Prisežem.
Gospodin Branko Grčić.
Prisežem.
Gospodin Siniša Hajdaš Dončić.
Prisežem.
Gospodin Tihomir Jakovina.
Prisežem.
Gospodin Joško Klisović.
Prisežem.
Gospodin Gordan Maras.
Prisežem.
Gospodin Predrag Matić.
Prisežem.
Gospodin Zoran Milanović.
Prisežem.
Gospodin Orsat Miljenić.
Prisežem.
Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Prisežem.
Gospodin Mirando Mrsić.
Prisežem.
Gospođa Vesna Pusić.
Prisežem.
Gospođa Milanka Opačić.
Prisežem.
Gospodin Ranko Ostojić.
Prisežem.
Gospodin Tomislav Saucha.
Prisežem.
Gospodin Siniša Varga.
Prisežem.
Gospodin Ivan Vrdoljak.
Prisežem.
I gospodin Mihael Zmajlović.
Prisežem.
Hvala vam lijepo. Čestitam zastupnicama i zastupnicima na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak]] Evo time smo završili ovaj dio. Dobro jutro kolegice i kolege! Počeli bismo sa današnjim radom. Evo počeli bismo najprije sa prisegom našeg kolege Borisa Lalovca koji je bolešću bio spriječen da to obavi kad i drugi. Pa evo ja moram pročitati dakle da sukladno članku 7. je utvrđeno da predsjednik mora pročitati tekst prisege, a onda nakon toga zastupnik ustaje i odgovara riječ "Prisežem". Dakle, ja ću sad pročitati tekst prisege: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Evo gospodin Boris Lalovac.
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam kolegi Lalovcu na položenoj prisezi i želim mu uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti. . [[Pljesak.]] I sad smo ja mislim kompletirani kao Sabor pa možemo nastaviti sa radom, odnosno sa prvom točkom današnjeg dnevnog reda, a to je … [[Upadica se ne razumije.]] Sada bismo prešli na, sukladno dnevnom redu, na prvu zapravo točku koja je navedena a to je: - Izbor potpredsjednika/ca Hrvatskoga sabora; Predlagatelji: Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika HNS-a; Poštovana kolegice zastupnice i zastupnici sukladno međustranačkim dogovorima u 8. sazivu Hrvatski sabor imati će 5 potpredsjednika. Temeljem članka 32. ako se bira 5 potpredsjednika, 3 potpredsjednika se biraju na prijedlog parlamentarne većine a 2 na prijedlog parlamentarne manjine. Sukladno navedenom članku Poslovnika za potpredsjednike Sabora iz redova parlamentarne većine na sjednici održanoj 22. siječnja ove godine izabrani su potpredsjednici Hrvatskoga sabora na prijedlog parlamentarne većine. Temeljem međustranačkog dogovora Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika HNS-a predložene su za potpredsjednice Hrvatskoga sabora iz redova parlamentarne manjine gospođa zastupnica Milanka Opačić i gospođa zastupnica Vesna Pusić. Žele li predstavnici predlagatelja obrazložiti prijedlog? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Javlja se tko za raspravu? Ne. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prije nego što se izjasnimo o prijedlozima podsjećam da je za izbor potpredsjednika Sabora potrebna većina glasova nazočnih zastupnika. Ja bih vas molio da prvo utvrdimo kvorum. Molim vas pritisnite bilo koji gumb. Je li to to? Možemo vidjeti stanje? 96, dobro. Hvala lijepa. Dakle kvorum je 96. Dajem najprije na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora izabere zastupnica Milanka Opačić. Tko je za? Glasovanje je završeno. Molim vas rezultat. Od ukupno 94, sada nas je nešto manje, 76 za, 3 suzdržanih i 15 protiv. Prema tome utvrđujem da je većinom glasova zastupnica Milanka Opačić izabrana za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Čestitam! … [[Pljesak.]] Sada dajem na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora izabere zastupnica gospođa Vesna Pusić. Tko je za? Glasovanje je završeno. Od 94 ukupno glasova, 56 je za, 5 suzdržano i 33 protiv. Prema tome, utvrđujem da je većinom glasova zastupnica gospođa Vesna Pusić izabrana za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Čestitam! … [[Pljesak.]] Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene gospođe i gospodo saborski zastupnici. Dozvolite mi da vas ispred Hrvatske banke za obnovu i razvitak izvijestim o rezultatima poslovanja za 2014. godinu. Godišnji financijski izvještaji koji se podnose Hrvatskom saboru na potvrdu revidirani su od strane neovisne revizorske tvrtke Deloitte. Revizor je u svom izvješću dao pozitivno mišljenje o usklađenosti financijskih izvještaja za 2014. godinu sa relevantnim financijsko-računovodstvenim zakonodavnim okvirom koji je usvojen i na snazi je u Europskoj uniji. S 31.12.2014. godine ukupna kumulativna, kreditno-garancijska i mandatna aktivnost HBOR-a od osnutka banke do 2014. godine iznosila je 132 milijarde kuna od čeka 87 milijardi kuna kreditna aktivnost, 27 milijarda kuna garancijska aktivnost i 24 milijarde kuna mandatna aktivnost. Poslovna aktivnost HBOR-a u značajnoj je mjeri uvjetovana gospodarskim čimbenicima kao i stanjem u bankarskom sektoru. Trend smanjenja kreditne aktivnosti poslovnih banaka prema sektoru trgovačkih društava i rast likvidnosti u bankarskom sustavu rezultirao je i smanjenjem kreditne aktivnosti HBOR-a u 2014. godini. Smanjenjem bruto kredita na razini bankarskog sektora u 2014. godini za 6,9 milijardi kuna određeno je razduživanje svih domaćih sektora a osobito sektora trgovačkih društava za 3,2 milijarde kuna. Istodobno u stroži kreditni standardi odražavali nesklonost banaka za preuzimanje dodatnih rizika. Pri tome su bruto krediti dani trgovačkim društvima u razdoblju od 2011. do 2014. smanjeni za 14%, odnosno za 16,9 milijardi kuna. Banke su rast domaćih izvora sredstava neiskorišten za plasmane u privatnom sektoru usmjeravale u visoko likvidnu imovinu te koristile za smanjenje obveza. HBOR-ova kreditna aktivnost u 2014. godini bilježi pad u usporedbi sa 2013. godinom za 34%. Od ukupno odobrenih kredita u visini od 4,6 milijardi kuna 797 milijuna kuna ili 17,6% otpada na mala i srednja poduzeća. 807 milijuna kuna ili 17,8% odobreno za infrastrukturu, zaštitu okoliša i projekte obnovljive izvora energije. 1,1 milijarda kuna ili 24% za turizam, 1 milijarda za izvoz i 843 milijuna kuna ili 18,6% za veće gospodarske subjekte. Posebno bih želio istaknuti kako je u 2014. godini zabilježen pozitivan pomak u pogledu kreditiranja projekata usmjerenih na korištenje EU fondova. Kreditiranje jedinica lokalne samouprave i područne samouprave radi realizacije EU projekata povećan je za 100 milijuna kuna. Isto tako, povećanje zabilježeno je i kod privatnih subjekata, poljoprivrednih i malih i srednjih poduzeća za cirka 90 milijuna kuna. Putem poslovnih banaka odobreno je 690 kredita u iznosu od 2 milijarde i 847 milijuna kuna dok je u 2013. godini odobreno 886 kredita u iznosu od 4 milijarde i 330 milijuna kuna. Negativni trend je zaustavljen u 2015. godini u kojoj je odobreno 1093 kredita ili 3 milijarde kuna. Ujedno za napomenuti je kako je početkom 2014. godine okončana provedba programa Vlade RH tzv. Program razvoja gospodarstva kao ranije, nastavka ranije poznatih modela A i A plus. Po predmetnom programu je u 2013. godini odobreno 194 kredita u iznosu od 717 milijuna kuna, dok je 2014. godine odobreno 22 kredita u visini od 50 milijuna kuna. I u 2014. godini je zadržan veći omjer kredita odobrenih za financiranje i to 59%, a 41% za obrtna sredstva. Prema veličini subjekata, malim i srednjim poduzetnicima odobreno je 82% ukupnog broja kredita i 46% od ukupnog iznosa odobrenih kredita ili sveukupno 2 milijarde i 100 milijuna kuna. U 2014. godini ukupna kreditna aktivnost Sabora prema subjektima koji ostvaruju iznos iznosila je 3 milijarde kuna. Ujedno je HBOR zajedno sa svojom tvrtkom kćeri Hrvatskim kreditnim osiguravajućim društvom izvoznicima pružao podršku u osiguranju izvoznih poslova, te bankarskim garancijama. Tako je u 2014. godini osigurano i garantirano za 4,2 milijarde kuna izvoznog prometa. Ukoliko promatramo aktivnost HBOR-a obzirom na regije ulaganja onda vidimo da je 60% tih ulaganja bilo u tzv. kontinentalnoj Hrvatskoj, a 40% u jadranskoj Hrvatskoj. Što se tiče iznosa 55% se odnosi na kontinentalnu, a 45 na jadransku Hrvatsku. Najsnažnija aktivnost ostvarena je na području Istarske županije i to 636 milijuna kuna. Ostale naše županije su ostvarivale između 150 i 250 milijuna kuna aktivnosti. Sukladno podacima koje prikupljamo od korisnika kredita temeljem kreditne aktivnosti HBOR je u 2o14. godini omogućio zapošljavanje više od 2000 novozaposlenih djelatnika. U 2014. godini nastavljena je primjena mjera sniženja kamatnih stopa za jedan postotni bod za investiciju u poljoprivredi, turizmu, industriji i energetskoj učinkovitosti. Ovu mjeru provodimo od 2012. godine. Zahvaljujući ovoj mjeri najveći broj korisnika kredita ima mogućnost zaduženja kod HBOR-a uz kamatnu stopu do 3%. U 2014. godini temeljem navedene mjere odobreno je 209 kredita u iznosu milijardu i 300 milijuna kuna. Uz ovu mjeru produžili smo rok otplate po programima za kreditiranje investicija. Najduži rok otplate kredita iznosi 17 godina, a najkraći 12 godina. Najduže razdoblje počeka za vrijeme kojeg korisnici plaćaju samo kamatu je 4 godine. U prošloj godini nastavili smo s provedbom modela podjele rizika s poslovnim bankama. Kroz tri godine uključujući i 2014. godinu na ovaj način kreditirali smo 24 projekta u visini od 1 milijarde kuna u 2014. 9 projekata. Kako bismo osigurali sredstva za provedbu aktivnosti u 2014. godini ugovorili smo 425 milijuna eura od Europske investicijske banke koja su namijenjena financiranju projekata malih i srednjih poduzeća, javnih poduzeća, te srednje kapitaliziranih i velikih poduzeća. Ova sredstva ugovorena su uz rokove otplate od 12 i 15 godina, te kamatnu stopu nižu od 2%. HBOR za financiranje iz ovog izvora do kraja 2015. godine ukupno odobrio 97 milijuna eura kredita za projekte malih i srednjih poduzetnika i 125 milijuna eura za kredite i projekte velikih poduzetnika i ulaganje u infrastrukturu. Europska investicijska banka je svojim povoljnim sredstvima u zadnjih nekoliko godina postao važan izvor sredstava, te je do kraja 2014. godine HBOR sa EIB-om ugovorio 1,8 milijardi eura namjenskih kreditnih linija. Što se tiče financijskog poslovanja i rezultata u 2014. godini HBOR je ostvario financijski rezultat u visini od 168 milijuna kuna. Ostvareni rezultat je niži za 11% u odnosu na 2013. godinu. Kamatni prihodi generiraju 98% ukupnog prihoda HBOR-a i u 2014. godini bilježe pad u odnosu na prethodnu godinu za 5%. Ovaj trend prvenstveno je rezultat provedbe mjera sniženih kamatnih stopa koje HBOR provodi od 2012. godine. Osim ovog na kretanje kamatnih prihoda utjecale su kamatne stope na financijskim tržištima, ali i učinci provedbe predstečajnih nagodbi i restrukturiranja plasmana. Kamatni rashodi čine 2/3 ukupnih rashoda i u 2014. godini bilježe smanjenje za 6% u odnosu na 2013. godinu. Kao rezultat sniženja raznih zaduženosti HBOR-a, razine zaduženosti HBOR-a kao i kako u 2014. i u trinaestoj ali i korištenjem kreditnih linija posebnih financijskih institucija. Inače u te dvije godine HBOR je redovno i prijevremeno otplatio 7 milijardi kuna. Cjelokupni financijski rezultat raspoređuje se u statutarne rezerve i na taj način jača se kapitalna osnovica HBOR-a i omogućuje preuzimanje veće razine rizika. Inače, bila je na kraju četrnaeste 9 milijardi i 430 milijuna kuna. Bilančna suma bilježi i … [[Govornik se ne razumije.]] smanjenje u odnosu na kraj 2013. godine zbog privremenih povrata zaduženja u ukupnom iznosu od 2 milijarde i 700 milijuna kuna. Ovi povrati obavljeni su zbog nepovoljnog odnosa aktivne i pasivne kamatne stope, a učinci povrata vidljivi su u smanjenju kamatnih rashoda. Svakako je potrebno istaknuti kako je 2014. godine HBOR održao kvalitetu portfelja na razini 2013., te je 80% portfelja potpuno naplativi plasman, a 15% neprihodujući plasmani. Neprihodojući plasmani čine plasmani dužnicima nad kojima je otvoren stečajni postupak, dužnici koji su zatražili otvaranje ili su u postupku rješavanja predstečajne nagodbe, dužnicima o kojima se vodi pregovori oko restrukturiranja plasmana, te utuženim dužnicima. U 2014. godini Republika Hrvatska je u osnivački kapital uplatila 350 milijuna kuna te je to Zakonom o HBOR-u propisanog iznosa osnivačkog kapitala od 7 milijardi kuna preostalo 533 milijuna kuna. Nakon osvrta na Poslovnik 2014. evo malo pogleda i na 2015.godinu. Uvažavajući smanjenje … [[Govornik se ne razumije.]] aktivnosti u 2014.izvršili smo određene pripreme pa tako smo uvali i novi kanal plasmana kredita putem leasing društava, u 2015.takvih je bilo 990 ili 300 milijuna kuna. … [[Govornik se ne razumije.]] postojeće modele i uvjete suradnje sa poslovnim bankama, uvođenje novih programa kreditiranja namijenjenih olakšanju i poticanju apsorpcije EU fondova, uvođenje novog programa za kreditiranje i izrade projekata i ostale investicijske dokumentacije, prilagodbu uvjeta postojećih programa kreditiranja radi proširenja kruga potencijalnih korisnika kredita. U 2015.godini HBOR je po prvi puta u svojem poslovanju premašio brojku od 2000 odobrenih kredita, točnije 2985 odobrenih kredita ili 40% više u odnosu na dosada najbolji ostvareni rezultat. A ostvarena kreditna aktivnost je druga u veličini osnutka banke, najviše je iznosila 10,2 milijarde 2012.godine. U 2015.godini HBOR je hrvatsko gospodarstvo podržao sa 12,2 milijarde kuna plus kreditiranje plasmana, kod kreditnih plasmana je 7,8 milijardi kuna, izdanih garancija je 2,9 milijardi kuna i osigurano izvoznih poslova u iznosu od 1 milijun i 500 milijardi kuna, 1,5 milijardi kuna. Povećanjem kreditne aktivnosti zabilježeno je u svim segmentima a najaktivniji korisnici ovih kredita bili su mali i srednji poduzetnici kojima je po specijaliziranim programima odobreno gotovo 2 tisuće kredita u iznosu od 1,6 milijardi kuna što je dvostruko više nego u istom razdoblju prošle godine. Kreditiranje izvoza i turizma također bilježi povišeni rast od 14%. Osiguranje izvoznih poslova bilježe rast od 45% u odnosu na 2014.godinu. HBOR je u 2015.godini podržao hrvatske izvoznike sa 6,8 milijardi kuna. Uz povećanje kreditne aktivnosti vrlo značajan pokazatelj je povećanje udjela investicijskih kredita na 82%, ako se sjećate za 2014.je to bilo 59%. Promatrajući kreditnu aktivnost u 2015.godini prema djelatnostima koje su podržane najzastupljeniji proizvodi i djelatnosti su bili prehrambena industrija, metalo-prerađivačka, elektro industrija, proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda, drvna industrija, poljoprivreda i ribarstvo. A kod usluga naravno turistička djelatnost. Za koji mjesec predstavit ću vam detaljno rezultate poslovanja za 2015.godinu. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, poštovani predsjedniče hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prva će biti ona u ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Predsjedniče uprav HBOR-a, kolegice i kolege Hrvatska banka za obnovu i razvoj ima veliku ulogu u razvoju i potencijalima Hrvatske, posebno je ona došla do izražaja u vrijeme krize kada su poslovne banke postrožile uvjete za davanje kredita i gotovo da nisu pratile ni jedan malo rizičniji investicijski program, a pogotovo ne kreditiranje obrtnih sredstava pa je u to vrijeme Hrvatska banka za obnovu i razvoj značajno sudjelovala u kreditiranju poslovnih subjekata kroz kreditiranje obrtnih sredstava. Poznati su tada bili modeli AA, A+, B, C itd. Mi u SDP-u uvijek smo se zalagali za proaktivnu politiku Hrvatske banke za obnovu i razvoj iako ona svjesni smo toga nosi veće rizike. Dugo je HBOR poslovao, odnosno svoje plasmane plasirao samo putem poslovnih banaka. U posljednje vrijeme sve više imamo direktnih plasmana što naravno onda povećava i rizik naplate takvih kredita. Također smo se zauzimali za što bržu potpunu uplatu sredstava u temeljni kapital banke, naime kad je banka osnovana temeljni kapital koji se je trebao uplatiti iz proračuna iznosio je 7 milijardi kuna i gotovo u 20 godina mi smo uspjeli uplatiti nešto više od 5 milijardi i upravo ovih posljednjih 3 godine vidimo da je u gotovo do kraja već 2014. uplaćen temeljni kapital o čemu ću nešto kasnije reći. A također se nadamo da će se politika koju je HBOR vodio zadnjih 5, 6 godina neće bitno mijenjati, odnosno da će se nastaviti većinsko kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva, posebno se to odnosi na početnike, inovatore, žene poduzetnice, odnosno najvećim djelom na izvoznike. Zatim da će se pratiti investicijski projekti koji će kreditima koji će po kamatama i ročnosti biti povoljniji od poslovnih banaka, mi smo u ovih zadnjih godina što se tiče ročnosti za investicije povećali povrat kredita i poček na 15 odnosno 17 godina uz povoljne kamatne stope koje se kreću negdje oko 3 ili 4%, i da će se financijski pratiti svaki projekat koji koristi sredstva europskih fondova što se dosada činilo kad god bi se nova mjera uvela odnosno raspisao natječaj i HBOR je automatski pratio takve projekte. U 2014. HBOR je odobrio 886 kredita u iznosu od 5,1 milijarde kuna. Putem banaka plasirano je 2 milijarde i 900 milijuna kuna ili 56% a izravno 2 milijarde i 200 milijuna kuna ili 44% i to je ono o čemu sam govorila da direktni plasmani povećavaju rizik, ali i u većoj mjeri imaju obuhvat investitora. 59% sredstava korišteno je za investicije, značajno udio tu su imali turistički sektor, a 41% još uvijek se plasira u obrtna sredstva. To se u narednim godinama već u 2015.je povoljniji odnos, a mislim da bi u krajnjoj liniji tek iznimno trebalo kreditirati, dati kredite za obrtna sredstva. Mjere koje su se provodile bile su usmjerene na to da se povećaju plasmani jer smo imali pad u odnosu na 2013. godinu, pa se nastavilo sa sniženim kamatnim stopama, nastavilo se sa podjelom rizika sa bankama, povećale su se u tom smislu i marže bankama kako bi se povećala suradnja sa poslovnim bankama, odnosno povećana marža nije se prenosila na korisnike kredita nego je bila na teret same banke za obnovu i razvoj. Povećana je također i ročnost kredita, smanjene su kamate za izvoznike početnike, povećale su se police osiguranja za male poduzetnike i početnike izvoznike, davali su se okvirni krediti bankama i počelo se poslovati sa leasing društvima. Naravno odnosilo se to samo na proizvodne sektore, odnosno na ona leasing društva koja su pratila industriju. Uvedena su tri nova programa za refinanciranje kredita, odnosno sredstava koja su bespovratna iz europskih fondova a trebalo ih je premostiti. Uvodilo se mikrokreditiranje uz garanciju CIP-a, zatim kreditiranje društva koje su uspješno okončale predstečajne nagodbe. Dakle sve je to bilo usmjereno da se povećaju plasmani i putem poslovnih banaka, direktni plasmani, odnosno podjela rizika sa poslovnim bankama. Najbrojniji korisnici su i u 2014. godini bili mali i srednji poduzetnici, njima je plasirano 728 kredita u iznosu od 2 milijarde i 100 milijuna kuna a to je važno jer oni imaju otežan pristup kreditnim sredstvima, pogotovo ako su početnici, ako su mladi poduzetnici i ako su žene poduzetnici. Značajno se povećao broj projekata koji se financiraju iz europskih fondova, u 2014. takvih je bilo 163 u iznosu od 610 milijuna kuna. Takve projekte rado financiraju i poslovne banke jer su oni sigurni ali i ovdje je HBOR učestvovao sa direktnim financiranjem u iznosu od 280 milijuna kuna dakle nešto više od jedne trećine. Što se tiče izvoznih poslova, tu je uz samo kreditiranje i značajni su poslovi osiguranja izvoznog rizika, 307 takvih kredita u iznosu od 2 milijarde i 400 milijuna kuna, planirano je u 2014. godini. Nadalje, plasirano je milijardu kuna polica osiguranja i 155 milijuna činidbenih jamstava. HBOR ima povoljne izvore financiranja, već 7, 8 godina nastavlja se uspješna suradnja sa javnim bankama i europskim i svjetskim. Posebno je važna suradnja što je i u uvodnom izlaganju izneseno sa Europskom investicijskom bankom sa kojom je potpisan ugovor na 800 milijuna eura koji će se koristiti i jednim dijelom i u 2015. godini a već je i rečeno da ta suradnja seže još u 2001. godinu i da je tu plasirano u Hrvatsku iz te banke milijardu i 780 milijuna eura. S obzirom da HBOR u većoj mjeri plasira direktno kredite, da to povećava rizike ocjenjujemo da je upravljanje rizicima dobro, redovito se izvješćuje nadzorni odbor i o rizičnim plasmanima i okvirnim kreditima poslovnih banaka. Što se tiče rezultata poslovanja treba reći da profit nije primarni cilj HBOR-a, da je njegova osnovna zadaća pod povoljnijim uvjetima pratiti investicijske projekte koji su važni za razvoj hrvatskoga gospodarstva. U 2014. godini ostvareno je oko 170 milijuna kuna dobiti. Ona je nešto manja ali kažem nije primarni cilj ostvarivanje profita. Važno je da se povećava temeljni kapital, odnosno ukupni kapital, on je u 2014. godini dosegnuo 9,4 milijarde kuna. To je važno jer time zapravo se dobiva novi potencijal za veće mogućnosti plasmana ali i dobivanje povoljnijih sredstava iz javnih financijskih institucija. Od čega u 2014. temeljni kapital koji treba isplatiti po zakonu iznosi 6,9 milijardi, dakle svega 100 milijuna manje nego što je to zakonom utvrđeno. Ocjenjujemo da će i ubuduće HBOR biti značajan čimbenik u povećanju broja investicija, praćenju investitora, povoljnijim sredstvima nego što su to poslovne banke. Posebno projekata koji se financiraju iz fondova Europske unije i klub SDP-a će prihvatiti ovo izvješće za 2014. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Nisam vidio nikakve replike, prema tome nastavljamo dalje. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Slušajući i uvodno izlaganje predsjednika uprave i kolegice Zgrebec sa jednim velikim dijelom se, možemo u ime kluba složiti. Međutim, ja bih ovdje neke stvari koje su se događale 2014. pokušao prebaciti u današnje vrijeme. Danas je vrlo aktualno o tome kako će se birati čelnici javnih poduzeća. 2014. političkim dekretom, odlukom Vlade je smijenjena uprava HBOR-a. Ne samo uprava, smijenjene su još četiri razine ispod toga. Na pozicije su dovedeni, točno se zna čiji supruzi, čiji zaposlenici u čijem uredu i stavljeno. Dakle to se dogodilo 2014. Toliko na tragu ove današnje ispolitizirane priče. Dakle najprije se sve promijenilo živo što se moglo promijeniti a onda se ispoštivala odluka Europske komisije da se imenovanje u javno poduzeće mora vršiti putem javnog natječaja što je bilo u zakonu od 2010. i to je ova Vlada negirala tek toliko da raščistimo neke napise i navode koji se ovih dana pojavljuju u hrvatskim medijima. Ono što želim također reći vi znate da smo i u svojoj raspravi, doduše nismo podržali proračun, ali u segmentu koji se odnosio na HBOR povećanje temeljnog kapitala i povećanje onih sredstava za osiguranje investicija smo svi zastupnici podržali u svojoj raspravi. Ja znam čak da sam i raspravljao ovdje u ime kluba oko amandmana Vlade na povećanje ovih sredstava za osiguranje izvoza. Međutim, kad pogledate izvršenje proračuna onda ćete vidjeti da u 2004. uprava nije potrošila, 2014. nije potrošila one novce koje je Vlada osigurala na poziciji osiguranje izvoza itd. Druga stvar, ovdje nije naznačeno da su plasmani pali, aktivnost HBOR-a je u 2014. je pala za 34%. Dakle, to su činjenica. A zašto se dogodilo, do tih činjenica ima nekoliko razloga. Prvo je ovo izvješće, report kako god hoćete iz Bruxellesa koji kaže da stručna sprema, iskustvo i znanje čelnih ljudi u HBOR-u nije adekvatno onome što treba imati financijska institucija. Pa kad pogledate od imenovanih članova uprave koji su promijenjeni samo je jedan čovjek predsjednik uprave je imao iskustvo u bankarskom sektoru, ali je on smijenjen nakon devet mjeseci jer nije htio provoditi određene stvari koje su bile politička direktiva. A vama za informaciju "nesposobni" pod navodnicima bivši predsjednik uprave je danas predstavnik Europske investicijske banke za ovaj dio Europe. Dakle, SDP-u i ostalima iz Kukuriku koalicije, gospodin predsjednik uprave nije bio dovoljno sposoban da vodi HBOR iako je do tada imao sjajne rezultate, ali je zato sposoban Europskoj investicijskoj banki da bude njihov predstavnik i to po prvi puta Hrvat je dobio tu poziciju. No, to je tako kao što je. Druga stvar. Promjena Statuta Nadzornog odbora gdje je donesena odluka da kredite iznad 37 milijuna, do 37 milijuna iznad donosi uprava bez odobrenja, bez suglasnosti Nadzornog odbora također je dovela do toga da ljudi naprosto nisu htjeli preuzimati rizike i da se zbog toga smanjilo investiranje, dakle kredite iako potražnja za kreditima je bila poprilično velika. Dakle, kad govorimo o 2004. došlo je do smanjenja prihoda za 5%, ali su zato operativni troškovi narasli za 24%. Jednim dijelom ovi operativni troškovi su narasli zbog otpremnina bivšim čelnicima HBOR-a, ali drugim dijelom operativni troškovi su narasli između ostaloga i zbog zapošljavanja 15 novih ljudi koji se dogodio u 2014. godini. Dakle, imate zapošljavanje 15 novih ljudi, ali imate pad aktivnosti od 34%. Postavlja se pitanje šta je tih 15 ljudi radilo, tim više što ćete vidjeti kad budemo raspravljali o izvješću 2015. na žalost trendovi se nastavljaju i da u 2015. nije bilo kreditiranja, velikog kredita Hrvatskom telekomu za kupnju vozila, ne vidim uopće koji je tu smisao da se HBOR uključi u tu priču, da nije bilo kreditiranja HŽ-a i brodogradnje, te će bit pitanje nedopuštenih državni potpora itd. onda bi rezultat 2015. bio katastrofalan. Dakle, ovo su sve činjenice koje su takve kakve jesu, jer ako vi imate 15 ljudi više zaposlenih, ako u 4 godine mandata primite 60 partijskih poslušnika i za toliko povećate broj zaposlenih u HBOR-u, aktivnost i dodjela kredita u HBOR-u je pala i da nije bilo kredita velikim državnim tvrtkama kad to maknete van onda bi vidjeli, onda ćete vidjeti da kreditna aktivnost HBOR-a na žalost 2014., 2015. nije niti približna tim više što neke stvari su povezane. Kad raspravljamo, sad ću otići malo izvan konteksta, ali ipak vezano, o godišnjem izvješću HAMAG-a onda je i čelnik HAMAG-a rekao da između ostalog njihova smanjena aktivnost je zbog toga što je bila smanjena aktivnost HABOR-a. Dakle, to je rečeno na odboru, to nisam ja izmislio, može se vidjeti u zapisniku Odbora za gospodarstvo da je to rečeno. Dakle, ono što je ključno je, dakle Razvojna banka je partner poslovnim bankama i u proteklim godinama HBOR je u principu dodjeljivao kredite, vrlo malo kredita direktno. Većina kredita je bila preko poslovnih banaka. Međutim, ovdje se samo postavlja jedno pitanje zašto je kamatna stopa zapravo linearno porasla sa jedan na dva posto i na takav način se praktički omogućila još jedna dodatna zarada poslovnim bankama. Jer, ako je HBOR-u zbog sredstava koje je uložila država, zbog pozicije koje je HBOR stekao u prethodnim godinama dobio za određene aktivnosti i programe koje su bile aktivnosti i programe Vlade i temeljem toga je iz institucionalnih banaka EU dobivao jeftina sredstva, a onda je logična stvar ako je ono što je i kolegica Zgrebec rekla HBOR se odlučio da više sredstava investira direktno, da ne ide preko poslovnih banaka zašto smo mi poslovnim bankama, zašto je u stvari dozvoljeno, zašto je dogovoreno da se linearno poveća, dakle njihova marža sa jedan na dva posto. Jer poslovne banke u toj cijeloj priči nisu imale ništa osim što su došli do jeftinog kapitala koji je HBOR dobio od institucionalnih banaka i na takav način zadovoljili svoje klijente. A istovremeno Vlada ima svoje programe i tu su kolege bivši ministri svaki u svom ministarstvu ima određene programe i to je bilo i prethodnih godina i temeljem toga su dobivani krediti iz institucionalnih banaka EU. Prije svega Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj. Dakle i s tim ću zaključiti, nažalost kreditne aktivnosti HBOR-a su se smanjile. Ono što bi HBOR trebao biti, jer ako smo dali novce iz proračuna, povećali smo temeljni kapital, ako smo dali sredstva za osiguranje izvoza onda je logično da se ta sredstva usmjere prema malim i srednjim poduzetnicima, dakle oni koji su najpotrebitiji. Jer kad pogledate strukturu hrvatskog gospodarstva nažalost većina malih i srednjih poduzetnika ima vrlo malu kreditnu sposobnost i ako im neće pomoć HAMAG, onda u principu vrlo teško mogu doći do kredita, ali su se zato davali krediti nekakvim državnim tvrtkama kažem vrlo upitno dopuštene ili nedopuštene potpore. I na takav način kad to sve skupa zbrojite onda dobijete silne milijarde, međutim kada sve to maknete iz bilance onda ćete doći da ono što se događalo u HBOR-u je bilo u suprotnosti s onim što je Vlada predlagala prilikom predlaganja proračuna. I što kaže svi smo podržavali ovdje, dakle mi nismo podržali proračun ali smo svi manje-više u raspravi rekli da se slažemo sa tom aktivnošću Vlade da se sredstva za HBOR povećaju. Dakle to je nešto što nije bilo sporno. Dakle možemo čak reći da smo oko toga imali i politički konsenzus u Hrvatskom saboru. Međutim, operativno se to nažalost u HBOR-u nije provelo na onoj razini na kojoj je to i ministri i Vlada planirali. Možemo se mi ovdje politički prepucavati koliko god hoćemo, međutim mi raspravljamo o nečemu što se dogodilo. Dakle imamo usvojeni proračun, imamo izvršenje proračuna, dakle akti koje je usvojio ovaj visoki dom. I prema tome, imamo sad izvješće HBOR-a i kad to stavimo kako se to ono kaže paste, copy ili na … [[Govornik se ne razumije.]] jedno ispod drugoga stavite ta tri dokumenta onda ćete vidjeti ovo sve skupa, a osnovni razlog je i vratit ću se na ono s čim sam počeo u današnje vrijeme a to je što su tada vršena politička imenovanja. Jer i kad pogledate ljude koji su imenovali u upravu HBOR-a jedino jedan čovjek je imao iskustva u bankarstvu to je bio prethodni predsjednik uprave koji je nakon 9 mjeseci dao petama vjetra jer naprosto nije mogao provoditi neke stvari. Današnja uprava uz puno poštovanja prema kolegama nemaju bankarskog iskustva. I druga stvar, HBOR po svemu ako tome drugačije ne odlučimo nije klasična bankarska institucija i nju Hrvatska narodna banka ček niti ne tretira kao banku. Ono što je intencija i cilj i oko toga se svi politički slažemo je da HBOR postane kreditno investicijska izvozna banka, dakle banka koja će davati podršku. Jer ponavljam, postoji analiza oko kreditne sposobnosti hrvatskih poduzetnika pa ćete vidjeti da njih preko 90 nažalost u ovom trenutku nije u stanju zadovoljiti minimalni kriterij da dobije kredit. Zato i je osnovan HAMAG, zato i jesu neke druge državne potpore da se omogući onima koji imaju projekte, koji imaju budućnost da dođu do kredita po povoljnim sredstvima koje je HBOR dobio na ime dugogodišnje suradnje i povjerenja Europskih institucionalnih banaka i da takva sredstva dakle jeftino, jeftini kapital plasiraju svoju proizvodnju i na takav način rade. Međutim, kažem nažalost to se nije dogodilo, nije se dogodilo iz razloga što smo jedan pionirski potez iz 2010., a to je da uprave i nadzorne odbore imenujemo putem javnog natječaja prekršili jer tada je bilo rečeno politika ih je dovela, politika će ih i odvest. Ja nisam vidio da je iko od tih koji su došli sa politikom podnio ostavku, niti sam vidio niti jednog člana nadzornog odbora kojega je politika imenovala da je podnio ostavku i dao mogućnost ovoj Vladi da raspiše praktički javni natječaj i da imenuje nove čelnike javnih poduzeća kako HBOR-a i tako ostalih. Prema tome, dakle ovo su primjedbe na činjenično stanje. Mi ćemo kao klub izvješće podržati jer to je skup podataka, skup brojki koje su se dogodile. Dakle mi možemo biti zadovoljni, nezadovoljni s ovim, međutim naprosto ne možemo negirati one cifre koje su tu, ali naprosto želimo upozoriti na neke stvari koje su se dogodile i bez obzira koliko će biti vjerojatno političkih prepucavanja danas oko ove rasprave ovo su činjenice, činjenice, fakti. Pogledajte proračun 2014., pogledajte izvršenje proračuna 2014. Sve ovo što sam vam govorio vam piše unutra. Pogledajte ministri koji ste sjedili svoja ministarstva, programe u svojim ministarstvima koje ste planirali da ćete realizirati preko HBOR-a koliko ih se realiziralo? Čut ćemo izvješće danas ili sutra čelnog čovjeka HAMAG-a koji je na odboru jasno rekao da smanjen obim garancija, jamstava koje je davao HAMAG poduzetnicima koji su imali dobre programe a nisu mogli dobiti kredite je smanjen zbog toga što je HBOR smanjio kreditnu aktivnost. I završit ću s još nečim. Dakle da bi se napumpala bilanca uspješnosti puno kredita je dobilo uvjetni da tako kažem prolaz nadzornog odbora na prijedlog uprave i vidjet ćete daj Bog za godinu dana koliki će tih uvjetnih kredita dobit zeleno svjetlo? Vjerojatno njih možda 30, 40% i kad se to ispumpa iz ove bilance koja je ovakva kakva je, a osobito iz 2015.onda će rezultati biti daleko lošiji a isto tako određeni plasmani koji su ovdje ovako prikazani da nema jamstava, a mnogi nemaju jamstava iz državnog proračuna su vrlo rizični i pitanje je kome će pasti na teret. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prva je ona uvažene zastupnice Dragice Zgrebec. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Šuker, vi i ja imamo dosta dugo iskustvo praćenja HBOR-a ne samo kao zastupnici nego i kao članovi nadzornog odbora i onda nije korektno da kaže da je 2014. godine smijenjena uprava nego joj je u svibnju istekao mandat. Kolega Kovačev, koji je uvijek imao našu podršku, podršku kluba SDP-a. Visoko smo cijenili i njegov rad i njegovu prezentaciju HBOR-a u svijetu. Sjetimo se on je bio i predsjednik Skupštine institucionalnih banaka Europe, bio je i u izvršnom odboru i mi smo to cijenili i uvijek visoko vrednovali. Nakon 20 godina čovjek je ocijenio da se više ne želi kandidirati. Otom potom kako se imenovala nova uprava, o tome možemo raspravljati ali nije korektno da kažete da je uprava bila smijenjena. Što se tiče samih plasmana HBOR-a, kada se uzme njihova osnovna djelatnost a to je investicijska djelatnost, dakle anulirajmo u onim godinama kada visoki plasmani su bili, ako anuliramo kredite za obrtna sredstva 10-ak milijardi kuna u jednog godini više od 50% su bila zapravo sredstva za obrtna sredstva, onda možemo reći HBOR može plasirati onoliko sredstava za investicije koliko ima dobrih projekata.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Zgrebec, nas dvoje smo stvarno dugo i vrlo, ustvari u svim raspravama tijekom ovih godina mi smo imali vrlo visoki stupanj suglasja, iz jednostavnog razloga što smo poštivali jedno drugo i na bazi ono što je bilo rasprava u prostoru HBOR-a i nikada nismo izlazili izvan toga konteksta pa i dapače mnoge rasprave nisu što se nas dvoje tiče nikada otišle izvan onoga. Međutim, vi dobro znate i ja zašto je gospodin Kovačev otišao. Gospodin Kovačev je otišao nakon odlaska gospodina Linića. Tada je napravljena jedna velika hajka na HBOR, nanesena je velika šteta HBOR-u. Gospodin Kovače je morao otići. Prošlo je od toga 2 godine, je li išta od toga što je gospodinu Kovačevu stavljeno na teret od određenih ljudi iz Vlade potvrđeno, dokazano? Ništa, ali čovjek je otišao. Nama nije valjao. Isto tako na sve moguće i nemoguće načine se pokušalo spriječiti imenovanje gospodina Kovačeva za ovu funkciju koju je. Pa čak je išao dopis iz Vlade da kako oni misle da će doći čovjek koji će zastupati Europsku investicijsku banku a on je otišao zbog toga jer se ne slaže sa članovima Vlade. Kako će on sa njima surađivati. Na kraju su oni ipak preuzeli praktički odgovornost i imenovali gospodina Kovačeva tamo gdje je. A što se tiče plasmana, kolegice Zgrebec, dobro znate vi, a dakle ja sam rekao da se sa velikim dijelom vaše rasprave slažem, ali da nema nekakvih velikih plasmana u velikim državnim tvrtkama i ovaj pad koji je bio u 2014. od 34% bi bio daleko veći. A usprkos toga zaposleno je 15 novih ljudi. Dakle to su činjenice. I nesporno je, ono što znate i vi, što znam i ja i što znaju sve kolege koje su sjedile u nadzornom odboru, kako ovome, tako i prije, mislim na ministre, da najveći problem hrvatskih poduzetnika su obrtna sredstva. Da jedan veliki problem velikih državnih korporacija je što praktički u tržišnim uvjetima ne mogu dobiti kredit. I to su činjenice. I mi kada se ovdje svi složimo oko tih činjenica kao što smo se vrlo često oko tih činjenica složili na nadzornom odbor onda nećemo politizirati i nećemo HBOR bacati u blato kao što su ga neki pokušali baciti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prvo da naši građani koji slušaju znaju da se radi o Izvješću za 2014. jer gospodin Šuker govori o izvješću kao da se to sada dešava u HBOR-u i kao da sada nema dovoljno aktivnosti. Kada pogledate u 2015. godini gospodine Šuker, 2285 odobrenih zahtjeva, od toga 85% je malih i srednjih poduzetnika. Znači aktivnost je preko 12 milijardi kuna na godišnjoj razini što znači da je 2015. godina, godina u kojoj se napravilo puno. A ova godina o kojoj vi govorite 2014. je upravo ta godina gdje se desila i promjena na čelu HBOR-a i zbog toga je bilo malo manje aktivnosti. Uprava koja je otišla sredinom godine je imala manju aktivnost u prvom polugodištu. Tako da nemojte govoriti o instituciji na način da ne radi dobro kada su svi pozitivni trendovi i kada je broj kredita pozitivan i kada je iznos koji je dodijeljen malim i srednjim poduzetnicima također pozitivan. A što se tiče, rekli ste, političkih imenovanja, pa vi vjerojatno znate ponešto o tome s obzirom da je direktor HBOR-a '90.-ih godina došao kao 30.-godišnjak bez ikakvog, ne samo bankarskog nego bilo kakvog upravljačkog iskustva u HBOR i tamo ga je HDZ držao puno, puno godina. Znači s te strane nemojte govoriti o političkim imenovanjima i nemojte govoriti o povlasticama i operativnim troškovima jer vam ja kažem a vi znate jer ste potpisali ugovor o radu da je lakše bilo i ljepše biti direktor HBOR-a da ne kažem kolikom plaćom, da ne bih izašao s time javno, dva i pol puta većom nego što je to recimo zastupnička plaća nego da budete zastupnik ili ministar u hrvatskoj Vladi. To ste vi omogućili, rekli ste i sami da to nije financijska institucija da se ne sukobljavaju na tržištu, to ste vi omogućili kao predsjednik nadzornog odbora bivšoj upravi. I da ne kažem sve koje povlastice a koje su mogli građani čitati u novinama. Tako da nemojte [[Upadica: Hvala.]] govoriti o velikim troškovima [[Upadica: Vrijeme je isteklo.]] jer ste vi troškove radili i nemojte govoriti o političkim smjenama jer ste doveli [[Upadica: Vrijeme je isteklo. Hvala lijepa.]] praktično čovjeka bez iskustva na čelo institucija.
Molim vas, tri puta sam vas opomenuo da je vrijeme isteklo dajte [[Upadica: O.K. ja se ispričavam.]] Poštujte to [[Upadica: Evo tek sam došao, novi sam pa ne znam.]] Da, uvažavamo vašu mladost i što ste novi u parlamentu. Gospodin Šuker … [[Govornik se ne razumije.]]
Meni je drago da je gospodin Maras rekao što je rekao jer zna se tko je plasirao priču u novine. Međutim, meni je isto tako drago da postoje zapisnici, da postoje zapisnici oko nekih krunskih točaka gdje odgovorni ljudi u Vladi nisu htjeli dići ruku za neke stvari ali isto tako neki koji se busaju sa nekim stvarima su šutali, neću reći kako to naš narod kaže. Međutim, činjenica je da čovjek za kojega vi tvrdite da je nesposoban je otišao kao predstavnik na mjesto predsjednika Europske investicijske banke, nisam rekao klub SDP-a, nego izvjesna gospoda. Znači njima vrijedi, a nama ne vrijedi. To je činjenica o kojoj se govori. Druga stvar, čovjek koji je jedini imao bankarskog iskustva nije mogao izdržati političke pritiske da dodjeljuje kredite po političkim kriterijima i otišao je. Treća stvar, činjenica je i ne želim ovdje ono što ste vi radili dilat imena po novinama, prozivat ljude jel' poštujem svačiju privatnost, poštujem svačiju privatnost. Dakle, ne želim imenovati ljude imenom i prezimenom koji su zaposleni po čistim političkim kriterijima. Druga stvar, u četiri godine HBOR-a 60 ljudi je više zaposleno. Treća stvar, kad pogledamo kome smo dali kredite u 2015. ako je HT i kupnja uvoznih automobila interes hrvatskog gospodarstva što se treba financirati, sufinancirati sa novcima poreznih obveznika onda svaka čast. Ako HŽ i brodogradnja sukladno kriterijima i direktivama nemaju pravo na nešto jer se to smatra nelegalnom potporom, pa joj date te kredite. Ako nekoliko stotina milijuna kredita koje date Hrvatskim autocestama i onda kad to sve skupa napumpate, onda to izgleda lijepa bilanca, onda je to drugi par cipela. Samo kažem, činjenice su činjenice.
Hvala lijepa. Čini mi se da sam vidio povredu Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče što ste mi evo dozvolili da reagiram. Pošto sam novi uzmite to u obzir. 238 Poslovnik članak vezan uz 236. Znači gospodin Šuker je uvrijedio ovdje mene rekavši da sam dilao, dilao informacije. Ja ću gospodine Šuker, ja nisam dilao informacije ali ja ću u svojoj raspravi danas reći neke stvari, pa koje ćete vi onda objasniti hrvatskoj javnosti vezano uz to kako HBOR nije uspio naplatiti 60 milijuna kuna od jednog poduzetnika povezanog sa HDZ-om, pa onda kažete da li je to dilanje ili [[Upadica predsjednik: Ovako kolega.]] jasno i javno … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica predsjednik: Kolega Maras …]] Ali ja nisam ništa dilao. Ja nisam ništa dilao.
Kolega Maras, kao prvo koliko ja. Molim vas nemojmo dobacivati iz klupa. Kolega Maras, dakle koliko ja sam čuo nije to bilo spomenuto vaše ime ovdje. To je jedno. Drugo, ja vas sve lijepo molim da se suzdržite od osobnih kvalifikacija. Mi možemo naravno diskutirati o svemu, ali idemo to činiti sa dostojanstvom za koje se ja stalno zalažem ovdje. Prema tome, bez prekoračenja vremena i to značajnog, bez dobacivanja i bez osobnih kvalifikacija. Molim vas lijepo svima. A sad imamo gospodin Bulj je isto dignuo povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja bih vas zamolio da se držite članka 232. jer mi u ovoj Sabornici moramo raspravljati kao što kaže članak 332. o temi o kojoj se raspravlja, a ne o osobnim problemima određenih saborskih zastupnika. Pa bih vas molio da to ubuduće prekinete. Hvala lijepa.
Ja se s vama potpuno slažem. Samo kada bih ja striktno tako postupao vjerojatno onda 90% članova Sabora bi morao prekidati i ne bih im smio davati riječ. Prema tome, ja to prilično široko i demokratski čini mi se interpretiram, ali ću uvijek stati kada se prijeđe određena granica. Međutim, naravno ovo je Parlament i mora postojati određena sloboda izričaja, tako da nerijetko ljudi zastrane na druge teme koje nisu one najuže o kojima se raspravlja. No, sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Samo da se ne ponavljamo. Ja ću reći da smo, evo u Nadzornom odboru imali i dobru suradnju i sa oporbenim članovima – gospodinom Šukerom posebno i da smo na jedan vrlo transparentan način radili taj posao. Sve drugo je stvar određenih dojmova o tome, oo pojedinačnim stvarima koje su danas ovdje iznijete. Međutim, ja bih htio da se ne ponavljam kažem samo još jednu stvar apostrofirati da bude sasvim jasno i transparentno. Promjena Statuta koja se dogodila u HBOR-u je išla zapravo za smanjenje utjecaja Nadzornog odbora i politike na odluke Sabora. Da vam to pojasnim. Dakle, prije promjene Statuta za sve kredite iznad 37 milijuna kuna je donosio odluku Nadzorni odbor. Nakon promjene Statuta Nadzorni odbor je samo davao suglasnost i daje je i danas, je li i sutra. Nadam se da nećete to mijenjati. Dakle, davao je suglasnost na odluku uprave. Prema tome, uprava je dobila puno veću nadležnost u tom smislu, a Nadzorni odbor samo suglasnost na odluku uprave što je sasvim normalno jer se očekuje od uprave da temeljem vrlo jasnih i profesionalnih kriterija vođenja jedne kreditne institucije, makar ona ne bila klasična se ostavlja onda Nadzornom odboru samo ad se suglasi s tim ili ne. Evo, to je vrlo bitna stvar koju mislim da je trebalo ovdje ispraviti. Možda nisam trebao replicirati nego ispravka netočnog navoda, ali ne znam. Evo i ja se sad uhodavam, pa onda to sam htio reći.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Slažemo se oko bitnih stvari za očuvanje ugleda HBOR-a i držanja slova zakona … [[Govornik se ne razumije.]] To je činjenica i to je dobro, ali ja sam samo rekao, dakle kad sam govorio o iskustvu članova uprave i kad sam rekao da je Nadzorni odbor donio odluku da mogu donositi odluku o kreditima iznad 37 milijuna kod njih je to s obzirom na neiskustvo u tom bankarskom dijelu izazvalo određeni strah i došlo je do smanjenja plasmana što je razumljivo jer to su činjenice. Isto tako, ne možete ni vi, ni ja ali to možemo reći ovako da određeni plasmani su išli prema državnim tvrtkama kojima nitko na ovom svijetu nije htio dati kredit. Dakle pokušali su dva, tri puta, nisu ga uspjeli dobiti. Kažem ako bude netko danas ovdje povlačio za jezik, ja to nikada nisam rekao javno, pa ću reći javno neke stvari, a isto tako kažem činjenicu su takve kakve jesu. I ja sam nejedanputa na nadzornom odboru, a i danas ovdje sam nastojao zadržati dignitet HBOR-a. Jer dignitet HBOR-a je zadatak svih nas, zašto? Ako srušimo, što se nažalost skoro dogodilo 2014.oni koji nam daju kredite za financiranje određenih projekata to će nam dignuti kamatu. I naše politikantsko prepucavanje i neodgovornost će platiti svi hrvatski poduzetnici i to je činjenica. Mi se možemo složiti da HBOR treba biti ovakav ili onakav, ali o tome trebamo raspravljati i trebamo predložiti zakon. Dapače ima ljudi sa puno iskustva koji mogu predložiti neke druge stvari, ali ponavljam ne smijemo se dovesti u poziciju da netko kaže HBOR-u zbog toga što se piše to i to, ti ćeš dobiti sredstva umjesto po 1,5%, dobit ćeš uz 2, 2,5%. Iako je HBOR u principu imao vrlo malu maržu, znači onaj ko dobije taj kredit će ga plaćati zato više. I to je ono što si ne smijemo dozvoliti i to je ono što smo u hrpu slučajeva uspjeli zajedno napraviti.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Vilibora Sinčića.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo htio sam samo reagirati na izjavu gospodina Šukera da je zaposleno petnaestak novih ljudi, prema mojem iščitavanju izvješća zaposleno je dakle sa 295 na 317, odnosno 22 novih ljudi, pa molim gospodina Dušana Tomaševića da u svom završnom izlaganju objasni koliko je novih ljudi zaposleno i na koja mjesta što se tiče 2014.godine. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Šuker, u svojoj raspravi spominjali ste političko kadroviranje tj. dolazak jednog novog broja ljudi u tu banku i to je nešto što je obilježavalo protekli mandat ove Kukuriku vlade koja je otišla. Oni su nažalost i tu instituciju shvatili kao jedan prostor unutar kojeg mogu kadrovirati i po njima to je donosilo nekakve bolje rezultate. Međutim, kada na jednoj strani imate činjenicu da se institucija uporno gradila, sticala reference 24 godine pod vodstvom jednog čovjeka, a onda oni naprave te silne promjene i u 2 godine, tj. u 1,5 dana promijene dva čelnika, vrlo brzo shvatite kakvu su politiku vodili. Govorimo o 2014.godini a to je godina možda i najvećih problema same banke kada se pojavljuju najprije kao razlog unutar stranačkih sukoba, unutar Vlade i unutar njihovih ministara posebice dva ministra od kojih je jedan zastupnik a jedan je otišao počinju izlaziti nažalost i loše stvari iz te banke. Sjetimo se samo afere o povlaštenim stambenim kreditima zaposlenih, pa onda možda i najveća afera prošle Vlade kada se jednom pomoćniku ministra dodjeljuje kredit u visini od 31 milijun kuna zbog kojeg on mora otići, kasnije mu se utvrđuje sukob interesa, pa onda počinje međusobno prozivanje dvaju možda najjačih tada unutar samog HBOR-a ministara koji jedni druge optužuju tko je šta i kome namještaju, pa se pojavljuje i ona jedna manja afere u kojoj se traži da se odobri kredit firmi koja ima temeljni kapital 20 tisuća a traži 20 milijuna, pa se pojavljuje i nekakva autopraonica kao afera i počinje sve to izlaziti vani. 2014.je vrlo važna godina jer je to prva godina u kojoj je u HBOR ušla i krim policija. A sve je to razlog zbog toga što su se gospoda koja su dobila svoje uloge unutar te banke počeli između sebe razračunavati. I bilo bi vrlo dobro da je i gospodin koji je danas ovdje malo se osvrnuo i na taj segment jer on nije nebitan za izvješće iz 2014. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Gledajte kolega Borić, točno se zna da su neki tražili određene dokumente iako po Zakonu o poslovanju HBOR-a se točno zna ko i na kakav način može dobiti dokumente jer to je na određen način poslovna tajna. Prema tome, vaša pozicija ministra ili nešto vam ne daje pravo da dođete do dokumenta, zna se kako se može doći do toga. Međutim, ja sam ponavljajući ono što je rekla i kolegica Zgrebec, i što je rekao kolega Grčić kao odgovoran čovjek se nikad nisam doveo u poziciju da zbog možda dana ili dva slave u medijima pričam neke stvari koje bi nanijele izuzetno veliku štetu HBOR-u. Zašto? Ako smo se svi dogovorili da HBOR treba biti ta snažna potpora hrvatskim poduzetnicima onda moramo i čuvati ugled toga HBOR-a. I to je činjenica. I mislim da svi odgovorni ljudi koji su sve ove godine raspravljali u HBOR-u bez obzira kojoj političkoj opciji pripadaju su razgovarali na takav način. Međutim, kada želite ispolitizirati, kad želite prikrit neke stvari razno razne male biskvite i slične stvari a ima tu i još ohoh stvari onda se događa da počnete tražiti nekakve dokumente i pokušavate od nečega napraviti scenu, pa za to postoje i državne institucije. Niti jedan ministar nije niti istražitelj, niti sudac, niti ništa. Prema tome, kažem HBOR i pljuvanje po HBOR-u i bacanje HBOR-a u blato će u konačnici platiti hrvatski poduzetnici koji vape za jeftinim kreditima jer hrvatska država ima kreditni rejting kakav ima i u ovom trenutku svaki hrvatski poduzetnik u startu plaća kapital za 2 postotna više poena nego njegov kolega u Sloveniji. I uzmite da je za hrpu poslova praktički marža od nekoliko posto, onda kako hrvatski poduzetnik može konkurirat u takvim uvjetima? I mi umjesto da se borimo da ispravimo ono što ne valja i da dovedemo sve one koji nam daju kreditni rejting da nam dignu taj kreditni rejting mi ćemo opet sa politikantstvom to ćete čuti danas u kojem će smjeru otići rasprava nažalost radimo suprotno.
Hvala lijepa. Prije nego što pređemo na nastavak rasprave ja bih samo sve obavijestio koji se još nisu fotografirali za zastupničku iskaznicu da će se fotografiranje zastupnika održati danas tijekom prijepodneva, dakle počelo je već od 9,30 u dvorani Ivana Kukuljevića. pa vas molim da tko se nije fotografirao da ode tamo i službeno se fotografira da dobije iskaznicu. Sada nakon ove krucijalne obavijesti ja bih dao riječ u ime HNS-a govoriti će uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege. Dakle ova rasprava ide u smjeru u kojem se i očekuje u Hrvatskom saboru o jednoj tako važnoj instituciji kao što je HBOR a to znači da smo više pričali o sadržaju, o problemima koji su bili a ne o nabrajanju pojedinih da li su to bile afere ili provokacije, to će ne znam institucije pokazati ali da je bila atmosfera u nadzornom odboru, da trebamo čuvati tu instituciju je, i tako treba biti u Saboru uključujući i kolegu Borića koji kada izađe i razgovara o tome nabraja kvazi afere ili bilo šta. I tu je kolega Šuker u pravu da ako dezavuiramo institucije u HBOR a dovedemo u pitanje institucionalnost, pa u krajnjoj liniji depolitiziranost da bi moglo doći do povećanja kamata i od EIB-a i od svih institucija koje ga financiraju i ne smijemo to sebi dozvoliti i nije pristojno da si to dozvolimo i o tome trebamo misliti i danas na ovoj raspravi i sutra u nadzornom odboru i upravama ili bilo gdje. 2013. godina je bila užasno teška godina, pa hoću reći ne samo u HBOR-u, dogodilo se, šta se dogodilo tada, potkapitaliziranost većeg broja hrvatskih poduzetnika i gospodarstva, potpuno zaustavljanje financiranja komercijalnih banaka realnog sektora, potpuno su stali bili. I tada je HBOR mora, tu rupu koja se pojavila u financiranju defacto popuniti, trebao je biti fleksibilan, trebao je biti brz, trebao je brzo uvoditi nove programe, to je uvijek problem, to je uvijek teško. I onda se došlo do jedne od ideje da se prebaci dio odgovornosti na upravu i tu se sigurno ne bih složio sa kolegom Šukerom i to je problem u hrvatskom društvu, ljudi se boje donesti odluke, preuzeti odgovornost. Što je problem ako je nadzorni odbor rekao upravi ovo su ti programi, tu su ti novci, donesite odluke, financirajte. Ja mislim da je to dobro, da trebamo uzimati odgovornost onih koji jesu u upravama da ne moraju za 5 milijuna, 10 milijuna, 12 milijuna kuna tražiti neku potvrdu ne bi li bili u nekom strahu. Od koga, ako pošteno radi? Ako je sve sukladno programima iz zakona. U strahu od koga ljudi? Odradite posao kako treba, radio se dugi niz godina, radi se u HBOR-u dobar posao i prije, bilo je raznih kada se izda godišnje tisuću ili 2000 kredita i u 20 godina imaš 50 tisuća izdanih kredita pa naravno da ćeš izvući dva koja ne valjaju. To je statistička greška. Ili 5 ili ne znam, bilo je loših programa to smo svi svjedočili, sjetit ćete se u poljoprivredi, ništa nije vraćeno. I to je bilo pa smo se svi hvatali za glavu i rekli dobro, O.K, to su neke strategije koje su nekada prošle početkom 2000., ustvari polovinom 2000. nisu vraćeni novci i otišli su ti novici iz HBOR-a u vjetar ali dobro idemo u novo vrijeme, idemo u novu industriju, u nove strategije. I mislim da je i budućnost HBOR-a i da danas malo i raspravimo o tome, treba biti da ljudi su spremni preuzeti odgovornost, da se ne boje, da im trebamo dati nove programe, to je u krajnjoj liniji i nama u smjernicama novi kreditni programi itd., da će biti novog povećanja temeljnog kapitala. To ćemo se svi složiti da im trebamo pomoći HBOR-u, sada u projekcijama proračuna koje ćemo vidjeti uskoro. Tako da bježati od odgovornosti a biti predsjednikom ili članom uprave Hrvatske banke za obnovu i razvoj ne možeš, niti trebaš, inače nemoj biti predsjednik ili član uprave te banke. 37 milijuna kuna što je i tada bila namjera. Ja sam prvi tražio to, molio, nemojte čekati nadzorne odbore, nemojte čekati 5 ministara ili 7, nas je tamo sjedilo. Donosite odluke, dajte ljudima novce, neka rade. Ako ne kradete, ako sve radiš sukladno zakonu, pa što te ima biti strah? Mene tu nikada nije bilo strah, donijeti takve odluke. I mislim da tako treba biti, i sutra možda i dignite pragove, suglasnosti za neke ključne. Druga stvar, što je problem, ako nema dovoljnog plasmana a čuli smo, pa u krajnjoj liniji često sam razgovarao sa kolegom Kovačevom i dok je bio predsjednik uprave i kada nije bio predsjednik uprave. Bio je ogroman pad zahtjeva, '13.-te, '14.-te godine jer jednostavno poduzetnici su znali da ne mogu ispuniti te uvjete a bili su potkapitalizirani pa su išli prvo preko HAMAG-a pa se čekalo, dakle, trebalo je provocirati volumen zahtjeva uopće koji su dolazili, nije puno njih padalo nego je bio i pad zahtjeva koji su stizali. I ne vidim problem da ako nema dovoljnog plasmana da tada HBOR koja je dokapitaliziran od strane Vlade Republike Hrvatske sa proračunom i novcima hrvatskih građana financira Hrvatske željeznice, hrvatsku brodogradnju. Pa da ja vidim koja brodogradnja u svijetu nije financiranja ili nije suportirana kroz garancije od strane državnih institucija. Ja ne znam ni jednu. Obišao sam tih brodogradilišta, razgovarao sam, tražili smo modele, ne znam niti jednu. Bila u Europi, u Europi govorim, naravno da Koreja i Kina, oni imaju direktne novce. U Europi nema brodogradilišta koji nije našao model da država kroz svoje garancijske ili financijske institucije ne prati tu industriju. Pa i mi smo dužni pratiti. Pa šta je problem, ako nije bilo plasmana da mi pratimo hrvatsku brodogradnju? I ono što je bilo dobro u 2013. godini, da smo uspjeli, to smo skakali svi po glavama i to ste u pravu, to smo svi savjetovali kako napraviti model financiranja hrvatske brodogradnje da je sukladno EU pravilima i državnim potporama. I napravljen je, ja sam dobio papir da je to sukladno državnim potporama i EU pravilima. Taj model koji smo formirali. Mučili smo se oko toga, pola godine, svi, zbog hrvatske brodogradnje. I u nadzornom odboru svi konstruktivno razgovarali, nije tamo bilo ni pozicije ni opozicije. Tamo je bio samo posao i to moram priznati, takva je bila i rasprava. I nemojmo onda žaliti i govoriti nije dobro da HBOR neki dio svog plasmana koji je manji, to znači da imamo još prostora za plasman tko god traži. Tu je problem što je bilo nedostatak novih kreditnih linija, novih programa, a ne, nije bio problem da smo dali novce u hrvatsku brodogradnju ili u HŽ Infrastrukturu ili HŽ Putnički promet što smo već dali. Što je tu problem? Jeftiniji kapital, jeftinije novce. Jesmo ga od … [[Govornik se ne razumije.]] dobili jeftinije? Jesmo. Pa što je problem? Ja ne vidim problem. Problem je da smo mi trebali dovoljno brzo reagirati. Zato je i dolazilo do kasnije, kad krajem četrnaeste ili početkom petnaeste ponovne promjene uprave jer ljudi nisu realizirali ono što su im bili zadani ciljevi. Dajte kredite van, uvedite nove programe, uvedite nove kreditne linije. To se nije dogodilo. Ako se ne dogodi ono što je Nadzorni odbor i tada Vlada Republike Hrvatske tražila, onda je nakon ne znam koliko 6, 7, 8 mjeseci smo i tu upravu koja nije ispunila te ciljeve, a mi smo ih očekivali da će ih ispuniti mijenjali. Druga stvar, kada se kaže ali dobro neću puno o tome. Kaže, nije htio provoditi, pa su ljudi odlazili zato što nisu htjeli provoditi neke naloge. Kako može netko dati nalog u HBOR-u? Postoji program, postoji zakon, postoji uprava, rizici, odjeli, znači sve linije u HBOR-u. Ne odlučuje tu jedan čovjek. Pa nismo u devedesetima da je prst gore i prst dole. To je 2015. godina. Ono je bilo takvo vrijeme, ratno vrijeme, formirala se država. Sada je 2015. godina. Ne postoji čovjek koji će pod pritiscima nešto realizirati, a da nije sukladno zakonu i kreditnim linijama, jer neće dobiti potporu iz svojih rizika, iz svoje uprave, iz svog pravnog odjela. Nema više toga, to zaboravite. I nitko nije od tamo otišao zato što nije želio nešto provoditi, nego su oni u drugoj tranši otišli jer su bili loši, jer nisu imali plasman, nisu imali nove kreditne linije, a mi im dali ovlasti odlučujte, pustite nas, nemojte nas ništa pitati. Imate novce i odlučite sve do 37 milijuna i plasirajte novce koje smo im osigurali. Tako da od te godine koja mislim da nije dobra ne samo u HBOR-u, nego i šire, tada je bila priprema za, sve se je mijenjalo, rekonstruiralo i realno su rezultati rada u 2014. godini su dolazili početkom 2015. uključujući i program za brodogradnju, uključujući i kredite za HŽ. Tada smo počeli financirati. Ostao je još jedan koji trebamo jamstveni program na Vladi Republike Hrvatske trebate usvojiti i cijeli model financiranja hrvatske brodogradnje je nakon uspješno provedene privatizacije i restrukturiranja privatiziranih brodogradilišta će biti tada zatvoren i to su desetci, desetci tisuća novo otvorenih radnih mjesta. A vi ovdje u raspravi pričate o 15 ili 12 ili 22 ili 9 zaposlenih u HBOR-u. Pa morate nekog, ja sam, pa i vi ćete nekog zaposliti. I neka ste zaposlili. Kojih godina? Hoćemo radit analizu je li 2007. više zaposleno ili 2006. a paralelno s tim smo izgubili u brodogradnji tada pa milijardu kuna, na lošu upravu u brodogradnji. A da li je u HBOR-u radilo 212 ili 199 pa šta me briga. Da smo plasirali novih 2 milijarde kuna, da su oni otvorili novih 3000 radnih mjesta u industriji kroz industrijsku strategiju, pa šta me briga jel' ih je tamo 22 više ili manje. Dajte mi rezultat. Ono što se dogodilo u 2014. godine i to je kolega Šuker u pravu, ne može bit veći broj zaposlenih a lošiji rezultat. Prva polovina godine kolega Kovačev, druga polovina godine uprava koja nije ispunila naša očekivanja. To nije bilo dobro, zato smo ih i mijenjali. Došla je petnaesta sa puno većim plasmanom, sa puno boljim rezultatima, da u hrvatsku brodogradnju koja financira tisuće kooperanata u te hrvatske brodogradnje koji žive upravo od financiranja koje smo definirali u HBOR-u. I zato ljudi četrnaesta izvješće moram čestitati svim kolegama i djelatnicima HBOR-a. I njima nije bilo jednostavno sve to donositi, ali nemojte se ništa bojati. Radite, ako radite po zakonu, ako radite pošteno, ako radite kako treba pa nemojte se ljudi. Ne samo vi, nego i sve druge hrvatske institucije. Prestanimo se bojati kvazi praćenja. Zašto bih ja donio odluku za kredit od 25 milijuna kuna? Pa ako je po zakonu i ako je po pravilima, pa daj odluku i ako si predsjednik uprave. Pa šta imaš tražiti blagoslov 7 ministara? Kao druga stvar, pa on zna više o tom kreditu nego ja i njegovi rizici i pravne službe. On meni samo može reći to je pametno. Tako da to je dobro. Dignite te pragove ako treba, dajte ovlasti tim ljudima i dajte im novce. Ja bih vam to sugerirao. Četrnaesta je bila loša, petnaesta je bila puno bolja po brojevima bez obzira na … [[Govornik se ne razumije.]] Ja iskreno se nadam da će svaka sljedeća i šesnaesta i sedamnaesta biti sve uspješnija. Vi ste i u svom programu nove Vlade naveli da će biti novih programa i kreditnih linija. Napravite to. HBOR je, ono nikad završena priča. To mora biti živo tijelo. Ne možemo mi imati tamo programe koje smo usvojili 2005. godine. Pa pola svijeta se promijenilo. Mi imamo programe koji su usvojeni 2005. i 2007., isto funkcioniraju samo sa 1% nižom kamatnom stopom jer smo to smanjili, jer smo mi smanjili prije. Pa promijenite ih, uvedite nove. Mi smo uveli neke za EU, za brodogradnju itd. Možda nije dovoljno, možda smo trebali i još neke. Što prije uvedite nove i dobit ćete potporu ako plasirate, ako imate upravu koja preuzima odgovornost i koja to pošteno radi i ako uvedete, ako ispunite nove programe i kreditne linije. I naravno da se očekuje kako ste i podržali naše povećanje temeljnog kapitala možda ne u opsegu koji je bio planiran u proračunu, ali se povećao temeljni kapital da i to vi sad učinite. Stavite novce u HBOR, nađite sredstva, uštedite na drugim stavkama u hrvatskom proračunu. Nađite novce da stavite u HBOR što je direktno život hrvatskom gospodarstvu. Ovisi o kreditu, danas ovisite o kreditnim plasmanima komercijalnih banaka. Ja sam došao iz realnog sektora, iz firme koja je ovisila isključivo o komercijalnim bankama. Danas to ne bih volio jer se promijenila i njihova politika. Hajmo osigurati onima najboljima po strategijama koje trebamo realizirati, Industrijskoj strategiji, Strategiji pametne specijalizacije da imaju financiranje kroz Hrvatsku banku za obnovu i razvoj gdje ima profesionalna uprava, pametni Nadzorni odbor koja se ničega ne boji, nego samo realizira ono što im je zadano. I bilo bi dobro da ona struktura, zaključno, da ona struktura koja se zadržala bez obzira na lošu godinu četrnaestu ali se zadržalo da je preko 80% bilo plasirano malim i srednjim poduzetnicima. Je plasirano bilo i u brodogradnju, i u HŽ, i u ne znam, nisam ni znao za HT i te automobile, kako god, ali je i dalje preko 80% malim i srednjim poduzetništvima, preko 83 mislim da je bio podatak. Šta je tada problem da onih 17 pomognemo i nekim državnim tvrtkama? Pa tako i trebamo, pa nećemo negdje dalje, nemamo uopće problem. Ali je dobro paziti da je struktura plasmana da ne ide dominanto na velike, nego da ostanemo na tih preko 80% malim i srednjim poduzetništva, malim i srednjim poduzetnicima i to je bio modus operanti i te teške 2014.godine i to će biti i 2015. i to će ja se iskreno nadam biti i 2016. i 2017. Mi ćemo kao Klub zastupnika HNS-a naravno jer su ovo fakti i činjenice podržati ovo izvješće i zaželjeti puno uspjeha u radu svim djelatnicima HBOR-a u sljedećim godinama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prava je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa kolega Vrdoljak, mislim da su naše rasprave poprilično da kažem kompatibilne jer smo raspravljali o suštini problema. Međutim, ono na šta ja cijelo vrijeme upozoravam, a već se danas čulo u sabornici. Neki, kad je neko onda kažu da je to bio politički pritisak, ovako, onako i niz drugih stvari, pa čak su se trudili ne kao članovi nadzornog odbora nego kao ministri su tražili određene podatke, pa kad su vidjeli da tu nema ništa bar za vrijeme dok sam bio i ja tamo, pa su onda stali. Dakle nelogično je da netko za vrijeme, a to se ne odnosi na vas, ali govorili ste o tom segmentu zato i repliciram, dali ste mi … neobično je da netko kaže da dali smo ovlasti upravi, nadzorni odbor se ne želi miješati. Pa ako je i u nekim drugim vremenima uprava i odjel za kreditni rizik donio odluku za nekakve kredite, onda čemu sad najedanputa su krivi političari koji su bili? Dakle to su vrlo ovako čudne stvari. Međutim, ono što je istina kod HBOR-a je mi se ovdje konačno moramo odlučiti da skinemo taj nekakav politički kišobran iznad te institucije. Jer ako cijelo vrijeme govorio da želimo da nam HBOR bude nešto kopija nekakvog njemačkog … ili slično onda naprosto ovdje to sa svojim raspravama trebamo potvrditi, a ne se baviti politikantstvom i prozivanjem. Jer kažem ako krene prozivanje pa ja ću krenuti sa nekim stvarima koje nikad nisam iznio u javnosti zbog interesa HBOR-a. Vi dobro znate i rasprave i neke kredite itd. neki su tada mogli reći ali nisu ništa prigovarali. Ali ponavljam, vi ne znate za svog mandata od četiri godine kredite koje ste dali da oni zbog nekakvih promjena na tržištu ili ne znaš šta se dogodi da nekakav kredit koji je bio prvoklasan za tri godine neće postati vrlo rizičan ili ne naplativ. Jel tako ili nije?
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Miloševića. Oprostite odgovor. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo izvolite. Evo ovoj put s obzirom da ste svi novi onda ćemo malo biti ležerniji u pravilima.
Hvala vam lijepo. Hvala na razumijevanju. Nisu baš svi toliko, ja jesam jedan od novijih, ali nismo baš svi. Dakle, slažem se kolega Šuker o tome da trebamo čuvati instituciju, ali ajde onda da svi čuvamo. Jel ima nekih u vašim redovima koji bi volili, šta dobijamo od toga da sad nabrajamo tko je neki kredit nekad podržao, i ko je nekad pročitao neke novine u nekom danu koje su sutra pokazale da su poluinformacije ili dezinformacije ili ništa? Ajmo onda svi tako jel nije to bio primjer od nekih kolega koji su sad ovdje počeli izbacivati imena ili bilo što drugo? I druga stvar, jer se možemo onda složiti u ovoj raspravi kako ćemo napraviti depolitizaciju? Dajte veću ovlast slijedećoj upravi ili nekoj upravi koju ćete vi postaviti tako da ministri koji trebaju biti članovi nadzornih odbora, jer treba se gledati i provedba strategija RH budu samo nadzorni odbor ne sa velikim ovlastima, dajte još veće ovlasti upravi koja je profesionalna i koja će zadovoljiti uvjete i koje će … ili bilo koja od međunarodnih institucija reći e to je prava uprava ja s njima radim. Pa napravite to i onda ste na tragu i naših djela koje smo radili. Mi smo napravili prvi veliki korak pa vi radite drugi veliki korak. I tako ćemo i depolitizirati.
Hvala. Evo sad će riječ dobiti uvaženi zastupnik Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa poštovani bivši ministre i uvaženi kolega novi ovdje, ja se potpuno slažem sa svim što ste rekli. Slijedi slijedeće a to je dakle, međutim sjedili ste 4 godine u Vladi koja je radila sve suprotno od ovog što sad vi govorite nažalost. Dakle odluke nije donosila. Ako Hrvatska vlada nije bila u stanju stati iza firme kao što je Gredelj koja je zapravo neizravno državna firma pa kako putem HBOR-a i bez HBOR-a su hrvatski poduzetnici mogli očekivat da bilo što učinite za njih? Posljedica 80 tisuća izgubljenih radnih mjesta. Gredelj, na današnji dan propada Telem, Gredelj je u stečaju već poduže, poduzeto nije ništa. Imunološki zavod ste riješili tako da ste ga podržavali, možda ste mogli podržaviti još koju firmu 2016.godine, odnosno 2015.pa bi vjerojatno to bilo rješenje naših problema. Međutim, ono što je sigurno vaš odgovornost sjedili ste u Vladi koja je dosegla apsolutni rekord ja mislim u europskoj povijesti, u 4 godine 25% BDP-a novi javni dug, kreditni rejting u smeću, kamate za hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo najveće nakon grčkih. Reformu ni jednu niste proveli, čestitamo za fiskalizaciju međutim to je samo efikasan način za naplatu poreza a ne strukturna reforma. Dakle, ni jedna ozbiljna reforma nije provedena, ni jedna strateška investicija koja je donesena zakonom nije napravljena, volio bi čuti što se je događalo s odlukama na famoznim odborima koji su trebali se donositi o strateškim investicijama bilo javnih poduzeća, bilo privatnih firmi. Dakle nažalost ništa od svega toga nismo vidjeli. Ja sam siguran zato da ćete sad u opoziciji biti vrlo konstruktivni i podupirati sve što ćemo mi predlagati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
Hvala vam lijepo. Dakle na kraju ove rasprave nešto je sasvim now somethnig completely different. Čovjek izbacuje potpuno iracionalne podatke. Oću ja nabrajati koliki je bio deficit kada ste vi bili potpredsjednik Vlade? Oćemo nabrajati o tome kad je skočio javni dug, koliki je bio tada pad BDP-a? Ne da mi se jer nemam ništa od toga jer hrvatska javnost zna šta ste radili i nemamo ništa od toga da ne nabrajam koliko ste vi loši. Moja je uloga da kažem koliko sam ja mogao biti bolji kada sam bio tu a ne nabrajati o tome koliko ste vi loši. Mi smo donijeli Industrijsku strategiju. Tko ju je donio do sada? Kada je rasla industrija u Hrvatskoj nego u zadnje 2 godine? Je li HBOR pomogao u tome? Je. Je li pomogao da opstane hrvatska brodogradnja? Je. Pa šta sada treba u ovoj raspravi? Da nabrajate neke reforme koje možda jesu ili nisu? Jer ću ja početi nabrajati od Sanadera, od nekih, neda mi se, ne treba to hrvatskim građanima ljudi. Spustite lopticu, budite bolji, imate šansu. Dignite BDP na 4,5. Ako smo ga mi sa -1,2 digli na 1,8, sa -1,2 na +1,8, dignite vi na 4,5, ja ću reći čestitam. Nećete ga dići ako idete nabrajati da li su neki odbori negdje bili nego ako donesete nove programe u HBOR, ako donesete novu upravu bolju, ako ga dokapitalizirate i ako plasirate sredstva u hrvatsko gospodarstvo onda ćete biti bolji a ne sa ovakvih nastupima u Hrvatskom saboru.
Hvala. Prije opet nego što krenemo dalje imam jednu obavijest a to je, tiče se članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva, dakle sastanak Mandatno-imunitetnog povjerenstva bio bi u 13,30 sati u dvorani Stjepan Radić, to je na prvom katu, soba 133. I sada idemo dalje, u ime Kluba zastupnika SDSS-a i Reformista uvaženi zastupnik Milorad Pupovac će uzeti riječ.
Poštovani predsjedniče uprave Hrvatske banke za obnovu i razvoj, kolegice ii kolege. HBOR je već godinama, a sjećam se prvih početaka tamo negdje krajem '90.-tih, '96., '97. jedna od najznačajnijih financijskih ustanova u Republici Hrvatskoj koja ima golem potencijal, golema sredstva i goleme mogućnosti za ono što je Hrvatskoj najpotrebnije a to je razvoj njezinih neiskorištenih razvojnih potencijala i istovremeno razvoj njezinih nerazvijenih krajeva. Unatoč prigovorima koji su se mogli čuti u različitim razdobljima, koji se mogu čuti i danas u ovoj raspravi, ova banka predstavlja jednu od solidnijih institucija kojima upravlja ova Sabor, odnosno koji predstavlja javnu instituciju i bez obzira na to tko ju je vodio ona je tu solidnost uz određene oscilacije prema mojim skromnim spoznajama uvijek uspijevala očuvati. U ovim godinama banka je uspjela razviti čitav niz instrumenata i proširiti spektre vlastitog djelovanja kao što se može vidjeti i u ovom izvještaju za 2014. godinu. Međutim jedan nije i ja ću vam svoje izlaganje posvetiti tom segmentu, koliko zbog prisutne uprave ovdje, toliko i zbog nas koji ovdje sjedimo, bivših članova Vlade i onih koji danas podržavaju aktualnu Vladu nas koji sjedimo u Saboru. Moje prvo pitanje glasi, koliko je sredstava uloženo u područja od Vukovara do Knina? I od Senja do Neuma? Sa sjeverne strane Velebita, Biokova i ostalih gorskih lanaca u tom području Hrvatske. Koliko je od ovih gotovo 9 stotina kredita koje je banka izdala prošle godine, odnosno ne samo kredita nego i različitih drugih financijskih aranžmana, koliko je od toga, od tih 5 milijardi i 100 milijuna kuna otišlo na ta područja? 10%? Sumnjam. 5%? Sumnjam. 1%? Sumnjam. Čija su to područja? Područja za slavljenike? U 11 mjesecu ili u 8 mjesecu? Ili područja za život za koje su neki izgubili živote a neki ostali bez mogućnosti ikakvog življenja na tim područjima. Jesu to naša područja? Je li ih imamo i u kakvom razvojnom fokusu? Je li postoji ikakva usklađenost između Strategije regionalnog razvoja koju je Sabor usvojio a prethodna Vlada donijela i djelovanje HBOR-a? Nažalost ne postoji. Ne postoji. Na tim područjima postoje enormne količine vode ako ne računamo Jadransko more i ne računamo glavne rijeke to su najveći vodni potencijali koji postoje na području Republike Hrvatske, na tim područjima. Na tim područjima postoje najveći šumski potencijali na području Republike Hrvatske. Na tim područjima postoje najveći pašnjački potencijali na području Republike Hrvatske. I na tim područjima postoje endemski potencijali za poljoprivredu i turizam kakav u drugim dijelovima Republike Hrvatske ne postoji. Odite u Obrovac, gledam svog dragog kolegu sa područja Obrovca, odite u područje Lapca, odite na područje Slavonije, pa ćete vidjeti koliko nam je zemlje obrađeno. Sramno i nedopustivo malo. Pokazatelj je u tome kako se dodjeljuju sredstva iz HBOR-a, kako je njihova teritorijalna distribucija i kome pripadaju pokazat će zašto je to tako između ostalog. Ovo nije kritika uprave, to je kritika nas koji ovdje svake godine prihvaćamo izvještaje i te izvještaje uzimamo više-manje kao normalnu stvar. Ali normalna stvar nije da ljudi koji smo se borili da se vrate i koji smo se potrudili da se nasele u područje Gračaca ti ljudi odlaze iz Gračaca. Zašto? Zato što mi nemamo ni jedan adekvatan razvojni instrument kojima ćemo im pomoći bili oni Srbi ili Hrvati ili treći tako da započnu normalan život u svojim sredinama. Njihove potrebe su manje, govorim o cijelom području, manje od 1% ovoga što ima na raspolaganju HBOR. Ali instrumenta koji bi aktivirao i njima učinio raspoloživih tih 1% u Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj još uvijek nema ga, a oni kriterije neophodno i nužno stroge ali za njih naprosto radarski previsoko postavljaju, po načinu kontrole, po načinu podrške, po iznosu apsolutno nedostupno. Ljudima na tom područjima treba 10 hiljada eura da bi zametnuli … [[Govornik se ne razumije.]] na primjer, ali im istovremeno treba i to kako da to rade. Treba im ukupno znanje, treba im ukupna mogućnost da dođu do tržišta. Treba im u konačnici da im u selo dođe struja i da im dođe voda. Jučer sam bio na području Benkovca, na dvadesetak kilometara od Zadra enorman potencijal mogu vidjeti i oni koji nisu tamo rođeni ili živjeli kao što sam ja, a stanje je danas otprilike onakvo kakvo je bilo u vrijeme kandijskih ratova ili u vrijeme sukoba sa Turcima na području Banije. Ispričavam se Turcima zbog spominjanja njihovog imena u ovom historijskom kontekstu, jer sve danas može biti protumačeno iz aspekta predrasuda. Iz tog razloga mi iz Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke i kluba Reformista smatramo da je neophodno, kolegice i kolege, da nova Vlada omogući HBOR-u da razvije poseban instrument koji će ciljano podesiti mehanizme za podršku i financiranje područjima po mojoj slobodnoj procjeni najmanje 40 općina na području Republike Hrvatske koje ćemo vjerojatno u sutrašnjoj priči o tome koje općine treba ukinuti odmah kazati njih treba ukinuti jer one su ne samoodržive. Pa onda možete cijelu Liku pretvoriti u jednu općinu, odmah istog trenutka i Gospić proglasiti općinom ili gradom, a Korenicu, Lapac, Udbinu sve okolne općine možete istog trenutka ukinuti. Isto vrijedi naravno i za Dalmatinsku zagoru. Možete eventualno potući Knin sa još nekim oko toga koji će biti općina, a svi ostali mogu biti ukinuti u tom pogledu. Zašto? Pa zato što nismo ništa uradili da bi mogli biti samoodrživi, zato što nismo ništa uradili da bi ti ljudi doista mogli imati priliku da nešto urade za samo održivost na tom području. Na 20 km od Zadra imate naselja koja su bez struje. Autobusi prolaze pored njih, ali neće svratiti u njihovo selo. Asfalt im neće nitko izgraditi unatoč tome bore se za vlastiti život i doprinose svojoj sredini. Dakle, naš je moralni, naša je moralna obaveza da nešto učinimo, da ti ljudi razviju ekonomske potencijale koji će moći biti održivi. A ne svaki put kad dođemo u banku ne samo komercijalnu, nego i HBOR čujem odgovor, pa to je neodrživo. Pa naravno da je neodrživo. Ako ćemo to područje držati u stanjima neodrživosti i iz tog razloga ponavljam još jednom gospodine predsjedniče Uprave vi ste upoznati sa našim inicijativama. Upoznati su i članovi bivše Vlade. Tim područjima neovisno o tome koliko je ovih ili onih etničkih grupa ili pripadnika, neovisno o tome da li se radi o istočnoj Slavoniji ili se radi o Ravnim kotarima ili se radi o području Banije ili Korduna mi moramo konačno posvetiti adekvatnu pažnju. Ako možemo posvećivati pažnju FGS-ovima, zašto ne možemo posvetiti pažnju u mnogo manjem iznosu od 300 milijuna kuna tim području. Za nas je uvijek bio problem da godišnje osiguramo 30 milijuna kuna za projekte u državnom proračunu. Vidjet ćete kako to izgleda i ove godine. Imat ćemo problem da osiguramo 30 milijuna za 40 općina koje bez tih projekata ne mogu raditi ništa za svoj razvojni potencijal. Za FGS-ove možete osigurati 300 milijuna kuna u javno privatnom partnerstvu i to nije problem neovisno kakav će ishod u tom pogledu biti, a ovdje je problem. Bit će problem ponavljam još jedanputa sve dotle ukoliko ćemo te potencijale i potrebe tih ljudi mjeriti ekonomskim kriterijima koji se ne mogu i ne smiju primjenjivati na njih i na ta područja. Država im treba pružiti ruku i voditi ih jednu dionicu puta dok ne izađu na onu dionicu koju mogu sami hodati. To moramo vratiti. Da li to treba biti mini HBOR za te potencijale, da li treba postojati nekakav poseban fond ili nešto treće, o tome se može raspravljati i o tome smo raspravljali. Ali ne bi bilo dobro da slijedeću godinu dočekamo izvještaj za 2015. dakle da dočekamo 2017. godinu a da pri tome nemamo razvijen ovaj instrument. Sramota je da od Senja do Bihaća ne postoji ni 5 tisuća grla stoke. Pa kako stvari idu neće ih biti ni toliko zato što je ljudi sve manje i manje, a bit će ih sve manje i manje jer se mi prema tim područjima odnosimo na način koji je krajnje sramotan. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prava je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Pupovac, evo već više mandata ste ovdje u sabornici, nabrojili ste područja odakle i ja dolazim, znači sama Dalmatinska zagora, Gorski kotar, Lika, bili ste u prošlom sazivu kada je na tim područjima ne samo po pitanju plasiranja kredita koji su sigurno i najvjerojatnije nisu plasirani kao što je području Zagrebu gdje je razvijeno područje, tada je donesen i novi Zakon o regionalnom razvoju gdje su ukinuta sredstva potpomognutim područjima tim baš područjima koja ste vi nabrojali. Cetinskom kraju, Vrgorcu, Gorskom kotaru gdje nema ljudi, nema stoke, gdje imamo kraška polja fantastična za proizvodnju kao što su, a nema ulaganja kao što Vrgoračko polje, Sinjsko polje, gdje u sred ljeta bude glavna vijest suša u Sinjskom polju a rijeka ide kroz sred polja, čista bistra rijeka Cetina i tako i u drugim poljima. Znači, žao mi je, istinski dugo pratim vaš rad što niste isto to zastupali i u prethodnim mandatima i kad je vaša stranka bila na vlasti. Zaista mi je žao što se niste pobunili kad smo mi u Cetinskoj krajini, ovdje je ministar Grčić, skupili peticiju protiv Zakona o regionalnom razvoju, žao mi je što niste bili puno glasniji da se sačuva taj kraj, zaista od srca. I živim u mjestu gdje ima Hrvata i Srba u miješanom selu, zajedno dobro živimo. Rijeka Cetina proizvodi i najviše električne energije, imamo katastrofalnu struju pa dođite i dolje. Imamo groblje pravoslavno Svetoga Petra koje nema ni pristupni put, ne znam jeste li upoznati time? Znači otiđite iz ove sabornice među ljude, riješite probleme svih ljudi na terenu. Naslušao sam se vaših izjava i dosada, one su dobre i konstruktivne. Ja mislim da treba doći među ljude. Ja živim s njima jer iz toga sam mjesta. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Bulj, hvala vam puno na vašoj replici i bez obzira na razlike u ocjenama meni je vaša replika draga kao izraz vaše zainteresiranosti za ono do čega je i meni stalo, a što se mene tiče to je više nego dovoljno da bismo mogli zajednički djelovati u rješavanju ovog doista golemog i teškog problema koji Hrvatska ima već godinama. Što se tiče našeg rada, dakle rada Kluba zastupnika SDSS-a da ste bili u prilici, a niste mogli biti u prilici vjerojatno da to čujete, naše komentare na Strategiju regionalnog razvoja i na Zakon o regionalnom razvoju čuli biste više-manje isto što sam ovdje danas govorio. Da ste malo, bez politikantstva kakav je tipičan za neke kolege koji me sada gledaju, tek toliko. Mogao sam ja imati i politikantstvo i ovdje danas ali nisam niti ću ga imati. Ali ono što mi se čini, ono što sam vam htio reći da nije bilo naše suradnje u određenim razdobljima kada su sredine, mješovite etničke sredine dobivale sredstva za elementarne infrastrukturne projekte oni bi bili u mnogo gorem stanju nego što jesu. Nadam se da će se ta politika obnoviti ove godine i u ovim razdobljima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika.
Evo ja bih podržao ovo što je gospodin Pupovac govorio i eventualno dao jednu sugestiju koja mi se čini da bi bila možda dobra. Ja nisam nikakav ekonomista i ekonomski stručnjak, ali igrom slučaja sam bio jedan od osnivača svojedobne jedne kreditno-štedne unije u istočnoj Slavoniji koji je u vrijeme reintegracije pomagala zapravo razvoj istočne Slavonije. Smisao je bio da se olakša povratak prognanika i da se spriječi, zadrži što je moguće više Srba, prije svega Srba koji su živjeli na tom području. Pa su se krediti dodjeljivali uz pomoć Američke vlade jer je bio sklopljen ugovor, sad da ne pričam o toj priči, ali tada su kreditno-štedne unije mogle djelovati odnosno zvale su se Kreditno-štedne zadruge mogle djelovati na cijelom području tadašnje Hrvatske. Danas to više nije slučaj. One mogu djelovati samo u okviru svoje županije i time se zapravo onemogućio jedan dobar projekt, jedna dobra zamisao a to je da unije, ili barem one koje su se ozbiljno bavile tim poslom su kreditirale one koje komercijalne banke nisu imale interes, jer su to bili presiromašni, premali ljudi da bi se mogli zadužiti kod banke. Velike institucije naprosto o tome nisu vodile računa. I bilo bi dobro možda razmisliti da se ponovno zakonski na neki način povede rasprava o tome da se omogući djelovanje tih unija na širem području jer onda i one financijski jačaju, postaju interesantnije i mogu pomagati. Prije svega krediti u poljoprivredi su najneisplativiji krediti, oni se dugo, dugo se čeka njihov povrat. Prema tome, to je jedan od … [[Govornik se ne razumije.]] načina da se pomogne ovome što je gospodin Pupovac govorio, da se pruži ruka nerazvijenim krajevima i da se barem na nekom, mikroplanu počne pomagati taj razvoj. Inače ti krajevi neće nikako ići naprijed. Žali Bože, ja dolazim iz Slavonije, Slavonija je nekada bila prostor gdje su ljudi dolazili, danas je to prostor sa kojeg odlaze. I to nije samo floskula, to je doista samo činjenica.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Pupovac.
Zahvaljujem kolega na podršci. Htio bih samo kazati da se bojim da ukoliko ovako nastavimo mi više nećemo, izgubiti ćemo stare vlasnike a dobiti ćemo nove vlasnike toga prostora. Već ih sada imamo. Ali ti vlasnici neće voditi računa o tome da li tamo netko živi ili ne živi. A što se tiče europskih sredstava i onoga što je moguće povući iz Europske unije, Republika Hrvatska kada bi pomogla, kada bi unutar HBOR-a postojao dodatan instrument koji bi se time bavio on bi vrlo lako prepoznao koji su privredni potencijali, koje su to specifične djelatnosti koje se na tim područjima mogu razvijati. I onda kada bi to bilo napravljeno onda bi ljudi dobili potencijal za povlačenje sredstava. Općine bi dobile mnogo veće potencijale nego što ih imaju ali toga nema. Ljudi se snalaze sami a većina u tom snalaženju naprosto ne uspijeva nego eventualno preživljava.
Hvala. Sljedeće će biti nekoliko pojedinačnih rasprava. I prva ona je uvaženog zastupnika Ivana Sinčića.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo kada govorimo o HBOR-u, o banci koja je osnovana posebnim zakonom kako bi pomagala hrvatsko gospodarstvo, razvitak i izvoz moram se obratiti, postavlja se pitanje krajnjih korisnika. Ovdje piše u izvješću da je 5,1 milijarda kuna ukupno dano kredita, od toga ako se ne varam, 9 milijardi preko poslovnih banaka, ostatak direktno. Postavlja se pitanje onih krajnjih korisnika, malih i srednjih poduzetnika, OPG-ova, obitelji do kojih je taj novac došao. Evo ovdje bih, imam obavezu sa vama podijeliti nekoliko takvih slučajeva koji su indikativni, koji su indikativni, koji su upućeni drugim institucijama ali do danas nažalost nije bilo odgovara kako tipično to kod nas biva. Prva takva priča je jednoga gospodina iz Biograda. Znači gospodin je kupio brod, bio je profesionalni ribar, išao je dignuti kredit od HBOR-a, međutim uputili su ga u jednu poslovnu banku. Kada je došao tamo htio je dva puta odustati od kredita jer je vidio da se nešto čudno događa. Kriteriji su odjednom postali potpuno drugačiji od onih u HBOR-u, o kojima je govorilo Ministarstvo branitelja jer je gospodin ujedno i branitelj. Trebao je polog, hipoteka i još neke mjere osiguranja. Uvjeravali su ga da je sve u redu. Što se kasnije dogodilo? Otkupna stanica za prodaju ribe koja je prema programu Vlade nakratko zaživjela samo u Rijeci nikada nije napravljena, u Biogradu gospodin živi i došla je kriza, počele su poteškoće sa vraćanjem kredita. Gospodin je neko vrijeme plaćao kredit, nekoliko godina, danas to više nije u stanju, sada je zapravo u dužničkome ropstvu. Ne radi, ne radi ni supruga, čeka ga deložacija. Drugi primjer je iz Bjelovara, gospodin T.I koji je za našu kameru opisao slučaj da su određeni ljudi iz pravne službe i njihovi pomoćnici tražili mito kako bi se gospodinu i njegovom znači projektu odobrio kredit. Banku je nazvao umreženim kriminalom i politički korumpiranom organizacijom. Zbog lopovluka i korupcije ostao je bez imovine. Sve postupke je prijavio DORH-u, pisao je premijerima, odgovora nije bilo. Ukupno je izgubio dobit od 2 milijuna kuna. Treći slučaj je slučaj farmi gdje su davani krediti HBOR-a za štale i muzne krave, potpisivani su ugovori, zabilježba, hipoteke. Tu se dogodio slučaj da je pala otkupna cijena mlijeka i sada ljudi zapravo rade samo kako bi vraćali taj kredit, nemaju ništa za sebe i polako rasprodaju svoju imovinu. Ovo nisu izdvojeni slučajevi, ovakvih slučajeva ima jako mnogo. Nisu izdvojeni samo za 2014. godinu. Ovdje je navedeno kako je velik broj ljudi bačen u dužničko ropstvo. Ja ne krivim vas gospodine Tomaševiću direktno za ovo, nego se tu radi zapravo o nesinkroniziranosti s jedne strane Vlade, s druge strane banke za obnovu i razvoj. Netko je tim ljudima trebao reći, neće biti izgrađena otkupna stanica za ribu ili napuštamo mljekarsku industriju, puštamo joj slobodni pad pa neka propadne, nemojte ići u to jer ćete biti u dužničkom ropstvu sljedećih nekoliko desetljeća. Međutim, to se nije dogodilo i zbog te ne sinkroniziranosti, zbog tromosti i korupcije hrvatskih institucija mnogo je naših građana stradalo. Evo imao sam priliku podijeliti jedan dio tih priča, jedan dio tih priča koje vjerujem nismo prije imali prilike čuti, sve ovo je snimljeno na način Internet stranicama. Možete u bilo kojem času pogledati cijelu priču da vam ne uzimam vrijeme previše. Što se tiče samog vašeg izvješća, smatrao sam ga donekle kratkim i suhoparnim. Moram reći da sam pročitao i zakon i vašu reviziju i vaše izvješće i druge dokumente koje ste nam priložili, među ostalim i Power Point prezentaciju. Iznijeli ste unutra mnogo brojeva, iznijeli ste unutra mnogo analiza, ne znam, kreditnog, valutnog, rizika usklađenosti. Pisali ste unutra kako su rađene prezentacije, kako su rađene radionice, info dani i kako se gotovo 4 tisuća ljudi javilo za pomoć HBOR-u. Ja bih htio predložiti, ne samo još veću povezanost i usklađenost Vlade i HBOR-a. Nego da ako je dano nekih tisuću kredita na 300 zaposlenih da zapravo provjerite odaziv krajnjih korisnika i da ga uzmete u obzir za svoj daljnji rad. Smatram da je u vašem izlaganju, koje moram primijetiti većina zastupnika, pošto ih vidim sve odavde odostraga nije pratila, da sam očekivao da će biti mnogo više informacija o tome koje projekte ste financirali, kome ste dali novac, prema kojim kriterijima. Izdvojite 10, 20 projekata koji vam se sviđa i da kažete evo ovo su sjajni projekti, još ćemo raditi u tom smjeru, a ovo su loši projekti. Naravno da mora biti statistički i nekih loših projekata. Ovo su loši projekti, u ovom smjeru ne želimo više ići. Znači, trebamo mnogo više detaljnih informacija kojih nije bilo ni u vašem izlaganju, niti u izvješćima koje ste nam dali. Zbog svega navedenoga i u znak protesta za sudbine ovih ljudi Živi zid neće poduprijeti ovaj izvještaj. Vjerujem da će tijekom godine biti izvješće za 2015. godinu i da ćete nam tada dati više informacija barem od desetak, dvadesetak konkretnih projekata i njihovoj uspješnosti. Evo toliko. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Sinčić, vi ste ovdje naveli nekoliko primjera, dakle osoba koje su ulazeći u kreditne aranžmane kasnije došli u velike teškoće sa otplatom kredita, a kasnije sa svojom egzistencijom jer su hipoteku stavljali praktički u svu svoju imovinu, pa čak i onu u kojoj su živjeli. I tu se slažemo i doista je bilo slučajeva gdje zbog ovih ili onih razloga su krediti bili odobravani. Međutim, uvijek kad se krediti traže i uvijek neke institucije naprave poslovnu studiju, ali nije točno, nije dobra informacija da nije bilo takvih slučajeva u kojima su krediti odbijani. Čak se u tim slučajevima, posebno poljoprivrednici kad govorimo o njima poslovni plan je prošao IPARD, prošao je i poslovnu banku, prošao je i HBOR, ali je zapeo na HAMAG-u jer jednostavno kad se provjerom utvrdilo da sama poslovna studija nije dobra, znači da povratak investicija nije dobar. Dakle, nije slučaj samo u tome da postoje oni slučajevi koji su negativni, koji su ljude doveli u takvu situaciju već postoje suprotni slučajevi gdje su se onda ljudi ljutili i prigovarali su s jedne strane kažete tražite investicije, tražite poticanje gospodarstva, a s druge strane to onemogućavate. Mislim da je HBOR u tom dijelu odradio posebno u zadnje vrijeme dobar posao i da na taj način ljude mora, s vama se tu slažem u startu upozoriti da pojedina investicija neće biti isplativa, a posebno u poljoprivredi gdje ne znamo te ulazne parametre. Vi spominjete cijenu mlijeka, postoji niz drugih još stvari. Recimo ako govorimo o svinjogojstvu i poslije kasnije cijena samog svinjskog mesa na tržištu i dakle, tu moramo biti posebno obazrivi. Hvala.
Hvala. Govorit će uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam kolega na replici. Ja sam prije svega govorio o tome da s jedne strane imamo HBOR koja financira projekte. Naravno da ne očekuje nitko da financiraju projekte koji nemaju budućnosti. Ali ako se ocijeni u jednom trenutku da taj projekt ima budućnost i da ima dobre uvjete, da ima dobar povrat, da neće uzrokovati zapravo loš kredit, odnosno kredit koji neće nikad biti naplaćen, da neće nekoga baciti u dužničko ropstvo onda očekujem isto tako da od Vlade koja provodi politiku konkretno u poljoprivredi, da ostvarite uvjete da omogući uvjete da se kredit može vratiti, a ne da onda izmakne svoj dio i onda da ljudi izvise. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna replika bit će uvaženog zastupnika Josipa Leke.
Poštovani predsjedniče prijavio sam raspravu [[Upadica predsjednik: Da, da. Ne, oprostite. Moja zabuna. Rasprava, naravno da.]] Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice i kolege, nekoliko stvari iz rasprave me je ponukalo da se i ja prijavim o ovoj temi. Naime, moja ocjena da treba pohvaliti sve uprave HBOR-a od osnivanja do danas. Iako je to novčarska institucija sačuvala je rekao bih dignitet i nije bila meta dnevnih politika i ne bi smjela biti meta ni danas dnevnih politika. Drugo, od 1994. godine u Hrvatskoj su banke i bankarski sustav i bankarska politika vrlo intrigantna tema i neobrađena tema ako ja smijem reći. Sve komercijalne banke imaju osnovni temeljni cilj koji je legitiman maksimalizacija profita. I ono se ostvarivalo od '94. do danas rekao bih maksimalno u korist banaka. I ocjena da HBOR, dakle Hrvatska banka za obnovu i razvoj nema za cilj maksimalizaciju profita je čini vrlo važnom u razvojnom konceptu Republike Hrvatske koji ne smije biti samostalni koncept HBOR-a. Banka HBOR pošto ne radi na principu maksimalizacije profita mora pratiti politike Vlade Republike Hrvatske, a da bi uspješno mogla pratiti politike Vlade RH moramo se složiti da se neke razvojne politike ili većina razvojnih politika ne može ostvariti u jednom mandatu, pa čak rekao bih najjednostavnije politike kao što je recimo prehrambena industrija ili poljoprivreda u cjelini, a da ne govorimo politika razvoja znanosti koja za naše društvo je čini mi se najvažnija politika, da sudjelujemo u svjetskim procesima znanosti i razvoja. Kad tako gledamo na stvari koje su bile u proteklih godina, onda bi točno mogli primijetiti kad je stagnacija u društvu da pada i obim plasmana u HBOR-u. Kad nema ideja, onda pada i plasman preko HBOR-a. Drugo što mislim da je vrlo važno, a ovdje nekoliko puta spomenuto kad nije temeljni cilj HBOR-a maksimalizacija profita, nego pratiti projekte koje donose i ostvaruju ciljeve hrvatske gospodarske politike, razvojne politike onda bi bilo dobro da HRvatska ima utvrđen strateški plan razvoja područja. Je li to prehrambena industrija, je li to poljoprivreda, je li to turizam ili je neka druga industrija? Zašto to govorim? Svako od nas ima kontakte sa ljudima koji su kako se to u Hrvatskoj lijepo kaže iz realnog sektora, kao jedino oni znaju da imaju problema. Ja sam nekoliko puta razgovarao sa ljudima pa kažu mi smo potpuno nekonkurentni da dobijemo posao u zemljama koje imaju puno stabilniji financijski sustav i manje kamate, mi ne možemo konkurirati firmama iz Austrije, Njemačke ili ne znam ni ja kojima koje njihove banke prate sa 1% kamata dok nas prate sa 5 ili 6 i više posto kamata. Zbog toga mi se čini da bi bilo vrlo važno da u tim nacionalnim ciljevima procijenimo je li moguće osnovati ili transformirati ili urediti da HBOR ili neki drugi institut prati izvoznu privredu. Ovo je već govore da se ova banka treba transformirati u izvoznu banku, investicijsku izvoznu, ne znam ni ja koju još. Meni se čini da treba imati i mogućnosti komunalne banke jer je Hrvatska rekao bih vrlo pogodno tlo da u komunalnim poslovima komercijalne banke zarađuju odlično bez velikog rizika. Sve u svemu dakle zaista treba poduprijeti poslovanje HBOR-a, treba poduprijeti, da je dobro banka pratila politiku Vlade RH sasvim sigurno bez oklijevanja treba reći da je na kraju mandata pokazan uspjeh u makroekonomskim pokazateljima koji sasvim sigurno, na koje sasvim sigurno utjecao i utjecala politika HBOR-a. Evo za slijedeće izvješće trebalo bi da banka zna koji su nacionalni ciljevi, koji nacionalni interes i koja područja su od interesa da ih banka kao što je HBOR prati sa kamatama koje nisu komercijalne. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeće pojedinačno izlaganje bit će ono uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolege i kolegice zastupnici, ovo je jako važna tema i drago mi je da pobuđuje ovakav interes i među zastupnicima, ali sigurno pobuđuje interes i među građanima i među poduzetnicima koji de facto u HBOR-u trebaju alat, polugu, podršku kako bi mogli što jednostavnije i jeftinije poslovati. Ovo što je rekao i kolega Leko u svojoj raspravi je činjenica da u Hrvatskoj bankarski sektor jako dobro živi, da su kamate za tvrtke u Hrvatskoj veće nego šta su u zemljama odakle dolaze banke majke i da mi moramo pa nekada i sa ovakvom institucijom koristiti jeftinije izvore i mogućnosti da se naše poduzeće jeftinije zadužuje i da imaju jeftinije poslovanje. Sa te strane HBOR po mojoj ocjeni izvršava svoju ulogu pogotovo evo sa nestrpljenjem očekujem 2015.godinu gdje su rezultati vrhunski 12 milijardi, preko 12 milijardi kuna plasmana, to je jedno od rekordnih godina, čini mi se da je samo još jedna tu negdje i to također u ovom mandatu, znači mislim da se radi o 2012.godini. Tako da očito je da interes postoji, da sredstva postoje, da postoje i kanali. Netko je u raspravi maloprije rekao da pitanje 15 ili 20 novozaposlenih, malo je nekorektno gospodin Šuker u svojem uvodnom izlaganju spomenuo politiku zbog toga šta ako imate više ulaganja, ako gledate malo izvješća da se konstantno mijenja odnos između direktnog ulaganja i ulaganja preko banaka. Pa nama je i u interesu da tamo bude možda i 100 više zaposlenih ako će ti plasmani ići direktno pod nižim kamatnim stopama. Znači taj trošak koji ćemo ostvariti sa nekoliko zaposlenih u HBOR-u će sigurno olakšati za stotine milijuna kuna trošak naših poduzetnika i omogućiti njima da budu konkurentniji. I to je ono što želim prvo istaknuti, ja sam posebno zadovoljan da sve više i više imamo direktno plasiranih sredstava preko HBOR-a. Evo kada gledate 2011. godinu i 2014. to je, 2010. pardon i 2014. koje su u izvješću znači putem banaka je išlo 76% plasmana 2010. godine, a 2014. 44, odnosno direktno je čak išlo 56% plasmana u 2014. godini. To je značajno, to je po meni puno manji trošak nego da su banke zaradile na marži tu razliku koju su mogle zaraditi. I ono što me također veseli ali i zabrinjava sa druge strane jer se pokazuje dosta konzervativni stav našeg bankarskog sektora prema investicijama je da je HBOR 2012., 2013. godine i 2015. godine sudjelovao sa skoro 25% udjela u investicijama u Hrvatskoj. Znači da nije bilo HBOR-a bilo bi 25% manje investicija u RH i to dalje govori o tome da je HBOR prevažan i da ga treba osnaživati pa i kadrovski i treba ljudima omogućiti da imaju i više ja bih rekao resursa i da štoviše kreditnih plasmana plasiraju. Ono šta također je bitno da HBOR konstantno uvodi nove mjere, znači od nižih kamatnih stopa, i od podjele rizika, i od mikro kreditiranja, i od leasinga evo to je jedna mjera koja je prije godinu i po dana uvedena gdje su lesasing kuće sklopile ugovor sa HBOR-om određeni kreditni potencijal gdje su tvrtke male i srednje najviše mogle uzimati i na leasing preko HBOR-a u suradnji naravno sa bankama a HBOR je otvorio taj put novca i šta je najvažnije, znači nema valutne klauzule. I iskoristili su mogućnost da i taj plasman pruže i da omoguće našim malim i srednjim poduzetnicima koji su na taj način kupovali strojeve budu što konkurentniji. EU fondovi apsolutno prevažno, ja to znam, jer i direktno u natječajima koji su provođeni za male i srednje poduzetnike i dodjeljivana su sredstva, gotovo uvijek je tu HBOR prisutan. Evo vidjeli smo u 2014. godini 609 milijuna kuna a direktno odobreno 279 milijuna kuna, činidbene garancije izvoz koji je krucijalan. Znači izvoz koji je podržan sa 4,6 milijardi kuna ali ova 2015. godina još i jače i sa te strane HBOR prati naše gospodarstvo. Što se tiče malih i srednjih poduzetnika, pojavilo se u raspravi to da evo kao problem je i HBOR ne prati male i srednje poduzetnike, ja sam zadovoljan da je 85% korisnika u 2015., 80% korisnika u 2014. upravo malih i srednjih poduzetnika. Tu se radi u 2014. oko 7 stotina tvrtki a u 2015. 1800 tvrtki. Kada pogledate kolika je to količina onih koji su ostvarili određene, pa i rekao bih potpore kroz to da su dobivali jeftiniju kamatnu stopu nego što je tržišna to je veliki suport i sa te strane treba odati priznanje HBOR-u da radi dobro posao i da tako treba nastaviti i dalje. I zato mi je i drago evo da, da ćemo ovdje u Saboru većinom, evo po raspravama čujem dati podršku ovom radu. A naravno da HBOR uvijek treba pratiti u svojem radu i politike Vlade Republike Hrvatske a ja se nadam da će i nova Vlada nastaviti sa tim trendovima pogotovo prema malim i srednjim poduzetnicima. Što se tiče profesionalnosti treba izbjegavati teške riječi, politička kadroviranja itd., treba respektirati ljude i njihove karijere. Pa i predsjednik uprave koji je ovdje, mislim da je čovjek zavidne karijere i prošao je puno toga u gospodarstvu i sa te strane smo mu i davali podršku a i opravdao je povjerenje u 2015. godini. I pustimo se toga tko je kako imenovan, rekao sam već u replici kako se dovode ljudi sa 30 godina bez ikakvog iskustva na čelo te institucije i onda se od njih prave veliki stručnjaci. A što se tiče dodjeljivanja novca, ja sam ponosan na to da ja direktno nikada u HBOR-u nisam na način povlačio za rukav nekoga iz uprave da dodijeli ovome ili onome kredit i političkih dodjela kredita nije bilo, to odgovorno ovdje tvrdim za razliku od nekih prijašnjih slučajeva. Pa javno dostupan je primjer, evo rekao sam jednog poduzetnika koji se povlačio po crnim kronikama gdje je HBOR sa 60 milijuna kuna ostao kratak, radi se o gospodinu Fioliću. Kako je on dobio kredit, šta je i na koji način odobravano i kontrolirano to ja ne mogu ustanovljavati. Ali zanimljiv je podatak i bilo bi dobro da takvih stvari više ne bude. To je nešto šta se ne treba u HBOR-u raditi. Znači politički pozicionirane osobe, a tada je čovjek bio čini mi se u Hrvatskom saboru, upravo u svom privatnom biznisu da kroz HBOR guraju svoje projekte. Znači tu oči moraju biti širom otvorene. Nikom se to ne smije dopustiti pogotovo tko ima direktan utjecaj kroz ili neformalni ili direktan utjecaj na upravljačke strukture Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Toga, garantiram vam kao član nadzornog odbora nije bilo zadnje 4 godine. Ako je bilo kredita i projekata koji su podupirali hrvatsko gospodarstvo, evo tu se spomenulo nešto i oko željeznica. Pa Hrvatska, valjda je u interesu da se grade željeznice u Hrvatskoj i da se grade projekti koji će pomoći naš izvoz, naše proizvode itd.. Tu je HBOR bio kao potpora ne samo željeznici nego i brodogradnji i svima onima kojima je ta potpora prijeko potrebna. I naravno da treba uvijek naći načina u pravilima koje dopuštaju određene stvari i vezane za Europsku uniju i Europsku komisiju da taj novac nađe put do onih kojima je najviše potreban kako bi bili što konkurentniji. Sa te strane mislim da se posao koji se odradio u HBOR zadnje 4 godine ova uprava evo zadnjih dvije, godinu i pol dana, napravio na najbolji mogući način. I podržavam i ovu inicijativu koju je rekao kolega Leko, jer se to primjećuje u samom radu HBOR-a da je potrebno i posebni, možda posebna banka koja će pratiti samo komunalne projekte jer HBOR je prisutan jako u tom dijelu. Evo sada, informacija koju sam danas vidio koja me također jako veseli da se i mali gradovi u Republici Hrvatskoj razvijaju putem HBOR-a, tako da Sisak 50 milijuna kuna ove godine ulaže u infrastrukturne objekte i u svom gradu kako bi podignuo standard građana a opet na kraju to rade naši mali i srednji poduzetnici. Hvala vam lijepo i moja podrška radu HBOR-a.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Poštovani gospodine Maras, vi ste kroz svoje izlaganje na neki način osporili kvalitetu i rad prethodnog predsjednika uprave HBOR-a, pripisujući to njegovoj, a reći ćemo tako mladim danima ili mladim godinama da je svega sa 30 godina došao na čelo toga. Ja ću vas podsjetiti, a vi to vrlo dobro znate, da je kudikamo mlađi bio kada je Vlada pokojnog premijera Račana također zbog izuzetno kvalitetnog rada tog istog predsjednika uprave podržala i cijeli mandat te Vlade je bio na čelu HBOR-a. Nije valjao 10 godina kasnije kada je bio kudikamo, uz tu mladost, kudikamo iskusniji i kudikamo sa većim potencijalom i znanja i kontakata u svijetu što na koncu dokazuje i ova njegova najnovija funkcija. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Maras.
Pa niste dobro slušali šta sam ja rekao. Ja sam se pozvao na izlaganje kolege Šukera koji je spomenuo politiku, utjecaj, kadroviranje itd. I onda sam se referirao kako to nije bio problem u toj situaciji. Pa ne možete mi reći da je netko tko dođe sa 30 godina bez velikog ili ikakvog upravljačkog iskustva na čelo HBOR-a iskusniji i bez političke zaštite, a netko tko je prošao velike uprave velikih poduzeća u Republici Hrvatskoj nema to iskustvo, odnosno on je politički imenovan. Kada gledamo dvije osobe tog predsjednika uprave iz devedesetih i ovog kojeg smo postavili mi i 2014. gospodina Kristijana koji je rekao Šuker, gospodin Šuker da je bio jedno kraće vrijeme i gospodin Tomašević to je nebo i zemlja. Samo sam o tome govorio. Nisam ja govorio da čovjek 10 godina kasnije nije bolji. Pa sigurno je bio bolji nego devedeset i ne znam koje je došao prve, druge, treće, nebitno. Samo kažem da trebamo se držati u svojim raspravama uvijek istih kriterija. Ne možete optuživati nekoga da je doveo nekog neiskusnog koji ima pet puta više iskustva nego što je imao Kovačev kad ga je tamo postavio netko za direktora HBOR-a. Tako da s te strane vjerojatno niste dobro razumjeli što sam govorio. Nisam se ja pozivao na 2013. nego na devedesete godine. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici, pitanje Hrvatske banke za obnovu i razvoj je izuzetno važno jer ona se zove ponavljam Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Postavimo sebi pitanje je li ima točan naziv je li tako? Naravno, netko će reći nakon završetka rata, pa i možda nešto i danas dosta je asistiralo u obnovi, međutim pitanje je li razvojna banka, to je pravo pitanje, svaka zemlja mora imat jednu takvu instituciju da ispravlja tržišne nepravilnosti, odnosno da tamo djeluje gdje nisu klasične komercijalne banke zainteresirane. Dakle, da podsjetim HBOR je osnovan 1992. godine i danas je on možemo reći hajmo tako reći generalno umjesto razvojne banke uglavnom bio transferna banka koja je u značajnom dijelu, selektivno i po političkoj podobnosti plasirala kredite. Tako je HBOR dobivene transfere iz proračuna dalje transferirao umjesto da se kreditira i aktivno sudjeluje u gospodarskom razvoju Republike Hrvatske. U tom kontekstu razvijani su različiti programi kreditiranja putem poslovnih banaka. Vidite, postavlja se pitanje ako je ovo razvojna banka zašto ona plasira svoja sredstva preko komercijalnih banaka. Na temelju toga, znači razvijani su takvi kanali kreditiranja koji nisu bili u skladu sa ciljevima nacionalne ekonomske politike, pa je i gospodin Leko malo prije postavio pitanje i slažem se da nemamo Strategije ulaganja, a i gospodin Pupovac je neto rekao gdje, u koja mjesta i Miro Bulj također. Pa se prema tome postavlja pitanje opravdanosti i smisla ovakvog poslovanja preko poslovnih banaka ili je možda HBOR nesposoban, nema možda prave kadrove koji bi tamo na taj način odobravali kredite. Danas je nemoguće dobiti popise korisnika kredita dobivenih od HBOR-a niti kriterije po kojima su odobreni, a niti sektore u kojima su završili. Pa evo molim gospodina iz HBOR-a da nas informira, da nam pošalje naknadno ta izvješća da nema nekih tragova možda da se ne postavlja neke sumnje. Zanimljivo je da je HBOR u razdoblju gospodarskog rasta BDP-a, od gospodarskog pada BDP-a od 2008. do 2014. znači u vrijeme recesije odobrio gotovo 8 i pol milijardi kuna kredita, a prema informacijama s krajem prošle godine to bi trebalo doseći čak 12 milijardi, dok su poslovne banke provodile politiku razduživanja u tom razdoblju u neto iznosu od 8 milijardi kuna. Tako ispada da je gospodarstvo i bilance poslovnih banaka spašavane isključivo državnim proračunskim novcem. Mislim da je tu pametnome dosta. Uz to, dovoljno je još reći da je prosječna kamata po kojoj HBOR plasira sredstva 1 i pol posto, a istodobno država izdaje obveznice i zadužuje se po prosječnoj kamatnoj stopi od 5 i pol posto. Što više u jednom trenutku tijekom 2010. HBOR je postao tzv. kvalificirani investitor u ime RH, u rizične investicijske fondove, tzv. fondove za gospodarsku suradnju. Za takav položaj danas uglavnom plaća unaprijed naknade za upravljanje neovisno ostvarenim ulaganjima takvih fondova. Pa prema tome, još bih nekoliko opservacija dao. Konačno HBOR posluje po posebnom zakonu, to je vrlo važno ovdje zastupnicima u Saboru reći, a ne po Zakonu o kreditnim institucijama po kojem posluju banke. On nije banka u klasičnom smislu riječi, pa bi porezni obveznici od 320 otprilike zaposlenih u HBOR-u trebali vidjeti veću transparentnost i ovih više informacija koje sam malo prije naveo. Zbog toga mi u MOST-u smatramo i predlažemo sljedeće: HBOR treba postati prava razvojna banka s profesionalnom upravom, depolitiziran koju nadzire Nadzorni odbor sastavljen od svih dionika poslovnog akademskog i političkog života. Nužno je izbaciti dominantno političke, a uvesti ekonomske kriterije i ciljeve poslovanja. Dalje mi predlažemo da treba zakonom definirati nadležnost Državnog ureda za reviziju nad poslovanjem HBOR-a. Nadalje predlažemo da se definiraju krediti, kriteriji dodjele kredita i u tom smislu poticanje izvoza, te javno objavljuje sektore i one poslovne sustave koji dobijaju kredite ili im se jamči za izvoz. I još jedan konkretan prijedlog da se izvještava Hrvatski sabor o takvim transakcijama, korisnicima, sektorima. Mene ovdje kao novog zastupnika iznenadila komunikacija između predstavnika SDP-a, HDZ-a, HNS-a. Vidim da se dobro slažete i podupirete, znači ne vidite nikakve bitne falinge što bi rekli u poslovanju HBOR-a. Međutim, mi u MOST-u to vidimo. U čemu je problem? Jedan je zastupnik rekao nemojte me veću za jezik, jer ako ja počnem pričati što znam neće biti dobro. Onda su drugi rekli iz drugog tabora u redu, pa malo bocnu. Pa bilo bi dobro da hrvatskoj javnosti da iznesete nešto od tog prljavog veša da konačne repozicioniramo ovaj HBOR. Jer gospodo ako vi mislite da smo mi došli ovdje u Hrvatski sabor da slušamo svake godine iste izvještaje poslije kojih nitko ništa ne pita građane, niti im daje poslije toga naknadni izvještaj što se učinilo onda mislim da nema nikakvog smisla ovo stavljati kao točku dnevnog reda. Ovdje imamo što se tiče HBOR-a, zato predlažem da se ovo pitanje stavi posebno, ovo je pitanje od državnog interesa, da se pitanje repozicioniranja HBOR-a je li on banka, je li on transferni fond, kako će poslovati stavi na dnevni red da se donese odluka da bi se makle ove incestuozne veze između politike i ekonomskih načela poslovanja. I s druge strane želim još na kraju reći da bi bilo dobro da čujemo kakva je naplativost kredita koji su odobreni i podsjećam one koji možda ne znaju jamstva koja dobiva, HBOR se zadužuje na inozemnom tržištu, država jamči za to, to ulazi u strukturu javnog duga pa prema tome vrlo važno nam je znati o čemu se radi. I na kraju, gospodine predsjedniče dopustite mi još imam nešto vremena, postavio bi jedno pitanje koje nama izravno veze sa ovim ali ima veze sa čitavom Hrvatskom. Ovih dana će se provoditi program tzv. Bail-in znači rješavanja dubioza konkretno u talijanskom bankarstvu. Procjene kompetentnih institucija govore da je oko 150 milijardi eura znači nenaplativih kredita UniCredit banke i Intese. Tehnika Bail-in znači ajmo tako reći ozdravljenje i prebacivanje tog što je nenaplativo u tzv. bed bank loše banke podrazumijeva od 1. siječnja ove godine da država neće izravno snositi odnosno porezni obveznici takve troškove već da će taj Bail-in snositi dioničari i štediše iznad 100 tisuća eura. Pošto te banke imaju svoje kćeri u Hrvatskoj bilo bi dobro da zatražimo, odnosno da zatražite informaciju od Hrvatske narodne banke što se događa kako bi se našim građanima mogla poslati jedna kvalitetna informacija da ne bi došlo ajmo tako reći do dezinformacija, a svi mi znamo da banka živi na povjerenju i da bi se spriječile možebitne glasine. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Uvaženi profesore, kolega Lovrinoviću kažete da je upitan rad HBOR-a i da za njega vrijedi poseban zakon. Upitan je rad isključivo i slažem se s vama, jer kako vi kažete stručnjak ste, nema rezultata poglavito na ovim područjima gdje bi se trebala razvijati Hrvatska. Međutim, vas kao stručnjaka, sigurno ste više uključeni u ovo, upitao bi nekoliko pitanja jer ste upoznati s tim činjenicama. Da li uprave HBOR-a uglavnom ispunjavaju političke želje i da su sve te odluke svoje pokrivali odlukama nadzornog odbora u kojima sjedi šest ministara i tri saborska zastupnika uz plaće koje su u pravilu bile šest puta veće od prosječnih hrvatskih plaća i na kraju bi izašli iz HBOR-a, ukratko naravno na stotine tisuća kuna novca. I drugo pitanje, uz političko pokroviteljstvo i komercijalnu reviziju poslovanje HBOR-a je izbjegavao Državni ured za reviziju. Tko ima, tako da imamo paradoks da korištenje javnoga novca ne kontrolira država već privatna revizija. I još jedno pitanje, kratko ima vremena. Danas postoje banke pa čak i one koje su u likvidaciji po rješenju HNB-a koje su dominantno bile klijenti HBOR-a. Pa danas imamo banku koja je propast ostvarila, ostavila čak 300 milijuna kuna kredita koje je plasirao HBOR, Centar banka. Zanimljivo bi bilo vidjeti tko su bili krajnji korisnici tih kredita? Zbog toga podržavam ovu ideju da ovo bude posebna točka dnevnoga reda ovdje u Saboru i da nam gospoda iz HBOR-a ovo sve kažu javno i glasno što se događa sa bankom koju plaćaju hrvatski građani. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivan Lovrinović.
Zahvaljujem gospodinu Bulju. Pa gospodine Bulj i mene zanimaju odgovori na neka pitanja koja ste postavili, ali ovo što ste spomenuli nisam znao da je u sastavu nadzornog odbora šeste ministara i tri saborska zastupnika, ali sam maloprije rekao vi ste samo potvrdili ovo što sam rekao, to je tipična incestuozna veza jel tako? Dakle to ispada da je politička samoposluga koja tako funkcionira. Pa prema tome gospodo ako želimo nešto napraviti za Hrvatsku ajmo od HBOR-a napraviti ili banku, da bude banka ili je nazovimo fond ili transferna agencija Vlade ili tako nešto pa da točno znamo o čemu je riječ. Ovo što pitate za dug jedne, ustvari jedan plasman od 300 milijuna, nemam informacija koje je plasirao HBOR, pa i mene i druge bi zanimalo o čemu se radi, koji su bili korisnici tih kredita? Nažalost ja uvid u takvo nešto nemam. A kad pitate za državnu reviziju odnosno tko revidira izvještaje, ja ne znam, čitao sam negdje u tisku da je prije četiri, pet godina Državna revizija dala izvještaj, inače komercijalna, ako netko ima bolje, svježije podatke ja bi volio da me ispravi, ali na ova druga pitanja vam ne znam odgovoriti jer ni sam nemam preciznije informacije. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Lovrinović, u potpunosti podržavam vašu sada inicijativu oko javne objave svih korisnika kredita u HBOR-u, mi smo to u Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo napravili, znači svi koji imaju jamstva su javno dostupni. Ja sam skoro kičmu izgubio, polomio se da to pokušam napraviti u HBOR-u, ali recimo evo, niti od gospodina Šukera nisam imao tu podršku koji je sjedio zajedno samnom u nadzornom odboru da to i napravimo. Ja se zalažem za to, ukoliko ste pripremili pismeni zaključak u svezi ove točke da se obaveže HBOR na ubuduće javnu objavu kredita, ja ću glasati za to. I uvjeren sam da će klub SDP-a također glasati za to, jer to je transparentnost, to nam je potrebno. Znači imate poslovničku mogućnost, napišite zaključak i neka od danas na dalje HBOR objavljuje javno tko dobiva kredite, ja sam za to zainteresiran i za to sam se borio 4 godine. Nažalost, uvijek je u HBOR-u bio odgovor, poslovna tajna, smanjiti će se opseg kredita. Zbog čega bi netko bio limitiran sa time što će biti javno objavljeno da je dobio kredit u HBOR-u da se on ne javi za kredit? Zbog čega? Šta je sramota dobiti kredit u HBOR-u? Na taj način i meni je dosta često bilo nejasno zašto se uprava tako postavlja. Nažalost evo uvijek smo nekako izbacili loptu u out i na kraju se to nije desilo. Ako vi napravite zaključak ispred Kluba zastupnika MOST-a, ja ću glasati za to a uvjeren sam da će i većina zastupnika SDP-a oko ove točke. Tako da s te strane zalažem se za transparentnost i želim da se to zna. A sada ću vam reći kako to obično funkcionira. Ja sam jedan nadzor napravio i onda je tamo jedna gospođa koja je radila PR sa HBOR-om dobila kredit koji je nenamjenski iskoristila. E sada mi recite da je predsjednik uprave bio upoznat sa tim kreditom? Meni je velika sumnja da je. Znači osoba s kojom na dnevnoj bazi radi ona se na, taj slučaj je javno poznat, ona se nagodila sa tužiteljstvom, uredila si je stan umjesto da iskoristi novac za poslovne svrhe. I onda mi nemojte reći da nije bilo političkih meni-tebi slučajeva, kada ja u tom konkretnom slučaju znam da se napravilo nešto što nije dopušteno a da je osoba na dnevnoj bazi surađivala sa predsjednikom uprave.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa gospodine predsjedniče, možda ako ima još neka replika, pa da skupim ta pitanja.
Ne, ne, to ne ide tako.
Evo, odlično, dobro, nema nikakvih problema. Ovo je dobra sugestija, mi smo razmislili o tome, samo pošto smo ovdje novi moramo vidjeti tehniku da li da tražimo stanku pa da predložimo … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ćemo vidjeti, ali u svakom slučaju ćemo to tražiti, tako što ste vi rekli.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Vrdoljaka.
Hvala lijepo predsjedniče. Dobro ljudi, ja ne znam jesam li nešto propustio, je li nije MOST dio vladajuće koalicije? Dakle, kolega i svi ovi koji raspravljate, kolega Bulj i kolega Lovrinović, napravite to, niste vi više tu da dajete ideje i inicijative. Znači mi uzmemo transkripte lijepo i za godinu dana pogledamo šta je sastav nadzornog odbora, šta je sastav uprave, koje su revizije napravljene. Pa ne morate vi kroz Sabor sami sebi davati inicijativu. To ćemo mi pokušati učiniti, možete da zabavite javnost, ali nemojte zaboraviti vi ste preuzeli odgovorno, vi ste dio vladajuće koalicije. Ne možete izaći u Hrvatskome saboru sa inicijativom i idejom, napravite. Imate svoje ministre, svoju Vladu, glasali ste za nju. Znači nemojte zavaravati hrvatsku javnost ovdje sa funny temama ja dajem inicijativu. Odradite pa za godinu dana na izvješću vidimo, ja uzmem transkript od ove rasprave i čitamo, sastave nadzornih odbora, sastave uprave, obavljenih revizija, nove kreditne programe. Što je ovo sve što je sada rečeno da treba HBOR biti, transferna banka, učinjeno. Znači to je ja mislim prvo i osnovno što trebam ponoviti. Kolege iz MOST-a koji se javljaju za riječ mogu danas sve to izvršiti. Vi ste dio vladajuće koalicije, ako sam nešto propustio, informirajte me.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Evo zahvaljujem gospodinu Vrdoljaku, on je očito još pun energije, nedavno je završio mandata i uvijek je bio i u HEP-u je bio poduzetan, htio je provesti IPO na brzake. Mi ćemo ovo napraviti u okviru i Vlade itd.. I ono što govorim, znači mi nismo, odnosno u ovom slučaju konkretno kada govorim nismo ovdje došli šuplje priče pričati nego raditi. Pa prema tome, uostalom to će se i vidjeti, je li tako? Evo.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinoviću ja sam se javio za repliku samo zbog jedne stvari. Vi ste ovdje rekli da država daje jamstva za kredite HBOR-a. Prilikom svakog donošenja proračuna imate dva akta, jedan je proračun a drugi je Zakon o izvršenju državnog proračuna gdje Vlada predlaže masu izdanih jamstava. Prilikom podnošenja Izvješća o izvršenju proračuna za 6 mjeseci i 12 mjeseci se navede popis izdanih jamstava i protestiranih jamstava i vidjeti ćete da tamo HBOR-a nema. HBOR ima dobar kreditni rejting, HBOR ima dobar ugled. I druga stvar, ono što sam govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi, dakle imaju institucionalne banke Europske unije čiji smo i mi između ostaloga vlasnik koji financiraju određene projekte koji su vezani na projekte Vlade. I HBOR kada dobije taj kredit od institucionalne banke, to je praktički namjenski kredit. Njemu ne treba jamstvo države. Ali mi na ovakav način kada govorimo napraviti ćemo si jednu stvar koju je grešku napravila prethodna Vlada. Iako sam ja i ovdje u Saboru govorio a to je slučaj HAC-a. Po Eurostatu, tvrtka koja ima 50% vlastitih prihoda ne spada u bilancu opće države. I prema tome, ako njemački KFV po nikakvim kriterijima ne spada u javni dug Savezne Republike Njemačke, onda niti hrvatski HBOR po svim tim istim kriterijima ne može spadati u javni dug Republike Hrvatske. Dakle, on to jasno posluje po uzusima i pravilima kako posluju slične banke u Europi. I sve ovo što ste vi rekli dapače, ja se slažem. Možemo na Vladu prijedlog izmjene zakona objaviti. E sad ćete se naći u problemima sa kreditima koje HBOR plasira zajedno sa poslovnim bankama, gdje poslovne banke preuzimaju rizik i sve. HBOR tu nema nikakvog rizika, samo praktički obrađuje kredite, daje sredstva. Po zakonu taj kredit ne smijete objaviti. Isto tako kredit gdje je rizik pola pola. I prema tome, ja se sa vama u potpunosti slažem za transparentnost da ne bi bilo ovdje prepucavanja da je netko nekom dao nešto ispod žita. I budite uvjereni, pa nije nitko baš blesav od onih ljudi koji rade u rizicima u HBOR-u a isto tako predsjednika uprave da potpiše nekakav kredit pa da da ovaj ispod žita, pa da sutra odgovara za to. To su sve visoko profesionalni, obrazovani ljudi. Prema tome …
Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Naravno da me ne bi netko krivo shvatio ne govorim uopće, ne obraćam se pojedinačno ljudima koji su tamo zaposleni u HBOR-u. Oni očito rade svoj posao, imaju određenu organizaciju, hijerarhiju. Ja govorim, ovdje je bila povod odnosno zaključno da se repozicionira uloga, funkcije i zadatci Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Tamo ima kvalitetnih ljudi. Ta banka ako bude banka može igrati vrlo važnu ulogu u razvoju posebno manje razvijenih krajeva Hrvatske, malih, srednjih poduzetnika. Rekao sam ona tu funkciju do sada nije ostvarila u mjeri u kojoj smo očekivali i koju od nje zahtijevamo. Sad ovo pitanje o jamstvu ne bih oko toga debatirao, jer nemam dovoljno vremena. I da i ne. Prema tome, ima argumenata i za da i ne, ali smisao moje poticanja diskusije, odnosno i čitavog MOST-a jest da se uistinu zapitamo treba li nam više ovakav HBOR. Ako on dobar dio plasira preko banaka, onda hajmo naći neku banku pa ćemo i tako da ne ponavljam se. Treba otvoriti ovu priču, temu, repozicionirat ulogu HBOR-a ali i nekih drugih institucija koje će doći na red narednih sjednica i narednih dana. Evo to je bila ideja.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu. I sad riječ ima u ime predlagatelja uvaženi predsjednik Uprave HBOR-a Dušan Tomašević. Izvolite.
Uvažene zastupnice i zastupnici, samo tri rečenice. Znači, ja sam nastupio na dužnost 1. travnja 2015. godine i mogu vam reći da u ovoj godini nikada nitko nije vršio nikakav pritisak. Dapače, radilo se u dobroj vjeri i radilo se puno. Znači, ta cijela ekipa tamo koja je zaposlena je vrlo profesionalna, visoko profesionalna, došla je iz komercijalnih banaka. Mi smo i 1.5.2015. godine doveli čovjeka iz jedne komercijalne banke da malo pojačamo te odnose. Što se tiče pitanja kolege Sinčića, mi ćemo vam poslati pismeno obrazloženje glede 22 zaposlenika u 2014. godini, jer ovog trenutka vam ne mogu točno reći koji su to zaposlenici i gdje, na kojim mjestima su oni zaposleni. Ali definitivno, krajem 2014. je počela reorganizacija sustava koja se nastavila kroz 2015. godinu. I mi smo de facto pripremili se za ono što je prof. Lovrinović malo prije pitao i govorio, a to je da budemo spremni za što više izloženosti, odnosno što više samostalnog financiranja bez posrednika. Što se tiče samog prosjeka recimo odobrenja od 2007. godine do 2015. to vam je bilo negdje oko 6 milijardi i 300 i 400. Ove godine, 2015. za koju ćete vi dobiti izvješće je bilo 7 milijardi i 800 samo kreditne. Znači, ukupno 12 i nešto. To je ogroman broj klijenata prošao kroz naše urede. Maltene svaki dan smo primali po 4, 5 klijenata. Netko je ovdje malo prije spomenuo da je podkapacitiranost naših de facto zainteresiranih privrednika koji se kod nas javljaju to vam je točno i tu se mora nešto drugo raditi. Neovisno o tome što mi smo banka, odnosno institucija koja ne djeluje po profitnom principu. Ipak moramo se brinuti o novcu koji je nama povjeren i moramo očuvati vrijednost tog novca. Evo hvala vam lijepa na svim vašim sugestijama, mi smo to bilježili, zapisali smo i dozvolite da vas kontaktiramo, pozovemo. Vrlo bi rado vidjeli da i gospodin profesor dođe i svi zainteresirani kod nas i apsolutno smo otvoreni. I još nešto, znači zadnja revizija koja je bila kod nas je bila 2013. godine i taj revizija je bila dala neupitno mišljenje. Znači, mi smo vam apsolutno transparentni, otvoreni, imamo sve analitike. U bilo kojem trenutku od ovih 8600 partija koje sad imamo kod sebe, odnosno 6800 klijenata u svakom trenutku možete doći kod nas i vidjeti tko je taj klijent, na koji je način dobio kredit, koje je koleterale imao, kako smo ga podržali itd. Što se tiče pitanja kolege Sinčića, a odnose se na farme, na one sustave koji su se 2004. i pete odobravali, ne znam da li se vi sjećate tih vladinih reformi u tom kontekstu kada se poticao taj ruralni razvoj, mi na žalost i danas imamo dosta problema. Znači, 10 godina nakon toga imamo problema jer se ti ljudi nisu uspjeli na jedan pravilan način etablirati u tržnu ekonomiju, dali smo im novac, posudili smo im novac. Međutim, tržna utakmica za njih je bila jako, jako teška. I ja razumijem kolegu Sinčića što govori, jer svakodnevno de facto se susrećemo sa tim stvarima. Znači, svakodnevno nama dolaze dopisi da prolongiramo te kredite. Ali pazite, to su krediti iz 2004. i pete godine i to je jako, jako veliki problem. I mi imamo direkciju koja se zove Direkcija rizičnih plasmana i nema dana da netko od tih kredita ne završi u toj riznici. To je dosta velik problem općenito. I podržavam ustvari vašu inicijativu da se to podigne na neku razinu i da vidimo možemo li ga zajednički riješiti. Što se tiče naplativosti, ovog trenutka mi imamo 85% naplativosti. Znači nenaplativo je 15%. Komercijalne banke vam imaju 17,5%. I kad gledamo ukupni portfelj od 132 milijarde od nastanka HBOR-a, 2% je nenaplativo. Sad vidite koliko je to, to je negdje oko 2 milijarde. Normalno ne treba ništa biti nenaplativo, ali život čini svoje, 24 godine života HBOR-a je tu. Evo ljubazno vas molim da se javite, da dođete, da razgovarate i da budemo partneri u tom djelu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. S time definitivno onda zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Točka tri iz pročišćenog dnevnog reda, nju ćemo odgoditi budući da odbor nije dao svoje mišljenje, matični odbor nije dao svoje mišljenje o tome. Prema tome kad odbor da svoje mišljenje stavit ćemo je na dnevni red. Sljedeći je godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeću Odluku: "Potvrđuju se godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2014. godinu.". Molim glasujte. Od 117 glasova 113 za, 13 suzdržanih 1 protiv utvrđujem da je dakle većinom glasova donesena odluka u predloženom tekstu.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici pred vama se nalazi izvješće o radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014.godinu. 2014.godina bila je važna godina za HAMAG iz nekoliko razloga, prije svega jedna od bitnih godina što je došlo do institucionalne promjene. Naime, HAMAG BICRO 2014.godine nastao je spajanjem Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i inovacije sa poslovnom inovacijskom agencijom RH. Dakle poduzetnici u RH dobili su centralno mjesto za poticanje malog i srednjeg poduzetništva u RH. Kad kažem centralno mjesto onda zapravo mislim na činjenicu da u svim fazama razvoja projekata, dakle svojih poslovnih ideja od ideje pa sad do realizacije ideje, dakle komercijalizacije i restrukturiranja zapravo poduzetnici imaju na raspolaganju alate koje im nudi Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije koji mogu pomoći dakle u razvoju tih njihovih poslovnih ideja. Dozvolite da vam dakle za 2014.godinu plasiram nekoliko podataka, odnosno statistiku što se radilo u HAMAG BICRO-u. Jedan od najvažnijih instrumenata poticanja malog i srednjeg poduzetništva koje stoji na raspolaganju HAMAG BICRO-u jesu svakako jamstva. Ono što možemo reći i što možemo primijetiti dakle u 2014.godini putem jamstava izravno je poduprto otvaranje 1200 novih radnih mjesta. Ukupno je odobreno 274 raznih projekata u malom i srednjem poduzetništvu ukupne vrijednosti 328 milijuna i 380 tisuća kuna, to je vrijednost izdanih jamstava. To je omogućilo plasiranje 637 milijuna i 957 tisuća kuna bankarskih kredita, što kredita HBOR-a, što kredita poslovnih banaka. A na taj način je realizirano 1 milijardu i 23 milijuna i 670 tisuća kuna investicija u sektoru malog i srednjeg poduzetništva. Ono što se može primijetiti, dakle u 2014. u odnosu na 2013. jest pad aktivnosti u izdavanju jamstava koje se može obrazložiti sa nekoliko čimbenika. Jedan od bitnih čimbenika jeste i usporavanje kreditne aktivnosti poslovnih banaka pogotovo HBOR-a u 2014.godini, ali su tu također i određeni administrativni uvjeti koji su uvedeni u jamstvene programe HAMAG BICRO-a koji su doveli do pada jamstvene aktivnosti. Prije svega, od 1.1.2014. godine trgovina je isključena kao poslovna aktivnost koja se podupire jamstvima HAMAG BICRO-a a trgovina je bila jedan od značajnih segmenata podupiranja malog i srednjeg poduzetništva kroz prijašnja jamstva HAMAG BICRO-a. Nadalje, HAMAG BICRO isto tako onemogućuje refinanciranje kredita kod iste poslovne banke što je prije bilo moguće, te je uveo samo mogućnost refinanciranja kod drugih poslovnih banaka. Također zbog regulative Europske Komisije oko pravila o državnim potporama, zbog strožih uvjeta za poljoprivredne aktivnosti i obnovljivim izvorima energije HAMAG BICRO je također morao reducirati odnosno s manjiti broj izdanih jamstava u ta dva sektora. Kao što sam rekao ukupni učinci, izravni učinci jesu dakle otprilike oko 1200 novootvorenih radnih mjesta putem jamstava HAMAG BICRO-a. Što se tiče aktivacije jamstava u 2014. godini ukupno je isplaćeno 40 milijuna kuna za 50 projekata za koje također imate dakle u izvješću podneseno koje su to tvrtke odnosno koji su to projekti za koje je isplaćeno aktivirano jamstvo. Najviše je isplaćeno HBOR-u 21,6 milijuna kuna, a druga po redu jest HYPO banka 6,5 milijuna kuna. Kada gledamo ukupnu vrijednost portfelja na dan 31.12.2014. godine vrijednost portfelja HAMAG BICRO-a iznosila je 1 milijardu 221 milijun i 580 tisuća kuna. S time da u portfelju izdanih jamstava, u sektoru poljoprivrede još uvijek je najveći broj izdanih jamstava 492 milijuna 243 tisuće kuna. Slijedi prerađivačka industrija 392 milijuna kuna, te turizam 104 milijuna kuna. Ono što je primjetno u strukturi jamstava jest zapravo da udio poljoprivrede kroz godine pada dok se udio prerađivačke industrije odnosno turizma povećava. Što se tiče rodne raspodijeljenosti 28% vrijednosti jamstava je odobreno ženama poduzetnicama, a 72% vlasnicima tvrtke dakle muškarcima. Stopa aktivacije jamstava iznosila je 12% dakle od dana, od osnivanja agencije od 1994. godine. Sljedeći bitni instrument poticanja malog i srednjeg poduzetništva jesu mikro krediti, HAMAG BICRO omogućava plasman poduzetnicima početnicima mikro kredita u iznosu do 120 tisuća kuna uz maksimalnu kamatnu stopu od 0,99% na rok otplate do 5 godina i uz poček do 6 mjeseci. Ukupno je u 2014. godini odobreno 45 projekata ukupne vrijednosti 4 milijuna i 320 tisuća kuna pri čemu je 50% plasirano u proizvodne djelatnosti a 50% u uslužne djelatnosti. Bespovratna sredstva također HAMG BICRO u 2014. godini dodjeljivao je bespovratna sredstva u 3 različite mjere. U mjeru A1 za mikro poduzetnike, dakle to su oni poduzetnici do 10 zaposlenih, najmanji poduzetnici, ukupno je odobreno 19 milijuna i 276 tisuća kuna, broj projekata koji je odobren jest 101. U prerađivačku industriju je plasirano 67% vrijednosti sredstava, u uslužne djelatnosti 24%, u ICT industriju 9%. Nadalje, B1 mjera je bila namijenjena malim i srednjim poduzetnicima i ukupno je bila namijenjena malim i srednjim poduzetnicima i ukupno je bilo odobreno 47 milijuna 817 tisuća kuna. Broj projekata kojeg smo poduprli kroz bespovratna sredstva za male i srednje poduzetnike bio je 67 i ta je mjera isključivo bila namijenjena prerađivačkoj industriji, dakle 100% je bilo plasirano u prerađivačku industriju. Najviše, u metalnu industriju 35%, u prehrambenu industriju 14% i u drvnu industriju 10%. I konačno 3. mjera, inovacije, dakle mjera B2, ukupno je plasirano 6,2 milijuna kuna, poduprto 17 novih inovativnih projekata pri čemu ICT industrija prednjači sa 90% odobrenih sredstava. Također bitno je istaknuti rodnu pripadnost, dakle što se tiče žena poduzetnica, na mjeru B1 je bilo 17% prijavljenih žena poduzetnica, odobreno je 21% sredstava. Na mjeru B1 16% prijavljenih žena poduzetnica, 33% odobrenih sredstava i na mjeru B217% prijavljenih žena poduzetnica a odobrenih 29% sredstava. Tu su također i bespovratna sredstva za inovacije, dakle mjere koje smo naslijedili iz BICRO-a. Prije svega treba istaknuti POC provjeru inovativnog koncepta. Ukupno je u privatni sektor odobreno 32 projekta vrijednosti 7 milijuna i 16 tisuća kuna. I u javni sektor, dakle POC public 45 projekata ukupne vrijednosti 7 milijuna 709 tisuća kuna. Tu je i projekt RAZUM ukupno plasirano poduzetnicima 4,5 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Ako ćemo napraviti jedan kratki zaključak, dakle sve ono što smo radili u 2014. godini, moram reći dakle da je odobreno, odnosno poduprto 630 različitih malih i srednjih poduzetnika kroz različite programe. Izravno je dakle potpora odobreno 430 milijuna kuna što je omogućilo stvaranje nešto više od 2000 izravno, nešto više od 2000 radnih mjesta. Moramo napomenuti dakle i pripremu za EU fondove, Vlada Republike Hrvatske je donijela odluku da je HAMAG BICRO provedbeno tijelo druge razine za strukturne fondove Europske unije tako da su u 2014. godini a pogotovo u 2015. intenzivirane pripreme za EU fondove. I od 2016. godine očekujemo dakle aktivno uključivanje HAMAG BICRO-a upravo dakle u segmentu bespovratnih sredstava i strukturnih fondova Europske unije. Još jednom, dakle na kraju želim se zahvaliti i Odboru za gospodarstvo Hrvatskoga sabora, Odboru za ravnopravnost spolova koji su podržali ovo izvješće o radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. I isto tako želim istaknuti daje popis svih tvrtki kojima je odobreno bilo kakav vid potpore ili jamstva objavljen u izvješću koje se nalazi na vašim klupama. Ukoliko će biti pitanja stojim na raspolaganju za vaša pitanja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sad bih ja pitao da li možda izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Da. Uvažena zastupnica Gordana Sobol, predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine Liović sa suradnikom. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora je na svojoj 1. sjednici održanoj 2. veljače 2016. raspravljao o godišnjem izvješću Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu i to u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju je predstavnik predlagatelja ukratko upoznao članice Odbora sa sadržajem izvješća i kao što je već rečeno u uvodnom obrazloženju godine 2014. spajanjem Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije i poslovno-inovacijske agencije Republike Hrvatske nastala je jedinstvena agencija Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Svrha spajanja ovih dviju agencija bilo je strateško kreiranje jedinstvenog sustava koji će poduzetnicima pružiti mogućnost ostvarenja potpora kroz faze istraživanja, razvoja i komercijalizacije projekta na jednom mjestu. U izvješću za 2014. godinu pokazuje se da je najveći interes izazvala dodjela bespovratnih potpora u okviru poduzetničkog impulsa 2014. čiji su prioriteti i mjere usmjereni prema poticanju mikro poduzetništva i obrta. Struktura odobrenih jamstava po rodnoj pripadnosti u odnosu na 2013. godinu nije se značajnije mijenjala. Naime i u 2014. godini i dalje prevladavaju jamstva odobrena pravnim subjektima u kojima su vlasnici, odnosno zastupnici društva muškarci. Naime i u 2014. kao i u 2013. udio odobrenih jamstava ženama vlasnicama iznosio je 28%. Što se tiče pojedinačno, dakle po određenim mjerama u mjeri mikro poduzetništva i obrta, udio prijavljenih žena poduzetnica je bio 17% od ukupno prijavljenih, dok je od ukupnog broja dodijeljenih potpora ukupno 21% dodijeljeno ženama poduzetnicama. U ukupnom iznosu bespovratnih potpora ženama poduzetnicama je dodijeljeno 2555 tisuća kuna. Kod prijave za potpore iz mjera je malog i srednjeg poduzetništva i obrta od ukupnog broja svih zaprimljenih prijava 16% su bile žene poduzetnice, a udio dodijeljenih potpora ženama poduzetnicama je dosegao brojku od 33%. Unutar mjere Inovacija u poduzetništvu udio prijavljenih žena poduzetnica bio je 17%, a udio dodijeljenih potpora ženama poduzetnicama bio je 29%. U raspravi koja je uslijedila na odboru predsjednica odbora podsjetila je da postoji Strategija razvoja ženskog poduzetništva u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2014., 2020. godine kojoj je glavni cilj poboljšati omjer između poduzetničke aktivnosti muškaraca i žena. Dakle, krajnji cilj im je povećati broj žena poduzetnica, vlasnica poduzeća, odnosno obrta. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova ocijenila je kako je u posljednjih godina napravljen iskorak zahvaljujući između ostalog i većem informiranju i educiranju žena za poduzetničke projekte. Nakon rasprave članice odbora jednoglasno predlažu Hrvatskom saboru da donese zaključak kojim se prihvaća Godišnje izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu. Hvala.
Hvala vam lijepa. I sada bih otvorio raspravu. Prva će ona biti uvaženog zastupnika Vladimira Bileka u ime Kluba zastupnika Bandić Milan 365 – Stranka rada i solidarnosti zastupnika nacionalnih manjina Ermine Lekaj Prljaskaj i Vladimira Bileka.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani izvjestitelji. Pa Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije u ovom je Godišnjem izvješću sveobuhvatno predstavila rezultate svog rada iz 2014. godine kojima temeljem prezentiranih rezultata u biti nameće se zaključak kako je agencija u stvarnosti realizirala definirane planove i zadane ciljeve. Ono što i kroz koje smjernice su se radile, znači agencija je davala jamstva koja su bila podrška pokretanja novih poduzetničkih, mikro kreditiranje gdje su bili najpovoljniji krediti za mikro poduzetnike, bespovratne potpore koji su bili poticaji za perspektivne projekte, podrška inovacijama i istraživanju i razvoju, EU projekti i podrška razvoja korisnicima, te poticanje investicija i unapređenje investicijskog okruženja. Bio je tu nastavak kvalitetne institucionalne podrške poticanja malog gospodarstva, samozapošljavanje i otvaranje novih radnih mjesta, te poticanje izvoza i inovativnosti. To su bile glavne smjernice u radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Strateškim spajanjem s poslovno-inovacijskom agencijom BICRO-om. Djelatnost agencije dodatno je proširena na potporu inovativnim i tehnološki usmjerenim tvrtkama u Hrvatskoj i usmjerena na razvijanje i koordiniranje mjera nacionalne politike vezane uz inovacije i potrebne financijske instrumente s krajnjim ciljem motiviranja privatnog i javnog sektora za ulaganja u istraživanja i razvoj. Nastavljen je program jamstava HAMAG BICRO-a koji tvrtkama bitno olakšava pristup kapitalu. Ovaj program prepoznat je kao prvoklasno sredstvo osiguranja za banke, a njegov učinak najbolje se očituje u otvaranju novih radnih mjesta, te zadržavanju postojećih. Tu je i vrlo atraktivan program mikro kreditiranja kojim se poduzetnicima početnicima omogućuje brzi i učinkoviti izvor financiranja posebno u svrhu samozapošljavanja. Početkom 2014. godine započela je provedba Sporazuma o kontra jamstvima sa Europskim investicijskim fondom čime se značajno osnažilo jamstveni potencijal HAMAG BICRO-a za tvrtke početnike i smanjio rizik za cjelokupni portfelj agencije. Poduzetnički impuls 2014. korigiran je i pojednostavljen u odnosu na prethodnu godinu, a sve u cilju olakšanja postupaka prijave poduzetnicima. Imajući u vidu te primjedbe i poteškoće poduzetnika iz 2013. godine u procesu dodjele bespovratnih potpora tijekom 2014. godine smanjen je obujam tražene dokumentacije i minimalizirani su troškovi. Istovremeno povećana je transparentnost razmjene informacija i savjeta i te godine, znači 2014. politika dodjele bespovratnih sredstava nastavila se u smjeru poticanja manjeg broja kvalitetnih i inovativnih projekata potporama koje su usklađene s projektima i s projektnim prijedlozima. U cilju nastavaka pružanja podrške inovacija i visokoj tehnologiji, HAMAG BICRO je potencijalnim inozemnim ulagačima promovirao brojne mogućnosti, pogodnosti vezane uz ulaganja u Republiku Hrvatsku. Izrađen je i investicijski katalog inovativnih projekata koji sadrži pregled inovativnih i visoko tehnoloških tvrtki zainteresiranih za vlasničko povezivanje sa institucionalnim i strateškim ulagačima, te opis njihovih projekata. Također je napravljen i pregled poduzetničkih potpornih institucija za start up tvrtki u vidu poduzetničkih inkubatora. Izravna komunikacija s poduzetnicima, organiziranje poduzetničkih foruma, radionica i predavanja s ciljem poticanja dijaloga i analize postojećeg stanja u malom gospodarstvu omogućili su agenciji prilagodbu postojećih instrumenata financijske podrške potrebama poduzetnika u cilju ostvarenja pozitivnih učinaka na razvoj hrvatskog gospodarstva. Objedinjavanjem tog velikog znanja i iskustva u području inovacija, zaštite patenata, istraživačkog rada, te suradnje s tehnološkim i akademskom zajednicom s jedne strane i učinkovitog financijskog sustava podrške za subjekte malog gospodarstva s druge strane hrvatski javni sektor je bitno osnažen pozicioniranjem novonastale agencije u području malog i srednjeg poduzetništva. Moram reći da se pridružujem pohvalama na rad agencije HAMAG BICRO-a s tim da mogu reći da imam jednu preporuku, jer ne mogu se oteti dojmu kad sam pregledavao vaša izvješća i kad smo vidjeli opis, detalje kud su otišli, znači stvarno su sve razmjerno. Evo bili smo, imali smo izvješće i ovdje Odbora o ravnopravnosti spolova gdje smo vidjeli da se stvarno gleda i taj dio rodne pripadnosti i kreditiranja mladih žena poduzetnica. Međutim, vidjevši da recimo od Zagreba prema istoku jako je malo i jako je mali udio ljudi poduzetnika, OPG-a ili projekata koji su dobili svoj dio. Na neki način ne mogu reći, mislim da su i u ovom dijelu Hrvatske, prije svega pričam o Slavoniji i istočnoj Hrvatskoj kvalitetni poduzetnici, poljoprivrednici sa dobrim idejama, sa vjerojatno i inovativnim idejama koje bi se mogle, znači ovdje progurati, vjerujem da ste radili prezentaciju svojih programa i projekata, ja bi vas molio da možda malo pojačamo taj dio upravo u ovom djelu RH, ne možda samo u velikim gradovima kao što su Osijek ili neka središta, nego da to bude u manjem gradovima kao što je Bjelovar, Daruvar, Našice kao bismo podigli i taj dio Hrvatske koji nam stvarno kaska i u regionalnom razvoju i za svim ostalim. Ali ono što moram reći da je brojka od 2000 novih radnih mjesta hvalevrijedna i zato će svakako naš klub podržati ovo vaše izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći na redu je uvaženi zastupnik Gordan Maras u ime kluba SDP-a.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Da kažem evo na početku da ćemo podržati ovo izvješće i rad HAMAG-a u proteklom razdoblju a za to postoji više razloga. Prvenstveno agencija koja se profilirala među malim i srednjim poduzetnicima kao agencija gdje možete dobiti jamstvo koje u banci vrijedi i 27 kreditnih institucija u RH koje surađuju sa HAMAG-om to potvrđuju. Znači to je nešto što je najveća vrijednost. Znači ukoliko dobijete jamstvo ili 50 ili 80% znate da ćete moći to jamstvo kvalitetno iskoristiti u kreditnoj instituciji i da oko toga neće biti nikakvih problema. To je jamstvo na prvi poziv i ono će biti kvalitetna i kvalitetnije osiguranje nego nekada kada dajete vlastitu nekretninu odnosno zalog za ono što banke inače traže. Ono šta je bitno istaknuti da je aktivnost HAMAG-a vrlo velika i kad kompariramo iz godine u godinu u 2014.je nešto pala ali ukupno 1 milijardu i 200 milijuna izdanih jamstava i tisuće i tisuće poduzeća koje su koristile ta jamstva u proteklom periodu govori da je dobar posao napravljeno. 2011.bilo je stotinjak jamstava sada smo evo vidimo oko 300, a 2015.godina uvjeren sam da će biti još i više jer se konstantno širi i program i mogućnost koji prati HAMAG BICRO tako da s obzirom da je u 2015.uvedeno je mikrokreditiranja, bit će jako puno jamstava upravo za ove najmanje tvrtke koje smo htjeli poduprijeti sa takvim jednostavnim i jeftinim i brzo odobravajućim kreditima. Ono šta je također bitno za napomenuti da je HBOR kvalitetno pratio i ne samo banke nego i Hrvatsku kreditnu instituciju, odnosno banku za obnovu i razvoj. Vi vidite da su u svim programima upravo HBOR je na pravom mjestu. Nažalost nekada i dominira odnosno ne nekada nego uvijek dominira i u ovom djelu isplaćenih aktiviranih jamstava što govorio da je HBOR sam po sebi taj koji preuzima kredite sa velim rizikom i projekte sa većim rizikom. I sa te strane u biti HAMAG stoji iza jako puno tih sa svojim jamstvom tih kredita koji su aktivirani u HBOR-u. Nažalost ima projekata još koji se vuku iz 2007., 2008.evo kolega Lovrinović je otišao, ali nekih i projekata koji možda nisu bili ništa drugo nego politički inicirani poput poljoprivrednih projekata, formiranja farmi, svinjogojstvo, stočarstvo i tih projekata koje su mnogi bili upitnog temelja i na kraju HAMAG preuzima odgovornost za te projekte. Ono šta mi je drago da se ovdje istaknulo uz jamstva da se profilirao i poduzetnički impuls i projekti koji su išli preko HAMAG-a odnosno dodjela bespovratnih sredstava ne samo ono šta je pratila a to je koje su tvrtke dobile i na koji način se to realiziralo, nego i rezultati. Znači mi imamo uvijek u prilogu ovakvih izvještaja i to koliko je osoba se zaposlilo, znači koliko je naših sugrađana i sugrađanki našlo posao u tim tvrtkama i sa druge strane koliko je porastao prihod i izvoz. I vi vidite u biti kroz ovo izvješće da su opravdani novci koje smo ulagali iz državnog proračuna u projekte jer se ti novci vraćaju kroz zapošljavanje, kroz rast izvoza i kroz rast prihoda. Naravno uz to neizostavni su i programi koji su provođeni u inovacijskom dijelu gdje mnogi projekti koje danas možete gledati po naslovnicama i koji na neki način su na ponos naših malih i srednjih poduzetnika u cijelom svijetu i poput Rimca i nekih drugih su koristili programe koji su išli kroz BICRO ili kroz HAMAG BICRO. Znači imamo jednu agenciju koja sveobuhvatno može pratiti naše male i srednje poduzetnike od poticaja, jamstava pa sve do ovoga ulaganja u inovacije. I plan naravno koji imaju ispred sebe je da budu glavni kanalizator sredstava EU i bespovratnih sredstava koje idu prema našim poduzetnicima i sa te strane ta agencija je zbilja napravila već jedan veliki posao. Ono šta podražavam naravno kao i kolegica Sobol ispred Odbora za ravnopravnost, rodu ravnopravnost Hrvatskog sabora je da mnoge se poduzetnice uključuju u ove projekte i vidjeli ste koji je postotak i onih kojima je odobren i onima koji su se prijavile što je nekad prije nekoliko godina bilo upitno od strane jedne udruge poslovnih žena, ako se ukine program ili programi koji se direktno provode prema ženama poduzetnicama da li će i dalje nastaviti koristiti te projekte? I mi smo se odlučili, odnosno bivša Vlada se odlučila da dodatno stimulira bodovima projekte gdje su se javile žene poduzetnice i na kraju je ispalo da je čak i više projekata usvojeno nego što je to bilo kada je bila specificirana određena sredstva upravo za žene poduzetnice. Tako da i sa te strane smo napravili iskorak i ja bih rekao da je čak i više dodijeljenih sredstava nego šta je u biti u Hrvatskoj registrirano žena poduzetnica što govori u biti da su ajmo reći kvalitetniji projekti i to je na neki način za svaku pohvalu i podršku. Također ono šta me posebno veseli kada vidite strukturu onih koji su dobili jamstvo i koliko je u kojoj djelatnosti izdano jamstava onda vidite u biti da je prerađivačka industrija ona koja dominira. Znači odluka bivše Vlade je da idu, da se sa jamstvima ide prema onima koji stvaraju novu vrijednost, koji zapošljavaju ljude koji su izvoznici. A tu je evo od izdanih potpora 67% išlo upravo prema prerađivačkoj industriji. Sa te strane mislim da se tako treba nastaviti i dalje jer u biti proizvodnja i izvoz je ono šta hrvatsko gospodarstvo diže i šta bi ga trebalo nastaviti dizati i dalje. Uz to apsolutno podržavam i raspravu kolege Bileka da se treba posebna pozornost još više obratiti prema krajevima gdje je relativno manje izdanih potpora ili jamstava a tu se radi o krajevima koji nažalost imaju i manje prijava. Možda treba provesti veći dio vremena ili edukacije za te dijelove Hrvatske. I to nije samo zadatak HAMAG-a ili države, to je zadatak i poslovnog sektora, to je zadatak i asocijacija Gospodarske komore i Obrtničke komore koje dijelom to rade ali većim dijelom ne rade. I sa te strane aktivacija tih institucija je nužno potrebna. A ja mislim da bi bila stimulirana ukoliko bi oni na osnovu toga i ostvarivali svoje prihode. Jer kada ostvarujete prihode po garantiranom sa članarinom principu onda niste baš motivirani da ono što se kaže skačete na prvu loptu ili na glavu i tražite posao okolo. S te strane naravno da inicijativa treba biti i za to da se oni malo više tržišno orijentiraju i onda neće biti potrebno da se traži od HAMAG-a da rade edukacije i od ministarstva, mada ono to i radi i radi svake godine … [[Govornik se ne razumije.]] obiđu se sva sjedišta županija da svi mogu dobiti informaciju, prođe tu 2, 3 tisuće poduzetnika ali trebamo inzistirati na uključivanju većem i ovih asocijacija o kojima sam govorio. Na kraju, i to mi je evo drago da vam mogu pokazati, da vidite, ne da vam mogu pokazati, je to što ovdje imate totalno transparentno tko je dobio jamstvo, preko koje banke, u okviru kojeg programa, sve tvrtke. Znači svih 270 jamstava. Paradoks, a nadovezujem se na točku prije, ovdje su ispisane tvrtke koje su dobile kredite i preko HBOR-a, znači ovdje možemo to vidjeti a HBOR to ne može iz nekog razloga, rekao sam dosta često se izbacila lopta u out. Znači ono kada si pred golom, onda obrambeni igrač ukliže i izbaci u out loput. Tako da se ne napravi ništa. Znači moje pitanje ovdje i stav kluba SDP-a je zbog čega HAMAG to može raditi za iste te kredite kao što je u HBOR-u. I prijedlog kolegama iz MOSTA, vidim da gospodina Lovrinovića nema, ali evo tu su ostali kolege, ako će pisati neki zahtjev ili zaključak, inzistirati na tome, evo vam još jedna potvrda da se može napisati tko je dobio kredit i da se može znati informacija koliko, pod kojim uvjetima, u okviru kojeg programa. HAMAG to radi i za mikro kredite koje je odradio i za jamstva koja je odradio. A rekao sam, mnogi od tih jamstava su upravo vezani za HBOR. I znači paradoks je da s jedne strane u izvješću HAMAG-a vidimo ono što je HBOR odradio a da on to sam ne želi prezentirati. I sa te strane otklonite sve moguće na transparentnosti, sve moguće sumnje da je netko nešto dobio preko veze, da se nekog preferira. Na kraju krajeva, svatko tko ovo pročita, a dostupno je cijeloj Hrvatskoj javnosti jer imamo to i na web stranicama Sabora, svatko može pogledati iz svog grada, iz svoje županije tko je dobio i na kraju usporediti da li je to pravi projekt i da li je projekt u funkciji ili je to netko dobio na neki netransparentan način. I to je najbolja borba protiv bilo kakve sumnje koja se može uvući među nas da je netko politički nekome nešto pomogao. I evo kažem još jednom kolegama iz MOST-a, to je rekao i dobro kolega Vrdoljak, oni to mogu vrlo jednostavno kao dio vladajuće koalicije aplicirati. Nema potrebe se ponašati kao opozicija, predlagati i tražiti da netko to drugi napravi kada možeš napraviti sam. Recimo u okviru prošle točke poslovnička odredba je ta dopuštala da se predloži i zaključak u ime Kluba zastupnika MOST-a, ja sam rekao da bih ja to podržao da HBOR mora javno objavljivati svoje dokumente. Ali kako sada to nije napravljeno vjerojatno, možda je, ne znam, ali ako nije sada onda će na drugoj raspravi biti. Biti će je za 2015. za pola godine rasprava pa se onda to može vrlo jednostavno aplicirati. Znači ovo je nešto što je najbolja garancija da netransparentnosti i ispod žita dodjeljivanja kredita i jamstava i potpora neće i ne smije biti. Naravno da se uvijek može desiti da se neko jamstvo aktivira i to ste vidjeli i u ovom izvještaju ali to je rizik posla. Bitno je da to ne iskače iz određenih okvira. Meni je nažalost simptomatično da najviše toga ide na HBOR ali to je zbog toga što i oni daju po svojoj prirodi posla najrizičnije kredite, tako da i to mogu razumjeti i sa te strane tako treba ja bih rekao izvještavati Hrvatski sabor i dalje. I zato moja pohvala na radu, na transparentnosti i na ciljevima koji su ostvareni jer su bili takvi i planirani. Krenulo se sa 100 jamstava godišnje, sad je to 300 ili nešto malo manje od 300 u 2014. Ova godina 2013. je bila preko 400, a uvjeren sam da će 2015. biti i preko 500 jamstava. I kada zbrojite sve te tvrtke koje su dobile potporu, kada gledate i potpore kroz bespovratne poticaje, kad gledate kredite HBOR-a tu se nađe 5000 tvrtki u proteklom razdoblju koje su na ovaj ili na onaj način poduprte od države. I onda naravno, kao rezultat svega nije ni čudo, da upravo taj sektor je ostvario najbolje rezultate. A govorim o malim i srednjim tvrtkama u 2014. i petnaestoj godini. I bio je neizostavan dio oporavka hrvatskog gospodarstva. I da nije bilo malih i srednjih tvrtki vjerojatno rast BDP-a u 2015. godini ne bi ni vidjeli. Hvala vam lijepo i podrška još jednom.
Hvala. Repliku ima uvaženi zastupnik Ivan Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa imat ću za minutu doslovno priliku puno više govoriti u ime kluba HDZ-a, ali imam samo jedno jednostavno pitanje za gospodina Marasa. To je ipak bio njegov resor, a to je, dakle ovo je bio vaš resor pa je moje pitanje vrlo jednostavno. S obzirom da se svi slažemo oko značaja HAMAG-a i oko onog što je on mogao i trebao doprinijeti hrvatskom gospodarstvu prije svega srednjim i malim poduzetnicima, onda nam objasnite zašto se dogodio dramatičan pad izdanih jamstava 2014. u odnosu na 2013. Dakle, podržavamo to, sve divno, krasno. Ali kako objašnjavate pad i zašto pad kad nikad nasušnija sredstva za srednje i male poduzetnike, odnosno jamstva da bi se dalje koristila sredstva u nekoj banci.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Pa odgovor je jasan. Mislim da je to rečeno i u uvodnom dijelu. Znači, HBOR je imao manju aktivnost u 2014. godini, a kako je najveći korisnik jamstava i to se po izvješću vidi upravo HBOR, onda je bilo i nešto manje jamstava. Ali ono što je bitno za reći, iako je pad bio za hajmo reći tridesetak posto u 2014. godini kada gledamo rad HAMAG-a ono je ipak 250% veći nego što je bio na početku 2011. godine. Znači, krenuli smo sa polazne osnove 100 jamstava. Ali mislim, vi ste poslovan čovjek, vi znate što znači 2 i pol puta povećati posao sa istim brojem ljudi. Pa to je za pljesak sam po sebi. Ukoliko ste dva i pol puta više jamstava napravili, nego 2011. godine to je strašan rezultat. Sa druge strane rekao sam, godinu dana ranije je bilo 400, u 2015. ćete vidjeti bit će više od 5 stotina jamstava. Znači, ova agencija radi pet puta više, 500 posto nego što je radila 2011. godine. I sa te strane, da postoje određene oscilacije. 2014. godina je rekao sam zbog čega je bila nešto slabija, ali je činjenica da je to u biti nemjerljivo više nego što je to bilo prije i da tako treba nastaviti i dalje. I tko god bude, odnosno sada gospodin Horvat ministar poduzetništva i obrta treba mu dati podršku. To je pravi smjer. Znači, na taj način treba podupirati naše male i srednje tvrtke i ovo je jedno vrlo snažno oružje. Jer kad vidite koliko jamstava je izdano, kad vidite koliko potpora je izdano, koliko je tvrtki uključeno u tu priču nitko ne može reći da je to negativna priča. I sa te strane evo, nadam se da će tako nastaviti posao i dalje. Hvala lijepo.
Prelazimo na sljedeću raspravu u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Zamislite gospodine Maras koliki je rast u odnosu na vrijeme kad HAMAG nije postojao? Totalni je rast, ne, broja izdanih jamstava? Jer HAMAG nekad, trebali ste se vratiti u devedeset i neku ili ne znam 2001. No dobro, poštovani predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege pa prije svega bih htio reći koliko je zapravo rad ove agencije bitan za Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo. S obzirom na činjenicu da smo svi zajedno bili u višegodišnjoj krizi, s obzirom na činjenicu da je u međuvremenu ta kriza poprilično devastirali hrvatski privatni sektor posebno srednje i male poduzetnike i obrtnike, a da na suprotnoj strani cijelo to vrijeme od devastiranog privatnog sektora imamo neučinkovit sve veći javni sektor, onda se ne treba pitati kako to da smo zabilježili nevjerojatan rast javnog duga, posljedično pad kreditnog rejtinga i tako u tom začaranom krugu danas imamo nakon Grčke najveće kamate. Ali da se ne ponavljam to sam već rekao malo čast u replici i gospodinu Vrdoljaku. Povrh svega toga Hrvatska i hrvatski poduzetnici su završili kao što znamo u EU. Zašto naglašavam da smo završili u EU zato što naravno da je onda naša nekonkurentnost još i više proteklih godina došla do izražaja. Uzimajući u obzir ovo sve prethodno rečeno onda naglašavam koliki je značaj i ove rasprave i Hrvatske agencije za malo poduzetništvo. Pozdravit ću za početak činjenicu, mislimo da je to dobro da se spojio HAMAG Invest i BICRO. Mislimo da na taj način treba slijediti vjerojatno i neke druge agencije, jednostavno nakon toga mogu biti učinkovitije, a ne manje aktivne. Na to ću doći kasnije. Međutim, neprihvatljivo je objašnjenje gospodina Marasa, a to je da eto HBOR nije bio tu, pa da onda zbog toga je pad izdanih jamstava. Dakle, naglašavam za hrvatsko srednje i malo poduzetništvo, za obrtnike, za sve one koji pokreće posao, za žene poduzetnice apsolutno nikog ne zanima i ne bi trebale zanimat isprike i objašnjenja zašto se nešto nije moglo, nego je to trebalo učiniti. I apsolutno je bespredmetno pričati što je bilo 2004., sedme, desete i jedanaeste. Danas govorimo o usporedbi 2014. i trinaeste. Nadam se da će ono što ste najavili, dakle da će 2015. pokazati ponovno rast. Zašto je to tome toliko bitno? Zato što jednostavno danas veliki dio posebno srednjih i malih poduzetnika nasušno trebaju sredstva, trebaju sredstva, trebaju jamstva države, trebaju dakle podršku vlastite zemlje i to ne samo kroz HAMAG. Ali danas je tema HAMAG. Ako to ne razumijemo počevši od ovog Hrvatskog sabora da ni jedno gospodarstvo u 21. stoljeću okosnica bi trebao biti privatni sektor ne može napredovati ako država, Vlada, administracija, cjelokupna bez obzira na političko opredjeljenje ili svjetonazor ne stoji iza svog privatnog sektora. Danas kada smo punopravna članica EU onda sigurno je da ne možemo naprijed a kamoli onako brzo ili brže nego što smo dosad to činili. Dakle, jedna primjedba, to sam rekao i na odboru možda ne bi bilo loše u budućnosti kolege iz HAMAG-a da stopa aktivacije koja je 2014.dakle za izdana jamstva bila 12,5% samo da se i u pismenom obliku nađe usporedba sa drugim državama jednostavno zato da možemo pratiti koliko ste vi uspješni i učinkoviti što ne znači pritom, ne ciljam na to da bi vas netko sutra treba prozivati jer to bi bilo u suprotnosti s onim što sam rekao, a to je dakle da mislim da HAMAG-a treba preuzeti rizik za hrvatske prije svega srednje i male poduzetnike i obrtnike kao što to treba i HBOR. HBOR raspravu smo imali nedugo. Želim još reći da dakle nažalost brojke pokazuju da su i neke potpore koje su trebale biti dodijeljene prepolovljenje, objašnjenje za to je bilo da nema sredstava u proračunu pa je onda moja primjedba ponovno ista. A to je država Hrvatska bez obzira na političke stranke i većinu se mora odlučiti hoće li podržavati vlastite poduzetnike pa i pod cijenu rizika, a podsjetit ću nas sve i sad ovo naglašavam cijena rizika poslovanja u Hrvatskoj je posljedica onog što nije napravila Vlada, odnosno administracija. Nema tu puno filozofije. Pa ću ponovit. Dakle, posljedica rizika za poslovanje u Hrvatskoj koji je sve veći i sve lošije poslovanje je posljedica, izravna posljedica onog što Vlade su činile ili nisu činile ili su trebale činiti pa nisu a to su reforme. Posebna pohvala vam za dodjelu potpora Vukovarsko-srijemskoj županiji odnosno poduzetnicima tamo kao sanacija zapravo za posljedice poplava. Mislim da je to odlično i mislim da ćemo se složiti da to treba posebno pohvalit. Nadalje, želim još reći da možda to danas nije tema, ali svakako je možda za Hrvatska agencija za malo poduzetništvo ali i za sve nas važna tema kako smo u EU imamo Zakon o javnoj nabavi, mislim da je malo zemalja u EU koje ne nastoje štiti svoje domaće, srednje i male poduzetnike. Ako ćemo sve svesti i svodit stalno, a javni sektor koji je zaista pregolem u relativno maloj hrvatskoj ekonomiji na cijenu, ako će jedini parametar kojim će se javni natječaj od javnih poduzeća pa i javne administracije svodit na to da hrvatski poduzetnici nakon višegodišnje krize opterećeni kamatama i dugovima, moraju biti cjenovno konkurenti koji puta i Kinezima. Pa mislim da je savršeno jasno da ne može se očekivat rast proizvodnje osim u izvozu što je žalosno. Dakle šta sad? Poruka je slijedeća hrvatsku državu ne zanimaju vaši proizvodi, vaše usluge pa vi lijepo odite u Francusku i Austriju tamo prodajte pa je to evo rast izvoza, doći će neki euri. To nije put. Prečesto sam i osobno bio u toj situaciji da te pitaju u stranim državama pa dobro a šta vi radite doma? Pa doma znate ništa. To hrvatsku državu ne zanima. E dakle želim skrenuti na to posebnu pozornost, a posebno kada su u pitanju srednji i mali poduzetnici i obrtnici. Ako o njima država ne brine neće nitko brinuti vjerujte mi. Ja jesam za tržište, tržište je dobro došlo, jesmo u tržišnoj ekonomiji ali da se ne zavaravamo da će netko drugi brinuti za našu ekonomiju i za naše poduzetnike. A od njih očekujemo oporavak i zapošljavanje desetaka tisuća ljudi u slijedećim godinama. Dakle nema tko drugi, sumnjam da će država zapošljavati kako stvari stoje. Evo, na kraju dakle pohvala za trud i rad. HDZ će prihvatiti izvješće. Vjerujemo da će 2015.za HAMAG biti bolja. Hvala.
Hvala. Repliku ima uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Drago mi je da ste podržali izvješće jer se zbilja vidi da su ljudi odradili dobro posao. Ono šta je bitno, bitno je da 2015.godina će biti još i bolja. Znači mi ćemo imati preko 5 stotina jamstava koje će ostvariti HAMAG i sa druge strane čitav niz programa koje HAMAG sada prati Ministarstvu poduzetništva i obrta. Znači mi smo prošle godine imali i novi program subvencija kamata za mikrokredite. Preko 2 tisuće poduzetnika je koristilo taj program, nisu svi uzeli jamstvo HAMAG-a ali jedna velika količina poduzetnika je. Znači treba kombinirati HAMAG, treba kombinirati subvencije koje ima ministarstvo i raditi najbolji mogući efekt. Ono šta je bitno i s čim se mora svatko složiti bez obzira na to da li je nešto palo ili nije, odnosno da li je, morate si postaviti neki … znači ja sam krenuo od 100. To je bilo ono što je bilo 2011. I ja vam mogu reći da ćemo samo u jednoj godini imati ko 5 godina od 2007. do 2011. godine. Pa to je za pohvalu. Znači s te strane evo ja bi volio isto tako da novi ministar kaže ljudima u HAMAG-u očekujem 1000 jamstava godišnje do kraja 2019.godine. Tako sam ja nastupio, rekao sam prvi put kad sam sjeo ljude, rekao imate 100 želim 500. I do toga smo došli. Sada očekujem da se također nastavi pozitivan trend, jer kao što ste rekli to nama treba i kao što ste rekli mali i srednji poduzetnici ne mogu očekivati pogotovo oni najmanji na tržištu da će se prema njima banke ponašati kao majke nego više kao maćehe. I s te strane država mora stati više iza njih. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala. Pa drago mi je da slažemo. Kao što moram reći da prilično često proteklih nekoliko godina, barem kad su bila ekonomska pitanja na stolu, kad je nešto bilo suvislo znali smo mi podržati iz HDZ-a ne samo izvješća. Međutim, kad to tako činite onda očekujte s druge strane barem minimum korektnosti kada iznosite točne podatke, a točni podaci, ja ih sad neću ponavljati ovdje, kada smo kritizirali najčešće smo kritizirali argumentirano. Za svaki tango je potrebno dvoje kažu. A to znači da hrvatsku javnost, a to sam prečesto svjedočio zbunjivat. Kad netko kaže gle, dug je 10 a onda netko kaže i s druge strane 20, pa ajmo mislim konačno prekinuti praksu da se ovdje nadmećemo sa lažnim brojkama. Dakle ajmo uvesti praksu da se ne možemo ne razumjeti oko činjenica i statistike. Jest da statistika često može biti onako kažu laž velika, laž pa statistika ali bez obzira na to postoje institucije u Hrvatskoj državi kojima se još uvijek može vjerovati. Pa onda ajmo, zapravo ja pozivam na to, se ne nadmetati ovdje oko nečega što je svima očigledno. Jer je svima očigledno Državni zavod za statistiku pokazuje jasne brojke i oko zaposlenosti i nezaposlenosti i javnog duga. Pa onda kada nešto kažemo sa ove strane, bez obzira što smo se sada zamijenili pa ste vi u opoziciji, ajmo se držati samo činjenice i argumenta u ovakvim raspravama.
Zahvaljujem. Sljedeća je rasprava u ime kluba HNS-a Liberalni demokrati, uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a će podržati ovo izvješće u nadi da će rezultati za 2015. kao što je i bilo rečeno ovdje i željeno biti bolji. Naime, neću dužiti, čestitke gospodinu Lioviću i njegovom timu na vrlo iscrpnom izvješću. Imao bih samo nekoliko načelnik sugestija primjedaba možda za budućnost i određenih prijedloga što se tiče samog rada agencije u narednim godinama. Krenuo bih vrlo kratko taksativno ću pokušati, da … [[Govornik se ne razumije.]] dobijem, ukoliko mogu dobiti određene, jer imam nekih dilema što se tiče, vidim poglavlje 8., 1.8.2. znači određeni, određeni rizik poslovanja agencije HAMAG BICRO-a postupci predstečajne nagodbe i stečajni postupci pa tu se spominje dolje iznos od nekih 23,5 milijuna kuna. Ne znam u kolikoj mjeri je tu, na taj način preuzimate, da li su to izdana jamstva ili bespovratna sredstva koliko sam uspio pročitati, što je sa tim sredstvima i čiji je to rizik, pretpostavljam rizik agencije odnosno države. Postavljam pitanje kako se je moglo dodijeliti određena jamstva i određena bespovratna potpora poduzećima koji su u tekućoj godini došli u tu situaciju. Nadalje, velim to bi, to postavljam pitanje sa ciljem da agencija u narednim razdobljima, da li da vrši kvalitetniju valorizaciju prispjelih zahtjeva što vjerujem da se radi, vidi se iz, i u izvješću su spomenute i terenske kontrole ali znači da se obrati veća pozornost na taj dio. Ono što bih želio naime, evo pohvaljujem i ove nove projekte i programe koji su aktivirani. Praktički trudite se pokriti sve one potrebe mikro malih, više mikro i malih nego srednjih poduzetnika. Srednji poduzetnici već imaju razvijeniju i svoju infrastrukturu tako da im podrška agencije možda u određenim dijelovima nije niti toliko potrebna. Naime, poglavlje 7 Poticanje investicija u unapređenje investicijskog okruženja. Mislim da je to područje koje bi trebalo, a dolazim iz lokalne samouprave, daleko više raditi na sinergiji sa jedinicama, tijelima regionalne, lokalne samouprave u smislu upravo stvaranja investicijskog okružja. Naime, vjerujem da ste u tim kontaktima spoznali da jedan veliki broj mikro i malih poduzetnika pogotovo ima određene probleme da kažem jednostavno čak u izradi ne samo poslovnih planova, ne samo popunjavanja lista za natječaj, kandidiranja određenih svojih projekata, jer tu se može postići jedan vrlo kvalitetan sinergijski efekt sa jedinicama lokalne samouprave jer vjerujem da velika većina, sredina i općina i gradova ima određene dobre kontakte i ona ima svoje neke lokalne potpore što se tiče povećanja upravo njihove apsorpcijske moći za i da li su u pitanju jamstva, da li su u pitanju bespovratna sredstva ili pogotovo fondovi Europske unije. Ono što bih, velim, molio bih da ukoliko je moguće za, jer slijedi nam izvješće za 2015. neovisno što je već materijal štampan, ali velim, zanima me, upravo ovaj dio, ovih sredstva koje su na neki način izgubljena ili nisu, ukoliko jesu koliko je to kroz predstečajne nagodbe i stečajne postupke. Velim jer znam kakva provjera se mora napraviti da se odobre jamstva ili sredstva i zato mi tu, velim nemam konkretan odgovor na ta neka pitanja. U cjelini ono što bih isto htio spomenuti dosta se govorilo u protekloj godini i '14.-oj i '15.-oj i govori se još uvijek i to nije samo problem hrvatskog gospodarstva, pogotovo malih i srednjih, to je problem i Europske unije, čak je i Europsko vijeće o tome imalo određene zaključke, ciljano školovanje kadrova, iščitavam iz izvješća, određene projekte, međutim, sugeriram daleko direktniji kontakt pogotovo što se tiče strukovnih škola i nadalje učilišta i fakulteta. Upravo konkretnije znači da se ne robuje određenim programima koji vidi se da možda opada interes za njih. Tu očekujem daleko veću inovativnost i osmišljavanje daleko nekih drugih, znači upravo usmjerenih, ciljanih. Konkretno ciljano školovanje za potrebe metaloprerađivačke industrije. Problem je obućarska industrija, dolazim iz kraja Varaždinske županije gdje je prerađivačka industrija relativno dobro razvijena, čvrsto stoji na nogama, međutim nedostaje stručnog kadra. Preporučam da u tom dijelu ukoliko, vjerujem, i vjerujem i znam da imate i znanje i kapacitete sa resornim ministarstvom, ciljano sa strukovnim školama da se ide u konkretne, u razradu konkretnih potpora čak i direktnih i bespovratnih u opremanje, konkretno učionica, đačkih kabineta da li u sklopu strukovnih škola, da li u sklopu tvrtke koja je spremna dati i tehničko osoblje i za dodatnu edukaciju i praksu postojećih. Isto tako, ima nekih jedinica lokalne samouprave koje kroz svoje potpore pogotovo velim mikro, malo, malim poduzetnicima OPG-ima pružaju besplatne usluge osposobljeni su za voditelje EU projekata, za izrađivače poslovnih planova jedinice lokalne samouprave besplatno daju usluge zainteresiranim mikro i malim i srednjim poduzetnicima. Tu pokušajte naći određenu nišu i da se upravo agencija uključi da li kroz potpore, da li kroz sufinanciranje određenih ne znam da li se radi o opremanju, da li se radi o start up poduzetnicima potencijalnim itd. Nadam se da kad ćemo imati raspravu za 2015. da ću dobiti i očekujem naravno odgovore od vas. Velim još jedanput podržat ćemo izvješće i želim da ova 2015., naravno pogotovo 2016. bude izdašnija. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani zastupnici, gospodin Liović. U izvješću se konstatira da je svrha spajanja ovih dviju agencija bilo strateško kreiranje jedinstvenog sustava koji će poduzetima pružiti mogućnost ostvarenja potpora kroz faze istraživanja, razvoja i komercijalizacije projekta na jednom mjestu. No, opće je poznato da je BICRO dok nije bilo dakle spajanje tih dviju agencija plasirao oko 50 milijuna kuna godišnje poduzetnicima za istraživanje i razvoj. Tek su 2015. otvoreni neki natječaji, ali sredstvima Ministarstva znanosti i obrazovanja i to iz zajma Svjetske banke. Također u izvješću navodite da je krajem 2014. u agenciji bilo zaposleno 96 djelatnika. S obzirom da ste krajem 2015. godine u Narodnim novinama objavili natječaj za zapošljavanje na neodređeno za 32 nova djelatnika. Stoga bi da mi odgovorite na dva pitanja: zašto niste alocirali sredstva na programe za potporu inovacijama, istraživanje i razvoj iz proračuna Ministarstva poduzetništva i koji je trenutno broj zaposlenih u agenciji? Hvala.
Zahvaljujem. I sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo htio bih se uključiti u ovu raspravu. Prije svega htio bih pohvaliti i čestitati i zahvaliti sve one ljude, a to je plemenita vještina koji iz ničega su sposobni stvoriti nešto, koji su tu ideju spremni pretvoriti u nekakav projekt i onda to još prodati. I kamo sreće prodati negdje van na vanjska svjetska tržišta. Međutim, Hrvatska na tom putu ima jako mnogo problema još uvijek. Evo spomenut ću samo, citirat ću tj. nešto je objavljeno mislim u Slobodnoj Dalmaciji od strane, znači to je bio intervju sa gospodinom Ivanom Mrvošem izumiteljem pametne klupe. Mislim da problemi ne počinju samo kod nedostatka inkubatora, glavni problem je što ljudi koji imaju ideju ne znaju kome bi se uopće obratili. Kroz zadnjih nekoliko mjeseci često, često mi se preko društvenih mreža javljaju ljudi koji imaju zanimljive ideje, a ne znaju kome bi se obratili i uputili ih na daljnje korake. Oni koji se bave softwareom već se nekako snađu, ali oni koji se bave fizički opipljivim proizvodima hardwareom imaju puno više problema i to govorim iz iskustva. Kaže dalje, da nisam imao očevu radionicu valjda u garaži i alat sumnjam da bi ikada nastala pametna klupa. Stvarni proizvodi zahtijevaju veći tim ljudi, ali i vrhunsku opremu sa kojom ćete izraditi prvih nekoliko prototipova. Ponovno ćete morati izdvojiti određena sredstva da bi uopće dobili proto tipove. Tu navodi dalje primjere o alatu itd. Kraj citata. Znači, ono što je rečeno ovdje ranije. Realni sektor je ono što može izvući našu zemlju i to je nešto što je daleko vrednije u smislu napora od javnoga sektora. Mi moramo, ja apeliram ovdje i prema Vladi i prema HAMAG-u, BICRO-u i drugim institucijama da se napravi nekakav klaster gdje će doći ljudi sa idejom, gdje će im projektantski i konzultantski uredi pomoći da od ideje naprave projekt. Neka se da milijun, dva milijuna kuna, tisuće, dvije tisuće kvadrata, neka se napravi neka radionica gdje će dolaziti ovakvi ljudi, gdje će se raditi proto tipovi i onda ćemo dalje moći raditi proizvode. To je proces koji u Hrvatskoj koliko je meni poznato, a slušam ovakve priče na dnevnoj bazi nije do sada zaživio. Dakle, dajmo tim ljudima koji imaju ideje, koji nešto žele raditi svojim rukama, a to je rijetko kažem opet da rade. Dajmo im da rade, dajmo im novaca, ukrotimo im banke, srežimo im birokraciju, srežimo im korupciju i proglasimo one koji uspiju. Jedan dio naravno neće uspjeti to je isto prirodno, probat će neki drugi puta s nečim drugim, koji uspiju nacionalnim herojima i dajmo im da rade. Evo jedan apel prema institucijama. Što se tiče vašeg izvješća hvala vam na svemu što ste napravili do sada. Hrvatsku čeka još dugi put do razvoja realnog sektora i o tome da se ideje počnu cijeniti, a ne uhljebljivanje i tko zna što u hrvatskome društvu u načelu podržat ćemo vaše izvješće. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Naime, gospodine Sinčiću, kako gospodin Ivan Mrvuš dolazi iz Solina i kako klupa, pametna klupa tzv. pametna klupa koju je on a ima isključivo čovjek i afinitet i volju i rad izumitelj prepoznat uistinu diljem cijelog svijeta. Prepoznat je na način da smo prvu pametnu klupu mi u lokalnoj upravi u Gradu Solinu otkupili od njega i pomogli mu u realizaciji te klupe. I na taj način poslije interesantno je prihvatljiv bio na svim razinama od Hong Konga, Tokija, na svim kontinentima, tražen u Sarajevu, svagdje su instalirane naše klupe ali nažalost kad je tražio zemljište za koje mu je lokalna uprava pomogla da kaže koja čestica zemlje, ali se nalazi u DUUDI-u mora tražiti zahtjev jednostavno je odbijen. Na taj način uistinu je točno to što ste vi kazali, ali vam moramo reći da na razini lokalne uprave je imao izuzetno veliku potporu jer pitanje je što bi i kako bi reagirali i u Sarajevu, i u Rijeci, i Hong Kongu, Tokiju bilo gdje da mi u gradu nismo prvu klupu otkupili i njemu bili poticaj za daljnji razvoj toga njegovog zaista inovativnog proizvoda. Zato i ovdje apeliram na DUUDI da njegov predmet što hitnije riješi jer mnogi, mnogi investitori čekaju za realizaciju njegova projekta. Hvala vam.
Replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Kao što ste primijetili i pohvalili izvješće HAMAG-a, pogotovo pogledajte evo zadnjih nekoliko stranica, odnosno ovi projekti koji su vezani za ulaganje i razvoj u nove tehnologije primjerice … koji ima 32 projekta koje je poduprijet u 2014.godini među kojima su mnoge tvrtke koje se mogu usporediti upravo sa ovom koju ste rekli maloprije. Mi smo i HAMAG, evo to nije spomenuto u ovom izvješću, ali će biti u nekom od narednih, osigurali upravo za ovakve projekte kao što ste spomenuli i … što znači da će ljudi moći dobiti ulaganje u imovinu. Nije potrebno nekada da čovjek dobije zemlju, znači to je trošak, ali treba kapital da krene. Znači on sa kapitalom može krenuti i kupiti zemlju. Znači ja u proteklom razdoblju nisam bio sklon da se zemlje državna samo tako dijeli. Tu mora biti koncepcije, mora biti projekta, mora biti kapitala, mora biti jasna vizija šta će na kraju od toga ispasti. Znači ako tražiš zemlju moraš imati zaokružen projekt i to pogotovo kada se radi o jedinicama lokalne samouprave. Tu smo se nagledali dosta toga u prošlosti gdje su stotine i stotine općina dobivale zemlju od države na kraju tamo nije nikla ni jedna tvrtka. I protiv toga se treba boriti. Jer državna zemlja se također može i otkupiti, ali ako je projekt zaokružen. I sa te strane HAMAG radi BICRO jako puno i tu su neki u raspravi primijetili da smo upravo htjeli i smanjenjem državne administracije, znači mi smo spojili dvije agencije koje sad potpuno pokrivaju male i srednje poduzetnike. HAMAG radi na tim projektima i ima jako puno programa koji mogu biti od koristi našim poduzetnicima što se vidi naravno iz izvješća.
Zahvaljujem. I završno obraćanje u ime predlagatelja je gospodin Darko Liović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene dame i gospodo zastupnici evo izrazito mi je zadovoljstvo što ste danas imali uistinu konstruktivnu raspravu i što ste mahom svi klubovi odlučili podržati izvješće Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu. Evo dozvolite mi da se i referiram na nekoliko pitanja koja ste u svojoj raspravi postavili na koje smatram da sam kao predstavnik institucije dužan dati vam na neki način i odgovor. Vezano za raspravu gospodina Bileka, evo zahvaljujem dakle na podršci vašeg kluba. Pitali ste odnosno postavili ste pitanje regionalne rasprostranjenosti dakle potpora i jamstava. Slažem se s vama. Doista Zagreb kao glavni grad Hrvatske i sjeverozapadna Hrvatska zajedno sa Istrom konzumira ga, ajmo to tako reći, dakle upravo najveći dio jamstava i potpora i naše su aktivnosti upravo usmjerene u smjeru dakle edukacije i u smjeru dakle jače vidljivosti upravo dakle u onim regijama gdje je ta zastupljenost možda manja, gdje je informiranost poduzetnika manja. Moram reći da su naši javni pozivi, odnosno aplikacije sastavljeni upravo na način da favoriziraju ona područja na kojima je stupanj gospodarskog razvoja dakle ispod prosjeka RH tako da se dodjeljuju dodatni bodovi upravo dakle tim tvrtkama koje dolaze sa tih područja. Apsolutno se slažem s vama u tom smjeru treba nastaviti i dalje kako bi ta regionalna rasprostranjenost jamstava i potpora bila što bolja u budućnosti. Vezano za pitanje gospodina Miloševića i kluba HDZ-a u smislu pada broja izdanih jamstava, da jamstava su kao što sam i rekao u uvodnoj raspravi pala, došlo je do pada kreditne aktivnosti poslovnih banaka i HBOR-a. Međutim, kao što sam bio i naveo u pojedinačnoj raspravi, u početnoj raspravi određeni administrativni uvjeti u jamstvenim programima koje smo uveli također su doveli do pada izdanih jamstava. Prije svega kao što sam rekao isključili smo trgovinu kao prihvatljivu djelatnost, onemogućili smo refinanciranje odnosno izdavanje jamstava za refinanciranje kredita kod istih poslovnih banaka, uveli smo strože uvjete odobravanja jamstava u poljoprivredi u smislu neodobravanja jamstava za obrtna sredstva i isto tako onemogućili smo izdavanje od 1.1.2014. godine dakle jamstava za obnovljive izvore energije. Ove dvije posljednje stavke su rezultat zapravo strožih pravila koje je provela Europska komisija u smislu odobravanja državnih potpora. Također slažem se sa gospodinom Miloševićem vezano za Zakona o javnoj nabavi, posebno želim istaknuti da bi HAMAG BICRO i Ministarstvo poduzetništva i obrta upravo u budućnosti kroz Zakon o javnoj nabavi trebalo pronaći instrument poticanja, intenzivnijeg poticanja malog i srednjeg poduzetništva prvenstveno tu mislim na inovativnu javnu nabavu. Vezano dakle za pitanja oko predstečajnih nagodbi gospodina Batinića iz Hrvatske narodne stranke evo dozvolite da odgovori. Dakle, da to nisu predstečajne nagodbe koje su otvorene u godini kada su odobrena jamstva, nego su to zapravo tvrtke kojima je jamstvo bilo odobreno u prethodnim godinama dakle u razvoju od osnivanja agencije praktički dakle od 1994. godine a koje su dakle u 2014. godini za koju se podnosi izvješće došlo u odgovarajuće probleme i dakle u postupak predstečajne nagodbe. Kao što je i navedeno u izvješću ukupno je pokrenuto 23 postupka predstečajnih nagodbi u čemu je HAMAG BICRO isplatio samo po dva slučajeva dakle sredstva, dakle došlo je do aktivacije jamstava dok u ostalih 21 slučaju HAMAG nije izgubio sredstva u predstečajnoj nagodbi. Također, slažem se sa gospodinom Batinićem vezano za projekte edukacije poduzetnika i uvođenja edukacije za strukovne škole, dakle apsolutno HAMAG BICRO zajedno sa svojim stručnjacima treba biti intenzivnije prisutan u tom području. Vezano za pitanja gospodina Sladoljeva, evo dozvolite isto tako da odgovorim na pitanje vezano za potpore inovativnom procesu. U 2014. godini su bile kroz program RAZUM i kroz program POC, dakle plasirana odgovarajuća sredstva, dakle riječ je o iznosu od 18 milijuna kuna. U 2015. godini taj iznos ugovorenih sredstava popeo se na 32 milijuna kuna. Ono što moram reći, slažem se s vama, dakle inovacije su temelj razvoja Republike Hrvatske i sasvim sigurno da bespovratna sredstva treba usmjeriti prema inovacijama. Upravo u tom smjeru ono što je i rečeno, Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije je uložila sredstva u dva fonda rizičnog kapitala. Jedan je dakle ENIF, riječ je o regionalnom fondu kojeg je osnovala dakle Europska komisija zajedno sa zemljama jugoistočne Europe gdje je Hrvatska dakle prva zemlja iz tog prstena koja je uplatila sredstva upravo dakle za inovativne projekte, za inovativno poduzetništvo. Također, zajedno sa Svjetskom bankom razvili smo, odnosno razvijamo venture capital fond, fond rizičnog kapitala koji će isključivo biti namijenjen inovativnom poduzetništvu. I to 2,5 milijuna eura u idućem periodu dakle za onu tzv. SID fazu i otprilike negdje oko 20 milijuna za inovativno poduzetništvo. Što se tiče pitanja oko broja zaposlenih, na dan 31.12.2015. godine broj zaposlenih u agenciji je porastao kao što ste rekli sa 96 na 119 zaposlenih. U smislu povećanja broja zaposlenih na temelju dakle Uredbe Vlade Republike Hrvatske o raspisivanju natječaja u onim agencijama koje će biti nadležne za provođenje strukturnih fondova Europske unije. HAMAG BICRO u ovom trenutku je bio potkapacitiran, odnosno u ovom trenutku još uvijek je potkapacitiran. Dakle i ono što je Vlada Republike Hrvatske donijela kao uredbu jest da se u godinama 2016. i 2017. također sukladno mogućnostima proračuna uvedu i dodatni kapaciteti kako bi se što bezbolnije i što brže moglo rješavati pitanje apsorpcije sredstava i strukturnih fondova Europske unije. I naravno vezano na pitanje gospodina Sinčića i pitanje informiranosti poduzetnika, apsolutno se slažem s vama dakle HAMAG BICRO treba biti još vidljiviji među poduzetnicima, treba se intenzivirati prisutnost na terenu. Mi to pokušavamo, mi to radimo, međutim i kapaciteti koje imamo nas u tome ograničavaju. Što se tiče dakle konkretnog poduzetnika, dakle spomenuli ste tvrtku BANKO nažalost tu je i bilo odgovarajućih problema u toj tvrtci koja je također završila u predstečajnoj nagodbi. Ali konkretno, ta tvrtka dakle dobila je i jamstva i bespovratnu potporu od HAMAG BICRO-a tako da vjerujem da on nije imao problema po pitanju informiranosti naših programa. Ali svi drugi poduzetnici, apsolutno se slažem s vama trebali su i moraju biti informirani o tome, više o tome dakle što i kako radi HAMAG BICRO. Ja vam se još jednom zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i zahvaljujem što ćete usvojiti izvješće HAMAG BICRO-a za 2014. godinu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Lioviću. Time smo završili sa raspravom. Zaključujem raspravu. I određujem stanku do 15 sati kada ćemo nastaviti sa sljedećom točkom. Hvala.
Sljedeće je Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu.". Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 105 glasova za, 12 suzdržanih. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovane kolegice, kolege zastupnici nastavljamo sa zasjedanjem. Sljedeća točka na dnevnom redu je - Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2014. godinu Podnositelj izvješća je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti temeljem članka 13. Zakona o elektroničkim komunikacijama. Materijal ste primili u pretince. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Izvješće odbora ste primili na sjednici. Želi li podnositelj izvješća dati dodatno obrazloženje? Da. Gospodin Dražen Lučić, predsjednik Vijeća. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici dobar dan. Godišnje izvješće HAKOM-a sadrži izvješće o aktivnostima na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih i željezničkih usluga, odnosno aktivnostima na tri područja koje HAKOM regulira, te izvješća o financijskom poslovanju HAKOM-a u 2014. HAKOM je sredinom 2014. promijenio ime u Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti. Naime, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, te novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga koji su stupili na snagu 16. lipnja 2014. Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga pripojena je Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije u novostvorenu Hrvatsku regulatornu agenciju za mrežne djelatnosti. S obzirom da je Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga pripojena HAKOM-u sredinom godine u ovom izvješću uključene su i aktivnosti Agencije za zaštitu tržišta željezničkih usluga, te aktivnosti HAKOM-a na ovom tržištu. Skraćeno ime HAKOM zadržano je zbog prepoznatljivosti kako u zemlji, tako i u inozemstvu. Što se tiče financijskog poslovanja HAKOM-a u 2014. istakao bih da HAKOM nije korisnik državnog proračuna, nego se financira naknadama od tržišta koje regulira, a računovodstvo vodi u skladu sa Uredbom o računovodstvu neprofitnih organizacija, Zakonom o elektroničkim komunikacijama, Zakonom o poštanskim uslugama i Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga. Prihodi i rashodi se iskazuju prema načelu nastanka događaja neovisno o naplati ili plaćanju. HAKOM u 2014. nije ostvario nikakve financijske gubitke. Naime, vlastiti rashodi HAKOM-a su u potpunosti pokriveni kroz redovne prihode koje je HAKOM uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske prikupio na tržištima za koje je nadležan. Uz to su materijalni rashodi za radnike HAKOM-a u 2014. bili manji nego u 2013. iako je HAKOM tijekom godine pripojen ARTZU, a pripajanjem ARTZU-a na kraju godine nije povećan ukupan broj zaposlenika dok je tijekom godine normalno bio veći nego što je to bilo prije toga u HAKOM-u. HAKOM je 2014. provodeći društveno-odgovornu regulaciju tržišta vratio tržište elektroničkih komunikacija preko 30 milijuna kuna ulaganjem u mrežu, aplikacije i usluge, te … [[Govornik se ne razumije.]] računalnu opremu. Ulaganja su dio vlastitog HAKOM-ovog programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa interneta na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima. Isto tako, navedeni projekti osim širenja dostupnosti brzog interneta u Hrvatskoj na područja gdje to do sada nije bio slučaj kao dodanu vrijednost imaju pozitivan učinak na razvoj gospodarstva u Republici Hrvatskoj i izvan područja elektroničkih komunikacija. Hrvatske tvrtke koje su dobile posao natječajima u sklopu provedbe programa zaposlili su nove radnike, te dobili reference za obavljene poslove u državama članicama EU. Ukupni ostvareni prihodi HAKOM-a u 2014. iznose nešto preko 87 milijuna kuna i veći su od planiranih za oko 5%. Prije svega zbog dodjela drugog dijela digitalne dividende, te dodatnog raspoloživog frekvencijskog spektra u području od 1800 mega herca. Ukupni rashodi HAKOM-a u 2014. iznose oko 120 milijuna kuna i niži su od planiranih za preko 16%. Od financijskim planom predviđenim 44 milijuna kuna za kapitalne donacije za program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima, te za projekt uklanjanja smetnji i poboljšanja prijama televizijskim gledateljima potrošeno je nešto preko 30 milijuna kuna. Ostatak ušteda ostvaren je dobrim gospodarenjem HAKOM-a posebno što pripajanju ARTZU-a, HAKOM na kraju godine nije ukupno povećao broj zaposlenika, a troškovi pripajanja su bili minimalni. Do računovodstveno negativnog rezultata poslovanja dolazi se zbog toga što se Financijskim planom za 2014. kapitalne donacije kao i dio ulaganja i rashoda HAKOM-a financiranih iz prikupljenih sredstava iz 2013. koji su u skladu sa Zakonom o trgovačkoj komunikacijom prenijeti u 2014. i nisu financirani iz redovnih prihoda u 2014. godini. Ukupna ulaganja HAKOM-a za 2014. iznose nešto preko 13 milijuna kuna i na razini su ulaganja iz 2013. Višak prikupljenih sredstava koji se u skladu sa financijskim planom prenose u 2015. iznosi nešto preko 40 milijuna kuna, a ta financijska sredstva su se prvenstveno koristila u 2015. za program potpora razvoja širokopojasnog pristupa u ruralnim i slabije razvijenim područjima. U skladu s važećim zakonskim odredbama HAKOM je 2014. naplatio oko 650 milijuna kuna prihoda u korist državnog proračuna Republike Hrvatske i to s osnove naplate naknada za pravo uporabe ... [[Govornik se ne razumije.]] spektra, adresa i brojeva, te naknade za ovlasti i dozvole. Proces naplate je bio otežan zbog brojnih predstečajnih nagodbi dionika na tržištu elektroničkih komunikacija, a tijekom 2014. je pokrenuto ukupno 68 ovršnih postupaka u vrijednosti od oko 700 tisuća kuna od čega je naplaćeno nešto preko 600 tisuća kuna. Što se tiče aktivnosti na tržištima koje HAKOM regulira istakao bih da je HAKOM u 2014. nastavio rad na ostvarenju regulatornih ciljeva i načela na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga, a od sredine 2014. željezničkih usluga. Ciljevi i načela obuhvaćaju zaštitu tržišnog natjecanja, zaštitu korisnika usluga, te učinkovito upravljanje ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima kao što se radi o frekvencijskom spektru te adresni brojevni prostor. A utvrđeni su godišnjim programom rada HAKOM-a za 2014. Naglasci u radu Hakom-a stavljeni su na promicanje djelotvornih ulaganja, inovacija uz osiguravanje tržišnog natjecanja i poštivanja načela nediskriminacije, promicanje regulatorne predvidljivosti, sprječavanje diskriminacije u postupanju prema operatorima, osiguranje visoke razine zaštite korisnika te učinkovito upravljanje neograničenim nacionalnim prirodnim dobrima. Poseban naglas stavljen je na razvoj širokopojasnog pristupa internetu i povećanju ulaganja u infrastrukturu i nove tehnologije na tržištu elektroničkih komunikacija kao na dosljednu primjenu Zakona o poštanskim uslugama, te Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga u svrhu što brže i potpune … ovih tržišta kao djela jedinstvenog tržišta EU. Na tržištu elektroničkih komunikacija u 2014.osnovni prikup svih operatera od 11 milijardi 333 milijuna kuna te ulaganje od oko 1,9 milijardi kuna što je u usporedbi sa 2013. pad oko 6% u prihodima, odnosno čak 22% u odnosu na ulaganja u 2013. godini. Uzrok, odnosno uzrok ka daljnjem padu ukupnog prihoda ovog tržišta ima više. Po mišljenju HAKOM-a temeljenom na sličnim primjerom u svijetu ključni uzroci pada ukupnog prihoda su prije svega povećana konkurencija na tržištu gdje korisnici usluge sada koriste znatno više nego prije, a ukupno plaćaju niži iznos jer se jedinična cijena usluga smanjila. Osim toga, uzrok leži i u recesiji u zemlji i u okruženju te višegodišnjoj štednji operatora u pogledu ulaganja i inovacija u mreži. Tržište elektroničkih komunikacija je pravovremeno i u potpunosti bilo spremno za ulazak RH u EU, no prihod operatora u RH je pao i zbog automatske primjene nižih cijena roaminga te veleprodajnih cijena reguliranih na razini EU a čiji se negativni učinak prvi puta ogledao na cijelu godinu na 2014. Isto tako korisnici sve više koriste besplatne komunikacijske usluge temeljene na pristupu internetu kao što su Skype, Viber, WhatsApp, ali i druge slične usluge i time se smanjuje prihod od klasičnih usluga poput javne govorne usluge, SMS ili MMS. Nadalje, negativnim pokazateljima u 2014.u području prihoda operatora iznimno su doprinijele i predstečajne nagodbe, neki od operatora mreža nepokretnih komunikacija kao i višestruko veće naknade za uporabu frekvencija koje su u 2014. morali platiti operatori mreža pokretnih komunikacija. Usprkos svim poteškoćama u poslovanju tijekom 2014. niti jedan operator nije prestao s radom. Spašena su radna mjesta velike većine zaposlenih u sektoru i tržište je u cjelini ostalo stabilno uz vrlo visoku zaštitu krajnjih korisnika. Činjenica je da tržište elektroničkih komunikacija u RH tijekom 2014.je obilježio dalji razvoj širokopojasnih usluga i porast prihoda od pristupa internetu što je samo potvrda gornjih teza. Naime, prihod od usluga pristupa internetu povećan je za oko 28% u odnosu na 2013., a udjel u ukupnom prihodu tržišta elektroničkih komunikacija narastao je sa oko 21% na preko 28%. Međutim, zbog navedenog uzroka taj rast nije bio dovoljan za kompenzaciju pada prihoda od ostalih usluga. Ono što ohrabruje da je u 2014.došlo do porasta interesa operatora za inovacije, odnosno za implementaciju novih tehnologija pa je tako pokrenut niz pilot projekata kojima su se ispitivale mogućnosti tih tehnologija. Također, operatori mreža pokretnih komunikacija su kupili i dodatni radiofrenvecijski spektar radi potrebe za većim kapacitetom što je osim stvaranja preduvjeta za rast donijelo i nove znatne prihode u državni proračun. Napomenuo bi da samo od digitalne dividende državni proračuna je bogatio za preko milijardu kuna. Prema gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreže nepokretnih komunikacija RH spada u grupu slabije razvijenih zemalja u usporedbi s dugim zemljama članicama EU, a prema gustoći priključaka u mrežama pokretnih komunikacija u grupu razvijenih zemalja. Bez obzira na porast broja korisnika postoji prostor za još snažnijim rastom u ovom segmentu, a posebno u području svjetlovodne pristupne mreže. Navedeni je rast u RH je nužan između ostaloga i zbog opasnosti da se produbi digitalni jaz između RH i razvijenih zemalja članica EU. U RH je prisutna značajna regionalna neravnomjernost u broju i gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu u mreži nepokretnih komunikacija te ova činjenica predstavlja trenutno veći izazov od povećanja gustoće priključaka na nacionalnoj razini. Regionalna neravnomjernost je tijekom 2014.donekle ublažena ulaganjima u ruralna područja i otoke kroz HAKOM-ov program potpora kao i regulatornim mjerama te dodjelom digitalne dividende i uvođenjem LTE tehnologije u mreže pokretnih komunikacija. HAKOM-ov program za razvoj širokopojasnog eko sustava u ruralnim područjima, odnosno HAKOM-ov program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima uvršten je i u provedbeni program strategije razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje od 2014.do 2015. Cilj i namjera potpore je uravnoteženje regionalnog razvoja, spajanje ciljanih skupina kao što su školske, zdravstvene i javne ustanove, na mreži širokopojasnog pristupa internetu te uvođenje aplikacija i usluga koje dinamiziraju gospodarstvo i poboljšavaju kakvoću života na spomenutim područjima. HAKOM je dio sredstava iz programa razvoja širokopojasnog eko sustava, javni natječajima namijenio za razvoj širokopojasnog pristupa internetu na područjima jugoistočne Slavonije, tzv. periferiji koje je bilo pogođeno katastrofalnim poplavama u svibnju 2014. Do kraja 2014.je obnovljena elektronička komunikacijska infrastruktura, bitno je poboljšan širokopojasni pristup internetu te su razvijene neke od E aplikacija koje su uz darovanu krajnjekorisničku opremu prvi put primijenjene upravo na ovom području u sklopu pilot projekata. Tijekom 2014.je došlo do blagog porasta priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem mreža neprekidnih komunikacija uz znatan porast podatkovnog prometa. Broj takvih priključaka u mrežama pokretnih komunikacija se statistički smanjio prije svega zbog toga što strani turisti koriste prednosti niskih cijena EU roaminga pa više ne kupuju kartice hrvatskih operatora u tolikom broju. Drugi razlog je taj što u RH danas 4 od 5 krajnjih korisnika u mrežama pokretnih komunikacija imaju pametni telefon, smartphone i tarife koje uključuju znatan podatkovni promet pa im je sve manje potreban poseban priključak za širokopojasni pristup internetu u mrežama nepokretnih komunikacija. Od pozitivnih pokazatelja na tržištu vrijedi izdvojiti znatan porast korisnika paketa usluga, preko 20% kao i porast udjela ostalih operatora u odnosu na …/Govornik se udaljio od mikrofona./… pristupu internetu putem mreža nepokretnih komunikacija. Udjel TELE2 kao najmanjeg od tri operatora mreža pokretnih komunikacija si je približio 20% tržišta a porastao je i prihod od najma mreže i vodova za oko 10% što su sve potvrde tržišnog natjecanja i ispravnih regulatornih odluka HAKOM-a. Sveopća digitalizacija odašiljanja tv sadržaja dovela je do rasta tržišta prijenosa tv programa uz plaćanje naknada. Tako da na kraju 2014. gotovo polovica kućanstava u Republici Hrvatskoj je koristila uslugu prijenosa tv programa uz plaćanje naknade nekom od operatora. To pokazuje da su građani bez obzira na smanjenu kupovnu moć i činjenicu da već plaćaju jednu tv pristojbu HRT-u spremni platiti i dodatni tv sadržaj. Iako je komunikacija između strojeva kao dio interneta stvari područje koje se nalazi u početnoj fazi značajnijeg rasta a za koje se procjenjuje da će do 2020. obuhvatiti čak do 10 milijardi uređaja širom svijeta, HAKOM je već sada planom numeriranja odredio odgovarajuću numeraciju za ove usluge. Od novih usluga, posebna pozornost u pripremi regulatornog okvira je dana računarstvu u oblaku kao jednoj od najbrže rastućih grana u današnjem svijetu informatičko komunikacijskoj tehnologiji. Veliki dio poslova u svezi kontrole spektra ponovno se odnosio na mjerenje radiofrekvencijskog spektra koji pripada Republici Hrvatskoj a kojeg neovlašteno koristi Italija ne samo na području Istre nego na čitavom priobalnom području Republike Hrvatske. Tijekom 2014. provedena su opsežna mjerenja diljem obale i otoka kojima je cilj bilo praćenje i identifikacija smetnji iz Italije. Mjerenja su rezultirala slanjem novih 669 međunarodnih prijava smetnji administracije Italije a Italija nije uklonila ili riješila niti jednu od tih smetnji prijavljenih tijelom 2014. HAKOM se zbog ovog problema obratio kako Europskoj komisiji, tako i Međunarodnoj telekomunikacijskoj zajednici ITU, samostalno i u suradnji sa nadležnim ministarstvima Republike Hrvatske. Prve konkretne rezultate otklanjanje smetnji iz Italije može se očekivati polovicom 2016. jer 30. travnja ove godine stupa na snagu novi frekvencijski plan u Italiji a to je posljedica izravnog pritiska Republike Hrvatske. Kontrola … [[Govornik se ne razumije.]] spektra je uključivala i mjerenja veličina elektromagnetskih polja u svrhu zaštite zdravlja ljudi od njihovog djelovanja na područjima povećane osjetljivosti. Redovito su provjeravani rezultati mjerenja dostavljeni od pravnih osoba ovlaštenih za obavljanje mjerenja elektromagnetskog zračenja. Tijekom 2014. izrađena je i puštena u rad nova pokretno-kontrolno mjerna postroja smještena kod Čilipa na jugu Dalmacije a kupljeno je i zemljište u Splitu za gradnju novog kontrolno mjernog središta. Nadogradnja, uvođenje nove funkcionalnosti te redovito održavanje baze prenesenih brojeva, upravljanje adresivnim brojnim prostorom, inspekcijski nadzor u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te radijske i telekomunikacijske terminalne opreme također su neke od aktivnosti u nadležnosti HAKOM-a koje su 2014. doprinijele uspješnom razvoju tržišta. Regulatorne mjere HAKOM-a u 2014. su imale naglasak na određivanju veleprodajnih uvjeta u skladu sa interesima tržišta Republike Hrvatske i daljnjem razvoju tržišnog natjecanja. Sve su bile bez problema odobrene od strane Europske komisije i uspješno primjenjive na našem tržištu što je veliki uspjeh i još jedna potvrda da je Republika Hrvatska u ovom dijelu bila izvrsno pripremljena za ulazak na jedinstveno tržište Europske unije. Od ostalih aktivnosti HAKOM-a tijekom 2014. treba izdvojiti između ostalog izdavanje potvrda pravog puta, prethodna mišljenja na dokumente prostornog uređenja te posebnih uvjeta gradnje i potvrda glavnih projekata što za izradu baze i elektroničke komunikacijske infrastrukture pridonosi sređivanja u ovom području. U suradnji sa operatorima te jedinicama lokalne i područne samouprave pripremaju se projekti za gradnju, pristup i korištenje elektroničke komunikacijske infrastrukture i mreža što će izravno doprinijeti bržem i boljem korištenju sredstava iz europskih fondova te projektima javno-privatnog partnerstva. Kada pričamo o tržištu poštanskih usluga istakli bi da potpunom liberalizacijom tržišta je preokrenut višegodišnji trend pada ukupnog prihoda na tržištu poštanskih usluga a pojavom novih davatelja poštanskih usluga obogaćena je ponuda novim poštanskim uslugama. Uz smanjenje cijena pojedinih segmenata poštanskih usluga zabilježen je porast broja paketa i usluga sa dodanom vrijednosti uz istodoban pad tradicionalnih poštanskih usluga čime je u Republici Hrvatskoj nastavljen trend prisutan u Europskoj uniji i razvijenim državama svijeta. Davatelji poštanskih usluga u 2014. su prikazali ukupne prihode u iznosu od milijardu i 430 milijuna kuna što je nešto više nego u 2013. a na tržište poštanskih usluga u 2014. broj usluga je bio za oko 1% viši nego na 2013. Od ukupnog broja usluga na tržištu Hrvatska pošta je smanjila u 2014. svoj udjel za oko 1%, na nešto ispod 70%. U međuvremenu je taj udjel porastao na oko 82%. U strukturi svi ostvarenih poštanskih usluga univerzalne poštanske usluge činile su približno 53% svih usluga, ostale poštanske usluge približno 26% a zamjenske poštanske usluge oko 21%. Glavni razlozi porasta ukupnih prihoda i broja usluga su povećani udjel usluga sa dodanom vrijednosti te razvoj e-trgovine koja uključuje paketsku dostavu. Krajem 2014. u Republici Hrvatskoj bio je prijavljen 21 davatelj poštanskih usluga koji je poštanske usluge obavljao na temelju podnesene prijave. Hrvatska pošta je jedini davatelj univerzalne poštanske usluge a pravo i obvezu upravljanja univerzalne usluge na cijelom području Republike Hrvatske stekao je temeljem Zakona o poštanskim uslugama u trajanju od 15 godina. Od najvažnijih regulatornih aktivnosti treba izdvojiti računovodstveno razdvajanje uz reviziju regulatornog izvješća i … [[Govornik se ne razumije.]] modela Hrvatske pošte te izračun neto troška davatelja univerzalne usluge. Navedena aktivnost bila je vrlo značajna s obzirom na to da je održiva univerzalna usluga jedna od glavnih preduvjeta za povećanje kakvoće života u ruralnim područjima Republike Hrvatske. Djelovanje HAKOM-a na tržištu poštanskih usluga je bilo proaktivno provođenjem mjera za očuvanje univerzalne usluge i organizacijom okruglih stolova sa svim dionicima na tržištu te korektivno kroz provođenje inspekcijskih nadzora čime je zapravo usmjereno na regulaciju potpuno otvorenog tržišta sa ciljem stvaranja jednakih uvjeta za sve davatelje a posebno na održivo obavljanje univerzalne usluge. Naglasak pri univerzalnoj usluzi je na kakvoći, cjenovnoj prihvatljivosti i dostupnosti kako bi svi korisnici imali jednako pravo i mogućnost koristit se ovom osnovnom poštanskom uslugom za čije neprekidno obavljanje Republika Hrvatska jamči na cijelom svom području. Vodeći računa o značaju rada poštanskih ureda za kakvoću života u ruralnim područjima, Hrvatska pošta je zadržala više od 300 poštanskih ureda od zakonom i Pravilnikom propisanog minimuma. Tako je na kraju 2014. bilo ukupno 1016 ureda, svega dva manje nego krajem 2013. I ovime je praktično zaustavljeno zatvaranje poštanskih ureda na području Republike Hrvatske. Stupanjem na snagu Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga, izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama HAKOM je polovicom 2014. preuzeo u nadležnost i za tržište željezničkih usluga i počeo proaktivno i korektivno poduzimati regulatorne mjere u cilju promicanja tržišnog natjecanja i interesa korisnika željezničkih usluga. Posredovno između upravitelja infrastrukture, HŽ Infrastrukture i prijevoznika, te operatora uslužnih objekata prije svega i u svezi izvješća o mreži. Liberalizacijom tržišta prijevoza tereta u željezničkom prijevozu pojavili su se i novi prijevoznici, no pojava konkurencije niti je dovela do porasta količine prevezene robe u 2014. niti je povećano korištenje željezničkih usluga, a nije primijećen niti porast konkurentnosti željezničkog prometa u odnosu na ostale vrste prijevoza robe. U 2014. HŽ infrastruktura je iskazala prihode u ukupnom iznosu od oko 155 milijuna kuna što je pad od 24% u odnosu na godinu ranije. Putnički prijevoz bilježi daljnje smanjenje broja prevezenih putnika, a razlozi za to leže između ostaloga u brojnim remontima pruga i starosti voznog parka. Ipak ima i pozitivnih pokazatelja, tako i u obnovi i osuvremenjavanje željezničkih pruga tijekom 2014. je uloženo blizu milijardu kuna. Pozitivan znak je povećanje prosječne brzine prijevoza, te duljine željezničkih pruga na kojima se vozi brzinama većim od preko 100 kilometara na sat. Ovome treba pridodati i povećanje konkurencije na dijelu tržišta željezničkih usluga koje se odnosi na prijevoz tereta kao i HAKOM-ove napore na uklanjanju prepreka u pristupu uslužnim željezničkim objektima. Krajem 2014. je bilo 27 operatora uslužnih objekata, 1 prijevoznik putnika i 4 prijevoznika tereta. U 2015. očekuju se novi, odnosno u međuvremenu su i došli novi prijevoznici tereta tako da ih ukupno ima 6. Zatim novi vozni park HŽ Putničkog prijevoza i daljnje poboljšanje željezničke infrastrukture što su daljnji nagovještaji poboljšanja stanja na tržištu željezničkih usluga. Poseban naglasak u radu HAKOM-a dan je u osiguranju visoke razine zaštite krajnjih korisnika usluga u njihovim odnosima sa operatorima, davateljima usluga i prijevoznicima, te omogućavanjem dostupnosti jednostavnog i pristupačnog postupka rješavanju žalbi korisnika. Kada govorimo o zaštiti korisnika elektroničkih komunikacijskih usluga u 2014. HAKOM je posvetio veliku pozornost preventivnom djelovanju, uputama i savjetima krajnjim korisnicima kako se zaštititi, izbjeći probleme, te stvaranju pretpostavki za otvorenu i jednostavnu komunikaciju s korisnicima. U većini slučajeva korisnici se upućuju na daljnje postupanje, registraciju korisnika za pokretanje postupka rješavanja spora pred HAKOM-om putem internetske aplikacije e-žalbe, a registrirani korisnici imaju mogućnost praćenja statusa prigovora i dobivanja dodatnih informacija kao i slanja dopune i dokumentacije putem navedene aplikacije. Pored toga, HAKOM je nastavio implementaciju programskog sigulatora pod nazivom procjenitelj troškova. Simulator korisnicima pruža potrebne informacije o cijenama javnih komunikacijskih usluga kao i njihovim izmjenama bez kašnjenja u odnosu na ponudu na tržištu. U cilju postizanja visoke razine zaštite korisnika, HAKOM je unaprijedio korisnički alat za mjerenje brzina pristupa internetu tzv. hakometar, a taj alat služi kao dokaz neispunjavanja ugovornih obveza operatora u slučajevima preniskih brzina pristupa internetu. Analizirajući sveukupan broj zaprimljenih prigovora, upita, žalbi ili zahtjeva za rješavanje spora krajnjih korisnika u 2014. može se zaključiti da su korisnici sve više svjesni mogućnosti ostvarivanja svojih prava na objektivan način rješavanjem spora pred HAKOM-om. Smanjenje trenda rasta broja pokrenutih sporova koji su u 2014. bilo 1350, za rashod 2013. kada ih je bilo već gotovo 1700 ukazao je da su operatori usvojili novi regulatorni okvir i doslovno primijenili odredbe novih pravilnika koje je HAKOM donio. Nešto je povećan omjer negativnih odluka HAKOM-a prema korisnicima koji su otvorili spor pred HAKOM-om u odnosu na prethodne godine, a povećanje predstavlja bolju suradnju i komunikaciju HAKOM-a sa operatorima. Naime, to je pokazatelj da se operatori pridržavaju zakona, pravilnika, naputaka HAKOM-a odnosno da u sporovima koji korisnici pokreću pred HAKOM-om operatori u prethodnim stupnjevima žalbe sve češće donose ispravne odluke. Najveći broj prigovora korisnika poštanskih usluga riješili su sami davatelji poštanskih usluga, gdje se svojom učinkovitošću ističe Hrvatska pošta. HAKOM je primio svega 58 zahtjeva, a u 2014. je riješeno 60 sporova. Na temelju mišljenja Povjerenstva za zaštitu prava korisnika usluga usvojeno je ili je djelomično usvojeno samo 13 sporova, a protiv odluka HAKOM-a u 2014. nije pokrenut niti jedan upravni spor. Temeljem odredbi Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga HAKOM je od sredine 2014. preuzeo nadležnost za poslove zaštite prava putnika, te rješavanje prigovora putnika protiv odluka željezničkih prijevoznika. No, niti jedan takav zahtjev nije primljen do kraja 2014. Prigovori koji su upućeni željezničkom prijevozniku odnosili su se većinom na rad osoblja, vozni red i kašnjenje vlakova, a od 1. siječnja 2015. na snazi su odredbe Zakona o inspekcijskom nadzoru u području zaštite prava putnika pa su se tijekom 2015. dobili i prvi prigovori, a moguće sporove HAKOM je, a sporove je HAKOM počeo rješavati na temelju mišljenja Povjerenstva za zaštitu prava korisnika, usluga pri HAKOM-u. HAKOM je pojačao aktivnosti u svezi promicanja zaštite djece prilikom uporabe interneta i elektroničkih komunikacijskih usluga. Posebna pozornost je dana promicanju roditeljske odgovornosti, te propisivanju obveza operatora elektroničkih komunikacijskih mreža prema kojima roditelji mogu zatražiti od svog operatora postavljanje zabrane pristupa sadržajima koji su neprimjereni djeci, ograničenja korištenja usluga s posebnom tarifom i ograničenja potrošnje. Od operatora se kad su djeca u pitanju traži društveno odgovorno ponašanje koje treba biti iznad onog koje je zakonski propisano. HAKOM je u 2014. nastavio sudjelovati u savjetodavnom mehanizmu udruga osoba sa invaliditetom, operatora i HAKOM-a, a osim redovnih aktivnosti HAKOM je financirao izradu tri aplikacije namijenjene osobama sa invaliditetom koje su dovršene u 2014. To su osobni terapeut, prilagođenje internetskih stranica Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo osoba s invaliditetom, te internetsko oglašavanje za osobe sa invaliditetom. U razvoju su aplikacije E fizikalna terapija u kući E kućna njega i E dijagnostika i potpora za djecu sa komunikacijskim teškoćama. U okviru međunarodne suradnje HAKOM je aktivno sudjelovao u radu međunarodnih radnih skupina Europske komisije, zatim u radu radnih skupina na području tržišta elektroničkih komunikacija, poštanskih i željezničkih usluga a izvrsnost rada i značaj HAKOM-a potvrđeni su i pozivima na sudjelovanje na nekoliko važnih regionalnih i svjetskih konferencija na kojima su stručnjaci HAKOM-a održali predavanje. Između ostaloga potpisani su sporazumi o suradnji sa Ministarstvom Južne Koreje i sa regulatornim tijelom iz Turske. U okviru domaće suradnje ističe se vrlo dobra suradnja sa svim ministarstvima, tijelima državne uprave, jedinicama regionalne i lokalne samouprave kao i s drugim regulatornim tijelima i državnim agencijama. Stručnjaci HAKOM-a predstavljali su RH na brojim međunarodnim skupovima i sastancima te sudjeluju u izradi strateških i operativnih dokumenata koje donosi Vlada RH te onih u svezi korištenje europskih fondova. Pored toga treba istaknuti suradnju s fakultetima Sveučilišta u Zagrebu, Splitu i Osijeku. U 2014. … i više programskih aplikacija s fokusom na unaprjeđenje poslovnih procesa, korištenjem internetski orijentiranih tehnologija. Osim aplikacija koje su usmjerene na vanjske korisnike HAKOM je uvođenjem novih informacijskih rješenja i platformi ubrzao interne procese. Uvedeni alati omogućuju učinkovitu suradnju u svakodnevnim procesima regulatora kao i komunikaciju s krajnjim korisnicima pa ih zaposlenici i korisnici brzo prihvaćaju. Najznačajniji programi čiji je cilj bio povećati organizacijsku, individualnu i skupnu regulatornu sposobnost bili su interdisciplinarni poslijediplomski studiji regulacije tržišta elektroničkih komunikacija pri Sveučilištu u Zagrebu, projekt Pogled budućnosti u suradnji s fakultetima iz Zagreba, Splita i Osijeka, te usavršavanje stranih jezika posebno engleskog jezika. Sustav upravljanja kvalitetom ISO9001 se stalno nadograđuje što je potvrdio i drugi nadzor od strane certifikacijske kuće. Na kraju 2014.u HAKOM-u su bila zaposlena 174 radnika uz napomenu da zbog pripajanja sa Agencijom regulacije tržišta željezničkih usluga taj broj radnika je bio tijekom godine znatno viši. Usprkos pripajanju … HAKOM-u nije došlo na kraju godine do ukupnog povećanja radnika a posebno bi istakao da visoku i višu stručnu spremu ima oko 83% radnika gdje prevladavaju inženjeri elektrotehnike koji čine oko trećinu zaposlenih, zatim ekonomisti koji čine četvrtinu zaposlenih a nakon njih pravnici i inženjeri prometa. Više od 60% zaposlenih je mlađe od 40 godina, a prosjek radnog iskustva je iznad 10 godina. Po rodnoj strukturi odnos je gotovo istovjetan. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici hvala na pozornosti i tijekom rasprave i u svojoj završnoj riječi vrlo rado ću odgovoriti na vaša pitanja.
Zahvaljujemo gospodinu Lučiću. Idemo, prelazimo na raspravu. Prvo izlaganje u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ovo izvješće je u skladu sa zakonom upućeno u proceduru i bilo je već na dnevnom redu u proteklom sazivu od 7 mjeseca prošle godine. Čitajući ovaj izvještaj očito je da postajemo sve više nacija interneta ili popularnije nacija surfera koja sve više komunicira mobitelom i sve više gleda televiziju. Iako postižemo sve veće brzine u prijenosima informacija i podataka čini mi se da kao osobe postajemo usamljeniji i sve manje uključeni u društvo. Osnovno pitanje koje se nameće jest možemo li više provesti dan da ne pogledamo što ima novog na portalima, možemo li mirno otrpiti činjenicu da smo taj dan negdje zaboravili svoj mobitel ili da smo ga možda izgubili? Jesmo li kroz godine postali ovisnici o elektroničkim aparatima i komunikaciji i jesmo li postali izrazito potrošačko društvo u ovom segmentu? Zato je ovo izvješće vrlo zahvalno za jednu saborsku raspravu u ulozi agencije u području regulacije tržište elektroničkih komunikacija pošta i od 2014.kako smo čuli regulacije tržišta usluga u željezničkom prometu. Agencija za mrežne djelatnosti u ovim izvješću opisala je vlastitu ulogu u reguliranju tri osnovna područja elektroničke komunikacije, pošta i željeznički promet. Prijašnje rasprave u Hrvatskom saboru na ovu temu dale su određeni učinak tako da danas imamo sažeto statistički jasnije i obrazloženo postupanje agencije u svojim ovlastima. Pitanja koja se nameću a ne znajući što je donijela 2015.u ovom području mogu nas zainteresirati. Da li je agencija opravdala vlastito postojanje? Drugo pitanje, da li je pripajanje Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga HAKOM-u onemogućila i otežala novonastalu agenciju u obavljanju svojih poslova? Da li je novonastala agencija financijski sposobna neovisno funkcionirati iz vlastitih prihoda? I možda najvažnije pitanje da li je agencija iskoristila mogućnosti koje joj stoje na raspolaganju da utječe na razvoj tržišta, da učinkovito štiti interese korisnika, potrošača i naravno interese RH u svim područjima? Da bi dali odgovore na ova pitanja najprije ću se osvrnuti na nekoliko važnih statističkih podataka po svim područjima. Područje elektroničkih komunikacija, na tom tržištu 2014.godine ostvaren je prihod od 11 milijardi i 333 milijuna kuna te ulaganje od 1 milijardu i 879 milijuna kuna što je pad od 6 odnosno 22% u odnosu na prethodnu godinu. U odnosu na 2009.godinu operateri zarađuju puno manje. 2009. je 15,5 milijardi, 2013. 13 milijardi i 300, a 2014. 11 milijardi i 333 milijuna kuna. Ulaganja 2014.rekao sam 1 milijarda i 879 milijuna kuna, broj korisnika u pokretnim mrežama 2011.bio je 5 milijuna i 115 tisuća, broj korisnika u pokretnim mrežama 2015. 4 milijuna i 461 tisuća ili gotovo 650 tisuća ajmo reći priključaka ili mobitela manje. Prihodi teleoperatera u pokretnim mrežama pali su sa 6 milijardi i 900 u 2011.na 4 milijarde i 900 u 2015.godini gotovo 2 milijarde manje. Kad govorimo o udjelima operatera svakako najveći udio i dalje ima HT sa 46,8%, VIP 35,17 i TELE 18%. Roaming 13 milijuna stranaca, turista je u 2014. godini potrošilo 279 milijuna minuta ili u prosjeku svaki stranac negdje 21 minutu, prihod je bio 201 milijun kuna. Dok je 2011. taj prihod bio 201 milijun kuna dok je 2011. taj prihod bio 354 milijuna kuna a razgovaralo se puno manje. 4 milijuna građana Hrvatske potrošilo je roaming u 2014. 75 milijuna minuta i za to platilo 143 milijuna kuna. 4 godine ranije za puno manje minuta plaćeno je čak 354 milijuna kuna. I možda najvažniji podatak, podatkovni promet. 2011. 178 milijuna gigabajta, 2014. 362 milijuna gigabajta gotovo udvostručeno u nepokretnim mrežama, a u pokretnim mrežama sa 3 milijuna i 552 milijuna gigabajta u 2011. na 22 milijuna i 270 milijuna gigabajta u 2014. ili 6 puta više potrošenih podataka. Prihodi su jedino u tom segmentu povećani u odnosu na 2011. sa 2 milijarde i 100 milijuna na 3 milijarde i 200 milijuna kuna u 2014. godini ili gotovo 1,1 milijardu više. Znači dok hrvatski građani imaju sve manje mobitela negdje oko 1,2 po stanovniku, dok se više razgovara i sve više boravimo na internetu prihodi teleoperatera padaju iz godine u godinu, ulažu iznose od 2 milijarde kuna po godini. Jedini pravi iskorak i benefit hrvatskih građana ali i stranaca mislimo na turiste u protekle 4 godine jest samo roaming i primjena uredbe Europske unije koja je počela sa 2014. godinom. Bitka na tržištu teleoperatera je velika i sve više građana prelazi na pretplatničke odnose. Podaci o razvoju i gustoći širokopojasnog pristupa internetu putem nepokretne mreže pokazuje da se nismo puno pomakli od dna ljestvice. Na 25 smo mjestu od 28 država članica Europske unije. U pokretnim mrežama stanje je puno bolje i tu smo na 10.-tom mjestu i iznad prosjeka Europske unije. U segmentu telefonskih usluga u nepokretnoj mreži nacionalni operateri zabilježili su u 2014. ponovno pad prihoda. U posljednjih 6 godina u razdoblju od 2008. pa sve do prošle godine na ovom tržištu prihodi su se smanjili sa 4,6 milijardi, govorimo o nepokretnim mrežama na 2 milijarde i 230 milijuna kuna što predstavlja pad vrijednosti ovog dijela tržišta za oko 50%. Prema podacima za 2014. uslugu televizije, usluga televizije zabilježila je rast prihoda od 9,7%, iznosi 597 milijuna kuna. U dijelu najma mreže i vodova prihodi su u padu u odnosu na 2011. Tu ima jedna mala greška, u grafu piše jedno, u tekstualnom piše nešto drugo na stranici 27. Kada govorimo o elektroničkoj komunikaciji infrastrukture da vidimo što imamo u Republici Hrvatskoj. Trasa kabelske kanalizacije 21 tisuću i 800km, trasa kabela u zemlji 26 tisuća i 300km. Trasa nadzemne elektroničke komunikacijske mreže … [[Govornik se ne razumije.]] tisuće km. Stupova nadzemne elektroničke komunikacijske mreže 210 tisuća. Kada govorimo o uklanjanju elektroničke komunalne infrastrukture i utvrđivanju infrastrukturnog operatora i visine naknade za korištenje nekretnine na koju je postavljena elektronička komunikacijska infrastruktura i druga povezana oprava nivo od 50% ostvarenja ostavlja dojam neučinkovitosti i agencije i operatora. Izvješće je vrlo precizno u dijelu koji govori o baznim postajama, smetnjama kao i poduzetim mjerama HAKOM-a. Tu posebno moramo navesti velike probleme sa kojima se susreću brojni građani i brojne zahtjeve građana da se uklanjaju bazne postaje, međutim, očito da i dalje to ne nailazi na odjek. Postoji veliki prostor za napredak u području pokretnih i nepokretnih mreža i tu je zadatak HAKOM-a, operatera i Vlade Republike Hrvatske da učine dodatne pomake jer mogućnosti i trendovi su jasni kao i dosadašnji nedostaci. A razina od 2 milijarde kuna pa i višegodišnjih ulaganja to može popraviti posebno kada govorimo o ruralnom području Republike Hrvatske i otocima. Žestoka konkurencija donosi pad prihoda operaterima i povoljnije tarife korisnicima, upravljanje mrežom, izgradnja i legalizacija odnosa u dijelu elektroničke infrastrukture prostor je za napredak u sljedećem razdoblju. Ulaganja od 2 milijarde u odnosu na prihode od 11 milijardi i 300 pokazuju da postoji opravdani prostor za još veća ulaganja operatera. Kada govorimo o tržištu poštanskih usluga, uloga i značaj poštanskih usluga, odnosno tržišta poštanskih usluga na globalnom komunikacijskom tržištu značajno se promijenila u proteklom razdoblju. Međutim, poštanske usluge su i dalje vrlo važan čimbenik koji utječe na gospodarski razvoj. Uslijed opće gospodarske krize u Republici Hrvatskoj su pozitivni učinci liberalizacije na određena kretanja i razvoj tržišta, nešto slabije izraženi nego u Europskoj uniji što ne znači da ih nema. Također klasične poštanske usluge sve više su pod pritiskom drugih, modernijih načina komuniciranja što također utječe na rast i razvoj tržišta. Liberalizacija je omogućila dinamičke promjene na tržištu poštanskih usluga odnosno na promjene koje su nastupile prilikom pružanja poštanskih usluga od strane davatelja. Tako je na kraju 2014. bio ukupno 21 davatelj poštanskih usluga što je za 2 manje nego na kraju 2013. pri čemu je tijekom 2014. 5 postojećih davatelja prestalo sa radom a prijavljeno je troje novih davatelja. Univerzalnu uslugu u Republici Hrvatskoj obavljaju Hrvatske pošte kao jedini davatelj koji je to pravo dobio sukladno Izmjenama zakona o poštanskih uslugama i to u trajanju od 15 godina. Na kraju 2014. na tržištu poštanskih usluga bilo je ukupno zaposleno 9 tisuća i 454 radnika koji obavljaju poštanske usluge kod davatelja usluge. Na tržištu poštanskih usluga u 2014. ostvareno je 342 milijuna usluga a Hrvatske pošte i dalje su najveći davatelj sa 239 milijuna usluga odnosno sa 70, nešto više od 70% udjela. U ukupnom ostvarenju univerzalna usluga je najizdašnija sa približno 53%. Svi su oni zaradili u 2014. negdje oko milijardu i 430 milijuna kuna. Kada govorimo o zamjenskim uslugama, obavljalo ih je 6 davatelja koji su ostvarili negdje oko 70 milijuna usluga s prihodom od 136 milijuna kuna a ostale usluge koje se čine nekako najmanje, o kojima je nešto govorio i predsjednik vijeća pokazuju da postoji veliki prostor kad govorimo o pojmu e-trgovine koji se treba i dalje razvijati jer su tu prihodi nekako najizdašniji, iznosili su 575 milijuna kuna. Kad govorimo o Zakonu o poštanskim uslugama i obvezi obavljanja univerzalne usluge stvara se neto trošak koji predstavlja nepravedno financijsko opterećenje za davatelja univerzalne usluge. To je zakonom propisano da bi trebalo nadomiriti iz nekih drugih izvora. Hrvatske pošte izračunale su za 2013. da je taj trošak 149. milijuna kuna, a neovisni revizor 94 milijuna kuna ili 54 milijuna kuna manje. Slijedom toga HAKOM je izdao i odluku kojom je 2014. bilo dužno prikupiti 94 milijuna kuna kako bi se to uplatilo davatelju univerzalne usluge. Na žalost, najveći dio opet i tu je plaćen iz državnog proračuna. Kad govorimo o kakvoći obavljanja univerzalne usluge to je onaj dio koji nas možda nekad i najviše interesira, tiče se slanja pismenih pošiljaka koje pošaljemo danas a dođe nam umjesto za dva dana za osam ili deset dana. HAKOM navodi da je vodio inspekcijske nadzore i da se taj dio na neki način poštuje i da je to više-manje sve pod kontrolom sa manjim problemima u međunarodnom prometu, a bilo je prošle 2014. negdje oko 30574 pritužbi. Kad govorimo o tržištu željezničkih usluga jasno je da je izmjenama zakona bivša agencija pripojena HAKOM-u i da je tu HAKOM odrađivao one osnovne svoje zadaće, a to je posredovati između upravitelja infrastrukture i prijevoznika, te operatora uslužnih objekata, prije svega oko izvješća o mreži. Vidimo da se događaju negativne stvari i u području željezničkom prometu, jer s obzirom na sve ono što imamo od infrastrukture činjenica je da se u odnosu na 2011. povećao broj kilometara pruga na kojima je povećana najveća dopuštena brzina vlakova, ali sveukupno one prosječne komercijalne brzine putničkih i teretnih vlakova su smanjene. Iznose za putničke vlakove 46 km, a za teretne svega 20 km/h. Pada broj prevezenih putnika i tereta kontinuirano od 2011. godine. Kad govorimo o zaštiti korisnika prigovori kako smo čuli rješavaju se u dva stupnja. Na trećem stupnju je to pred samom agencijom. Bilo je podosta tih prigovora. Mislim da tu HAKOM odrađuje ono što može s obzirom na broj radnika, ali i na velik broj pritužbi. I onaj dio koji možda najvažnije govori o financijskom dijelu. Tu su se iskazali rashodi planirani u iznosu od 119 milijuna 822 tisuće kuna. Prihodi podosta manji. HAKOM to objašnjava ulaganjem u komunalnu infrastrukturu, tj. u razvoj širokopojasnog interneta. Ali sve u svemu, možda najvažniji dio onaj koji se odnosi na prihode državnog proračuna koji su za 2014. iznosili oko 647 milijuna kuna. I na kraju odgovori na ova pitanja. Da li je agencija opravdala vlastito postojanje? Mislim da je i da ovim posve jasno pokazuje potrebu da postojanjem ovakve jedne agencije. Da li je pripajanje ove druge agencije HAKOM-u onemogućilo novonastalu agenciju u obavljanju svih poslova nije. i ukupan rashod od 750000 kuna za troškove tog dijela pokazuje da se može pripajanjem agencija uštedjeti novce. To je jedan dobar putokaz za ovu Vladu da što prije krene u pripajanje mnogih agencija i zavoda. Jer samo na tom dijelu ušteda je bila na nivou godine oko milijun i 800 tisuća kuna. Da li je novonastala agencija financijski sposobna neovisno funkcionirati iz vlastitih prihoda pokazalo se da je, iako je sada počela trošiti svoju supstancu koju su imali tada na računima banaka. Ali kažu, ulažemo u komunalnu infrastrukturu i da li je iskoristila svoje mogućnosti da nas zaštiti kao korisnike, a prije svega interese Republike Hrvatske. Mislimo da tu postoji prostor poboljšanja, učinkovitijih kontrola koje možemo utvrditi u sljedećim izvještajima koji budu dolazili u Hrvatski sabor. I mislim da je to možda i najvažnija zadaća koju ćete itekako morati izvršavati. Mi ćemo kao klub HDZ-a prihvatiti ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, nećemo o Maxu Weberu i otuđenosti i privrženosti, nego ćemo se zapravo skoncentrirati na izvješće HAKOM-a ili Hrvatske agencije za mrežne usluge. Ja bih izdvojio tri ili četiri stvari koje su obilježile rad HAKOM-a u 2014. godini. Prije svega, to je pomoć HAKOM-a kod poplava u Celferiji gdje je kroz pilot projekt HAKOM opskrbio aplikacijama, isto tako i širokopojasnim internetom krajnje javne korisnike. Dakle i zdravstvene domove i škole i pošte i upravo je to jedan primjer dobre intervencije, dakle jednog javnog dijela ove javne agencije u elementarnoj nepogodi. Drugo ono što je dobro to je da je Vlada spojila dvije agencije 2014. To je agencija koja je regulirala željeznički promet i HAKOM i nadam se, dakle da će hrvatska Vlada, dakle nastaviti jer ovdje postoji prostor za spajanje i HERA-e, isto tako i Agencije za medije na principu Španjolske ili Njemačke. Dakle, da postoji jedna multi disciplinarna agencija koja, dakle ona kroz zajedničko vijeće i pojedine stručne službe obavlja i neke druge poslove. Uloga HAKOM-a dakle nije samo prikupljanje oko 700 milijuna kuna tzv. digitalne dividende, tj. korištenje hrvatskog prostora ili hrvatskog neba od tele operatera što je direktan prihod državnog proračuna, dakle koji onda i omogućava financiranje raznih proračunskih stavki ili proračunskih da tako kažemo rashoda. Isto tako, trebat će vodit računa ove godine da se jedan dio te digitalne dividende vrati za razvoj širokopojasnog interneta, jer je Europska komisija prihvatila razvoj reći ću infrastrukturne mreže do krajnjeg korisnika. Dakle, onaj the last mail, zadnju milju. Ostalo je još da prihvati Komisija isto tako i razvoj agregatne ili agregacijske mreže, tj. ukupne mreže širokopojasnog interneta. Time Hrvatska, tu je HAKOM i neki emei ostavlja mogućnost zapravo za korištenje do 85% za sufinanciranje upravo razvoja širokopojasnog interneta i nazovimo to samo bazične infrastrukture u većini područja Hrvatske gdje nema komercijalnih interesa, to su zapravo sva područja osim područja koja pokrivaju veliki gradovi. Htio bi još ovdje napomenuti da dio koji se tiče pošte da je 2014., dakle koncem 2014.bilo 27 korisnika tj. provajdera ili pružatelja usluga poštanskih usluga i da je HAKOM zapravo dobro izregulirao cijelo tržište gdje je Hrvatska pošta kao nacionalna pošta ima dominantu ulogu tj. ima mogućnost pružanja univerzalne usluge ili neki PSO i da je zapravo zaustavljen trend zatvaranja poštanskih ureda osobito u ruralnim sredinama. I tu bih naglasio da netko za to mora platiti, a za to mora platiti država. Dakle ne može to platiti HAKOM, ne mogu to platiti nikakvi operateri niti poštanski nego to treba plaćati država. Dakle država je odgovorna da u djelu razvoja svoje poštanske mreže osigura da neki recimo i otoci ili neka pretežno ruralna područja ili područja koja nemaju dovoljan broj stanovnika da u njima postoje poštanski uredi i isto tako univerzalna usluga koju dakle onda supstituira država provider, a provider u ovom trenutku je Hrvatska pošta. Što se tiče tržišta željezničkih usluga ono je još uvijek u povojima, ono je mlado, dakle postoji 3 ili 4 operatera koja su 2014.osim HŽ CARGO-a zatražila ulaz na hrvatsko tržište tako da ovdje još nije bilo neke prevelike potrebe za regulacijom. Na ono na što sam ja kao državljanin RH ponosan na HAKOM a to možda znam više zbog sudjelovanja na Europskom vijeću da je HAKOM upravo kroz BEREK i kroz AT i SPT postao europski respektabilna regulacijska agencija. Dakle kolege iz HAKOM-a, dakle stručne službe iz HAKOM-a sjede na tim tijelima, reći ću vrlo argumentirano razgovaraju posebno prema matici telekomunikacija i neke hrvatske i litvanske ideje su zapravo zaživjele kao službena stajališta Europske komisije osobito one koje se tiču roaminga u RH. Stoga da kažem da ne duljim klub SDP-a će podržati ovo izvješće HAKOM-a jer smatram da je kvalitetno odrađen posao regulacije. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Slijedeća bi rasprava trebala biti Kluba zastupnika HRID-a, je li u sabornici uvažena zastupnica Irena Petrijevačnin Vuksanović? Ja je ne vidim. Ako nije onda gubi pravo na raspravu. Idemo na slijedeću raspravu. U ime kluba HSLS-BUZ uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pohvalno je čuti konstruktivnu raspravu vezano uz agenciju, međutim nas građani daju nam povjerenje i traže od nas da govorimo i o onome što možda i nije bilo toliko dobro a ima dosta stvari koje sam proučavajući ovo izvješće pronašao i za koje smatram da nije bilo dobro u radu navedene agencije za proteklo razdoblje. HAKOM kao regulatorna agencija za mrežne djelatnosti regulira tržište na kojem se godišnje realizira preko 13 milijardi kuna prometa kao što smo već čuli i od mojih prethodnika. A ista agencija osnova po Zakon o elektroničkim komunikacijama, Zakonu o poštanskim uslugama, Zakonu o regulaciji tržišta željezničkih usluga i program rada za 2016. godinu i financijski plan po meni osobno mislim da je blago rečeno copy paste pogotovo zato što je lako provjeriti na stranicama HAKOM-a dostupne planove za 2012., 2013. i 2014. i vidimo da se tu po tom pitanju nije nešto puno promijenilo. Upravo sukladno navedenom smatramo da u mandatu ovog vijeća nažalost nije profunkcioniralo tržište rada, tržište telekomunikacijskih usluga. Dapače smatramo da se ono unazadilo, a da je tome tako govore činjenice da su svi alternativni telekom operateri propali, završili u predstečajnoj nagodbi gomilajući ogromne gubitke da bi na kraju u biti završili ponovno kod istih onih operatera koji su unazad nekoliko godina imali monopol odnosno duopol u telekomunikacijskim uslugama. U svom izvješću za 2014.godinu samo vijeće priznaje da je došlo do pada prometa na telekom tržištu i to preko 28% te da su zaustavljena sva ulaganja u nove tehnologije i da je telekom tržište u RH nažalost jedno od najnerazvijenijih u EU. Izostala su ulaganja u nepokretne i pokretne mreže, nema razvoja novih usluga, nema razvoja širokopojasnog pristupa internetu a tek zadnju godinu stidljivo se pojavljuju ulaganja u bežični, širokopojasni Internet u mrežama četvrte generacije tzv. LTE generacije. Ono što mislim da je posebno bitno za istaknuti a vjerujem da smo svi svjedoci već nekoliko zadnjih godina, to je dakle na području radiokomunikacija većina građana već niz godina protestira zbog stalnih smetnji i ometanja prijema radijskog i televizijskog programa koje dolazi iz susjednih zemalja, dakle znamo odakle prvenstveno Italije gdje stanovnici Istre, Kvarnera, Dalmatinskih otoka i drugih ne mogu pratiti hrvatske radijske i televizijske postaje. Dakle, volio bih čuti što je HAKOM uradio u zaštiti nacionalnog bogatstva a radiofrekvencijski spektar je znamo svi nacionalno bogatstvo RH na kojem se okreću milijarde kuna prometa. Pa bi ovo pitanje volio da se posebno istakne u odgovoru, pri završnom obraćanju vezano uz izvješće. Isto tako bitno je naglasiti a vjerujem da građani nisu toga svjesni da je agencija u zadnjih 4 godine potrošila preko 500 milijuna kuna za svoj rad. Od toga najviše je izdvojeno za stavke zaposlenike preko 180 milijuna kuna jer u agenciji kao regulatornom tijelu radi preko 170 zaposlenika što smo isto tako čuli od mojih prethodnika. Za usporedbu u sličnoj agenciji u Sloveniji radi 80 zaposlenika, a u Austriji koja ostvaruje preko 15 milijardi eura prometa na uslugama i ima jednu od najrazvijenijih telekom tržišta radi svega 145 zaposlenika. U Austriji se svake godine investira oko 2 milijarde eura u razvoj infrastrukture bazirane na novim tehnologijama. Ja sam svjestan toga da je Austrija ipak još uvijek daleko od nas, međutim isto tako ne treba zanemariti da je RH zaslužuje ipak jedan bolji odnos prema modernim novim tehnologijama. Iako se agencija hvali da ima najstručnije ljude koji mogu regulirati tržište komunikacijskih usluga agencija je za intelektualne usluge ove 4 godine potrošila 20 milijuna kuna, a na stručno usavršavanje skoro 15 milijuna kuna iako na tržištu postoji dovoljni broj stručnih osoba koje su same uložile u svoje obrazovanje a da dolaze iz telekom industrije. Na kapitalne donacije u ove 4 godine ukupno je bez jasnih kriterija podijeljeno preko 100 milijuna kuna a da nikada nismo dobili informaciju što su za te novce građani Republike Hrvatske dobili natrag. Još jedan je to od razloga da ukupnom rasterećenju građana razmislimo o smanjenju svih parafiskalnih nameta pa tako i u ovim elektroničkim komunikacijama. HAKOM je isto tako uzeo nepotrebnih po nama i skupih ureda gdje svaki zaposlenik ima na raspolaganju preko 40 kvadrata koje su građani Republike Hrvatske u ove zadnje 4 godine platili preko 40 milijuna kuna. Svi smo svjesni da je HAKOM punio i stranice crnih kronika sa nizom afera koje na najbolji način oslikavaju zašto nam je stanje upravo ovakvo kao što sam ga iznio u svom prethodnom dijelu izlaganja. Spomenut ću samo neke. Netransparentno iznajmljivanje poslovnih prostora na sadašnjoj lokaciji za preko 20 eura po kvadratu iako postoji odluka Vlade RH da najam prostora ne može ići više od 12 eura po kvadratu. Svi smo dobili isto tako pismo jednog od članova vijeća koji je pisao svim saborskim zastupnicima kako se radi i upravlja s agencijom. Stoga kao zaključak mogao bih nabrajati još neke stvari ali nijednom riječju nisam se dotakao problema u poštanskim uslugama, a onim u željezničkom prometu da i ne govorim. A mislim da su neki od kolega isto tako to već i spomenuli. Iz ove moje rasprave jedino možemo steći zaključak da HSLS ne može podržati ovakvo izvješće i da smo protiv iako unatoč svakom naporu protiv smo ovakvog izvješća i nećemo ga podržati. Hvala.
Dalje, za repliku se javio uvaženi zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, malo mi nije jasno, cijelo vaše izlaganje je bilo dosta paušalno iskreno govoreći sa razbacivanjem brojeva, traženjem podataka a uopće ne znamo da ste ikad tražili podatke. S druge strane napadate agenciju za kako se to kaže smanjene prihode telekom operatera a istovremeno građani koriste više njihove usluge. Pa to upravo i je funkcija agencije. Telekom operateri su privatni operateri koji zarađuju novac od građana Republike Hrvatske, a HAKOM je nezavisna regulatorna agencija čiji je zadatak upravo da mi kao građani Republike Hrvatske dobijemo što više usluga za što manje novaca od istih tih telekom operatera. Isto tako pitanje za parafiskalne namete, ja bih vas samo podsjetio da u ovom području ne pričamo o parafiskalnim nametima pogotovo iz razloga što jedan veliki dio novaca koji HAKOM uzima od telekom operatera direktnim putem kroz javne natječaje, izgradnju broadband infrastrukture, izgradnju aplikacija i svega u našim ruralnim i brdsko-planinskim područjima direktno vraća Hrvatskoj i istim tim građanima. Tako da neke vaše teze mi uopće reklo bi se jednostavno ne drže vodu, ali ok imate pravo na to.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Hrebak.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega zastupniče brojke se uvijek mogu komentirati na ovaj ili onaj način, to nije sporno. Ja bih više volio da ste mi replicirali u mojim navodima vezanim uz neke druge stvari koje sam spomenuo, tipa najam poslovnih prostora primjerice ili zagušenje dakle u području Dalmacije i ulaženje u prostor drugih država sa signalom. Dakle, što se tiče samih brojki neću se upuštati u komentiranje jer je to stvar subjektivnog dojma kako neki zastupnik smatra da one doista jesu realna slika stanja. Ja sam osobno i pohvalio u prvom dijelu određene stvari koje HAKOM doista je napravio, ali smatram da nije obaveza da samo hvalimo već isto tako da tražimo u izvješćima one stvari koje nisu bile dobre kako bismo ih ubuduće ispravili.
Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo vidimo da je u ovom izvješću vrlo malo govoreno o baznim stanicama koje se postavljaju gdje god kome padne na pamet na cijelom području Republike Hrvatske, vidimo da na cijelom području ljudi prosvjeduju i s pravom prosvjeduju jer naša zakonska regulativa pogoduje i omogućuje teleoperaterima da postavljaju te bazne stanice na bilo koje mjesto i na bilo koji način bez bilo kakve dozvole građevinske, bez suglasnosti lokalne samouprave, bez suglasnosti susjeda. Znači, dovoljno im je samo zatražiti dozvolu od HAKOM-a. Naravno da o ovoj temi je vrlo bitno pričati zbog toga što moramo staviti u centar svega čovjeka, zdravlje čovjeka. A znamo da imamo brojna istraživanja koja ću sada navesti i činjenice o ovome problemu koji ugrožava zdravlje, poglavito djece a tako i sveg stanovništva u blizini gdje se postavljaju bazne stanice. Nigdje u EU se ne postavljaju bazne stanice kao u Hrvatskoj na taj i toliko jednostavan način i nigdje se u biti zakonski ne pogoduje teleoperaterima, u ovome slučaju znamo da je naše tržište otvoreno i da se treba razvijati tehnologija ali da treba i sačuvati, štititi zdravlje svih građana. Pa evo ja ću nekakve činjenice navesti i zahtjevi koji su potrebni kod izmjena baznih stanica mobilne telefonije koje su u biti radili stručnjaci preko udruga koje se bore za zaštitu od elektromagnetskog zračenja. Pod prvo znači po pitanju samih znači postavljanja baznih stanica Svjetska asocijacija mobilnih operatera u kojoj se dosada daje pregled legislative u pojedinim zemljama Hrvatska je jedina zemlja u Europi kojoj su antenski stupovi na tlu, a i antene na krovovima postavljaju se bez građevinske dozvole i lokacijskih dozvola. Pravilnikom o jednostavnim i drugim građevinama i radovima Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja omogućeno je da antene postavljaju isključivo prema interesima teleoperatera što je u suprotnosti s točkom Rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe. Znači HAKOM sam, nije znači samo interes da bude tu nego da upozorava i na zakonske regulative Europske unije i da prati kako je u državama odakle dolaze ti teleoperateri i kako se ponašaju. Znači ti antenski stupovi i antene na krovovima trebalo bi izbaciti iz Pravilnika o jednostavnim građevinama jer je apsurd da ostakljivanje balkona na zgradi u svom stanu potrebna je suglasnost susjeda a za ovakve objekte da nije potrebno nikakav zahtjev niti suglasnost što je izuzetak u Europi. Prema istoj studiji Hrvatska je jedna od samo četiri zemlje u Europi uz Rumunjsku, Slovačku i Portugal u kojoj nije obaveza javna rasprava pa čak ni informiranje lokalne zajednice lokacijama za bazne stanice mobilnoj telefoniji. Javna rasprava je zakonska obaveza i u susjednim zemljama izvan Europske unije primjera Crnoj Gori i Srbiji za razliku od drugih u Europi naši građani tako nemaju nikakvu mogućnost utjecaja na lokacije antenskih stupova kao i direktnog tako ni indirektnog kroz organe lokalne samouprave. Znači potrebno je da mi ovdje u Parlamentu pokrenemo proceduru naravno uz pomoć Vlade jer do sada nije se imalo volje, da se pokrenu, da obavezu pokretanja znači komunikacije i konzultacije teleoperatera sa lokacijom baznih stanica sa lokalnom zajednicom i lokalnom samoupravom što je u skladu sa rezolucijom i preporukama u Europskom parlamentu. Također u Hrvatskoj postoje i pravomoćna rješenja građevinskih inspekcija Ministarstva graditeljstva o uklanjanju nelegalnih baznih stanica postavljenih prije 2009. godine dok su još trebale građevinske dozvole. Taj primjer imamo u Dubrovniku, u primjeru iz Dubrovnika koji je u Hrvatskom saboru prije godinu dana ministrica Mrak Taritaš, i postavljeno je zastupničko pitanje no unatoč njezinom obećanju sporne bazne stanice i dalje nisu uklonjene. Znači traži se i potrebno je da Ministarstvo graditeljstva se uključi u perspektivi kao do sada nije bilo i to ćemo mi ispred MOST-a i tražiti da se hitno postupi po ovoj pravomoćnoj presudi i da se rješavanjem u najkraćem roku uklone svi takvi objekti. Te potrebno je da se urbanističkim prostornim planovima što nije potrebno za bazne stanice onemogući postavljanje baznih stanica na krovovima u zoni individualne industrijske gradnje, naravno gdje živi najveći broj stanovništva zbog zaštite zdravlja i to u stambenim namjenama, … [[Govornik se ne razumije.]] cjelovitim zonama M, M1, D2, D4 i kod škola. Inače i pučka pravobraniteljica Republike Hrvatske u svom zadnjem izvješću o radu Hrvatskoga sabora, ja ne znam da li ste vi upoznati u HAKOM-u ali molio bih da ovo dobro obratite pozornost, u zadnjem Izvješću o radu Hrvatskoga sabora tražila od ministra zdravlja izradu, vidim da je ovdje nazočan, izradu novoga Pravilnika o zaštiti od elektromagnetskih polja u skladu sa kodeksom sa zainteresiranom javnošću. Činjenica je za izradu pravilnika kojim bi se trebalo štiti ljude od potencijalno štetnog elektromagnetskog zračenja kakvim ga je proglasila Svjetska zdravstvena organizacija nije sudjelovao niti jedan liječnik. Stručno povjerenstvo činili su uglavnom stručnjaci tehničke znanosti od kojih se neki rade na projektima financiranim od strane teleoperatera. Znači potrebno je hitno ukidanje postojećeg pravilnika i do donošenja novog povratak na prethodni koji je kvalitetniji štiti ljudski zdravlje. Činjenice koje ukazuju na štetnost elektromagnetskog zračenja provedene su brojne institucije na svjetskoj razini i europskoj razini. Pa tako imamo Svjetska zdravstvena organizacija je na osnovu rezultata dvogodišnjih opsežnih istraživanja u 14 zemalja proglasila elektromagnetska polja potencijalnim karcinogenim za ljude. Njihov raniji status do tada je bio da nije bilo dokaza o štetnosti. Nobel prize institut koji dodjeljuje Nobelovu nagradu za medicinu i fiziologiju 2011. godine izdao je službeno upozorenje da bazne stanice predstavljaju rizik za djecu i trudnice, da su kombinirani učinak mobitela, bežičnih telefona, baznih stanica i bežičnog internetskog ogromnog broja ljudi u svijetu, povećan rizik za rak, neurološke i reproduktivne bolesti i ugrožava normalan razvoj. Bio Native međunarodna grupa nezavisnih znanstvenika koja prati sva istraživanja na području utjecaja elektromagnetskog zračenja na zdravlje ljudi u izvješću iz … [[Govornik se ne razumije.]] 2014. godine na bazi je rezultata najnovijih istraživanja traži da se zračenje uređenja mobilne telefonije proglasi dokazano karcinogenim za ljude. Također je 200 najuglednijih svjetskih znanstvenika sa više od 2000 tisuće obavljenih recenznih znanstvenih naroda upućuju svim 2015. zahtjev UN-u i WHO, Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji za hitnim usvajanjem strožih standarda zaštite elektromagnetskih polja i bežičnih zračenja. Francuska je u siječnju 2015. donijela zakon koji se ograničava izloženost elektromagnetskog zračenja djece i mladih. Sljedeći broj zemalja u EU priznao je elektromagnetsku preosjetljivost … [[Govornik se ne razumije.]] sindrom kao bolest a i poduzimaju mjere zaštite ljudi koje od nje pate. Ovo je vrlo bitan segment da se misli i na čovjeka i na zdravlje, bitan je razvoj tehnologije. Međutim, ako je dokazano da u krugu 400m bazna stanica zrači onda bi mi morali ovdje kao zakonodavno tijelo čim prije to i mijenjati. Najbitnije je zdravlje a o tome treba voditi i Hrvatska regulatorna agencija u suradnji sa drugim europskim zemljama. Ja znam da ove godine vama proračun je u minusu, vaša bilanca vidio sam, možda ćete vi to obrazložiti drugačije, o tome vas neću pitati, nisam stručnjak ali znam da svakodnevno ljudi prosvjeduju što im ispod prozora nikne bazna stanica bez da ih se pita, bez da ih se štiti nego se stalo isključivo u interesu stranih teleoperatera. Ne samo po pitanju stranih teleoperatera nego najprije da se ne vraćamo u prošlost, ali moramo se sjetiti ono što su naši stari izgradili to smo darovali stranom tele operateru koji koristi tu infrastrukturu, koji naplaćuje tu infrastrukturu sebi za korist i najveća dobit po broju stanovnika u EU među najvećim i najbrojnijim je u Hrvatskoj. U Hrvatskoj, znači svi ti … [[Govornik se ne razumije.]] imaju veliku dobit, međutim moraju ulagati pazite na zdravlje, te bazne stanice također lokalnim zajednicama nisu dužne ni državi platiti niti kunu komunalnih doprinosa ili nekakvih naknada, nego to koriste isključivo kako ih je volja, gdje ih je volja ko da je njihovo carstvo. Ovo nije njihovo carstvo, ovo je jedna država Republika Hrvatska koju čine građani koje mi moramo štititi poglavito i prije svega zdravlje. Jer je nedopustivo da bazne stanice niču na bolnicama, na dječjim vrtićima. Ja mislim vi, ako ste struka, ako se bavite s time, ako imate 100 i nešto zaposlenih ne znam točno, da bi i ti ljudi trebali prema ministarstvima bez obzira što je njihova obaveza pratiti te zakonodavne kako se ponaša u EU, a ne isključivo da pogodujemo stranom tele operateru. Znam da je otvoreno tržište, znam da smo u sastavu EU, ali ne smijemo dozvoliti da se gazi zdravlje naše djece i nas. Moramo stati u zaštitu i zbog toga MOST će uskoro i predložiti izmjenu zakona i po pitanju postavljanja baznih stanica i po pitanju smanjenja elektromagnetskog zračenja i o tome ćemo imati još puno riječi. Ali evo dajem sad vama, poglavito kolege kad je već prigoda da razmišljamo o ovim stvarima pozitivno jer ovo što se sad danas radi i koliko su ljudi u Hrvatskoj po tome pitanju organiziraju se, koliko su iznenađeni šta im se događa, pa evo pratite. Ja mislim da nema grada, nema sredine gdje se to ne događa i prosvjedi i razno razne aktivnosti. Međutim, jednostavno mi se ne smijemo odnaroditi. Moramo ih poslušati, jer ima istine u tome što oni govore. Elektromagnetsko zračenja, ovo zračenje baznih stanica je opasno po zdravlje. Ako su to kazali stručna istraživanja nema razloga da i mi ne damo potporu, jer to je naša uloga da zaštitimo građane. Ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pravo na repliku zatražio je uvaženi zastupnik Darko Parić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, poštovani kolega Bulj ja se u konačnici slažem sa vama da definitivno postoji mjesta za ispravak procedure i doradnju procedure za postavljanje baznih stanica i svega ostaloga vezano uz mobilnu komunikaciju. Ali s druge strane način na koji ste vi to iznijeli u ovako malo dosta mi sliči kao kad majka plaši dijete da baba roge postoje okolo i da je to sve zajedno strašno i da ničega dobroga nema tu. S treće strane, po onome što sam čuo od vas ispada da je Hrvatska divlji zapad u kojem bilo kome padne na pamet bilo gdje postavit baznu postaju on to napravi. Međutim, uistinu javnosti radi i građana radi moram ovdje reći istinu da to i nije baš tako. Postoje zakoni, postoje procedure i postoji način na koji netko nešto može napraviti. Mi imamo i ZEK i imamo isto tako u Ministarstvu zdravlja raspisan normativ o dozvoljenom elektromagnetskom zračenju koji je koliko je meni poznato po mjerilima koja su tamo navedena čak i oštriji nego onaj u EU. I mislim da cijela vaša rasprava je malo više nabijena stvarima koje su pod velikim upitnikom nego činjenicama. Ja ću vas isto tako, ne podsjetiti nego reći da osim što vas zrače bazne postaje već jedno mnogo, mnogo desetljeća vas zrače istovremeno i antene po kojima radite prijem i televizije i radija. Međutim, u ovoj zemlji su izgleda svi zaboravili na velike repetitore sa velikih brda koji nas zrače i svi pričamo o baznim postajama. Opet kažem, definitivno prostora i mjesta ima apsolutno. I na kraju ste i jedan dio što sam vam htio reći i sami rekli, pozivam vas da predložite zakon da pooštrimo mjere ili već kako god. Ali mislim da nije baš u redu na ovako apsolutno negativan način pričati o nečemu što je svud oko nas i što je u državi Hrvatskoj regulirano na svaki način u ovom momentu. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega složio bih se s vama da treba biti oprezan u izjavama, a isto bih se složio s vama kad bi rekli da ste bili bar na jednome mjestu gdje su ljudi prosvjedovali kad im ujutro pod prozorom osvane na čestici do njih bazna stanica bez ikakve suglasnosti, bez znanja lokalne samouprave ili mjesne samouprave i mjesnog odbora ili kotara. I to je stvarno jedna neugodna stvar. I tako dozvole, tako pogodovati tele operateru koji je u stranom vlasništvu to je za mene apsurd. Sad zamislite da vi dođete i da kraj vašega stana osvane bazna stanica, ne zna lokalna samouprava, mjesna samouprava, ne zna nitko. Ali su dokazane, znači dokazano je, znači stručne znanstvene institucije su dokazale štetnost zračenja. Naravno, zrači i mobitel, ali to je naš izbor. Ali nije izbor da dođe čovjek iz Australije u Sinj živjeti i da uloži sav svoj život koji je radio u Australiji i da mu ujutro pod prozorom … [[Govornik se ne razumije.]] što je ugradio cijeli svoj život, napravio kuću, udomio se da mu osvane bazna stanica bez da ga se pita. Jer sutra mene ili vaše dijete zazrači. Znači u Hrvatskoj se pogoduje zakonski tele operaterima i sigurno vam garantiram a to zna i ministar zdravlja, da je nekoliko puta više elektromagnetsko zračenje u Hrvatskoj dozvoljeno, a o tome je upozoravala udruga HUZEZ, Hrvatska udruga za zaštitu od elektromagnetskog zračenja i one su htjele razgovarati. Čak su trebali biti prosvjedi, ne znam dokle je došlo s ministrom. Samo znam da se razina elektromagnetskog zračenja u Hrvatskoj nije smanjila nego povećala nakon tog pravilnika za dva puta. Hvala.
Pojedinačne rasprave. Riječ ima uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, ja bih u ovoj mojoj raspravi upravo se osvrnuo na pitanje telekomunikacija i elektroničkih komunikacija. Kao što u izvještaju piše, tržište elektroničkih komunikacija jedna je od najsnažnijih grana hrvatskog gospodarstva, te u modernom društvu predstavlja jedan od stupova razvoja i napretka. Danas 2016. i već mnogi niz godina iza nas, danas je to uistinu tako. Isto tako, u izvješću piše da je u 2014. godini ukupni prihodi su bili 11 milijardi i 300 milijuna kuna ukupno od svih telekom operatera u Republici Hrvatskoj. Međutim, ono što je činjenica, što je već i rečeno ovdje nekoliko puta da se ti prihodi iz godine u godinu smanjuju. Ono što je činjenica je isto tako ako malo čitate i gledate ovo izvješće, ako pogledate sadržaj prihoda koje telekom operateri imaju vidi se da je i dalje najveći prihod od telefonskih usluga i pokretne telefonije i fiksne telefonije. Ali se isto tako jako jasno i kristalno vidi da prihodi od telefonije jako padaju, i to čak radikalno padaju. I čak se može reći da u principu sve ovo nekako govori da je vrijeme bakra i bakrenih žica lagano iza nas i da je vrijeme da ne samo industrija, industrija već odavno razmišlja o tome, ali i mi kao država počnemo razmišljati o onome što dolazi iza bakra jer jednom davno smo izgradili bakar do svakog sela, sad je vrijeme da se bakar mijenja i da do svakog našeg sela i mjesta počnemo graditi druge stvari, a to je optika i optička infrastruktura. Argument tome je dalje ako gledate tabele i grafikone da iz godine u godinu raste jedan drugi dio prihoda ukupnog telekom operatera, to su prihodi od pristupa internetu. I to ti prihodi su praktički u zadnjih 4, 5 godina se utrostručili. I ako to gledamo tako definitivno je jasno da i naši građani i ljudi koji žive u Hrvatskoj i koji rade u pravilu sve više i više koriste pristup internetu, a za pristup internetu osim bakra im treba optička infrastruktura. Nadalje, isto je tako jasno da prihodi od telekoma padaju i zbog recesije i zbog svega ostalog. Međutim, ono što je činjenica da bez obzira što padaju prihodi ovdje je već rečeno građani sve više i više koriste iste te telekom operatere i za sve manje novaca dobivaju više usluga. Živimo u doba Interneta gdje u principu vrlo lako zanemarimo telefon koristeći skype koristeći viber koristeći whatsapp i slične aplikacije koje rade na internetu. E sad, vratio bih se na jedan drugi detalj, priča oko toga koliko telekom operateri ulažu od dobiti u Republiku Hrvatsku, odnosno koliko ulažu na neki način i sami u sebe. Iz grafikona je vrlo jasno vidljivo da s godinama ulažu sve manje. Pitanje je naravno opet i krize i recesije, a s druge strane one su privatni telekom operateri koji definitivno moraju gledati svoju krajnju računicu, moraju gledati svoj profit. Uložit će u državu naravno što više zarade logično mogu više uložiti, a ako manje zarađuju manje ulažu. Nama kao državi je bitno i neupitno da oni što više ulože u državu i da što više grade. Od ukupnog broja koji je ovdje znači 1,8 milijardi kuna jedan veći dio tog novca je uložen u njihove sadašnje mreže i novi iskorak. Recimo mreže nove generacije, u njihove uređaje, hardware kako god hoćete. Jedan manji dio toga je uložen u ovu optičku infrastrukturu o kojoj pričamo. Jer sad je došlo vrijeme kako se to kaže u struci vrijeme fajberizacije, vrijeme kad je neophodno postalo graditi optičke kabele, optičke autoceste i optičke puteve. I upravo je poanta toga da ono što ja osobno smatram da se puno više novaca i sredstava u ovoj državi treba početi ulagati u to područje. Ako gledate gdje se nalazi Republika Hrvatska danas po zastupljenosti širokopojasnog interneta u odnosu na EU mi vam se nalazimo na 22,1% a EU na 30,9. Ovako u brojevima ne zvuči previše ali ako pogledate grafikon mi smo na samom dnu. Ispod nas su samo tri zemlje, ali sve je to jako blizu. Što znači da mi u ovoj zemlji trebamo još jako puno toga učiniti da dođemo sa zastupljenosti širokopojasnog interneta do razine EU. A zastupljenost znači da dođemo do toga da što više građana ima priključak, mogućnost priključka na širokopojasni Internet. Čak štoviše, rezultati su puno porazniji ako pogledate zastupljenost dostupnosti širokopojasnog interneta po županijama u Republici Hrvatskoj. Mi jesmo u prosjeku na 22% ali ako gledate tablicu naša najnerazvijenija županija je Požeško-slavonska sa samo 14% dostupnosti, što je u odnosu na EU upola manje. To je mogu se usuditi reći dosta katastrofalno. Dok s druge strane oni koji nas vuku naprijed su Zadarska županija, Splitsko-dalmatinska, Dubrovačko-neretvanska, Istarska, Primorsko-goranska, Grad Zagreb i Zagrebačka županija, oni su iznad prosjeka. Ali ja vam garantiram ako iz ovih županija maknete urbana središta kao što su Zadar, Split, Dubrovnik, Zagreb, Pula, Rijeka dobit ćete isto tako vrlo, vrlo loše ako ne i lošije rezultate o kojima pričamo. I ono što želim reći da mi apsolutno moramo hitno početi razmišljati o tome da što više novaca iz svih mogućih sredstava ulažemo u razvoj broadbenda, u razvoj i izgradnju optičkih mreža. E sada, ja bih kako idemo kraju jel' spomenuo i dva načina na koja se u ovom momentu to u Republici Hrvatskoj radi i htio bih pohvaliti i htio bih de facto kao zastupnik apelirati da se to nastavi tako raditi i da bude još bolje i jače. Prva stvar, to je program o kojem sam baš spominjao u replici koji radi HAKOM, to je dodjela državnih poticaja za brzi razvoj širokopojasnih mreža na područjima od posebne državne skrbi odnosno brdsko-planinskim područjima i otocima. Kroz 2014. godinu HAKOM je kroz različite natječaje dodijelio skoro 17 milijuna kuna koji su upravo na područjima gdje danas ne postoji razvijen širokopojasni Internet kako treba kroz različite projekte gradili optičku mrežu i razvijali i radili na dostupnosti širokopojasnog interneta. Ono što znam da su predviđena sredstva kroz zadnjih 4, 5 godina u tome bila oko 100 milijuna kuna. Znači, upravo je to novac telekom operatera koji se kroz HAKOM i državu nazad vratio na izgradnju širokopojasne infrastrukture koja treba nama. I smatram da je to nešto jako pozitivno i da takve stvari definitivno moramo ići dalje s njima. Drugi primjer rada koji treba tako ići je projekt objedinjavanja optičke infrastrukture tvrtki koje se nalaze u državnom vlasništvu. Prošla Vlada je to napravila iako moram istine radi reći da su i vlade prije toga išle u tom smjeru i pokušavale tako nešto napraviti ali prošla Vlada je uspjela zatvoriti krug ajmo to tako reći cijelog projekta i projekt je krenuo u pravom smjeru. Znači, u Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture i tvrtci državnoj Odašiljači i veze po prvi put je objedinjena kompletna optička infrastruktura u tvrtkama u državnom vlasništvu, od HAC-a, ARZ-a, JANAF-a, Plinacroa, HEP-a kako god hoćete. Preko 8,5 tisuća km optike koja dotada nije služila neću reći ničemu, ali nije služila građanima, služila je poslovnim procesima tih tvrtki. Danas prvi put odašiljači i veze jedinstveno upravljaju kompletnom infrastrukturom i ta infrastruktura i taj projekt zajedno sa HAKOM-om i sa cijelom pričom je dio velike priče oko izgradnje digitalnih hrvatskih strukturnih fondova i svega ostaloga. Kroz strukturne fondove je namijenjeno koliko mi je poznato oko 240 milijuna eura u idućih 6,7 godina upravo za ovu priču. I ono što želim reći na kraju da definitivno moramo iskoristiti sinergiju države i sinergiju privatnoga sektora da kompletan novac koji privatni telekomi ulažu ne samo u razvoj sebe, nego i u razvoj bude mreže jer oni logično ulažu tamo gdje mogu sutra jako brzo vratiti novac. Da pokušamo što bolje iskordinirati njihova ulaganja da pokušamo što bolje iskordinirati ulaganja koja HAKOM radi kroz povrat sredstava i da pokušamo što bolje sva ova europska sredstva iskordinirati kako bi čim prije i čim bolje se popele sa ove ljestvice od 20% na ljestvicu od 30% na kojoj se nalazi EU. Jer definitivno idemo u digitalno društvo i digitalno društvo je koliko mi je poznato jedan od prioriteta je evo danas. Ako to ne uspijemo bez obzira na mnoge napretke koje ćemo napraviti u državi, koje smo napravili, koji će tek nastati bit će jako veliki problem ako kaskamo u ovome smjeru. I još ću za kraj samo pročitati nalaz jedne studije koja je rađena za Europsku komisiju koja kaže slijedeće "Općenito gledajući 10% povećanja korisnika širokopojasnog pristupa internetu omogućava povećanje BDP-a za 1,38% što se očituje kroz povećanje broja radnih mjesta u poslovima poput razvoja i održavanja mreža te povećanja opće gospodarske aktivnosti zbog povećanja korištenja elektronički dostupnih servisa putem širokopojasnog interneta." 10% povećanje dostupnosti širokopojasnog interneta je upravo ono što nama u Hrvatskoj treba. Od tih 22 da dođemo do sadašnjih 30 odnosno dok mi dođemo do toga oni će već bit na 30 i nešto. I ovo je, možda je malo nadobudno i hrabro reći recept, ali uistinu ovo je jedan način kako vrlo jednostavno ali sa puno truda, znanja i muke i doći do toga da se i bruto nacionalni proizvod u principu povećava kao što vidite po studijama za 1,5% gradeći upravo našu zemlju i gradeći ono zbog čega građani nas biraju. Jer zadatak svake Vlade, upravo završavam, zadatak svaka Vlade je da osigura minimalni komunalni standard života svakog građanina u RH bez obzira gdje živi. Ne samo u Zagrebu, Splitu, Rijeci i ostalima nego na svim otocima i na svim mjestima u RH. Hvala.
Zahvaljujem. Time smo završili s pojedinačnim raspravama. Želi li se podnositelj izvješća obratiti? Da. Zaključno izvješće gospodin Lučić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici zahvaljujem na vašim komentarima, pitanjima i prijedlozima za poboljšanje. HAKOM će ih u svakom slučaju iskoristiti kao smjernice za dalje poboljšanje rada HAKOM-a. U svojoj završnoj raspravi želio bih odgovoriti na neka od vaših pitanja i komentara iz današnje rasprave, a normalno da stojim na raspolaganju zajedno sa svojim suradnicama i suradnicima ne samo do godišnjeg izvješća nego svako dan. Ako budete imali bilo kakvih upita u svezi rada HAKOM-a. Uloga HAKOM-a u razvoju tržišta posebno u ruralnim područjima i otocima je neupitna. Tako da ćemo i dalje nastaviti u suradnji sa drugim institucijama u RH prije svega ministarstvima Vlade na razvoju tog tržišta, na povećanju ulaganja. Ovo je bilo izvješće za 2014., za 2015.mogu vam reći neslužbeno da je oko 25% su veća ulaganja operatora što je sigurno jedan pozitivan pokazatelj. Dalja ulaganja očekujemo kroz fondove EU, javno-privatna partnerstva i kroz Junckerov plan gdje je uloga HAKOM-a kao u okvirnom nacionalnom programu za razvoj pristupne mreže velika i što je Europska komisija prošli tjedan potvrdila. Žao mi je što gospodin saborski zastupnik Bulj nije tu, ja bi ga pozvao da dođe kod nas u HAKOM, da se vidi na koji način mi štitimo građane, sve građane širom RH od štetnog zračenja kroz mjerenja, kroz preventivna mjerenja i postupke koji su uključeni, međutim tema koju je gospodin saborski zastupnik ovdje istakao prevazilazi nadležnost HAKOM-a i sigurno je tema za neku drugu raspravu u kojoj će biti HAKOM jedan od dionika te rasprave. Ja bi samo rekao da je teško imati signal i gustoću širokopojasnog pristupa internetu i pokrivenost RH bez infrastrukture, a tu infrastrukturu u svakom slučaju treba sagraditi. Kada govorimo o prostornim planovima ili pravilniku o elektromagnetskom zračenju tu ulazimo u domenu nadležnosti ministarstava tako da HAKOM je samo jedan od onih koji daje svoje mišljenje i sigurno kada se ponovno pokrene rasprava o toj temi da će HAKOM vrlo rado sudjelovati ako bude pozvan. U svezi smetnji iz Italije napomeno bi da je upravo HAKOM taj koji je zadnjih godina upozoravao na taj problem, koji je upozoravao međunarodnu telekomunikacijsku zajednicu u Ženevi, Europsku komisiju, Europsko regulatorno tijelo BEREK i ono sve što je u okviru naše nadležnosti rezultiralo je s tim da Italija promjeni frekvencijski plan. Bilo je puno drugih aktivnosti, prije svega Ministarstva vanjskih i europskih poslova i Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture no te aktivnosti sigurno nisu za neku javnu raspravu i gospodin saborski zastupnik čak ste zainteresirani, ja vas pozivam da dođete kod nas pa vas možemo upoznati sa svim aktivnostima u zadnjim godinama. Meni je žao što ste iz nekih brojki koje ste našli, koje su nepobitno takve kakve ste rekli izvukli određene zaključke s kojima se ja ne slažem. Ja sam vrlo sretan i ponosan da smo za kapitalne donacije dali 100 milijuna kuna i radi se upravo o programu za poticaj razvoja širokopojasnog pristupa internetu. To se samo tako zove računalstvena stavka. Ništa nije donirano nego je vraćeno tržištu, vraćeno RH. Ja bi volio da ima jedna nula više i da se radi io milijardi kuna a ne o 100 milijuna kuna. Također, žao mi je što naknade koje operatori plaćaju nazivate parafiskalnim nametima i radi se o graničnom nacionalnom dobru kao što je sjeća šume, šljunak ili naša obala i ja ih ne bi nazivao parafiskalnim nameti jer 650 milijuna kuna je uplaćeno u državni proračun koje je HAKOM prikupio u ime RH i građana RH. Također ne radi se o tome da imamo 44m po zaposlenome nego nemojte računati prostore koji su za posebnu namjenu, nemojte zaboraviti ulogu HAKOM-a u dijelu nacionalne kritične infrastrukture i u sustavu nacionalne sigurnosti. I objekti koje mi imamo ne služe samo za rad radnika nego služe i za neke uređaje i mirnu opremu koja također zauzima neki prostor. Normalno kada to podijelite ukupan prostor sa brojem zaposlenih statistički dođete do nekih pokazatelja ali se zanemaruje činjenica da nisu radnici, u tim prostorima postoji još i oprema a to je isto zakup poslovnog prostora. Također bih još istakao da će HAKOM nastaviti dalje raditi, prije svega na razvoju tržišta ne samo ono što je sam posao regulatornog tijela nego da bude društvena odgovorna regulacija tržišta. Napomenuo bih da aplikacije koje danas građani Hrvatske koriste e-građani, e-zdravstvo, e-sigurnost, vatrogasci, e-školstvo, e-škola, sve to financirano i zapravo su provedeni natječaji u organizaciji HAKOM-a iz sredstava koje je HAKOM prikupio sa tržišta i zapravo to sve ostaje Republici Hrvatskoj a ne zaposlenicima HAKOM-a. Ukoliko ima još nekih vaših pitanja, vrlo rado ću odgovoriti i ponavljam još jedanput pozivam vas ako imate bilo kakvih upita ili ste zainteresirani za rad HAKOM-a da ne sačekate iduće godišnje izvješće nego da dođete i posjetite nas u našoj središnjici u Zagrebu. A mi smo na lokacijama i u Osijeku, Splitu, Rijeci i još imamo 10-ak drugih lokacija gdje imamo kontrolno mjerne postaje. Hvala još jedanput na vašoj pozornosti i sudjelovanju u raspravi.
Zahvaljujem gospodinu Lučiću. Dakle okončali smo sa ovom točkom. Glasovanje je kada se steknu uvjeti. Mi ćemo sutra nastaviti sa radom, točka koja je prva na dnevnom redu je Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko soiguranje za 2014. godinu. Dakle vidimo se sutra, hvala i doviđenja. … [[Upadica se ne čuje.]] U 9,30 standardno SJEDNICA JE PREKINUTA U 16,30 SATI
Sljedeće je Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom Odbora za gospodarstvo dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2014. godinu.". Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 96 glasova za, 7 suzdržanih, 11 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako ga je predložio Odbor za gospodarstvo. Dobro jutro vam želim! Nastavljamo sa sjednicom po dnevnom redu kako je bilo i predviđeno. Izvolite uvaženi zastupnik Hrelja.