Molim vas, zauzmite svoja mjesta, kasnimo. Gospodine Križanoviću, Bahtiću! Molim vas, zauzmite svoja mjesta, kasnimo. Bahtiću, Križanoviću! Bahtiću, sjedite da počnemo. Dame i gospodo, evo čekamo već 10 minuta, dakle kvorum imamo. Ja predlažem da počnemo. Dakle, otvaram 46. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, ja vas još jedanput pozdravljam i konstatiram da su sjednici, kao i obično, prisutni naši pozvani redovni gosti. Pozdravljam također sredstva informisanja. U ovom trenutku imamo 24 poslanika. Odsustvo su pravdali gospodin Jovan Todorović, Sadik Ahmetović, Niko Lozančić, Zlatko Lagumdžija. Dakle, ponavljam, imamo kvorum. Nadam se da će nam se ubrzo pridružiti i ostali poslanici koji su u zgradi Parlamenta. Premda smo mi jučer na Proširenom kolegiju informirali predsjednike klubova o aktivnostima koje Kolegij i službe provode u vezi realizacije zaključaka i vaših inicijativa, evo u najkraćem da napravimo jednu retrospektivu, odnosno da pokušamo preduprijediti nepotrebna pitanja. Dakle, stvari stoje ovako. Inicijativa gospodina Jovičića i Bahtića koju smo prihvatili je već na neki način procesuirana, odnosno stavljena u proceduru. Zatražen je materijal od Vijeća ministara ... i mi ćemo sve učiniti da ga što je moguće prije dobijemo. Mi ćemo danas imati i pokušati obezbijediti sastanak sa Kolegijem Doma naroda i razgovarati o mogućnostima zajedničkih sjednica, premda mi imamo zaključak koji govori da ako ne bude to moguće da možemo to sami i uraditi. U vezi zahtjeva gospodina Bećirovića, vezano za informaciju u vezi sa hapšenjem Vjekoslava Vukovića, mi smo, nažalost, tek jučer oko 16,00 sati dobili ovaj materijal koje je Ministarstvo sigurnosti ranije uradilo, ali ga Vijeće ministara nije verificiralo još i mi smo to tek jučer dobili. Mi smo vam dostavili tu informaciju, međutim trebalo bi je na komisiju itd., ali evo ona je sada usvojena od strane Vijeća ministara i ako ste pogledali popratni akt – gospodin Sadović je to uradio, dostavio Parlamentu po nalogu Vijeća, po zaključku Vijeća ministara. Dakle, radi se o ovoj informaciji Vijeća ministara, u skladu sa našim zaključkom. 2 Vezano za zahtjev Zajedničke komisije za evropske integracije a u vezi sa Izvještajem o napretku, također smo uputili Zahtjev za dostavljanje Izvještaja o ispunjavanju obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i prioritete iz Evropskog partnerstva. Ja sam jučer informisao da smo neke materijale, koji nisu dovoljni, dobili, ali da moramo čekati kompletne materijale, i to ćemo također na jednoj od narednih sjednica razmatrati. Ista stvar je i sa ... predloženom tačkom od strane Zajedničke komisije za evropske integracije, dakle problemi provođenja obaveza definiranih Mapom puta za liberalizaciju viznog režima. Još uvijek materijal nismo dobili, ali evo radimo na tome da to dobijemo što je prije moguće. U vezi zahtjeva gospodina Lagumdžije da Parlament razmatra informaciju u vezi sa aktivnostima koje se provode u vezi prijema BiH za nestalnu članicu u Savjetu bezbjednosti, mi smo također tek jučer dobili ovu informaciju pa smo je zajedno sa Programom aktivnosti, koji ste ranije dobili, dostavili ovdje. Dakle, i ta je informacija vama na raspolaganju, međutim također nemamo mišljenje Komisije. I mi smo to odmah jučer uputili i ovaj materijal vezan za ovaj program i izvještaj o dosadašnjim aktivnostima. U vezi zahtjeva, odnosno inicijative Denisa Bećirovića, vezano za Izvještaj o radu, Izvještaj smo dobili. Nadam se da ste ga i vi svi dobili i on je upućen prema odgovarajućim komisijama za pribavljanje mišljenja i mi ćemo taj izvještaj razmatrati u roku 30 dana od njegovog podnošenja, odnosno njegovog dolaska u Parlament. U vezi zahtjeva gospodina Erića, ja sam obavio komunikaciju sa Predsjedništvom. Oni će 28. usvajati Završni račun Predsjedništva za prošlu godinu i onda će, u skladu sa ustavnom obavezom, dostaviti Izvještaj o rashodima učinjenim u Predsjedništvu. I na kraju, vezano za ova prethodna pitanja, program rada Parlamenta ( pošto smo dobili i Program rada Vijeća ministara i neke vaše sugestije klubova, komisija itd.), bit će do konca ovog mjeseca predložen, odnosno prezentiran Proširenom kolegiju. Mi smo jučer dogovorili da napravimo jednu ozbiljnu raspravu i da rezultat te rasprave bude jedan realan, izvodljiv plan rada Parlamenta za ovu godinu. Također, želim vas obavijestiti da je Kolegij poduzeo određene aktivnosti u povodu dobijanja Prijedloga amandmana I. na Ustav BiH vezan za Brčko Distrikt; mi smo utvrdili jedan rokovnik, odnosno jedan hodogram po kojem ćemo već na narednoj sjednici, 4. marta, imati razmatranje Prijedloga amandmana u prvom čitanju. Nakon toga će Ustavnopravna komisija u saradnji sa Ustavnopravnom komisijom Doma naroda organizirati javnu raspravu u četiri grada: Sarajevo, Banja Luka, Mostar, odnosno u pet gradova, Sarajevo, Banja Luka, Mostar, Brčko i Tuzla. Mi očekujemo da ćemo do 16. marta od nadležne komisije dobiti izvještaj i da bismo se na sjednici 18. marta izjasnili o ovom amandmanu. Kolegij je već uputio amandman prema Ustavnopravnoj komisiji i Predsjedništvu radi pribavljanja mišljenja. Toliko oko ovih prethodnih pitanja i vašeg informisanja. I, nekoliko uvodnih napomena u vezi sa prijedlogom dnevnog reda. 3 Mi smo jučer imali sjednice Kolegija Doma i sjednicu Proširenog kolegija Doma i usaglasili smo skidanje jedne tačke dnevnog reda i dopunu ranije predloženog dnevnog reda za 46. sjednicu. Kao što ste primijetili, sa dnevnog reda je skinut Izvještaj RTVBiH o radu i poslovanju RTVBiH za 2007. i o finansijskom poslovanju RTVBiH za 2007., sa Izvještajem ovlaštenog revizora. Ona je skinuta, ova tačka je skinuta iz proceduralnih razloga, jer nam nadležne komisije nisu dostavile mišljenje o materijalu. Naime, komisije se nisu htjele upuštati u razmatranje ovih materijala, tvrdeći da ovi izvještaji nisu usvojeni na Upravnom odboru, što je tačno. A drugi razlog što je Dom na svojoj 40. sjednici usvojio Finansijski izvještaj RTVBiH na dan 31.12.2007., sa Mišljenjem ovlaštenog revizora. Međutim, mi smo smatrali da komisije trebaju dati svoje mišljenje, a i Upravni odbor dati neka dodatna pojašnjenja vezano za njihovo nepodržavanje Finansijskog izvještaja dostavljenog od strane menadžmenta. Dakle, mi ćemo učiniti sve da to kompletiramo i što je moguće prije vratimo ovdje na razmatranje. Kao nove tačke dnevnog reda koje su ispunile uslove za razmatranje su sljedeće: 4. Izjašnjavanje u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA, predlagač je gospodin Jerko Ivanković, jer su se stekli uslovi predviđeni našim zaključkom da se ovaj zakon ne razmatra dok se ne dobije analiza efekata primjene CEFTA. I taj materijal ste dobili i on je uvršten pod tačkom 17. I, 18. tačka dnevnog reda, nova, uvršteno je: 'Imenovanje predsjednika, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH'. Dakle, radi se o dopuni prijedloga Ad hok komisije a u ... duhu onoga što je Kolegij tražio od njih i ovaj dom. Dakle, oni su ranije dostavili jedan nepotpun izvještaj, sada sa dopunskim izvještajem stvar je zaokružena i stvorile su se pretpostavke da se izjasnimo o prijedlogu. Gospodin Jerko Ivanković jučer je dostavio novi Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Istovremeno nas je obavijestio da povlači svoj raniji zakon o kojem sam nešto sada govorio da su se stekle pretpostavke da se izjašnjavamo. Međutim, Kolegij nije mogao povući prijedlog navedenog zakona, jer po Poslovniku, član 106. stav (2), citiram: 'Predlagač ima pravo povući prijedlog zakona do zaključenja rasprave o prijedlogu zakona u prvom čitanju.' Ovaj zakon je već u drugom čitanju, odnosno pred izjašnjavanjem i to nije bilo moguće. Evo, to su napomene što se tiče nekih prethodnih pitanja i prijedloga dnevnog reda. Dakle, otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, predstavnici medija i gosti, na osnovu član 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da danas dopunimo dnevni red 46. sjednice Predstavničkog doma sa sljedećom tačkom: 'Razmatranje kontinuiranih napada na novinare, novinarsku profesiju, s posebnim osvrtom na ugrožavanje nezavisnog medijskog izvještavanja u BiH' 4 Uz prijedlog za uvrštavanje pomenute tačke u dnevni red, dostavljam i Prijedlog zaključaka u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Podsjećam, također, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH da su već brojni parlamenti na nižim nivoima raspravljali o ovoj jako važnoj temi za budućnost BiH i njen evropski put i da su se očitovali o učestaloj praksi pritiska i napada na medije. Podsjećam, također, kolege da smo mi primili k znanju i obavezali se da ćemo provoditi Rezoluciju Evropskog parlamenta od 23. oktobra prošle godine, u kojoj se vrlo jasno kaže da treba u ovoj zemlji prestati sa praksom pritiska na medije. Moram reći da sam očekivao, s obzirom da ovo traje već mjesecima ako ne i duže, da ćemo i bez intervencije poslanika dobiti neku informaciju, u prvom redu od Ministarstva za ljudska prava i Ministarstva sigurnosti, međutim do ovog trenutka nismo ništa dobili tim povodom.
Molim vas da se slušamo, tek smo počeli.
S obzirom da imamo obavezu itekako da reagujemo na ovakve stvari kao Parlament i s obzirom da bi se naše ćutanje moglo protumačiti kao odobravenje ovakvih postupaka, predlažem da ovo uvrstimo u dnevni red današnje 46. sjednice i da, kroz raspravu o ovoj tački dnevnog reda, najoštrije osudimo učestale napade na medije. Podsjećam da nije u pitanju samo jedan medij već da je ovo postala praksa, ne samo na novinare Federalne TV, nekoliko bombaških napada na Nezavisnu TV Hayat, stalne prijetnje koje se upućuju također i novinarima BHT-a, BNTV, Alternativne TV, da ne pobrajamo sve medije u BiH koji su izloženi kontinuiranim i stalnim pritiscima. Također, smatram da u okviru ove rasprave trebamo posebno zadužiti Ministarstvo sigurnosti da nam naprave jednu zvaničnu informaciju u kakvom stanju su medijske slobode u BiH i da li postoje osnovane prijetnje kao što se to govori o pritiscima na medije, pa čak i prijetnje smrću. Mi smo o tome informisani iz brojnih priloga, kako u elektronskim tako i u pisanim medijima, i ovaj parlament, napokon, zaslužuje da dobije tu informaciju i da preduzme odgovarajuće korake kako ne bismo ponovo dobili najgore moguće ocjene u izvještajima i Evropskog parlamenta i drugih institucija koje prate napredak BiH prema EU. Dakle, dostavljam Prijedlog zaključaka u pisanoj formi, u skladu sa Poslovnikom. Hvala.
Hvala. Ako dobro vidim, Azra Alajbegović. Replika.
nije uključen mikrofon 5
Na ekranu stoji.
nije uključen mikrofon
Dobro. Imam prijavu od Jerka Ivankovića i Martina Raguža. Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja sam sa ovim prijedlogom za povlačenje ovog zakona, a dostavljanja novog, htio neke tehničke detalje u njemu popraviti, ali, pošto to poslovnički nije moguće, sasvim je uredu da se danas glasa i o ovom zakonu, jer je on primjeren situaciji u kojoj se nalazimo. Hvala.
Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Poštovani članovi Kolegija, zastupnici, ministri, predstavnici medija, gosti, evo, ja u ime kluba pozdravljam ovaj način rada koji ste danas promovirali sa informacijama i pregledom što je urađeno i sa jednom dinamikom koja nas očekuje. Mislim da je to pozitivno i da na takav način danas trebamo nastaviti sjednicu. Ja sam jučer obavijestio predsjednike klubova na sastanku Proširenog kolegija Doma da ću sukladno članku 65. Poslovnika danas kandidirati točku dnevnog reda pod naslovom 'Informacija o poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata, odnosno na prostoru općina Ravno, Trebinje i Čapljina', jer smatram, a i javnost je mogla vidjeti izvješća ovih dana da su razmjere poplave ogromne, da su posljedice ozbiljne i da, nažalost, kao i u većini takvih slučajeva, nema adekvatne reakcije nadležnih i mjerodavnih institucija i organa. I ne samo da nema adekvatne reakcije nego se pokazuju svi nedostaci i rupe u sistemu i nepostojanje mogućnosti uopće za preveniranje takvih situacija. Znači, ova informacija je pripremljena u pisanom obliku. Prijedlog zaključaka također i sve relevantne informacije u zadnjih sedam do osam godina i aktivnosti koje su bile poduzimane, a najveći dio od njih nije bio realiziran. Mislim da je minimum da ovaj Zastupnički dom raspravi ovu informaciju i zaduži Vijeće ministara da se aktivno uključi u ovaj proces. 6 Podsjetit ću vas samo kratko, kao obrazloženje, da je čitav projekt izgradnje tih akumulacija za proizvodnju električne energije bio jedan od najvećih projekata u bivšoj Jugoslaviji koji je financiran međunarodnim kreditnim sredstvima i koji, osim izgradnje četiri hidroelektrane (Grančarevo i Gorica, Trebinje I., Trebinje II., Plat u Republici Hrvatskoj i Hidroelektrana Čapljina) i betoniranje najveće ponornice u Evropi, rijeke Trebišnjice, imao je za cilj paralelno, istom tom značaju, poljoprivrednu proizvodnju i stabilnost okoliša i uvjeta za život ljudi. Nažalost, danas je potpuni debalans u tom pogledu i interesi komercijalni i ovog čitavog lobija elektroenergetskog prevagnuli su tako da uopće nema monitoringa kako se i na koji način odvija, uopće, život i u kojoj mjeri je sačuvan, uopće, taj okoliš i prostor i u kojoj mjeri čitav taj projekt danas ima dalekosežne posljedice i za hidro i za eko sustav u kojem ljudi žive i za poljoprivrednu proizvodnju. Mislim da su zaključci i ova informacija pripremljeni utemeljeno i odgovorno i argumentirano. I, evo ja, kao što sam molio jučer predsjednike klubova, tako i zastupnike, da podrže uvrštavanje ove točke dnevnog reda, raspravu, a temelj je da aktivno uključimo Vijeće ministara u ovaj problem. Nije dovoljno, očito, crta razgraničenja po entitetskoj liniji, ne može ove prirodne procese i tijekove razdvojiti, mora se imati monitoring na tim procesima. Mi smo na 44. sjednici ratificirali Ugovor o grant sporazumu kojim je dobiveno 6 miliona dolara za pravično i odgovorno upravljanje ovim sredstvima i minimum je da BiH i njene institucije imaju uvid i, na neki način, preuzmu svoj dio odgovornosti za, podsjetit ću vas: puštalo se 500 metara vode u sekundi, a maksimum propisanih je 50. To se radilo više od mjesec dana, poplavljeno je više tisuća hektara. Ljudi su mukotrpno nakon rata i porušenosti obnavljali to i ne možemo ostati, gledati hladnokrvno na sva ta događanja. Hvala lijepo.
Imamo prijavljene replike: Milorad Živković pa Slavko Jovičić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, članovi Savjeta ministara, ja jednostavno nisam mislio da repliciram, ovo je više možda prijedlog kako da izađemo iz ovoga. Tačka je predložena u skladu sa Poslovnikom, materijali su tu. Međutim, čini mi se, ako otvorite stranicu koja se tiče pregleda priloga ovih materijala, da ćete naći da su to samo prilozi koji su došli od Vlade Federacije, Parlamenta Federacije, Federalnog ministarstva poljoprivrede, okoliša i turizma i da nemate relevantne podatke, niti informacije koje se mogu da tiču i drugog dijela ovog problema, kojeg je spomenuo gospodin Raguž, a to je da se gornji horizonti najvećim dijelom nalaze u RS-u, i ono što se zove Informacija od Vlade RS-a, resornog ministarstva i Kancelarije za vode. I, stoga mislim da ovu tačku trebamo da obradimo ovdje u Parlamentu, da razgovaramo o njoj, ali da bi bila potpuna nedostaje joj jedan dio materijala. Predlažem da zadužimo našu komisiju. Mislim da je to Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj, iako se ovdje navodi da je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa zaduženo, shodno tome trebalo bi i naša Komisija za vanjsku trgovinu ... to da obrađuje, ali mislim da je primjerenija Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj da 7 prikupi i ostali dio informacija i da nakon toga otvorimo ovu tačku dnevnog reda, možda već i na idućoj sjednici, nemam problem u vezi toga. Mislim da ovaj parlament može da ide i u pravcu formiranja jedne komisije koja će ustanoviti sve te probleme koji se nalaze u vezi sa poplavom u Popovom polju i jednostavno mi ćemo podržati i taj vid rješavanja ovoga problema, ali mislim da danas nemamo potpunu informaciju da o tome možemo kvalitetno da raspavljamo i da možemo da donesemo zaključke koji su kvalitetni. Zahvaljujem.
Slavko Jovičić ima repliku.
mikrofon nije uključen
Prije se prijavio, evo, prije se prijavio, Martine.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi gosti iz nevladinih organizacija, drugih institucija, članovi Savjeta ministara, kolege i kolegice, replika je na prijedlog uvrštavanja tačke dnevnog reda gospodina Denisa Bećirovića. Nisam zato da se o tome ne raspravlja, ali moram imati cjelovitu informaciju. Govorim u svoje lično ime. Ako iko daje podršku medijima, dajem ja, ali bi nam trebala cjelovita informacija. Ne smijemo se miješati u uređivačku politiku, neću se nikada ni miješati. Ali zaista mediji su nevjerovatni. Ne postoji način, ne postoji termin, ne postoji zloupotreba koju ne koriste kako bi ovako komplikovanu situaciju još više usložili. Samo ću navesti jedan primjer. Zapaljena džamija u Višićima, što osuđujem, ali niko nije izašao s informacijom šta se dešava. Kolumna u novinama: asocijacija da su to uradili Hrvati i Srbi. Podignu se tenzije u javnosti i šta da radimo. Ima li ijedan termin koji štampa, mediji ne koriste za nas? Samo još nismo rekli da smo mi došli ovdje sa automatskim puškama i da smo ubice i poubijaćemo nekoga. Ne postoji način. Ovim ne želim da tražim bilo kakav alibi, niti branim bilo kojeg političara, ne pada mi na um. Ali tražim cjelovitu informaciju od naših stručnih službi, preko onih pres klipinga koje mi dobivamo, da vidimo šta to mediji pišu. Šta je tu istina? Daćemo im podršku. Imaju slobodu. Ne miješamo se. Ali zar oni najviše ne komplikuju situaciju i zar najviše ne doprinose novom proširivanju međunacionalne mržnje na svim poljima? Može li jedan medij, bilo koji, ili novinar biti i policajac, i tužilac, i sudija, bez ikakvih argumenata i sve ono pisati protiv svakoga kome na um padne i nikakvu odgovornost ne snositi? Naravno da će izazvati reakciju. Te reakcije nisu možda dobre. Ali šta je? Ovdje govorimo o uzrocima, ne o posljedicama. Zato ne bih htio da upadnemo u novu zamku, pa da mi raspravljamo šta neko piše, šta neko objavljuje. 8 Ja kažem, u svoje ime govorim, neka pišu o meni šta žele, ali nije dominantno za ovu državu je li ja nosim odijelo strane kompanije ili je „Borac“ Travnik (odijelo „Obama“). Hoće li to doprinijeti nešto ovoj zemlji. Dakle, mediji? Daćemo im podršku, ali na način ...
Gospodine Jovičiću, oprostite, čemu je replika, kome.
Pa da se ne uvrsti ovo oko ovih napada.
Imam Martin Raguž, također, replika, ako sam te shvatio, Martine, iako si se prijavio za diskusiju. Replika, izvolite.
Replika je gospodinu Miloradu Živkoviću. Ja dobronamjerno doživljavam ovaj njegov pokušaj usmjeravanja ovog na nadležnu komisiju, međutim nema ni jednog razloga da mi danas ovo ne raspravimo. Zašto? Zato što su to relevantne informacije nadležnih institucija koje su, iz svoje odgovornosti, reagirale u zadnjih osam godina na posljedice toga što se dešava. Posljedice su, gospodine Živkoviću, na prostoru Federacije, uglavnom. I znate, ekosustav, poplave i taj dio, ljudi reagiraju iz te pozicije. Ja ničim nisam prejudicirao niti odgovornost, niti upozoravao. Naprotiv, tražio sam da se Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, u suradnji s nadležnim entitetskim organima, uključi u rješavanje i saniranje ovih posljedica. A moj prijedlog zaključka jeste da u roku od 15 dana Vijeće ministara informira Zastupnički dom o ukupnoj situaciji. Ali, gledati jezero novo napravljeno i igrati se proceduralno sada koja će to komisija, i ne uputiti, i danas ne zadužiti nadležna tijela, mislim da nije. Vidjet ćete, pročitajte pažljivo materijal, trudio sam se da izbalansirano pristupim tome baš iz razloga o kojem govorite, da ne prejudiciram, jer problem je vrlo kompleksan i vjerujte problem je sa dalekosežnim posljedicama. I hajmo mi kao Dom pokrenuti stvari prema Vijeću ministara, ono je nama odgovorno. Pogledajte ovdje odluke Vijeća ministara, nisu samo Federacije, iz 2004., 2005. godine gdje je tadašnje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa bilo zaduženo temeljem izvješća stručne komisije koji su činili predstavnici ministarstava oba entiteta. Znači, to su stručne analize i nemojte danas da na ovaj način jer nije namjera prebacivati ping-pong lopticu. Namjera je reagirati adekvatno, sukladno onom što se tamo dešava i pokazati da možemo kao ljudi, ne samo kao ljudi, ja osobno zastupam tu izbornu jedinicu, ja imam odgovornost kao zastupnik tu. Ja tražim da se i drugi pokrenu, jer ... dobili su mandat temeljem legitimiteta ovog doma, i Vijeće ministara, ni jedne reakcije ja nisam vidio od Vijeća ministara u mjesec dana, ne znam zašto. Neću da prozivam nikog, ja tražim da u roku od 15 dana izvijeste ovaj dom šta je na stvari i onda možemo neke dodatne zaključke. Ali molim vas da podržite da se to pokrene. 9
Milorad Živković ima repliku.
Zahvaljujem. Hoću da podsjetim da smo mi bili ti koji smo dali podršku i to nedvosmislenu podršku ratifikaciji Ugovora o grantu (regulisanje toka na tom dijelu). Neki su iz RS-a, koji dolaze iz tog dijela, imali žestokih primjedbi na našu podršku u vezi s tim. I danas smo dali podršku da se ova tema otvori i nismo dali ni jednu primjedbu na vrstu teme koju trebamo ovdje da govorimo. Rekli smo samo da bi bilo dobro da imamo više informacija, jer znam da je bilo u Popovom polju poplava i na dijelu koji se tiče teritorije RS-a. Vidjeli smo to iz novinskih i priloga sa televizije, ali nemam informaciju kojeg stepena su ti problemi, ko je nadležan za to, ko je kriv za to i trebaju mi informacije i drugog dijela BiH, iz RS-a nadležnih institucija, da bih mogao kvalitetno da pričam o ovoj temi. Imam jedan dio materijala, nemam drugi dio materijala. U zaključcima koji se ovdje predlažu, tiču se i Narodne skupštine RS-a, tretiraju se zakoni o vodama, traže se druge informacije. Ne vidim ni jedan razlog zašto o tome ne bi raspravljali na sjednici 18. U međuvremenu da prikupimo i drugi dio materijala i da o tome raspravimo. To je bio cilj moje diskusije.
Evo, konačno, Husein Nanić, diskusija o dnevnom redu.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, gosti, evo, ja sam htio, zaista, isto da pohvalim ove uvodne napomene koje predsjedavajući je rekao o stanju određenih inicijativa, aktivnosti nas poslanika i Kolegija Doma. Ono zbog čega sam se javio danas jeste ... ovaj dokument koji smo mi ovdje dobili na stolu, ja pokušavam ga naći, da li je u dnevnom redu mogućnost da raspravljamo o njemu ili nije. I ono što me zaista zbunjuje jeste da dobijamo dokument pod nazivom Operativni program BiH za poljoprivredu, prehranu i ruralni razvoj za period 2008.–2011. Nigdje ne mogu dobiti informaciju čiji je ovo dokument. Je li to Vijeća ministara, je li to Parlamenta, je li to nekog ministarstva? Šta mi s ovim dokumentom da radimo? Pored toga imao sam ... strane, među njima je desetak strana potpuno praznih, nepopunjenih i često se meni dešava da neke dokumente odložim ili bacim ili ne znam šta, poslije se pokaže da su bili potrebni za raspravu. Zbog toga, evo ja bih želio uputiti jedan svoj apel da dokumente dobijemo kvalitetno pripremljene od nadležnih institucija da bi znali gdje da stavimo i na koji način da se pripremimo za raspravu.
Gospodine Naniću, ja dugujem izvinjenje, propustio sam da kažem da sam neposredno pred sjednicu iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa dobio ovaj materijal i 10 zahtjev da se vama stavi na klupe, u kontekstu tačaka dnevnog reda koje su danas na sjednici oko ove tačke gospodina Lijanovića i tarife i ovog izvještaja oko CEFTA-e. Dakle, taj materijal ima vezu, direktnu vezu sa današnjim dnevnim redom. Međutim, ja sam napravio propust što vas nisam upozorio na to. A ove tehničke primjedbe ako materijal nije potpun, ja ih mogu samo, da tako kažem, proslijediti gospodi koja su mi dostavila ovaj materijal i upozoriti ih da vode računa da materijali budu ispravni. Evo, još jedanput izvinjenje. Ja još imam prijavljenog za repliku, a to je Denis Bećirović.
Ja mislim da nije dobro ako ode poruka sa ove sjednice Parlamenta da mi kažemo da mediji šire nacionalističku mržnju, da stvaraju negativnu sliku, da su krivi za sve i svašta u ovoj državi. Moj prijedlog je da mi ne sakrivamo neke činjenice koje su očigledne u ovoj državi. Mi imamo trenutno situaciju da se pojedinim novinarima u ovoj državi prijeti smrću. Imamo situaciju da na pojedine TV kuće bacaju se bombe. Mi možemo zažmiriti na tim činjenicama, a možemo se i suočiti sa tim činjenicama. Stoga ja želim reći da bi bilo dobro da napokon mi jednom reagujemo na vrijeme. Danas je 18. februar. Ja znam da ovdje parlamentarna većina može ovo i odbiti. Ali neće biti dobro ako čak odbijemo i da raspravljamo o tome, a da možda ...
Oprostite, gospodine Bećiroviću, kome je replika?
Replika gospodinu Jovičiću.
Nisu to stavovi Parlamenta.
Molim?
Vi govorite da će Parlament neke poruke slati, nisu to stavovi Parlamenta, mi ćemo se izjašnjavati.
Pa, gospodin Jovičić je poslanik u ovom parlamentu. S obzirom da je on govorio o tome, ja želim reći da bi bilo dobro da na vrijeme reagujemo da se ne dogodi da, možda, neki novinar plati glavom, pa da onda budemo senzacija u evropskim okvirima. Mislim da bi bilo dobro da jednom reagujemo prije vremena, da vidimo o čemu se radi, koliko je to ozbiljno i da ohrabrimo medijske slobode u ovoj zemlji. 11
Diskusija, Jozo Križanović. Oprostite, gospodine Križanović. Evo, u zadnji čas Jovičić, replika.
Poštovani predsjedavajući! Ili me gospodin Bećirović nije razumio ili ću ja samo ponoviti dvije rečenice. Prvi ja osuđujem napad na svakog novinara, ali treba nam cjelovita informacija, prvo od ministra bezbjednosti. Koji su to novinari i kuće tražile zaštitu SIPA-e, recimo, pa im je ugrožen život? Da mi tačno znamo ko to na koga vrši pritisak i od koga. Ja ne mogu čitati u nekoj štampi ako sam novinar sebi kaže da neko na njega vrši pritisak. I ja sam dnevno dobijao 30 prijetećih poruka, pa me niko nije štitio. Ali da vidim cjelovitu informaciju. Ponavljam, prvi osuđujem napad na novinare i moramo im dati potpunu sigurnost, a ne Parlament, nego naše institucije, SIPA, Ministarstvo bezbjednosti. Dakle, želim cjelovitu informaciju da vidim gdje je problem. A kad sam govorio o tim, ponavljam, ne miješam se u uređivačku politiku, ali je ogroman problem ako novinar svojom kolumnom, ne čekajući bilo kakvu informaciju, čim je čuo napad – eto eklatantan primjer, osuđujem napad na džamiju, na crkvu, na sinagogu, na sve – ali ne čekajući nikoga napiše kolumnu da ovo su uradili zločinci. I zna se na koga asocira. Kasnije se ispostavi da je to drugi uradio. Šta je to drugo nego uznemiravanje javnosti. O tome sam ja govorio. I ponavljam još jednu rečenicu – osuđujem svaki napad na svakog čovjeka, pogotovo na novinare i slobodu štampe.
Dakle, ja vas molim stvarno da kroz replike ne vodite diskusiju. Sačekajte da se odredimo o tački dnevnog reda, pa bit će prilike, možete navoditi argumente za i protiv, ali ostavite nešto i za rasprave. Evo imamo repliku. Azra Hadžiahmetović.
Evo predsjedavajući, ja sam ovo svoje javljanje nazvala replikom. Ne znam kako bih drugačije jer nema poslovničke, odnosno tehničke mogućnosti. Ako kolega Jovičić podrži osudu napada na novinare, što predlaže kolega Bećirović, ja ne vidim uopšte razmimoilaženja. Ovdje nije ni kolega Bećirović predložio da mi raspravljamo o uređivačkim politikama pojedinih medija, niti je ovdje mjesto da mi konstatiramo da su neki novinari zaslužili napade, kao što vi navodite, kolega Jovičiću, u svojoj diskusiji. Ali, da ne otvaramo raspravu, tačka je predložena kao razmatranje napada. Ja mislim da će se predlagač složiti, s obzirom na sadržinu njegovog 5. zaključka da se zaduži Ministarstvo sigurnosti da u roku od 15 dana dostavi informacije za razmatranje, pa bi dobro bilo da mi možda na današnjoj sjednici ... dakle usvojimo ove zaključke koje je predložio kolega Bećirović, ne kao tačka razmatranja nego možda kao prijedlog zaključaka povodom 12 napada na novinare, a razmatranje će uslijediti kada dobijemo informaciju. Ja uopšte ne vidim razloga da mi drugačije, jer ovdje zaista nema različitih pristupa o inicijativi predlagača i nisam sigurna da li ima iko u ovoj parlamentarnoj sali ko to ne bi podržao. Hvala.
Diskusija, Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Imam i ja diskusiju.
Pa evo možete diskutovati svi, nije problem. Izvolite, samo se prijavljujte.
Evo vrlo kratko. Želio bih podržati prijedlog kolege Raguža da se danas razmatra ova informacija o poplavama u Hutovom blatu. Vidite, primjedba kolege Živkovića da mi nemamo informacije od strane relevantnih organa RS-a, mislim da nije u ovoj trenutku važna. Važno je da imamo ogroman problem, da imamo ogromne štete i eventualno još veće posljedice nego što su nastupile. I to je ono što danas mislim da je važno i traži hitnu intervenciju, odnosno uključivanje Vijeća ministara da u suradnji sa nadležnim organima Federacije i RS-a vrlo ozbiljno priđu ovom rješenju. Dakle, mi danas nećemo ići u ekspertnu analizu problema nego uočavamo ozbiljnost problema i tražimo rješenje za njega. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Dakle, imamo prijedloge poslanika Bećirovića i poslanika Raguža.
Deset minuta pauze.
Klub SNSD-a traži 10 minuta pauzu. [[PAUZA]] 13 Molim vas, zauzmite svoja mjesta. Molim vas, zauzmite svoja mjesta da počnemo raditi. Slušate li vi mene? Halo, zauzmite svoja mjesta. Gospodine Kalabiću, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja se izvinjavam za ovu malo dužu pauzu nego što smo planirali, ali obavili smo određene konsultacije oko glasanja i mislim da smo postigli određeni dogovor oko prijedloga tačke dnevnog reda koju je predložio gospodin Raguž, što nam je najvažnije bilo.
Stvorili su se uslovi da se izjašnjavamo o prijedlozima. Denis Bećirović.
Ja sam predložio tačku dnevnog reda koja je glasila: 'Razmatranje kontinuiranih napada na novinare i novinarsku profesiju, s posebnim osvrtom na ugrožavanje nezavisnog medijskog izvještavanja u BiH.' Kao predlagač ove tačke želim reći da mi je prihvatljiva ova sugestija kolegice Azre Hadžiahmetović, pa stoga predlažem jednu neznatnu izmjenu u formulaciji. Dakle, predlažem da tačka nosi naziv: 'Razmatranje zaključaka u vezi sa kontinuiranim napadima ...' (dalje ide kako i stoji u tekstu). Evo, prihvatam tu sugestiju i kao predlagač predlažem sada preciznu formulaciju. Hvala.
Dakle, molim poslanike da se pripreme za glasanje. Idemo se izjašnajvati o prijedlogu tačke dnevnog reda predložene od Denisa Bećirovića, koja glasi: 'Razmatranje zaključka u vezi kontinuiranih napada na novinare i novinarsku profesiju, sa posebnim osvrtom na ugrožavanje nezavisnog medijskog izvještavanja u BiH'
Zaključaka.
Jeste, Prijedlog zaključaka, rekao sam ja, dakle razmatranje Prijedloga zaključaka ... Dakle, molim vas, mislim da je sve jasno. 14 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 24 (20 Federacija, četiri RS). Nemamo dovoljnu entitetsku većinu. Nažalost, nemamo mogućnost ni usaglašavanja, gospodin Lozančić je iz opravdanih razloga odsutan. Mi ćemo naknadno izvršiti usaglašavanje i ukoliko bismo se usaglasili, ta tačka bi bila na sljedećoj sjednici Parlamenta.
mikrofon nije uključen
Gospodine Bećiroviću, dobit ćete, naravno, kao i uvijek. Nemate potrebe, dobit ćete kao i uvijek. Molim vas, imamo još prijedlog tačke dnevnog reda koju je poslanik Martin Raguž predložio. Ja mislim da imate materijale.. Dakle, radi se o informaciji o poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata, sa Prijedlogom zaključaka. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 28, s dovoljnom entitetskom većinom te konstatiram da je prihvaćen prijedlog Martina Raguža da se ova tačka uvrsti u današnju sjednicu dnevnog reda. Sada ćemo vidjeti gdje da je situiramo. Dakle, iza tačke, odnosno ovo bi bila nova tačka 19., s tim da se ova dosadašnja pomjera na 20. Na ovaj način smo utvrdili dnevni red i dozvolite, zapisnika radi, da pročitam utvrđeni 1. Usvajanje Zapisnika 45. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja i odgovori; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 4. Izjašnjavanje u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA-e – predlagač Jerko Ivanković; 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine – predlagač poslanik Adem Huskić (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o prijevozu opasnih materija – predlagač Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o poštama Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 15 9. Prijedlog zakona o oružju, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH – predlagač Vijeće ministara BiH; 10. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH; 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi (prvo čitanje); 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje); 13. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Garancijskom fondu (prvo čitanje); 14. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije povodom rasprave o Informaciji predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije BiH; 15. Finansijski izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH na dan 31.12.2006. i 31.12.2007. godine, sa Mišljenjem ovlaštenog revizora; 16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o izvršenoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2007. godinu; 17. Izvještaj o realizaciji Akcionog plana za implementaciju Programa mjera u okviru Sporazuma CEFTA, sa Analizom vanjskotrgovinske razmjene BiH za 2008. godinu; 18. Imenovanje predsjednika, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH – prijedlog Ad hoc odbora za žalbe građana; 19. Informacija o poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata, sa Prijedlogom zaključaka; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švicarske o readmisiji lica koja borave bez dozvole, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švicarske o olakšicama kod izdavanja viza, c) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj – „Projekt Koridor Vc“, d) Sporazuma između Vijeća ministara BiH, koje predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Vlade Republike Austrije, koju predstavlja savezni ministar finansija, o finansijskoj saradnji, e) Sporazuma o zaštiti tajnih podataka između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke, f) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji u oblasti kulture, g) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit i Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova i Javne uprave Crne Gore o provođenju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, 16 h) Memoranduma o razumijevanju između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o pridruživanju Bosne i Hercegovine Sedmom okvirnom programu Evropske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i ogledne aktivnosti, i) Okrivne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duhana. Krećemo na realizaciju ovog dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 45. sjednice Predstavničkog doma
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja sam u međuvremenu dobio odgovore na tri poslanička pitanja. Zahvaljujem ministru civilnih poslova i rukovodstvu Doma na dva ekspeditivna odgovora sa kojima sam zadovoljan. Moram komentirati odgovor koji sam posredstvom Vijeća ministara dobio od Kantonalnog suda u Bihaću, kojeg je potpisala predsjednica Kantonalnog suda Edina Arnautović, a koji se odnosi na pravno uporište za čudno odlaganje izvršenja kazne zatvora za Abdić Hamdiju, tzv. Tigar, u tri navrata i na radnje koje pravosuđe poduzima za upućivanje na izvršenje kazne zatvora od dvije i po godine Pivić Emina iz Bihaća, koji se navodno nalazi u bjegstvu. 17 Dobijenim odgovorom ja sam ne samo nezadovoljan već i razočaran, iako od takvog suda se ne može ništa bolje ni očekivati. Mene predsjednica Kantonalnog suda u Bihaću u odgovoru na postavljeno pitanje pokušava poučiti o Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija u Federaciji, u kojem su definirani uslovi i razlozi zbog kojih se može zatražiti odlaganje izvršenja kazne. Umjesto ovoga ja bih bio zadovoljniji da mi je predsjednica Kantonalnog suda u Bihaću odgovorila da li je uobičajeno da Općinski sud u Bihaću tri puta odbija zahtjeve za odlaganje izvršenja kazne, a Kantonalni sud tri puta u drugostepenom postupku odobrava taj zahtjev. Da li je u pravosuđu praksa da se izvršenje kazne zatvora za teška krivična djela odlaže uz obrazloženje da bi odlazak na izvršenje kazne zatvora izazvao štete u biznisu osuđenom, ili da se odlaganje pravda liječničkim nalazima u kojima piše da se osuđenom potrebna ljekarska terapija za srčane smetnje može pružiti i u zatvoru? Što se tiče navodno odbjeglog ubice i kriminalca Emina Pivića, koji više od dvije godine izbjegava odlazak na izvršenje kazne zatvora od dvije i po godine, ja sam siguran da bi sud i policija u Bihaću ... kad bi imali volju da bi Emin Pivić za jedan sat bio u „marici“ na putu za Zenicu. Umjesto licemjerne pouke iz krivičnog prava predsjednici Kantonalnog suda u Bihaću preporučujem da se više zainteresira za nedavnu raciju koju su, po anonimnoj dojavi, u okolici Bihaća nedavno izvršili specijalci Federalnog MUP-a i Sudska policija. Umjesto navodno viđenog Emina Pivića, u kući je zatečeno nekoliko njegovih prijatelja sa uključenim radioaparatom čija je radna frekvencija slučajno bila ista kao i ona na uređaju nekih uticajnih dužnosnika Kantonalnog MUP-a. Ja ne tražim da se pitanje obnovi, ali sam imao potrebu reći da je odgovor na ovo pitanje i konkretan slučaj Hamdije Abdića, tzv. Tigra, i Emina Pivića jedan od velikih razloga zašto iz pravosuđa, unatoč dobrom statusu, bježi sve više sudija. Hvala lijepo.
Velimir Jukić.
Pa, nisam zadovoljan odgovorom na svoje postavljeno pitanje upućeno Vijeću ministara na 39. sjednici, a ono glasi: 'Šta poduzima Vijeće ministara da u zakonu predviđenom roku izvrši svoje obveze po izboru i popunjavanju upražnjenih mjesta u rukovodstvu, menadžmentu, upravnim i nadzornim odborima institucija BiH?' Odgovor je općenit kao i pitanje, međutim još općenitiji. I zapravo ovo pitanje i ne treba i nije ni zamišljeno da bude precizno, ali isto tako široko toliko da je vrlo jasno, a nisam ovdje u pitanju ni naveo neku instituciju, a može ih se navesti najmanje desetak. I danas ima aktualno najmanje desetak institucija u kojima nije na vrijeme izvršena popuna, što za posljedicu ima loše funkcioniranje tih institucija. I to je glavni problem. I mislim da Vijeće ministara, ako se bude odnosilo prema toj svojoj obvezi, na način kao što je meni odgovorilo, onda mislim da će još proći vremena i da će imati trajno nepopunjena važna i najvažnija mjesta u nekim institucijama BiH, a njih ima 60-tak puta nekoliko, znači radi se o najmanje nekoliko stotina pozicija. Mislim da Vijeće ministara treba ovom pitanju i problemu, a ja bih rekao uz više osjećaja, potrebe i odgovornosti pristupiti nego do sada. Ja mogu i sada navesti, ovako ... barem pet- šest institucija, ali evo ne želim izdvojiti niti jednu. I mislim da bi, evo, odgovor kakav jeste, ali da bi 18 Vijeće ministara ipak trebalo ažurirati ove svoje poslove i vrlo, vrlo važne zadatke, jer nisu krivi ljudi u institucijama što im je istekao mandat, a onda nisu više, nemaju ni zakonsku obvezu, ni pravo vršiti neki posao. A sve ono gdje nemamo rukovodstvo i poslovodstvo, odnosno upravne i nadzorne odbore, veliko je pitanje kako mogu funkcionirati.
Sadik Bahtić
nije uključen mikrofon
Mehmed Suljkanović.
Poštovani predsjedavajući, ja sam, nažalost, saznao od Vas tek da sam dobio odgovor. Sada sam uspio da pogledam odgovor i ja bih zadržao pravo da komentarišem to na sljedećoj sjednici.
To poslovnički nije moguće, ali evo, vidjet ćemo, gospodine Suljkanoviću, sada su komentari na pitanja koja su pristigla do ove sjednice. Ali evo, ako nema nekih greški, Branko Dokić. Je li komentar, gospodine Dokiću?
Pa, ustvari ja nemam komentar, gospodine predsjedavajući, već hoću da izrazim svoj protest zbog toga što ne dobivam odgovore na pitanja koja sam postavio. Ima ih više, ali i sljedeći put ću pripremiti to. Ali sad hoću da ukažem na neodgovornost ministra Alkalaja i Savjeta ministara što nije odgovorilo na pitanje oko problema koji je stvoren oko viza građanima Rusije, Ruske Federacije. Proteklo je više od mjesec dana, pitanje je bilo veoma aktuelno, napravljena je jedna vrsta diplomatskog skandala i ne mogu da razumijem da se resorno ministarstvo nije udostojilo pa da da jedan odgovor ovom parlamentu, jer odgovor nije samo poslaniku već cijelom Parlamentu. Dakle, protestujem zbog toga, a sljedeći put ću pripremiti i ponovo sva ona pitanja na koje nisam dobio odgovor u proteklih pola godine.
Meni je žao, gospodine Dokiću, da nemamo nikog iz Ministarstva vanjskih poslova ko bi mogao eventualno dati Vam informacije. Ali evo, ja Vas obavještavam da ćemo mi urgirati na odgovoru na Vaše pitanje vezano za ovu oblast koju ste pomenuli. 19 Dakle, ja ne vidim više prijavljenih za komentar. Kako sam shvatio gospodina Bahtića, on se prijavio za poslanička pitanja. Na ovaj način prelazimo na nova poslanička pitanja. Molim vas da se prijavite. Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Imam jedno poslaničko pitanje za Vijeće ministara i Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara. 'Ko je i kada je osnovao Komisiju za državnu imovinu: a) Kome Komisija za državnu imovinu odgovara za svoj rad? Koji su zadaci Komisije za državnu imovinu i na koji način Komisija podnosi svoj izvještaj o radu? b) Zašto je Vijeće ministara BiH prekršilo Odluku o imenovanju članova Komisije donoseći zaključak na 6. tematskoj sjednici, održanoj 13.11.2008., kojom Vijeće ministara zadužuje Komisiju da pripremi i dostavi nacrt zakona na sljedećim principima: - da u vlasništvu države bude nepokretna imovina potrebna za rad državnih institucija, uključujući perspektivnu nepokretnu i pokretnu vojnu imovinu, - da ostala imovina kao i neperspektivna vojna imovina bude u vlasništvu enteteta, odnosno kantona i općina, u skladu sa potrebama entiteta, kantona i općinskih institucija. Naime, ova komisija, kao ekspertno tjelo, bila je zadužena da ponudi Vijeću ministara kriterije, a ne Vijeće ministara da ih predloži ovoj komisiji, kako je to urađeno navedenim zaključkom Vijeća ministara, čime se vrši grubi politički pritisak na ekspertnu grupu da postupi u skladu s političkim željama pojedinih političkih lidera i krši temeljna odluka o osnivanju i zadacima Komisije za državnu imovinu. c) Zašto Komisija nije krenula s popisom cjelokupne državne imovine, jer im je to osnovni zadatak po Odluci o osnivanju Komisije („Službeni glasnik BiH“, br.10/05), propisan u članu 1., članu 2. pod c) te odluke? I d) Zašto predsjedavajući Komisije, gospodin Kutleša, zloupotrebljava svoj položaj i odnosi odluke bez kvoruma Komisije, vrlo bitno, bez kvoruma Komisije po kojoj zadužuje Dževada Delića da pripremi obrazac i kriterije za popis državne imovine, kada gospodin Delić nije ni legitimni član te komisije, jer je u međuvremenu iz Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, odakle je imenovani u Komisiji, prešao i zaposlen je u Generalnom tajništvu kao podređeni gospodinu Kutleši?' Hvala.
Halid Genjac. 20
Zahvaljujem. Poštovani prisutni, poštovani predsjedavajući, ja imam jedno pitanje predsjedniku Ustavnog suda RS-a: 'Zašto Ustavni sud RS-a, koji bi trebao štititi Ustav RS-a, provodi antiustavnu praksu, odnosno zašto Ustavni sud radi po Poslovniku koji ima antiustavne odredbe? Kada će Ustavni sud svoj Poslovnik uskladiti sa Ustavom RS-a i šta će biti sa odlukama koje su na ovom sudu donesene po antiustavnoj proceduri?' Obrazloženje: U Ustavu RS-a definisano je da su dovoljni glasovi dvojice sudija da se neko pitanje proglasi nacionalnim interesom na Vijeću Ustavnog suda RS-a. Međutim, ovaj sud koji je dužan da štiti Ustav ponaša se protivustavno, jer u svoj Poslovnik Ustavni sud je ugradio odredbu koja suprotno Ustavu RS-a zahtijeva dvotrećinsku većinu sudija za donošenje odluka kojom se neko pitanje proglašava nacionalnim interesom. S obzirom da se radi o izuzetno značajnoj instituciji, jasno je da ovakva praksa Ustavnog suda RS-a drastično derogira Dejtonski mirovni sporazum i njegov osnovni princip o konstitutivnosti Srba, Hrvata i Bošnjaka i ostalih i njihovoj ravnopravnosti na cijelom teritoriju BiH.
Savo Erić.
Moje pitanje upućujem Savjetu ministara a odnosi se na krizu i recesiju koja je zahvatila čitav svijet i pogotovo se osvrćem na zemlje i vlade u okruženju koje su već po ovom pitanju poduzele neka pitanja i formulišem sljedeće pitanje: 'a) Da li i u kojoj mjeri pomoć privredi BiH namjerava poduzeti Savjet ministara u cilju ublažavanja recesije i krize koja je zahvatila cio svijet? b) Da li se razmišlja o smanjenju poreskih stopa? c) Kakav je priliv PDV-a u januaru i februaru ove godine u poređenju sa januarom i februarom 2008. godine?' Hvala.
Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Želim danas da postavim dva poslanička pitanja a ona se odnose na Vladu Federacije, tačnije prvo pitanje na federalnog ministra u Ministarstvu energije, rudarstva i industrije i menadžment BH Gasa d.o.o. Sarajevo. 21 Vlada Unsko-sanskog kantona je, uz iskazanu zainteresiranost općina iz Unsko-sanskog kantona, prije nekoliko godina pokrenula inicijativu za plinifikaciju tog kantona. S obzirom na aktuelnu energetsku situaciju sa snabdijevanjem plinom naše zemlje i iskazanu spremnost Vlade i općina, postavljam pitanje ministru i menadžmentu BH Gasa d.o.o. Sarajevo: 'Da li ste dobili zvaničan zahtjev, inicijativu za pokretanje Projekta plinifikacije, šta ste do sada poduzeli i šta ćete poduzeti da se navedena inicijativa aktuelizira i pokrene procedura i realizacije iste?' Drugo pitanje, također, ovom ministarstvu, Federalnom ministarstvu energije, rudarstva i industrije i direktoru Federalne agencije za privatizaciju. Vlada Federacije je sa Hrvatsko-mađarskim konzorcijem INA-MOL u septembru 2006. godine potpisala Ugovor o dokapitalizaciji „Energopetrola“ kojim je navedeni konzorcij dobio 67% vlasničke strukture kompanije „Energopetrol“. Ugovorom se konzorcij, između ostalog, obavezao četiri najbitnije stavke: da će zadržati svih 1.059 radnika u periodu od tri godine, investirati 150 miliona maraka u tom periodu, sanirati dugove u iznosu 60 miliona i uplatiti 10 miliona na ime prava za dokapitalizaciju. Ono što danas nakon dvije i po godine od potpisivanja ugovora imamo jeste da je u ovom konzorciju ostalo manje dvjesta radnika, znači da je 200 radnika ostalo bez posla, investicije se ne vide, a trebalo bi biti već investirano preko 100 miliona i kompanija posluje sa gubitkom u prošloj godini, po podacima, oko 10 miliona maraka. I pored obaveze da investitor, ukoliko ne bude poštovao ugovorene obaveze, obezbijedi garanciju banke u iznosu 7 miliona maraka, Vlada nije aktivirala tu garanciju, niti je, kako je to predviđeno u ugovoru, nakon isteka prve poslovne godine angažirana nezavisna revizorska kuća koja je trebala konstatirati da li je ispoštovana prva investicijska godina, a već je i treća na izmaku. Postavljam pitanje, dakle ministru i direktoru Federalne agencije za privatizaciju: 'Da li se prati realizacija preuzetih obaveza po Ugovoru o dokapitalizaciji „Energopetrola“ i šta je Vlada i Agencija poduzela i šta će poduzeti da se ovaj ugovor u potpunosti ispoštuje?' Zahvaljujem.
Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam jedno poslaničko pitanje i molim za minutu tolerancije da obrazložim pitanje. Pitanje je predsjedavajućem.
Nemate potrebe, mislim, Poslovnik je jasno rekao da imate 3 minute, to je dovoljno, stvarno. Bitno je pitanje jasno formulisati, ali evo, izvolite. 22
Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH: 'Koji su razlozi da Vijeće ministara do danas nije izvršilo Zaključak ovoga doma od 14.7.2008. godine, koji je glasio: - Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, u roku od 30 dana, pripremi i Zastupničkom domu na raspravu dostavi informaciju o stanju i statusu imovine države, firmi i građana BiH u zemljama nastalim raspadom bivše SFRJ, sa planom aktivnosti na njenoj zaštiti i preuzimanju od legalnih vlasnika? I osjećate li se, kao čelni čovjek Vijeća ministara, direktno odgovornim za štete koje su u međuvremenu nastale nezakonitim uzimanjem imovine „Agrokomerca“ u Republici Hrvatskoj vrijedne 5 miliona maraka zbog nepoduzimanja potrebnih radnji Vijeća ministara i institucija BiH na njenoj zaštiti?' Želim obavijestiti ovaj dom i javnost u BiH da su u decembru prošle godine firma „Agrokomerc“, njeni dioničari i država BiH ostali bez 206 metara poslovnog prostora u Splitu, vrijednog milion KM, i jučer u Zagrebu, u poslovnom tornju „Zagrepčanka“, bez 456 m2 poslovnog prostora, vrijednog oko 4 miliona maraka. Odgovorno tvrdim da je ova imovina od „Agrokomerca“, njegovih dioničara i države oteta na nezakoniti i kriminogen način i za to su, pored udruženih kriminalaca u „Agrokomercu“ i Hrvatskoj, odgovorni i Vijeće ministara i ministar inostranih poslova koji ni nakon bezbroj konkretnih upozorenja i apela nisu poduzeli ništa da spriječe ovu otimačinu, iako su za to imali uticajne diplomatske mehanizme. Zbog ograničenog vremena moram podsjetiti na bar desetinu poslaničkih pitanja, inicijativa i apela koje sam podnosio u ovom pravcu, u ovome dome, i zato dobivao uglavnom podršku poslanika ovoga doma, što očito nije bilo dovoljno da nadležne institucije poduzmu sve ono što je potrebno da se spriječi ova otimačina. Podsjetit ću vas na zahtjev ministru inostranih poslova Svenu Alkalaju od 2. 4. za upućivanje protestnih nota vladama Republike Srbije i Republike Hrvatske zbog radnji na nezakonitom uzimanju imovine BiH u ovim zemljama. Ministar Alkalaj me je pismeno obavijestio da je uputio protestnu notu Vladi Republike Srbije a da nema razloga za upućivanja iste i Vladi Republike Hrvatske. Rezultat takvog selektivnog i pristrasnog odnosa je da je Vlada Republike Srbije privremeno poništila tendere o prodaji imovine BiH, a u Republici Hrvatskoj, kao što vidite, nastavljena je otimačina imovine BiH. Podsjetit ću vas također da se u konkretnom slučaju imovine „Agrokomerca“ u Splitu i Zagrebu radi o mafijaškom poslu u kojem je Astra Grimeks d.d. Sesvete uz pomoć menadžmenta „Agrokomerca“ i advokata Tabaković Seada iz Zagreba bez ikakvog pravnog osnova do sada došla do imovine „Agrokomerca“ vrijedne oko 5 miliona KM. Želim također obavijestiti ovaj dom da ću kao poslanik, nakon svega, zbog prouzrokovane štete po državu BiH i dioničare „Agrokomerca“ i zbog svoje savjesti pred nadležnim sudom u BiH zbog nesavjesnog rada podnijeti krivične prijave protiv menadžmenta „Agrokomerca“ a zbog propuštanja da poduzmu radnje na zaštiti predmetne imovine i protiv predsjedavajućeg Vijeća ministara Nikole Špirića i ministra inostranih poslova Svena Alkalaja. Tražim od rukovodstva i Sekretarijata Doma da sva moja poslanička pitanja i inicijative koje se odnose na zahtjeve o zaštiti imovine „Agrokomerca“ u Republici Hrvatskoj proslijedi 23 državnom pravobraniocu na ocjenu. A ja istom stojim na raspolaganju za sve dodatne informacije i eventualno potrebnu dokumentaciju. Hvala na razumijevanju.
Denis Bećirović.
Ja imam dva poslanička pitanja, bit ću vrlo kratak. Na 24. sjednici Predstavničkog doma predložio sam inicijativu koja je usvojena i koja je obavezala Vijeće ministara BiH da dostavi tekst 'Strategije za borbu protiv korupcije i kriminala u BiH'. Podsjećam, Parlament je tu inicijativu usvojio 13. februara 2008. godine. Evo, dakle prošlo je više od godinu dan, obavezali smo kao Parlament Vijeće ministara da nam dostavi u roku od tri mjeseca tu inicijativu, do ovog trenutka nije ništa urađeno, odnosno nije dostavljeno ništa Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, a Strategija za borbu protiv kriminala i korupcije koja je važila za period 2006. – 2009. godina je istekla. Moje pitanje Vijeću ministara: 'Zašto ne poštujete odluku Parlamenta BiH, odnosno Predstavničkog doma?' Drugo pitanje. Na 41. sjednici, održanoj 3. decembra 2008. godine, predložio sam zaključak koji je također Predstavnički dom usvojio, a odnosi se na obavezu dostavljanja Akcionog plana o provođenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, kako smo zaključili, najkasnije u roku od sedam dana, nakon čega će Predstavnički dom poslije obavljene rasprave donijeti svoj program rada u vezi s ovim pitanjem. Ponovo pitanje za Vijeće ministara: 'Zašto niste ispoštovali ovaj zaključak Predstavničkog doma?' Hvala.
Velimir Jukić.
Moje je pitanje upućeno ministru vanjskih poslova gospodinu Svenu Alkalaju: 'Šta poduzima ministar vanjskih poslova BiH, gospodin Sven Alkalaj, da se sukladno Ustavu BiH izvrši balansiranje nacionalne strukture uposlenika i rukovoditelja u Ministarstvu vanjskih poslova BiH, uključivo i zaposlenike u DKP mreži?' Obrazloženje: Poznato je da je u Ministarstvu vanjskih poslova BiH na najvažnijim rukovodećim pozicijama uopće nema kadrova iz reda hrvatskog naroda. Veliki debalans na štetu zaposlenika iz reda hrvatskog naroda je naročito izražen kako u rukovodećim pozicijama tako i u ukupnom broju zaposlenika u ovom ministarstvu, a naročito u DKP mreži. U mandatu aktualnog ministra, gospodina Svena Alkalaja, ovaj izraženi debalans se još više povećao na štetu konstitutivnog 24 hrvatskog naroda. Mi ovdje često govorimo o tome prebrojavanju, neprebrojavanju itd. i ja kažem da ne trebamo se svakodnevno preprojavati i prebrojavati, međutim kad situacija po ovom pitanju dođe do te mjere da kad se pogleda, podvuče crta, pa se vidi vrlo izražen debalans, onda stvarno trebamo postaviti pitanje odgovornosti onih koji ne brojeći, i kao nije to bitno, naprave takvu situaciju. Od rukovodećih četiri-pet prvih ljudi u ovom ministarstvu nijedan nije hrvatske nacionalnosti. Mislim da to nije dobro i nije dopustivo. Mislim da je tu odgovornost Vijeća ministara, a naročito resornog ministra. I ja ne znam stvarno, ja bih volio da više niko nikad ne treba, naročito ja, postaviti ovakvo pitanje. Stvarno, i Ustav BiH, koliko god bio nesavršen, ipak je i ovo pitanje regulirao na jedan korektan način, pa je rekao da u instituciji se mora izvršiti, dakle ne na pojedinoj poziciji itd., ali ukupno u instituciji kao takvoj da se uradi taj balans. I ja mislim da je stvarno to odgovornost svih. I ja ću ovdje ponoviti, možda sam i subjektivan, ali naročito prema onom narodu koji je najmanji po brojnosti, to su vrlo osjetljive stvari, vrlo osjetljiva pitanja i ja bih stvarno evo apelirao na to da se o tome vodi računa, jer kad je to tu negdje hajde de, međutim ovdje se radi o vrlo značajno izraženom debalansu koji treba vrlo brzo, koliko je moguće, otkloniti.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo, ja imam vrlo kratko pitanje za ministra Sadovića: 'Da li će i kako koristiti saznanja koja smo čuli na dvodnevnom seminaru organiziranom od strane OSCE-a o sigurnosnoj politici u BiH, a vezano je za zaključke ovog dvodnevnog seminara? Znači, da li će koristiti i kako će koristiti, s obzirom na moj subjektivni dojam da je na tom seminaru bilo neoprostivo malo službenika Ministarstva sigurnosti?' Hvala.
Ja na ekranu imam prijavljenog Martin Raguž, očigledno je neka greška. Ja više prijavljenih nemam, zaključujem poslanička pitanja. I još jedanput apelujem, i to na nikog posebno, poslaničko pitanje je pitanje, dakle zaista nemojte ga koristiti za opservacije, diskusije itd., dakle suzdržite se i idite sa pitanjima i racionalnije ćemo raditi i vrijeme bolje trošiti. Ja se zahvaljujem. Idemo na tačku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine 25 Malo podsjećanja. Usvojen na 44. sjednici u prvom čitanju. Izvještaj ste dobili 16. februara. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona s jednim amandmanom koji je postao sastavni dio Prijedloga zakona i Komisija je, također, primijetili ste u Izvještaju, predložila Domu na usvajanje i zaključak da se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH prema potrebama bh. privrede. U ovoj plenarnoj fazi nismo imali amandmana. Dakle, otvaram raspravu o ovom zakonu u drugom čitanju. Izvolite. Momčilo Novaković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Cijenjene koleginice i kolege, predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, naravno i medija, mislio sam da će neko iz Komisije malo obrazložiti kako je ovaj zakon došao uopšte u drugo čitanje. Naime, mi smo prošli put, kada smo usvajali zakon u prvom čitanju, usvojili, na prijedlog Komisije, koja je takođe jednoglasno usvojila, 'zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da sačini listu proizvoda prema potrebama i', da sad ne čitam dalje, 'navedenu listu dostaviti najkasnije do razmatranja zakona u drugom čitanju'. Ovo je zaključak koji je usvojio ovaj dom na prijedlog Komisije. Komisija je prekršila zaključak Doma, ne samo svoj zaključak nego i zaključak Predstavničkog doma, prihvatajući ovaj zakon u drugom čitanju, a zaboravljajući da je uslov za to dostavljanje ove liste, drugim riječima jedne grupe amandmana koji bi upotpunili i bar donekle popravili situaciju sa Zakonom o carinskim tarifama. No, očito da ovaj zakon je mnogo slađi nego što se nama činilo u prvom čitanju, pa i onda kad smo onako jednodušno rekli da zakon nećemo podržati po članu 127., jer smo htjeli da djelujemo amandmanski. Inače ne vidim zašto ga onda nismo podržali ako danas nemamo nijednog amandmana. Moram reći da ako ovaj parlament usvoji ovaj zakon – onda on može usvojiti i svaki zakon. Ja ne vidim da postoji nešto što mi nakon ovoga ne možemo usvojiti. Ako se pročita i ako uđemo u tekst zakona, a ja nisam pisao amandmane zato što smo upravo donijeli onakav zaključak kakav smo donijeli da će neko pripremiti nama tu listu na bazi koje bi se napisali amandmani. Dakle, neko ko neće, kao što sam ja mogao sada dopisivati neke ovdje cifre, nego će to biti neko ko ima dovoljno jasan pregled i činjenice i argumente da to može ovdje napisati. Prošli put sam rekao da su jedine cifre ovdje tarifna oznaka, količina i stopa carine nula. Valjda ni ne trebaju druge cifre da se vide, one druge se ne vide ovdje zbog čega se zakon našao na dnevnom redu. Meni je stil pisanja obrazloženja vrlo poznat, pošto sam dugo u Parlamentu poznajem dosta kolega, tako da mi je vrlo poznat način na koji je obrazloženje napisano. Ali ne ulazeći u to, naravno, čak ne sporeći ni potrebu za ovim, nego sporeći da je samo ovo potrebno, moram reći da ima niz nelogičnosti u tekstu. Uobičajeno je do sada da smo mišljenje o usaglašenosti zakona sa evropskim zakonodavstvom dobijali kao poseban papir Direkcije. I to nam se desilo sa sve i jednim zakonskim projektom do sada. Jedino ovdje 26 predlagač odmah nama daje do znanja da je to u saglasnosti sa propisima EU, valjda da nema potrebe onda da ide na Direkciju kad on to kaže i Direkcija nema ni potrebe da se izjašnjava, jer nije valjda sporno da je to tako ako je predlagač napisao da je tako. Nije tačno da za ovaj zakon ne trebaju posebni provedbeni propisi. Mi smo prije nekoliko godina ovdje usvojili jedan zakon o kvotama, dobro se sjećamo koliko je, nakon toga, propisa moralo biti doneseno da bi se spriječile zloupotrebe i na kraju smo ovdje, u jednom izvještaju, konstatovali da se nisu spriječile zloupotrebe. I ono što se bar moglo očekivati je da se na bazi tog iskustva sada to spriječi u ovom prijedlogu zakona da opet ne moramo dobijati izvještaje kao onda koji će definisati, evo, da nismo uspjeli u onom što smo mislili. Mislim da pričam nešto što svi znamo a što nema nikakvog efekta, ali ne mogu a da kad budem glasao protiv da samo glasam protiv. Čini mi se da imam potrebu da obrazložim zbog čega sam protiv ovoga, a zbog čega sam prošli put bio za, u prvom čitanju, uz naravno zaključak kojim bi se ova lista trebala dopuniti. Nekakva priča kako ćemo evo usvojiti ovaj zakon, a onda ćemo praviti analize za druge proizvode je više nego providna i, rekao bih, zaista ne bi mogla proći bar ne kod mene što se tiče ovog zakona. No, naravno predlagač je, pretpostavljam, obezbijedio većinu za ovaj zakon, ja mu čestitam na toj većini i ponavljam da nakon ovoga ništa ne postoji što mi ovdje ne možemo usvojiti. Zavisi ko predlaže i ko lobira. Hvala.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući,
V.D. predsjednika Komisije.
Prvo ću nekoliko rečenica reći. Da je, mislim, tu moj klub zakazao, jer je trebao već davno da riješi ovo pitanje. Ovo pripada SNSD-u i trebao je da uradi. Ja već petu sjednicu ne znam jesam li V.D., privremeni predsjedavajući, nikakav predsjedavajući, nešto potpisujem. Ne tražim ja da to meni bude, to pripada SNSD-u, neka se moj klub odredi ko će biti tamo i odlaskom gospođe Rajilić došao je novi kolega, ja ne znam kakva će se preraspodjela, ali da popunimo i to mjesto. Ali da se vratim na ovo. Dakle, i zbog stenograma koji jedino ostaje trajna dokumentacija, želim da pročitam ovaj izvještaj. Da smo mi na Komisiji za spoljnu trgovinu i carine Predstavničkog doma, po zaključku Predstavničkog doma, održali sjednicu 16. februara 2009. godine i uz prisutnost predlagača zakona i predlagača amandmana (bila su dva amandmana, gospodina Šemsudina Mehmedovića i gospodina Mehmeda Suljkanovića), razmatrali Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH, te Predstavničkom domu podnosimo danas sljedeći izvještaj. 27 Dakle, 'Izvještaj o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH. Savjet ministara BiH je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH uputio 25. decembra 2008. godine Parlamentarnoj skupštini BiH sa prijedlogom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma. Predstavnički dom na 43. sjednici, održanoj 29. decembra 2008. godine, nije zapravo prihvatio Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku i odlučio se ... da se ovaj zakon razmatra po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Predstavničkog doma. Predstavnički dom na 44. sjednici, održanoj 21. januara 2009. godine, usvojio je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH u prvom čitanju sa sljedećim zaključkom: Zadužuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da, u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom BiH, sačini listu proizvoda prema potrebama i drugih proizvođača i prerađivača iz oblasti poljoprivredne proizvodnje i metalne i tekstilne industrije i sl. koji imaju potrebu za dobijanje olakšica za plaćanje carine za uvoz, bez plaćanja carine na uvoz određenih kvota sirovina s ciljem podsticanja konkurentnosti domaće proizvodnje. Navedenu listu dostaviti najkasnije do razmatranja zakona u drugom čitanju.' Vratiću se ovome da bih podržao ovo što je gospodin Novaković govorio, ali dati i obrazloženje. Dakle, nastavljam tekst iz Izvještaja: 'Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH je 13. februara 2009. godine dostavilo Komisiji listu proizvoda sačinjenu prema potrebama proizvođača i proizvođača iz oblasti metaloprerađivačke i tekstilne industrije, te poljoprivredne proizvodnje. Komisija je konstatovala da su amandmane za predloženi tekst zakona blagovremeno dostavili Šemsudin Mehmedović i Mehmed Suljkanović i predloženi amandmani odnose se na izmjenu teksta u drugom redu u koloni 2 Ostali uslovi i doda dopune zakona. Članovi Komisije su nakon rasprave većinom glasova usvojili sljedeći amandman, koji glasi: Amandman I Vijeće ministara BiH će najviše dva puta u toku kalendarske godine ponoviti utvrđene kvote za ovu tarifnu oznaku, dakle samo na ovu, ako to budu tražile firme koje imaju kapacitete za preradu ovog proizvoda instalirane u BiH i ako se proizvod koji je u pitanju ne može obezbijediti po prihvatljivim cjenama na domaćem tržištu. Takođe, Komisija je usvojila i sljedeći zaključak, koji glasi: Nalaže se Savjetu ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH prema potrebama bh. privrede. Na osnovu člana 111. stav (3) Poslovnika Predstavničkog doma usvojeni amandman postaje sastavni dio prijedloga zakona. Komisija je većinom glasova prihvatila Prijedlog zakona sa usvojenim amandmanom, te predlaže Predstavničkom domu da usvoji Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH sa usvojenim zaključkom Komisije.' I ovo dole na osnovu člana 113. Poslovnika. 28
Ja Vas nisam htio prekidati, gospodine Jovičiću, ja Vas nisam htio prekidati, pa dobili smo mi to.
Molim Vas zbog stenograma i zbog ovakve diskusije sad želim da ovo kažem.
Izvještaj vaše komisije je dokumenat ... Izvolite, izvolite.
Dakle to je, ali da kažem sad ovo što je govorio gospodin Novaković. Dakle, mi smo od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa dobili prijedlog 48 tarifnih brojeva koji bi trebali, takođe, da se nađu u parlamentarnoj proceduri, jer se radi o privrednim kapacitetima koji ne mogu da na domaćem tržištu obezbijede sirovine niti mašine, nego su prisiljeni da to uvoze. Mi nismo mogli ovo pripremiti za današnju sjednicu iz prostog razloga što smo samo za ovaj tarifni broj oko šećera imali potpunu saglasnost i Savjeta ministara i Uprave za indirektno oporezivanje, dakle svi oni u lancu koji trebaju da daju mišljenje. A za ovu listu od 48 tarifnih brojeva, ni za tu sjednicu, ni za današnju sjednicu Predstavničkog doma, nismo mogli da predložimo, jer nemamo mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje koja je prva da da saglasnost po onom mom principu – šta na mostu dobivamo, šta na ćupriji gubimo. I mi smo tražili i danas sam potpisao da nam što prije neko izvadi to iz ladica da vidimo oko onih akciza i oko ovih tarifnih brojeva šta da uradimo da olakšamo našoj privredi da u ovoj krizi pokušamo da se spasimo koliko se možemo spasiti. Dakle, gospodine Novakoviću, ja podržavam to što ste Vi rekli, to je bio zaključak ovog doma, ali Vam ujedno govorim da iz opravdanih razloga to nismo mogli pripremiti jer se radi, ponavljam, o 48 tarifnih brojeva koji zaslužuje svaku pažnju. Vi znate da smo na prošlom prvom čitanju kad smo imali jedan tarifni broj – koliko smo se zadržali i šta je tu bio problem, ali tu smo imali potpunu saglasnost i Ministarstva i Savjeta ministara i svih. Za ovo nismo imali, ali smo, evo, ako Dom podrži, dali i predložili zaključak da se to što prije uradi, jer se radi o kožarskoj industriji, radi se o tekstilnoj industriji, dakle o onim proizvođačima koji su trenutno najugroženiji, gdje zaista očekujemo da će doći do otpuštanja velikog broja radnika i nećemo da uđemo u tu avanturu, zato ćemo to što prije riješiti.
Hvala, gospodine Jovičiću, na dodatnim informacijama. Imam prijavljenu repliku gospodina Novakovića, ali dozvolite mi samo jednu minutu da se obratim ljudima iz Ministarstava. Dakle, da prenesu ministrima i da znaju da, po Poslovniku Predstavničkog doma, Vijeće ministara predstavlja predsjedavajući ili njegov zamjenik. Ministre mogu predstavljati samo zamjenici. Dakle, u funkciji predlagača ovdje mogu biti ministri ili 29 njihovi zamjenici. Vi, ako imate vremena, pomoćnici, stručni saradnici, meni ne smeta da vi sjedite ovdje ali prenesite vašim ministrima: vaše prisustvo ovdje ne može biti u funkciji predlagača i objašnjenja. E, vidite sada ovu situaciju. Dakle, ministar ili njegov zamjenik. Pozdravite ministre i objasnite im o čemu se radi, vi dobiti riječ ne možete, oni koji ste ovdje. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Pa, vidite, ja ću malo replicirati v.d. predsjedavajućeg, je li tako, Komisije, kako reče sam gospodin Jovičić. Stoji, vjerovatno, da Komisija 40 i nešto stavki nije mogla riješiti u nekakvom roku od nekih 15 dana koliko je poslovnički potrebno za amandmane, ali ne stoji da je to razlog da Komisija ne zatraži produženje roka, jer nije ovo prvi zakon ni prva komisija koja bi zatražila produženje roka za razmatranje zakona kada ga ne može u poslovničkom roku završiti i kako valja. Druga stvar, ja nemam ovdje, ne znam, možda neko od kolega ima, ili je komisija imala, nemam stav Uprave, saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje, kao što reče kolega Jovičić da za ostale nije bilo saglasnosti Uprave za ove stavke, ja nisam dobio u materijalu ni za ovo saglasnost Uprave. Ako ima, bilo bi dobro da i mi poslanici imamo to u materijalu da je Uprava za indirektno oporezivanje saglasna, tim prije što je ona ta koja provodi ovaj zakon i koja mora napraviti, ponavljam, provedbene propise kako bi spriječila moguće zloupotrebe ovog zakona. Dakle, nije me predsjedavajući Komisije ubijedio svojim argumentima da smo mi morali danas raspravljati o ovome. Smatram da bi mnogo bolje bilo i dalje za ovaj parlament da smo imali mnogo veću listu na kojoj, naravno, ne sporim da je moglo biti i ovih 50 hiljada tona šećera, ali i drugi proizvodi da time pomognemo još nekim proizvođačima. Naravno, što se tiče usvojenog amandmana, čestitam. Mislim, ljudi nisu ni tražili da im još jednom obnovimo, a mi ćemo im obnoviti još jednom u toku godine ovu cifru, tako da zaista je za pohvalu.
Imamo ponovno repliku Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, zahvaljujem se gospodinu Novakoviću što me imenovao za predsjedavajućeg Komisije, još samo nisam NN, ali svi me znate da nisam NN. Ja zaista ne znam koji status, ali to nije problem ovog parlamenta, rekao sam maloprije u uvodu. Ali želim da vam kažem da zaista, kada smo ovaj materijal dobili, naglašavam datum 12.2., 48 tarifnih brojeva da nismo mogli da ga pripremimo danas za sjednicu Predstavničkog doma, ali nismo ni htjeli da mi kočimo u Komisiji da barem za ovaj jedan tarifni broj gdje smo mi dobili uvjeravanje iz ovog ministarstva Savjeta ministara da su sve prethodne aktivnosti usaglašene sa svim relevantnim institucijama koje su to uradile i mi smo to imali u prvom čitanju. Mi smo to dobili na Komisiju. Mi na Komisiji smo samo mogli da kažemo - ovo ćemo odbiti - ali nismo iz proceduralnih razloga mogli naći nikakvo rješenje kada su svi uslovi 30 ispunjeni. I uz taj jedan tarifni broj, ponavljam vam, nismo mogli vezati 48 drugih tarifnih brojeva, da vam ne čitam sad. Ovdje je koža, tekstil, razne mašine i svega i svačega. Možemo li to, jesmo li mogli to pripremiti, a da nemamo stav nijedne relevantne institucije. Dakle, nije bilo moguće ali smo upravo tražili da se svi oni koji su u lancu, koji daju razne saglasnosti, ovdje je bezbroj tih institucija, da to pripreme, pa da vidimo šta je. Glavna intencija je bila da olakšamo domaćoj privredi, da im pomognemo u ovoj teškoj ekonomskoj krizi da ne dođe do otpuštanja radnika. To nam je bio cilj, a ne zbog toga što smo mi htjeli da samo proguramo, evo ovako ću reći najslobodnije, šećer, da se zasladi na šećeru, a da svima ovima zagorčamo život. To nam nije cilj. Da je bilo ovo pripremljeno, po meni bi ovo dobilo prioritet, jer ne možemo bosi hodati. Moramo tekstil, kožna industrija, sve ovo što piše ovdje, evo, ja ne znam, dobili ste svi, vidjeli ste. Ali, ponavljam, jesmo li mogli za šest dana ili pet, četiri, dobili smo 12., imali smo sjednicu Komisije 16. a ni od koga nismo imali mišljenje na ovo, sem što nam je dostavilo Ministarstvo, dostavio ministar. I ja se slažem sa vama, zar treba danas ja da branim stavove Ministarstva, a ja bih baš možda napadao stavove Ministarstva što to nisu do sada završili, ako nemam ovdje relevantnih sagovornika.
Velimir Jukić, diskusija.
Pa evo, kada smo imali raspravu u prvom čitanju o ovom zakonu, isto tako je bilo vrlo zanimljivo i bilo je, čini mi se, najmanje desetak ljudi prijavljenih za raspravu koji su raspravljali o ovoj temi. Ovo je vrlo osjetljiva tema, vrlo važna tema, životno važna za mnoga poduzeća u BiH. Vrlo je bitno da li neko nabavlja repromaterijal i sirovinu za 10% jeftinije ili skuplje. Naročito je bitno u vrijeme kada evo recesija kuca, već je zakucala i na vrata i mnogih privrednih subjekata u BiH, kada se privredni subjekti bore da zadrže zaposlene, što je nama kao parlamentarcima i kao predstavnicima vlasti u BiH od prioritetne važnosti, dakle da zadržimo radna mjesta, da pomognemo našoj privredi. Kako, na koji način? Pa, nikako da pravimo razlike, neprincipijelne razlike nekorektne diskriminacije, nego da postavimo takva pravila, izgradimo takav sustav da bude svima, koliko je moguće, bolje i da posluju u jednakim uvjetima. Zadnji put je izvješće nadležne komisije u prvom čitanju bilo znakovito: pozitivno uvjetno, dakle uvjetno pozitivno, uz uvjet koji je ovdje maloprije obrazlagao gospodin Jovičić, neću ga ponavljati da ne trošim vrijeme i vaše i svoje, i taj uvjet je djelimično ispunjen. Kada se samo malo zagrebalo ispod površine, vidjelo se zapravo koji su to problemi, koliko su široki, veliki i ozbiljni ti problemi. Rečeno je da je utvrđena lista od 48, čini mi se, mogla bi se ona, vjerovatno, još malo i doraditi i proširiti itd. i stvarno pitanje je s kojim pravom mi možemo donijeti zakon koji se odnosi samo na jednog ili dva tarifna broja, a ne za ostale. Ja nisam u obrazloženju pročitao da je nešto specijalno potrebno brzo djelovati, iako jeste, naravno. Svatkom je onom ko ima interes da nešto nabavi u interesu da nabavi što prije i 31 ima veću korist nego kada se s time kasni. Međutim, ja mislim da bi bilo dobro i da ima dosta elemenata, a i lista, vidim, prijavljenih još narednih desetak mojih kolega ... o ovome govoriti, mislim da ima argumenata dosta da kažemo da se napravi jedan drugi pristup ovom problemu i da se stvarno ide sa jednim cjelovitim zakonom koji bi onda uzeo u obzir sve ovo što je, i kroz rad Komisije, urađeno i kroz dostavljene materijale od Vijeća ministara, ali isto tako da se pribave i mišljenja od Uprave za neizravno oporezivanje i da se, isto tako, bude brzo u tom pribavljanju mišljenja, a ne da se čeka na to mišljenje mjesec, dva i više itd. i da onda u nekom vrlo kratkom roku dođe pred nas cjelovit zakon koji će biti onda sveobuhvatan i ja sam uvjeren da na takav zakon, takav cjelovit prijedlog zakona neće biti niti velikih primjedbi, niti puno rasprava. Zašto? Zato što smo mi u ova evo dva čitanje već, čini mi se, rekli ono najvažnije i ja nisam čuo ovdje bilo koga, bar do sada, da se zalagao za drugačiji pristup od ovog koji sam ja iznio. Dakle, da se cjelovito tretiraju svi privredni subjekti u BiH po ovom pitanju, dakle po pitanju oslobađanja od uvoznih carina repromaterijala i sirovina za svoju proizvodnju. I ponovit ću, to je posebno bitno i važno uvijek, u svakom vremenu, a u ovom vremenu ekonomske krize naročito je bitno i važno. I stvarno, ja bih pozvao sve svoje kolege da ne napravimo pogrešku i ovo parcijalno riješimo, a ostale subjekte ostavimo, ne znam, u nekom nepovoljnijem položaju. A ja ću reći svoje mišljenje. Smatram da je svako u nepovoljnom položaju ako je moguće i ako ima opravdanih argumenata da se oslobodi, a ja mislim da treba svakoga osloboditi u ovoj zemlji, naročito proizvodnju da uvoze sirovinu i repromaterijale bez carina, bez diskriminacije prema bilo kome, mislim, bilo kojoj grani, a ne jednom subjektu iz opet bilo koje grane industrije.
Zahvaljujem. Repliku ima uvaženi poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, pošto sam član Komisije za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose da ne bi bilo nesporazuma da razjasnimo sve situacije koje su bile kada je u pitanju ovo zakonsko rješenje. Znači, mi smo u Komisiji bili informisani od strane predlagača, a u suštini i znamo to, da je u proceduri Zakon o carinskoj tarifi u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje koji je ranije predložen i njegovu sudbinu u ovom momentu ne znamo. Dalje, informisani smo da nije bilo zahtjeva drugih privrednih subjekata o potrebi kakva je bila iskazana ... prilikom ovog zahtjeva šećerane iz Brčkog. Vjerovatno je razlog bio postojanje ovog zakona u proceduri, ljudi su čekali njegovu sudbinu. Ove izmjene i dopune ovoga zakona vezane znači samo za šećeranu je bila prijeka potreba po obrazloženju ljudi, shvatili su da ovo ide sporo i mislim da je ova komisija rezonovala na jedan normalan način. Evo, ja kao član Komisije smatrao sam, ako postoji zahtjev i ako postoji potreba, da ne čekamo da drugi sada shvate da je ova zakonska procedura o carinskoj tarifi stala u Upravnom odboru, dok oni podnesu svoje zahtjeve. Evo, u 32 međuvremenu nas je i predlagač informisao da su prispjeli i određeni zahtjevi pred samo održavenje sjednice, napravio je tu listu, donio i evo ovih dana govorimo o recesiji, o problemima, o spašavanju firmi, radnika, mislim ... da Komisija nije ni u kom slučaju negativno radila kada je dala pozitivno mišljenje da ide ova zakonska procedura dalje a ... dali smo zadatak Ministarstvu da za ove novoprispjele zahtjeve spreme proceduru, pošalju u Upravu za indirektno oporezivanje i da na jednoj od narednih sjednica imamo možda i pozitivna mišljenja o tim prijedlozima i da riješimo i te probleme. Mislim da nije problem u parcijalnom rješavanju, problem je da pokrenemo taj točak carinskih tarifa koji nam odavno stoji na jednom mjestu i mislim da sa ovim zakonskim rješenjem mi pokrećemo taj točak i krećemo naprijed. Evo toliko, predsjedavajući.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi poslanik Velimir Jukić. Izvolite.
Ma, upravo i jeste problem u parcijalnom pristupu. Dakle, ja nisam zagovornik, odnosno protivim se takvom načinu rada da se svaki privredni subjekt javlja da se eventualno osobodi od carine na uvoz repromaterijala i opreme. To treba biti sistemska mjera, odnosno zakonska odredba koja će osloboditi sve takve od tog nameta, a taj manjak, i zato to treba rješavati cjelovito, da se vidi koji će to biti manjak prihoda da ih može Vijeće ministara, zajedno sa entitetskim vladama itd. jer takav je kod nas fiskalni sustav uređen da može taj minus nadoknaditi na nekoj drugoj strani, povećajući neke druge stope itd. I upravo iz tog razloga treba cjelovit pristup, a ne parcijalno rješavanje pojedinih zahtjeva. Dakle, mnogi privredni subjekti ne razmišljaju uopće da bi trebali i da se može uvažiti njihov zahtjev da se oslobode oni kod uvoza potrebnih repromaterijala i opreme itd., nego razmišljaju da državna vlada ili tijelo, nadležna institucija koja je ovlaštena da uređuje tu politiku. A mi smo ovdje zakonodavna vlast, mi trebamo to rješavati, ali ovo je toliko osjetljivo da nije očekivati da idu inicijative ovdje od nas, nego to treba upravo rješavati cjelovito sa razine Vijeća ministara. I zato treba cjelovit pristup, a ne parcijalna rješenja.
Zahvaljujem se. Vraćamo se listi diskusija. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, predstavnici Savjeta ministara, nevladinog sektora, međunarodne zajednice, sredstava informisanja, dragi gosti, evo mi danas treba da usvojimo ili ne usvojimo Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH i mislim da je to ozbiljan posao. Mijenjati zakon, odnosno dopuniti ga, nije nešto što je izmjena nekakve uredbe od strane nižih institucija ili izvršnih ili zakonodavnih. Mi ovome problemu 33 moramo prići zaista ozbiljno i ne možemo danas, a naročito nakon ovih neubjedljivih argumenata, donositi odluku o dopuni ovoga zakona, a za nekoliko dana pokretati ponovo inicijativu za dopunu istog tog zakona, samo po nekim drugim stavkama u tom istom zakonu. Mislim da to nijedan ozbiljan parlament sebi ne bi dozvolio da u roku od mjesec dana vrši dvije izmjene i dopune, a da se već unaprijed sugeriše od određenog broja poslanika ili ljudi koji se bave ovom oblasti ili koji su uključeni u ovaj prijedlog da je potrebno obuhvatiti i određeni dio drugih sirovina ili poluproizvoda da bi se takođe udovoljilo i drugim proizvođačima. Dalje, ja nisam ovdje ubijeđen da je ovdje došlo do proceduralne greške, nego sam više ubijeđen da je ovdje došlo do današnjeg stavljanja na tačku dnevnog reda u drugom čitanju prije određenih još stavova koje smo mi kao Zastupnički dom donijeli ovdje, Predstavnički dom, nego sam više ubijeđen da je to izlobirano i onda se plašim da određeni drugi proizvođači, koji imaju potrebe takođe za ovim, neće imati snage da u roku mjesec ili dva izlobiraju da ovo dođe ponovo na tačku dnevnog reda. Zato ja mislim da je neozbiljno danas vršiti dopunu ovoga zakona, a u toku jednog mjeseca ponovo inicirati tu istu dopunu i stoga predlažem sljedeće zaključke: 1. Da se odgodi izjašnjavanje na današnjoj sjednici o ovome zakonu. 2. Da se produži amandmanska faza djelovanja. 3. Da se pribave sva potrebna mišljenja koja nedostaju, kao npr. što je mišljenje od Uprave za indirektno oporezivanje, za koje ja, evo, nisam ubijeđen da ga ima, ja ga nemam. Na pitanje - da li ima od Uprave za indirektno oporezivanje mišljenje? - nismo dobili odgovor da li ga ima ili nema. Znači, ja predlažem ova tri zaključka i čini mi se da ćemo u ovome doći do nekakvog pravog rješenja i možemo u međuvremenu i do ovih tarifnih brojeva i svega onoga što je potrebno da se sve ovo o čemu mi mislimo da je potrebno izvrši dopunu u zakonu, uradi i ne moramo mi uvijek čekati da nam se neko javi ili izlobira da mu zakon prilagodimo da bi on bolje radio. Njegovo je osnovno pravilo i osnovni zadatak da on zna dobro da proizvodi, a malo je i naša obaveza da mu uskladimo zakon prema njegovim potrebama, a da time ne oštetimo budžet. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju je uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, na početku ću replicirati kolegi Novakoviću. Mislio sam se javiti za repliku, a onda odlučio da to uradim u diskusiji. Replika se sastoji u tome da, gospodine Novakoviću, nije predlagač obezbijedio većinu za usvajanje ovog zakona na Parlamentu. 34 Ja ovdje hoću da kažem koji su bili moji motivi i kod prvog čitanja i da kažem nešto o tome šta me je ponukalo na podnošenje i amandmana i učešće u čitavom ovom procesu. Ja moram da vam kažem da sam to podržao iz vrlo jednostavnog razloga što je prvi put bio nekakav prijedlog da imamo od resornog ministarstva, od Upravnog odbora za indirektno oporezivanje da se na ovaj način pomogne domaćoj proizvodnji. Moram da kažem da sam i ja bio jako veliki skeptik, onda kad sam vidio da se radi samo o jednom proizvodu, ali sam podržao dalji postupak iz jednostavnog razloga nadajući se da će to biti jedna inicijalna kapisla da napravimo nešto i sa drugim proizvodima. Pitanje: Kako to uraditi, kako da poštujemo Poslovnik i da uradimo zaista nešto korisno? Naime, ja ću vas podsjetiti da je ova komisija uložila izuzetno puno napora u tim pokušajima da na državnom nivou, kroz akcize i tarife i prijedloge sa kojima smo izlazili, pokuša pomoći domaćoj proizvodnji, jer znamo da su poticaji na nivou entiteta. Mi smo izašli i sa Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj tarifi i drugi je bio Prijedlog zakona o izmjena Zakona o akcizama. Mogu vam kazati da je poslje toga, ekspresno sa istim zakonom, isti zakon u proceduru poslalo i Vijeće ministara i, da vam ne pričam dalje, na jedan čudan način se i danas, ako otvorite web stranicu, oba ova zakona nalaze u proceduri. Nažalost, tad se pokazalo da u resornom ministarstvu mi kao komisija nemamo partnera. Mi smo odbijani na jedan vrlo arogantan način i ja sam stekao utisak da ne postoji ni minimum volje da se na ovom polju uradi bilo šta. Mi smo prošli put, u prvom čitanju, usvojili zakon i na Komisiji postavili jedan uslov, odnosno usvojili ga uz zaključak. A evo, za drugo čitanje predložili smo usvajanje, opet, uz zaključak na zaključak. Jasno je da to nije rješenje. Ali, shvatite da ovo što smo radili je bila zaista jedna velika želja da se na bilo koji način, evo u trećoj godini smo mandata, u onom našem domenu pomogne domaćoj proizvodnji. Jasno je da se to ne može uraditi samo kada je u pitanju šećer. I da kažem još jednom. Ono što je bio uslov, postavljen uslov resornom ministarstvu da napravi spisak, ovdje je kolega Jovičić to čitao, da vas ne podsjećam na to, ja vam moram kazati da su oni prikačili tri lista koji su bili ustvari samo želje proizvođača, što pokazuje želju predlagača da ovo riješi, odnosno pokazuje jednu potpunu aroganciju predlagača. I ja lično ne vjerujem da ako prođe ovo u drugom čitanju da će Vijeće ministara, s obzirom na dosadašnje iskustvo, ispuniti ono što smo mi postavili ovdje kao uslov. I, još da napomenem da mi nismo zaista na Komisiji vidjeli potvrdu Uprave Upravnog odbora za indirektno oporezivanje o tome, o saglasnosti, nego je to jednostavno došlo kao od strane predlagača. I, da ne duljim, moj prijedlog je da mi odgodimo izjašnjavanje o ovom zakonu iz vrlo prostog razloga da prema ovim spiskovima koji već postoje i koji će biti još dopunjeni da se napravi jedna nova lista i da se kao takva, u toj listi će vjerovatno se naći i šećer, da je onda iznesemo na Parlament. To bi bilo spojeno i sa diskusijom vezano za tačku 17., gdje smo raspravljali o Akcionom planu o provođenju Sporazuma CEFTA. Prema tome, moj prijedlog je da se odgodi izjašnjavanje, dok se prema zaključku kojeg ... je Komisija dala ne napravi i od predlagača ne dođe kompletan prijedlog za oslobađanje, odnosno smanjenje carinskih tarifa. Hvala. 35
Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, neosporno je da mi ovim zakonom izravno iz državnog proračuna nekoliko miliona maraka prebacijumo u proračun privatne tvrtke. To su činjenice koje nisu sporne i neosporno je da će to izazvati pozitivne efekte u području naše ekonomije. To su i mali iznosi koliko zemlje EU, koliko SAD u ovom trenutku direktno iz proračuna izdvajaju za svoju ekonomiju da bi u ovom trenutku joj pomogli da ne dođe do otpuštanja sa radnih mjesta. Činjenica je, isto tako, da je Komisija za vanjsku trgovinu i carine u protekle dvije godine predlagala izmjene carinskih tarifa, predlagala izmjene akciza, i to predlagala cjelovita rješenja koja su obuhvaćala cijelu privredu, cijelo gospodarstvo BiH, predlagala izmjene akciza kojima bi se stotine miliona maraka ostvarilo novih prihoda u našem proračunu. I, da je bilo podrške od Vijeća ministara i od Upravnog odbora za indirektno oporezivanje, danas naši proračuni ne bi imali deficita ni u Federaciji ni u kantonima. Imali bi dovoljno novaca za sve, a i naša privrada bi bila u boljoj poziciji. O čemu se ovdje radi? Kako smo na Komisiji dobili informacije da je Upravni odbor a i Vijeće ministara spremno rješavati ova pitanja u narednom periodu, ja to doživljavam da je promijenilo stav u odnosu na dvije godine kontinuiranog ignoriranja rješavanja ovih pitanja i da je sad čak spremno rješavati ako treba tvrtku po tvrtku, znači firmu po firmu, a pogotovo ako se radi o grupi proizvođača ili nešto slično. Iako se ovdje radi o promjeni stava i pristupu da se rješavaju gospodarski problemi, Narodna stranka Radom za boljitak i ja, u ime nje, ovdje to podržavam i mislim da je to pravi smijer. Ali, ako se to u narednom periodu ne desi, onda se ovdje radi izravno o milionskoj korupcijskoj aferi gdje se pokušalo za jednu firmu, izravno iz državnog proračuna, prebaciti milionski iznosi u privatnu firmu. Iz tog razloga ja podržavam i ovu odgodu da možda budemo sigurni da za mjesec dana imamo i ostale prijedloge ovdje da ih usvojimo ali isto tako, ako to nema većine, ja podržavam da u ovom trenutku i vjerujemo Vijeću ministara i Upravnom odboru za indirektno oporezivanje da ovo usvojimo. Ali, ako se za mjesec dana ili dva ne nađe i rješenja za sve druge proizvođače, onda su nas prevarili, onda su izravno imali korupcijsku aferu, a nas su prevarili da je nešto drugo i ja ću osobno tražiti pokretanje nepovjerenja Vijeću ministara, baš zbog tog pitanja, jer je ovaj parlament izravno prevaren. Hvala.
Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. 36 A i ja ću kao član Komisije nešto reći ovdje, jer su, vidim, sve kolege, koje su bili na sjednici te komisije, donijeli ovakav zaključak, odnosno mišljenje, i u tom smislu nešto i govorili. Ja sam bio protiv ovakvog mišljenja i prijedloga u vezi sa ovim prijedlogom zakona iz sljedećih razloga. Prvo, ovo što su kolege već govorile, mi smo bili vrlo obradovani inicijativom koja dolazi od Vijeća ministara da se u području tarifa carinskih nešto mijenja. Bili smo svi zadovoljni time, ali smo svi i jedan iskazali određenu rezervu zašto baš samo šećer, što kažu, šećer bi tu trebao doći na kraju. Međutim, ovo je bio jedini, jedini prijedlog izmjene tarife, carinskih tarifa. Naravno, mi smo tada rekli - hajte da ne bude, šećerane sad da ne budu kolateralna šteta ovog našeg zahtjeva, da se to proširi. Mi ćemo ultimativno podržati ovaj prijedlog zakona, pod uvjetom da se do drugog čitanja pripremi jedan ozbiljan prijedlog izmjene zakona o izmjenama ovih carinskih tarifa. Naravno, znamo dalji slijed i sad se postavlja pitanje kako mi se trebamo sad ovdje odnositi. Suština je problema u onome što je predsjedavajući pokušao, u toku ove rasprave o ovoj točci dnevnog reda, da skrene pažnju na jedan odnos, loš odnos, nerespektiranje, rekao bih, neuvažavanje ovog doma od strane i Vijeća ministara i ministarstava koji predlažu određene zakone. Pa mi ... mi tog ministra, ja mislim, nismo još dobro ni upoznali, nismo ga ni vidjeli. Drugo je pitanje suštine, hoće li ovaj dom na kraju krajeva poštovati sam svoje stavove i zaključke. Mi smo rekli, nećemo usvajati ovaj zakon pod uvjetom da ne dobijemo do drugog čitanja ono što smo tražili zaključkom ovog doma. I na kraju, pridružio bih se, da bismo ovo održali u nekom stanju, je li, prijedlozima koji idu za tim da se ovo odgodi, to sam i na Komisiji predlagao, da se dobije dodatno vrijeme od 15 dana, da se vidi hoće li se ovdje nešto ozbiljno raditi ili ćemo nastaviti staru praksu obećavanja i neispunjavanja onoga što je zaključeno. I na kraju, evo možda nije kolegijalno, izražavam čuđenje malo i u odnosu na kolege u Komisiji, koji su imali slične priče na Komisiji, donijele ovakvu odluku kakva je donesena, a sada su za prolongiranje ili čak i protiv onoga što su zaključili. Ja bih dakle predložio da ukoliko ne dođe do prolongiranja, ja stvarno i niti, ja mislim, Klub SDP-a neće moći podržati ovaj zakon, bez obzira koliko smo svjesni da je to korisno za domaću proizvodnju. Ali ima instrumenata, ima snage, ima kapaciteta u ministarstvu, posebno Ministarstvu vanjske trgovine da puno učini i donese mjere u cilju zaštite domaće proizvodnje, ma kako to grubo zvučalo, zvat ćemo to jednostavno zaštitom domaće proizvodnje. Hvala vam.
Selim Bešlagić. Dakle, samo jedna konstatacija, meni je zaista žao što ova rasprava nije vođena na Komisiji, nego Komisija praktično na plenarnoj sjednici na naki način zasjeda. Ali evo, izvolite, gospodine Bešlagiću. 37
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja mislim da upravo Vi ste mi oteli riječ, ali nešto se čudno dešava na ovom parlamentu. Mi smo sve kao komisije uvijek spremni da branimo zašto smo donijeli nekakvu odluku, umjesto da raspravljamo o suštini, o pitanju koje se postavilo pred tu komisiju, pred ovaj dom, mi sada svi kao članovi komisije, bilo koje komisije, evo i u saobraćaju i komunikacijama, uvijek se nešto branimo, uvijek nas nešto neko napada, ko nam je dao pravo. Mislim da je to greška u radu našeg parlamenta i nismo efikasni. Druga stvar koju bih htio da naglasim ovdje, mislim, ukoliko se bude prilazilo ovako sa zahtjevom, parcijalno, davanja izmjena i dopuna carinskih stopa, mislim da ćemo biti neefikasni. Zamislite vi sada 40 zahtjeva za ovo i da će svaki zahtjev se raspravljati na Parlamentu i da ćemo imati 40 rasprava o svakom zahtjevu i gubljenja vremena po tim dijelovima. A mi smo uvijek tražili da carinska tarifa bude jedinstveno tretirana sa aspekta potrebe ove BiH, potrebe privrede BiH itd. I sada da se vratim na ovo pitanje koje je vrlo delikatno. Krenuli smo od šećera, slatka priča, 50 hiljada tona, 50 miliona kila za one koji propagiraju ... to je 500 hiljada maraka. To je činjenica. Nemojmo mi, nemojmo bježati od tih stvari. Ali sad jedno drugo pitanje: Za koga se ovaj šećer treba uvesti? Koliko je to firmi koje rade ovaj šećer? Šta je to? Je li to melasa koja će se preraditi u šećer? Je li to šećer već gotov koji ćemo prepakovati? I onda se postavlja baš pitanje da li je dobro odabran, ja bih rekao, proizvod koji može da spasi koliki broj radnih mjesta. Da li smo ikada dobili, uz ova obrazloženja, koji je potrošač koji, odnosno koja je to firma koja će to preraditi, koliko radnika ta firma ima? Koji je efekt od toga? Koliko će biti zadržanih radnih mjesta? Da li je to šećer, šećerana ili je to možda obućarska, tekstilna poljoprivreda itd., itd. I zbog toga smatram da je carinska tarifa pitanje ne jednog proizvoda nego grupe proizvoda koja će olakšati na osnovu ekonomske računice, da kažemo, ako je sada ustvari zadržavanje radnih mjesta, koji je to broj radnih mjesta i koje su to institucije koje trebaju, odnosno preduzeća koja bi trebala da po ovoj carinskoj tarifi zadrže broj radnih mjesta. A zamisli, mi uvezemo šećer, damo šećerani i sutra dobijemo informaciju da je u toj šećerani otpušteno 50% radnika, jer će vjerovatno samo ovaj šećer trebati prepakovati. Nema šta drugo raditi. Iz tih razloga smatram da je veoma bitno da se zauzme, odnosno zadrži stav ovog parlamenta, da Ministarstvo za spoljnu trgovinu i ovo idu sa kompletnim prijedlogom carinskih tarifa i da dobijemo, u tom smislu, ove efekte i broj zadržanih radnika i koja je to industrija itd. I na kraju, jedan prijedlog. Mislim da se ponovo suočavamo i ako dođe dobar prijedlog, evo, iz ovog parlamenta da ćemo se suočiti sa jednom kočnicom, a to je ona odluka, ja bih rekao, Uprave za indirektno oporezivanje. Ja bih predložio, i ne znam kako da to uradimo, da ovaj parlament promijeni odluku i da ovaj parlament ima pravo donositi odluke o carinskim tarifama, kao najveća zakonodavna institucija, a ne da idemo tražiti. Znači, da se promijeni ta odluka da bismo imali slobodu rješavanja u ovom parlamentu, a ne nikako da li postoji neka dobra volja u toj Upravi za indirektno oporezivanje ili ne. Iz tih razloga smatram da bi trebalo promijeniti taj dio zakona i, s druge strane, predlažem, ovo što je rečeno, da se ovo ili odgodi do jednog jedinstvenog stava o carinskoj tarifi, u protivnom, evo razmislit ćemo kako će ko glasati. 38 Hvala vam.
Evo, imam čitav niz replika. Ali, jednu informaciju, dakle ovog trenutka su ljudi iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa dostavili obavijest Upravnog odbora iz 11. mjeseca 2008. u kojoj se daje saglasnost na izmjenu zakona vezanih za bescarinske kvote sirovog šećera itd. Ja nisam dozvolio da se sada to dijeli. Ovo je dokumenat koji ste vi trebali imati na Komisiji. Naravno u pauzi, ako insistirate, ja vam to mogu dati. Ovo nije način da se radi. Ja zaista, ubuduće ću se striktno držati Poslovnika i ovo neću dozvoliti. Idemo dalje. Halid Genjac. Je li Jovičić greška? Nije.
Gospodine predsjedavajući, dakle, nismo mi prenijeli atmosferu ovdje sa Komisije da vi to čujete šta smo mi to tamo razgovarali a nije tajna.
Meni se učinilo, izvini.
Evo, sad ću sam sebe pohvaliti da sam dobio podršku od svih kolega, a očekivali su da će biti sjednica na rubu, na ivici, ali evo gospodin Križanović izađe, žao mi je, pa evo gospodina Sokolovića, evo mojih kolega koji su mi čestitali, pa se i ja iznenadio kako je to uspjelo. Uspjelo je kako smo vodili sjednicu, ali je neuspješno bilo kako su nam pripremljeni materijali. Ja ne tražim alibi, niti branim kolege sa Komisije, ali vam ponavljam, dobili smo za ovu tarifu sve ali, gospodo, nismo dobili saglasnost za uvoz pertli, gdje piše u tarifnom broju. Nismo dobili saglasnost za uvoz šnala od običnih metala za obuću. Ovo nije karikaturalno. Ja sam se upravo sa svojim kolegama, imamo konsenzus, zalagali smo se za cjelovite mjere za sve tarifne brojeve šta treba ovoj privredi da joj olakšamo, ali nismo dobili saglasnost. Jesmo li mi mogli da prekršimo sve to i da kažemo, evo, nećemo uvažavati šta misli Uprava za indirektno oporezivanje, a znamo da bez nje ne možemo ništa. Nije ovdje još, ne znam ko je to govorio repliku na izlaganje, čini mi se gospodin Okolić, odbijam sve moguće, neću upotrijebiti termin insinuacije, jer to moj prijatelj ne bi ni pomislio na ovu komisiju da je ovdje neko izlobiran. Ja ne znam, moguće da jeste. Ali mene niko ne smije, ja sam neku veče rekao na BHTV, kad su čuli da sam ja 20 dana v.d. samo zovu - sve ću ih predati tužilaštvu, ko god me je nazvao. Odmah da znaju, javno. Ko god me zove za bilo šta, a da je protiv zakona, biće predat tužilaštvu. I za poziv. Pa me ne smiju zvati ni na kafu. Dakle, ja Vas molim, gospodine predsjedavajući, i uvažavam, nije ovdje prenesena atmosfera sa Komisije, ovdje je prenesena atmosfera da vi vidite kakve mi imamo probleme. Nemamo stav Ministarstva, nemamo Uprave za indirektno oporezivanje, nemamo o ovom, nemamo o onom i dobijemo zahtjev za 48 tarifnih brojeva, ponavljam, 12. Jesmo li mogli to riješiti 16., a nemamo nikakvih drugih zvaničnih stavova institucija koje su nadležne u lancu da 39 mi sve ovo odobrimo? I zamislite, ova komisija će sad u ovoj recesiji imati najviše posla. Ne bojimo se mi tog posla, to su sve ozbiljni ljudi, ali da se posao uradi na pravi način, zaista. I ono što ste vi rekli, mora braniti ovde stav neko od predlagača. Pa neću ga ja braniti. Mi smo napadali na Komisiji i stalno tražili. Pripremili ste 62 mjere, dajte da stupe dvije na snagu.
Je li to meni replika, oprostite?
Ne, ovo je replika za ovo sve. A Vama samo da nismo prenijeli atmosferu, nego da Vi znate da smo mi u ogromnim tamo problemima i očekujem od Vas, kao čovjeka kojeg izuzetno uvažavam, da nam date podršku i ne da nas ohrabrite, nemate nas šta sokoliti, već da kažete da ova komisija ima zaista ogromnih problema.
Hvala, gospodine Jovičiću. Budite sigurni, ja ću dati podršku, naravno. Salko Sokolović, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Kome?
Svima
Svima, ok.
koji su negativno govorili. Pa evo, sad ćete vidjeti. Meni je jasno da je opozicija protiv ovakvih zakonskih rješenja, jer njima je cilj da sve to propadne, pa da oni dođu na vlast. Ali ne znam što ovi ljudi koji su u poziciji, a imali drugačija mišljenja na Komisiji, sada mijenjaju ta mišljenja. Gledajte, ja nisam lobiran po ovom pitanju ali sam informisan od ljudi iz Ministarstva, znači koji tamo rade, primaju platu u interesu ove države, koja je to fabrika, koliko ima zaposlenih ljudi, šta joj je potrebno da preživi u ovom momentu. I to je bio moj rezon. A ja ću sada obrnuti situaciju, pa ću reći ako sam ja lobiran za ove, onda ste vi svi koji govorite protiv ovoga lobirani za uvoznike, jer vi hoćete da se uvozi šećer u BiH. (?) nije uključen mikrofon 40 Hoćete da u Srbiji i Hrvatskoj fabrike i radnici rade, proizvode?
Molim vas, izađite iz sale, izađite iz sale.
Molim vas.
Napustite salu.
Znači, ja samo obrćem sad tezu. Znači, možemo i na takav način razmišljati. Lobirani su i ovi drugi na način da hoće da radnici u Hravatskoj i Srbiji rade šećer, doturaju u Bosnu i da ga mi kupujemo ovdje, a ne da naša fabrika radi itd. Znači, možemo i na takav način razmišljati, ako nemamo argumente. A evo, ja držim papir Uprave za indirektno oporezivanje. Evo, ja pozivam predsjedavajućeg Upravnog odbora, gospodina Vrankića, neka dođe ovdje, ako sad negdje sluša, u ovoj sali da obrazloži ovu situaciju. A ona narodna krepaj kenjče dok otava rodi, dok se ovaj Zakon o carinskoj tarifi, koji smo i predložili i kao Komisija i kao Ministarstvo, razmatra na Upravnom odboru i dođe zvaničan stav, možda će pola tih fabrika propasti. Ja kažem, hajde da pokrenemo taj točak, evo kako je gospodin Lijanović rekao maloprije, da na ovom primjeru pratimo je li to to, pa da onda zaustavimo. A ne da a priori kažemo, evo, nije problem ni 15 dana, ako će oni uspjeti, da se odgodi, ako će uspjeti da pripreme po ovim novim zahtjevima ovakve izmjene. Ali očito da Parlament države, ja sam svjestan toga, evo ja ne znam jeste li svi vi svjesni, ne može narediti Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje da riješi neke stvari, ne može narediti. I sad ćemo mi čekati, bit ćemo njihovi taoci. Pa daj barem da pokrenemo taj točak, pa da im kažemo, jel' vidite da možete ovo, daj rješavajte ovo dalje! Eto, u tom pravcu, gospodine predsjedavajući, replika. Hvala.
Prekidam sjednicu do 1,00 jer nemamo kvoruma. [[PAUZA]] Čim ste došli, dobro ste prebrojali. Hadži Jovan Mitrović. Izvolite. 41
Poštovani predsjedavajući i dame i gospodo! Ono što rekoste, ovdje svi iz ove komisije iznesoše svoj stav, što sam očekivao da nije bilo potrebe da diskutujemo mi, s obzirom da smo zaista vodili raspravu na ovoj komisiji i donijeli ove zaključke ovako kako smo donijeli, sa jednim glasom uzdržanim. Ali ono što bih htio reći, poslije ovih silnih rasprava povodom ove tačke, jeste da je nečuveno i neviđeno da mi zatvaramo oči pred onim šta nam se dešava. U jednom momentu smo zabrinuti za teško ekonomsko stanje, za ono šta će nam se desiti, a u drugom momentu, kada jedan mali korak treba da učinimo i da negdje nekome, nečemu pomognemo, onda tražimo da sve u cugu zajedno uradimo što je apsolutno nemoguće. Iznenađuje me, na kraju, da od onih kolega i onih političkih partija koji su bili u ovom domu onoga momenta kada je ovaj zakon donesen i kada su ovlaštenja ovakva data ovom Upravnom odboru – da sada ovako diskutujemo. Iznenađuje me da do danas oni nisu razmišljali o tome da donesu i da promijene ovaj zakon u tom pogledu, pa da ovaj parlament danas nema ovih problema. Iz tog razloga, razmatrajući sve ovo i gledajući da se radi o 150 ljudi – radnika, a danas imamo i obične radnje gdje se zatvaraju, jer ne mogu da funkcionišu, a mi imamo na jednom mjestu 150 radnika, imamo preduzeće u kome je uloženo stranog kapitala 60 miliona, imamo saglasnost ovakvog Upravnog odbora koji je iznad Savjeta ministara, koji je iznad Parlamenta, da mi jednostavno ne izađemo ovim ljudima ususret i da kažemo i da uslovimo dok sveobuhvatno ne bude razmotreno, svi oni zahtjevi koje su uputili prema ovom ministarstvu preduzeća koja imaju ove probleme. Ja mislim da mi treba da smognemo snage da ovom preduzeću, ipak, izađemo ususret, a kolegama bih preporučio, onima koji su donosili ovaj zakon, da, koliko danas-sutra, u narednih 15 ili mjesec dana, daju prijedlog izmjene ovog zakona. Ja ću glasati za njega da se oduzmu ovlaštenja Upravnom odboru i da jednostavno u što kraćem roku rješavamo ova pitanja. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih za raspravu ni za replike. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Izjašnjavanje u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA-e – predlagač: poslanik Jerko Ivanković Mi smo ovaj zakon usvojili u prvom čitanju na 29. sjednici Doma. Na 32. sjednici, 9. i 14. jula, Prijedlog zakona je razmatran u drugom čitanju i o njemu je završena rasprava. Nakon rasprave Dom je usvojio zaključke u četiri tačke, odnosno zaključak u četiri tačke kojim je, uz ostalo, odgođeno izjašnjavanje o Prijedlogu zakona do kraja 2008. godine, a Vijeće ministara i nadležno ministarstvo su bili 42 zaduženi da do kraja godine pripreme sveobuhvatnu analizu efekata primjene Sporazuma CEFTA i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na vanjskotrgovinski bilans BiH. Vijeće je bilo također zaduženo da do kraja 2008. godine pripremi eventualne izmjene i dopune zakonskih propisa i podzakonskih akata kojim bi se u novonastalim okolnostima olakšalo privređivanje bosansko- hercegovačkih privrednih subjekata, s posebnim akcentom na poljoprivredne proizvođače. Vijeće ministara je dijelom realiziralo tada usmene zaključke. Mi danas također imamo, da vas podsjetim, na dnevnom redu Izvještaj o realizaciji Plana za implementaciju Programa mjera, sa Analizom vanjskotrgovinske razmjene za 2008. godinu. Dakle, da podsjetim još jedanput, završili smo raspravu i ovaj zakon će praktično biti na izjašnjavanju, ali evo da vas podsjetim o čemu se radi. Dakle, imate i ovu informaciju i o njemu ćemo glasati kada budemo se izjašnjavali sa ostalim na kraju, kad završimo sve tačke dnevnog reda. Prelazim na tačku 5. dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu BiH – predlagač: poslanik Adem Huskić (drugo čitanje)
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, ja mislim da ne treba nešto puno pričati o tome, ali evo osjećam obavezu kao predlagač.
Ako ne treba nemoj, ali evo nemam ništa protiv.
Ne treba mnogo, neću mnogo. Dakle, samo da podsjetim da je ovo drugi pokušaj, da sam ja u drugom mjesecu prošle godine ovakav zakon predložio, da je u ovom domu prihvaćen, nije prihvaćen u Domu naroda. Ja bih samo sad htio da iskoristim priliku da zamolim kolege ... i svoje stranačke kolege u Domu naroda da iskoriste svoj autoritet u svojim strankama i da pomognu da se i u Domu naroda prihvati, budući da je na Ustavnopravnoj komisiji oba puta jednoglasno prihvaćen. Zahvaljujem. 43
Evo prijavljuje se i Milorad Živković za diskusiju.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Vi vjerovatno znate i razlog, gospodine Huskiću, zašto to nije prihvaćeno u Domu naroda i bilo bi dobro da smo ovdje podijelili inicijativu koju je Dom naroda usvojio još 17. 9. 2008. godine gdje je upućeno Savjetu ministara da se odredi pravni status ove ustanove, da se donese novi zakon o Službenom listu BiH, ne ulazeći sad u suštinu Vašeg prijedloga zakona, o kome ćemo se mi iz SNSD-a izjasniti pozitivno, ali želeći da podržimo i aktivnosti u Domu naroda. U tom smislu smo htjeli da predložimo i zaključak povodom ove tačke dnevnog reda, a to je: da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministar da, u roku od 15 dana, obavijesti Parlamentarnu skupštinu BiH o konkretnim preduzetim mjerama i aktivnostima vezano za rješavanje pravnog statusa Službenog glasnika BiH i samim tim uredimo ovu materiju koja, očigledno, nije pravno uređena i mi smo za to da podržimo Vaš amandman, ali isto tako i da se pravni status ovog Službenog glasnika riješi na zadovoljavajući način.
Velimir Jukić.
Ja ću vrlo kratko dati svoju podršku ovom rješenju. Mislim da je BiH jedina zemlja u regiji, a ja mislim čak i u cijeloj Evropi, koja ima ovako restriktivan pristup javnim informacijama. Dakle, većina zemalja ima potpuno besplatan pristup svim ovim informacijama koje se u BiH dobro plaćaju. Isto tako, ljudi iz ove ustanove nisu zaduženi, nije im prvi prioritet da zarađuju novac, nego da kvalitetno rade ovaj posao, imaju prioritetne druge neke ciljeve, a ne cilj stvaranje profita. I zato smatram da je došlo vrijeme da ovo stvarno riješimo na ovaj način i učinimo jedan značajan korak u ukupnoj transparentnosti rada svih institucija, naročito u svjetlu i Zakona o javnim nabavama koji je već star, evo tri godine i da učinimo značajan korak u približavanju ovih informacija, što je najvažnije besplatno svim zainteresiranim, ne samo građanima BiH nego i šire. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Gospodin Živković će dostaviti, pretpostavljam, ovaj zaključak, Prijedlog zaključka. Da vas izvijestim. Planirali smo pauzu u 2,00 sata za ručak, jer mi imamo sjednicu sa Kolegijem Doma naroda u to vrijeme. Ali evo, iskoristite za ručak do 3,00 sata, od 2,00 do 3,00. Tačka 6. 44 Ad. 6. Prijedlog zakona o javnim nabavkama – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje) Imamo Mišljenje Ustavnopravne komisije. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Dobili smo Mišljenje 13. 2. Komisija je prihvatila principe i usvojila zaključak da o Prijedlogu zakona se organizira i javna rasprava. Dakle, evo prijavljuje se predsjednik Komisije.
Ja ću samo dvije rečenice. Vi ste već kazali, ima i zaključak ove Komisije za finansije i budžet da se ide u izmjenu ili dopunu ovog zakona ili novi zakon, ima zaključak ovog parlamenta da se uradi zakon. Vijeće ministara je uradilo zakon. Mi smo ga usvojili u prvom čitanju. Mislim da nam je ovaj zakon itekako potreban. On je, po meni, glavna kočnica naše privrede. Pozivam sve kolege da usvoje u prvom čitanju. Evo, ima i javna rasprava, imat ćemo i drugu fazi, amandmanima možemo popraviti. Toliko, hvala.
Milorad Živković.
Podržavam ovo što je rekao uvaženi kolega Bahtić, ali želim da iznesem i neke činjenice u vezi sa ovim zakonom. Svi smo svjesni da je ovaj zakon u samom svom začetku i načinu svog donošenja, znači nametanja od strane Visokog predstavnika i nekih međunarodnih faktora koji su ovdje angažovani u BiH, bio loš. I sam prijedlog zakona i način na koji je to urađeno. Nakon toga je u nekoliko navrata pokušavano da se popravi ovaj zakon i to parcijalno, ne cjelovito kao što smo sada dobili, i to nismo uspijevali ovdje u Parlamentu da izađemo, da iznesemo do kraja tu aktivnost. Ja sam taj zakon stavio i na Ustavni sud, ne bih želio da komentarišem odluke Ustavnog suda, koji je dao za pravo da ovaj parlament ima pravo da donese ovaj zakon, ali smatram da određene odredbe ovoga zakona mogu da budu predmet ponovnog slanja na Ustavni sud. I u vezi sa današnjim prijedlogom zakona, koji je pred nama, želio bih da kažem da mi se čini da su prekršena Jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa za donošenje ovog zakona. Ako pogledate u obrazloženju, vidjećete da nisu poštovani članovi 66., 75. i 76. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH da se navede sa kojim institucijama na entitetskom i ostalim nivoima je dogovarana izmjena i dopuna ovog zakona, da li su dobili saglasnost u vezi sa ovim i ovakvim prijedlogom ovoga zakona, čime je prekršen član 76. Jedinstvenih pravila koji kaže da se na osnovu ishoda konsultacija priprema nacrt normativnog akta. Mi smo dobili i dopis ministarstva RS-a koji izričito i deklarativno ne daje saglasnost na ovakav zakon koji je ovdje upućen i smatram da nije dobar način da se kršenjem Jedinstvenih pravila neki zakonski projekti ovdje pred nama nalaze. Ali istovremeno, smatram da se stvar može popraviti i da u amandmanskoj fazi u članovima koji se tiču nadležnosti, pogotovo nadležnosti agencija i nadležnosti Kancelarije za žalbu, po principu jedan zakon ali dva načina na koji bi on bio sproveden, može se ovaj zakon dovesti, po meni, u skladu sa 45 Ustavom BiH, ali isto tako i da bude, što nam je i najvažnije, i cilj donošenja ovog zakona – provodiv. I, mi ćemo iz SNSD-a podržati ovakav zakon u prvom čitanju. Daćemo, isto tako, saglasnost na Mišljenje Komisije da se o tome javna rasprava provede, ali ćemo insistirati amandmanima da se u tim članovima, pogotovo članovi, čini mi se, 79. i 78. da se tretiraju agencije i Kancelarija za žalbe da se na drugi način riješi. Zahvaljujem.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o prijevozu opasnih materija – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanja) Ustavnopravna komisija ... dostavila nam je Mišljenje 12. februara. Nadležna je Komisija za saobraćaj i komunikacije koja je, također, dostavila Mišljenje o principima 13. februara. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Momčilo Novaković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Mi smo, bar mi poslanici iz RS-a, ne znam za ostale, dobili smo jedan dopis od Vlade RS-a kojim se osporava ustavni osnov za donošenje ovog zakona. I, iz našeg iskustva ovdje u radu obično se sudbina zakona u ovakvim situacijama već unaprijed može procijeniti. I, nisam se javio zbog toga da obavijestim, znači da smo ovo dobili, nego zbog toga da kažem da je
Ali eto, obavijestili ste nas.
ovo pitanje regulisano na način kao što je danas regulisano samo jednim zakonom u RS-u, dakle, a da u ostalom dijelu BiH nije regulisano, stvara ozbiljne probleme, što, naravno, opet ne znači da ne postoje i drugi načini kojima se ovo pitanje moglo urediti tako da propisi budu harmonizovani na nivou BiH, pa bar, evo ako nema raspoloženja u prvoj fazi, a očito da nema da se usvoji jedan zakon na nivou BiH, ne vidim zašto se nije moglo usvojiti nekoliko zakona na nivou BiH u potpuno identičnom tekstu. 46 Mislim da na neki način ovo pitanje treba riješiti, to hoću reći, jer ono jeste problem na ovaj način kako je danas riješeno. Nešto je u nadležnosti entiteta, ne znam sada u Federaciji da li je u nadležnosti kantona ili entiteta, nemam pojma, ali ako je i kantona onda su nam potrebni i zakoni na nivoima kantona. U svakom slučaju, ako nije moguće ovako riješiti, ... znači moja sugestija je eventualno da u nekoj fazi krene od Savjeta ministara inicijativa ili čak od ovog doma da se pokušaju na drugi način harmonizovati propisi u ovoj oblasti kako bi se preduprijedile moguće posljedice nepostojanja jedinstvenog rješavanja ovih pitanja na čitavom prostoru. Hvala.
Imam ja repliku.
Uvaženi predsjedavajući Beriz Belkić ima repliku. Izvolite.
Dakle, gospodine Novakoviću, hvala na informacijama. Ja sam u više navrata rekao da niko nema pravo bilo kome oduzeti mogućnost da se konsultira, pribavlja mišljenje itd., međutim to ovaj parlament apsolutno ne obavezuje. Dakle, ovdje je riječ o proceduri koja je provedena i mi smo ovaj zakon stavili na raspravu u prvom čitanju, nakon procedure koja je provedena. Dobili smo ga od ovlaštenog predlagača, prošao je Ustavnopravnu komisiju, prošao je nadležnu komisiju. I, ja ovu Vašu diskusiju mogu shvatiti kao neku vrstu upozorenja da ovaj zakon neće dobiti podršku, dakle da će se koristiti mehanizmi glasanja i da on neće proći. Kad je riječ o harmonizaciji propisa, mi stvarno trebamo govoriti o harmonizaciji propisa, naravno u regionu. Možemo harmonizirati sa Srbijom, sa Hrvatskom itd., ali kad je riječ o državi BiH, tamo gdje postoje nadležnosti, možemo samo raspravljati je li ovo nadležnost ili nije nadležnost države. Dakle, tamo gdje postoji utvrđena nadležnost, to su državni zakoni, zašto ih ne donijeti. Šefik Džaferović, replika.
Predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, replika je mom uvaženom kolegi Novakoviću. Ustavnopravna komisija je sastavila svoj izvještaj i jasno kazala da za ovaj zakon, dakle Zakon o prijevozu opasnih materija, postoji odgovarajući ustavni osnov. Ali moja replika, naravno, ne ide u tom pravcu, nego ja želim da upitam svog kolegu Novakovića - da li je on svjestan da je u ovoj zemlji, bar u ovom parlamentu, postalo više nego jasno da postoje ozbiljne kočnice kada treba neku oblast koja se tiče ili prijevoza opasnih materija, ili oružja, ili transporta vojne opreme i naoružanja urediti na nivou BiH, i zna li on šta to zapravo znači i kakve to sve skupa poruke može da pošalje i ovdje u Parlamentu i bosanskohercegovačkoj javnosti. Imati takve kočnice prema ovoj oblasti, a vojna oblast je uređena na odgovarajući način u BiH, može da izazove raznorazne sumnje kod svih nas u BiH, svih onih koji nas posmatraju. I, ja sam ustao da kažem da je ta stvar prepoznata i, evo, ja je javno kažem sada ovdje u Parlamentu. Toliko, hvala vam. 47
Momčilo Novaković, replika.
Vidite, ja taman mislio da sam malo odškrinuo vrata, a ono ispade da sam zatvorio vrata. Naime, ja sam, gospodine Džaferoviću, upravo o tome govorio i mislio sam da sam govorio da je izgledalo da sam svjestan šta to može izazvati. Nisam imao osjećaj da sam govorio da sam nesvjestan posljedica toga, nego upravo da sam svjestan. Ali, isto tako, sam govorio i o tome da, poznavajući praksu ovdje, kad imamo takvu situaciju da imamo problem, a nije nam prvi put, htio sam reći da treba pokušati naći način kako da se problem riješi. Jedna od varijanti je harmonizacija. Druga od varijanti je možda u samom postupku predlaganja ovog zakona da je Savjet ministara izvršio određene konsultacije, pa da ne dobijemo mi ovakav dopis kao što smo ga dobili. To je možda još bolje rješenje. Ali očito je da nekome je bilo važnije da ovaj zakon dođe ovdje, nego da obezbijedi da zakon prođe na Parlamentu i da dobije podršku i da riješimo ovo pitanje. Ja sam u tom kontekstu govorio i dalje stojim kod toga da je šteta što ovu oblast nećemo regulisati na jedinstven način, a ne na nivou države ili, ne znam ni ja, dakle na jedinstven način. A mogli smo na jedinstven način regulisati ne samo ovako nego i kroz harmonizaciju propisa na drugim nivoima, pa onda čekati možda momenat za ovo, gospodo, ali evo očito je da ste drugačije shvatili moju diskusiju.
Nema nekih nesporazuma, gospodine Novakoviću, mislim, sve je ok. Gospodin Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja sam mislio u ime komisije da se posebno i ne javljam, ali ove diskusije ukazuju da ipak je potrebno. Mislim da je maloprije kolega Novaković rekao jednu suštinsku rečenicu koja se direktno može, hajde da tako kažem, primijeniti na ovaj zakon. Predlagaču je, ja ću je ponoviti, predlagaču je po svoj prilici važnije bilo da ili jedino važno bilo da proslijedi zakon, ne ulazeći u to da li će on proći ili neće, a da je to tačno govori činjenica da od predlagača ovdje nema niko. Mi smo slično razmišljali i na Komisiji za saobraćaj i komunikacije i tražili moguće rješenje iz ove situacije. Bilo je ideja i, čini mi se, da smo bili čak i jednoglasni da je postojala poslovnička mogućnost da se to vrati Savjetu ministara kako bi se napravilo potrebno usaglašavanje, ali onda smo konstatovali da nemamo poslovničke mogućnosti i mi smo uradili ono što smo morali, kao što ste i vi u Kolegiju proslijedili ovaj zakon. U zakonu ima stvari oko kojih se može postaviti pitanje nadležnosti, i to na više mjesta. Očigledno da je predlagač ignorisao sugestije koje su dolazile od početka i napravio jedan zakon iza koga jedan entitet ne stoji.
Molim vas malo pažnje da slušamo. 48
Hoću da vas podsjetim i na to da evo ministri u Savjetu ministara iz jednog entiteta nisu glasali za ovaj zakon. Mi smo u Komisiji na kraju glasali, kao što ste vidjeli, većinom je prošao ovaj zakon, a bili smo svjesni činjenice kako će on proći. Mislim da bi odavde trebalo da bude upućeno upozorenje predlagačima da kad predlažu zakone da se i bore i stvaraju uslove da ti zakoni prođu. Ovdje zaista ima materije koja zaslužuje ne samo u okviru države da bude jedinstveno regulisana nego čak i šire, čak i regije, jer ta neusaglašenost može imati posljedice više na okruženje onoga koji može izazvati neki problem, nego na onoga odakle taj problem potiče, ne znam da li sam bio jasan, ali mislim da ste me razumjeli. Hvala vam lijepo, neću više.
Ja Vas uvjeravam, gospodine Dokiću, da ljudi u Vijeću ministara znaju za ovo o čemu Vi govorite, ali evo. Mislim, nema potrebe da im posebno poručujemo, oni to odlično znaju šta će se dešavati dalje, ali eto tako ide kako ide. Adem Huskić.
Zahvaljujem. Ja podržavam dobar dio diskusije što je rekao gospodin Dokić, ali sam očekivao od kolege Novakovića da će on skrenuti pažnju na jednu stvar na koju on obično skreće pažnju na sjednicama Ustavnopravne komisije, a to se odnosi na preambulu gotovo 95% zakona koji dođu ovdje, i uvijek se poziva na član IV tačka 4. Ustava BiH. Ja mislim da je predlagač propustio da se pozove i na član III tačka 1. i) Ustava BiH, gdje piše koje su nadležnosti institucija BiH i kaže: 'Donošenje propisa o transportu među entitetima'. Zahvaljujem.
Ja nemam više prijavljenih i replika, ni diskusija ni replika, i zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o prijevozu opasnih materija. Ovu raspravu o ustavnom osnovu je trebalo voditi na Ustavnopravnoj komisiji. Gospodine Huskiću, ja mislim da ste Vi tamo bili član, je li. Dakle, idemo na tačku 8. 49 Ad. 8. Prijedlog zakona o poštama Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara (prvo čitanje) Imamo Mišljenje Ustavnopravne komisije. Također, imamo Mišljenje o principima nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije. Prihvaćeni su principi većinom glasova, evo da kažem. Javlja se predsjednik Komisije – kao uvodne napomene, je li – uvodne napomene. Izvolite, gospodine Dokiću.
Za razliku od ovog prethodnog zakona, ovdje su postignute saglasnosti i Komisija je i ovdje većinom glasova odlučila da ide u prvo čitanje. Već su od nekih najavljeni amandmani, ali to je sad normalna skupštinska procedura i mislim da nemam potrebe bilo šta.
Hvala, gospodine Dokiću. Sadik Bahtić.
Ja ću kratko, par rečenica, da kažem da je glavni razlog za donošenje ovog zakona neuređeno tržište i to što se ne primjenjuje važeći Zakona o poštama, pa nam sada ... obilato koristi tržište obavljajući poštanski promet bez licenci, gdje država ostaje bez ogromnih sredstava za rad i smatram da se ovo treba regulisati zakonom. Također, želim da kažem da u Svjetskom poštanskom savezu može biti samo država članica UN, znači država BiH je država članica UN i čim je postala članica UN učlanjena je i postala članica Svjetskog poštanskog saveza. BiH kao država i članica Svjetskog poštanskog saveza je potpisnik svih akata Svjetskog poštanskog saveza. BiH kao potpisnik akata Svjetskog poštanskog saveza se obavezala da će primjenjivati akte Svjetskog poštanskog saveza. Također, želio bih da naglasim i Aneks IX. Sporazuma o osnivanju javnih korporacija. Znači da je također on implementiran, da ga ne citiram, vi njega znate, Aneks VII. Eto, mi smo ga na Komisiji u prvom čitanju usvojili. Bit će, isto tako, znači danas ako prođe u prvom čitanju, bit će amandmanska faza. Ovaj nam zakon najviše treba zbog tržišta ... Toliko, hvala.
Remzija Kadrić. 50
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, i ja ću vrlo kratko. Ja imam jednu generalnu i nekoliko konkretnih primjedaba. Dakle, ovi ljudi koji se bave ovim poslom iz sva tri operatera ova poštanska, oni su bili mišljenja da je bilo bolje i bilo bi korisnije da smo dobili prijedlog izmjena i dopuna postojećeg zakona. Dakle, da smo izvršili određene korekcije u postojećem zakonu, a ne da idemo na donošenje novog zakona koji u svojim rješenjima ide, štaviše, i ispod postojećih rješenja. To je dakle jedna generalna primjedba i mislim da je ona osnovana i bolje bi bilo i korisnije da smo izvršili određene korekcije postojećeg zakona. A što se tiče konkretnih primjedaba, dakle i u amandmanskoj fazi treba djelovati i u tom pogledu ću ja učiniti određene napore. Dakle, kad je u pitanju član 2. (ove definicije određenih pojmova), mnoge stvari ovdje treba malo preciznije izdefinisati da kasnije u primjeni zakona nemamo problema. Kada je u pitanju politika po principu poštanske politike, dakle i u tim stvarima treba izvršiti određeno preciziranje; kad su u pitanju određene odredbe oko rezervisanih usluga koje može vršiti samo pošta, i u tom pogledu treba mnoge stvari isprecizirati. Kada je u pitanju organizacija poštanskog prometa, dakle u tom dijelu treba mnoge stvari u pogledu nadležnosti ove agencije za poštanski promet, odredbe, te stvari mnogo više i preciznije odrediti. To su ovako neke generalne, opšte i pojedinačne primjedbe. Dakle, u amandmanskoj fazi treba uraditi takav zakon koji će biti koristan za poštu kao djelatnost od opšteg interesa. Zahvaljujem se.
Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Za razliku od Zakona o javnim nabavkama, ovaj zakon i primjena načina na koji se zakonski projekti ovdje trebaju da nađu pred poslanicima i da se i poštuje ova jedinstvena pravila o pripremi zakona, to ćete vidjeti na zadnjoj strani gdje piše pod 7. Konsultacije gdje je naveden način na koji je došlo do ovog zakonskog projekta: dogovor, radna grupa, zajednički stavovi i naravno borba mišljenja o pravljenju najboljeg mogućeg zakona. Čini mi se da je jedini razlog što je zakon u novoj formi taj što je preko 50% članova promijenjeno. Iz jednostavno formalnog razloga se moralo ići na donošenje novog zakona, na izmjene i dopune ovog zakona ... Osjećam se djelimično odgovoran jer sam bio jedan od onih koji je glasao za ovaj zakon. Znači, takav zakon nije bio dovoljno dobar i ljudi stručnjaci koji su sjeli i napravili novi zakon su praktično promijenili preko 50% članova. Mislim da je dosta stvari poboljšano u smislu preciziranja predmeta zakona, definisani su izrazi u zakonu, principi poštanske politike i sad da ne nabrajam sve stvari koje su navedene i u samom obrazloženju ovoga zakonskog projekta. Mislim da je dobro što je ovim zakonskim projektom uvedena 51 liberalizacija poštanskog tržišta gdje pored Pošte kao Javnog poštanskog operatera pružanje nerezervisanih, napominjem, nerezervisanih poštanskih usluga mogu da vrše i drugi poštanski operateri. Zamjerke imamo na nekoliko članova koji se odnose na član 23. Inspekcijski nadzor i član 24. i 27. koji mislim da se može poboljšati u samoj definiciji i u prelaznim odredbama u članu 28. koji smatram da nije dogovoren na radnoj grupi. Ne znam kako se našao u samom nacrtu zakona i mi ćemo u amandmanskoj fazi, nakon znači, a vidim prema izjavama i diskusijama ostalih poslanika da će biti podržan u nacrtu, znači u amandmanskoj fazi donijeti amandmane u vezi sa ovim članom. Zahvaljujem.
Ja nemam više prijavljenih ni replika ni diskusija. Zaključujem raspravu o tački 8. Prijedlog zakona o poštama. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o oružju, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH – predlagač: Vijeće ministara Dakle, ovdje imamo, već po treći put, negativno Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Dakle, sva naša nastojanja, vraćanja itd. nisu urodila plodom, dakle i ovaj put Zajednička komisija nije prihvatila principe predloženog zakona. Mi raspravljamo o Mišljenju i odlučujemo ponovo o Mišljenju Komisije. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije. Ja mislim da mi polako dolazimo u fazu i za ovu tačku i za ovu sljedeću da jednostavno nismo našli izlaz i da jednostavno treba prekinuti ovu agoniju. Ali, evo ja otvaram raspravu.
nije uključen mikrofon
Izvolite, gospodine. Ako tražite, gospodine ministre, samo izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Poštovani poslanici, dozvolite mi evo da kažem nekoliko riječi u prilog donošenja ovog zakona. Dakle, Vijeće ministara je još u junu 2007. godine formiralo međuagencijske radne grupe za izradu prijedloga propisa kojima se uređuje oblast proizvodnje, prevoza, čuvanja, skladištenja oružja i vojne opreme i prevoza opasnih materija i sredstava dvojne namjene. Dakle, ... to su bile međuagencijske radne grupe za čitav niz ili set zakona među kojima je bio ovaj 52 zakon o prevozu opasnih materija, kontroli kretanja naoružanja i vojne opreme, između ostalog, i ovaj zakon o oružju i donijeli smo tu odluku jednoglasno. Dakle, krajem prošle godine usvojili smo Prijedlog zakona o oružju, nažalost, ne jedinstveno. Ova oblast u BiH trenutno je uređena entitetskim, odnosno kantonalnim i zakonom Brčko Distrikta. U nekim slučajevima, u nekim kantonima na snazi je još uvijek zakon iz bivše SFRJ. Posljedica je da imamo nejedinstven pristup u provođenju zakona u ovoj oblasti koji se ogleda u neravnomjernom broju registrovanog oružja na cijelom teritoriju BiH, različitom tretiranju pojedinih vrsta oružja, neusklađenosti sankcija itd. Između ostalog, razlozi za donošenje ovog zakona su harmonizacija domaćeg zakonodavstva sa acquis communautaire, uspostavljanje jedinstvenog pravnog okvira u oblasti oružja i municije, usaglašavanje procesa licenciranja izdavanja dozvola za nošenje oružja, poboljšanje i unapređenje registra oružja, identifikovanje i registrovanje svih imalaca oružja, uključujući ovlaštene prodavce i uvoznike, unapređenje uvozno-izvoznih politika i jačanje borbe protiv nelegalne trgovine oružjem namijenjenog za civilnu upotrebu, sprečavanje distribucije registrovanog oružja na crnom tržištu, kao i unapređenje sigurnosne politike u cijelosti. Prema nekim nezvaničnim procjenama, svaki peti stanovnik u BiH ima nelegalno oružje. Također, Vijeće ministara je na prijedlog Koordinacionog odbora za kontrolu lakog i malog oružja ... utvrdilo neophodnost provođenja aktivnosti kooridnacije na državnom nivou radi uspostave efektivne kontrole malog i lakog oružja i municije, a kao nosilac aktivnosti određeni su Ministarstvo sigurnosti i Ministarstvo pravde. Polazna osnova su direktive Vijeća EU, koje su navedene tu u obrazloženju itd. u kojima se, između ostalog, i propisuju pravila koja će omogućiti kontrolu nabavke, inspekcije i kretanje oružja unutar država članica EU, ali i jasnu kategorizaciju oružja. Dakle, direktiva predlaže određivanje kategorije vatrenog oružja čija bi nabavka i držanje za građane bila zabranjena ili bi zahtijevala posebno odobrenje, odnosno prijavu. U prilog donošenja ovog zakona ide i činjenica da se znatno pooštravaju kriteriji za izdavanje odobrenja za nabavku oružja u odnosu na postojeće zakone, te se predviđa da se uz zahtjev, između ostalog, prilaže dokaz da je podnosilac zahtjeva obučen za rukovanje vatrenim oružjem od strane stručne ovlaštene organizacije, pogotovo u svjetlu činjenice da je ukinuto obavezno služenje vojnog roka. Također, zakon predviđa da se pored dozvole za držanje oružja izdaje posebna dozvola za nošenje oružja. Također, trebalo bi, ako se naravno usvoji zakon, donijeti pravilnik kojim će se propisati uslovi za obavljanje obuke za rukovanje vatrenim oružjem, uslovi i način provođenja programa obuke. Dakle, uslovi i način smještaja i čuvanja oružja i municije i naravno obrasci zahtjeva, odobrenja, oružnog lista, dozvola, evidencija itd. Zakonom su predviđene i znatno strožije procedure kod nabavljanja, držanja i nošenja oružja i osoba koje nabavljaju oružje. Također, ova zakonska regulativa se odnosi i na odredbe o nabavkama oružja koje govore o zabranama izdavanja oružja licima, tj. odobrenja za oružje licima koja su duševno bolesna, koja su osuđivana za krivična djela, protiv kojih se vodi krivični ili prekršajni postupak za određena djela, ali i da osoba mora da priloži uvjerenje ovlaštene organizacije da je obučena za rukovanje vatrenim oružjem. Dakle, mi smo imali situaciju, bar iz crnih hronika, da čitate kako ljudi koji su duševno bolesni ili nesposobni za oružje isto koriste i gdje su bili neki primjeri masovnih ubistava itd. Također je zakonom propisana i mogućnost da se oduzme oružje i municija, oružni list, odnosno odobrenje za držanje oružja, na koji način. 53 Također, koje policijske uprave vode kontrolu nad prometom, nošenjem oružja i municije, čuvanjem i smještajem oružja i municije itd., itd. Po mom mišljenju, dakle ono što je ključno nadležnim policijskim organima – oni će i dalje imati nadležnost da izdaju odobrenje za oružje i to je, po mom mišljenju, ovako, jedna vrsta harmonizacije propisa koja je u našoj situaciji, dakle zemlji koja još uvije trpi posljedice rata i velike količine naoružanja koje se nelegalno nalaze, između ostalog, i kod privatnih lica te mislimo da bi trebalo ovu oblast urediti i svakako da bi bio i posredno i neposredno doprinos evropskom putu BiH. Predsjedavajući, zahvaljujem.
Zahvaljujem se ministru. Ali evo, nažalost, ovaj zakon jeste u prvom čitanju, ali evo već tri puta, da tako kažem, vraćan. Imamo tri puta negativno mišljenje. Ali evo, imao sam maločas pribilježenu repliku. Imamo raspravu. Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja mislim da ovom prilikom ipak postoji potreba da se nešto više kaže o ovoj situaciji u kojoj se nalazimo, naravno u skladu sa raspoloživim vremenom. Mislim da su se ovo ministarstvo i interresorna grupa potrudili da jedan veoma važan zakon, u dobroj formi, dostave u parlamentarnu proceduru a donošenje ovog zakona je nama obaveza, dakle Parlamentarnoj skupštini, koja proističe iz niz dokumenata koje smo mi potpisali, prihvatili ili smo sudionici u određenim procesima. Naime, UN-ova Konvencija o zabrani proizvodnje i prometa, (... nezakonite proizvodnje, nezakonitog prometa oružja) je Konvencija u kojoj smo smi sudionici i potpisnici i set zakona koji se mora donijeti da bismo došli u situaciju da implementiramo tu Konvenciju je, između ostalog, i set zakona – zakon o oružju i prometu oružja. Druga stvar, naravno Akcioni plan za individualni akcioni partnerski program, tzv. IPAP, ... koji smo usvojili i koji je dio našeg opredjeljenja za pristupanje NATO paktu, vrlo jasno, u okviru Koordinacionog odbora za kontrolu lakog i srednjeg naoružanja, navodi potrebu donošenja ovog zakona. Dakle, mi smo i sudionici Partnerstva za mir i potpisali smo, odnosno usvojili tzv. IPAP i u njemu stoji da je ovaj zakon naša obaveza iz razloga što postoji neophodna potreba da se ova pitanja koordiniraju na državnom nivou. Sljedeća je stvar određen broj direktiva koje se i u statusu kada mi imamo Sporazum o stabilizaciji sa EU trebaju primjenjivati i vrlo jasno navode da određene registracije, evidencije na državnom nivou, jednostavno, moraju postojati. I druga stvar, u članu 6. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju mi smo prihvatili obavezu da ćemo, doprinoseći regionalnoj stabilnosti, doprinijeti da se potpuno kontroliše, između ostalog, i pitanje prometa međugraničnog oružja, lakog i malog. Dakle, mi smo tu obavezu prihvatili. 54 I, na kraju, u Mapi puta za liberalizaciju viznog režima, u posebnom bloku koji se tiče javnog reda i sigurnosti postoji veoma jasno navedena obaveza da se set zakona u vezi sa Konvencijom UN-a i Konvencijom Vijeća Evrope usvoji. Između ostalog, set zakona o oružju, o graničnoj kontroli, o kontroli prometa oružja itd. To je obaveza koju smo mi prihvatili i koju smo u Mapi puta preuzeli, jer hoćemo liberalizaciju viznog režima. I, znate, nakon svega toga što smo mi prihvatili i što je vrlo jasno navedeno, mi po drugi ili treći put imamo na Komisiji stav poslanika iz RS-a da to nije nadležnost države, da je to nadležnost RS-a. Mi sa ovim stanjem, sa ovom situacijom koja se ponavlja i kod 'Zakona o graničnoj kontroli' i oko bankarske supervizije i ovo oko 'Zakona o oružju', jednostavno ne možemo dalje. Odnosno, od 120 mjera, koje su u Mapi puta za liberalizaciju viznog režima locirane, ostalo je samo 52 koje nisu provedene. Za 40 i nešto je pronađen način i zaduženje ko će ih provesti i kako će ih provesti. Ostalo je samo nekih 8 do 10 pitanja spornih kako da se riješe. Među njima, antikorupcijsko tijelo na nivou BiH, 'Zakon o graničnoj kontroli' i ovaj današnji 'Zakon o oružju'. Dakle, hoću da kažem da odbijanje ovog zakona danas znači neizvjesan period odgađanje ukidanja viza za BiH. To je vrlo jednostavna posljedica. Dakle, odbijanje ovog zakona danas znači nejasno vrijeme i nedogledan period odgađanja ukidanja liberalizacije viznog režima sve dok taj zakon ne usvojimo. Jer, vrlo je jasna Evropska komisija, kada su ove stvari u pitanju, evo vam Mapa puta – ispunite uslove, problem riješen. Nema uslova, nema problema. Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Može. Replika, Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, ja sam mislio da se neće otvoriti diskusija u vezi sa ovim mišljenjem, jer smo već imali u tri navrata diskusiju u vezi sa ovim problemom. Jednostavno, želim da kažem suprotno od onoga što je govorio gospodin Halid, kolega Halid Genjac, jer je ovdje nametnuta jedna krivica. Znači, da poslanici iz RS-a i sama RS je kriva zašto BiH ne dobija vizni režim! To jednostavno nije tačno. Nije tačno iz tog razloga što ja mogu da vas optužim, kao što ste vi optužili nas u ovome, da ste vi krivci što predlažete ili vaši ministri predlažu antiustavne zakone i želite da i ono što piše u Ustavu BiH, na koji dio se pozivate, evo jedan od zakona, govorili smo o 'Zakonu o prevozu opasnih materija', vi želite da umetnete i dijelove koji su antiustavni. Nije dovoljno samo se pozvati na odredbu Ustava da bi se jedan zakon našao ovdje pred poslanicima, a onda u njegovim odredbama staviti niz antiustavnih odredbi. Ne možete na takav način zakone u BiH donositi, a pogotovo ne možete da predstavnike iz RS-a optužujete da oni koče razvoj BiH na taj način. Vratite se na početak, donosite zakone i predlažite zakone koji su ustavni u punom smislu, a ne malo se pozivamo na Ustav, a onda ćemo raznim odredbama unutra da kršimo taj Ustav. Mislim da je i ovdje dio koji se tiče i Prijedloga zakona o oružju i maloprije smo govorili o Prijedlogu zakona o opasnim materijama – neupitan ustavni osnov; znači, transport između međuentitetske linije, ali je upitno nakon toga ko daje izjave, regulacije i 55 sve ostalo. Mi jesmo za te zakone, ali nemojte nas tjerati da podržimo i antiustavne odredbe u samim tim zakonima. Isto tako, upravo zato što ste govorili o krivici poslanika RS-a, imao sam obavezu da repliciram i da kažem da tu krivice nema, ako želimo da dijelove zakona koji su antiustavni ne podržimo. Isto tako, nema nikakvih problema da se pravilnici koji su isto tako vrlo bitni za ispunjavanje onih odredaba ili uslova za vizni režim ne donose u Savjetu ministara, a znate ko je za to kriv, to dobro znate. Nije tačno da su biometrijski pasoši ti koji su uslov za bezvizni režim, to nije tačno. Naši pasoši su mnogo bolji nego neki biometriski pasoši tamo, neko treba da uzme lovu za tendere za te pasoše, nabavku tih pasoša. Vratimo se onome što se možemo dogovoriti, vratimo se u ustavni okvir ove zemlje i nemojte optuživati poslanike iz RS-a da koče razvoj ove zemlje.
Evo, i ja ću malu repliku.
Predsjedavajući, gospodin Beriz Belkić ima repliku. Izvolite.
Dakle, mi, vi, ovi, oni, ali eto takva nam je šema, izgleda, optužujemo jedni druge. Dakle, ako imamo potpuni konsenzus da nam treba liberalizacija viznog režima i ako imamo potpuni konsenzus da ispunjavamo obaveze koji drugi propisuju za to, ja ne isključujem mogućnost da se mi suočimo s činjenicom da neke stvari nisu u nadležnosti države, da ih Ustav BiH ne poznaje i jasno ne navodi. Ali vas podsjećam ako želimo da postoji proces prenošenja nadležnosti, dakle koordinacija itd., i ja pozivam i Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara svugdje tamo gdje se osjeti da nije jasno i precizna stvar u Ustavu BiH – neka se pokrene proces koordinacije. I neka se prenese nadležnost za ono što je nužno uraditi kao uslov za ono što smo se zajedno svi opredijelili. Dakle, ima rješenje. Idemo dalje replike. Halid Genjac.
Vrlo kratko. Dakle, bez namjere da govorim o krivici, u ovom izvještaju sa nadležne komisije dobili smo jednostavnu formulaciju: toliko i toliko poslanika je glasalo „protiv“, nismo imali etničke glasove „za“, jer su poslanici iz reda srpskog naroda glasali „protiv“. To su činjenice i zbog toga taj zakon nije prošao. Dakle, mi smo u dokumentima koje sam nabrojao, koje smo potpisali sa određenim obavezama, prihvatili i donošenje ovakvog zakona. Ja se potpuno slažem da taj zakon, možda, uložen je ogroman napor ljudi, napravili su, po mom mišljenju, dobar zakon, gdje god postoji potreba da se promijeni ima procedura poslovnička, ima i podnošenje amandmana. Dakle, ne moramo o tome govoriti, ali mislim da treba uložiti maksimalan napor da se sačuva mogućnost donošenja tog zakona iz svih nabrojanih razloga. 56
Idemo dalje replike. Drago Kalabić.
Ja sam takođe mislio da neće biti neke posebne rasprave, s obzirom da mi ovu trakavicu vučemo dugo i da smo, pogotovo mi na Komisiji tamo, kazali što smo imali kazati u više navrata, elaborirali ovo sa svih strana. I svima je jasno o čemu se radi, a ovo je sad malo preneseno na domen čiste politike. Pa evo, tu da kažem par stvari. Ako je u Mapi puta, ako je na listi uslova, nije nam niko ponudio tekst zakona kakav moramo usvojiti. Pokažite ako je iz Brisela došao određeni tekst sa određenim rješenjima i mi ćemo glasati za taj tekst. Vratit ću vas, kad su u tim zakonima dolazili ljudi iz Brisela i govorili ministru da to nije trebalo da stoji tu. Vratiću se na to, pa to niko, to zaboravljate, kad su ljudi iz DCAF-a, kad smo mi išli tamo, pa oni dolazili ovdje, pa kazali kome je to trebalo. Da li tada kad su ti to radili protiv evropskih principa, da li su tada razmišljali o vizama? Znači, igrali smo se sa nečim. Prošlo je vrijeme kad su nam iz međunarodne zajednice dolazili i sa takvim stvarima i ja uvažavam, možda je to tako u jednom momentu i trebalo, kazali - ovo može ovako i samo ovako - i tu nije bilo ... Ovdje ljudi kažu - donesite zakone. Nigdje ne kažu precizno u formulacijama kakav zakon. Evo, govorim sad o setu ovih zakona koji su sporni, nije ovo samo ovaj jedan, ima ih više. Zašto su odbijani amandmani? Znači odbijani su amandmani, znači ovo možemo gurati samo ovako, zna se ko kako glasa, ali se zna i ko je predlagač i zna se ko šta radi. Niko neće da odustane od svoje pozicije i imamo to što imamo. Ali je to nekorektno sad prebacivati na drugo područje, jer vama je poznato da ministar bezbjednosti ne stoji najbolje sa ovim briselskim pričama i vizama i ostalim i nemojte tu dolivati ulje na vatru. Znači, nismo mi, mi smo tu čisti kao suza što se tiče te priče. Znači, spremni smo da neko napravi pomak, da ovu priču vrati malo unazad. I zna se o konkretnim stvarima o kojima se radi i primjedbama i ostalom da se to završi i da idemo u tom pravcu. Ali u pravcu da mi ovo moramo ovako samo i samo ovako, zaboravljamo da smo ušli dobro u ustavnu priču i da neka rješenja koja se vuku od prije godinu ili dvije vjerovatno više neće biti takva. To je očito, to je potpuno jasno i u tom pravcu. Ali, ako smo iole realni, imamo šansu da donesemo te zakone. Ljudi nam sve više poručuju da ne ulazimo u strukturu i kako će se to uraditi. Znači, dajte napravite to i dogovorite se kako ćete. A mi ovdje vjerovatno tjeramo po svome, jer mislimo da je tamo neko rekao da mora ovako i nikako drugačije. Ta vremena su prošla. Mi ćemo se oko tih stvari morati dogovoriti, treba ih donijeti ali onako da se dogovorimo. Imali smo i maloprije raspravu, kazali smo da predlagači ne ulažu trud. Ovdje je problem u ovom parlamentu ... da neko izgovori da neko treba da ide u Banja Luku i da potroši dva dana da se dogovori oko rješenja, jer kao to je sporno. A, ako je to sporno, onda imamo ovo – doći će ljudi iz Banja Luke pa će imati ovaj stav koji imaju. Mislim da treba da jednom prihvatimo tu vrstu realnosti, znajući strukturu i način odlučivanja i u komisijama i ovdje u Parlamentu, da predlagači ne tjeraju inate i da kažu - da, mi smo formalno završili, imate prijedlog. A nisu se potrudili, pa nije samo moja briga da se usaglašavamo, briga je i u radnoj grupi, briga je i u 57 Vijeću ministara i Kolegijumu i svugdje postoji u BiH svih potreba za nekim konsenzusom i za usaglašavanjem. Kada ovdje dođe sa preglasavanjem, bez usaglašavanja, onda imamo, imamo ovo što imamo. Ali mislim da to ne treba sad prevoditi na ovu vrstu politike oko kojih BiH ... Ne kažem,
Vrijeme!
(izvinjavam se, završavam), ne kažem da i ovo nije jedan od problema, ali prevoditi da je zbog ovoga, da smo samo u problemima – nije tačno.
Bakir Izetbegović, replika.
Evo, vrte se ovi zakoni oko toga, vrlo važni zakoni, ukrug. Po pet puta nam ovdje dolaze, bivaju odbijani. Naše je da predlažemo. Recite šta je za vas prihvatljivo, ljudi. Dakle, Dejtonski sporazum je predvidio šta je izvorna nadležnost kojeg nivoa, šta su podijeljene i onda kazao i sve ostalo što se dogovorite da bude preneseno na državu. E, sad tu postoji jedna stvar koja je svima pred očima, ali izgleda ljudi ne razumiju. Nije samo za Sarajevo i nije samo za Bošnjake dobro prenijeti nadležnost pa uraditi nešto što je dobro za BiH. Ima se dojam da je nešta RS dala, da su nešto Srbi dali, odnosno da su bez nečega ostali, da su nešto izgubili. Nije tačno, dobili su. Pogledajte kako se živjelo prije 10 godina u RS-u i kako se živi danas, samo uporedite naprosto nekim mjerljivim, uzmite neke mjerljive referentne pokazatelje i vidjet ćete koliko se dobilo ustvari s ovim reformama, od vojske, od zajedničkog ekonomskog prostora, granične kontrole na tom putu. Mi moramo nastaviti dalje evropskim putem, mi moramo doći do bezviznog režima, mi moramo ići ka NATO paktu. Mislim, nije to samo za Bošnjake i nije to samo za Hrvate i samo za Sarajevo, to je za nas sviju i za vas. Ja vas molim, ako vam je nešto neprihvatljivo, kažite u čemu je problem i evo da konačno tu stvar rješavamo.
Ministar Sadović.
Hvala Vam, predsjedavajući. Ja samo radi istine, radi poznavanja činjenica, dozvolite mi da dam nekoliko pojašnjenja. Dakle, nismo mi u Ministarstvu bezbjednosti, niti ganjamo neki inat, niti želimo da donosimo bilo kakve prijedloge zakona, ali mi smo dostavili, pismeno dakle, molbu, zahtjev predstavnicima, ovlaštenim predstavnicima RS-a da učestvuju u radnim grupama za izradu ovih zakona. A kako bi se vi ponašali ako ljudi vama pismeno odgovore da neće da učestvuju, kao što je bio slučaj ovdje. Jedna stvar. 58 Druga stvar, što se tiče ova dva zakona, koji se mjesecima vuku, Prijedloga zakona o graničnoj kontroli i Prijedloga zakona o kontroli kretanja naoružanja i vojne opreme, dakle amandmani su u potpunosti usaglašeni. Mišljenje Vijeća ministara na te amandmane jednoglasno je prihvaćeno. Dakle, imate sad stav Vijeća ministara koji jednoglasno podržava ovaj kompletan set zakona. Sad nastaje eventualno drugi problem u Parlamentu. I treća važna stvar, gospodine Kalabiću, za Mapu puta za liberalizaciju viznog režima najodgovornija osoba je predsjedavajući Vijeća ministara kome, između ostalog, direktno odgovara Interresorna radna grupa za liberalizaciju viznog režima. Dakle, evo pogledajte to, to su vrlo jasne stvari. Ja sam se, naravno kao ministar resorni, uključio u svim onim elementima gdje postoji odgovornost i obaveza Ministarstva. Ja vas uvjeravam da čitav ovaj set zakona o oružju, o opasnim materijama ... to je jednostavno nešto što je od kapitalne važnosti i što bi Evropska komisija veoma cijenila na evropskom putu i za liberalizaciju viznog režima. Ja vam mogu navesti još par stvari koje su jako važne i koje ćemo mi trebati riješiti. Nije poenta u tome da jedni na druge prebacujemo sad optužbe ili odgovornost. Ali ako imamo zajednički cilj, a imamo, dakle liberalizaciju viznog režima, ulazak u EU, članstvo u NATO-u itd. i ako imamo i posredne i neposredne obaveze na tom putu, onda je dakle svrha da zajednički radimo na tom putu. Ali ja zaista, evo ja vam sad otvoreno kažem, ja ne znam kako da napravimo prvi korak. Ako jednoglasno donesemo na Vijeću ministara odluku da pristupimo izradi nekog zakona, onda treba da formiramo radnu grupu, imate prvu nepremostivu prepreku jer vam ljudi kažu - mi nećemo u tome da učestvujemo. Kako da idemo dalje? Evo, ja bih vas zamolio u tom smislu, dakle da pokažemo jedno razumijevanje. Evo, ja se slažem da možda ovaj zakon u određenim stvarima treba promjene, ali nemojte ga rušiti na principima. Dajte, djelujte amandmanski, izjasnit će se Vijeće ministara. I dajte da vidimo kakvi su konkretni prijedlozi iz RS-a, možda su prihvatljivi svima, možda će poboljšati tekst zakona. Ali dok god ih ne vidimo, ako rušimo ovaj zakon na načelima, onda je zaista pitanje kako uopšte krenuti dalje. Evo, ja se nadam da će ovo biti shvaćeno kao pojašnjenje.
Zahvaljujem se. Evo, nemam više, a ima replika. Gospodin Kalabić.
Ma, samo da to nije sve tako je činjenica da su predstavnici hrvatskog naroda protiv ovog jednog zakona glasali „protiv“ u Komisiji. Znači, nije to tako i nema to veze puno sa pričom o RS-u i prenosu nadležnosti. Ima sa jednom neefikasnošću u setu ovih zakona, koju sam ja nazvao kako sam nazvao, i to treba razriješiti. Znači, nije tačno, ljudi su glasali iz svojih razloga, da ih ja sad ne elaboriram, zašto jedan zakon od ovih zakona nije dobar. Znači, nije to pitanje predstavnika srpskog naroda, ovo je malo kompleksnije pitanje nego što se pokušalo predstaviti. 59
Evo, nažalost, sad smo više saznali o nekim detaljima vezano za ove zakone nego sve vrijeme dosad koje smo izgubili oko toga. Ali evo, ja nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu o tački 9. i pravim pauzu do 15,00 sati kako smo se dogovorili. Nastavljamo u 15,00 sati. [[PAUZA]] Molim vas zauzmite svoja mjesta da nastavimo raditi. Dakle, nastavljamo raditi. Došli smo do tačke 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege! Dakle, jeste slična sa tom razlikom koju ste naveli, dakle peti puta, i u slučaju ovog zakona postoji još jedna bitna razlika,
Molim vas malo pažnje da se slušamo, gospodine Jašarević.
a to je da je ovaj zakon usaglašen konačno na Vijeću ministara. Mi smo u Komisiji dobili jedan prijedlog koji nije bio prihvatljiv. Imali smo primjedbe DCAFA-a, ove nevladine organizacije iz Ženeve za kontrolu,
Polako, Jozo. 60
civilnu kontrolu odbrambeno-sigurnosnog sektora, njihove primjedbe i radila je radna grupa i radna grupa je napravila amandmane u skladu sa stavovima DCAF-a i ti amandmani su bili na sjednici Vijeća ministara i Vijeće ministara je jednoglasno podržalo te amandmane. Ovo je prvo čitanje. I, kada govorimo o zakonu u prvom čitanju, onda nema amandmana, jel tako? Međutim, ja mogu da izjavim odavde da ja se nadam da svi oni koji su do sada podržavali ovaj zakon su spremni prihvatiti i to što je usaglašeno na Vijeću ministara kao amandmane kada bude bila amandmanska faza, da olakšamo da zakon prođe konačno u prvom čitanju. Zbog toga ja mislim da bi se danas nama ovdje po pitanju tog zakona, jer radi se o zakonu koji je zapravo najbitniji zakon u Mapi puta za liberalizaciju viznog režima, trebao obratiti predsjedavajući Vijeća ministara gospodin Nikola Špirić. Ja molim da službe obavijeste, ako je ovdje u Sarajevu, da dođe u Parlament i da nam kaže šta se dešavalo sa tim zakonom na Vijeću ministara. Mi dole u Komisiji imamo problem. Kada to dođe na Komisiju prošli put na Komisiji nema ni rasprave, jednostavno nema nijednog glasa od predstavnika iz reda srpskog naroda. Iako ovako stvari stoje, dakle stvar usaglašena na Vijeću ministara. Mi imamo dva izlaza sada ili da danas završimo definitivno sa ovim zakonom, dakle da jednostavno prihvatimo Izvještaj Komisije i sve to skupa oborimo i ponovo otvorimo proceduru, jer ne vrijedi to više da ide na Komisiju; ili da danas dođe predsjedavajući Vijeća ministara i kaže je li to to. Ako je to to, onda ja mislim da bi mi danas trebali, kad odbijemo Izvještaj Komisije, da damo smjernice Komisiji. I da naše smjernice budu – izvolite, razmatrajte zakon u prvom čitanju, to je tekst kojeg imate kod sebe i da znate odmah da je taj tekst, po odluci ovoga doma, dopunjen sa svim onim što je usaglašeno na sjednici Vijeća ministara. I to prihvatite u ovoj amandmanskoj fazi kada se otvori amandmanska faza. Ako hoćemo da imamo ovaj zakon, onda je ovo najbrži put da dođemo do zakona. Prema tome, ja pozivam svoje kolege da vjeruju. Ako ne vjeruju, neka gospodin Špirić dođe ovdje i neka ovo kaže ili neko ko je u ime njega ovlašten, da li sam ja rekao istinu ili nisam rekao istinu, a da nakon toga kada budemo davali smjernice za novi izvještaj ove komisije kažemo da se uzme u obzir sve to što je usaglašeno na Vijeću ministara prilikom razmatranja zakona u prvom čitanju. Toliko, hvala vam.
Da ti pravo kažem, Šefik, sad sam ja malo zbunjen. Volio bih da je rečeno prije sjednice, ako si imao te spoznaje, pa da ja pokušam, ako se insistira na prisustvu Špirića i informaciji od strane Špirića itd.
Mogu li ja da pomognem?
Pa možeš, pomozi, evo izvoli. 61
Dakle, sve zavisi od naših kolega koji dolaze iz entiteta RS. Ukoliko ćemo mi danas imati njihovu podršku, evo neka se ova stvar provjeri, ja pozivam da ovo podržimo danas, jer ovo jednostavno više nema smisla nikakvog, a onda naravno nema potrebe da vi tragate za predsjedavajućim. Ja sam ovo htio, dakle htio sam da vidimo danas predsjedavajućeg ovdje za govornicom, ja ovo znam radi svih nas ovdje i onih koji u ovom trenutku možda ili do ovog trenutka, ja ne znam, jer pretpostavljam, nisu spremni da podrže zakon. I spreman sam da uđe i predlažem, dakle Vama kao predsjedavajućem, da u smjernice koje ćemo ugraditi danas u to kažemo da se prilikom prvog čitanja odmah mora sve to ugraditi kao prijedlog zakona što je bilo na Vijeću ministara.
Zahvaljujem se. Nadam se da su i ostali razumjeli i čuli ovo o čemu si ti govorio. Dakle, proceduralno mi bi ponovno trebali odbiti po šesti put Mišljenje sa smjernicama nadležnoj komisiji. Evo, ja otvaram, naravno, ostavljam mogućnost. Evo, Drago Kalabić se javio.
S obzirom da je procedura potpuno jasna i da je realna stvar da će Izvještaj biti odbijen, znači mi imamo vremena da to sve završimo na ovaj način. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Je li pitanje ili replika ili diskusija?
Ja nemam ništa i ja bih volio da se ovo realizujei da gospodin Špirić dođe tu. Znači, ako je, pretpostavljam da je problem; ako nije problem, i onda ćemo lako.
nije uključen mikrofon
Može, može, samo polako.
Dakle, ja nakon ove diskusije predlažem da se Izvještaj, negativan Izvještaj Komisije odbije i da Vi kao predsjedavajući predložite smjernicu – da je Komisija dužna da prilikom razmatranja zakona u prvom čitanju razmotri, pored postojećeg teksta zakona koji je došao u oficijelnu parlamentarnu proceduru, sve ono što je usaglašeno na Vijeću ministara BiH. Ništa više. 62
Ja se zahvaljujem na Vašoj dobroj namjeri i pomoći koju mi pružate, međutim smjernice proizilaze iz rasprave i podrške ovog doma. Naravno, ja registrujem to. Evo, da mi idemo dalje u raspravu, evo ljudi se javljaju. Dakle, imamo gospodina Križanovića.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Vjerujte mi da je i moja najbolja namjera da se usvoji ovaj zakon, imajući u vidu svu njegovu težinu i značaj. Međutim, mislim da je ovo dalje mrcvarenje i Parlamenta i Komisije. Vidite, to traje, ja mislim, više od pola godine već. Mislim da nema smisla. Ovo što je kolega Džaferović predlagao, mi smo svi u Komisiji mislili da će u međuvremenu, između zasjedanja i vraćanja Komisiji ovog predmeta, biti nekih konstruktivnih inicijativa i da će doći do nekakvog pojašnjenja. Mislim da ovo daljnje odlaganje nema nikakvog smisla i da ćemo prije doći do zakona ukoliko se danas prihvati Izvještaj Komisije i da se traži novo rješenje. Hvala vam.
Selim Bešlagić.
Pa ja poslije predsjednika Kluba ne bih trebao da dajem prijedloge, ali dat ću. Jednostavno, ukoliko bismo mogli obezbijediti predsjedavajućeg Vijeća ministara da iznese ovo činjenično stanje, a prvi put da čujemo da je Vijeće ministara se usaglasilo jednoglasno, je li, to je bila dobra poruka. Ja predlažem da prije glasanja o ovoj tački, znači ukoliko je gospodin Špirić tu, prije glasanja o ovoj tački, da se on nama obrati i da nakon toga mi glasamo za ovu tačku. Mislim da bi to bio najkonstruktivniji prijedlog. Ako ga nema, onda neka ili njegov zamjenik ili neko ko je bio na sjednici.
Hvala, gospodine Bešlagiću. Adem Huskić.
Zahvaljujem. Najvećim dijelom ono što sam ja htio reći, rekao je gospodin Bešlagić. Ja sam zaista bio sklon predložiti da se prihvati Izvještaj Komisije. Ja sam sebi markirao: na deset sastanaka Komisije ovaj zakon imate, po datumima sam markirao, na deset sastanaka Komisije ovaj zakon razmatramo. Ali, evo kad odstrani od sebe čovjek svu ljutnju i nervozu, mislim da je ovo što je kolega Džaferović predložio zaista najkonstruktivnije i naj, kako bih rekao, najdobronamjernije kad čovjek hladne glave razmišlja, ako je ipak moguće da neko dođe ovdje da skine blokadu i da eventualno dođemo do zakona. Hvala. 63
Vidite, ozbiljni smo ljudi i odrasli smo ljudi. Ako gospodin Džaferović raspolaže s ovim informacijama, i nema razloga da mu se ne vjeruje, međutim sad se postavlja pitanje proceduralno kako to uraditi, ako čak i svi poslanici ovdje budu opredijeljeni u ovom pravcu. Ali evo, ja nemam ništa protiv, ako se insistira, ja ću pokušati da gospodin Špirić dođe. Međutim, to je prilično ovako, da budem vrlo iskren, šta ćemo mi pitati gospodina Špirića: je li istina da ste vi to usaglasili itd? Ja mislim da nema razloga da ne vjerujemo. Dakle, informacija koju imamo, eto dodatna, nažalost, tek u toku rasprave je dobijemo, ona je trebala biti na Komisiji poznata itd. Komisija je trebala komunicirati sa Ministarstvom, sa Vijećem ministara, s ljudima itd., ali evo, vidjet ćemo kako će se stvari razvijati kada budemo glasali. Ja više nemam prijavljenih, ja više prijavljenih nemam. Ja zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Naravno i sa žaljenjem jer ne vidim raspoloženje u smislu prihvatanja ove informacije kao putokaza kojim bismo mogli ići, ali evo, vidjet ćemo. Idemo na tačku 11. Ad. 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi (prvo čitanje) Počinjemo sa izvještajima Komisije Kolegija. Dakle, Kolegij je radio kao Komisija na usaglašavanju. Idemo prvo Prijedlog zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi Nema saglasnosti. Tačka 12. Ad. 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje)
Možeš ti još malo.
Pa dobro, evo otvaram raspravu.
Ja sam tvoj drug.
Dobro, dobro. Otvaram raspravu.
Ako ti je lakše, u ime Kluba, ja sam tu. 65
U ime Kluba, ok. Otvaram raspravu.
nije uključen mikrofon
Evo, predsjednik Komisije za finansije i budžet.
Evo samo dvije rečenice. Komisija je razmatrala, jednoglasno usvojila i uputila Domu da se izjasni. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Dakle, zaključujem raspravu o tački 15. Idemo na tačku 16. Ad.16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o izvršenoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2007. godinu Mi smo na zajedničkoj sjednici oba doma razmatrali Izvještaj Ureda za reviziju o reviziji finansijskog poslovanja, sa Zbirnim izvještajem naše Komisije za finansije i budžet. Sada na dnevnom redu imamo Izvještaj Ureda o izvršenoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2007. godinu. Podsjećam vas također da je u Zbirnom izvještaju navedeno da je i za ovaj izvještaj dato mišljenje Ureda sa rezervom. Pored Zbirnog izvještaja koji je obuhvatio Izvještaj iz ove tačke, imamo Izvještaj Komisije za finansije i budžet o obavljenoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2009. godinu u kojem su navedene brojne sugestije, preporuke i zaključci. Iz Izvještaja Komisije posebno podsjećam na zaključke na strani 9. Izvještaja koje Komisija usmjerava prema Domu, dakle na razmatranje i usvajanje, koji glase: 'Komisija će u saradnji sa Uredom uspostaviti nadzor nad realizacijom preporuka revizije navedenih u poglavlju 2. ovog Izvještaja od br. 1. do 13. i obezbijediti povratnu informaciju o njihovoj implementaciji najkasnije do aprila 2009. godine.' Ovo ste mogli raditi i bez Doma kao Komisija. U pogledu neslaganja i grešaka koje je Ured uočio u tekstu Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2007. godinu ide detaljno poglavlje 2. tačka 13. Izvještaja: 'Komisija traži da 66 Ministarstvo izvrši preporučene korekcije Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2007. godinu i dostavi ih Komisiji u roku od 30 dana od dana zaprimanja ovog izvještaja.' Ja se izvinjavam što sam malo duže, ali je bilo nužno i nadam se da smo se razumjeli. Izvještaj na izvještaj, revizija na reviziju. Ali evo, otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o 16. tački dnevnog reda. Idemo na tačku 17. Ad. 17. Izvještaj o realizaciji Akcionog plana za implementaciju Programa mjera u okviru Sporazuma CEFTA, sa Analizom vanjskotrgovinske razmjene BiH za 2008. godinu
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Moje primjedbe su: jedan dio tehničke prirode, a jedan dio i suštinske kada govorimo o materijalu koji smo dobili ovdje o dijelu u uvodnim napomenama gdje neke konstatacije zaista, najblaže rečeno, ne stoje. Recimo, efekti dosadašnje liberalizacije trgovine u BiH pa, između ostalog, s jedne strane liberalizacija trgovine je vršila konkretne pritiske na domaću proizvodnju, a s druge strane otvarala nova tržišta za obnovljene proizvodne kapacitete. Dakle, podvlačim riječ obnovljene proizvodne kapacitete i 67 doprinosila povećanom interesu za direktna strana ulaganja. Zaista bi bilo fino da je ovo ovako. I bilo bi fino da efekti liberalizacije trgovine su doprinijeli stranim ulaganjima, ali nažalost nisu doprinijeli i mi nemamo sigurno povećana strana ulaganja kao rezultat liberalizacije trgovine, a pogotovo nemamo obnovljene proizvodne kapacitete kao rezultat toga. U sljedećem pasusu se nalazi jedna riječ, evo koja, meni se čini, nikako se ne uklapa u sve ovo ovdje što piše. Naime, kaže: 'Ovom analizom mi smo pokušali odgovoriti na zahtjeve Parlamentarne skupštine BiH koji se tiču dosadašnjih efekata Sporazuma CEFTA i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, s obzirom da nismo uspjeli pronaći sponzora za finansiranje izrade jednog sveobuhvatnijeg dokumenta.' Pazite, ovo je pisalo Ministarstvo i potpisao ministar. Naravno, kad bi sada analizirali ovu rečenicu, onda bi mogli izvući iz nje nekoliko veoma nakaradnih zaključaka. Prvo, da je ova analiza samo odgovor na zahtjev Parlamentarne skupštine. Da nije bilo zahtjeva Parlamentarne skupštine, ne bi je ni bilo. I, s druge strane, da ona nije sveobuhvatna, jer nije imao ko finansirati. Da ne kažem, da ne upotrijebim izraz sponzorisati, sponzorisati izradu sveobuhvatnijeg dokumenta. Mislim da bi bilo dobro kad bi ljudi, koji se bave ovim poslom, prije nego što potpišu neki dokument, možda i pročitali to što su ovi službenici napisali, vjerovatno ne bismo ovakve stvari dobijali ovdje na Parlament. Hvala.
Jerko Ivanković
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, možemo imati više pristupa u rješavanju određenih problema. Ja ću sad jedan primjer navesti koji može ukazati kako bi trebali mi, možda, pristupati u situaciji kad je u pitanju vanjskotrgovinski deficit i vanjskotrgovinska politika. Kada se čovjek duši u rijeci, možemo ga spašavati na dva načina. Jedan je da mu kažemo da kad dođe ljeto da ode na more da se upiše na tečaj za plivanje, da mjesec-dva dana pohađa tečaj za plivanje i kada nauči plivati onda, kad se zatekne u rijeci da se duši, neće se udušiti nego će plivati. A drugi je način kad ga vidimo da se duši da mu pružimo ruku, izvadimo ga iz rijeke i tek onda mu kažemo to da ide na tečaj i obavi da mu se to ne bi ponovilo. Znači, mi smo u situaciji da se naša generalno privreda, gospodarstva, a posebno poljoprivreda, duši u rijeci i uglavnom prijedlozi koji do sad dolaze idu u ovom pravcu da trebaju na tečaj, da trebaju tečaj, ljeto itd., a to znači da oni to nema šanse da dožive, jer će se udušiti, sve mjere će biti uzalud. Znači, ne možemo kazati da Ministarstvo puno toga nije napisalo, da nije puno mjera predložilo, da se od toga nešto i nije realiziralo, ali to je sve ni blizu dovoljno u situaciji u kojoj se mi nalazimo. Jedan samo primjer koji smo ovdje slušali zadnje dvije godine za ovom govornicom, svih predstavnika i Vijeća ministara, kako treba snažno povećati poticaje kako bi podržali našu poljoprivredu i kako bi, na neki način, uravnotežili tu razmjenu, posebno sa susjednim zemljama, a onda, sad kad je završila 2008. godina, u Federaciji Strategijom za razvoj poljoprivrede predviđeno je 100 miliona, pa onda došao proračun pa nije bilo para, usvojeno 50, a onda kad je bilo izvršenje proračuna nije bilo para pa realizirano samo 22. Susjedna Hrvatska izdvojila je milijardu i po i isplatila milijardu i po, to njihovi proizvođači dobili i s tim robama uništavaju naše proizvođače. Slična situacija i sa susjednom Srbijom. 68 To možemo dodatno vidjeti iz ovog Izvještaja o vanjskotrgovinskoj razmjeni. Znači, deficit nam se povećao samo u poljoprivrednim proizvodima više nego smo imali cijeli izvoz 2007. godine. Znači, ne da nam se povećao samo uvoz nego cijeli deficit se povećao za taj iznos, a mi smo željeli da ga smanjimo, jer uvozimo 2 milijarde i 620 miliona maraka u prošloj godini hrane. Praktično, sve ovo možemo proizvesti bez ikakvih problema, i više od toga, i biti izvoznik hrane kao što je BiH nekad imala suficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni. Ovo sve govori da Zakon o zaštiti domaće proizvodnje koji smo u ovom domu usvojili još prije godinu i po dana skoro da je praktično ovaj dom bio u pravu, da smo tada, da je i Dom naroda usvojio taj zakon, imali bi sigurno daleko bolje stanje, imali bi u proračunima novih 150 – 200 miliona, imali bi manji deficit, imali bi veću zaposlenost i sve pozitivne efekte koji od toga dolaze. Ali evo, nikad nije kasno da to uradimo i imat ćemo priliku, ja se nadam, kako smo god CEFTA-u usvojili jednoglasno svi u ovom domu, da ćemo danas pokušati usvojiti i zakon koji će trenutno pomoći, a onda sve ove mjere koje je Vijeće ministara predložilo, koje su djelimično provedene, djelimično nisu, na njima treba inzistirati, inzistirati i na novim mjerama kao što je to i ova komisija predložila, kako bi i sa novim mjerama Vijeće ministara popravilo cijelo stanje. Hvala.
Zahvaljujem. Lista diskusija: sljedeći uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja ću dati jedan mali osvrt na zaključna razmatranja, a osvrt je sličan osvrtu koji je napravio kolega Novaković, samo za uvodni dio. Naime, na strani 40. pomenutog materijala, treći ili četvrti pasus, stoji sljedeće: 'Trgovinski deficit znači da se u jednoj zemlji troši više nego što se proizvodi. Zbog toga je najbolji način da se poboljša trgovinski bilans i smanji trgovinski deficit povećanje izvoza. Zato je potrebno povećati proizvodnju kvalitetne i konkuretne robe, kako na domaćem tako i na stranom tržištu.' Mislim da je zaista šteta što se s ovim otkrićem čekalo ovako dugo. Pretpostavljam, da je ovo obznanjeno ranije, da bi naš deficit bio daleko manji. I, zbog toga predlažem, bez obzira što nije bilo sponzora, neće biti problem ovaj materijal poboljšati time što će se ovo boldirati i podvući, s tim što ipak će trebati dati dodatno objašnjenje ove zadnje rečenice. Kaže: 'Zato je potrebno povećati proizvodnju kvalitetne i konkurentne robe, kako na domaćem tako i na stranom tržištu.' Ja ne znam gdje su ova tržišta na kojima se proizvodi konkurentna roba. Mislim malo objašnjenje, boldiranje i podvlačenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite. 69
Hvala, poštovani predsjedavajući. Pa vidite, kad date zadatak ovako ozbiljnoj komisiji, ne potcjenjujući druge, kako mi danas uzimamo mnogo više i aktivno učešće u raspravi, da vi znate šta mi radimo. Zaista je smiješno bilo, i da nije smiješno tragično je. Kao da svako dijete ne zna, ako ima šest godina, da će mu biti bolje ako ga majka nahrani nego ako je gladno. Čuj, biće nam bolje ako više izvozimo nego uvozimo! Pa to je, ljudi, stvarno lakrdija i ne znam ko piše nama ovakve tekstove i podcjenjuje nas. I dalje, kad uđete dalje, pa gore se pominje globalizacija neka koja je trebala, i da ne nabrajam sve uvode. To samo želim da vas upozorim, kao prijatelje i kolege, da mi u ovoj komisiji imamo toliko posla, jer sam jednom rekao, ne podcjenjujući druge, naravno ustavna i sve je to važno, ali ovdje je od izvoza krušaka, šljiva do naoružanja i uvoza, parafraziram. Dakle, sve je ovdje. Zato jesmo u deficitu 9,5 milijardi i nešto više maraka. E sad, parametri koji se pojavljuju, kaže: mi smo povećali izvoz u ovoj godini ili smo zadržali na istom nivou u 2007. Šta mene interesuje 2007., ako smo tada propadali, hajmo se ove spasiti. Ali u nominalnim iznosima mnogo više izdvajali para za uvoz, poskupile robe, pa zato jesmo u deficitu 9,5 milijardi. Dalje, mi imamo suficit samo, za divno čudo, sa Crnom Gorom, Albanijom, pa izvinite vi, gospodo, koji dajte podršku da je Kosovo nezavisna zemlja. Ne, za mene nije, nego pokrajinom Kosovo i baš sam se iznenadio da nemamo s Moldavijom.
Država Kosovo.
Nisi me zbunio, nisi me zbunio, dok sjedim u Parlamentu, nikako.
Molim vas, molim vas malo ozbiljnosti.
Dobro je ovo, dobro je ovo da mi daš šlagort da kažem nikad, jer inače ne bih mogao javno reći.
Malo ozbiljnosti.
Dakle, iz svih ovih parametara kada vidimo šta mi sve uvozimo, na koji način uvozimo, zbog čega uvozimo, ja vas pitam – i zato sam i tražio ne znajući za ono ... da će stići, onu posebnu sjednicu, pa sam odustao od posebne, s Domom naroda ništa se ne možemo dogovoriti, nego našu, pa da zaista ozbiljno ovo uzmemo u razmatranje, ali da ovdje dođu svi oni, a to je Savjet ministara koji obavezno uvijek, to nikad ne zaboravim, mora uspostaviti najbolju koordinaciju sa entitetskim vladama, bez njih 70 neće ništa, pa Fiskalno vijeće, Uprava za indirektno oporezivanje, Privredna komora, entitetske privredne komore, ako treba i kantonalne, da se obavi neka javna rasprava – možemo li mi dalje ovako?
Predsjednici vlada entiteta.
Predsjednici? Ne, rekao sam Fiskalno vijeće, tamo je predsjednik, dobro. Predsjednici vlada entiteta i parlamenata, evo. Svi koji znaju nešto. I kad sam ljudi ovo, ko je ozbiljno iščitavao, vidio, ja se divim da od nas prvo iko išta hoće kupiti. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nemojte dobacivati, ljudi, imam ozbiljno izlaganje. Dakle, da ne idem sve u listanje, jer brojke nikome ništa ne znače, samo su dvije brojke ovdje važne izražene u deficitu i brojka naša koliko će nas ovdje preživjeti i zajedno naroda koliko će preživjeti. Dakle, to je glavna brojka na osnovu svih ovih parametara. Da ne listam sad ovo, ovdje bi izgubili dane. Jer kad stvarno u ovo čovjek uđe, a ušao sam zato što sam se bio ja ufuro, pa velim ako ovo dobro savladam, evo mjesta predsjedavajućeg, ako padnem na prvom ispitu nema ništa. A sad, kad sam ovo savladao, sad me više to ne interesuje, jer vidim da su ovdje najveći problemi. Dakle, da se uozbiljim, mi se nalazimo u katastrofalnoj situaciji. I rekao sam na Komisiji, neću više da ga zovem zakon od Jerke Lijanovića, neko će misliti da ja lobiram za njega, ne interesuje me, nisam ja od njega ništa uzeo. Ali smo dali zaključak i pitao sam, pa se vi smijite, ako mi donesemo taj zakon, hoće li nas NATO pakt bombardovati. Pa da vidimo hoće li slavine zavrnuti Hrvatska, pa reći evo, pa ćemo se s njima dogovarati. Pa dokle će nas više Hrvatska i Srbija ucjenjivati ovdje? Ja imam najbolji primjer. Ne lobiram ni za Vitinku. Vitinka izvozi 6 miliona maraka samo u Novi Sad. Četiri mjeseca čekaju kamioni hoće li doći njihov tamo onaj pečat za kontrolu ispravnosti vode, a njihovi kamioni ne čekaju ni dva sata. Je li to problem ovog parlamenta? Je li to problem nas? Jeste. Pa evo, imam i novi prijedlog. Hajmo zajedničku komisiju i sa Srbijom i sa Hrvatskom na dva granična prelaza tamo ili tri ovamo, pa nek su zajedno njih dvije i da u isto vrijeme puštaju njihove kamione i naše. Pa ne možemo drugačije. I mi se pitamo što ne izvozimo. A ovi ovdje dobro napisali - ako ne izvozimo više ćemo uvoziti. Normalno da ćemo uvoziti, nećemo pokrepavati. I dajte, ljudi, da uozbiljimo ovu situaciju, koliko god se smijali, ja govorim jezikom naroda. I ovo nije predizborna kampanja, ovo je kampanja da mi preživimo. I tu kampanju treba maksimalno uozbiljiti i da svi se tu angažujemo. Šta će biti sa ovim da ovo popravimo? A nema mjera trenutno da promijenimo stanje. Zato vas molim, uzmite ovo kad dođete i, ako treba da za ovu posebnu sjednicu koja će se jednom održati, da ovo pripremimo, da uozbiljimo. Ponavljam vam tri ključne stvari: put u Evropu, svi smo saglasni; hoćemo li preživjeti, druga; i hoćemo li biti bezbjedni!? Nema četvrte. Hvala lijepo. 71
Samo malo, da pitamo uvaženog poslanika Okolića je li ovo replika ili diskusija ili je i diskusija i replika, ili je?
Samo replika.
Samo replika. Izvolite.
Replika gospodinu Jovičiću, pošto je rekao da ne zna ko je mogao ovakav materijal da potpiše, da je trebalo da pročita i vidi da je to Mladen Zirojević, gospodin ministar potpisao. A jedino da je rekao da ne zna iz koje je partije i da je rekao, pošto je nezadovoljan ovim materijalom, da treba pokrenuti inicijativu da možda se smijeni ili neko drugi dođe na njegovo mjesto. I, ako to urade, mi ćemo to podržati, nije problem. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Jovičić, replika ili odgovor na repliku.
Nekada se sam sebi divim što sam pronicljiv i tačno sam ovo očekivao. Da sada potvrdim – gospodin Mladen Zirojević je ministar ispred SNSD-a i čak sam mu i ja davao podršku. Ja nisam rekao ko je ovo potpisao u smislu potpisa dole. Ovo je sve tačno, u tome je problem. Ali ne može Mladen Zirojević ovo promijeniti. Može Parlament da donese zakon, može Savjet ministara, ne Mladen Zirojević koji tamo sjedi dva mjeseca. Dakle, ja sam mu dao podršku da bude ministar i vjerujem da će od njega biti pravi ministar, jer malo mu je vremena. On je dva mjeseca tamo, ljudi, a sve mu ovo napisali. Ja kažem ko je ovdje prepisivao materijale, kao što imamo stavku tarifni broj 'nuklearni reaktori'. Ako ... čuje evo nam belaja i na BiH. Odakle nama nuklearni reaktori? Dakle, gospodine Okoliću, da Vam još jednom ponovim. Na svu sreću, gospodin Mladen Zirojević je ministar ispred SNSD-a i nikada neće biti ministar ispred SDS-a, jer nikada ne bi bio ministar.
Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, diskusija. Izvolite.
Dakle, iz materijala bi se dalo zaključiti da nema problema osobitog sa primjenom CEFTA-e. Problem je, barem po mišljenju Ministarstva, u efektima globalne ekonomske krize 72 koja se naročito odrazila u zadnja dva mjeseca 2008. godine. Također i sa primjenom SPP, ovoga sporazuma potpisanog sa EU, koji je stupio na snagu u julu prošle godine, jer pad pokrivenosti ... izvoza uvozom je pao sa 51% na 44%, znači samo u jednom polugodištu, i normalno da treba nešto učiniti da se zaštiti domaća proizvodnja. Mi danas ćemo uraditi dvije takve stvari, pretpostavljam da ćemo uraditi. Jedno je zakon koji odavno predlaže gospodin Jerko Ivanković i koji možda nije savršen zakon, ali je to jedino što imamo na raspolaganju i zbog toga što nam Vijeće ministara nije napravilo bolju analizu, bolji zakon, predložilo nešto što je kvalitetnije od toga i obuhvatnije. Mi trebamo izaći iz pasivne uloge, koju smo imali do sada, u jednu aktivnu. Dakle, usvojiti taj zakon, pa neka ga popravljaju i dopunjavaju ako nisu sa njim zadovoljni. Druga stvar je pomoć bosanskohercegovačkoj šećerani. Mi možemo tu trsku, znate, pustiti da je tamo uvezu u Francusku, 50 miliona kg, pa da je prerade u šećer, pa ćemo mi svakako pojesti taj šećer ovdje u BiH, jer otprilike to su godišnje ili možda dvogodišnje potrebe BiH, 50 miliona kg, ili pustiti da to uđe u našu šećeranu bez tih 10%, pa opet konzumirati taj svoj šećer i ne platiti to. Dakle, svakako da je bolje da uđe to, nego da uzmemo iz Slovenije ili Srbije, ili, ne znam, Francuske prerađeni šećer. Dakle, imamo šansu da nešto danas popravimo. Pa, ako to nije savršeno, imamo Vijeće ministara neka popravljaju stvari, neka vide šta još treba u tome dopuniti. A, sada nešto što nema puno veze sa današnjom temom ali ne mogu da ne obratim pažnju na to, jer stalno govore kako u BiH kriza nikada nije bila dublja, kako se nikada nije gore živjelo, kako se više izdržati ne može. Evo, par samo podataka ću pročitati. BDP (bruto društveni proizvod) 2000. – 10 milijardi; 2001. – 11 milijardi; 2002. – 13 milijardi; 2003. – 13,5 milijardi; 2004. – 15 milijardi; zaokružujem cifre, 2005. – 16 milijardi; 2006. – 18 milijardi; 2007. – 21 milijarda i ove godine 25 milijardi KM, napredujemo. Drugo, izvoz: 2000. godine – 2 milijarde i 200; 2001. – 2 i 300; 2002., u vrijeme Alijanse, malo je pao na 2 hiljade ali smo onda već popravili na 2,5; 2003., pa 2004. – 3 milijarde, pa 2005. – 3 i 800, pa 2006. – 5 milijardi; 2007. – 6 milijardi i prošle godine – 6 i 700. Dakle, nije baš to tako crno kako mediji predstavljaju. Hvala vam.
Uvaženi poslanik Selim Bešlagić, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, poštovane kolege, moram da kažem dobro je da se dobije makar i ovakav izvještaj o uticaju CEFTA-e na ono što smo mi očekivali. Ja moram da kažem da sam više očekivao da će biti deficit, po svim onim pričama, za uvozne robe upravo iz susjednih zemalja i drago mi je što su oni u onom obliku koji smo očekivali. Znači, ta CEFTA je imala svoje neke stvari, ali eto, nije baš u onom negativnom iznosu. Međutim, moram da kažem da u pregledanju ovih materijala uz tačku 3. smo dobili Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje gdje se može vidjeti, otprilike, koji su to materijali iz oblasti 73 poljoprivrede koje smo mi uvozili, pa su to živežne namirnice do duhana i proizvoda i zamjene duhana. Mislim da ovdje, prije svega, ja predlažem da se Ministarstvo za vanjsku trgovinu osposobi stručnjacima koji će moći da prate i koji će nam moći da daju pojedine stavke po svakom ovom proizvodu. Međutim, ono što je ovdje interesantno je da u zaštiti domaće proizvodnje imamo jako efikasne mjere ali one se vrlo malo primjenjuju. Ja ću navesti samo neke primjere, mislim da je to gospodin Jovičić rekao. Kada hoćemo da izvezemo vodu, onda je potrebno da iz susjedne zemlje, u koju izvozimo, dobijemo njihov atest i njihovu saglasnost da je voda kvaliteta koji zadovoljava njihove propise. Mislim da tom istom mjerom, znači nikakav protekcionizam, jednostavno te mjere, koje se primjenjuju svugdje u svijetu, mi bi morali primijeniti i u BiH, za svaku vrstu proizvoda. Pitao sam, pošto sam iz te oblasti građevinarstva, pitao sam šta bi se desilo kada bi u Sloveniju došao cement, hajde da kažemo, iz Hrvatske a da nema deklaraciju kvaliteta koji je izdalo slovenački Institut za ispitivanje materijala. Odgovor je jednostavan – ta roba bi stajala na carini dok se ne bi dobio certifikat kuće u Sloveniji koja daje atest za taj proizvod. Kod nas može se uvoziti sve bez kontrole naših institucija i nije onda čudo što imamo ovakav deficit. Mislim da tu leži jedno od vrlo bitnih rješenja koje bi se vrlo brzo moglo primijeniti: da naše inspekcijske službe samo pojačaju kontrolu ovoga kvaliteta i mislim da bi ovaj uvoz bio smanjen, tvrdim vam, najmanje za 20% do 30%. Prema tome, mislim da tu leži jedan od vrlo bitnih elemenata smanjenja deficita, odnosno uvoza u našu zemlju i samim tim mislim da bi morali obavezati i naše trgovačke kuće da se ponašaju po tom zakonu. Opet ću vam iznijeti jedan primjer. Dugo godina je jedna kuća vršila testiranje kamena za proizvodnju krečnjaka, kreča i ostalih stvari u BiH. Odjednom je toj proizvodnoj kući došao zahtjev iz Hrvatske za izvoz kamena, i mašallah dobro je da je krenulo, proizvodnja je čak se i povećala, ali nisu mogli izvesti kamen dok nisu dobili atest Instituta za građevinarstvo, hrvatskog građevinarstva. I šta se tada dešava? Direktor te iste kuće sa tim atestom odbacuje kuću, koja ga je atestirala već punih 20 godina, iz BiH i kaže – meni je dovoljan taj atest. Šta to govori? Govori da naše inspekcije, da naše institucije ne poštuju, ja bih rekao, ovu državu BiH. Mislim da je tu velika prednost i mogućnost da se ovo, ukoliko se prihvati kao sugestija, sa inspekcijskim službama i našim kontrolama dovede to toga da se ovaj, ja bih rekao, deficit, odnosno suficit u izvozu, uvozu smanji na jednu normalu koja bi se mogla tolerisati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li replika? U zadnji čas replika. Uvaženi poslanik Velimir Jukić. Izvolite. 74
Evo, kako se nisam ranije javio za raspravu, kroz repliku ću reći nekoliko svojih neslaganja sa svima onima koji, na osnovu ovog izvještaja a i inače, gledaju situaciju vrlo crno. Ja ću reći da ipak nije tako. Nije tako iz prostog razloga što, kada gledamo izvoz, u ovom ovdje periodu koji je naznačen, 2000.-2007. izvoz se utrostručio. Imamo godišnju prosječnu stopu rasta izvoza od skoro 20%, što je vrlo značajno. Gledajmo to i na taj način. Isto tako ne slažem se sa svima onima koji zagovaraju nekakve, ne znam ni ja, odnose prema našim susjedima u smislu nešto bi mi trebali zaoštriti itd. Nama ne treba zaoštrenje s nikim, a naročito to ne treba privredi. Ako gledamo naše odnose, nego gledamo razvoj naše privrede, onda nam treba, liberalizacija je dobro došla i ona jeste šansa i nama i ne možemo očekivati da budu prema nama svi, ono, otvoreni maksimalno, a da mi prema drugima budemo drugačije postavljeni. Slažem se sa dijelom rasprave gospodina Selima koji je rekao kako mi trebamo vršiti, odnosno kako trebamo jačati naše necarinske barijere, dakle, a to je da razvijamo domaće institucije i da one vrše kontrolu kvalitete onoga što ulazi, a ne preko carina. Carine su kategorija koja će vrlo brzo, za par godina, potpuno iščeznuti sa tržišta Evrope pa i šire itd. Prema tome, trebamo na taj način razmišljati i tako doprinositi i jačati našu poziciju, poziciju naših poduzeća. Sada bih ja naveo čak neke primjere. To je tipičan primjer necarinskih barijera koje su propuštene. Nadalje, ovaj materijal pomalo bih u stilu pisanja tako imao nekih zamjerki ali to je više stil nego što je sadržina, sadržina je bitna. Dakle, kada se pogleda, isto tako, implikacije CEFTA-e na našu privredu ne stoje, onako odoka, tvrdnje kako je to samo šteta za nas. Ove brojke to demantiraju. I zato nemojmo biti suci prije nego provedemo nekakav, hajde sada ću se izraziti takvim rječnikom, istražni postupak, istražimo kakve su ... činjenice. Istražimo činjenice i na osnovu njih zaključujmo ono što one same znače. I evo, za kraj, kako ponešto ipak je dobro urađeno. Dobar primjer je da nam je porastao izvoz, ne znam ni ja, mlijeka i mliječnih proizvoda, ne znam ni ja, nekoliko puta i od toga dvije trećine izvozimo, recimo, u Hrvatsku. To je dobro i to je primjer kako, možda, trebamo podsticajnim mjerama jačati svoje kapacitete i onda tražiti prostor da izvozimo robe iz naše zemlje, a ne obrnuto. Ne ... krivim, pa onda, eventualno, ne znam, nekakve mjere, zatvarati se itd., nego jačati svoje kapacitete, jačati kapacitete nadzora naših institucija i da onda možemo stvoriti dobre pretpostavke za naša poduzeća, njihov izvoz i rast. Isto tako što je bitan pokazatelj, dakle, pokrivenost izvoza uvozom u zadnjih godina trend je poboljšanja.
Vrijeme! 75
Evo, samo jedna rečenica. Poboljšanja osim zadnje godine, odnosno 2007., odnosno 2008. To jedan jeste problem, međutim imamo trend od pokrivenosti, porasti od 34% do 42%. Ja očekujem, ako nastavi i dalje ovo, u ovom smislu, dakle ovaj trend rasta da će biti situacija, ipak, i biti bolja.
Jerko Ivanković, replika.
Evo, možda samo pojašnjenje nekoliko stvari. Pokrivenost uvoza izvozom.
Je li replika ili su pojašnjenja?
Replika, replika. U 2006. pokrivenost uvoza izvozom 45,35%, u 2007. pad na 42,71, a u 2008., što smo dobili u Izvještaju, do devetog mjeseca pad na 41,72%. Znači, ipak imamo negativan trend. Izvješće je rađeno koristeći, u velikoj mjeri, postotke koji mogu zavarati. Recimo ovaj primjer izvoza mlijeka u Hrvatsku, gdje smo iz BiH imali u području tarifne oznake mliječnih proizvoda spektakularnih 34% povećanje izvoza. I, ako samo gledate tu stavku, kazali bi to je izvanredno, ali, kada pogledate kompletnu bilansu, onda vidite da je 134 spektakularno povećanje izvoza prouzrokovalo povećanje deficita ukupnog za nekoliko postotaka. Znači, morali smo izvoz imati daleko veći, jer su osnovice različite. Kada primijenite postotke na naš izvoz, onda su to enormne cifre, a kada primijenite male postotke na naš uvoz onda su to daleko, daleko veće brojke. I, ja možda, moje diskusija se možda doživljavaju da trebamo zaoštriti odnose sa susjedima u ovom pravcu. Ja baš ne smatram to u tom kontekstu. Ja mislim da trebamo poboljšati odnos, jer su oni dovoljno zaoštreni i na rubu su incidenta, jer smo mi prošle godine Srbiji i Hrvatskoj poklonili, putem Sporazuma CEFTA, 2,5 milijarde, jer smo s njima imali deficit 2,5 milijarde. I mi moramo hitno s njima poboljšati odnose da te 2,5 milijarde smanjimo, pa makar za 100 miliona ili makar za 200, 300 miliona, jer je trend i dalje povećanje. Hvala.
Imamo još prijavu za diskusiju Adema Huskića.
Zahvaljujem. 76 Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja mislim da, ako bismo htjeli na ozbiljan način da se bavimo problematikom, onda bi trebalo malo više vremena da imamo ovaj materijal i da ga malo studioznije proučimo svi i sve strane. I ja podržavam one kolege koji su afirmativno govorili o cijelom ovom materijalu i, evo, ja sam htio da kažem nekoliko riječi o tabeli na strani 19. koja meni, evo ovako, ulijeva nadu. Ako govorimo, ovdje se u stvari govori o strukturi uvoza iz EU i ako pogledamo prvih pet stavki čini 41%, otprilike, ukupnog uvoza a tih prvih pet stavki su, je li, pet carinskih tarifa, glava. ... Prva je nuklearni reaktori; to nismo uvozili a radi se o kotlovima, mašinama, alatima, mehaničkim uređajima itd. Sljedeća je vozila; osim željezničkih, tramvajskih vozila, dijelovi, motori. Sljedeća su mineralna goriva: ulja, proizvodi i njihove destilacije, zatim električne mašine, oprema i dijelovi i peta je željezo i čelik. Sve to, po mom mišljenju, služi za pojačavanje domaće proizvodnje i to će dati efekta u narednim godinama i zbog toga mislim da je ovo jako dobro. I, ja bih naglasio ovaj segment ovog izvještaja, a ove stvari oko izvoza naravno da stoje, treba ih uzeti u obzir ali mislim da trebamo biti optimisti kada je ova cijela problematika u pitanju, upravo zbog ovih stvari koje su prikazane u ovoj tabeli. Zahvaljujem.
Replika, Slavko Jovičić.
Replika na izlaganje kolege Huskića. Kamo sreće da smo svi optimisti. Ovo ćemo primiti k znanju, ovo je ovako bilo ove godine. Vidimo li kako je krenula ova godina? Ko kaže da će i jedna od ovih brojki biti u ovoj godini? Pa, nemojte mi optimizam, ja hoću na stolu da vidim realne mjere, šta ćemo mi da se spasimo. Ja vam kažem, malo prije gospodin Izetbegović kaže nije tragično. I ja kažem nije, i nije, ali vidimo li mi kako je ova godina krenula. Je li neko misli da će se ovo zaustaviti onim brojkama od prošle godine? Ovo ćemo primiti k znanju, da su najbolje brojke ili najgore, ne možemo ništa promijeniti. Ali kakve preduzimamo mjere da nas ova godina ne zatekne sa ovim brojkama, da budu još bolje u našu korist? To ja stalno ističem i ne pada mi naum da zaoštravam odnose sa bilo kime, neću sa vama kolegama, prijateljima, odakle sa zemljom nekom ja, kakav ja. Ali vam govorim da su kola sunovrata krenula već, na nizbrdici su. Koje mjere će zaustaviti ta kola da ne odemo u sunovrat? Ja ne želim da propadne ova zemlja i mi sa njom. To vas ja upozoravam stalno. Pišite kakve hoćete brojke, dajte mjere da mi se spasimo, to vas stalno upozoravam. Hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 17. Prelazimo na tačku 18. Ad. 18. Imenovanje predsjednika, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH – prijedlog Ad hoc odbora za žalbe građana 77 Kratko za podsjećanje, mi smo dobili ranije jedan izvještaj koji je bio nepotpun, vratili ga, skinuli smo sa dnevnog reda ranije sjednice i evo danas imamo kompletiran izvještaj. Dakle, Komisija predlaže i članove i predsjednike i zamjenike. Dakle, liste ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 19., to je ova nova tačka dnevnog reda, samo jedan trenutak da je tačno pročitam. Ad. 19. Informacija o poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata, sa Prijedlogom zaključaka
nije uključen mikrofon
Izvolite, gospodine Raguž.
Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima koji su podržali, a svi su, uvrštavanje ove točke u dnevni red i smatram da je to bio pametan korak i dobra poruka. Ne bi valjalo da smo to odbili. A prihvaćam da je moguće ovu informaciju i zaključke proširiti, pojačati i elaborirati temeljem dodatnih informacija i od Vlade RS-a i drugih nadležnih institucija. A ja mislim da sam dao dovoljnu osnovu kroz šest ovih priloga i informacija i Prijedlog zaključaka da mi zadužimo Vijeće ministara danas da ono nama, odnosno nadležno ministarstvo, kako to stoji ovdje u točci 3. zaključaka, u suradnji sa nadležnim entitetskim i županijskim organima, pripremi izvješće o stanju na Projektu Gornji horizonti vezano za ove poplave, a da ovo može poslužiti njima kao osnova i da tada obavimo kompletnu raspravu i usvojimo zaključak. Evo, to je, ja mislim da je to korektno a ja to prihvatam i evo predlažem da na taj način, da ne vodimo danas onda široku raspravu, nego kada dobijemo ovo.
Ja svesrdno podržavam tvoju preporuku, međutim evo imamo već prijavljene. Momčilo Novaković. Izvolite. 78
Hvala, gospodine predsjedavajući. Vidite, ja koliko sam shvatio, napravljen je nekakav dogovor, ne znam, doduše, pretpostavljam između Kolegija i predlagača ili koga da se danas ne vodi rasprava o ovome i da na takav način završimo. Nažalost, rasprava je vođena, predlagač je u svom izlaganju istakao, recimo, 3. zaključak. Znači, govorio je i istakao je 3. zaključak valjda kao najvažniji zaključak kojim bi on zadužio Ministarstvo vanjske trgovine da utvrdi okolnosti nastanka štete, bez obzira što je u 2. zaključku napisao da je šteta prouzrokovana ispuštanjem velikih količina vode iz hidroelektrane. Znači, praktično imamo konstataciju u 2. zaključku šta je razlog, a onda u 3. da se ispita šta je razlog, pazite. Dakle, ne bih se ni ja javio da nismo ušli u ovu priču sad. A pošto smo već ušli u priču, a materijal dostavljen, ja ću biti vrlo kratak i, naravno, pretpostavljam da ćemo voditi kasnije raspravu. Moram reći da apsolutno ne mogu prihvatiti konstatacije koje su navedene ovdje. A razgovarao sam, dakle razgovarao sam sa veoma ozbiljnim ljudima koji se razumiju u ovu problematiku i moram reći da je ovo, dakle, konstatacija pod brojem 2. je apsolutno netačna. Naime, evo ja ovdje imam, recimo, tri hidrograma za, recimo, novembar 2008., decembar 2008. i januar 2009. kad su bile poplave iz kog se jasno može vidjeti, ne znam, plave i crvene linije, gdje se jasno vidi da ni u jednom momentu znači ispuštanje vode nije veće od dotoka vode i ni u jednom momentu nije veće od 300 m³. Oni koji se u to nešto dole razumiju, a meni su dali neki koji se u to razumiju, znači tvrde da nije to problem i da je čak suprotno, zahvaljujući upravo ovim branama, spriječena mnogo gora situacija nego što bi bila. Naravno, mi bismo sad mogli dalje ući u elaboracije o kojima ja ne želim danas puno govoriti. Moram reći da ovdje čak imam i fotografije, no nema kamera, i fotografije iz kojih se jasno vidi jedan, dva i tri, iz kojih se jasno može vidjeti šta je razlog poplavama, odnosno šta je uzrok.
nije uključen mikrofon
To je stručna stvar, gospodine Džaferoviću, mislim.
Molim vas, molim vas.
Ja sam se za ovu tačku pripremao,
Gospodine Džaferoviću, molim Vas.
s obzirom da sam znao da će biti, a s obzirom da je kolega najavio juče, dakle 79
Molim vas dozvolite da čovjek govori. Strpljenja malo.
s obzirom da je tačka otvorena, naravno.
Samo izvolite.
Možda nije dobro što sam se pripremao, možda bi najbolje bilo da nisam se pripremao, pa da onda završimo danas na takav način što ćemo konstatovati neistinu u jednom izvještaju. A ja hoću da kažem da je to neistina i hoću da kažem da imam dokaze, odnosno da posjedujem dokaze da je neistina. Naravno, neću govoriti sada o izgradnji mosta, o propustima, o izgradnji mosta koji je doveo do stvaranja akumulacije, neću govoriti o izvorima vode između ravni i, ne znam ni ja, toga što su meni ljudi objašnjavali i novih 300 kubika koji dotiče i koji je izazvao poplave u Popovom polju itd. O tom neću. To ću ostaviti za sljedeću sjednicu, kad budemo o ovome raspravljali, znači i to i još puno toga što ovdje imam. Hoću samo da kažem da ako ostavljamo ovo za sljedeću sjednicu onda ni jedan zaključak od predloženih zaključaka ne može se danas raspravljati. Može ići novi zaključak da traži Dom, znači Dom a ne predlagač, nego da Dom traži od Savjeta ministara da pripremi sveobuhvatnu analizu uzroka i posljedica poplava, pa tek onda da raspravljamo ili na ovakav način ili na neki drugi način. Možda ovo sve što sam ja rekao nije tačno, ja ću to znati kad Savjet ministara dostavi ono što jeste tačno. Ovo što ja imam je mišljenje, znači stručnjaka, ne samo iz Hidroelektrane Trebišnjica nego i stručnjaka koji su zaposleni u drugim institucijama, a koji su se bavili ovim pitanjem. Hvala vam.
Očigledno, imat ćemo više istina. Idemo prvo replike, Drago Kalabić.
nije uključen mikrofon
Replika, je li Martine?
nije uključen mikrofon
Nisam te imao. Imao sam te prijavljenog u diskusiji, izvini. 80
Ma evo, vrlo kratko, uvažavajući činjenicu da mi poslovnički ne možemo zabraniti normalno da se vodi rasprava. U početku je gospodin Novaković rekao - nije to bio dogovor Kolegijuma. Mi smo postigli jedan kompromis, znači ovdje da danas ide ova tačka, da ne vodimo raspravu, a da ide zaključak: da za sljedeću sjednicu Vijeće ministara pripremi informaciju sa svim onim što u ovome sada nedostaje. I to je bio cilj. Mislim da to gospodin Novaković je pogrešno interpretirao i, ne znam, shvatio kao da će danas biti usvojeni zaključci. To je bio naš cilj iz SNSD-a da podržimo ovu tačku. I sada apelujem da se ne vodi rasprava, da se ne vodi rasprava, a da pokušamo, ako hoćemo kvalitetno, znači nikakvi zaključci danas, na sljedećoj sjednici rasprava o ovim materijalima koji su ovdje pripremljeni i onima koji ćemo zaključkom obavezati određene institucije da ih pripreme, prije svega Vijeće ministara. Znači, mi smo tako prihvatili i pod tim uslovima da ta tačka i mi i sada apelujemo, mi nećemo učestvovati danas u raspravi zato što smo tako dogovorili, da za sledeću sjednicu Vijeće ministara pripremi informaciju. A na njoj će svi onda, svi ko šta misli i reći i dodati.
Replika, Martin Raguž.
Evo, nisam stvarno mislio, ja sam mislio da sam se bio suzdržao i od interpretacija i od zaključaka. Ali, zaista ne mogu razumjeti ovaj istup gospodina Novakovića, osim da je krenuo sad samostalno zastupnički i da grčevito želi neke stvari ovdje javnosti, od kojih ni jedna koju je rekao apsolutno nije točna, ja moram reagirati zbog istine. Znači, poplave koje su se desile, desile su se zbog ispuštanja vode, ja nisam rekao ko je kriv. Gospodine Novakoviću, direktor te hidroelektrane je rekao da su morali ispuštati tu vodu u tim količinama 500 m³ u sekundi. Nisam ja to rekao. Zato su došle, nema drugi, pustite dijagrame, nema, poplave su voda, nije snijeg, voda je to došla odozgo i poplavila ovo polje. Ma pustite me, ne možete reći da je to apsolutna neistina, to je jedina istina da su poplave uzrokovane enormnim ispuštanjem količina vode iz te. Šta su uzroci? Ja nisam tvrdio ovdje ni jednom riječju, niti sam prejudiciro. Ali ovo je apsolutna istina i to će sva izvješća pokazati. Dakle, da se razumijemo, Vi ste rekli da je to apsolutna neistina, a to je apsolutna istina. Druga stvar, zašto se vodostaj držao na toj visokoj kvoti u vrijeme kad se znalo da tolike vode stižu u to jezero? Ja to neću danas da govorim, ja ću to govoriti idući put. E, to postoji 50 godina pravila i dijagrama koji da ste poštovali ne bi bilo poplava. E, to vam je potpuna istina, ali o tom ćemo idući put. Ja nisam izdvajao ni jedan zaključak, ne pretendiram da moji zaključci budu ti, gospodine Novakoviću, ali nekog moramo zadužiti da nam dostavi informacije. Ja sam predložio da to bude Ministarstvo, jer je ranije i po odlukama Vijeća ministara i da mu to spada u nadležnost, da u suradnji sa entitetskim, ne sami, organima i nadležnim, ne prejudicirajući ni jednu odluku, ispita okolnosti nastanka štete. Mislim da je to vrlo korektno. I nigdje nisam prejudiciro, umjesto da firmirate jedan, evo, stručan i ozbiljan pristup problemu bez politiziranja što sam htio danas. Obišao sam taj prostor, vido, stvarno nije bilo niti fer, niti na ovaj nači da ... ja iznosim ovdje apsolutne neistine. Trebate otići dole, viditi da je jezero napravljeno i u 81 Trebinju, ne samo, ja nisam ovdje rekao ni u Ravnom, nego u Popovu polju čitavu. Koje izvorske vode, nemojte da budemo, nemojte da karikaturu pravimo od ljudske nesreće i drame. I neću više, ne želim stvarno, mislim da je bilo vrlo korektno i ja sam prepoznao korektnost, ne mora se ni jedan moj zaključak usvojiti, ja mislim da je to korektno, potrudio sam se, neka Vijeće ministara podnese informaciju, pa da obavimo raspravu. Evo.
Imam dvije replike, Živković, pa Novaković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Sve što smo trebali uraditi u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, koji smo se dogovorili da na ovaj način bude prezentovana ovdje u Domu, je da ovaj zaključak koji glasi: 'Zadužuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da u saradnji sa entitetskim resornim ministarstvima, do naredne sjednice Doma, dostavi informaciju o nedavnim poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata.' Ovo je ono što trebamo ovdje da usvojimo: da idući put raspravimo sa informacijom kako smo se i dogovorili.
Ja se nadam da će ovo doprinijeti daljem toku rasprave. Ali evo, imam još, replika Novaković.
Ali ništa ne bi ni bilo sporno da je tako bilo, gospodine Živkoviću. Znači, ništa ne bi ni bilo sporno da ste Vi rekli, gospodo, nećemo raspravljati o ovome, Kolegij i predlagač su se dogovorili o sljedećem zaključku i pročitali zaključak. Mi kažemo ok i raspravljamo sljedeći put.
Evo, ja se izvinjavam, gospodine Novakoviću.
Ja sam i ušao u raspravu zato što je predlagač ušao u raspravu, pa je između svojih nekoliko zaključaka rekao, evo, ovaj 3. zaključak. A ja sam rekao da ako već ulazimo u zaključke onda ovaj 2., pošto će to doći do javnosti prije rasprave, ovaj materijal, onda je ovaj 2. netačan. E sad, gospodin Raguž kaže da je tačan. Očito je da ćemo nas dvojica na sljedećoj sjednici morati dati argumentaciju, za sada ja je imam, a on ima riječ, 82
Pa eto, ostavite to.
a ja imam slike. Sljedeći put će možda i on imati slike, pa ćemo onda moći da suočimo argumente ovdje šta je tačno, a šta nije tačno.
Dobro, dobro. Uredu. Imam prijavljenu diskusiju Velimir Jukić.
Evo, ja ne bih želio da doprinesem nimalo novim prijavama za raspravu, ako neko nije se već prijavio, a naročito ne replikama. Ali reći ću samo nekoliko stvari. Prostor, područje, geografsko područje primorja Crne Gore, Hercegovine, Dalmacije, uključujući i Liku, spada među područja u Evropi koja imaju najvišu godišnju količinu padavina. I otprilike negdje oko 1.600 do 2.000 čak i nešto više milimetara, i te padavine padnu u 80% svog iznosa u zimskim mjesecima, što izaziva redovito vrlo velike poplave. Dakle, to su vrlo velike količine vode u vrlo kratkom vremenu. Negdje sedamdesetih godina prošlog stoljeća naša bivša država Jugoslavija je prepoznala važnost i kapacitet i vrijednost ovog resursa vode u ovom području, pa je urađeno, ne znam ni ja, od sustava Trebižat, (iako nije Trebišnjice, nije dovršen sasvim, dakle Gornji horizonti su ostali nezavršeni i sad se trebaju dovršiti), preko Neretve, Rame, Buškog jezera, Cetine itd., dakle da se iskoristi taj potencijal u hidrološkom smislu hidroelektrana. Drugo, da se poplave ublaže, smanje itd., ali vodeći računa da se ne ugrozi režim podzemnih voda. Ovo spominjem zadnje a možda najbitnije. Izgradnjom dijela Projekta Gornji horizonti, dakle što obuhvaća vode Fatničkog i Gatačkog polja ljudi koji žive u dolini Neretve, ja mislim ne bez razloga, boje se uticaja ovih zahvata na režim podzemnih voda u dolini Neretve. Da je to ozbiljno pitanje govori i činjenica da su se i drugi ljudi koji žele pomoći BiH, strane vlade uključile da nam tu pomognu, pa smo na predzadnjoj sjednici jedan sporazum ratificirali koji upravo, čija je namjena i svrha da se na jedan stručan način, bez politike, vidi stvarno koji su to uticaji, da li postoje i kakvi su. Dakle, oni su spremni finansirati tu ekspertizu iz tih sredstava. Šta se dogodilo prije mjesec dana? Dogodilo se da je, je li, u jednom kratkom periodu palo jako puno kiše, oborina, koji su onda imali efekate takve kakvi su bili. Međutim, ovdje je sad pitanje odgovornosti. Da li se u Hidroelektrani na Trebišnjici pravilno gospodarilo sa razinom jezera u to vrijeme? Ja mislim da nije. I to je osnovni, tu počinje najvažniji dio problema. Dalje, onda, kad naravno dolaze velike vode, ljudi moraju spašavati objekte, zna se šta se radi. Međutim, ovo se događa, ne samo kad je u pitanju evo dva entiteta. Prije četiri godine mislim da je to bilo, plavni val na Neretvi, isto tako. Opet ista stvar, ja bih rekao. Opet je u nezgodno vrijeme, dakle zimsko vrijeme kad su za očekivati velike količine padavina dogodilo se da je razina vode u akumaliciji Jablaničko jezero bila previsoka, nije mogla primiti sve te vode, jednostavno moralo se spašavati objekte, pustila se voda nizvodno niz Neretvu, dogodilo se ono u Mostaru što je bilo, je li, i do dan-danas ljudima nisu štete obeštećene itd., itd. 83 Međutim, ja evo dolazim iz tog dole južnog dijela u Sarajevo često pa vidim. Nedopustivo je meni da se događa i ove godine ista situacija vrlo slična. Najmanje mjesec dana ove zime radio je, kako se to zove, preljev ili temelj ispust brane u Jablanici. Zašto? Uvijek ih nešto kao zateče, nestane. Ja tvrdim da je vrlo upitno da li se na pravi način gospodari sa ovim objektima u smislu zadržavanja razine na toj visini koja je. Ja sam uvjeren, ako se napravi jedna analiza prava, ali to će pokazati analize naravno, da je pitanje da li se postignu i bolji finansijski efekti ili da se ipak sva ta voda koja je propuštena da ne uradi, da ne prođe kroz turbine, propustila se onako naslijepo, a da je prošla kroz turbine proizvela bi i električnu energinu i ne bi bilo opasnosti od poplava. Evo, sada da zaključim. Smatram da je ovo vrlo kompleksna problematika i ne treba suditi na osnovu malo činjenica i dobar bi danas, čini mi se, zaključak bi bio najbolji da se ipak ovo sagleda sa svih aspekata i da Vijeće ministara sačini izvještaj sa svim relevantnim podacima i da onda mi to raspravimo i ukažemo svima onima bili oni, ne znam ni ja, u Trebinju, Mostaru, Čapljini, Jablanici ili bilo gdje da sjede da rade odgovorno svoj posao. Jer vi znate da za sve rijeke ... i vodotoke koji teku između nekoliko zemalja postoje ugovori između tih zemalja kako se mora gospodariti sa tim eventualnim intervencijama u smislu hidroelektrana itd., itd. Jer priroda ne pozna naše ljudske granice, ovo smo mi odredili, ljudi se dogovorili ili se svađamo gdje je neka granica, gdje nije itd. tako da ne treba danas zaključivati ništa osim da Vijeće ministara (to je moj prijedlog, mislim da se svi oko toga slažemo) sačini izvješće i upozna Parlament i onda možemo otvoriti pravu raspravu i pozvati sve odgovorne da rade svoje posao sukladno i struci i propisima itd., a ne da rade kako hoće, odnosno ne drže se propisa.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 19. Prelazimo na posljednju tačku, tačku 20. Ad. 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švicarske o readmisiji lica koja borave bez dozvole, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švicarske o olakšicama kod izdavanja viza, c) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj – „Projekat Koridor Vc“, d) Sporazuma između Vijeća ministara BiH, koje predstavlja Ministarstvo finansija i trezora i Vlade Republike Austrije, koju predstavlja savezni ministar finansija, o finansijskoj saradnji, e) Sporazuma o zaštiti tajnih podataka između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke, f) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji u oblasti kulture, g) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit i Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova i Javne uprave 84 Crne Gore o provođenju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, h) Memoranduma o razumijevanju između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o pridruživanju Bosne i Hercegovine Sedmom okvirnom programu Evropske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i ogledne aktivnosti, i) Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duhana. Za sve ove sporazume, imate mišljenje/a naše nadležne komisije. Dobili ste ih na klupe. Ima li prijavljenih za raspravu? Ali, prije nego što dam riječ, evo sugestija, da vodimo zajedničku raspravu, imali smo tu praksu, o svim predloženim sporazumima. Je li se slažete s tim? Ok. Dakle, vodimo raspravu o svim. Gospodin Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, nije uobičajeno da vodimo raspravu kada je u pitanju ratifikacija određenih sporazuma ili konvencija,
Ali nije zabranjeno.
ali ja želim da kažem samo jednu rečenicu, da izražavam zadovoljstvo što je Predsjedništvo BiH u parlamentarnu proceduru uputilo Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duvana, a Ministarstvo spoljnih poslova pripremilo za Predsjedništvo. I htio bih reći samo da je jako značajno da vlasti u BiH implementiraju sve odredbe ove konvencije. Ja sam kao poslanik u Narodnoj skupštini RS-a i još prije četiri godine, putem poslaničkog pitanja, inicirao da bi BiH trebala ratifikovati ovu konvenciju. Zapravo želim konstatovati da nažalost, često u BiH, dakle institucije vlasti, prilično dugo procedura se provodi za dolazak određenih sporazuma i konvencija na ratifikaciju u Parlamentu. Hvala vam.
Hvala, gospodine Prodanoviću. Ali evo, imamo dalje. Slavko Matić.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, ja ću, kao predsjedatelj Povjerenstva za vanjske poslove, vrlo kratko naglasiti da u ovim sporazumima za koje bi 85 danas trebali u okviru izjašnjavanja u Zastupničkom domu dati suglasnost za ratifikaciju postoji jedan dio vrlo značajnih sporazuma, iako je to uvjetno rečeno, na neki način svi međunarodni sporazumi imaju svoju težinu i značaj, ali ovdje želim posebno istaći Sporazum između Bosne i Hercegovine i Švicarske o olakšicama kod izdavanja viza, pa na neki način neizravno vezan i takav Sporazum između Bosne i Hercegovine i Švicarske o ponovnom prihvatu osoba koje borave bez dozvola, readmisiji, je li. Ovi sporazumi ovako pojedinačno sa Švicarskom jednostavno se moraju zaključiti, kako nam je pojašnjeno od strane predstavnika nadležnog ministarstva koje je radilo na pripremi ovih sporazuma, s obzirom da Švicarska nije član EU, pa sporazumi koji govore o viznim olakšicama ili o readmisiji osoba koje je BiH već potpisala sa EU ne odnose se na zemlju poput Švicarske ili Islanda, Lihtenštajna, Norveške, koje nisu članice EU i s kojima BiH mora ući u bilateralne sporazume ove vrste. Povjerenstvo za vanjske poslove je jučer na svojoj sjednici gotovo na sve ove sporazume jednoglasno dalo pozitivno mišljenje, izuzev sa par suzdržanih glasova, ali uglavnom je to bilo jednoglasno. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se, gospodinu Matiću. Korisne su informacije. Azra Alajbegović.
Pa, ja bih htjela da kažem da izražavam svoje lično zadovoljstvo i da je gospodin Prodanović zapravo rekao sve ono što sam ja htjela da kažem po pitanju sporazuma o upotrebi duhana. Ja se nadam da će BiH u potpunosti implementirati sve stavke tog sporazuma i da ćemo konačno, na neki način, biti eto članica EU koja će priznavati duhan kao sredstvo od kojeg građani obolijevaju i izvršiti čitav niz promotivnih aktivnosti da bi zaštitili zdravlje građana. Ono što bih još samo rekla, to je da ovaj Memorandum o razumijevanju između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o pridruživanju Bosne i Hercegovine Sedmom Okvirnom programu Evropske zajednice za istraživanje i tehnološki razvoj i ogledne aktivnosti predstavlja zapravo jedan, kako bih rekla, krucijalni momenat u naučnoistraživačkom radu unutar BiH, s obzirom na činjenicu da smo prema procentu bruto nacionalnog dohotka koji se odvaja za nauku oko 30 do 50 puta manji procent nego '90-tih godina, i da je zapravo mogućnost da BiH i građani BiH koji se bave naučnoistraživačkim radom mogu da konkurišu za projekte FP7, kao partneri. I to je zaista jedan presudni trenutak i ja bih željela da izrazim svoju zahvalnost, na neki način svoje zadovoljstvo, zato što smo mi do sada mogli da se prijavljujemo na ove konkurse, koji su izuzetno značajni, koji su lagodni, koji omogućavaju svakome ko se na bilo koji način želi baviti naučnoistraživačkim radom, jedan dostojanstven način bavljenja tim radom, da znači timovi, naučnoistraživački timovi BiH mogu biti nosioci projekata, a ne samo partneri članica zemalja EU. Ja se nadam da će zapravo operacionalizacija i transparentnost informacija vezana za ovu ratifikaciju biti blagovremena, s obzirom na činjenicu da imamo petogodišnji period koji već uveliko teče. 86
Evo, na ovaj način, nemamo više prijavljenih. Naravno, evo i ja u ime pasioniranih pušača pozdravljam ovu konvenciju o duhanu itd. Dakle, evo zaključujemo rad današnje sjednice. Glasat ćemo za 15 minuta, zbog uslova puta, da ljudi mogu što brže krenuti. Znači, molim vas da ne kasnimo, 15 do 5:00, a u vezi ove konvencije, Šefik. [[PAUZA]] Molim vas da požurite, snijeg pada, putevi su zameteni. Sve je ok. Molim vas zauzmite svoja mjesta. Slavko, Milice! Možemo li krenuti? Molim vas pripremite se, idemo. Dakle, Zapisnik sa 45. sjednice, uz one primjedbe, ako se sjećate na strani 8, vezano za konstatacije oko Zakona o Garancijskom fondu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 34 „za“, (22 Federacija, 12 RS) – apsolutna i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 45. sjednice Predstavničkog doma. Idemo na tačku 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi (drugo čitanje). Dakle, u raspravi je bilo više prijedloga oko odgode itd.. Dakle, prije izjašnjavanja da se odredimo o Prijedlogu zaključka kojeg je predložio Mirko Okolić. Mi smo u konsultaciji s Mirkom Okolićem došli do saglasnosti da se glasa o tački 1. Dakle, da se odgodi izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u drugom čitanju na današnjoj sjednici, jer produžavanje roka za amandmansku fazu nije moguće a i pribavljeno je Mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle, razumjeli smo se, glasamo.
nije uključen mikrofon
Nažalost, predlagač nije precizirao. Jozo, možda nije bilo zgoreg da si na vrijeme. Ok. Dakle, uz ovlaštenje Koelgiju da odredi vrijeme kada ćemo se izjašnjavati. Dobro. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 18 „za“, (13 iz Federacije, pet iz RS-a), devet „protiv“. 87 Konstatiram da je usvojen ovaj zaključak kojeg je predložio Mirko Okolić da se odgodi izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u drugom čitanju a po ocjeni Kolegija, kada je riječ o vremenu, kada ćemo ga ponovno aktivirati. Idemo na tačku 4. Izjašnjavanje u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA – predlagač: gospodin Jerko Ivanković. Da vas podsjetim, gospodin Ivanković je čak predlagao da se i povuče ali evo, nije sugestivno. Pripremite se za galasanje. Glasajte sada! 22 „za“ (17 iz Federacije, pet RS). Zakon o zaštiti domaće proizvodnje je usvojen. Idemo na tačku 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Službenom glasilu BiH – predlagač: Adem Huskić. Ovdje također imamo prijedlog jednog zaključka. Dakle, molim vas da se pripremite. Prvo idemo o zakonu, da se pripremite za izjašnjavanje o ovom zakonu. Glasajte sada! 30 „za“ (18 Federacija, 12 RS). Zakon je dobio i opštu i entitetsku većinu, dakle usvojen je u drugom čitanju. Uz ovaj zakon imamo Prijedlog zaključka: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara da u roku od 15 dana obavijesti Parlamentarnu skupštinu BiH o konkretno poduzetim mjerama i aktivnostima vezano za rješavanje pravnog statusa Službenog lista BiH.' Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 31 „za“ (19 Federacija, 12 RS). Usvojen ovaj zaključak. Idemo na tačku 6. Prijedlog zakona o javnim nabavkama – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 34 „za“ (22 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je Prijedlog zakona o javnim nabavkama, u prvom čitanju, usvojen. ... jednoglasno, kako reče gospodin Jovičić, samo malo, dakle podrazumijeva se sa stavom Komisije da će se obaviti javna rasprava, naravno. Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o prijevozu opasnih materija – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. 88 Glasajte sada! 24 „za“ (22 Federacija, dva RS), nemamo entitetsku podršku iz RS-a. Usaglašavanje ne možemo sada obaviti. Naknadno ćemo, po Poslovniku, u predviđenom roku obaviti to. Idemo na tačku 8. Prijedlog zakona o poštama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 34 „za“ (22 Federacija, 12 RS). I Prijedlog zakona o poštama, u prvom čitanju, je usvojen. Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o oružju, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Dakle, ako se Mišljenje usvoji, ovaj zakon je odbijen; ako se Mišljenje ne usvoji, Prijedlog zakona se vraća ponovno Komisiji. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 23 „za“ ( Federacija 11, RS 12). ... Zakon je pao, usvojeno je Mišljenje Komisije. Idemo na tačku 10. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Izjašnjavamo se o Mišljenju Zajedničke komisije. Ako se Mišljenje Zajedničke komisije usvoji, zakon je pao, ako ne, ponovno se vraća na ovu komisiju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 19 „za“ (Federacija sedam, RS 12). Dakle, nemamo entitetsku podršku iz Federacije. Usaglašavanje. Idemo na tačku 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi (prvo čitanje). Glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! „Za“ 22, 11 „protiv“ iz RS-a. Zakon nije prošao ili, bolje rečeno, zakon je pao. Idemo na tačku 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje). Ista stvar, nema saglasnosti, glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. 89 Glasajte sada! 23 „za“ (22 Federacija, jedan RS), 11 „protiv“. Zakon je pao. Idemo na tačku 13. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Garancijskom fondu (prvo čitanje). Saglasnosti nema. Glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 23 „za“ (22 Federacija, jedan RS), 11 „protiv“. Također i ... Prijedlog zakona o Garancijskom fondu nije usvojen. Idemo na tačku 14. Molim, gospodine Huskiću, jeste li trebali nešto? Idemo na tačku 14. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka Zajedničke komisije za evropske integracije povodom rasprave o Informaciji predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju direktora Direkcije za evorpske integracije. Također, nije bilo saglasnosti. I ovdje glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 21 „za“ (20 Federacija, jedan RS), 11 „protiv“. Prijedlog ovog zaključka nije usvojen. Prelazimo na tačku 15. Finansijski izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH na dan 31.12.2006. i 31.12.2007. godine, sa Mišljenjem ovlaštenog revizora. Dakle, glasamo o Finansijskom izvještaju, sa Mišljenjem ovlaštenog revizora i Izvještajem nadležne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 29 „za“ (17 Federacija, 12 RS). Imamo dovoljnu i opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da je Finansijski izvještaj Ureda za reviziju usvojen. Idemo na tačku 16. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o izvršenoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2007. godinu. Također glasamo o Izvještaju Ureda, sa Izvještajem Komisije i sa zaključkom i preporukama. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 27 „za“ (18 Federacija, devet RS), dovoljna i opšta i entitetska većina. Usvojen Izvještaj Ureda, sa Izvještajem Komisije i zaključcima i preporukama. Idemo na tačku 17. Izvještaj o realizaciji Akcionog plana za implementaciju Programa mjera u okviru Sporazuma CEFTA, sa Analizom vanjskotrgovinske razmjene BiH za 2008. godinu. Dakle, glasanje o Izvještaju o realizaciji Akcionog plana, sa Mišljenjem 90 Komisije i zaključkom sadržanim u Mišljenju i glasanje o primanju k znanju Analize vanjsko- trgovinske razmjene BiH u 2008. godine, sa Mišljenjem Komisije. Dakle, morali bismo glasati dva puta. Nemam ništa protiv, ako se slažete. Naravno, suština se zna. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 27 „za“ (19 Federacija, osam RS). Usvojen je Izvještaj o realizaciji Akcionog plana, s Mišljenjem, i primljena k znanju Analiza vanjskotrgovinske razmjene BiH, sa Mišljenjem Komisije. Tačka 18. Imenovanje predsjednika, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH. Prijedlog Ad hoc zajedničke komisije za provođenje procedure imenovanja Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe. Dakle, glasamo o listama. Imamo pod: 1. Lista kandidata za članove Nezavisnog odbora sa predsjednikom i zamjenikom predsjednika: - Žiko Krunić, predsjednik - Bakir Dautbašić, zamjenik predsjednika, - Mato Jozić, član, - Viktor Dadić, član - Stanko Nuić, član, - Zijad Kadić, član, - Vojin Bera, član, - Dragan Savić, član - Samir Rizvo, član. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 21 „za“ (16 Federacija, pet RS). Konstatiram da smo izabrali članove Nezavisnog odbora i predsjednika i zamjenika predsjednika Nezavisnog odbora. Idemo na listu kandidadta za članove Odbora za žalbe građana. Predlaže se: - Lidija Bagarić, predsjednik - Slavojka Gluhović, zamjenik predsjednika - Željko Travar, član - Danica Berić, član - Lejla Bagović, član - Refik Džubur, član - Sead Hadžić, član. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 21 „za“ (16 Federacija, pet RS). Imamo dovoljnu i opštu i entitetsku većinu. 91 Konstatiram da smo izabrali članove Odbora za žalbe građana, kao i predsjednika tog odbora i zamjenika predsjednika. Prelazimo na tačku 19. Informacija o poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata, sa Prijedlogom zaključaka. Praktično, koliko sam shvatio, dogovorili smo se da se izjašnjavamo o ovom jednom zaključku, koji glasi: 'Zadužuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da u saradnji sa entitetskim resornim ministarstvima do naredne sjednice Doma dostavi informaciju o nedavnim poplavama u Popovom polju, rijeci Krupi i na području Hutovog blata', naravno, koristeći ovu informaciju koju smo i danas imali. Je li ok.? Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 34 „za“ (22 Federacija, 12 RS). Dovoljna i opšta i entitetska većina. Zaključak je usvojen. I, ostala nam je tačka 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju svih ovih sporazuma. Hoćemo li glasati u paketu? Je li se slažete? Dakle, konstatiram da se Dom opredjeljuje da glasamo u paketu o svim sporazumima za ratifikaciju. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Samo malo još strpljenja, molim vas. 33 „za“ (21 Federacija, 12 RS). Konstatiram da su usvojeni svi ovi sporazumi koje smo utvrdili kao dnevni red današnje sjednice. Je li ti, Rajka, ovo dovoljno, da ne pročitam, da ne moram čitati? Dobro, hvala. Dakle, na ovaj način zaključujemo rad današnje 46. sjednice, uz informaciju da je naredna sjednica 4. Je li tako, Branka, 4. marta? Želim vam sretan put i sigurno putovanje do kuće. Sjednica je završena u 17,10 sati.