šta bi rekao Mišo Kovač vezano uz HRT.
Posljednja replika poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Poštovana kolegice. Oni su komotno umjesto ovo troje ljudi koji su predložili mogli staviti i Konana, Marcella Mastroianni i Mariah Carey. To što je Conan fiktivni lik, Marcello Mastroianni pokojni, a Mariah Carey je daleko na drugom kontinentu pa ne može dolaziti ništa ne mijenja na stvari. Čuli ste i maloprije, oni će to sutra svakako izglasati, oni bi nas sveli na razinu onoga što su oni, a to je podizači ruku ili pritiskači GUP-a. Izmjenama Zakona o HRT-u koje je učinila SDP-ova Vlada potpuno je razvlašćeno i Programsko vijeće i Nadzorni odbor i to smo vidli do granice krajnjeg cinizma, u Bačićevo vrijeme, primjerice, kad su oni prešli na neprofitno knjiženje, Nadzorni odbor da negativno mišljenje, nikom ništa. Oni nastavljaju dalje. Dakle ponovit ću još jednom, nažalost potpuno je svejedno hoće biti ovi ili Conan, Marcello Mastroianni ili Mariah Carey.
Odgovor. Odgovor izvolite.
Ne znam za ovu dvojicu, mislim da Mariah Carey bila dobra. Ali, mogu se složiti, SDP je donio niz zakona koji nisu korektni i koje će godinama će nam trebati da ih na neki način politički radimo na tome da vratimo, prije svega radnička prava u fokus koja su pobrisana SDP-ovim zakonima u dvama mandatima, a to da je nas ovdje svelo na tako da kažem, dizače ruku, jest, stvarno, mislim, to je funkcija svega jer ako donosimo zakone u kojima je ozakonjeno bezakonje, onda stvarno nema nikakvog smisla da bilo što ovdje raspravljamo jer kažem, ne možeš donijeti Zakon o obrani gdje zakonski omogućiš da nema akreditacije, ne možeš donijeti zakon u kojem omogućiš da netko je u sukobu interesa, ali ako to pošteno prizna, onda je u redu. Mislim, takve zakone donosimo.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege. Govorio sam u ime kluba pa ustvari nisam mislio govoriti u pojedinačnoj raspravi, ali nastupi kolega iz HDZ-a su me ponukali da se ja još jednom javim. Maloprije smo tu u HS-u upalili božićne svijeće. S time smo htjeli poslati nekakvu poruku iz ovog Sabora vjerojatno. Poslali smo poruku da raspisuje javne natječaje fiktivno, da je to onako izigravanje procedure, ne bi li zamaglili ljudima oči. U skladu sa zakonom, makar nije u skladu sa zakonom, što god rekli iz HDZ-a jer, kao što sam rekao, Odbor za informiranje je taj koji propisuje proceduru predsjednice. Ja sam na tom Odboru postavio zahtjev da u proceduri bude razgovor s kandidatima. Odbili ste to. To je jedina istina. Nema druge istine. Nema treće istine. Odbili ste to. Izglasali ste da se to ne smije napraviti, da bi kolege rekle da oni nisu upoznali nijednog kandidata, ali su dobili 3 imena s kluba HDZ-a, tamo vjerojatno sa Trga žrtava fašizma, kako će glasati i ja to poštujem, ali onda maknite iz zakona da imamo javni natječaj, recite, vladajuća većina imenuje Nadzorni odbor da radi ono što vladajuća većina hoće i to je legitimno. To je potpuno legitimno, ali nemojte nas lagati. Nemojte lagati hrvatske građane. To je ključ, cijela ova rasprava se vodi oko toga što radite ono što ne piše u Zakonu, što nije duh zakona i to je problem. Ja nemam problema s time da vi donesete zakon, a imate većinu i izglasate da ćete vas 76 imenovati i ravnatelje i Nadzorni odbor i Programsko vijeće i šta god hoćete. Rekao sam, vaša želja da vladate medijima u proteklih 30 godina je uništila HRT u potpunosti. To nema više nikakve veze sa onom televizijom s kojom smo se ponosili. Svi događaji koje je kolega Matula nam navodio, ja ih ne volim ponavljati nešto što je netko drugi rekao je tolika sramota za jednu javnu televiziju, da, u režiji HDZ-a. I onda danas dođete za ovu govornicu i kažete od sljedećeg puta ćemo imati razgovore. Gospodo, jedan dan vam je trebao. Mogli ste jučer sazvati ljude, novu sjednicu, obaviti razgovor, možda bi se stvarno, ja vjerujem da bi, pojavio barem jedan kandidat koji bi svojim znanjem i integritetom pokazao da mu je mjesto da sjedi tamo nasuprot ove trojice kad je kolegica govorila, onda je govorila o tome da imate profesionalne ljude u nadzornim odborima kojima je to profesija da zastupaju HDZ-ove stavove tamo. I to je problem. Nadzorni odbori bi trebali nečemu služiti. Nama gospodarstvo kojim upravlja država ide u ovakvom smjeru upravo zato što tamo sjede HDZ-ovi profesionalci i provode politiku HDZ-a. Evo. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike, prva je poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani kolega. Zajedno smo u Odboru i svjedočili ste u cijeloj ovoj trakavici oko izbora glavnog ravnatelja HRT-a kako je postupao Nadzorni odbor. Nadzorni odbor koji je ionako reduciran, a koristio sam laktacijsku metaforu mušku sisu, toliko ima smisla i funkcije jednako kao i programsko vijeće onim promjenama zakona. Vidjeli smo i kako je nadzorni odbor propustio nevaljanu kandidaturu kandidata Šveba koji nije dao izjavu da nije u sukobu interesa tako eksplicitno propisano tekstom javnog natječaja nego je dao izjavu kao in spe neće biti u sukobu interesa ako bude izabran. Evo, to je prošlo prošli nadzorni odbor. Isto tako predsjednik tadašnjeg nadzornog odbora gospodin Čutura nije se udostojio dolaziti na sjednice odbora nego je slao gospođu Paliković Gruden gdje nismo dobili neka temeljna objašnjenja. Dakle, mi imamo posla ovdje sa potpuno delegitimiranim tijelom koje nitko ni zašta ne pita, gdje se krše njegovi savjeti od strane glavnog ravnatelja ako ga i daju, a na kraju potpuno neodgovorno su se ponašali prema toj simboličkoj funkciji i reprezentativoj koju …
Odgovor.
Zahvaljujem kolega, da svjedočili smo istim stvarima, svjedočili smo tome na koji način HDZ upravlja HRT-om i što, i što to dovodi, do čega to dovodi u društvu jer ja vam ne mogu reći da se ne slažem, slažem se sa svime time i mislim da je to sramota ali prvenstveno HDZ-a.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Zahvaljujem. Kolega Zvane dajte samo još jednom da, zbog možda javnosti ustanovimo ono što, da nije istina ono što su vam spočitavali da nije bilo kandidata koji su imali veze s medijima, to je jedna stvar. A druga stvar samo bih htjela iskoristiti da kažem zašto su potrebni financijaši. Možda zato što je HRT godinama recimo imao jednu cijelu ergelu agencijskih radnika umjesto da ljude zapošljava na stalnim radnim mjestima na poslove koji traže da bude stalno zaposleni radnik, a jedan od stvarno sramotnijih momenata HRT-a je bilo kad su Nenada Bakića velikog filantropa i poduzetnika snimali njegovi agencijski radnici dok je imamo onu promidžbenu emisiju u kojoj se govori o vlastitim stavovima, o vlastitim pogledima na svijet i tako lijepo ga je hvalila voditeljica dok su ga njegovi agencijski radnici koji su usput rečeno radili za crkavicu pri tom snimali.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući vi ste povrijedili Poslovnik kad ste stavili kolegu Kapulicu da ima pravo na repliku, nemam ja problema da on meni replicira samo neka, ali ste meni zadnji put oduzeli to pravo jer sam digao pločicu replike nakon što je govornik završio govoriti. Imate na snimci, ja, ja, kolega Ivanović možete i vi dići replike, ja volim čuti vaše replike. Nemam ja problema s vašom replikom, ali čisto neka ostane u zapisniku kako vodite sjednicu.
Poštovani Brumniću, vi vjerojatno znate da ja ne vodim evidenciju niti upisujem tko je dao repliku, tko nije dao repliku, postoji zapisnički stol. Znači niste u pravu, dobivate opomenu, to vam je treća opomena. Imate …/nerazumljivo/… na repliku, izvolite.
Šta znači treća opomena?
Znači da završite, a poslije nemate više pravo se javljati. Izvolite odgovorit na repliku.
… [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] ali dobro, kolegice zašto im trebaju financijaši u nadzornom odboru HRT-a. Kad pročitate, a oni vjerojatno nisu pročitali što piše u zakonu što sve HRT treba raditi. Tamo postoji milijardu i tristo miliona razloga, milijardu i tristo miliona razloga novaca hrvatskih građana koje će HRT dobiti ne bi li provodio medijsku politiku HDZ-a i zato im trebaju tamo financijaši. Tamo im financijaši trebaju da nitko ne postavlja pitanje što se dešava. Ako ste pogledali bilo koje od zadnjih izvješća HRT, financijskih izvješća HRT-a onda ćete vidjeti da vam tamo jako puno toga nije jasno, ali objašnjenje ne možete dobiti. Znači, zadnji put kad je bila rasprava postavljanja su pitanja kolegi Bačiću istini za volju nakon toga je završio u zatvoru pa vjerojatno nije ni smatrao da treba više odgovarati [[Upadica: Vrijeme.]] na ta pitanja.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mario Kapulica.
Dakle, uvaženi kolega govorite o tome kako HDZ stavlja … [[Upadica: Ja se ispričavam ne čujem vas.]] kako HDZ stavlja svoje profesionalce u nadzorni odbor HRT-a. Imali ste pred sobom popis od 12 ljudi koji su se javili na natječaj. Recite mi molim vas znate li ijednog člana HDZ-a među tim ljudima. Imate li informaciju da je netko od ovo troje predloženih kandidata član HDZ-a, ako nemate ja ću vam reći da nije, možda vi imate neke svoje evidencije. Drugo, ne znam na temelju čega govorite da mi ne znamo što ti ljudi u nadzornom odboru rade i zašto stavljamo financijaše pa jasno je da nadzorni odbor nadzire poslovanje HRT-a, usklađenost poslovanja sa zakonima u provedbi odredaba zakona, da prihvaća financijski plan, rebalans, završni račun HRT-a, daje suglasnost na raspolaganje nekretninama i imovinom HRT-a, mislim čemu takve paušalne tvrdnje [[Upadica: Vrijeme.]] za koje i sami znate da nisu istinite [[Upadica: Vrijeme.]] zašto ih iznosite za ovom govornicom.
Odgovor.
Kolega Kapulica upravo suprotno. Ja sam rekao da imenujete tamo članove nadzornih odbora koji su profesionalni HDZ-ovi članovi nadzornih odbora i koji provode politiku HDZ-a u tim nadzornim odborima i da nam zato državne firme i izgledaju tako upravo to sam rekao. Slažem se s vama, svaki član nadzornog odbora kojeg je HDZ imenovao točno zna što treba raditi u ime HDZ-a. A što se tiče šta je bilo drugo pitanje, da li znam, ne znam nikog od [[Upadica: Molim vas, molim vas nemojte komunicirat međusobno.]] drugo pitanje po pitanju toga da li znam nekog od ovih koji su se kandidirali, ne vidio sam jednog od njih na, kad je bilo za ravnatelja HRT-a. A to koje su poveznice s HDZ-om su kolege s ove govornice izrekle. Za svakog od ova tri su našli više nego dovoljno poveznica s HDZ-om da i to što možda netko nema člansku iskaznicu [[Upadica: Vrijeme.]] ga čini članom HDZ-a.
Posljednja replika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, moram i zbog naših kolega ovdje u sabornici koji nisu članovi Odbora za informiranje, a i zbog hrvatske javnosti naglasiti da smo mi zapravo i dobili šansu da razgovaramo sa članovima odnosno sa kandidatima za nadzorni odbor. A znate kako? Tako da su nas u petak na kraju sjednice članovi vladajuće većine uputili da možemo sami pozvati kandidate na razgovor preko vikenda i sa njima obaviti razgovor. Eto. Na taj način smo mi mogli razgovarati sa kandidatima. Preko vikenda i nakon toga donijeti odluke.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Pavić, očito niste slušali moju prvu raspravu ili je niste dobro slušali. Nisu nam to napravili to su na kraju odbora pripomenuli, ali su na početku odbora odmah nakon postavljanja mog zahtjeva jasno rekli, pa uzmite imate tu njihove brojeve pa ih kontaktirajte. Upravo da, rekao sam tu, meni je to sramotno. Ono što ljudi ne razumijete nekome u ovome dvorani je onemogućeno da radi svoj posao kako treba. To ste napravili. To je ono što je sramotno. Zahvaljujem.
Slijede završne rasprave [[Upadica: Al ja bi molio pismeno nakon što pogledate snimku…]] [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]] pogledajte vi to slobodno zatražite, imate mogućnost. Slijede završne rasprave, prva završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, HDZ vrlo često sebe predstavlja i reklamira kao političku stranku koja je Hrvatsku oslobodila iz ralja bivše jednopartijske države, iz ralja jednoumlja, iz ralja komunizma. A mi danas imamo situaciju u kojoj su članovi nadzornog odbora izabrani i odabrani negdje na stranačkim sastancima HDZ-a. Na partijskom sastanku. Pa ja sada pitam sve hrvatske građane kako one koji izlaze na izbore, tako i one koji ne izlaze na izbore, a pogotovo one koji glasaju za HDZ, u čemu je zapravo ključna razlika, ja je ne vidim. Naime, da je tome tako priznao je i jedan zastupnik iz redova HDZ-a ovdje za ovom govornicom. Dakle, on je izjavio da apsolutno nema nikakav utjecaj na HRT, a ne treba ga imenovati jer bi zapravo manje-više nešto slično izjavio svaki drugi HDZ-ov zastupnik, ali ovdje je problem u tome što je taj konkretni zastupnik ujedno i član Odbora za medije, odbora koji provodi selekcijski postupak. I mrtav hladan je izjavio da su odbijeni prijedlozi zastupnika iz oporbenih redova da se provedu intervjui sa kandidatima, rekao je da to nije bilo potrebno jer su kandidati ionako već odabrani u Klubu zastupnika HDZ-a. A ujedno je i rekao drugi puta, ma drugi puta će se ipak provesti ti intervjui jer bi to bilo onako njegovim naglaskom rečeno, pošteno. Znači priznate da ovo što ste sada napravili ipak nije pošteno. I nema tu ničeg novog, sve to mi gledamo već punih 30 godina. Tako je HDZ uništio ovu državu, tako je država postala njihova oteta, a ne naša. Tako je došlo do razaranja institucija. I kada biste samo pogledali naslovnicu, a kamoli pročitali istraživanje koje je proveo Tado Jurić, docent sa Hrvatskog katoličkog sveučilišta, a istraživanje je objavio u knjizi Iseljavanje Hrvata, gubimo li Hrvatsku, e tamo vam lijepo piše da su ovakva stranačka uhljebljivanja, klijentelizam i korupcija glavni razlog iseljavanja. A kako znamo da tu ima klijentelizma i stranačkih kadrova, zapravo isključivo stranačkih kadrova? Pa evo koliko smo puta spomenuli da je jedan od predloženih kandidata za člana nadzornog odbora poslovni partner HDZ-ovog uglednog zastupnika. I kako bi bilo lijepo da imamo neki zakon koji se bavi temom sukoba interesa koji bi prepoznao ovakve situacije i normirao ih kako treba. I kako bi bilo lijepo kako bismo imali neko Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa koje bi reklo ovo vam je situacija sukoba interesa, ovo je situacija koju bi trebalo razriješiti na način da se javni interes stavi ispred interesa HDZ-a. No, postoji jedna analogija između tog nesretnog Zakona o sprječavanju sukoba interesa o kojem smo raspravljali jučer i ove teme o kojoj raspravljamo sada. A to je, taj stav HDZ-a izražen putem državnog tajnika pravosuđa i uprave gospodina Salapića koji se kesio, dakle nije govorio on se kesio na Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, da šta mi hoćemo da HDZ sada ima većinu, HDZ sada odlučuje. I tako se HDZ ponavlja sada i u odnosu na izbor članova nadzornog odbora HRT-a. A kada govorimo o mjerodavnim zakonima taj Članak 22. stavak 2. Zakona o HRT-u koji kaže da će se voditi računa o tome imaju li kandidati medijskog iskustva. Pa ja predlažem da iznad tog članka umjesto te riječi članak kažemo kvaka 22. jer šta je ta kvaka, državom vlada partija i partija smatra da joj država i pripada. E sad dal se ta parija zvala HDZ ili komunistička partija potpuno je svejedno. Nema bitne razlike između Hrvatske kakva je sada, kakva je danas i bivše jednopartijske države iz koje smo otišli u nadi, u želji da ova država bude pravednija i bolja.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Čuli smo od kolega iz HDZ-a da je sve već odlučeno i riješeno, oni imaju svoju čvrstu većinu od mislim da je 78 ažuran podatak glasova i oni će sutra izglasati ove tri osobe koje su predložene. Dakle, današnja rasprava ispada potpuno izlišna rasprava o jednom izlišnom tijelu kao što je nadzorni odbor koji je potpuno razvlašteno, koje se ni za šta ne pita, tamo gdje se i oglase glavni ravnatelj tu uopće ne mora slušati, naveo sam primjer prelaska ne profitno knjigovodstvo, dakle govorimo o ničemu, ali barem možemo govoriti, parlo parlamentum, parlament tome i služi. Problem je započeo za vrijeme zadnje SDP-ove vlade kada je zakon o HRT-u promijenjen, kad su razvlašteni i programsko vijeće i nadzorni odbor, oni su tada stvorili institucionalni takav okvir za svog čovjeka Radmana pale u komunistički kadar koji je trebao vratiti televiziju tobože na profesionalne standarde kakvi su vladali u jednopartijskom sistemu u vrijeme dok je još tajna policija ubijala političke emigrante, a na snazi je bio verbalni delikt. Nakon SDP-a dođe HDZ na vlast i vidje da je dobro, da taj zakon ne treba mijenjati jer sada tu batinu koju je SDP bio složio medijsku za sebe su preuzeli oni pa su instalirali svoje glavne ravnatelje. Čini se da ovu stvar je moguće rješavati samo na dva načina, može rješavati pravosuđe i organi gonjenja kada profunkcioniraju kao u slučaju g. Bačića gdje nisu istraživali kriminal na HRT-u nego u sasvim drugoj istrazi on uleti kao kurir koji je nosio novac za mito. Drugi način je promjena vlasti, ono što mogu obećati ako mi budemo sudjelovali u nekoj vladajućoj većini, a vrlo vjerojatno hoćemo već za dvije i pol godine, mi nećemo preuzimati batinu koju je za sebe složio tadašnji SDP preuzeo HDZ nego ćemo inzistirati na promjeni Zakona o HRT-u gdje će se stvoriti jedna ravnoteža i utjecaja između glavnog ravnatelja, programskog vijeća i nadzornog odbora kao što je bilo ranije. A o ovom nadzornom odboru dovoljno govori to što su propustili nevaljanu kandidaturu kandidata Šveba, a nisu propustili neke druge kandidature gdje je bilo dosta indicija da je sve u redu u skladu sa tekstom natječaja. Podsjetit ću još jednom, Šveb je predao kandidaturu u kojoj nije dao ovjerenu izjavu kod javnog bilježnika da nije u sukobu interesa kao kandidat što jasno propisuje tekst natječaja nego je dao izjavu da u budućnosti neće biti u sukobu interesa ako postane glavni ravnatelj. Unatoč našim upozorenjima njegova kandidatura je pripuštena. Nelegalnim protustatutarnim, protuzakonitim sjednicama bez kvoruma, onda klonovima istih sjednica dan ranije što je sve poništio saborski Odbor za Ustav i poslovnik, na kraju Šveb je proguran na tu poziciju iako je u teškom sukobu interesa kao vlasnik pet sportskih kanala, a s druge strane već je teško oštetio HRT kada kao ravnatelj HRT-a nije postupio po nalogu rukovodstva HRT-a i aplicirao za prijenos Svjetskog rukometnog prvenstva 2009., dakle čovjek nije napravio ono što su mu nadređeni ruka i vidi čuda taj posao dobije RTL koji je tada bio televizija u povoju, a danas je prešišao HRT u informativi primjerice, a poslije su Švebove firme surađivale s tim istim RTL-om. O čemu mi govorimo? Ono što me tu zapanjilo je da niste imali čišćenje manje ranjivog kandidata od g. Šveba što mi govori da je kadrovski bazen već skoro potpuno iscrpljen, kao što niste imali nikoga umjesto glavne državne odvjetnice nego unatoč svemu što se dogodilo i tome da je lagala ovdje u ovoj sabornici, što je poslije dokazano i ostajete na istoj poziciji. Dakle, mi se možemo samo uzdati u ovo naše parlamentarno govorenje, u sljedeće izbore i donekle u pravosuđe i organe gonjenja koji do tada mogu rješavati stvar. U međuvremenu će se nastaviti degradiranje HRT-a, posebno njenog Informativnog programa. Meni je žao što HDZ mentalno nije nadrastao okvire bivšeg Saveza komunista Hrvatske i nije svjestan da držati ovakvu kontrolu nad javnom televizijom i informacijsko sredstvo koje vam donosi neke pluseve nego postaje kontraproduktivno. Ljudi se ismijavaju od HRT-a posebno od Informativnog programa. Da u emisiji „Otvoreno“ u danu kad se uhićuje pomoćnica županijskog državnog odvjetnika i novac se nalazi u garaži njima je tema turizam, do toga da to isto „Otvoreno“ nazivaju s Hrebakom u 10 jer je svaki tjedan tamo čovjek čija teži 0,2% kao komad namještaja. Dakle, raditi kontra propagandu samima sebi, ali očito se izvan izvjesnih mentalnih okvira ne može. Na koncu, mi ovo ne možemo kao klub i nećemo podržati.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a. U ovih godinu i pol dana drugi puta ću upotrijebiti tri riječi za početak svog izlaganja, a to je jao, jao, jao. Ovo što smo slušali u proteklih 25 minuta jednostavno ne mogu vjerovati. Svaki dan sam ovdje u Saboru, dobro se poznajemo, ali iznositi ovakve neistine, ovako blatiti određenu strukturu ničim utemeljeno, tek toliko da se nešto izgovara, tek toliko da se nešto govori i da se nanese šteta HDZ-u. E pa neće ići. Da krenemo od g. Rapudića koji je zadnji govorio, a propos nije bio ni na jednoj sjednici Odbora za medije o kojima se odlučivalo tko će biti članovi nadzornog odbora. U zadnjih mjesec dana on je gostovao dva puta na HRT-u, pa da HDZ tako čvrsti uzde na HRT-u pa ja mislim da Nino Raspudić ni njegova gospođa ne bi sudjelovali u kultnoj emisiji HRT-a, mi bi to spriječili. Prema tome, pričati da HDZ ima nekakav direktni daljinski upravljač HRT-a je toliko passe i toliko izlizana fraza da jednostavno nije zaslužila pozornost i slušanje ovih ljudi ovdje. Gđa. Peović kaže sljedeću stvar, da se u nadzorni odbor biraju nekakvi financijaši. Pazite vi to, nekakvi financijaši. Pa tko upravlja nadzornim odborom? Tko su ljudi koji trebaju sjediti u nadzornom odboru? Ljudi koji dobro poznaju pravo, ljudi koji dobro poznaju financije. To su dva elementa koja su najbitnije za nadzorni odbor, ne HRT-a, nego za svaki nadzorni odbor. To nisu nikakvi financijaši, to ljudi koji imaju svoj CV, to ljudi koji imaju svoje znanje, svoju struku, koji samo žele implementirati u nešto što se zove nadzorni odbor HRT-a. Vaš, gđo. Orešković da pitam, kako g. Puljak bira u Splitu članove nadzornog odbora, školskih odbora, a da to nisu vaši članovi, simpatizeri i oni koje ste vi odabrali? A tu danas svo drvlje i kamenje na HDZ. Vidite, ja ovako vama pokažem ruke. Čiste su. Nema afera, nema povlačenja, da sam bio nečiji kadar, da me netko vukao, da sam ispred nekog klečao, da me netko molio da mu dam posao ili da mi da posao, ja to nisam radio u svojoj političkoj praksi i s ove govornice želim govoriti suvislo, pošteno, onako kako moj um nalaže. G. Vilim Matula, dobar čovjek. Ali, čemu to da iznese tvrdnju koja ničim nije utemeljena i onda ga demantira predsjednica Odbora za medije koja mu pročita službeni zapisnik sa sjednice Odbora za medije. Čemu to, zašto ispaljujemo takve fraze koje ne drže vodu, koje nisu utemeljene. Postoji arhiva, postoji sve ono što prati rad HS-a i svakog odbora poimence. Zašto se upuštamo u to? Ja nemam niti jedan telefonski broj niti jednog urednika na HRT-u. A ovdje se imputira HDZ-u da je glavni kadrovik na toj istoj HRT-u. Pa nije to, nije to pošteno. Ja sam s ove govornice poslao jasnu poruku i ime cijelog odbora, odnosno većine u Odboru za informiranje, informatizaciju i medije, a to je taj da ćemo ispraviti upravo to što je bila neujednačena praksa i to je točno, to je dokazivo kada se kronološki pogleda rad nadzornog o .../nerazumljivo/... odnosno rad našeg Odbora za medije u proteklih 15-ak godina i rekao pošteno i mislim da je to ne pošteno, nego da je korektno. Politički korektno upravo na tragu onoga što je većina vas govorila, da hoćete podići određene standarde. Slažem se, nisam protiv. Izabrat ćemo ljude, evo, neka bude jedan od uvjeta iako nigdje ne piše, ali neka to bude uvjet našeg odbora da ćemo provesti intervjue sa bilo kim tko će se birati ili u Programsko vijeće ili će se birati u Nadzorni odbor. Jedino što ću se složiti sa g. Raspudićem koji je dobro detektirao cijelu ovu genezu i kako je ona nastala. Nastala je 2012. g. Može prat ruke tko hoće, promjenom Zakona o HRT-u kada se iz Programskog vijeća i Nadzornog odbora uzelo alat da ono bira ravnatelja, odnosno onda je to bio sasvim drugačije se zvao i [[Upadica: Vrijeme.]] dao to u Sabor, e tu su nastali problemi [[Upadica: Vrijeme.]] no nećete zbog toga kriviti HDZ koja u tome [[Upadica: Vrijeme.]] trenutku nije u tome sudjelovala. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Javila sam se za povredu Poslovnika zašto što je g. Ivanović rekao za zastupnika Selak .../nerazumljivo/... g. Raspudića, vezano za njegov rad na HRT-u, on i njegova gospođa. Dakle Marija Selak Raspudić je zastupnica u HS-u i kada netko kaže da je ona nečija supruga, to predstavlja njezino omalovažavanje, a što se tiče Puljka, kad već i to pitate, šta radi Puljak u Splitu i kako bira članove u nadzornim odborima, e pa tako da čisti prljavštinu koja je ostala iza HDZ-a i Keruma, a rezultati se već sada vide i ako mi vi, g. Sanader [[Upadica: Vrijeme.]] date opomenu zato što ćete smatrati da ovo nije povreda Poslovnika, to samo znači da i vi podržavate istu šovinistički mizoginu politiku prema ženama i stavove koji su neprimjereni domu HS-a. Hvala.
Vi ste, evo ja puštam, upozoravam, 20 sekundi ste prvo prekardašili. Drugo, da ste samo ostali na tom dijelu koji se tiče gđe. Raspudić, ne bih vam dao opomenu. Ali, vi ste onda išli u repliku sa gospodinom pravdajući g. Puljka, e za taj dio zaslužujete opomenu, a ne za ovaj prvi dio i za, a da ne govorim o ovom što ste 20 sekundi prekardašili vrijeme, trebao bi dati još dvije opomene, ali dobro. Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Kolega, nije dobro da se ovdje za ovom govornicom prodaje demagogija. Nemojte zaboraviti koji je bio moj prijedlog kad ste rekli da Zakon ne valja. Jesam li predložio da promijenimo Zakon pa da nakon toga idemo u izbor ravnatelja? Što ste rekli? Ne treba ponavljati, sve u svemu, Zakon nije promijenjen. Nadalje, molim vas, objasnite mi koja bi bila razlika ukoliko imamo u Nadzornom odboru i u Programskom vijeću sve ljude kandidate koje je izabrala vladajuća stranka u odnosu na ovo sada? Ako ti ljudi koji su izabrani od strane vladajuće stranke biraju glavnog ravnatelja, isto je kao da se bira i u Saboru. Velike razlike nema, ali ... [[Govornik se ne razumije.]] ste tvrdili da ovaj Zakon ne valja, zamolio sam vas, ajmo promijeniti Zakon pa nakon toga birati ravnatelja. Rekli ste možda u neka buduća vremena. Sada ste rekli da ćemo sljedeći puta razgovarati sa kandidatima, što pozdravljam, samo vas podsjećam da sljedeći puta kandidat koji se bira je kandidat koji predlaže oporba. Drago mi je da ćete sjesti sa nama i razgovarati sa tim kandidatima koji se jave na taj natječaj i nadam se da ćete poštivati volju većine od strane oporbe i da ćete nakon toga to izglasati. Nadalje, floskule o financijašima i pravnicima u nadzornom odboru. Kad bi u nadzornim odborima bili samo financijaši i pravnici, jadna bi bila ta poduzeća koja imaju nadzorne odbore. Jadna. Jer jedna od bitnih stvari ljudi u nadzornom odboru, za ljude u nadzornom odboru je to da poznaju poslovanje poduzeća gdje su u nadzornom odboru. Zašto? Zato što donose ključne odluke. Zašto donose ključne odluke? Zbog toga što dobivaju nalog od skupštine, odnosno od vlasnika odnosno od osnivača da postave ciljeve, a onda je ravnatelj ili uprava dužna da te ciljeve ostvari, odnosno da postavi strategiju za ostvarenje tih ciljeva. Prema tome, niste u pravu da trebaju to biti financijaši i pravnici. Trebaju biti ljudi koji znaju usmjeriti poslovanje poduzeća. U konkretnom slučaju, poslovanje HRT-a. I ovo što se ovdje govori da nemate nikakav utjecaj na HRT nije točno. Nije točno. HRT bi trebao biti javna televizija. Javna televizija, a ne televizija za emitiranje uspješnica HDZ-a, to nam nije cilj. Srećom pa ih imate malo pa nije baš program popunjen previše sa njima. Ali, radi se o tome da treba drugačije gospodariti s HRT-om. Rekli ste, nemate nijedan broj od urednika, drago mi je da nemate i ja vam vjerujem, mislim, mi i puno razgovaramo međusobno i nemam razloga da vam ne vjerujem s obzirom da smatram da ste korektan i pošten čovjek i tu nema nikakvih dilema. Međutim, da li netko od vaših kolega upravlja sa tim ljudima, to je svima nama upitnik iznad glave. Zašto? Ako nitko od nas, znači nitko od nas u ovom Saboru nije razgovarao sa ljudima koji su kandidati za Nadzorni odbor, a ipak je odluka donesena, znači netko je razgovarao, ali ne saborski zastupnici nego neki drugi ljudi iz HDZ-a i oni su dali prijedlog većini u Odboru i većina u Odboru je te ljude izglasala. Prema tome, znamo gdje se donose odluke i znamo gdje će se odluke koje su već donesene, potvrditi. Nažalost samo potvrditi. Hvala lijepa.
Vraćamo se na prethodnu točku dnevnog reda. Ostale su dvije završne rasprave. Prva završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo, razlog zbog kojeg sam se javila je, da tako kažem, pomalo istekao. Kolega Kapulica je rekao rečenicu koja me potaknula da se javim na završno izlaganje, a to je rečenica nekom od zastupnika, odnosno pitanje – pokažite koji je od tih kandidata imao član, član, člansku iskaznicu HDZ-a, i slavodobitno zaključio, nijedan. Pa, ja bih vas kolegice i kolege upozorila da bi bilo puno poštenije da su sva trojica imala člansku iskaznicu HDZ-a. Što je uopće klijentelizam i korupcija? Klijentelizam i korupcija su ipak malo sofisticiranije pojave od toga da neko sa članskom iskaznicom HDZ-a dobiva baš sve poslove. Na žalost, oni nemaju člansku iskaznicu HDZ-a, al da ju imaju, onda bi nam stvari bile nešto jasnije. Klijentelizam i korupcija su ipak napredovali na klijentelizam i korupcija 2.0 kad ne moraš imati člana svoje stranke koji dobiva poslova, koji ulazi u nadzorne odbore, koji ulazi u povjerenstva. Isto tako ću reći jednu stvar koja me smeta i često kod opozicije. Nisu klijentelizam i korupcija tu zato što smo mi nešto nepošteniji narod od nekih europskih naroda. Oni su tu u dobroj mjeri zato što je Hrvatska, u velikoj mjeri osiromašila. Zato što danas nitko bez veze u HDZ-u ne može dobit posao niti kao čistačica u Holdingu recimo. Znalo se da u Holdingu ako ne znaš Bandića, ne možeš dobiti posao ni ko čistačica. Mi smo dakle došli do toga da ljudi i glasaju velikim dijelom za HDZ zato što očekuju neke koristi od toga. A koristi su brutalno egzistencijalne. To su koristi da dobiješ radno mjesto i da možeš prehraniti svoju obitelj. Ali to je stvarno velikim dijelom posljedica HDZ-ove vladavine. Zato kad kažete, kolega Kapulica, da ti kandidati nisu imali člansku iskaznicu HDZ-a, a znači uspoređivajući one koji su se javili, koji imaju radove u polju medijske kulture i komunikologije sa financijašima i profesionalnim članovima nadzornih odbora, onda bi bilo pošteno da kažete da je to zapravo i loše, jer da imaju člansku iskaznicu HDZ-a stvari bi bile puno jednostavnije i puno jasnije. I kad zapošljavate i kad stavljate u nadzorne odbore ljude, koji su evidentno u sukobu interesa, kad dovodite ravnatelja HRT-a koji je u deklariranom sukobu interesa, onda bi stvarno bilo poštenije da imaju člansku iskaznicu HDZ-a.
Završna rasprava Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Jedna od omiljenih rečenica kolega iz HDZ-a kada je u pitanju HRT je, da je ovaj zakon donijela SDP-ova koalicija 2012. godine i da se po njemu bira ravnatelj. Ja mislim da uopće to nije neki problem. Vi ste promijenili nekoliko stotina zakona pa možete i toga. A ja mislim da je ovaj zakon dobar i da ga ne treba mijenjati. Jer puno je bolje da kao što je rekla kolegica Peović, da se transparentno parlamentarna većina izabere nekoga ko joj odgovara pa da se zna ko stoji iza njega, ili nje. Nego recimo evo, Hrvatski nogometni savez isto na svom čelu ima kolegu iz HDZ-a, bio u našem, Saboru je bio kolega Kustić. Hrvatska gospodarska komora, na čelu netko iz HDZ-a. Hrvatski crveni križ ponovno na čelu netko iz HDZ-a, ne bira Sabor. I tako nastavljamo, čak i ovaj gospodin koji je kandidiran za člana nadzornog odbora je na čelu Wushu saveza. Ima nekoliko saveza gdje ima na čelu netko ko nije iz HDZ-a. Rijetko, ali ima. Dogodi se. Prema tome, ne vidim ja što, nije problem u tome tko bira, nego šta vi uvijek krivo izaberete. Bio je Siniša Kovačić, pa izabrali ste ga, pa je morao otić. Pa ovaj Bačić pa je morao otić. Mi smo vam nešto rekli i za Šveba, hoće li, kolko će ostati, vidjet ćemo. Prema tome to je što se tiče zakona. E sada, ovo što je rekla kolegica Peović, o tome, o stranačkoj iskaznici. Ne bi ja podcjenjivao, recimo u FIMI Medija je čini mi se, osuđena blagajnica. Nije osuđen glavni tajnik stranke, ali je osuđena blagajnica. Dakle, jedno desetak ministara, glavni tajnik stranke i pedeset zastupnika se borilo, ali blagajnica je uspjela i sve njih, ovoga, ovoga, nadjačati u toj političkoj borbi i ona je osuđena, oni nisu, jer su oni sprječavali blagajnicu da, a nisu uspjeli. Tako da je ne bi podcjenjivao niti blagajnice u ovome, u dijelu kadroviranja. Rekao je jedan davno, jedan ne znam ko je to bio, mislim, rekli su mi da je Staljin, da je osnova svake politike kadrovska politika. I kao što vidite, pitanje kadrovske politike je nešto što je uzelo više vremena u raspravi u Hrvatskom saboru za tri člana Nadzornog odbora HRT-a, nego zakon koji je bio prije, koji je imao neke gospodarske implikacije. Da zaključimo. Tri člana nadzornog odbora su se javila na, javni poziv u dogovoru s HDZ-om, izabrala ih je HDZ-ova većina u Odboru za informiranje i medije, i izabrat će ih HDZ-ova većina u Saboru. Uz asistenciju, koalicijskih partnera koji će prigodno ili povremeno, nekad izrazit rezervu, ili uvjetnu podršku, ili će nešto istrgovat za nešto drugo, oko, oko podrške da bi bilo dovoljno glasova da se taj izbor provede. Tako da je ovo jedno deseta sezona te iste serije koju gledamo. Koja ima nekoliko, nekoliko ovoga, faza. Dakle, imenovati prije imenovanja malo problematizirati, a između problematiziranja i imenovanja, istrgovati. To me podsjeća na ono locirati, dakle, problematizirati, istrgovati, imenovati. Evo to je sad nova, nova verzija ovoga transferirati, identificirati, i tako dalje. Zahvaljujem.
S ovim smo završili raspravu, zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadu, gospođu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluka.
Poštovanje potpredsjedniče, kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i uprave poslove donio je nekoliko prijedloga odluka. Odluka o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednik odbora Nikša Vukas, a za predsjednika odbora predlaže se dr. Siniša Hajdaš Dončić. Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Za člana bira se Branko Grčić. Prijedlog Odluke o razrješenju potpredsjednika i izboru potpredsjednice Odbora za prostor, uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se zastupnik Viko Grgić, a za potpredsjednicu odbora bira se, predlaže se Sanja Radolović. Prijedlog Odluke o razrješenju potpredsjednice Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednica odbora zastupnica Mirela Ahmetović. I Prijedlog Odluka o razrješenju potpredsjednika i izboru potpredsjednice Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednik zastupnik Željko Pavić, a za potpredsjednicu bira se Mirela Ahmetović. Sve ove odluke objavit će se u Narodnim novinama, a stupit će na snagu danom donošenja.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala lijepa gospođo Murganić. Sada prelazimo na Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Hrvatskog sabora. Predlagatelj je Klub zastupnika Socijaldemokrata. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? [[Upadica: Ne.]] Ne. Otvaram raspravu. Nema nikoga. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala lijepa, sutra ujutro u 9 i 30 iznošenje stajališta klubova zastupnika i u 10 i 30 glasovanje. Hvala lijepa i doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 15,48 SATI.