Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo poštovane gospodo i gospođe zastupnici. Ovim prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji upravo se želi omogućiti uvođenje nove energetske djelatnosti trgovine električnom energijom i omogućavanja obavljanja ove djelatnosti na jedan razvidan način. Provoditi će se usklađenje s novim Zakonom o tržištu plina te se pripisuje da se nove energetske djelatnosti osiguranja tržište prirodnim plinom obavlja kao javan usluga. Također se preciznije odrađuje struktura reguliranja cijena energije i struktura slobodne cijene energije na tržištu. Propisuje se također da Vlada Republike Hrvatske određuje naknadu za organiziranje samog tržišta plina te također se uvode kaznene odredbe za obavljanje djelatnosti bez dozvola, obavljanje energetske djelatnosti. Time je kratko sažeto o čemu govore same izmjene i dopune Zakona o energiji. Također, i ovdje prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji uzeti riječ odbora? Ne. Otvaram raspravu. Gospodin Dragutin Lesar se prijavio. Nema ga. Drugi se nisu prijavili. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo u ponedjeljak. Dame i gospodo zastupnici. Večeras bi završili današnji dan a u ponedjeljak u 9,30 sati počinjemo sa glasovanjem. Neke će se točke uvrstiti u dnevni red koje ćemo nastojati nakon glasovanja raspraviti ali nadamo se ili se bar tako želim nadati da ćemo možda moći završiti u ponedjeljak. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo koje će uvrstiti. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda, tu je potrebno 102 zastupnika, Prijedlog zakona o potvrđivanju Zajma za projekt unapređenja hitne medicinske pomoći. I to su ta dva ali ćemo nastojati raspraviti i preskočene dnevnog reda a to je o razminiranju i o poslovima osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja ako uspijemo, ako ne uspijemo hvala Bogu. U ponedjeljak u 9,30 sati. Hvala vam lijepa. A sada molim predsjednike klubova i potpredsjednike Sabora da u 149 se nađemo nekoliko minuta. Hvala lijepo. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energiji. Hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 224. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je ove amandmane i na temelju članka 169. postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energiji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 76 glasova za, 2 suzdržana i 30 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo, evo nakon dva mjeseca javne rasprave, mogu slobodno reći, možda najveće javne rasprave jer je to i reforma zdravstvenog sustava i prijedlog reforme zdravstvenog sustava, ili zakoni koji su danas na vašim klupama i zaslužili. Prije svega želim se zahvaliti svima onima koji su sudjelovali su ovoj javnoj raspravi na svim dobrim prijedlozima koje smo naravno neke od njih i stavili u prijedlog zakona. I naročito se želim zahvaliti socijalnim partnerima. Svi smo mi krvavi ispod kože, pa tako i ja, i ne mogu reći da mi ne godi jučerašnja jednoglasna podrška GSV-a, socijalnih partnera HUP-a i sindikata što mi daje za pravo kao što sam rekao prije dva mjeseca da je ova reforma i prijedlog ove reforme u prilog pacijenta da će od toga pacijenti imati dakako najviše koristi a dakako i da je socijalno osjetljiva. Sjetim se prije dva mjeseca kada smo ajde recimo nulti dan javne rasprave i zbog reći ću loše komunikacije sa javnosti, gdje smo čuli niz stvari koji su senzibilizirali javnost na jedan drugi način da je to zdravlje samo za bogate, da će siromašni imati puno problema, da ne kažem i ne citiram što se sve govorilo i nakon dva mjeseca, ta potpora GSV-a, socijalnih partnera koji sigurno to ne bi prihvatili da nije reforma onako kako sam i govorio, ona naravno godi ali onda i obvezuje. Na meni je nakon te jučerašnje potpore veća odgovornost, moja obveza da o svim bitnim stvarima eventualno koje će se dešavati u resoru mom, zdravstva i socijalne skrbi iskontaktiram sa socijalnim partnerima, ali ono još što mi daje nadu i što mi daje za pravo i onaj optimizam s kojima smo nastupali mi koji smo predstavljali reformu zdravstvenog sustava to je i podrška udruga pacijenata. I kada sve to objedinimo onda sam uistinu siguran da je svjetlo na kraju tunela što se tiče reforme, odnosno što se tiče zdravstva u cjelini. Ne želim reći da je ono sada nekako crno, ali moramo napraviti određene pomake kako bi zdravstveni sustav uredili na način još jednom ponavljam da je dostupnija zdravstvena zaštita u korist pacijenta i da je socijalno osjetljiva. Ja sam pred više od 6 tisuća ljudi, neki su se, evo, u Splitu je bilo tisuću i pol ljudi u dvorani, u Osijeku preko 1000 ljudi, u Rijeci preko 1200 ljudi, ovdje u Zagrebu 1500 ljudi, htio sam iskomunicirati ovu reformu sa svima i danas usudim se reći nema u Hrvatskoj nikoga tko nije čuo i tko ne znam što ovaj prijedlog reforme zdravstvenog sustava donosi. Zato još jednom hvala svima, žao mi je što najjačoj oporbenoj stranci nije bila moja kalkulacija, nije bila moja politička floskula, kada sam rekao spreman sam doći na Iblerov trg, razgovarati o reformi zdravstvenog sustava, jer smatram da svi dobri prijedlozi pa ako se i iznjedre, danas u raspravi nema nikakvog razloga da ih stavimo kao amandmane i u prijedloge zakona zdravstvenog sustava. Ako imamo, Vlada će imati negdje oko 15-ak 20 amandmana iz toga razloga što je Vlada morala zasjedati u petak iz tehničkih razloga, jer se donosi proračun, i samo iz tih razloga jer su trajale još dogovori sa socijalnim partnerima ćemo imati 10-ak 15-ak amandmana velim iz jednostavnog razloga što smo bili u tehničkoj nemogućnosti staviti to odmah u prijedlog reforme zdravstvenog sustava. Ja ću evo ovdje kako bi još dodatno objasnio ovdje u Saboru, Visokom ovom domu, Hrvatskoga sabora, pokazati ću, prikazati ću ovu reformu kroz nekoliko slajdova kako bi možda onima kojima nije potpuno jasno sve, ali kako bi izbio adute da ovo nije socijalno osjetljiva reforma prikazujući nekoliko slajdova. Ovaj jedan slajd govori zapravo zašto idemo u reformu zdravstvenog sustava. Evo, pogledajte samo na trenutak, 94., 98., 99., 2000., 2001., 2002., 2003., itd., itd., što ovi pikovi znače? Ovih tu 10-ak pikova znači da je to vrijeme kada su veledrogerije blokirale dostavu lijekova, kada su proizvođači obustavljali proizvodnju lijekova, kada je prijetila možda i plaća, za kašnjenje plaće u zdravstvenom sustavu i što se onda desi? Jednokratni pad zaduženja u zdravstvenom sustavu odnosno jednokratna intervencija iz Državnog proračuna. Ali odmah sljedeći dan krivulja zaduženja u zdravstvenom sustavu ide ponovo uzlaznom linijom. Ja ovo nazivam … [[Govornik se ne razumije.]] naopako. I sljedeći «slajd» će nam reći da smo u tih 19 sanacija utrošili oko 12 milijardi kuna. Toliki proračun za zdravstvo je bilo, bio oko 2000. Meni se čini ne za zdravstvo u cjelini nego samo za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Dakle 12 milijardi kuna smo utrošili u sanaciju zdravstvenog sustava i crta zaduženja dugova u zdravstvenom sustavu uvijek je imala uzlazni karakter. Ovaj «slajd» govori 2006. godine imali smo proračun ukupno za zdravstvo 19,4 milijarde kuna. 2007. godine novih 3 milijarde kuna porastao je proračun za 16,25 i onda pogledajmo što se desilo u toj 2007. godini usprkos ovome što smo u zdravstveni sustav unijeli novih 3 milijarde kuna. 2007. godine ponovno smo generirali deficit od 2,5 milijardi kuna. Zašto? Jednostavno zato što nismo, bilo je, ali bila su nekada i druga vremena. Dakle moralo se u određenim, kad spominjem već devedesetu pa do amo mislim da su danas sazreli uvjeti za reformu zdravstvenog sustava a zašto smo generirali ovakve dugove tijekom od devedesete pa do amo usudio bih se reći zato jer nismo do kraja završili proces reforme zdravstvenog sustava. Ovo je «slajd» koji govori, famozni sastanak na Plitvicama. 31.3 što smo zatekli? Ukupni dug u zdravstvenom sustavu 3 milijardi i 820 milijuna kuna, bolnice dvije milijarde i 300, domovi zdravlja i poliklinike 380 milijuna kuna, HZZO milijardu i 600 milijuna kuna. Ja sam rekao tada kada sam izabran u ovom Hrvatskom saboru za ministra zdravstva i socijalne skrbi ima mnogo otvorenih pitanja, ali vidim svjetlo na kraju tunela i ne priznam da ima nešto danas u Hrvatskoj, a ja ću se referirati na zdravstveni sustav koji ne možemo riješiti. Ja sam tada rekao odakle krenuti? Bolnice su do 31.3. do novih uvjeta poslovanja rekao sam 66 ravnatelja, svi ćete imati iste uvjete i dokazati nakon 6 mjeseci svoju sposobnost ili nesposobnost da vodite svoj zdravstveni sustav. Bolnice su do 31.3. generirale na mjesečnoj razini dug od 110 milijuna kuna. Šest mjeseci kasnije smo se išli provjeriti, ja sam vrlo hrabro na Plitvicama rekao. Zaustavit ćemo taj dug i nakon 6 mjeseci dug bolničkog sustava je bio milijardu i 700, zaokružimo na milijardu i 700 milijuna kuna. Ali je isto tako jasno rekao HZZO ostaje problem. Ne možemo se isti tren uhvatiti sa svim otvorenim pitanjima u zdravstvenom sustavu. HZZO ostavljamo kao problem koji ćemo rješavati krajem ove godine, početkom sljedeće. I zato ne bježimo da je dakle dug u HZZO-u porastao za negdje oko 500, 600 milijuna kuna. To nismo dragi prijatelji sakrivali. Rekli smo otvoreno. To je otvoreno pitanje koje ćemo rješavati krajem ove i početkom sljedeće godine koje ćemo rješavati reformom zdravstvenog sustava. Oni koji su tada govorili da ravnatelji, možda nije bilo zgodno u tom trenutku stati iza ravnatelja ali koji su govorili da ravnatelji odgađaju hladni program, da odgađaju pacijente i na taj način štite svoju stolicu. Ja sam rekao da ne pristajem na takvu kvalifikaciju, ali bojeći se da se to uistinu može desiti. «Slajd» koji govori da smo u istom periodu od 4. do 7. mjesecu prošle godine u odnosu na prošlu godinu imali 217 tisuća novih pregleda u … [[Govornik se ne razumije.]] i 3600 pacijenata. To je moj odgovor bio tih dana onima koji su rekli da ravnatelji štite svoju stolicu na uštrb pacijenata, a ovaj slajd pokazuje da je upravo novi uvjeti bili zapravo, reći ću tako, vjetar u njedra pacijentima, a vidjet ćete kasnije što smo napravili sa listom čekanja. Cilj reforme je fiksna izdvajanja. Samo nekoliko ću ciljeva izdvojiti, fiksna izdvajanja, fiksna stopa izdvajanja iz državnog proraučna, solidarnost, novi izvori financiranja i evo ovaj zadnji ću spomenuti. Uz svu odgovornost pojedinca za trošak zdravstvenog sustava. Ja ću reći ovako. Ako je nekakav namet o kojem smo čuli puno ovih 2 mjeseca, ako je neki novi uvjeti onda je to činjenica da ne može samo država voditi brigu o zdravlju pojedinca i da taj pojedinac mora preuzeti dio svog rizika i naravno ne bojim se reći i moramo pronaći izvore novih financiranja. Zašto? Evo pogledajte ovaj slajd. Slovenija, koja ima i u zadnje vrijeme često spominjana zbog naravno Europske unije, ali Slovenija koja ima dva milijuna ljudi potrošila je, ovo je podatak iz 2006. godine, potrošila je 17,1 milijardu kuna na liječenje svojih građana. Hrvatska 2006. koja je, koja ima duplo, više nego duplo stanovnika potrošila je pazite ovo milijardu i nešto manje. To kaže nemaju Slovenci bolju zdravstvenu zaštitu nego ovdje mi u Hrvatskoj. Čak štoviše ja se usudim reći jer se pozivamo na Sloveniju, rok je uoči plaćanja 60 dana. Kada nešto želimo uvesti onda se ne pozivamo ni na Sloveniju ni na bilo koga drugoga. Ali ovo je podatak koji dakle govori da je zdravstvena usluga u Hrvatskoj danas dostupna, svima dostupna ali upozorava da moramo ući odlučno u reformu zdravstvenog sustava i naravno nove izvore financiranja. Ovo je slajd koji govori da u Austriji, Češkoj, Mađarskoj, Slovačkoj i Sloveniji za sve one koji su oslobođeni a imaju sva prava i koji su oslobođeni plaćanja participacije da za njih netko participira. Ili državni proračun ili oni sami. Vidite podatak da u Sloveniji, čini se 5,7% idu doprinosi iz mirovina. Hrvatska je u boji crvenoj. Svi ovi kategorije dakle umirovljenici, nezaposleni, djeca, socijalni slučajevi imaju ista prava ali neizdrživo je više da ta ista prava se financiraju samo iz 15% doprinosa. Reforma, prijedlog reforme ovih novih zakona jamče socijalnu osjetljivost i jamče da će ove skupine koje sam naravno nabrojio da će one itekako biti zaštićeni i da ova reforma i ovaj prijedlog reforme zdravstvenog sustava neće se, neće utjecati na one socijalno najugroženije kategorije. Kada sam govorio o novim izvorima financiranja onda moramo najprije poći od sebe. Ako hoćete od Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi što smo napravili u proteklih 10 ili dvije godine i što ćemo napraviti u idućem razdoblju? Nemamo pravo, reći ću to tako, nemamo pravo ići na nove izvore financiranja ako ne uredimo sustav unutra, iznutra i ako svojim primjerom ne pokažemo što smo napravili da bi mogli ići u ovakvu reformu, da bi mogli stvoriti temelje za ovakvu reformu. Ovdje su nabrojana 15 stavaka što znači racionalizacija i što smo to napravili tijekom ovih 10 mjeseci kasnije, ali i u buduće. Evo ovo je samo jedan slajd koji ću pokazati. Bila je velika galama se digla oko famoznog aneksa ugovora koji je Milinović potpisao sa privatnim poliklinikama. Ali morate čuti ovo. Te poliklinike imaju ugovor sa HZZO-om već pet godina, neke od tri do pet godina. Neke tri, četiri i pet godina. Ovo vam je račun koji je HZZO dobio pet dana prije toga famoznog aneksa ugovora zbog kojeg je i Milinović prozivan. Što su to njemu obećali privatne poliklinike kada su pristali. Ja sam rekao, evo otvoreno dečki osjetite kakvo danas je stanje u Hrvatskoj. Neka hrvatski pacijent, hrvatski građani znaju da i privatni sektor itekako skrbi o pravima pacijenata. Ovo je račun od 4000 kuna koji je došao na naplatu HZZO-u 5 dana prije toga aneksa ugovora. Pogledajte da li Milinović uvodi nove participacije. 15% participacije. To je 600 kuna. Taj pacijent je platio 600 kuna. Nakon 5 dana isti račun naravno prekrižili smo ime i prezime da iz razumljivih razloga. Nakon toga ista pretraga došla je na naplatu 1000 kuna. 15% participacije, nije 600, nego 150 kuna. Ali što smo dobili s tim. Dobili smo dragi prijatelji prostor za ugovaranje dodatnih 3000 pregleda CT-a i magneta. Na taj način smo dobili evo reći ću sada ovdje nekoliko podataka. Recimo da nema liste čekanja u Vukovaru više za CT. Da su u pojedinim bolnicama nešto ću kasnije reći i prepolovljene. Ovo je po meni srce, srž, temelj reforme. Primarna zdravstvena zaštita. Svagdje u Europi primarna zdravstvena zaštita u odnosu na preglede vodi, reći ću tako ispred SKZ-a osim kod nas. Svagdje je to 3 naprama 1 do 2 u korist primarne zdravstvene zaštite. Šav, stavljen u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Ja sam bio liječnik. Neki kažu, da čuo sam, pročitao sam, da mi je to nedostatak što potječem iz male sredine, a ja mislim da mi je to zapravo dodatna kvaliteta, jer bio sam i medicinska sestra, bio sam doktor u selu od 200 ljudi, bio sam doktor u gospićkoj bolnici, pa ravnatelj, pa dožupan, pa potpredsjednik Sabora, pa sad ministar. Ja mislim da mi je to prednost. Šav zašto sam to rekao. Šav ja sam bio doktor koji je u primarnoj zdravstvenoj zaštititi tamponirao, kateterizirao, stavljao šavove na obične rane u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Šav stavljen u primarnoj zdravstvenoj zaštiti je tri puta jeftiniji nego šav u SKZ-u zapravo u bolnicama. I zato kažem da je srce, temelj reforme reforma primarne zdravstvene zaštite. Prvi kako je to sada, idemo na primjeru reći. Imamo dva liječnika koji dobivaju oba dva. Nisu ovo brojke koje su istinite, ali da dočaram koji svaki dobiva svaki 10000 kuna. Dakle, ja koji stavljam šav, koji kateteriziram, koji ispirem, koji tamponiram nos moram nešto i potrošiti na taj materijal i od tih 10000 kuna potrošim 3000 kuna na materijal, ostane mi 7. Ovaj drugi doktor koji samo šalje uputnice ne mora imati taj potrošni materijal, ne potroši te 3000 kuna i od tih 10000 kuna ostane mu 10000 kuna. To je srž reforme primarne zdravstvene zaštite. Onaj, ovo su izdvojeni domovi zdravlja, HZZO i grupna praksa prvi, prva ova kolona kako je sada to nemaju mogućnosti fakturirati primarci ni domu zdravlja, ni HZZO-u, ni grupnoj, ni na osnovu grupne prakse. Oni doktori nećemo reći koji ne rade, nego koji rade na način da opterećuju bolnički sustav. Oni ovaj podatak od 60% to je fiksna stopa koja će, glavarina neće više biti u sto postotnom iznosu, nego u 60 postotnom. Ali, nećemo krenuti odmah sa 60%. Krenut ćemo vrlo oprezno da ne bi opteretili dodatno primarnu zdravstvenu zaštitu da uđu u nekakve probleme. Krenut ćemo sa najvjerojatnije sa 90, 80% fiksnog izdvajanja. Ali tima koji će se nakon ove reforme ponašati na način da opterećuju primarnu SKZ, odnosno bolnice oni će na kraju iduće godine dobivati 60% fiksne glavarine. Oni koji se potpuno posvete pacijentu kao što je, sam spomenuo i ispiranje uha i stavljanje šavova i kateterizacija i niz pretraga i dijagnostičkih postupaka koji se mogu provoditi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti moći će dodatno fakturirati to i domovima zdravlja i HZZO-u i oni će moći zaraditi do 18% više. Oni koji će reći se potrude malo i izvan svog radnog vremena, malo i iznad standarda oni će moći zaraditi i do 58% više. Što želimo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti? Staviti pacijente na prvo mjesto. Ako je pacijent moj kao primarca zadovoljan ja ću moći zaraditi 18% više. Ako su i pacijenti koji će kolati među primarcima to je njih oko desetak posto budu zadovoljniji smenom, nego s nekim drugim ja ću moći zaraditi do 58%. Sljedeći slajd govori što je u financijskom smislu razlika između tima A, B i C. Tim A, pogledajte ovaj donji. Dakle, ovo je na 1700 pacijenata sada s obzirom na uvjete financiranja primarne zdravstvene zaštite dobiva 362000 kuna reći ću to ili pisao uputnice ili se posvetio pacijentu. Ostaje mu 360, dobiva 362000 kuna. Taj fiksni iznos od 1.1. zaboravlja. Tim A koji će opterećivati SKZ, bolnice, oni će umjesto 362000 kuna na godišnjoj razini dobivati 215. Tim B 408, tim C 547 i sada razlika između tima A i tima C je 331000 kuna. Što je to 331000 kuna. To je zadovoljstvo pacijenta. Onaj primarac koji, čiji pacijenti budu zadovoljni moći će i to je stimulacija efektivnog rada u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Ovaj podatak koji govori da ćemo tijekom iduće godine decentralizirati kako budemo spuštali fiksnu glavarinu od 90 do 60% na taj ćemo način decentralizirati sredstva domovima zdravlja i županijama. Ja sam, protivim se decentralizaciji formalno-pravnoj osnivačke bolnice županija. Kad je dobro onda su župani ti koji poentiraju. Kad ne valja, gdje je Vlada, gdje je ministar, jer su oni krivi, trebaju sanirati dugove. Ja sam rekao i da ćemo se uhvatiti i u koštac sa dugovima u županijama premda nismo osnivači. I ovih 10 mjeseci smo itekako pomogli županijskim bolnicama čiji, našli smo prostora čiji Vlada nije osnivač. Ali pogledajte ovaj podatak možda će on najbolje prikazati što želimo napraviti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. 435 milijuna kuna kroz godinu dana ćemo decentralizirati i kroz to osiguranje provedbe preventivnih programa. Sad ću vas pitati ovdje, ako ima netko nek' mi odgovori, je li doživio da ako godinu dana nije bio kod liječnika da ga doktor nazove i kaže, molim vas da se javite na pregled, da napravimo osnovne pretrage kao preventivni pregled. Ja mislim da je to, reći ću ovako vrlo malo ljudi doživjelo. Ali danas u ugovoru sa HZZO-om primarna zdravstvena zaštita, to piše da su obvezni raditi te preventivne preglede. Ne kontroliramo, nemamo sada sustav mogućnosti da to prekontroliramo, ali to uredno platim. Na taj način ćemo decentralizirati 435 milijuna kuna i preventivne programi onih 18% će moći dobiti, ali ako provode te preventivne programe, a preventivne programe će donositi županija i tamo ćemo osnovati savjet za zdravlje gdje će biti sve civilne udruge koje će reći što je to najbolje, hajmo reći za Ličko-senjsku županiju ako se pojavi, ne znam pojačana incidencija karcinoma prostate, onda dom zdravlja ima mogućnost osnivanja dispanzera u određenoj županiji koja će se baviti određenom problematikom u toj županiji. To je decentralizacija, ali ne samo formalno-pravna, nego i 435 milijuna kuna fiskalne decentralizacije i to je onda jasna snažna poruka da jačamo primarnu zdravstvenu zaštitu, da jačamo domove zdravlja, da jačamo preventivu i na taj način smanjujemo opterećenje bolničkog sustava, a to znači 3 puta nižu cijenu. Informatizacija primarne zdravstvene zaštite ovo nakon potpisa, vrlo brzo ćemo ići na javni natječaj informatizacija primarne zdravstvene zaštite, vrlo bitan segment, za godinu i pol, odnosno nakon potpisivanja ugovora za godinu dana, a to je dakle negdje za godinu i pol dana, ovo mora biti jedini papir u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. S tim će pacijent ili njegov liječnik imati sve podatke na ovoj tzv. pametnoj kartici i pacijent će bez papira otići u ljekarnu i ljekarnici će imati istu takvu karticu i preko te kartice dobiti sve ono što mu pripada. To je informatizacija primarne zdravstvene zaštite. Što se tiče bolničkog sustava, uvodimo DTS sustav plaćanja. Ovo je podatak koji govori o jednoj usluzi koja bi u Hrvatskoj morala biti isto plaćena i od Dubrovnika pa do Zagorja. Ako danas ulijete 10 litara benzina u Dubrovniku, on bi trebao biti, što se tiče INA-e dakle ista cijena ili u mom Gospiću, Šibeniku, Zadru, Zagrebu, Vukovaru, cijena benzina je ista. Svagdje je to tako osim u zdravstvenoj zaštiti. Porod jednoplodni, nekomplicirani porod gdje žena ostane u bolnici 3 do 4 dana u jednoj bolnici, ja nisam namjerno ovdje spomenuo ime bolnice da se ne prozivamo i nemojmo ni danas u raspravi tražiti tko je kriv, tko je doveo do ovoga, jer bili smo i mi, jer smo bili i mi na vlasti, bili ste i vi na vlasti i mislim da bi ovu raspravu trebali usmjeriti u pravcu budućnosti. Ali ovo je podatak koji govori bolnica A, B i C, nisam htio spomenuti koje su bolnice da se ne prozivam, negdje taj porod košta skoro 6 tisuća kuna, a evo u bolnici C 3500 kuna. Ja mislim da s tim moramo prekinuti. To je DTS sustav. Ova plava knjiga koja je često veliki kamen pomutnje u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti, pa i općenito u zdravstvu. Ovo je plava knjiga koja je od 1.1., što se tiče bolničkog sustava je stvar prošlosti. Računi, ova razlika u porodu između jedne i druge bolnice, znači upravo ta plava knjiga, jer evo ovdje za dijabetes, mislim da tu piše dijabetes, onda fakturirate šifra, ne znam E.10, onda sestra ne vidi da tamo piše pogledaj stranicu 211 pa listaj 211, pa onda znamo liječnici da taj dijabetes često ide sa retinopatijom ili poremećajem funkcije bubrega. Pa onda tu ne vidi da pogledaj podpodjelu te podpodjele i onda se na taj način fakturiraju računi HZZO-u. Ili ne tako često se dešava i u bolnicama da pacijent kaže znate doktore, meni je dobro, a onda vi kao liječnik kažete, dobro neka vas još dan, dva. Zašto? Jer to dodatno košta 400 kuna kao da malo prekontrolirate tog pacijenta, a to je dodatnih 400 kuna fakture HZZO-u koje plaćaju oni koji izdvajaju 15%. Od 1.1. tome stop. Reći ćemo da je porod 4 tisuće kuna i on će biti i u Dubrovniku i u Splitu i u Zagrebu i Šibeniku i u Zadru i cijeloj Hrvatskoj 4 tisuće kuna. Ali faktura koju ćemo slati HZZO-u je gotova, ona plava knjiga, ako ćete napisati korektan račun morate potrošiti dvadesetak minuta listajući. Od 1.1. stop, ovaj elektronički oblik, kako će izgledati DTS sustav, kako će izgledati ta faktura, ona vam je gotova za minutu, minutu i pol. Možemo dalje. Naravno da način plaćanja pacijenata koji su u intenzivnoj njezi, intenzivnom liječenju su i skuplji i oni će biti po posebnom modelu plaćeni. Osnivanje financijskih uprava zdravstvenog sustava na regionalnoj i državnoj razini. Mi imamo slučajeva gdje u pojedinoj županiji imamo nekoliko bolnica i a kada idu, reći ćemo u nekakvu nabavu, onda nabavljaju svatko svoj uređaj ili za jednu županiju isti uređaj nabavljaju tri bolnice. Idemo u objedinjenu nabavu i na razini županije, naravno i na razini države, a objedinjena nabava sama po sebi znači desetak posto odmah u startu uštede negdje na razini 200 milijuna kuna s obzirom na nabavu, javnu nabavu protekle godine. Bolovanja su posebna priča u Hrvatskoj. Kao da su zakonom definirana, često se čuje idem doktoru uzeti dva dana bolovanja jer moram, ne znam okrečiti kuću. To smo sve mi čuli. 185 tisuća ljudi je do godine dana na bolovanju. Od 1 do 5 godina 16 tisuća, a oko 300 preko 5 godina. Danas bolovanja, zapravo ovo je slajd od prošle godine, koštaju 2 milijarde i 300 milijuna kuna i to je negdje podijeljeno na pola, pola poslodavci, pola država. Prije 10 mjeseci stopa bolovanja u Hrvatskoj je bila 4,2%. Samo nekoliko, reći ću tako rezova gdje smo smijenili neka povjerenstva, gdje smo pokazali da smo odlučno. Smijenili smo neka povjerenstva, smanjili stopu bolovanja s 4,2 na 3,57%, ali što je bitno, na taj način uštedjeli 230 milijuna kuna. Gdje su tih 230 milijuna kuna? Na posebno skupim lijekovima. Inzistirati ću i u budućnosti, a poglavito, rekao sam moja odgovornost je tim veća što sam dobio potporu socijalnih partnera, Vlada Republike Hrvatske i svi oni koji su učestvovali u prijedlogu ove reforme zdravstvenog sustava, jučer su dobili potporu socijalnih partnera što obvezuje. Ustrajati ćemo i dalje na, neka shvati kako god tko hoće, oštroj ruci, oštrom upravljanju, a to je evo ova stopa bolovanja i na taj način smo, znate da je prošle godine za posebno skupe lijekove bilo 250 kuna, iduće godine 510 milijuna kuna za više od 100% Hrvatska država preuzima brigu za tim teškim sudbinama i ne daj Bože nikome da mora imati 30 tisuća kuna za posebno skupi lijek, ako nema, onda Bog zna što se dešava. Hrvatska država preuzima brigu za to. Što se tiče bolovanja, 18 mjeseci, to smo usuglasili jučer sa socijalnim partnerima, prihvatio sam njihove neke sugestije i zaštitili neke skupine. 18 mjeseci će biti kontinuirano i naknada za bolovanje kao što je i do sada. Nakon 18 mjeseci 50% i nakon 3 godine taj status mora biti riješen, ali to se naravno ne odnosi na maligne bolesti, na dijalizu i na transplantirane bolesnike ili bolesnike koji čekaju na transplantaciju. Na taj način ćemo uštediti 350 milijuna kuna. Što se tiče racionalizacije i potrošnje lijekova, slajd 1 koji govori pojačana ili u financijskom smislu, standard, odnosno lijekovi na recept u Europskoj uniji na godišnjoj razini porastu između 8 i 10%. Ovdje ću ukazati samo na dva podatka. 2003. godine pogledajte, ne može nitko reći da je hrvatska nacija postala toliko bolesnija, da je porasla u 2003. godini potrošnja lijekova za 25%. Ukinuli smo samo jedan mali mehanizam kontrole toga, 5 kuna po receptu. Čim smo to ukinuli odmah je porasla potrošnja lijekova za 25%. Ja sam išao u Hrvatski zavod za javno zdravstvo vidjeti da se nije nešto dešavalo sa zdravljem hrvatske populacije. Ne, dapače. Te godine smo bili zdraviji jer je i prosječno trajanje života u Hrvata bilo te godine u porastu. Dakle samo smo taj mehanizam. Ali da bi stabilizirali stanje, uveli smo referentne cijene lijekova i pogledajte 2007. godine to je ta još jedna ušteda. Uhvatili smo se u koštac i s ovim -0,35% jer smo imali referentne cijene lijekova i kao jedinicu, najnižu cijenu i od te najniže cijene 10% dole. Zato smo uštedjeli 200 milijuna kuna. Evo pogledajte jedan lijek koji je koštao 53 kune 2004., danas on košta 24 kune, 54% je jeftiniji. A evo drugi lijek 553 kune, lijek za tlak, sada je 300 kuna, 46% jeftiniji. Na taj način smo uštedjeli 200 milijuna kuna. Ovaj podatak koji sam malo prije spomenuo za posebno skupe lijekove, vidite smo planirali 400 milijuna kuna. Ali ovaj prijedlog i sve projekcije državnog proračuna i ove uštede o kojima smo govorili neće biti 400 nego 510 milijuna kuna, vidite gdje je izašao natječaj, u kojim novinama je izašao natječaj za posebno skupe lijekove. Na taj način država u korist tih pacijenata se odriče marže, jer preuzimamo brigu, do tada su neki uzimali maržu na ovo, mi smo rekli na tim posebno socijalno osjetljivim kategorijama ljudi koji boluju od takvih bolesti, nema marže, nitko u Hrvatskoj neće zarađivati. Hrvatska država će se odreći marže i na taj način ćemo uštedjeti 50 milijuna kuna. Ovo je provjerljiv podatak, kopirajte ovu tablicu i možemo se vidjeti za godinu dan. Racionalizacija ova što sam spomenuo i još neke, ali nemam vremena toliko pričati, je i u ovih 10 mjeseci i u idućih je oko 2 milijarde i 100 milijuna kuna. E sada kada sam rekao da moramo najprije napraviti reda u sustavu iznutra da bi išli van i novi izvori financiranja. E ovo je podatak kada idete osigurati auto i platite osiguranje od prometne nezgode. Što vam to znači? Kada ne daj Bože nastradate u autu onda vaše liječenje i bolovanje mora platiti vaše osiguravajuće društvo. 4395 pacijenata po podacima MUP-a ima teške povrede, to je podatak od prošle godine. Liječenje tih pacijenata košta Hrvatsku državu 200 milijuna kuna. Tih 200 milijuna kuna mora platiti osiguravajuće njihovo društvo, tih 200 milijuna kuna dragi prijatelji, ne 200 nego 160 ili 150 milijuna kuna plati državni proračun a to ne bi trebao platiti 15% oni koji odvajaju za zdravstvo. Da tome nije više tako, onda smo to je Šukerov zakon pa ćete vjerojatno čuti ili u ponedjeljak ili ne znam danas, idemo na, ovo je podatak 10% na zaračunatu zapravo naplaćenu bruto premiju i na taj način ćemo dobiti oko 170 milijuna kuna. Ja se našalim pa kažem da ćemo i na taj način učestvovati u reformi pravosudnog sustava, jer bolnice su u sporovima, 2600 sporova ima sa osiguravajućim društvima i na taj način od 1.1. brišemo tih 2600 sporova našalim se pa kažem učestvujemo u reformi pravosudnog sustava. Doprinosi na mirovine, doprinosi za nezaposlene to je isto Šukerov zakon, ja ću ga spomenuti. Je 5% na minimalnu plaću i to će plaćati Hrvatski zavod za zapošljavanje. Participacije, vele Milinović uvodi nove participacije. Nije istina. Ne smijemo slati, ako želimo uspjeti, ja želim da je ova reforma zdravstvenog sustava zajednički projekt. Želim, a uvjeren sam u uspjeh, želim ga podijeliti sa svima u Hrvatskoj koji to žele. Naravno odgovornost je na meni kao ministra ako ne uspije, ali ne bi se usudio ovoliko inzistirati. Neki kažu veli prehrabar si u današnje, znam da je današnje vrijeme možda najveći opterećavajući faktor u ovoj reformi, da je lakše bilo provesti prije godinu dana ili godinu i pol kad je bruto domaći proizvod, odnosno gospodarski rast bio 4-5%. Znam. Ali ovo je naš zajednički veći izazov baš u današnje vrijeme. Kakva je kriza iz Amerike se prenijela u svijet i Europu, baš današnje vrijeme nam nalaže kao imperativ napraviti reformu zdravstvenog sustava, jer ako ne napravimo možemo očekivati daljnje poteškoće u zdravstvenom sustavu. Ali veli Milinović uvodi nove participacije. Participacije su u Hrvatskoj postojale i u bivšoj Jugoslaviji i kada se Hrvatska osamostalila, participacija … [[Ne razumije se.]] od 15 do 50%. Vidite dole podatak da ukidamo participacije za hemodijalizu. Najviša participacija je 3 tisuće kuna. Svi su se zalijepili na te 3 tisuće kuna. Zašto je to tako? Slajd koji govori, pogledajte ovo crveno, participacija sada po sadašnjem zakonu, ne daj Bože nekome karcinom pluća pa mora odstraniti jedno plućno krilo. Sada po sadašnjem zakonu participacija je 4.140,00 kuna, po novom prijedlogu reforme ne može biti veća od 3 tisuće. Ugradnja, otvorena operacija srca. Danas po sadašnjem zakonu provjerljivo, provjerimo zajedno, je participacija 4.020,00 kuna, po novom 3.000,00 kuna. I imamo posljednje, ne daj Bože nikome, nekakvo komatozno stanje, pa recimo i da se i ne probudi iz tog komatoznog stanja participacija je danas po sadašnjim zakonima 10.800,00 kuna po prijedlogu reforme zdravstvenog sustava 3.000,00 kuna. Zato je taj gornji limit, da zaštitimo i socijalne kategorije, ali i one najbolesnije. Sada zamislite obitelj da nakon 6 mjeseci kome nekog iz obitelji mora platiti još dodatno 10.800,00 kuna, e to smo željeli spriječiti i zato je taj gornji limit od 3.000,00 kuna. I participacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, to je još jedan element koji je davao nekima, a ja sam objašnjavao po Hrvatskoj da to nema veze s administrativnom pristojbom i je li ljudski reći da je administrativna pristojba bila pogrešna stvar. Ostojić se smije, ali ja se toga ne bojim, reći da smo pogriješili u tom dijelu, ali ova participacija od 15 kuna nema veze s administrativnom pristojbom. Sad pogledajte, participacija se ne plaća u patronažnoj zdravstvenoj zaštiti, zdravstvenoj njezi u kući, hitnoj medicinskoj pomoći, sanitetskom prijevozu. Zašto je on žutom bojom? Zato jer se za nju plaćala administrativna pristojba. Preventivnoj i specifičnoj zdravstvenoj zaštiti školske djece, mladeži i studenata. Ali sljedeći slajd koji govori, pogledajte, ovu participaciju od 15 kuna neće plaćati milijun i 6 tisuća 579 kuna. Ti 115 tisuća radno aktivnih koji imaju cenzus ispod 2000, oko 1900 kuna. 355 tisuća umirovljenika, 30 tisuća hrvatskih ratnih vojnih invalida, 505 tisuća ostalih. Ti svi, nezaposleni, studenti, … [[Govornik se ne razumije.]] svi su ti morali plaćati tu administrativnu pristojbu. Sad vas ja pitam je li 15 kuna administrativna pristojba? Nije, jer milijun i 6 tisuća ljudi neće plaćati ovih 15 kuna, a onih drugih koji će plaćati bolnica od 50 kuna pokriva sve participacije. Još jedna bitna stavka. 15 kuna koje će se plaćati kao participacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, dio toga će se vraćati nazad u sustav. Sestra neće biti administrator kao što je bila u administrativnoj pristojbi i to je sve išlo u državni proračun. Dio tih sredstava će se vraćati u primarnu zdravstvenu zaštitu. Reći ću vam sad podatak. Oni primarci koji svom pacijentu izvade krv u svojoj ambulanti i zadrže epruvetu u svojoj ambulanti, organizirani prijevoz ima da pacijent ne mora ići sam u Rebro u čekati dodatna dva dana. Takvi primarci će dobivati 3000 kuna mjesečno. To je reforma primarne zdravstvene zaštite, to je stimulacija efektivnog rada. Recepti, isti podatak. Milijun i 6 tisuća ljudi je moralo plaćati participaciju. Dakle, dolazili ste u primarnu zdravstvenu zaštitu, platili ste 30 kuna. Kažete, ja imam policu dopunskog osiguranja. Odgovor, ne zanima nas jer morate platiti tu administrativnu pristojbu. Danas policu dopunskog osiguranja, reći ću samo za umirovljenike, od milijun i 66 tisuća, milijun i 44 tisuće je stanje nepromijenjeno. Imaš policu zdravstvenog osiguranja, participacija nula. Pedijatrija je naravno nula i sljedeći slajd govori ovo što sam vam do sad objašnjavao. Dopunsko zdravstveno osiguranje sve participacije, uključujući primarnu zdravstvenu zaštitu, tercijarnu, bolnički sustav, sve participacije u Hrvatskoj su nula. Ovo je podatak koji govori što mislimo i što ću predložiti što se tiče police dopunskog osiguranja. Može dalje. Za radno aktivne, imam temperaturu, ispričavam se, pa moram malo vode. Dakle, za milijun i 516 tisuća radno aktivnih, za milijun i 101 tisuću 276 se ne mijenjaju uvjeti. Kao i do sada, 80 kuna polica u HZZO-u. Kome se mijenjaju uvjeti? Onima koji imaju plaću iznad prosječne plaće. Danas je ona oko 5108 kuna. Iznad toga poskupit će polica dopunskog osiguranja na 130 kuna. I ovaj prvi namet, ja mislim da nije namet, da je ovo rizik, 600 kuna ali na godišnjoj razini. Što ovo znači 2,5? Ako netko puši 20 kutija cigareta, to znači 17,5 kutija, 2,5 kutije cigareta mjesečno manje, preplatili ste policu svog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Što se tiče umirovljenika, za od milijun i 66 tisuća, za milijun i 46 tisuća isti uvjeti kao i do sada. Za koga novi uvjeti? Za one koji imaju mirovinu preko 5000, preko prosječne plaće, 5100 i nešto kuna, da sad ne hvatate za riječ. Za njih novi uvjeti, za njih samo 20 tisuća 360 kuna godišnje. Usporedit ću to ponovno sa kutijom cigareta jer ću i sudjelovati u promociji da što manje ljudi puši u Hrvatskoj jer izgubimo kroz te bolesti oko 15 tisuća ljudi na godišnjoj razini. Zato spominjem cigareta. Jedna kutija cigareta manje, pretplatio je umirovljenik policu svog dopunskog osiguranja. Povlaštene mirovine, one će porasti sa 50 na 130 kuna odnosno godišnje negdje na razini 960 kuna. Sad ću vam reći, to ljudi moraju čuti, evo potpredsjednik Sabora sam bio da sam otišao u mirovinu, imam mirovinu 7, 8 ne znam kolko tisuća kuna i bio bih socijalno zaštićen, plaćao bih 50 kuna policu u HZZO-u. Moj prijatelj koji radi ili vaš koji radi u komunalnom poduzeću, koji mete cestu ima 2500 kuna, on nije socijalno zaštićen, on je do sada plaćao 80 kuna. Ja mislim da nema nikakve razlike i da mi, ubrajam i sebe jer sam ako nešto ne promijenimo i ja jedan od tih, da nema razlike da samo status umirovljenika ti daje povlašten status u HZZO-u i plaćaš 50 kuna. Hrvatske ratne vojne invalide 30 tisuća 576 plaća sve participacije u hrvatski proračun, djeca 836 tisuća također pokriva sve troškove …
… [[Govornik se ne razumije.]]
Državni proračun. Molim?
Još pet minuta. Ako možete završiti, još pet minuta.
Evo, još par minuta. Dakle, zaključno. 4 milijuna 437 tisuća 460 stanovnika, 4 milijuna 1122 isti uvjeti, novi uvjeti kao što sam rekao za 416 tisuća onih koji imaju plaću iznad 5200 ili 5100 i nešto i za 20 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu iznad 5100 i nešto kuna. Ovo nije moj zakon, ali spomenut ću ga, uvodimo i doprinose na mirovine do 1%, do prosječne plaće, do 5100 i nešto kuna, 108 kuna, 1% plaćat će državni proračun. Iznad 5108 kuna umirovljenici 3% i to vam znači da državni proračun uplaćuje za 94, gotovo 95% umirovljenika doprinose, a 50 tisuća njih će plaćati oni koji imaju mirovinu iznad 5108 kuna, dakle njih 5% će snositi troškove sami odnosno iz mirovina. I još jedan slajd koji govori onaj koji plaća policu 50 kuna ulazi u poreznu olakšicu, na kraju godine dobiva nazad 106 kuna, dakle nije ta polica 50 nego 40 kuna. Idemo na najveću policu, ja ću je predložiti hrvatskom zavodu, Upravnom vijeću Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, 130 kuna. Na kraju, to ulazi u poreznu olakšicu, dobiva 276 kuna povrata, to znači da polica dopunskog osiguranja nije 130 nego 100 kuna. Može dalje. I ovo zaključno. Radno aktivni za milijun i 101 tisuću se ne mijenjaju, police 80 kuna, sve participacije, od primarne, svih razina, nula za umirovljenike za milijun i 46 tisuća, preko 95% njih ne mijenjaju se uvjeti, polica 50 kuna, participacije nula. Dakle, troškove će pokrivati u bolničkoj i primarnoj zdravstvenoj zaštiti hrvatski državni proračun za milijun i 6 tisuća ljudi. Još ću jednom ponoviti 115 tisuća radno aktivnih 355 tisuća umirovljenika, 30 tisuća hrvatskih ratnih vojnih invalida i 505 tisuća ostalih, jer se bio pojavio podatak da će i studenti morati plaćati participaciju, a ovdje vidimo da neće. Može dalje. Zašto smo išli u ovakvu široku javnu raspravu? Kada smo nulti dan iznošenja reću, prvi dan iznošenja ove reforme, radi nerazumijevanja pa i mediji, pa i oni koji reću to nisu željeli da ova reforma uspije su širili dezinformacije. Onda smo mogu slobodno reći osnovali prije dva mjeseca kao neki krizni stožer u Ministarstvu zdravstva radili 24 sata dnevno i išli po Hrvatskoj govoriti ovo što govorim danas ovdje, što je reforma zdravstvenog sustava. Jučerašnjim i prekjučerašnji podatak me ohrabrio da smo uspjeli, jel ovo je naravno nije na znanstvenoj razini, ali je podatak da 56% građana podržava prijedlog reforme zdravstvenog sustava 32 protiv. Sljedeći podatak govori da peticom ocjenjuju 36 i to iz "Slobodne Dalmacije" 36% četvorkom, 23% dakle, četiri, pet 59% građana ocjenjuje sa četiri i pet ovu reformu. To je jedan podatak koji kaže da smo uspjeli. Da smo uspjeli senzibilizirati hrvatsku javnost i objasniti da nema nameta velikih kao što su neki pričali, da ova reforma zdravstvenog sustava ne unosi neke nove izvore financiranja, da i to treba reći hrvatskim građanima. Ali da neke namete koji su nemogući ne. Da smo socijalno osjetljivi znači za milijun i 800 tisuća ljudi sve participacije će pokrivati državni proračun. Dragi prijatelji ja sam uvjeren u ovo, reforma za više zdravlja. Možda tijekom rasprave ću reći nekoliko podataka. Evo Klinički bolnički centar, evo Rijeka, provjerite. 850 ljudi je čekalo na "Stent" tu spasonosnu ugradnju, oni koji imaju infarkt srca. 850 prije mjesec i pol dana. Znate koliko danas? 300. Kažu mi do nove godine neće biti liste čekanja za "Stentove". KBC "Split" 3 tisuće 123 pacijenta su čekali na raznorazne pretrage vele do nove godine da liste čekanja nema. To je naš zajednički uspjeh. To je podatak da smo pripremali teren za reformu zdravstvenog sustava i to je podatak koji govori da je reforma tekla i tijekom ovih deset mjeseci. Ja sam uvjeren da je reforma za više zdravlja. Kažu neki da smo hrabri. Jesmo. Ova Vlada je hrabra, vladajuća koalicija je hrabra i hrabro ide u ovu reformu zdravstvenog sustava. Možda u najtežim trenucima s financijskog stanja u Europi i svijetu, možda, ali hrabro idemo u to. Kao što smo dragi prijatelji, mnogi su rekli da smo prehrabri kada smo išli u stvaranje Hrvatske države. Da. Bili smo hrabri dobili smo Hrvatsku državu. Da ova koalicijska vlast je hrabra i ostvariti će ovu reformu. Zahvaljujem. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa ministru. Imamo jedan ispravak, zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine ministre sa suradnicima. Pa puno je bilo netočnih navoda. To ćemo ispravljati u raspravama. Međutim nekoliko ipak moram reći. Dakle, jasno je da je netočan navod da je u Hrvatskoj vođena javna rasprava o reformi zdravstva, jer javna rasprava uključuje pisani materijal i mogućnost da se nešto kaže, a ovi veliki skupovi na kojima su bili tisuće ljudi kako kaže ministar, unaprijed im je rečeno da ne mogu postavljati pitanja. Koliko god se ministar trudio reći da on ne uvodi nove participacije, u primarnu zdravstvenu zaštitu, uvodi se nova participacija i medicinske sestre opet postaju blagajnice koje se neće moći baviti poslom za koje su školovane. Ravnatelji nisu štedili, kaže ministar. Nije istina. Brojni ravnatelji su svojim šefovima odjela rekli, da ne mogu izdavati skupe lijekove, o tome su svjedočili pacijenti javno i na televiziji i novine. Čovjek je prodao kuću, zemljište zato što mu u bolnici nisu htjeli dati sredstva za lijek koji je trebao dobiti. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik odbora gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine ministre i predstavnici ministarstva. U matično tijelo odbor je raspravljao objedinjeno sva ova tri zakona, pa ću ja pročitati zaključke objedinjene rasprave. Kako su na početku rasprave članovi odbora ustvrdili, zdravstvenoj reformi je nužno pristupiti zbog nastalih potreba u cjelokupnom sustavu zdravstva, a Nacionalna strategija razvitka zdravstva koji Hrvatski sabor donio 2006. godine, predstavlja osnovnu odrednicu za provedbu ove opsežne reforme. Međutim, postojeći socijalni i gospodarski uvjeti uzrokovani globalnom financijskom krizom, postavili su ovoj reformi određene okvire. Predložena rješenja su ipak po mišljenju članova odbor značajan iskorak uspostavi financijski stabilnog sustava, koji će biti racionalan i djelotvoran uz osiguranu kvalitetu pružanja zdravstvenih usluga. Provedba reforma mora uz osnovni cilj poboljšanja kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga svim kategorijama stanovnika, sadržavati i socijalnu komponentu sustava i posebno voditi brigu o socijalno osjetljivim skupinama društva. Članovi odbora su ocijenili kvalitetnim pomacima rješenja koja se predlažu zakonima, a koja bi trebalo osigurati zadane ciljeve reforme. Jača se primarna zdravstvena zaštita pozicioniranjem doma zdravlja, kao temeljnog nositelja zdravstvene zaštite na primarnoj razini sa ciljem da se pružanje zdravstvene skrbi u što većoj mjeri usmjeri na prevenciju, očuvanje i unapređenje zdravlja. U zdravstveni sustav uvodi se davanje koncesija za obavljanje zdravstvene službe na primarnoj zdravstvenoj razini. Sukladno decentralizaciji ovlasti, koncesiju za pružanje ove javne usluge daje županija, a takav model doprinijeti će jačanju primarne zdravstvene zaštite i poziciji subjekata koje obavljaju javnu zdravstvenu službu na osnovi koncesije. Osniva se na razini županije savez za zdravlje koji će uz sudjelovanje drugih projekata planirati i razvijati zdravstvenu zaštitu na području jedinice područne, regionalne samouprave. Reorganizacija sustava hitne medicinske pomoći podrazumijeva prenošenje tog sustava iz domova zdravlja na poseban zavod kako na državnoj, tako na i županijskim razinama. Osnivanje povjerenstva za kvalitetu zdravstvene ustanove, uz primjenu Zakona o kvaliteti zdravstvenih usluga, sukladno aktima Agencije za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu nesumnjivo će doprinijeti podizanju kvalitete i pruženih usluga. Što se tiče Zakona o zdravstvenog osiguranju u raspravi je istaknuto da je za poboljšanje postojećeg stanja u sustavu financiranja zdravstva i stvaranja uvjeta za poduzimanje slijedećih dijelova reformi potrebno uspostaviti financijsku stabilnost sustava i reorganizirati sustav financiranja i plaćanja zdravstvenih usluga. Uz predviđena povećanja proračunskih izdvajanja za programe u zdravstvu predviđeni su i novi izvori financiranja. Unapređuje se i postojeći sustav sudjelovanja osiguranih osoba u troškovima zdravstvene zaštite kroz dopunsko zdravstveno osiguranje i participacije. Osigurana osoba osobno sudjeluje u troškovima zdravstvene zaštite. Iznos troškova zdravstvene zaštite koje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ne pokriva u cijelosti kroz participaciju ili putem dobrovoljnog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Kao što je više puta tijekom rasprave istaknuto u poboljšanju sustava financiranja zdravstvene zaštite treba polaziti od ustavnog određenja Republike Hrvatske kao socijalne države, posebno voditi računa o socijalno osjetljivim skupinama stanovništva i njihovim potrebama. Sukladno tome podržavaju se odredbe Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju koje utvrđuju kategorije osiguranih osoba za koje državni proračun pokriva sredstva premije za dopunsko zdravstveno osiguranje. Na kraju opširne rasprave naglašeno je da sveukupne mjere predložene ovim zakonima predstavljaju veliki iskorak u provođenju reforme. Međutim, za trajniju stabilizaciju i uspostavu dugoročno održanog sustava zdravstva nužno će biti pokrenuti i druge dijelove reforme. U tom dijelu ključno će biti izdvajanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i sustava Državne riznice a dio zdravstvenih usluga zbog nesrazmjera u porastu cijena zdravstvenih usluga prema porastu proračuna morati će se naći na tržištu. Predloženi dio reforme i kvalitetan iskorak i usklađen je s postojećim gospodarskim kretanjima kao i s reorganizacijama zdravstvenih sustava u Europi. Nakon rasprave članovi odbora su uz jedan glas protiv prihvatili sva tri predložena zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Odbor za zakonodavstvo? Ne. Otvaram raspravu. Prvo rasprava po klubovima. Još jedan put napominjem s obzirom da su objedinjena tri zakona rasprava po klubovima trajat će 20 minuta. Prvo je klub SDP-a koji ima prijavljena dva za raspravu. Prvo je uvažena zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Evo, ja ću budući da je rasprava objedinjena osvrnuti se malo više na Zakon o zdravstvenom osiguranju a zdravstvenu zaštitu će kolega Ostojić. U predizbornoj kampanji 2007. godine dobro se sjećamo naslušali smo se kako HDZ neće uvoditi nove poreze. No, što je ovo što se uvodi danas u zdravstvu? Ništa drugo nego jedan nepravedan i besraman porez. Reforma koju najavljuje ministar Milinović nije ništa drugo nego loš pokušaj krpanja proračunske rupe. Ovim zakonom jasno se vidi da je Vlada ubacila u 5. brzinu ali isključivo kada se radi o udaranju po džepu građana. Zanimljivo, ovo je ipak koalicijska Vlada i isto tako kao što se sjećamo HDZ-ovih izjava da neće nametati nove poreze, sjećamo se i da su HSS i HSLS bili vrlo oštro protiv nameta u zdravstvu u kampanji. No, očito se na to zaboravilo u trenutku kada se sjelo u udobne fotelje. Posve je jasno da je zdravstvo, svako zdravstvo skupo. Uvođenjem novih tehnologija, novih dijagnostičkih mogućnosti ono može biti samo skuplje, nikako jednake cijene ili jeftinije. Zaposleni građani već izdvajaju ne mali iznos iz svojih plaća za zdravstvo, no to izdvajanje nekako svi skupa smatramo kao nešto prihvatljivo i normalno kao odraz solidarnosti sa nezaposlenima, umirovljenicima, djecom. Ali je problem što mi naprosto u Hrvatskoj imamo premali broj zaposlenih odnosno premali broj onih koji mogu davati za zdravstvo pa se sada moraju pronaći novi izvori financiranja. I sad, do kakvih fascinantnih zamisli su došli vladajući? Rekla bih da je u njihovim glavama slijed razmišljanja bio slijedeći. 90-tih godina dali smo sve od sebe da potjeramo ljude u mirovinu, bilo kao politički nepodobne ili uništavanjem radnih mjesta u privatizacijskoj pljačci. Ljudi nam ti koji su otišli tako preuranjeno u mirovinu nisu dali dovoljno doprinosa, nisu dali dovoljno za svoju zemlju a neki od njih su svega 20 godina radili. Idemo ih natjerati da plate sad kad su u mirovini. Dakle, ti ljudi su u naponu radne snage posramljeni otišli u mirovinu. I to nije bilo dovoljno nego sada još moraju platiti. Umjesto toga da se energija ulaže u osnivanje novih radnih mjesta a samim tim da se poveća i broj ljudi koji će platiti doprinos Vlada ulaže energiju kako bi od postojećih radnika uzela što više a sada još uvodi i umirovljenike u priču. Ali ne bilo koje radnike i umirovljenike. Ovu reformu naravno najviše će osjetiti oni koji su bolesni jer će im se već pri dolasku kod liječnika obiteljske medicine s vrata uzimati novac za pregled, za recept i svaku i najmanju intervenciju. Da ne govorimo što se tek događa ako taj pregled nije dovoljan odnosno ako postoji potreba za dodatnom dijagnostikom i za dodatnim liječenjem. To jasno ukazuje na jednu stvar, tu nema ni traga uzajamnosti, solidarnosti i jednakosti koje se spominju u članku 2. ovog zakona. Jedino što je jednako je visina iznosa koje trebaju osiguranici platiti ukoliko koriste zdravstvenu uslugu a to nema nikakve veze sa jednakošću jer nije isto platiti čovjeku koji živi od 2,5 tisuće ili 6 tisuća kuna recept ili preglede za 100 ili 200 kuna. Ovo što govorim vrlo vjerojatno će ljude natjerati da izbjegavaju u širokom luku domove zdravlja i bolnice i dolaziti kod liječnika samo ukoliko im ono što se kaže voda dođe do grla. Ali ni to našu Vladu neće rastužiti. Naprotiv, ispunit će jedan vrlo važan cilj definiran u Nacionalnoj strategiji razvitka zdravstva koji kaže ograničiti rast zdravstvenih troškova. Dakle, nevjerojatno "lukavo smišljeno". Ovim zakonom uvodi se još jedna novina. Od 1. siječnja osiguranici će moći sami raspolagati djelom doprinosa i odlučiti za jedno od privatnih osiguranja. Privatna osiguravajuća društva sigurno ne čekaju raširenih ruku one koji imaju tri kronične bolesti, koji imaju osam vrsta lijekova i svako malo su na pretragama i liječenju. Zasigurno im neće reći da, mi znamo da vi trošite mjesečno 2 tisuće kuna na zdravstvene usluge, a uplatite policu od 100 kuna mjesečno i ne brinite se vaše liječenje i troškovi su potpuno u našim rukama. Upravo suprotno, oni će naravno ići prema onima koji su radno aktivni i zdravi, koji plaćaju a ne troše. Dakle, država se direktno odriče onih koji su da tako kažem uvjetno rečeno najisplativiji. Daje njihov novac privatnicima i naravno time država gubi. Treba reći pravi naziv za to, to je ništa drugo nego tajkunizacija zdravstva. Nakon tajkunizacije u gospodarstvu koja znamo kako je, što je donijela našoj zemlji, ide se konačno i na tajkunizaciju zdravstva u cilju onoga što je još preostalo i što ide relativno dobro. To kao se ponaša naša Vlada, ja bih usporedila sa karcinoma u organizmu, on se širi po tijelu tražeći nove organe, napadajući jedan po jedan, a kada iscrpi sve što organizam jedan ima nastaje kolaps. Kada je uvedena administrativna pristojba, odnosno porez na bolest, mislili smo da gore ne može biti i tada je Vlada bila vrlo hrabra u uvođenju toga poreza. No, evo danas čujemo da shvaćaju konačno da je to bio loš potez. Na taj način se shvatilo da se ovim, tim haračem prikuplja tričavih 300 milijuna kuna a proračunska rupa je višestruko viša. Ministar je dugo najavljivao reformu, govorio da će svega 5% reforme se odnositi na financije a ostatak na strukturne reforme. Ovaj prijedlog zakona govori upravo suprotno, sve se svodi na novac, tako da bi sljedeću reformu možda bolje mogao predočiti ministar financija ili bi HDZ mogao uvesti jednu inovaciju da ministar zdravstva više ne bude liječnik nego neki spretan financijaš. Ono što najviše bode oči je to što ste sve smislilo koliko treba koštati, a nije se istovremeno predložio paket usluga koje bi za svakoga bile besplatne. To bi bio minimum koji je Vlada dužna osigurati kako bi građani osjetili koliku toliku sigurnost ukoliko se razbole da neće morati prodati kuću. No Vlada očigledno se nije bila spremna odreći ni lipe koje može uzeti građanima, pa makar to značilo da će oni morati, građani dakle, povlačiti i drastične poteze da bi se liječili. Upravo zbog svega ovoga navedenog, jasno je zašto ministar, pridružujem se ovome što je već izrekao moj kolega dr. Jovanović, prezentirajući reformu, dakle, to nije bila rasprava o reformi, nego prezentacija reforme na bez mogućnosti sudjelovanja, postavljanja pitanja i rasprave dakle, prezentacija sa slajdovima na kojima može, što se mene tiče biti račun za plin koliko su sitna slova. Dakle, očigledno nije bilo želje i volje da se čuje što javnost misli o ovoj reformi. No, očigledno će se ministar morati ovdje danas susresti s onim što misli opozicija a samim time i dobar dio hrvatske javnosti. Ne bi se više osvrtala na osiguranje, rekla bih samo kratko još nešto o primarnoj zaštiti budući da dolazim iz nje. Naime ako je ta reforma tako idealna, kao što je ministar prezentira, onda zaista mi nije jasno zašto se kolege u primarnoj zdravstvenoj zaštiti toliko boje te reforme. Naime, oni dnevnu frekvenciju ako imaju 1700 recimo kartona što je dobra plaća i za sestru i za liječnika, dakle, dobar broj kartona koji omogućuje pristojan život, dnevna frekvencija u ordinacijama opće medicine je otprilike 70 ljudi, pa pitam se kada će ti ljudi šivati rane, stavljati katetere i sve ostale intervencije, koje se od njih očekuje da bi zaradili svoju minimalnu plaću. Isto tako, što se tiče pozivanja na preventivne preglede, reći ću vam konkretan primjer, razgovarala sam sa kolegicom koja mi je rekla da je iz svoje kartoteke izvukla 28 kartona pacijenata koji se nisu javili više od godinu dana, pozvala ih na jedan mali sistematski pregled, odazvalo se 6 ljudi, od toga 5 potpisalo da ne želi pregled, dakle, pregledala je samo jednog. Pitam se kako će liječnici natjerati pacijente, hoće li im se uz onaj osnovni pribor koji koriste u smislu slušalicu, otoskopa, špatule dati i lisice da privode pacijente i tjeraju ih na preventivne preglede. Nije mi jasno, kako će dakle liječnici onih 40% plaće zaraditi samo da budu na onoj plaći koja je do sada bila, a kamoli ono što ministar govori, da će zaraditi 58, ili ne znam koliko puta, posto veću plaću. Dakle, mi ovu reformu, apsolutno i ovaj prijedlog zakona ne možemo podržati, niti želimo snositi odgovornost za sve ono što ona nosi, a ja sam sigurna da ne nosi uspjeh.
Hvala lijepa. Prvi dio gotov. Idemo drugi dio, uvaženi zastupnik Rajko Ostojić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo državni tajniče [[Upadica: Oprostite, potpredsjednik!]] Vi ste možda krivo razumjeli, ispričavam se, ako sam rekao, ali potpredsjednik sam mislio. Kolegice i kolege, u načinu donošenja zdravstvenih zakona u Saboru posljednje tri godine ništa nova. Uvijek isti scenarij, uvijek isti obrazac. Ministar, gospodin ministar je u prošlom mandatu je bio potpredsjednik Sabora pa se zasigurno toga vrlo dobro sjeća ali da podsjetim javnost. Dakle, posljednja tri zakona donesena su po istom scenariju. Posljednji tjedan zasjedanja Sabora hitni je postupak i prebacivanje financiranja na teret građana. Provjerljivo, potpuno se slažem što je gospodin ministar rekao, niz podataka je provjerljivo pa i moj. Srpanj 2005. godine hitni postupak, uvedena admnistrativna pristojba, kao št je gospodin ministar rekao, poreze na bolest. Srpanj sljedeće godine 2006. uvođenje dvije liste lijekova i jednostranom odlukom izuzeti lijekovi s police dopunskog osiguranja. Prošli smo srpanj 2007. jer su bili izbori, ali očito dolazi prosinac 2008. Ponovo isti scenarij, isti obrazac, hitni je postupak i uvodi se definitivno, a mislim da je to vrlo jasno participacija u primarnu zdravstvenu zaštitu, znači učešće u primarnu zdravstvenu zaštitu. Znači 2005., 2006., 2007. smo na svu sreću izbjegli, 2008. strah me je što će se desiti u srpnju ili prosincu 2009. i ja mislim da to nije dobro. Nije dobro jer zdravstvo se tiče svih nas građana Republike Hrvatske i vrlo je važno da javnu raspravu ili barem prvo i drugo čitanje provedemo ovdje a ne u hitnom postupku jer to kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre nije dobro, nije pošteno, nije fer i to je provjerljivo. Novost je objedinjena rasprava. U 9. mjesecu 8 zakona, objedinili smo 4. Znači ne samo da je isti scenarij nego objedinjujemo sve zajedno, sljedeći put se ne moramo ni javljati. Samo pošaljite, a mi ćemo, to nije demokracija placetirati, odnosno nećemo placetirati, gospodin predsjednik odbora je rekao da je rezultat bio 6:1, jedan je protiv, taj sam bio ja, naravno. Dakle, 7, ispričavam se gospodine predsjedniče odbora. Dakle, hitni postupak, za sobom, gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, neminovno donosi niz pogrešaka, niz tipfelera, niz promjena. Da je gospodin ministar rekao da će biti 15-ak amandmana Vlade, je li to je neminovno. Dakle, svatko od nas tko radi griješi, i ja. Dakle, ali zašto? Zato postoji normalna demokratska procedura, prvo čitanje, drugo čitanje, da imamo pismene i jasne zakone, da se ne stidimo Europe, da ne mijenjamo amandmane, da ne mijenjamo svaka dva, tri mjeseca zakone. To nas iscrpljuje. Zato dajte da bude sljedeći zakon, a on će doći vrlo brzo, vjerujte mi, vrlo brzo da bude prvo i drugo čitanje. Kolegica Gordana je govorila o zdravstvenom osiguranju. Ja ću samo kratko o zdravstvenoj zaštiti. To su dvije novosti. Repozicioniranje doma zdravlja odnosno uvođenje koncesija dakle zakupaca u koncesiji. Koncesije će raditi poglavarstva. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] će se u vremenskom periodu od 10 godina. Dakle istodobno se uređuje i ostvaruje pravo njihovih prihoda ne samo po osnovu usluga nego što je gospodin ministar rekao na osnovu onoga što je van ugovora. I ja sam na svu sreću radio 4 godine u obiteljskoj medicini i to je sjajan posao. To je sjajan posao. I šivao rane i prve dvije bolnice su mi bile 100 kilometara. Ravnatelj mi je svaki dan kontrolirao koliko sam slao hitnih pomoći i tko to prođe rad u bolnici mu je «peace of cake». Ali za tih 200 dijagnoza koje sam ja radio, šivao i tako dalje sam imao kliničke smjernice, sam imao edukaciju. Današnji naš liječnik nažalost nema to potrebno znanje između ostalog jer su uništene kliničke smjernice. Postoji 3 tisuće entiteta u medicini, a 200 dijagnoza se provodi svaki dan u ordinaciji obiteljske medicine. I za tih 200 dijagnoza država treba dati adekvatna sredstva. Hitna medicinska pomoć je novost u zdravstvenoj zaštiti. Nažalost postotak mortaliteta je 3 puta veći u Hrvatskoj nego u Europskoj uniji. Postotak invaliditeta i morbiditeta i mortaliteta je jako visok. Ja bih preporučio da se naravno odmah otvori Hrvatski zavod za hitnu medicinu ali zavode za hitnu medicinu gospodine ministre po županijama vidim, mislim da je pisano 3 godine, bilo bi pametno i dobro ako se taj period može skratiti na 6 do 12 mjeseci ako je ikako moguće upravo radi postotka mortaliteta i invaliditeta. Zdravstvena, zdravstveni zavodi od članka 47. do članka 111. nažalost i tu smo, tu smo opet napravili nekoliko tipfelera pa u članku 100. primjerice gospodine ministre ako nemate taj amandman ja molim vas da uvedete. Nema u Županijskim zavodima za javno zdravstvo brigu o hrvatskim braniteljima. Vi ste vrlo lijepo govorili malo prije o hrvatskim braniteljima ali u članku ste ispustili Zavod za javno zdravstvo, brigu o hrvatskim braniteljima pa ako nemate amandman ja vam ga, ću vam ga dati jer kao što ste i vi 1991. bili u ratu i ja sam 1991. bio u ratu. Ante Kotromanović će govoriti o ratu. Vjerojatno i vi kao i ja ima u knjižici RPZNG, ratna postrojba Zbora narodne garde, a sada, a sada to nemamo u zakonu. A ima nas 500 tisuća branitelja. Ali nema nas 500 tisuća. Nema nas. I zato taj broj dolazi na naplatu. Dolazi na naplatu preko beneficija i zato treba povećavati državni proračun i prebacivati financiranje tereta na zdravstvene građane. Dakle isti scenarij 2005. administrativna pristojba, 2006. dvije liste lijekova, 2008. participacija o čemu je govorila kolegica Borzan. I zato je vrlo važno to ponoviti. Zakon o zdravstvenoj zaštiti sam vrlo brzo rekao u tri, četiri minute pa ću se osvrnuti ponovo na Zakon o zdravstvenom osiguranju da kažem jasno uvodi se participacija, što nije prije bila, u primarnu zdravstvenu zaštitu. U primarnu, ne, ja ne kažem da vi niste rekli. Ja samo to želim naglasiti. Uvodi se participacija 15 kuna. Ali bez ograničenja. Administrativna pristojba je bila ograničenje 30 kuna. Vi 31. kunu ne plaćate, a ovako svaki put kad idete doktoru, svaki put kad idete po recept morate dati 15 kuna. Znači nema limita. Nema limita vremenskoga, nema limita ograničavanja i to nije dobro. I to ćete vrlo, vrlo brzo osjetiti. Povišenje polica dopunskog osiguranja. Točno je, za 413 tisuća naših građana iznad 5108 kuna dakle povisit će se polica na 130 kuna i to je u adekvatno njihovom statusu. Ali zašto, a vi ste spomenuli automobilsko osiguranje zašto su dvije tisuće i, ne znam, šeste godine iz police izuzeti lijekovi. Dakle kasko osiguranje više nije vrijedilo za lijekove, kasko naravno uvjetno rečeno, jednostranom odlukom. Naši ljudi su se opekli. Zato danas samo 14% naših građana uplaćuje dopunsko osiguranje. Dakle nije pitanje, nije pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] trebat će tih pacijenata osiguranje nego zašto 86% građana Hrvatske ne uplaćuje zdravstveno osiguranje? To je poanta. Zašto? Zato što su imali cijeli niz promjena. I na kraju umirovljenici. Tu je nekoliko sveučilišnih profesora, profesor Hebrang, profesor Selem, profesor Jurčić, profesor Ivo Josipović i ja. Vi ste rekli: «Ja ću imati mirovinu kao redoviti sveučilišni profesor 7 tisuća kuna, kao saborski zastupnik možda 7 i po, 8». Dakle nismo previše puno profitirali. Dajte nam, dajte nam na povlaštene mirovine 5%, ne 3% ministre. Ali meni moji učitelji kažu, a znate Hipokratovu zakletvu naših liječnika koji za sada imaju 5 i 700. Profesor Hebrang to vrlo dobro zna jer su učili njega i mene. Oni mi kažu: «Rajko, pa ja sam platio to. Zašto ja koji sam sveučilišni profesor a propagirate Hrvatsku znanja, društvo znanja ponovo moram to plaćati? Zašto me dva puta oporezujete? Nemojte raditi to našim sveučilišnim profesorima, našim akademicima. Radite onima drugima.» I na kraju gospodine ministre. Rekli ste da ste jučer izdvojili tri skupine pacijenata sa transplantiranim bubregom, bubrezima, pardon, organima, hemodijalizom, dakle s tim i onkološkima. Nemojte raditi promjene, nemojte raditi pometnju među našim bolesnicima. Sve bolesti su iste. I reumatoidni artritis, ulcerozni kolitis. Klasnić, ima transplantirani bubreg. Zabija golove, igra za … [[Govornik se ne razumije.]] Pa on ne mora ići u mirovinu. Aloizio Moring, NBA igrač košarkaški, najbolji, najbolji košarkaš Miami Hita. Ginekolog ste, znate da pacijentice sa transplantiranim organima rađaju. Ja imam pacijenticu koja je rodila. Ja sam ponosan. Rodila je, živi, radi. Bili ste prije neki dan na dijalizi na Rebru. Otiđite ponovo. Upoznat ću vas sa najstarijim pacijentom na dijalizi. 90 godina, 90 godina. Tu i tamo vozi auto. To ne smijem reći. 90 godina. Pa zašto bi mi njega proglasili da on, da on je zato što je na dijalizi je izrazito teško bolestan a netko tko, ne netko tko ima reumatoidni artritis, starost nije bolest. Nemojte raditi promjenu među bolesnicima. Svi bolesnici su isti. Svatko onaj tko je imao reumatoidni artritis, ulcerozni kolitis osim naravno onkoloških bolesnika mora pred Ustavom, pred nama, pred Hrvatskim saborom imati ista prava. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja ću se osvrnuti na izlaganje kolegice Borzan. Ispraviti nekoliko netočnih naziva iz njezinih navoda. Očito nije čitala ovaj prijedlog zakona nego neki drugi, ali i to se može nadoknaditi nakon rasprave. Dakle što nije točno? Da ovaj zakon uvodi nove poreze i da, i to besramne poreze. Ovaj zakon ne uvodi niti nove stope poreza niti nove stope doprinosa. Drugo, da je to loš pokušaj krpanja proračunskih rupa. Obrnuto, proračun krpa rupe u zdravstvu. Potpuno suprotno od onog što ste rekli. Netočno je da kod liječnika mora na ulazu dati 15 kuna. Ovo je jedini sustav u Europi u kojem je i ta najniža participacija uključena u dopunsko osiguranje koje zbog toga nije poskupjelo. Nema novih nameta. Reforma je financijska, a ne strukturna. Reforma je 95% strukturna, 5% financijska. Financijsku reformu ste proveli vi kad ste ukinuli 2% doprinose a niste uveli substituciju i zato nam je sustav i danas još u deficitu. I na kraju ne manje važno 90-tih dali ste kaže kolegica sve od sebe da potjerate što više ljudi u mirovinu. 90-tih je u mirovinu, kolegice, srpska agresija tjerala ljude. Tijekom srpske agresije je proračun smanjen za 50%. Uništeno je preko 70% hrvatskih tvrtki, okupirano 30% teritorija, a samo 15 ljudi, 15% ljudi išlo zbog toga u mirovinu.
Drugi ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Od niza netočnih navoda, ali krenut ću redom. Sve se svodi na novac, ne kolegice, sve se svodi na zaštitu zdravlja i kako ste vidjeli na preventivu, a najveći dio na primarnu zdravstvenu zaštitu. Nameti u zdravstvu. Koji nameti? Nema nikakvih novih nameta osim za 436000 ljudi od 4 milijuna i 437000. Potjerali ste ljude u mirovinu. Kao liječnica sramotno je da to kažete jer ti ljudi su imali razloga da idu u mirovinu. Sa vrata ćete uzimati novac za pregled. Nije to točno. Sa vrata ćemo pozvati ljude da dođu na pregled. Ovo će natjerati ljude da zaobilaze bolnicu. To zaista ne možete tvrditi kao liječnica. Utjerat ćete ljude na privatna osiguranja. Pa tko ima novca i danas je u privatnim osiguranjima i ne plaće za osiguranjem Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Tajkunizacija u zdravstvu. Kakva tajkunizacija kolegice? Pokazat ću vam koliko ljudi dolaze u bolnicu.
Molim vas, bez dobacivanja. Ispravlja netočne navode. Molim vas! Pa dozvolite i vaš kolega koji je raspravljao dozvolio sam mu da završi prije nego što je, kad je crveno bilo. Izvolite. Molim vas bez dobacivanja iz kluba. Ispravak netočnog navoda.
O tajkunizaciji zdravstva nastavit ću u raspravi. Hvala.
Gotovo, vrijeme je iscurilo. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite. I molim vas da se svi držite vremena. Onda to važi za sve.
Poštovana kolegice Borzan, ja sam tek sad čuo da ste vi liječnica i toliko je moje čuđenje još veće nakon ove vaše rasprave. Dakle, ispravljam netočne navode. Dakle ja više nisam politikanstva u ovoj sabornici čuo, a manje argumenata i manje struke.
Ispravak netočnog navoda. Molim vas.
Dakle, netočni navodi su sljedeći. Sve se svodi na financije. Nije točno. Ovdje je puno govoreno o svim drugim aspektima reforme. Ako ste ih htjeli slušat mogli ste čuti. Izrabljivanje umirovljenika. Ja kažem ovdje je zaštita i umirovljenika i svih drugih. Izbjegavanje domova zdravlja i bolnica, a netočno ovo će otvoriti još više pristup i domovima zdravlja i bolnicama, ovo će stabilizirati sustav. Odricanje od bolesnika. A za Boga draga, vi kao liječnica na koncu ste kazali da timovi obiteljske medicine imaju ovoliko ili onoliko kartona. Pa kako možete svoditi bolesnike na kartone? Ja doista, doista se nadam da će jednog dana SDP se odreći ove rasprave jer je bila posve neutemeljena.
Vrijeme. Vrijeme. Uvaženi zastupnik Nedeljko Strikić, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa bilo bi najjednostavnije da cijelo izlaganje ispravimo i rečemo da je netočno, jer doista tako je. No, ja ću reći decidirano ono i citirati što je uvažena zastupnica rekla. Kaže, s ovom reformom ćemo otjerati ljude da više ne idu liječniku osim kad im dođe voda do grla. Uvažena kolegice, s obzirom da ste liječnica, morali bi znati da je prošle godine u obiteljskoj medicini, u primarnoj zdravstvenoj zaštiti ostvareno 84 milijuna usluga, 84 milijuna. A u bolničkom sustavu 80 milijuna usluga. Ako je to nešto što tjeramo pacijente van zdravstvenog sustava, ako im to oduzimamo, onda vi zaista uopće ne znam da li radite u tom sustavu ili se bavite samo politikom. Drugo, mene veseli da uvaženi profesor Ostojić nije imao zamjerke na strukturu reforme. Reforma je strukturalna i tu svaka čast profesore da ste vidjeli da je strukturalna reforma i govorili ste onako kako to treba govoriti profesor. Hvala lijepa.
Nije vama ispravljao ništa. Polako. Polako. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pa ja zaista, teško je sad u ovo kratko vrijeme sve ispraviti, kolege su već puno toga ispravile. Meni se jedino činilo da smo kolegica i ja slušali različita izlaganja našeg ministra ili da je ona govorila o nekoj drugoj reformi. A ispravit ću sljedeći navod. Kolegica je rekla da treba osmisliti paket koji bi bio besplatan za sve. Pa o čemu smo ovdje govorili. Upravo onima koji ne plaćaju participaciju, o djeci, dijelu radioaktivnih stanovnika koji nemaju dovoljnu plaću, umirovljenicima, nezaposlenima, ljudima koji boluju od HIVA i maligne bolesti, hrvatskim ratnim vojnim invalidima. O njima smo ovdje govorili. Kolegice rekli ste da ćemo tjerati ljude u privatna osiguranja. Pa neki i sada jesu u privatnim osiguranjima, a upravo ova reforma, ovo što je govorio ministar nije uopće spomenuo privatna osiguranja.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa prethodnici su kolege ispravili veći niz netočnih navoda. Ja ću se samo skoncentrirati na ovaj netočan navod da se kod liječnika opće medicine uzima već sa vrata novac. To je i tehnički neizvedivo, jer prvo treba napraviti uslugu, pa onda vidjeti kako stoji stanje. To je prvo. A drugo, vrlo je razvidno bilo iz izlaganja ministra da koliki broj ne plaća participaciju. Znači, 836195 djece, 115148 radno aktivnih, 355323 umirovljenika, 30000 hrvatskih ratnih vojnih invalida i 505532 ostalih dakle. I ono što je posebno, dakle u tom dijelu veliki broj, a i oni koji imaju dopunsko osiguranje, koji i do sad su imali dopunsko osiguranje oni su naravno bili oslobođeni od svih koji u ovom dijelu budu dakle sudjelovali na bazi solidarnosti da sad diramo i složimo taj zdravstveni sustav neće plaćati. Dakle, ja držim da u budućnosti u općoj medicini uistinu za ova dopunska osiguranja nitko neće plaćati. Hvala.
Hvala. I uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite. Hvala. I uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegica Borzan je u svom teatralnom istupu pokazala da je potpuno neinformirana i pri tome je izrekla niz netočnog navoda. Ja ću ispraviti jedan. Optužila je HSS da kad je sjeo u fotelju da je zaboravio na svoja predizborna obećanja. Ma kolegice Borzan, da sjedite u ovoj dvorani kao što ne sjedite, dođete tek s vremena na vrijeme, znali bi da je ukinuta administrativna pristojba na inicijativu HSS-a. Da vas podsjetim kao liječnicu opće prakse, premda mislim da bi to trebali znati administrativnu pristojbu plaćalo je preko milijun osiguranika, plaćali su joj svi osim djece trudnica, onih koji su oboljeli od karcinoma i onih koji su oboljeli od HIV-a. Ta administrativna pristojba dala je 300 milijuna kuna koji su išli u državni proračun, a ne u fond zdravstva i upravo na inicijativu HSS-a takva administrativna pristojba je ukinuta. Prema tome, nemojte širiti neistine.
Zahvaljujem. I u ime Vlade uvaženi Darko Milinović, ministar zdravstva. Izvolite.
Pa evo, pokušao sam u obrazloženju ovih prijedloga reforme ne vraćati se nazad, ali ne možemo. SDP non stop, kao što ste na kraju krajeva, već ako se vraćamo nazad vratilo Hrvatskoj 2001. godine hrvatsko zdravstvo unazad, sad ću vam reći kako. Velite, nije bilo javne rasprave, pa nisam ja kriv što su, vi ste meni jako draga i simpatična, ali što su mala slova. Mislim, što ja mogu, mala slova pa zato nema javne rasprave. Preko 123 sastanka sa u Zagrebu, Rijeci, Osijeku, Splitu, komorama, zbor liječnika, sindikati, poslodavci, mediji, predsjednik države. Njemu sam prvom išao predstaviti prijedlog reforme kao instituciji ove države koju poštujemo i nakon što sam predstavio reformu svojoj stranci, prvi je čuo, naravno premijer i moja stranka, a nakon toga i Predsjedniku države iz poštovanja prema institutu Predsjednika države. Pa već kad se vraćamo unatrag, što ste vi to napravili, a ja sam htio se ne vraćati unatrag. 2001. liječniku specijalisti smanjili ste plaću za 300 kuna. Provjerljivo, idemo sutra u HZZO provjeriti s novinarima. Plaće liječnicima su bile u vaše vrijeme 4 700, sada su 9 600 i plus 6% gore preko 10 000 kuna. Vi ste smanjili plaću za 300 kuna, to je bila reforma vaša. Fizioterapeutima smanjili plaću za 300 kuna. Imali su plaću 3 000, sada 4 800 plus 300 6%. Medicinska sestra, to je srce zdravstva. Znate što ste njima napravili? Nemate pravo govoriti, ne oprostite. Ispričavam se, ispričavam se. Dopustite da sam se zaigrao. Dopustite.
Bez dobacivanja i molim vas da se vodi računa o izrazima. Izvolite.
Nemate toliko senzibiliteta kao ja, jer ja sam bio i medicinska sestra godinu dana, previjao. Evo, to sam htio reći, oprostite. Imate pravo sve. Ali imam i ja pravo reći da se tom srcu hrvatskog zdravstva, jer srce hrvatskog zdravstva su medicinske sestre i pacijenti su zadovoljni, nisu zadovoljni, najčešće zbog medicinske sestre koja je najčešće s njima. Smanjili ste njima plaću 500 kuna. Mi smo podigli plaću sestri sa 3 300 za 100% na 6 600 i vratili da glavnu medicinsku sestru stavimo od 1.1. po novom prijedlogu na razinu pomoćnika ravnatelja jer je to hrvatskog zdravstva, a to medicinske sestre zaslužuju. Ekonomistima ste smanjili plaću za 700 kuna i diplomiranim ekonomistima za 400 kuna. Pa ja samo rekao, uvodimo participaciju u primarnu zdravstvenu zaštitu, zahvaljujem se koalicijskim partnerima HSS-u koji je tražio da ovaj milijun i 6 tisuća ne plaćaju i koji je tražio da polica ne ide gore i to smo prihvatili i zbog toga smo našli zajednički jezik sa svim koalicijskim partnerima, prvenstveno spominjem HSS jer su inzistirali na tome, jer kao što su inzistirali na ukidanju administrativne pristojbe. Jedina usluga, jer bolnica je usluga koja 6 godina nije poskupila, to je polica dopunskog zdravstvenog osiguranja od 2002., znači 6 godina polica od dopunskog osiguranja nije poskupila. I još jedno, ako ćemo govoriti, kad je nastao nered u zdravstvenom sustavu? Onoga trenutka kada je SDP HZZO stavio u riznicu. To vi govorite, proteklih godina ste govorili, hajmo izdvojiti HZZO iz riznice, a vi ste ga stavili u riznicu, a ja vam sad kažem, stvaramo uvjete 1.1. iduće godine, ne iduće ovo za mjesec dana, nego za godinu i nešto Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje izlazi iz riznice, uvjet je stabilizacija iduća godina i HZZO izlazi iz riznice, to vrlo jasno želim reći. Upravo, uvažena kolegice ja se ispričavam, ali uistinu ste vi čitali neki novi prijedlog zakona jer ste rekli da za dio svog doprinosa možete sami raspolagati. Uistinu je to bio nekakav prijedlog koji se mogao iščitati, ali uistinu to nema u zakonu, ja se ispričavam, ali stvarno čitali ste neki drugi zakon, a ovdje ste govorili u ime SDP-a pa bih molio da još jednom pročitate pa da vidite da to nije istina, kao što nije istina da na 1 700 pacijenata je frekvencija dnevna 70 pacijenata, nego 40 po svim izračunima i ne, valjda tih 40 nisu valjda svi se porezali pa svima morate staviti šav. Neki su došli valjda i na pregled normalan, a ne da svim tim, hajmo reći i 70 … [[Govornik se ne razumije.]] da svima morate tamponirati nos, kateterizirati mjehur i stavljati šav. Pa dozvolite da tome nije tako. Strukturalne prirode, upravo 95% ove reforme je strukturalne prirode i financijske bez, ako smo uveli neke nove poreze, onda su to porezi iz državnog proračuna, a ne iz džepova građana. Ova reforma, to vrlo jasno moramo reći radi hrvatskih građana, ova reforma hrvatske građane će koštati između 200 i 700 kuna na godišnjoj razini, ali za ovih, to želim reći evo, i potpredsjedniku Sabora Friščiću kao predsjedniku HSS-a. Na ovih milijun i 6 pribrojimo i 800 tisuća onih koji sada plaćaju policu, i oni neće platiti, dakle nije milijun i 6 tisuća, nego skoro 2 milijuna ljudi neće plaćati participaciju u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Htio sam usmjeriti ovu raspravu u jednom pozitivnom ozračju ne vračajući se nazad, ne vračajući se natrag i reći ću i ovo. Učinili ste i koalicijska vlast neke dobre stvari u zdravstvenom sustavu. Činili ste, pa ja imam hrabrosti to reći i evo ovdje, kao što ste imali grešaka, kao što svi imamo koji radimo i dobrih stvari i grešaka, ali ne vraćajmo se natrag u ovoj raspravi. Ne vraćajmo se, pa meni se čini da je to netko iz vaših klupa rekao budemo li opterećeni tom prošlošću, nećemo vidjeti budućnost. Gledajmo naprijed. Ja vidim svjetlo na kraju tunela i zato u svojoj pola satnoj raspravi u uvodu nisam se osvrnuo ni jednom jedinom, znam, ni jednom jedinom svojom rečenicom natrag, već sam gledao naprijed. Ja molim još jednom, pogledajmo naprijed, pogledajmo svjetlo na kraju tunela. Vi ste uvjereni da neću uspjeti, ja sam uvjeren da će ova reforma zdravstvenog sustava uspjeti i još jednom napominjem samo, ja sam razgovaramo sa preko 6 tisuća ljudi, a 123 sastanka gdje je bila rasprava po 10 sati sa svim onima koje sam nabrojao. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo sada 4 ispravka netočnih navoda. Prvo je uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodin ministar kaže da je on predstavio reformu, koliko ste rekli, 120 i nešto mjesta. Nije to bila reforma, vi ste predstavljali nešto što je bila jedna PowerPoint prezentacija u kojoj su se stvari mijenjale iz dana u dan, prezentirali ste ih onako kako ste slušali primjedbe građana. A to da ni danas neznate što će biti od ove reforme govori i proračun, jer ste vi jučer gospodine ministre izgubili ni manje ni više nego milijardu i 700 milijuna kuna u svom zdravstvenom proračunu. Što ćete izgubiti još u proračunu nakon što vam ministar Šuker sada tamo skreše neke stvari vidjeti ćemo tek u ponedjeljak kada ovdje vidimo pravo stanje proračuna kada dođu amandmani Vlade, a onda će se znati što će biti od vaše reforme.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče pa evo ja se ne želim pozivati na prošlost, ali kako gospodin ministar opet ističe da je problem i kaos počeo sa koalicijskom Vladom koja je vodila zdravstvo, ja vam moram reći da je koalicijska Vlada predala zdravstvo bez dugova sa rokovima plaćanja koji su bili od 90 do 120 dana. Prema tome jasno je kada je nastao novi problem da ne spominjem 94. kada je prof. Hebrang ukinuo amortizaciju u zdravstvu što je donijelo neprocjenjive gubitke koje i danas nadoknađujemo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Biljana Borzan, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime ministre i vaše ovo izlaganje i svih ostalih kolega meni govori o tome da istina boli i da zato imate potrebu tako objašnjavati, a ja ću vam reći nešto …
Ispravak. Što je ispravak?
… dosta neistina, jedna od tih je da je koalicijska Vlada smanjila plaće liječnicima u svom mandatu. Ja ću vam reći u našem mandatu je napravljena jedna velika pravda koja na žalost nije dobro pihvaćena u javnosti, a to je, konkretno ću vam reći, jer ja provjerljivo kao što vi kažete, čuvam za uspomenu svoje liste od plaća. Ja sam imala plaću 4.200,00 kuna, nakon 6 godina studiranja i godine dana volontiranja, a moja medicinska sestra 4.100,00 kuna. Odlukama Vlade one koalicijske smo se mi razdvojili, da sam ja dobila oko 5 tisuća, a ona oko 3 tisuće. Dakle meni je u tom trenutku srce bilo na mjestu u onom smislu da se meni priznaje moj rad i moje studiranje, ali mi je bilo žao što je sestra dobila manju plaću i to nije definitivno nešto što je dobro prihvaćeno.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Rajko Ostojić, isrpavak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovo je bit svega. GDP, dakle poklonit ću vam. Znate što je recesija, pitao sam vaše prethodnog ministra u emisiji "Otvoreno", "Provjerljivo" koliki je BDP pa nije znao, u Hrvatskoj. Ovo BDP 91, ispravak navoda. Recesija je bila 98. i 99. 0,9%. Zahvaljujući porastu za vrijeme koalicijske Vlade na 6% podigli ste plaće, a sada krivulja ide opet prema nižem. GDP, BDP nema podizanja. Ovo je osnova svega. Učimo što je recesija, učimo teoriju financiranja i ne vraćajmo se ur prošlost jer puno je kostura u ormaru. HZZO riznica, izađite iz riznice, tko vam smeta, ako vam se ne sviđa u riznici. Pet godina ste unutra. Polica se mijenjala 80, 60, 40 u rujnu 2007. smanjili ste policu na 60 kuna a u prosincu vratili na 80 kuna. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče što ste mi dozvoli malo više vremena.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom. U ime kluba HNS-a, uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Moram priznati da je ova diskusija jedna od najtežih koju sam imao u ovome Hrvatskome saboru do sada u ovih malo manje od godinu dana, jer teško je pronaći odgovore na nekoliko vrlo važnih pitanja. Podsjetiti ću vas da su nas građani izabrali da donosimo logične i pravedne zakone, da u obavljanju toga časnoga posla pokažemo najveću razinu svijesti, savjesnosti, odgovornosti, promišljenosti ili što bi narod rekao da deset puta mjerimo prije nego što skrojimo. Kako se i u kojemu ozračju donosi ova reforma? Rekao bih na jedan izrazito ponižavajući način za Hrvatski sabor, za sve sabornike. Sinoć je u ovome Domu raspravljena kaznena reforma uz nazočnost nekolicine zastupnika. Danas se raspravlja zdravstvena reforma. Koliko su dana zastupnici u Hrvatskome saboru imali na dispoziciji da izvrše kvalitetan uvid, raspravu, ocjenu, donošenje odluke. Kakvu ćemo mi to reformu donijeti preko koljena u tako kratkom vremenu, a saborski odbor, matični saborski odbor o ovoj reformi službeno je obaviješten tek jučer u jutro. Kako se uopće tretira Hrvatski sabor kod donošenja ovakvih odluka? Izgleda kao prolazna stanica, kao mjesto na kojemu će se tek dozvoliti efemerne, bizarne, površne rasprave, a onda će se kasnije reći iz Vlade da je za zakon kriv Sabor jer ga je on donio. Apeliram na savjest svih nas, to je opasna situacija. Opasna situacija za politiku kao časnu djelatnost, opasna situacija za nas kao narodne zastupnike, opasna situacija za Parlament, ali vjerujte dugoročno i za Vladu. Kakva je to provedena javna rasprava? Kaže ministar dva mjeseca se javno raspravlja. O čemu se raspravljalo? Koji su to modeli koje Ministarstvo zdravstva na temelju stručnih konzultacija razmotrilo, među kojim se to modelima biralo, koji su efekti pojedinih modela i po čemu je ovaj najbolji od mogućih. Šta mi to uopće možemo birati? Mi ništa, ali ministarstvo je moglo, mene zanima da li i jesu. Oprostite kolege liječnici, kolege zastupnici liječnici, ovo nije set zakona koji se donosi niti zbog ministarstva zdravstva, a niti zbog liječnika koji sjede u ovome Parlamentu. Jako je važno čuti što liječnici, dakle ljudi iz sustava misle o ovome, ali ne i presudno. Ovo su zakoni koji dotiču i doticat će svakog najobičnijega građanina Republike Hrvatske. Mene zanima kako. Možemo li mi raspravljati samo o poziciji ljudi koji su u sustavu ili o ljudima na koje će se taj sustav odnositi? Da li je sva ta sila javnog auditorija od 7 tisuća ljudi bila strukturirana tako da govore ljudi iz sustava ili ljudi na koje će se ovaj sustav odnositi, odnosno na koje je upravljen? A kaže ministar u središtu svega je pacijent. Želimo mi u klubu Hrvatske narodne stranke da hrvatska javnost znade da se ovako važan set zakona donosi po hitnome postupku bez pravoga uvida, bez prave analize na temelju praktički jedne powerpoint prezentacije i da nam se ne dopušta da kroz dva čitanja razmotrimo tako kompleksnu stvar kao što je izmjena temeljnog zakona u zdravstvu. I na koncu tih dvojbi, što su kolege već neki istakli, mi uopće ne znamo o kojim to financijskim veličinama raspravljamo kad se govori o reformi zdravstva, o onome čime će raspolagati Ministarstvo zdravstva i Hrvatski zavod za zdravstvenu zaštitu kad niti ministar vjerojatno ne zna, jer će tek sada na sjednici Vlade biti donesena odluka kojim će se to amandmanima rezati i gdje, a već smo čuli iz medija da će se rezati na stavkama zdravstva. Da li je ova reforma ovako predstavljena, temeljena na jednim brojkama o kojima smo nešto čuli na odborima prošlih dana ili na ovim drugima o kojima ćemo tek čuti u ponedjeljak? U Hrvatskoj smo svjedoci jednoga paradoksa. Stalno se govori da ima iznimno kvalitetan zdravstveni sustav, ali da mu je potrebna korjenita reforma. Maloprije ministar reče da on vidi svjetlo na kraju tunela. Pa zar smo stvarno u mraku kad je zdravstveni sustav posrijedi? Ako jesmo, onda taj paradoks treba dokinuti i reći jasno i glasno gdje su problemi i početi ih strukturalno rješavati. Temeljni problemi zdravstvenoga sustava mogu se locirati na sljedeća pitanja. Dostupnost zdravstvene zaštite, stupanj centraliziranosti sustava, funkcionalnost sustava prevencije, stanje primarne zdravstvene zaštite, stanje sustava hitne medicinske pomoći, racionalno korištenje resursa specijalističkog i kliničkog sustava, opskrbljenost i racionalnost korištenja lijekovima, financijska održivost ukupnoga sustava. Vjerojatno ih ima još. Kako ovaj prijedlog odgovara na ova pitanja? Jesmo li ovim prijedlogom dobili odgovore na ta krucijalna pitanja? Ja mislim da nismo. Ta dilema da li se radi o strukturnoj reformi sustava ili reformi financiranja zdravstvenog sustava, kako je moguće da se nametnula većini govornika, a da nije točno nego kao što neki kažu 95% ovo je strukturna reforma, a samo 5% financijska. Kako kad smo ¾ prezentacije slušali brojke i iznose, dugove, cijene, fakture, o čemu onda govorimo? Može li nama ministar dati garanciju da će ovako postavljeni sustav sanirati stanje u zdravstvu i da za godinu dana neće doći tražiti ponovno izmjene kojima će nanovo krpati financijske rupe u sustavu. Može li? Mislim da nam je to dužan. Mislim da je dužan reći ovdje da ovako zamišljena reforma za koju on preuzima odgovornost, ali budite sigurni da će je Vlada prevaliti na naša leđa kao Parlamenta, da ovako zamišljen sustav dokida gubitke u zdravstvu. Ako to ne može reći, onda nismo riješili jedan od najvećih problema. 3,6 milijardi kuna je ovog časa dug zdravstva, priznati dug zdravstva. Kaže se da ćemo transferom iz državnoga proračuna pokriti veliki dio toga iznosa, čak se mislilo čitav iznos, ali evo sad se reže. Poruka je sve ćemo dugove podmiriti, a ako nastanu novi opet ćemo doći po nova sredstva. Kaže ministar da je primarna zdravstvena zaštita srce ove reforme. Uvodi se obveza preventivnih pregleda, ali kaže preventivne programe sačinjavaju županije i kaže plaćat će se po učinku. 435 milijuna kuna fiskalne decentralizacije. Ma koga mi to zavaravamo? Pa to je 1,8% ukupnog zdravstvenog budžeta. Vi zovete decentralizacijom nešto što je 1,8% ukupnoga budžeta? Pa pogledajte kako je strukturiran prijedlog zakona, što sve ide na leđa lokalne i regionalne samouprave, a mi se hvalimo sa 435 milijuna kuna fiskalne decentralizacije. Spominje ministar sustav javne nabave pa kaže idemo na centralizirani sustav jedinstvene javne nabave, a što je do sada bilo? Kako je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ucjenjivao do sada županijske domove zdravlja? Neće im dati decentralizirani sredstva ukoliko ne idu na jedinstveni sustav javne nabave. Pa ih tjera da u listopadu tekuće godine donosi plan nabave u kojemu planiraju rashodovanje pojedinih medicinskih aparata kojim HZZO onda ne priznaje, a kad crkne aparat u 6. ili 7. mjesecu onda mu ne dozvoljava da nabavi takav jedan aparat. Nećemo se praviti da neke stvari ne vidimo. I do sada su bili ucijenjeni. Jel to decentralizacija sredstava kad vam kažu da decentralizirana sredstva morate potrošiti na način da ih zadrže na svome računu i da oni provedu sustav javne nabave. Pa zar nije bolje uvesti mehanizam kontrole sustava javne nabave. Zar mi nemamo dovoljno zakona kojima ćemo to riješiti? Zar nemamo tijela koja to nadziru? Zar se ne hvalimo učinkovitošću središnjeg državnoga tijela? Zašto oni ne idu u županijske bolnice? Zašto im se uzima novac? Jedna od najopasnijih teza koju smo ovdje čuli nekoliko puta, kaže za milijun i 800 tisuća zdravstvenih osiguranika troškove pokriva država. Ma tko je ta država? To su svi osiguranici. Pa to su hrvatski državljani koji plaćaju poreze i doprinose pa nemojmo eufemizmima pokrivati golotinju svoju. Kakva država? Država je samo ono što su državljani njeni stvorili da u svome društvu steknu sigurnost, solidarnost. To je država. Svaki naš građanin i dalje će plaćati sve što je plaćao i do sada i za milijun i 800 tisuća ljudi bit će zdravstvena solidarnost. Tako treba reći, a ne plaća država. Kakva država? Pa nije nitko poklonio toj državi novce. To su novci koji idu iz naših plaća i penzija. Nije šija, nego vrat. Nema administrativne pristojbe, nego se uvode participacije. Točnost. Medicinske sestre će biti administratori i blagajnice. U stranim bolnicama, gdje također postoji participacija, ne naplaćuje medicinska sestra. Postoji sustav koji vodi kontrolu o tome. Kod prijave u bolnicu odmah se provjerava vaše zdravstveno osiguranje i odmah za pojedine pretrage koje su vam potrebne se to rješava. Medicinske sestre nisu blagajnice. Informatizacija u bolnicama. Koliko smo o tome slušali do sada? Pa jel se sjećate koliko za one sustave peglanja potrošili novaca, pa što je bilo na kraju od korištenja magnetskoga stripa na našoj zdravstvenoj iskaznici? Kako je netko debelo omastio brk na tome poslu. I hoćemo biti konsekventni u tome ili nećemo? Ima tu i dobrih ideja. 32% iz trošarina na cigarete ide u zdravstveni sustav, ali zar nije nama prije dva mjeseca ovdje rečeno da će ogroman iznos tih sredstava ići u edukacijske programe, u preventivne programe. Pogledajte prijedlog državnoga proračuna 600 tisuća kuna imate predviđeno za prevenciju ovisnosti od duhana. 600 tisuća kuna. Što mi milimo prevenirati s tim novcem? Pogledajte koliko je sredstava kaže izrazito se brine o najteže oboljelima, o smrtnim bolestima, o onima koji gube život. 100 tisuća kuna imate u državnom proračunu za palijativu takvoga tipa. Što je to? To je da jedno govorimo, a drugo radimo. Mene zanima nešto drugo. Hoće li konačno grad u kojemu ja živim dobiti pravo na mobilne timove hitne pomoći? Hoće li HZZO priznati da u mome kraju živi 80 tisuća ljudi koji nemaju pravo na kirurga, koji nemaju pravo na kardiologa. U mom gradu je mogućnost umiranja od smrtnoga resta 12 kilometara od Grada Zagreba veća nego u bilo kojem drugom gradu u Republici Hrvatskoj. Hoće li konačno priznati da u našoj županiji živi toliko ljudi kojima je potrebno 43 tima mobilne hitne pomoći, a ne 15 ovih koji se sada odobrava. To me zanima. Hoće li mobilni tim hitne pomoći i dalje morati pokrivati 550 četvornih kilometara brdskog područja? Što je sada s tom idejom da se osniva Hrvatski zavod za hitnu medicinu i Županijski zavodi za hitnu medicinu? Hoće li to doprinijeti efikasnosti hitne medicinske pomoći ili pitanje koliko imamo mobilnih timova? Kako vrludamo zadnje tri godine s hitnom medicinskom pomoći? Donesemo jedan zakon, pa onda drugi. Poništimo onaj privi time što smo donijeli u drugom. I sada opet ide novi sustav. Ljudi koji rade u hitnoj pomoći više ne znaju šta je, kako. Izdvojili smo sanitet iz svega toga. Mene zanima dali 30 ljudi koji idu na hemodijalizu svaki dan ili svaki drugi dan u mome gradu će imati stanicu za dijalizu, a neće morati ići u Zagreb. To me zanima, jer moj grad ima pravo na to. Stanovnici moga kraja imaju pravo na to. Zašto im se to ne odobrava? 30 ljudi svaki dan mora ići u Zagreb. Čemu to mučenje? Jeli to racionalizacija sustava? Kaže se povećava se dostupnost i to kako. Pogledajte u zakonu, kaže se jedinice lokalne samouprave mogu i dalje dizati standard, mimo onoga što je predviđeno od Hrvatskoga zavoda. Ma što to znači? To znači tko ima para može se uvesti jedan tim hitne pomoći, a ne radi se o tome hoće li mu ljudi umrijeti ili ne, nego imali para ili nema. Jeli to ta dostupnost? Jeli to ta decentralizacija o kojoj govorimo? O čemu pričamo? Ovdje se zapravo govori o tome, da onaj tko ima novaca neovisno o tome jeli lokalna ili regionalna razina i dalje će moći pružiti boje i kvalitetnije usluge svojim građanima nego neka druga područja. To je ta decentralizacija? Pa zar nije načelo moderne države da spusti svaku uslugu, neovisno o tome radilo se o administrativnoj, socijalnoj, zdravstvenoj, obrazovnoj, što je moguće bliže svojim građanima. Poštovani predstavnici Vlade, poštovani ministre. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci bismo htjeli biti uvjereni u ovu reformu ovako kako je vi gorljivo branite. Ali pružili ste nama premalo elemenata za to. I ne smatramo da ste nas uvjerili da je ovo strukturna reforma. A sada iz sile ispravaka netočnih navoda, vidjet ćemo u čemu mi to griješimo kada kažemo da niste stavili pacijenta u središte svega, nego kasu.
Oprostite, molim vas da se prvo držimo teme, a drugo vodimo računa o nekim izrazima, da ne pitamo ovdje u Hrvatskom saboru o kojoj je to državi riječ. Valjda o Hrvatskoj. I sada idemo na te ispravke. Prvo je uvaženi zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja bih rekao da gospodin zastupnik Beus obično politizira kao i uvijek i kaže na ponižavajući način.
Ispravak netočnog navoda.
Citiram njegove riječ, ponižavajući način na koji je vođena rasprava i koje su stručne reference ljudi koji sudjeluju u raspravi. Molim vas gospodine Beus, predstavnik Hrvatske liječničke komore i cijela liječnička komora je bila u raspravi. Hrvatski liječnički zbor, … sve udruge sindikata u zdravstvu, GSV. Za vas kao člana Odbora za zdravstvo, bili ste pozvani na prvu prezentaciju koju je ministar organizirao, svi članovi odbora za zdravstvo niste došli. Bili ste pozvani na sjednicu Odbora za zdravstvo jučer na kojoj se niste pojavili, da nepolitizirate, da niste politikant, to bi sve rekli na sjednici odbora. A zašto niste došli? Zašto niste došli na sjednicu odbora.
Bez dobacivanja iz klupe. Molim vas.
Prema tome, to je ispravak. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas, bez dobacivanja. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Zastupniče vrijeme vam je iscurilo. Žao mi je. Hvala lijepa. Idemo dalje. Molim vas da iz klupe ne dobacujete. Molim vas nemojte polemizirati, nemojte dobacivati iz klupe. Idemo dalje sa ispravcima. Uvažena zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Jedan od netočnih navoda da se ova rasprava donosi u ovom Saboru na ponižavajući način. Za mene to nije ponižavajuće jer kao zastupnica ponosna sam da o tome raspravljam. Drugi netočan navod, reći će se iz Vlade, da je Sabor donio ovaj zakon ako se nešto bude dešavalo, a ne ona. Koliko znam u ovom Saboru mi smo izabrali tu Vladu i milim da funkcioniramo kao jedno tijelo. I Vlada ne donosi zakone, nego zakonodavno tijelo je kolega ovaj Sabor. Dalje netočno je ministar ne zna što će se rezati u proračunu. Ministar jako dobro zna što će se rezati ali ne na štetu pacijenata. Drugo je, ovo je paradoks da mi raspravljamo u ovom Saboru o ovoj reformi što je zaista netočno jer s jedne strane kažete da je zdravstvo dobro a s druge strane donosimo reformu ali ne znate koji su pokazatelji stanja zdravstvenog u ovoj Hrvatskoj. S jedne strane imate zadovoljstvo pacijenata, zdravstveni status s druge strane imate, a treće financijsko. Ove prve dvije stavke su OK a ovo financijsko se … [[Govornica se ne razumije.]]
Zahvaljujem. I imamo dalje ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani kolega Beus, u vašoj izrazitoj teatralnosti ja sam oduševljen virtuoznom elegancijom vaše dikcije.
Ispravak netočnog navoda.
Sad ću citirati netočnosti. Na ponižavajući način donosi se zakon, preko koljena, opasna situacija, timovi hitne pomoći. Itekako i mene boli, ali niste pročitali gospodine Beus šta vam piše o sredstvima koja su osigurana u ovoj reformi zdravstva. U svrhu uspostave cjelovitog sustava hitne medicine osigurana su sredstva putem ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u iznosu od 348 milijardi 925 tisuća 577 kuna. Također je u državnom proračunu za 2000. godine planirano još 3 milijuna 400 tisuća kuna za navedenu svrhu poboljšanja hitne medicinske pomoći.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Ja ću ispraviti dva netočna navoda kolege Beusa. Za prvog se jako čudim jer je on dogradonačelnik Velike Gorice pa bi trebao znati da se decentralizirana sredstva kolega Beus ne dodjeljuju iz proračuna Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje nego se iz državnog proračuna preko županija, tako da vaša županija financira i vaš dom zdravlja. To biste trebali znati. Kad ste rekli da će se decentralizirati i primarna zdravstvena zaštita do sada je bila centralizirano financiranje a sada se 20% primarne zdravstvene zaštite decentralizira. Drugi moj navod koji ispravljam. Rekli ste da je sada umjesto administrativne pristojbe uvedena participacija pa je to sve jedno te isto. Nije kolega jedno te isto. Do sada se administrativna pristojba plaćala a participacija u ovom prijedlogu ako ste slušali u okviru dopunskog osiguranja.
Hvala. Sad je na redu uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega, tvrdili ste netočno. Citiram, "Ne zna se među kojim modelima se biralo zdravstvenog osiguranja.". Da ste pročitali svjetske temeljne početnice o socijalnim osiguranjima onda bi znali da se biralo između modela Bismarckovog, Deverić i tzv. budžetiranog i meksičkog modela i da je postignuta jedna harmonija možda bolja nego u drugim zemljama Europe. Govorili ste netočno "Ministar ne zna što će mu se promijeniti u državnom proračunu danas.". Ministar je odredio što će se mijenjati i jasno je rekao "Odričem se jednog dijela kolača zato da spasim 30 do 50 tisuća radnih mjesta.". To ste mogli i čuti i pročitati, ja vjerujem da znate ali politizirate. I na kraju, ovaj paket ne ukida financijske probleme u zdravstvu, znači da nismo uspjeli. Nema nijedne zemlje u svijetu koja je donijela paket koji ukida sve financijske probleme u zdravstvu.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moji su kolege doista ispravili jedan set tih netočnih navoda. Kako ih ima puno ja ću dva ili tri. Jedan kad ste kazali kako je premalo novca za prevenciju oboljenja od duhana, uslijed korištenja duhana. Dakle, kad gledate samo jednu stavku točno, možete to zaključiti. Međutim, niste sagledali sve druge preventivne programe koji se provode unutar Zavoda za javno zdravstvo itd. pa bi onda vidjeli da to nije točno. Druga stvar, kazali ste da će medicinske sestre i dalje naplaćivati itd. novac u bolnicama i kad se to izgovori osobito teatralno onda to doista djeluje kao da vidimo nekakve poreske djelatnike u medicinskim sestrama. Ali zaboravili ste ili niste htjeli ili ne znam, dakle to je netočno zato što se naprosto dragovoljnim zdravstvenim osiguranjem odnosno dopunskim a i svim drugim plaćanjima za sve druge ljude ima nakanu, dakle to i je cilj reforme da se informatizacijom osigura dovoljno novca u sustavu da zapravo medicinska sestra vrlo rijetko naplaćuje onaj … [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme. Hvala lijepa. I uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Pa evo prethodnici su odgovorili na niz netočnih navoda ali ja bih se svakako skoncentrirao. Rekao je netočno da se ukida administrativna pristojba a uvodi se participacija. Administrativna pristojba je ukinuta gospodine kolega, a participacija postoji i mnogi osiguranici i plaćaju već u okviru dopunskog osiguranja 800 tisuća koji plaćaju dopunsko osiguranje ali je potrebito reći da milijun i 600 tisuća neće plaćati participaciju. A drugi navod koji ste rekli glede dostupnosti zdravstvene zaštite da neće se tu ništa pomaknuti itd. Ja želim reći da po mjerilima Svjetske zdravstvene organizacije glede dostupnosti i kvalitete Hrvatska je na visokom 30. mjestu, pa ako održimo ovo 30. mjesto i spustimo ga malo niže bit će to uspjeh itekako veliki. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od deset minuta u 11 sati i 6 minuta, da još imamo za raspravu prijavljeno 6 klubova i 22 pojedinačno, i da ćemo zbog toga raditi bez pauze kako bi uštedili vrijeme. A sad je na redu uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Svi se slažemo i u opoziciji i poziciji da nešto jasno valja učiniti. Voda je na neki način došla do grla. Razumljivo je isto tako da je daleko veća odgovornost na onome tko u ovom trenutku vodi vlast nego na onome koji ima slobodu da može prozivati vlast. Možda bi bilo najbolje da se našalim da vratimo se SIZ-ovima pa da svaka županija sama o sebi brine kada je riječ o zdravstvu, ali je činjenica tu se slažemo da ovako više dalje ne može i da nešto valja učiniti. Čuli smo, svi su to klubovi spomenuli da je gubitak zdravstva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje itd. 3 milijarde 680 milijuna kuna, ali tu bi trebalo pridodati i gubitke po našim bolnicama. Na primjer, Opća bolnica Pula ima 70 milijuna kuna obveza prema poslovnim bankama itd., tako da taj iznos zasigurno je znatno veći. Ono što je nama u IDS-u prioritet, to je prije svega sanacija općih bolnica. Zašto? Zato, kako ja to vidim laički, to se liječi broj ljudi, a s druge strane županije kojima su proračuni mizerni, npr. županija Istarska je imala 2008. proračun od 280 milijuna kuna, na neki način mora skrbiti u općoj bolnici Pula koja je u godinu dana, ili ove godine će uprihodovati oko 240 milijuna kuna. Ja isto tako moram biti pošten i priznati da prvi ministar koji je uvidio problem općih bolnica bio je gospodin Milinović, to ću u svakoj prilici naprosto reći, povećani su ovi limiti za opću bolnicu Pula 17,5 milijuna kuna, sada ulaze u HZZO skupi lijekovi itd., tako da se sada na neki način pod navodnicima "može poslovati", financijski mislim. Ono što mene međutim, žalosti ogleda se u ovom proračunu za 2009. godinu. Na primjer 2008. za opću bolnicu u Puli bilo je predviđeno 15 milijuna kuna, na kraju je realizirano, ako je realizirano kroz rebalans svega 7,5 milijuna kuna. Za 2009. planira se u proračunu 20 milijuna kuna. I sada se postavlja pitanje kako će Istrijani izgradi tu opću bolnicu u Puli, investicija je cca. 600 milijuna kuna. Po prvi puta se jedna lokalna samouprava defacto uključuje u tu gradnju sa 20, 30% recimo svojih sredstava na način što će se dati u zakup bolnica u Rovinju. No, ako i ove godine uslijedi rebalans a hoće proračuna i ako se ovaj iznos Općoj bolnici Pula sa 20 milijuna kuna smanjuje na neki niži iznos onda ta bolnica neće biti gotova u narednih 20 ili više godina. Što se tiče ovog seta zakona, evo svi spominju da je ovdje riječ o reformi zdravstva. Gdje je za sada ova reforma zdravstva? Evo da na neki način parafriziram ministra reforma zdravstva u ovom trenutku je u tunelu. Međutim, ono što je sigurno dobro, što je pohvalno, što je obećavajuće, što ministar na kraju tog tunela vidi svjetlo. Međutim, ministar je vidio svjetlo na kraju tog zdravstvenog tunela i pred recimo 20-ak dana kada mu je proračun, ili kada su mu proračunski kapaciteti bili znatno viši, veći, no što su u ovome trenutku, jer navodno skinuto mu je milijardu i 700 milijuna kuna u godini koja je pred nama. Ono što sigurno svatko tko se nađe u situaciji da ima roditelje ili nekoga svog, ili je on sam u bolnici, ono što naprosto vrijeđa da tako reći u svakoj drugoj bolnici nema ne znam toalet papira, ali i to govori o velikoj mjeri gospodo zastupnici o kvaliteti, ne kvaliteti, ne kvaliteti nego prilikama u hrvatskom zdravstvu. Meni je drago da je recimo Gospićka bolnica napravila jedan kvalitativan iskorak. Ali to su financirali normalno svi građani Republike Hrvatske i usuđujem se reći da na barem takav standard imaju pravo i Istrijani i Riječani i tome slično. Ono što je meni krivo da se u međuvremenu nasjelo na jednu demagogiju da će šverc cigareta ako se digne cijena ugroziti porezne prihode. O tome je govorio i ministar jutros, jasno je da bi poskupljenje od 5 kuna bilo drakonsko, ali 2 kune, mislim da bi bilo apsolutno realno, i čovjek si postavlja pitanje zašto ako je točan podatak da u ovoj zemlji kojega je spomenuo ministar, godišnje umire gotovo 15 tisuća od te vrste ovisnosti, netko pod navodnicima, da budem toliko grub "mora plaćati" nečiju ovisnost. Jasno da se moramo solidalizirati, da moramo plaćati, ali isto tako mislim da bi dio tereta moglo se prebaciti i na one kojima država čuva monopole. Ono što je sigurno dobro bilo do pred 15 dana u ovoj reformi to je što se na trenutak ministar izborio za rast prihoda u svom resoru za 25,6%. Spominjalo se onih 4,6 milijardi kuna. Međutim, zdravstveni proračun da točno citiram ministra, zasada će biti tanji za milijardu i 700 milijuna kuna, s time da će se od toga iznosa 900 milijuna kuna dospjelih obveza Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, Ministarstvo financija platiti direktno zavodu a odustajemo samo od obnove, kaže ministar triju bolničkih projekata u idućoj godini. Znači na taj način kaže ministar, smatra da će prihodi biti realno manji za nekih 800 milijuna kuna. Zdravstvo bi, ajde da se poslužimo proračunom još uvijek onim kojim smo dobili na klupe, trebalo uprihodovati 22,6 milijardi kuna. Sada, da li će biti minus milijardu i 700 ili samo tih 800 milijuna kuna, vidjeti ćemo u ponedjeljak. Ako imamo na umu da proračunski rashodi u ovoj zemlji su 128 milijardi kuna, da uz ovih 22,6 milijardi kuna za zdravstvo, onda za mirovine ide još 34,1 milijarda kuna, za plaće 23,4 milijarde kuna za materijalne rashode 9,9 milijardi kuna, za subvencije 6,9 milijardi kuna, onda vidimo da za kapitalne investicije ostaje svega 3,6 milijardi kuna, plus nešto ili cca. toliko novaca u izvanproračunskim fondovima. To je tragično. S druge strane, vidimo i prema onim tablicama koje smo imali i prilike jutros pratiti da je iz godine u godinu tako reći trošak zdravstva ide gore za 10%. U Hrvatskoj za zdravstvo izdvajamo 510 eura per capita, po stanovniku, u Austriji 1790, u Sloveniji se za zdravstvo izdvaja 980 eura po stanovniku, i jasno da Hrvatska ne može imati zdravstveni standard jedne Slovenije, Austrije, Velike Britanije i tome slično. A da je tome tako, da sam u pravu svjedoči i činjenica da mnogi prvaci ove zemlje, kada im pod navodnicima ustreba zdravstvena zaštita istu traže u inozemstvu a ne pri hrvatskim bolnicama. Jasno je da nešto treba učiniti prostora za smanjenje ovog 15%-tnog doprinosa nema, ali za nas u IDS-u je apsolutno neprihvatljivo da bilo koji novi namet ide na teret penzionera. To je naprosto, kako da se izrazim bit. U Hrvatskoj imamo negdje 67 tisuća korisnika mirovine do 500 kuna, 102 tisuće od 500 do 1000 kuna, 137 tisuća od 1000 do 1500 kuna, 254 tisuće od 1500 do 2000 kuna, i tako dalje, tako da možemo reći da će stvarne žrtve ove reforme biti umirovljenici ili penzioneri. Gdje je problem? Pa u onome između ostalog što je spominjao i sam ministar u tome što smo devedesete godine u ovoj zemlji imali milijun i 900 tisuća zaposlenih, a s druge strane bilo je 650 tisuća umirovljenika. Danas 2008. imamo milijun 560 tisuća radnika osiguranika, a milijun 150 tisuća penzionera. Nama de facto nedostaje 30% radnika do onog broja iz devedesete, a imamo 100% više umirovljenika no što ih je bilo godine 1990. Molim? E sad što nosi ova reforma? Uvjeti se mijenjaju kao što vidimo za 10% umirovljenika i za 415 tisuća radnika sa plaćom iznad 5 tisuća 108 kuna. Ono što bi trebalo podržati i to je jedino što podržavam je dopunsko osiguranje. Drugo ne. Tu kani Vlada za zdravstvo znači kroz to namaknuti lavovski dio od ovih 4,6 milijardi kuna minus milijardu i 700 milijuna kuna. Ono što je ministarstvo, ministarstvo je povuklo ili izmijenilo isto tako, to treba reći, značajne stavke iz javne prezentacije te reforme od prije dva tjedna. U prvom redu o smanjenju stope doprinosa za zdravstvo na račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i prebacivanje dijela obveznog izdvajanja na osiguranje od 3 do 5% na račun privatno-osiguravateljskih kuća. Značajna je izmjena u odnosu na ono što se prezentiralo i u tome što se kao jedan od kriterija oslobađanja od participacije spominjao dohodovni cenzus no u zakon, zakon je uveden ovaj kako da ga nazovem prihodovni cenzus u koji ulaze svi prihodi uključujući jasno i socijalne beneficije. S druge strane možemo mi i ovako postaviti pitanje. Da li je u boljoj situaciji netko tko ima 10 tisuća kuna plaće, a nema svoj stan ili je u boljoj situaciji onaj koji ima, ne znam, naslijeđenu kuću ili ima svoju kuću, a ima recimo 5 tisuća kuna mjesečne plaće. Zakon predlaže da participaciju ne plaćaju osiguranici čiji ukupni prihod ne prelazi 45,59% proračunske osnovice koja je u 2008. iznosila 3 tisuće 326 kuna te umirovljenici čiji mjesečni prihodi ne prelaze 58% te osnovice. Doplaćivat će dakle svi čiji je prihod iznad onih 1516 kuna, a među umirovljenicima oni čiji je prihod veći od 1929 kuna mjesečno. U Hrvatskoj ovo dopunsko osiguranje u ovom času plaća 700 tisuća ljudi. Cilj je uključiti 2 do 3 milijuna stanovnika ili što je ono, što je učinila Slovenija koja je na taj način pokrila gotovo 90% svojih građana. Čak nešto iznad 90% građana. Policu bi država plaćala za 869 tisuća umirovljenika plus 115 tisuća radno aktivnih plus onih 500 tisuća iz drugih kategorija. Koliko je to sad više novaca? U Hrvatskoj dopunsko u ovom trenutku plaća svega 14% građana i doista to treba reći svega 14% građana. Koliko bi to bilo? To bi bilo recimo u prosjeku 30 do 50 kuna više mjesečno znači imali bi, imalo bi 400 tisuća ljudi u zemlji skuplju policu. I to je kao što kaže ministar ekvivalent od dvije i pol kutije Malbora mjesečno ili 3 do 4 kutije ovog Ronhila. Svatko u Hrvatskoj od pušača sigurno više izdvaja za cigarete ne jedanput nego dva ili tri puta nego za policu i svatko ne od nas nego svatko gotovo izdvaja više za jedan mobitel no što se izdvaja za policu. To da je, da ima besplatnog zdravstva to je jasno demagogija. Možda je tako bilo, šta ja znam, za vrijeme socijalizma ali kao što rekoh tada je omjer umirovljenik naspram radnika bio 1:2,8 a danas je taj omjer 1:1,14. Realno to je 1:1 iako, ako odbijemo sve nas koji smo na proračunu i ako od tog broja odbijemo i nekih 60 tisuća ljudi koji su dnevno jasno na bolovanju. I sa takvim omjerom, sa takvom jednom gospodarskom slikom ili ta gospodarska zbilja dovela je do toga da se cijeli taj sustav neću reći urušio, ali urušava pa možda i urušio. Stoga što je činiti ili što čini država? Država jasno uzima građanima i sada pokušava u nekom dijelu nešto dati zdravstvo i na neki način poručuje da treba plaćati te police dopunskog osiguranja. Građani bi, ja tvrdim i to mogli shvatiti, ali ne mogu shvatiti s druge strane da za zdravstvo nema, a da za jedan Pelješki most novaca ima. Da za gradnju rukometnih dvorana novaca ima, a da za obnovu, opremu ili saniranje dugova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje novaca nema. Država je dala preko milijardu kuna keša za dvorane u Zagrebu, Osijeku, Zadru, Varaždinu, Splitu. Poreč je dobio neku zemlju koju je prodao, ali tako je trebalo i drugdje učiniti. Evo ti one zapostavljene nekretnine. Stavite ih u funkciju, a taj živi keš trebalo je usmjeriti prema našim bolnicama i tome slično. Stvarno paradoks je znači da za, ne znam, bolnice nema, da za dvorane ima od kojih neke koštaju više no što koštaju nove bolnice. Sve u svemu obvezne doprinose za umirovljenike plus ovu participaciju ne podržavamo. Police da jer bez tog novca bez tih polica zdravstvo će biti u kolapsu a onda ministar koji će naslijediti taj resor moći će zdravstvo samo sahraniti, ne znam, ispisati «in memoriam» ili otpjevati i odsvirati taj rekvijum. Prebitan je jasno taj sustav da bi samo politizirali. Da bi apsolutno bili protiv svega. 81 tisuća ljudi na današnji dan radi u zdravstvenom sustavu u Republici Hrvatskoj i sa time jasno nije za se igrati. Država je, neću reći, pred bankrotom ali u jednoj ozbiljnoj situaciji. Nitko ne zna što slijedi nakon 6. mjeseca? Da li ćemo izbjeći intervenciju MMF-a? I zato u najmanju ruku trebalo bi sve učiniti da se spasi barem ovaj zdravstveni resor. Da li ima što sad za preraspodijeliti u proračunu to će vrijeme pokazati. Za 48 sati dobit ćemo amandmane. Vidjet ćemo o čemu je zapravo riječ. Ali ja osobno smatram da nije dobro uzimati zdravstvu, jer ponovit ću onaj tko uzima ili koji takve poteze povlači taj sebi može priuštiti liječenje i u Austriji i u Sjedinjenim Američkim Državama i u Švicarskoj, a velika većina građana mora se uzdati u naš zdravstveni sustav. Zato jednostavno treba nešto učiniti kada je riječ o zdravstvu. Ono što možda najviše je mene povrijedilo kada govorimo o tome. To su neki različiti kriteriji između neću reći građana pojedinih dijelova Hrvatske. Ali samo jedan primjer. Ja sam o tome i sa ministrom govorio. Za jednog mladog dečkića od 6, 7, 8 mjeseci ne znam točno. Za malog Davida iz Buzeta Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nije odobrio liječenje, presađivanje ovog plućnog krila ili kako se to već zove, pa je Grad Buzet, tj. svaki stanovnik u Buzetu dao koliko može. Prikupilo se milijun kuna, a za neku drugu djecu je bilo novaca. Jasno, treba biti za sve. Radi se o istoj operaciji, u istom gradu, u Padovi, u istoj bolnici. Znam da se lani u inozemstvu liječilo 437 hrvatskih pacijenata. Za 8 mjeseci 2008. 287 osoba. Znam da su to ogromni troškovi, ali kriterij mora biti naprosto isti za sve. Za godinu dana, da završim ponovo ćemo vjerojatno na nekoj takvoj sjednici pred Božić tražiti dvije, tri ili 3,6 milijardi kuna za zdravstvo. Zato treba razmisliti da li zdravstvu u proračunu uzeti 900 milijuna kuna. Mislim da to nije pametno. Mislim da bi bilo najpametnije staviti glave skupa, sanirati barem to zdravstvo, jer iduće godine biti će daleko, daleko teže slagati proračun no što je bilo u ovoj teškoj 2008. godini. A ako sustav ne saniramo do ne znam narednih parlamentarnih izbora onda jao si ga svima nama. Ja jasno ne zavidim gospodinu Milinoviću ministru zdravstva, ali još manje zavidim onom budućem ministru koji će preuzeti odgovornost za taj resor i zato stvarno sve trebamo učiniti da pokušamo pomoći zdravstvenom sustavu koliko je najviše u ovom trenutku moguće.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka. Prvo je uvažena zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, vi ste zaista kontradiktorni u svojim izjavama i govorite neistine. Jedna od njih je da svaka druga bolnica nema toalet papira, a prije toga kažete da je povećan limit bolnicama i da imaju i za hranu i za materijalne troškove. Prema tome, i za toaletni papir. Zaista neprimjerena usporedba. S druge strane kažete da je neprihvatljivo da se opet daje namet umirovljenicima, da su umirovljenici žrtve. Dakle, vi ćete totalno zbuniti ljude koji nas gledaju. Prvo moju susjedu koja ima 2 i pol tisuće kuna mirovinu. Vi hoćete reći da ona ima novi namet. Ne, ona nema nikakvi namet. Ona će ići svom liječniku primarne zdravstvene zaštite kao do sada. Dakle, nema nikakvog nameta i za preko milijun umirovljenika se ništa ne mijenja osim za umirovljenike koji imaju veću plaću od 5200 kuna. Njih je 58000. S druge strane uspoređujući se da nemamo za zdravstvo, a imamo za Pelješki most, imamo za dvorane, pa morate razdvojiti zdrave i bolesne i da novac sa Pelješkog mosta, novac sa cesta, iz dvorana ide u zdravstvo. Dakle, povezanost zdravstva i gospodarstva.
Vrijeme. Zahvaljujem. I drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao da se oduzimaju sredstva zdravstvu. To ne samo da je netočno, nego je to obmanjivanje javnosti zato što sredstva zdravstvu rastu. Sredstva za zdravstvo u sljedećoj godini rastu i to značajno rastu. Ili rastu u onoj mjeri u kojoj je bilo predviđeno to je drugo pitanje, ali ona itekako značajno rastu u odnosu na 2008., na 2007. godinu. Prema tome, zdravstvu se ne oduzima. Sredstva itekako značajno rastu i zahvaljujući tome će se reforma i provesti.
U ime predlagatelja, uvaženi Dražen Jurković, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Uvaženi zastupnici, samo jedan ispravak netočnog navoda. Naime, uvaženi kolega Kajin mislim da niste možda ne znate sve činjenice u ovom slučaju kojega ste spominjali. Naime, ja sam detaljno upoznat sa tim slučajem. Ne radi se, radi se o transplantaciji jetre, a ne transplantaciji pluća. Roditelji su na svoju ruku dijete odveli iz Kliničkog bolničkog centra Zagreb u Padovu iako su naša komisija od tri uvažena stručnjaka je tvrdila da se ta operacija može načiniti i u Hrvatskoj, dakle u Kliničkom bolničkom centru Zagreb. Evo, radilo se samo o tome, a mi medicinske zahvate, skupe operacije, transplantacijske postupke koji se rade u Republici Hrvatskoj ne možemo plaćati vani i to ne radi niti jedna zemlja na svijetu. Hvala.
Zahvaljujem. I sada imamo u ime kluba HSS-a, uvaženi zastupnik i potpredsjednik Doma Josip Friščić.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Zasigurno kao što brojne ankete potvrđuju, a i mi smo svi skupa toga svjesni nakon brige čovjeka o tome što će raditi i kako će osigurati egzistenciju u svim meritornim anketama briga o zdravlju i pitanje zdravstvene zaštite u pravilu je odmah na drugom mjestu. I zbog toga nije ni čudno da je upravo ova tema i pobudila raspravu, ali ne samo ovdje i ne samo danas, da se o njoj raspravlja često i u pravilu. Ali za razliku od ove rasprave najčešće o zdravstvu smo raspravljali kada je bilo pitanje o tome koliko dodatnih sredstava treba izdvojiti da bi se očuvalo funkcioniranje sustava, kako ih rasporediti i usmjeriti i ono što je suština. Ono o čemu je i danas ovdje govoreno, a to je da zdravstveni sustav treba promatrati kroz brigu za svakog građanina što mu time pružamo, što mu podajemo i kakvu mu sigurnost jamčimo. Sigurno da ova tri zakonska rješenja su zapravo dio ili proizvod onoga što je proizašlo iz jedne, ja se ne bojim ovdje to izreći, javne rasprave o potrebi reforme zdravstva. Ni jedna reforma, pa i zdravstvena neće se i ne provodi se trenutkom izglasavanja regulative, nego sprovođenjem toga u život, a da je ona potrebna, da je bila potrebna i da su se preko određenih stvari i prelazilo i stavljalo u drugi plan, najbolje nam govori, ja ću uzeti samo nekoliko pokazatelja. Ja nisam doktor i neću se upuštati u stručne rasprave unutar te struke, ali zasigurno kada je riječ i rasprava o stanju, onda su to bila pitanja nepodmirenih obveza, bile su to liste čekanja, bilo je to pitanje neujednačenih uvjeta u pružanju usluga, bilo je tu pitanje gubitaka, bilo je tu pitanje koja je zapravo uloga osnivača jer znamo, država je osnivač klinika, ali županijske bolnice, domovi zdravlja, hitna služba, Zavod za javno zdravstvo, sve je to imalo po regulativi svoje osnivače u pravilu na regionalnom nivou, ali je bila upitna i mnogi su se, ja sam bio 2 mandata župan i pitao se osim kad iskrsne problem, gdje je tu moja uloga, što ja tu mogu kreirati, osim brinuti kada prokisne krov da trčim k ministru i da ga prosim da mi za tu namjenu da dodatna sredstva. I zasigurno, ono što je i doprinosilo ovakvom stanju, to je bilo iz godine u godinu indeksiranje limita i prvo početak reforme za mene i za nas u HSS-u bio je u onom trenutku kada je sadašnji ministar doktor Milinović imao snage okupiti ravnatelje, ostaviti im realne limite u okviru proračunskih mogućnosti i tražiti odgovornost. Time je zaustavio jedan proces koji je išao godinama po principu tko više potroši, više galami, dobiti će više jer će dobiti u određenom postotku od onoga što je stvorio kao obvezu. I nametnuo je odgovornost i u izvješću koje je dao odgovornost je i prihvaćena s druge strane jer nakon rujna nije predložio i nije smijenio, koliko ja znam ni jednog ravnatelja, a to znači da su i ljudi iz sustava onog trenutka kada su dobili realna sredstva i mogućnosti upravljanja njima to shvatili i prihvatili odgovorno i krenuli na taj način u realizaciju svega onoga što prema zakonu i potrebama građana na njih spada i otpada. Dali je bila, jer ovdje je bilo rečeno da su neki pred izbore govorili jedno, a poslije toga ušli u tople fotelje, pa govore drugo, ja želim reći da neki raspravljaju ovdje u ovom Saboru, a da nisu ni pročitali zakon. To je najgore jer da su čitali, da su došli na javnu raspravu, a mi iz HSS-a smo i nekoliko okruglih stolova organizirali, zvali predstavnike ministarstva, razgovarali s njima, okupljali doktore bez obzira na političku pripadnost ovoj ili onoj stranci i ono što je najvažnije, a to potvrđuje da je to bila javna rasprava, na ni jednom od tih skupova nije došao predstavnik ministarstva ili ministar je rekao ovako ili nikako. Jer da se na taj način postavio, onda to bi zapravo bila prezentacija, a ne rasprava. Samo da se podsjetim, i ja mu ništa ne zamjeram jer onaj koji predlaže uvijek želi više, uvijek zna optimalno što su potrebe, naša je uloga svoditi to u realnost i onog trenutka kada je bilo predlagano da 4% doprinosa ide nama osobno, da njima raspolažemo, da to možemo kroz ovo ili ono, onaj oblik ili kuću osiguranja za sebe osigurati, ukazali smo, nije trenutak. Na taj način ugroziti ćemo ovaj sustav kroz HZZO. Onda kad dođemo do onih pokazatelja i onih odnosa i relacija koje smo imali nekad 1 prema 1, 2,5, kad ne bude 1 gotovo 1,1 sigurno da je to nešto što je dobro. Na to ćemo doći, nije sada trenutak. Sigurno je i to kada smo krenuli u raspravu i prvo prijedlozi su bili da se umirovljenici ili iz mirovina zahvaća već od 2,5 tisuće kuna i to sa 3%, a ovo je preko 5 i 200 sa 5%, pa smo raspravljali, pa smo dogovorili kroz tu raspravu i danas je pred nama prijedlog kojega ćemo prihvatiti ili ne. Mi ćemo ga prihvatiti da ovi do 5 tisuća 100 i nešto, znači 5 i 200 ne plaćaju, odnosno da se iz državnog proračuna 1% za njih izdvaja. Jednako tako, da ovo ne bude 5, nego bude 3. Znam da kolega i prijatelj Hrelja će reći, ali najbolje je da nije ništa i ja se slažem. Sve je to na tragu onoga što bi svi htjeli da imamo besplatnu zdravstvenu zaštitu, ali ništa nije besplatno, ni kava. Iako je jeftina u našem restoranu, ali nije besplatna. I zdravstvo ima svoju cijenu, samo je pitanje tko će to platiti, na koji način ćemo kroz solidarne oblike zahvatiti jer očito je da nešto više od 1 milijun je onih u sektoru stvaranja koji na ovaj način doprinosi, a 4,5 milijuna nas je kada dolazimo za stol potrošnje. To je kao u gospodarstvu. Dok jedan ide na posao, a 4 na objed u podne dođu. E sad treba rasporediti da nitko ne bude gladan ili da mu svakome pripadne onoliko koliko je moguće iz takvog rada prihvatiti, uzeti ili rasporediti. Ono što je također važno u prvom trenutku nije ih bilo unutra, u zakon su unijeli, to su potpuno oslobađanje naših građana koji boluju od malignih i kroničnih bolesti. Mnogi su to govorili jer znamo to je dugotrajno, to je teško, to je bolno i za osobu koja je bolesna i za obitelj i onda još kad to treba i dodatno plaćati, participirati, sigurno da je još i teže. Nešto što je i danas ministar ostavio kao otvoreno, mislim da je dobro da razmilimo i ja predlažem i podržavam, mi iz HSS-a ono njegovo zadnje promišljaje, to je odnos kada je riječ o glavarinama ono 60, 40 koji je bio u prijedlogu, on je danas rekao ići ćemo korak po korak pa možda će to biti 90, 10. Ja sam za ovaj drugi zadnji prijedlog 90, 10, jer i ovim ljudima, doktorima našima, specijalistima iz primarne zdravstvene zaštite treba omogućiti da prođu i određenu edukaciju i da dođu i do određene opreme koju danas nemaju da kroz koncesijske ugovore sa županijom sve to skupa ugovore i prostore, jer ovdje moj doktor Milinović iz Pripodravlja sigurno da je on kroz svoju ambulantu na drugi način pružao usluge kao u nekom drugom mjestu bliže Koprivnici ili s manje opreme i želje za intervencijom. Jer on je uvijek u mojoj županiji u Prekodravlju služio kao primjer onog obiteljskog doktora 24 vure i mnogi su mi govorili zašto je otišel u Sabor jer njemu je najbolje mjesto tamo među građanima, ali i ovdje je dobro da je. I ono što želim ovdje reći to je pitanje da li smo ukinuli administrativnu pristojbu? Ukinuli smo ju, jer ona sa zdravstvom nije imala veze, ona je išla u državni proračun a ne u fond HZO-a. Uvođenjem participacija to je prihod sustava zdravstva zapravo milijun i 60 tisuća ljudi oni koji su prije plaćali administrativnu pristojbu sada neće ni participaciju plaćati i to je onaj doprinos i ulaska u koaliciju a fotelje. I ono kada govorimo da li je participacija sada nešto novo, participacija nije nešto novo jer sada tko ima bolesnika u komatoznom stanju i do 10.800,00 kuna mora platiti participacije. Nakon izglasavanja ovog zakona platiti će maksimalno 3 tisuće kuna. Prema tome ona se ne uvodi kao harač nego se svodi u realne oblike zahvaćanja da namirimo troškove onoga što zovemo zdravstvena zaštita sviju nas, primjenom metode i principa solidarnosti. Tko će kroz ovu reformu barem u prvom trenutku najviše doprinijeti i dati? Svi građani skupa, ali upravo kroz onaj model kroz proračun jer se i zalažemo kroz one sustave da upravo kroz porezni sustav sutra u budućnosti namirujemo ne više kroz doprinose potrebe u zdravstvenoj zaštiti, ali u proračunu kojega smo primili sredstva za zdravstvo su predložena s povećanjem od 25,6%. I ono što je važno, možda se oko nekih drugih pozicija bude i raspravljalo, ali pozicija dopunsko zdravstveno osiguranje ima povećanje 493,4% i iznosi milijardu i 715 milijuna i to je upravo jamstvo ovoga da ono o čemu govorimo, da ona prava koja se utvrđuju da će se kao takova moći ostvarivati. Značajno i važno je ovo što zakon utvrđuje to je taj daljnji proces decentralizacije i ja bih rekao prava decentralizacija kroz određeno razdoblje, kroz određena sredstva i donošenje odluka vezano uz hitnu medicinsku pomoć jer mi se svi skupa moramo složiti, nismo tu bili ili nisu tu sva područja do sad bila jednaka, jer vrlo često je samo broj stanovnika bio taj koji je limitirao ili odobravao formiranje timova. Sada u zakonu govori da uz broj stanovnika je značajna i dobra struktura, udaljenost, razvijenost putne mreže itd. sve ono o čemu su građani nam govorili, upućivali svoje primjedbe, sada je unijeto u članke zakona. Javna nabavka, sigurno je da je treba spuštati prema dolje i sigurno je da se kroz te oblike može postići efikasnost. Ne treba svugdje formirati posebne ustanove za nabavke jer mi znamo, imamo u županiji sa manje od 100 tisuća stanovnika, imamo i Grad Zagreb koji ima između ostaloga i funkciju županije gdje su klinike i nije svugdje jednako isto. Negdje to mogu županijska povjerenstva, negdje će trebati služba, ali sigurno je da ćemo na taj način transparentnije građanima podnašati račun za sredstva koja se izdvajaju za te namjene. Jača se uloga osnivača, jer ono što mi sada unašamo u zakon, to je ovaj savjet, neki već imaju, ali se onda, to su konzultativna tijela. To je ono kada nastane problem ljudi se okupe, dođe struka i razgovaraju što činiti, kako problem rješavati. Sada mi stavljamo u funkciju da oni pišu i zapisnik, donašaju i zaključke i nekoga i obvezuju da određenim rokovima poduzima mjere i akcije prvenstveno kada je riječ o preventivi, njenom jačanju, davanju koncesija, praćenju funkcioniranja koncesije, stvaranje ujednačenih uvjeta kada je riječ o opremi i nizu drugih stvari koje kroz decentralizirane funkcije ovaj zakon stavlja pred osnivače, koje stavlja pred županije, Grad Zagreb i posebno što je važno to je jačanje uloge doma zdravlja. Domovi zdravlja ne smiju biti i ne smije nam se taj proces dalje … [[Ne razumije se.]] vidim da ga zaustavljamo, da to budu nek je to rijetkost ali toga ima, naprosto mjesto skretnice. U jutro jedni v ambulantu, jedni v laboratorije, drugi specijalistima itd. i do pol dvanaest su neki moji doktori već bili v "Turistu" na kavi. Nije to dobro, a glavarina je bila ista. Onda oni koji su radili su prigovarali, zašto smo svi isti, prema tome treba, rad je mjerljiv i ovdje je rad mjerljiv, treba ga normirati i treba ga adekvatno platiti i pratiti i vjerujem da upravo ovaj zakon otvara to da nije ono samo godina staža je razlika u primanjima jednog u odnosu na drugog doktora, sigurno da je njegov rad, struka, zalaganje mora imati svoje vrednovanje i kroz njegova primanja. I u kom pravcu smo mi kao političari, jer ja sam rekao nisam doktor, ali sigurno je da kada je riječ o zdravlju, o zdravstvu, imamo svi skupa i ulogu slanja poruka da bi ono što dogovorimo kao prava, da pretvorimo kao obveze onih koji pružaju usluge, ali jednako tako da to sutra bude namireno i plaćeno. To je kretanje prema sustavu dopunskog zdravstvenog osiguranja jer da nam je postići ono što je i kolega Kajin rekao, što imaju Slovenci, 96% njih je u sustavu dopunskog zdravstvenog osiguranja, ne bi govorili o participaciji, ne bi govorili o ovim stopama itd. Nek' nam to bude cilj, ali krenimo na način kao što je predloženo. I zato klub HSS-a će glasati za ove zakone.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Prvi gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodin uvaženi zastupnik, potpredsjednik Hrvatskoga sabora Friščić je rekao otprilike, reforma se ne provodi na način da se donose samo zakoni nego da se provodi uživo, da se provodi u praksu. To bi bilo samo djelomično točno, tj. u ovoj situaciji je to duboko netočno i to zbog toga što kada se jedan zakon ovako ozbiljne prirode i ovako ozbiljnog značaja donosi na ovaj način o čemu ću kasnije govoriti, dakle na potpuno nedemokratski način, on je onda pretpostavka da sumnjam da će se moći provoditi na dobar način da bi bila i reforma uspješna. Hvala.
Gospođa zastupnica, potpredsjednica Doma, Željka Antunović. Izvolite.
Potpredsjednik Doma Friščić rekao je, citiram: "da se ovom reformom osigurava i potpuno oslobađanje od malignih bolesti". Malo neprecizno rečeno, ali pretpostavljam da je mislio na sve troškove koje može imati osiguranik u slučaju malignih oboljenja, osiguranik i njegova obitelj. To naprosto nije točno jer je općepoznata stvar da mnogi oboljeli, ne svi ali mnogi oboljeli od malignih bolesti ne mogu iz zdravstvenog osiguranja pokriti ono elementarno, a to je lijek za liječenje. Zbog financijskih restrikcija što u samom zavodu ili u bolnicama postoji samo teoretska mogućnost da se dođe do lijeka, a u praksi to se ne može ostvariti, osim naravno ako nemate nekakvu dobru vezu. Ovo govorim zbog onih bolesnika što možete čitat u novinama i dnevno se javljaju da ne mogu ostvariti to pravo koje je samo teoretsko. I drugo, ispravljam navod o doprinosu HSS ukidanju administrativne takse, jer naime iz ministarstva je rečeno da je administrativna taksa ukinuta zbog toga što nije ostvarila niti jedan cilj pa bi bilo dobro da se dogovorite s ministrom.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Ispravak netočnog navoda.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnik, potpredsjednik Sabora, gospodin Friščić netočno je rekao da će u proračunu biti osigurano 25% više sredstava za zdravstvo. Koliko će biti proračun uopće i koliko će biti osigurano sredstava za zdravstvo izgleda da ne zna nitko u ovoj sabornici. Što se tiče decentralizacije, ističete da se jača ulog županija, zapravo oslabljuje se uloga županija jer nigdje u ovom zakonu nije navedeno na koji način se misle osigurati sredstva za nove funkcije koje se nameću jedinicama lokalne samouprave kada je u pitanju zdravstvo. I govorite o jačanju uloge doma zdravlja. Ovaj zakon zapravo znači daljnje uništavanje doma zdravlja.
Gospodin zastupnik Josip Leko. Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Potpredsjednik Doma, gospodin Friščić je ustvrdio da se zakonom ne uvodi nego da se ukida participacija. Razlog je naveo da je promijenjen naziv i žiroračun, jer da se ne uplaćuje u proračun nego u HZZO. Sa stajališta uplatitelja tako je nebitno da li se račun zove Janko ili Marko. Participacija se uvodi i ona ovim zakonom nije uopće ograničena. Prema tome, to je duboko netočna tvrdnja potpredsjednika Doma. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HSU-HSLS, gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Sigurno bi se svi složili oko jednog pitanja da je reforma zdravstvenog sustava u Hrvatskoj nužna. Ona je nužna bila i jučer, ona je nužna danas i ona će se provoditi sustavno sutra. I nitko od nas koji sjedimo ovdje ne možemo pouzdano reći dal' će sljedeće godine biti jedna, dvije reforme, niti jedna i kako će se to dalje događati u sljedećih pet godina jer je dosta toga danas u ovom trenutku neizvjesno. Ali, tu smo i morat ćemo te izazove i ta iskušenja prihvatiti. Puno smo o ovom predloženom diskutirali sa predstavnicima umirovljeničkih udruga unutar naše stranke sa koalicijskim partnerom i došli do nekih kompromisnih rješenja i nismo zadovoljni, nismo sretni, a tko je sretan i tko je zadovoljan sa svim ovim predloženim, ali negdje se mora podvući crta. Naravno, vrijedno je reći da sustav zdravstva danas je bitno drugačiji nego prije 15, 20 godina, da su prvenstveno razlike u materijalnoj osnovi zdravstva. Sve je manji broj aktivnih osiguranika, a sve veći broj korisnika usluga. Činjenica je da su manja izdvajanja za sustav zdravstva i da su ona smanjivanja sustavno zadnjih desetak godina sa 20% pa na 18, pa na 16%, sada imamo 15% doprinosa na plaće i to je pored ovog drugog porasta nedostatno. Povećava nam se starosna dob, prosječna starosna dob stanovništva, a time i rastu potrebe odnosno povećava se obim zdravstvene zaštite. Svjedoci smo eksplozivnog razvoja tehnologija, dijagnostičkih metoda i postupaka, a sa time i specijalističkih znanja, a time i potreba građana ka tim specijalističkih znanjima. U odnosu na prethodno razdoblje, obiteljski liječnik, onako kako sada stvari stoje, teško da može zadovoljiti 30-tak posto potreba pacijenta. To nije dobro, tu moramo stvari promijeniti. Dok je pred 15-tak godina to bilo između 70 i 80% potreba pacijenta. Dakle, to je bio onaj klasičan Štamparov model na kojem počivaju temelji zdravstva, međutim moderne tehnologije i moderni trendovi mijenjaju ove odnose. Isto tako imamo i svjedoci smo eksplozivnog rasta farmaceutske industrije i dostupnosti informacija o učincima lijekova više nego ikada i svjedoci smo većeg pritiska na upotrebu novih generacija lijekova i korištenje sve više i sve skupljih lijekova. Živimo u vremenu kada je fama u društvu da je lijek svemoguć, da vrlo malo kao osobe, počevši od mene prvoga investiramo u svoje zdravlje i brinemo o svom zdravlju. Sa takvim trendovima opet ponavljam trebalo je do sada, a i sada pronaći nove izvore financiranja zdravstvene zaštite. Trebalo je racionalizirati poslovanje svih subjekata u zdravstvu što se uvijek izbjegavalo, uvije se ide infavore pacijentu, pa ćemo već nekako zakrpati rupe. Trebalo je standardizirati medicinske postupke i odrediti algoritme dijagnostičkih i terapijskih postupaka. Još uvijek čeka na algoritam metadonske terapije, jer smatram da je metadonska terapija na teret svih poreznih obveznika i mora postojati algoritam očekujem ga i u takvom ozračju i takvim potrebama dogodila se rasprava o zdravstvenoj reformi. Upotrijebio sam riječ rasprava, nisam rekao ni javna, a nisam rekao ni prezentacija. Postoje različiti kriteriji i različno poimanje među nama javne rasprave. Kada bih organizirao javnu raspravu, onda bih 6 mjeseci prije napravio paket zakona koji daju jedan okvir, da onaj koji čita može shvatiti sve što se predlaže. Ali ovo daleko više od prezentacije, daleko više od prezentacije. Zato što su se socijalne strukture okupile oko prijedloga, pregovarale, iznosile prijedloge, kontraprijedloge i došlo je do na neki način postavljanja određene ravnoteže i potreba i realnih mogućnosti. Prema tome, ne možemo ocjenjivati ovu raspravu ni sa pozicije izostala je javna rasprava, jer to jednostavno nije točno, a ona je imala dio javnosti, ali niti možemo reći u potpunosti su poštivana pravila javne rasprave. No, bilo je puno truda. To je činjenica, pogotovo ministra, uloženo i njegove ekipe. Da nikoga ne zaboravim. Takav tip rasprave i to je jedno ali sigurno. Krenuo bih redom ovim paketom zakona, kolega Friščić je malo bio proširio temu, raspravljao je i o onom što nije na dnevnom redu. Naime, mi sada u ovom trenutku ne raspravljamo o Zakonu o doprinosima, mi sada raspravljamo o dva zdravstvena zakona i zakonu o dobrovoljnim osiguranjima. Prema tome, želio bih nešto reći o ova tri zakona. Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju kao i Zakon o zdravstvenoj zaštiti kao izmjene i dopune Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u uokviruju jedan prvenstveno novi izvor, više izvora financiranja, ali prvenstveno jedan značajan izvor financiranja, a to je država. Dakle, prvi put u ovim 5 godina što pratim ovo zdravstvo, a i ranije nisam vidio. Prvi puta se sistematiziraju, odnosno specificiraju obveze države. I ja ovo vidim kao korak dalje, iako to u zakonu ne piše. Iako ću to pokušati u ime kluba predložiti kroz jedan zaključak Sabora. Ja vidim ovo dobar put da sutra, dakle kroz godinu dana kako je ministar obećao, žiro račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje izađe iz državne riznice. To je jedini način da učinimo ovaj sustav transparentnim, da znamo kako i za što se ubire i kako i za što se novac troši. Želja mi je također kako je bilo predviđeno u prošlom, dakle sada važećem zakonu, da Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje upravlja zaista skupština osiguranika, jer ima smisla. Ne moramo mi političari uvijek biti suci koji će određivati što je opravdano, što nije opravdano u zdravstvu i koje poteze moramo vući i koja će na kraju biti cijena police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Ja mislim da mi o tome ne moramo odlučivati, a mislim da je Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ipak premalo tijelo koje o tome sada odlučuje. Ali kao prijelazno razdoblje rekao sam ovaj zakon specificira obveze države prema sustavu zdravstva i više nećemo moć govoriti o sanacijama, nego ćemo morati govoriti o ispunjenju ili ne ispunjenju obaveza države prema sustavu zdravstva, što i je jedan kvalitativni iskorak. Isto tako u odnosu na administrativnu pristojbu za koju smo tvrdili svi ili većina nas ovdje da je ustvari učinila to da najsiromašniji plaćaju najvišu zdravstvenu uslugu. Ja tu ne bih povlačio paralelu da smo je ukinuli zbog toga što nije išla na račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, jer tako ni sada participacija neće ići na žiro račun, nego će ići u državni proračun jel. Ali smo tvrdili da administrativna pristojba najviše pogađa one najsiromašnije. Sa participacijama je to izbjegnuto na način da svi oni koji su ili zakonom oslobođeni ili koji potpadaju pod prihodovni cenzus su oslobođeni participacije. Dakle, oni su oslobođeni participacije i ne možemo više tvrditi da participacija najviše pogađa one najsiromašnije. Dakle, radi se o opet kvalitativnom iskoraku zaštite najsiromašnijih. Ono drugo što treba možda malo drugačije govoriti. Da. Ukupna zdravstvena usluga poskupljuje za cijenu police dopunskog zdravstvenog osiguranja, onaj koji nema. Onaj koji ima dakle pod jednakim uvjetima njemu se ništa bitno ne mijenja. Ali onaj koji je nema, da bi se zaštitio od rizika, da bi se zaštitio od rizika koji mu sustav zdravstva donosi, financijskih rizika, potrebno je da po povoljnim uvjetima sklopi policu dopunskog zdravstvenog osiguranja. Ovo se pred građane Hrvatske nameće kao imperativ, kao instrument njihove egzistencijalne zaštite. I to nije privilegija bogatijih članova društva, nego je to čisti instrument njihove zaštite od povećanih troškova zdravstvenog sustava. Jer ako nema policu, morat će sa izuzetkom onih koji su oslobođeni platiti participacije gdje isto je napravljen po korak kvalitetan korak naprijed da su one limitirane po vrhu, da one nisu beskrajno velike. Dakle, one su limitirane sa određenom stopom proračunske osnovice koja je možda 90 i nešto posto proračunske osnovice ili 3 tisuće kuna u ovom trenutku što je najviši iznos participacije Dakle, ovdje imamo i jedan sukob. I umirovljeničke udruge i mi kao partneri u klubu imamo jedan pristup da možda 20% cijene usluge nije najbolji kriterij za određivanje participacije ali možemo ostati pri svom razmišljanju, možemo vidjeti i dakle ne moramo praviti prepreke ovom zakonu, možemo vidjeti kako će se on aplicirati. Mi smo da zaštitimo na neki način svoj stav i dali amandman. Ovisi da li će ga ministarstvo prihvatiti ili neće. Ono što klub HSLS-a i HSU-a drži spornim jest činjenica da se i u primarnu zdravstvenu zaštitu, djelom primarne zdravstvene zaštite da budem precizan uvodi participacija i nama iz principijelnih razloga to ne ide nikako jer mislimo da ulaz u sustav bi trebao biti u potpunosti pokriven obveznim zdravstvenim osiguranjem. No, opet kažem postoji, opet postoji rješenje a rješenje u tom famoznom dopunskom zdravstvenom osiguranju. Izgleda da nas on u financijskom smislu prati kao svrab participacija ali lijek je jedini dopunsko zdravstveno osiguranje protiv te opasnosti. Dakle, ima nešto interesantno u ovom zakonu što bi se moglo protumačiti na različite načine a u zakonu piše da dopunsko zdravstveno osiguranje predviđa i pokrivanje razlike u cijeni lijeka. Vidjet ćemo kada budemo raspravljali odnosno kad budemo vidjeli pravilnik da li to čini ovo dopunsko zdravstveno osiguranje ili se to odnosi na privatno zdravstveno osiguranje da pokriva i razliku u cijeni lijeka. Iako smo u pregovorima razgovarali o tome iako je stalo se na čvrsti stav da se razdvojiti račun odnosno račun Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz riznice, dakle razdvojiti od sustava Državne riznice što je temeljni preduvjet čistih računa u zdravstvu kao što ne nalazimo ni naznake da će u budućnosti skupština upravljati zavodom. Stoga smo dali jedan zaključak i očekujem od predlagača da će jedan zaključak sukladno dogovorima i razgovorima u tom smislu sa rokom od godinu dana prilagođavanja i prihvatiti. Što se tiče Zakona o zdravstvenoj zaštiti ja bih tu bio sretan kad bi se tu liječnici usaglasili oko toga jer zaista nemam namjeru kao političar opće prakse razgovarati o podjeli poslova i organizaciji poslova u zdravstvu i puno bi mi važnije bila suglasnost zdravstvene struke oko toga. Naravno da tu ima malo, možemo diskutirati oko stupnja decentralizacije, oko ovlasti u hitnoj medicinskoj pomoći i što bi bilo bolje i tu mislim da možemo i mi zaista otvorena srca ovaj zakon prihvaćamo i glasat ćemo za njega jer mislim da je on vrlo solidan i da se uz određene korekcije može učiniti vrlo kvalitetnim. E sada, imamo nešto kod dopunskih osiguranja. Kod dopunskih osiguranja. Pardon, kod dobrovoljnih zdravstvenih osiguranja skrećem vam pažnju gospodine ministre na neke moguće sutrašnje probleme. Naime, ovdje u članku 14.b, 14.c i 14.d govorimo najprije o prihodovnim cenzusima pa se unutra ubacuje što je to prihod a isključivo se odnosno u većem dijelu se govori o dohotku. Hoću vam isto tako reći da je moguće da članak 14.d bude u koliziji sa Zakonom o porezu na dohodak zato što Zakon o porezu na dohodak kaže izrijekom da se mirovinski primici iz inozemstva ne smatraju dohotkom a ovdje u članku 14.d to precizno stoji da se i mirovinski primici iz inozemstva smatraju dohotkom pa ja vas samo želim dobronamjerno upozoriti da tu stvar prekontrolirate prije usvajanja ovog zakona. Dalje, o doprinosima u kojima imamo suprotstavljeno stajalište ne zbog toga što je država pokazala senzibilitet u raspodjeli socijalnih tereta, da se ovdje Vlada odnosno ministarstvo držalo sigurno jednog principa da više tereta da onome tko objektivno ima i veće platežne mogućnosti. Kod doprinosa imamo suprotstavljen stav vezano za druge principe a to je ako se u jednom ugledamo u susjednu Sloveniju onda bi se trebali i u drugom ugledati u susjednu Sloveniju. Ako se ugledamo u želji da nam 90% ljudi bude pokriveno dopunskim zdravstvenim osiguranjem onda moramo iščitati iz njihovih zakona da doprinose za umirovljenike plaća država ili na teret proračuna ili na teret posebnog fonda imovine iz kojeg crpi dobit, ali o tom ćemo zakonu još raspravljati, on tek dolazi na dnevni red i ne bi imalo smisla da vas u ovome trenutku time opterećujem. Ono što želim reći je da ovime što piše u zakonima nisu iscrpljene mogućnosti punjenja riznice kroz doprinose odnosno sutra Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Naime, prema dvije godine starijim anketama Hrvatska ima oko 8 milijardi kuna evazije poreza i doprinosa. Hrvatska samo u djelatnosti trgovine ima 50 milijuna pred dvije godine star podatak neregistriranih, neplaćenih radnih sati. To direktno utječe na ubiranje doprinosa za mirovinski sustav, za zdravstveni sustav i poreza. Prema tome, to su još izvori koje ovaj zakon, naravno to treba biti strategije djelovanja Vlade u cjelini, to se ne može ovim zakonom riješiti ali dužnost mi je ovdje ustvrditi da su to rezervni izvori financiranja i mislim da dolazi vrijeme krize a kriza jeste opasnost ali je kriza i nova šansa da razračunamo sa sivom ekonomijom, da i poslodavci kojima smo išli na ruku sve ove godine, barem je Hrvatska država išla na ruku da ih oslobodi tereta da budu konkurentniji da dio toga iz profita i svega onoga što imaju na neki način vrate u sustavu, jer sustav i za njih i za njihove radnike na temelju čega su ostvarili profit pre bitan da bi oni izostali iz sanacije, odnosno iz stabilizacije sustava zdravstva. Dakle, i ono zaključno, klub HSLS-a i HSU-a podržati će ova tri zakona, dakle, glasati će sa željom da se naši zaključci ako su, ako procjenjujete i amandmani usvoje, ali zaključci svakako. Sa time, zaključno želim reći da koliko god mi ovdje bili dobronamjerni nitko ne može dati garancije za uspjeh reforme, jer je to naša trajna obaveza. Hvala.
Hvala. Dva ispravka. Potpredsjednica Doma, gospođa zastupnica Željka Antunović.
Željela bih u stvari ispraviti navod koji je izrekao kolega da je navodno kroz ove prijedloge zakona odnosno kroz pripremu ovih prijedloga zakona postignuta ravnoteža između potreba i realnih mogućnosti. Nažalost upravo suprotno. Ja mislim da predlagatelj ministarstvo, koji je čuo brojne primjedbe i u ovom ali i u prethodnim razdobljima nije uopće se potrudio da iskoristi sve realne mogućnosti prije svega na onu koja se odnosi na racionalizaciju sustava. Nju je doista realno moguće provesti, ali to se ne nudi ovim zakonima. I ja ću odmah reći zašto. Zbog politikanskih interesa i zbog interesa pojedinih zdravstvenih lobija koji na javnim sredstvima za zdravstvenu zaštitu itekako dobro zarađuju. A mislim da kroz ove zakone ministarstvo i dalje podržava, jer ide u korist privatnog a na štetu javnog. Propušteno je isto tako bolje urediti sustav dopunskog osiguranja. Mi već 6 godina imamo dopunsko osiguranje, 6 godina ste nas uvjeravali da je to loše, uvodili ste nekakve administrativne pristojbe, a sada propuštate reći zbog čega ste izgubili tih 6 godina.
Gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, gospodin uvaženi zastupnik Hrelja je otprilike rekao kao da je bila necjelovita javna rasprava, ali da je bila javna rasprava s kojom on baš nije zadovoljan, dakle, bila je stanovita javna rasprava. Nije bilo javne rasprave kakvom ju predviđa demokratsko društvo i to stoga što nije bilo materijala na temelju čega bi se provodila javna rasprava. Nego je bila usmena predaja ministra zdravstva o pojedinim tezama koje je parcijalno iznosio a ticalo se buduće reforme zdravstva ili ih je dograđivao. Hvala.
Klub SDSS-a gospodin zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege. Zdravstvo je osjetljiva oblast, tu ne treba baš dokazivati i mi danas razgovaramo o teškoj temi i zbog toga što ljudi imaju izrazit senzibilizitet kada je zdravstvo u pitanju, pa i prava i obveze koje se stvaraju ili ukidaju u ovoj priči. I postoji stanoviti strah običnog čovjeka što će biti sa zdravstvom, ali iza toga odmah što će biti sa njegovim zdravljem. Svi ovdje osjećamo nešto što je svakako potrebno da je kada je zdravstvo u pitanju potrebno napraviti reformu. I napraviti vjerojatno korjenitu reformu. Ministar je tu nazvao strukturalnom reformom, što god to značilo vjerojatno taj zahvat ima smisla. E sada, ono što mi raspravljajući o ovom pitanju, kao ljudi u Saboru i uopće kao građani moramo priznati, to je zdravstvo je kod nas skupo. Imamo puno čekanja, imamo nagomilani zdravstveni deficit, imamo manjak struke na terenu i to naprosto ne može dalje ovako trajati i mora se nešto učiniti. I slažem se. Mi smo došli, neću govoriti o nekim drugim oblastima ali ovo sada govorimo o zdravstvu, došli smo u fazu kada Hrvatska u zdravstvenom sustavu mora nešto učiniti. Jedna od stvari koja se tu neminovno javlja, mora se dakle, proširiti ovaj mehanizam prikupljanje novaca. Ovdje se i zakoni i uopće danas razgovaramo o tome da treba … [[Govornik se ne razumije.]] zdravstvene osiguranike, mora biti njihov novčani doprinos za zdravstveno osiguranje veći. To je svakako nužno. Nisam dovoljno načisto, zato što prosto ne znam i ostaviti ću da sljedeće vrijeme me pouči u tom pogledu, je li tu dobro važemo financijske obaveze ili ćemo tu morati praviti neke korekcije. Ali ovdje ću spomenuti samo jednu stvar koja je, ajde recimo tako zakonodavno zanimljiva. Mi zakonom uvodimo obvezu doprinosa za one koji imaju manje od 5 tisuća plaću ili mirovinu. Onda smo poslije toga rekli da će proračun platiti tu obvezu. To je u redu. To je kratkoročno u redu, ali ja se sada bojim, nadam se naravno da neće to tako biti, bojim se da za 6 mjeseci budemo radili rebalans proračuna pa ovu obvezu proračunsku skinemo jer smo zakonom utvrdili obvezu pojedinca za taj doprinos. Ja sada malo špekuliram, nadam se da to tako neće ići, jer kada razgovaramo o zdravstvu, čini mi se da smo svi zajedno u ovoj sali dužni i osjećamo potrebu da razgovaramo o ovome sa pojačanom dozom odgovornosti ali prosto zakonodavno gledano, taj doprinos je uveden i on svaki put može pasti na leđa onoga tko je nositelj toga doprinosa. No sada, na ovom mjestu reći ću nekoliko stvari koje svakako u ovoj priči, u ovoj reformi zdravstva ili u ovom pitanju treba podržati s naglaskom da u tim pitanjima ili kroz ta pitanja vidim problem koji nije dovoljno samo naznačiti naslovom reforma. To je dugoročna obveza sustava zdravstva, ministarstva, cijelog društva ako hoćete da tako kažem. E prva stvar u tome je ovaj naglasak na primarnoj zdravstvenoj intervenciji. Ja mislim da je to dobar stav. Govorimo o domu zdravlja, govorimo o primarnoj zdravstvenoj zaštiti u širem smislu. Mi taj segment zdravstvene zaštite nismo do sad dovoljno ojačali naročito na prostorima koji su u svemu deficitarni. I posebno deficitarni u zdravstvu. Nismo ojačali kadrovski, nismo ojačali materijalno i nismo ojačali s ovom gledišta da taj dio zdravstvenog sustava nosi odgovornost za zdravstveno stanje stanovništva na tom prostoru. Vi ste gospodine ministre rekli da se često primarna, dakle liječnik obiteljske medicine dovodi u situaciju ili radi propozicija ili radi svog ponašanja da stvar rješava uputnicom na drugom mjestu. To jeste realna opasnost. Mora se sustav dovesti u pitanje i te ljude dovesti u pitanje da nose odgovornost da to ne valja i da im se to ne isplati. I jedno i drugo to je društveno neodgovorno i to se ne isplati, mora biti povezano. Ali znate, da biste primarnu zdravstvenu zaštitu doveli u situaciju da se tako ponaša mora biti osposobljeno. Ja bih volio da u nekoj narednoj budućnosti mi kao društvo ili sistem zdravstva postigne ovo da zdravstvena ustanova ili jedan sustav zdravstvenih ustanova, recimo kod mene u Kninu bolnica sa onim što pripada od zdravstva za to nosi odgovornost za zdravstveno stanje na tom prostoru. Ne može naravno to fakturirati bez da se stvore uvjeti. Ali to naprosto mora kao atmosfera biti postignuto. Druga stvar koju ovdje želim posebno naglasiti, to je ovo pitanje recimo zdravstvene zaštite na da kažem tako izoliranim prostorima. To su otoci. To su brojni prostori na područjima posebne državne skrbi koji su višestruko izolirani i materijalno i prometno, ponekad i civilizacijski, a posebno zdravstveno. I sad, ne možete tamo napraviti bolnicu jer to je nerazumno. Ali ako imate stručnjaka za zdravstvo i ako mu osigurate dobru, recimo tako telefonsku ili neku drugu vezu sa centrom gdje je struka, onda on vjerojatno može pružiti zdravstvenu zaštitu na taj tzv. mobilni, daljinski, kako god hoćete način mnogo bolje od razine za koju je on sam osobno osposobljen. To naprosto čini mi se veliki dio terena to traži, veliki dio terena ima nuždu za to. I ja pretpostavljam da vi i sami vidite da sustav zdravstva taj model koordinacije mora razviti jer je on nužan i zbog brze intervencije i na kraju će dovesti do ovog da nećete čovjeka voziti puno daleko radi recimo tako manje intervencije, pa ćemo dobiti manji trošak. Ja sam u vašim porukama prepoznao tu namjeru. Ali ja ovo ovdje posebno spominjem zato što je to krupan zalogaj koji treba razriješiti stručno, koji treba razriješiti opskrbom materijalnih uvjeta i koji treba razriješiti vrlo često i u glavama ljudi. Možda čak razriješiti u glavama ljudi na prvom mjestu. Treća stvar koju ovdje želim naglašavati to je ovo pitanje planiranja, dakle planiranja ulaganja ili planiranja izgradnje ne samo u zdravstvu, nego planiranja u društvu u cjelini. Ja ću biti slobodan ovdje reći ovdje u Zagrebu imate buduću sveučilišnu bolnicu i sadašnju rukometnu salu preko puta jedni drugoj. Možemo se naravno sporiti o ocjeni koju ću reći. Ali ja sam vrlo uvjeren da je afirmacija Republike Hrvatske mnogo jača i mnogo korisnija u dobrom funkcioniranju zdravstva ili u većoj kvaliteti zdravlja od dobrog organiziranja rukometnog prvenstva. Ne sporim ni ovo drugo. Ali kad ne može sve ili kad ne može štošta onda racionalni ljudi i racionalna država ili da kažem drukčije odgovorni ljudi u svom planiranju vode o tome računa. Ne treba čak to čini mi se puno izračunavati. Da sad malo budem ciničan kroz ovu metaforu, jel? Poznato je, čini mi se da je bolje kruha i zdravlja, nego kruha i igara. Makar u novinama ovo drugo može biti atraktivnije. Četvrta stvar koju ovdje spominjem to je ovo pitanje, ja o tom ne znam doduše puno, ali sam nazrio da je to problem. To je ovo pitanje utjecaja trgovine, farmaceutske trgovine na liječnike. Ja se ne izjašnjavam o tome koliko su liječnici tome podložni ili podlegli. Ali znam da industrija ove vrste ima interes da liječnike i struku uzme pod svoje da bi cijelu stvar kako bih rekao komercijalno poriktala. Ja vjerujem da tu ima prostora za veću disciplinu, veću disciplinu i stručnu i financijsku ali ako govoreći o atmosferi štošta moramo promijeniti promjenom u vlastitoj glavi. Onda mi se čini da i ovdje treba uvesti neku vrstu reda. I to su ova pitanja koja izazivaju izvjesne strahove da rezultat ovog što želimo dakle drukčije ponašanje u zdravstvu ili kako ste vi rekli reforma zdravstva da u ponečemu ili u ponečemu više ne uspije dakle bojim se da ne uspijemo a nužno je zbog težine teme i zbog odgovornosti koju ovim moramo ponijeti nužno je da uspijemo. Nužno je da uspijemo. E sad posebno ću nešto reći oko ovog, nešto sam spomenuo ali posebno ću reći ove strahove na posebno deficitarnim područjima. Ja to govorim zato što sam iz tog prostora i drugo što odgovaram na neki način za stanje i ljude na tom prostoru. Tu postoji, ja govorim o prostorima koji imaju razvojni deficit, koji imaju socijalni deficit pa na kraju imaju i zdravstveni deficit. Mogao bih još štošta nabrajati ali postoji dakle jedan ukupni društveni deficit na tim prostorima. Do sada prema stanju na tom prostoru nismo se ukupno društveno ponijeli odgovorno. Čini mi se čak i na, da se i u zdravstvu nismo ponijeli ukupno odgovorno. Na ovom primjeru kninske bolnice mi smo imali dvije tri godine lutanje što ćemo s njom? Pa je onda to bila pozicija … [[Govornik se ne razumije.]] ne znam Šibeniku. I ne, ja sad ne govorim o Šibeniku. Govorim, kako bih rekao o problemu koji se tu stvara. I onda nismo znali kako ćemo to razriješiti. Ja bih volio da ovom tezom jačajući zdravstvo recimo tako u prizemlju, jačajući primarnu zdravstvenu zaštitu ili jačajući lokalno cijeli sustav da se ono što je bolnica, ono što ćemo pojačati kod doma zdravlja, ono što ćemo kod svih ljudi koji se bave zdravstvom na tom prostoru postići da budu povezani, da budu odgovorni ali da respektiramo problem tih ljudi koji su i stariji i bolesniji i nemaju novaca i nemaju od čega živjeti i nemaju perspektivu, da na sve to zajedno prestanemo gledati preko zida ili što je još gore preko brda. Nadam se da, da će ovo o čemu danas razgovaramo dakle o promjenama u zdravstvu i ono za što se vi zalažete i zašto pružate garanciju zaista uspjeti. Zahvaljujem.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Reforma koja je pred nama je odraz mogućega. Ona je doživjela svoju transformaciju jednostavno zbog toga jer se događa u vrlo burna vremena pa i 90% rasprava s ove govornice bilo je vezano uz financiranje zdravstvenog sustava iako bi trebali više raspravljati o samoj organizaciji. No očito to je ono što nas sve svrbi. U koja burna vremena provodimo ovu raspravu dat ću primjer zbivanja danas na zagrebačkoj burzi. Prateći «On line Crobex» kad smo počeli raspravu bio je minus 1,7, sada je minus 3,10. U dva i pol sata. Kažu stručnjaci zato što je američki Senat noćas odbio pomoć automobilskoj industriji. Majority lider američkog Senata je rekao: «Bojim se sutra pogledati tržište burze u Europi». I doista se morao bojati jer se dogodio krah na svim financijskim tržištima Europe. Ovo sam rekao samo za uvod zato da vidimo koliko financijska situacija utječe na najveću rashodovnu stavku svakog državnog proračuna ako isključimo mirovine koje se na sličan način financiraju. Pa evo upravo zbog toga se ovakve rasprave vode u svim parlamentima svih europskih zemalja. Svađe su jednako intenzivne, mišljenja su jednako različita. Zašto? Zato jer u kreiranju zdravstvene reforme uvijek treba uzeti u obzir tri ključna elementa. Jedan je socijalna osjetljivost i socijalna sigurnost najprije onih koji su socijalno najugroženiji. Drugo, razvoj zdravstvene struke i mogućnosti koje ona daje. Treće, politički trenutak u kojem se reforma donosi, a on je usko uvijek povezan sa financijskim trenutkom. Dakle sve ovo zajedno utječe na odluke koje donosi, donose mjerodavna tijela i sve je utjecalo i na ovu reformu koju je donijelo ministarstvo. Reforma je dakle ja bih rekao maksimum mogućega u ovom ekonomskom, a kroz njega i političkom trenutku. Dakle kada smo čuli dosta i političkih i financijskih razmišljanja o ovoj reformi ja bih pokušao objasniti što se događa na planu Europe sa zdravstvenim sustavima i gdje je ova reforma u tom kontekstu? Gdje je taj naš kamenčić u europskom mozaiku? Ne zato jer ćemo uskoro postati članovi Europe, ne samo zato. Nadajmo se i vjerujemo u to i radimo sve da to budemo nego i zato što se u Europskoj uniji već počinje praviti program brisanja granica za zdravstvene usluge. Znači mi moramo hoćemo nećemo postati sukladni tom sustavu, ne u najskorije vrijeme ali moramo započeti jer kad se izbrišu granice u kolanju i pacijenata i zdravstvenih djelatnika onda doista moramo imati sustav koji je konkurentan da ne bi naš osiguranik bio zakinut u odnosu na osiguranike drugih europskih zemalja. No u europskim zemljama imaju najmanje koncezus oko toga kako zdravstveni sustav organizirati i s čime ga financirati? I kada gledamo što se u povijesti socijalnih osiguranja dogodilo onda vidimo da smo danas na, možda najvećoj povijesnoj prijelomnici. Samo da podsjetim sve one koji prate taj sustav. Početak socijalnog osiguranja je 19. stoljeće Bismarckov model. U 20. stoljeću se rađa Beveridge model, najtipičniji primjer je Engleska koji se velikim dijelom oslonio na proračun koji je bio široko socijalan i koji je davao izvrsne rezultate. Što se danas događa? Zadnjih nekoliko desetljeća događa se kombinacija Bismarckovog i Beveridge modela. Najprije su počele zemlje OECD-a a zatim i druge. I mi smo uklopljeni u takvu kombinaciju. I taj model koji je prihvatljiv zadnjih 30-tak godina, možda i 40 od većine zemalja ta kombinacija Bismarckovog i Beveridge modela danas doživljava krah iako se nalazi u najvećem broju europskih zemalja. I ako pratite zbivanja u zdravstvenim osiguranjima u Europi, onda ćete vidjeti u zadnjem Health consumer power house izvješću veliki "3P" Bismarck beets Beveridge. Bismarck pobjeđuje Beveridgea. Vraćamo se na 19. stoljeće. Zašto? Zato što je ovaj široko socijalni sustav postao nesposoban zadovoljiti sve uvjete i zahtjeve novog ekonomskog poretka, zato što je nesposoban zadovoljiti zahtjeve moderne medicinske tehnologije. Jednadžba je vrlo jednostavna. Svake godine zdravstvena usluga, govorim prosjek europskih zemalja, naravno i Hrvatske u tome je, zdravstveni sustav je skuplji svake godine 10% do prije 4, 5 godina, a zadnjih 4, 5 godina 12% godišnje jer dolaze nove tehnologije, jer dolaze novi lijekovi. Tko je znao za magnetski rezonator prije 5 godina? Tko si je mogao u Hrvatskoj i misliti da ćemo raditi 60 transplantacija jetre godišnje, pankreasa i tako dalje. Da ne govorim o novim lijekovima, o tzv. pametnim lijekovima čije cijene danas idu do devetocifrenih brojeva po dozi za bolesnike. To je porast od 12% godišnje. Onaj sustav koji se financijski uvjetno rečeno objesio na proračun to ne može pratiti jer proračun ni jedne zemlje ne ide 12% godišnje gore. U dobrim godinama 5, 6, u lošima 2, a u najlošijima vidjeti ćemo i ispod 1%. Dakle, ne može proračun pratiti porast cijena zdravstvene usluge. I to je zvono za uzbunu koje zvoni u svim zemljama Europske unije, nećemo reći Amerike jer je to sasvim drugačiji sustav i neusporediv je sa europskim sustavima i sada imamo situaciju kada se provodi pilot projekt u 12 zemalja Europske unije. počeo je 2005. baš zbog ovog strašnog nesrazmjera između porasta cijene zdravstvene usluge i mogućnosti proračuna, porasta proračuna. Taj pilot projekt u 12 zemalja se provodi pod monitoringom stručnjaka i nema još zaključnog mišljenja, ali ipak su se već dogovorili da je povratak na Bismarckov model sve očitiji. Zašto? Jer on uključuje konkurenciju. Konkurencija rađa kvalitetu. On uključuje ne jedno, nego nekoliko zdravstvenih osiguranja. Govorim o viziji, za Hrvatsku dalekoj viziji, za druge zemlje ne baš tako dalekoj. Taj Bismarckov model koji sada opet u toj kombinaciji uzima veći zalogaj potpuno izjednačava pristup profitnim i neprofitnim zdravstvenim institucijama. Što je preduvjet toga? Da cijena zdravstvene usluge ima tržišnu vrijednost. To znači da moj zahvat za koji 2, 2,5 sata stojim u sterilnim uvjetima ne bude plaćen 80 kuna, koliko mi je sada, nego da bude plaćen barem onoliko koliko je to u Njemačkoj, Švedskoj ili nekoj drugoj europskoj zemlji, znači otprilike 400 puta više jer je to njegova realna tržišna cijena, jer su tu materijalni troškovi, jer je tu uključena cijena učenja i sve ono što čini cijenu jedne usluge. Dakle, to je konačni cilj europskog sustava, izjednačiti pristup profitnim i neprofitnim davateljima medicinskih usluga. I mi hoćemo, nećemo moramo se polako usmjeravati u tom cilju. Ono što bih rekao da to usmjeravanje ne ophodno mora biti vrlo obazrivo, postupno korak po korak da ne bi ugrozili one koji ne bi mogli svojim primanjima pratiti takvu dinamiku, ili koji boluju od težih bolesti zbog kojih su njihovi izdaci veći. Što smo mi u Hrvatskoj učinili, hajde u ovih zadnjih 18 godina? Lutali smo iz jedne u drugu krajnost, ali su isto tako lutali i drugi. Često smo učili na iskustvima drugih, ali nekad smo učili i na svojima. Kaže poslovica "Pametan uči na iskustvima drugih.". Zato treba široko otvoriti oči i uši i pratiti izvješća reformi zdravstvenih sustava u Europi, ali ne onda kada su napravljeni, nego nakon 3, 5 i više godina da vidimo rezultate. Mi smo lutali jer smo počeli sa reformama devedesete, naslijedili smo 113 izazova, 113 samostalnih institucija financijskih, napravili smo državni model osiguranja, izdvojili smo ga iz riznice, pa smo ga vraćali u riznicu. Sad ga opet hoćemo izdvojiti. Financiramo sustav iz doprinosa. Zašto je izmišljen doprinos? Zato da vam bude odvojeno financiranje od državne riznice. Mi smo zadržali doprinos, a sustav metnuli u riznicu. Koja je razlika onda između onog sustava koji je financiran iz poreza i ovoga koji je iz doprinosa kad se nalazimo u sustavu državne riznice? Takav sustav u svijetu ne postoji. Što se tiče prilagodbe novim financijskim uvjetima, sve zemlje su uvele da jedan od načina pokrivanja cijene zdravstvene usluge i visine proračuna jednim dijelom se pokriva plaćanjem u kešu, u gotovini. To se u stručnim krugovima i doslovno zove plaćanje "from the pocket", iz džepa. To bi bila naša participacija. I s njom smo lutali. Prvo smo ju uveli, pa smo ju ukinuli. Ukidanje 5 kuna po receptu je dovelo do porasta od 25% potrošnje lijekova, a zdravstveni pokazatelji su naravno ostali nepromijenjeni. 25% lijekova, to je milijarda kuna godišnje. Niti za promil se nije poboljšalo pobol ili pomor u Hrvatskoj. Naravno, farmaceutska industrija to je iskoristila i zgrabila svoj zalogaj. Sada smo participaciju pokrili dopunskim osiguranjem. Europa pozna dopunsko osiguranje kao taj jedan mali tržišni segment, dakle on je u privatnim rukama, on radi profitno. On ne smije pokriti više od 15% troškova, 85% mora biti socijalno. Mi smo i tu participaciju iz socijalne osjetljivosti uklopili opet u državno dopunsko osiguranje. Dakle, opet nam jamči država i za taj dio sustava. I to je ono što je socijalno osjetljivo i u ovakvoj gospodarskoj budućnosti kakva je neposredna pred nama, jedino socijalno prihvatljivo i zato je za pozdraviti. No, ta naša lutanja su dovele do nekih neželjenih posljedica. Samo neke da spomenem. Jedina smo zemlja u Europi u kojoj bolnica prihod ima 99,9% iz državnog proračuna i zato taj državni proračun to ne može pokriti, jedina u Europi. Jedina u kojoj bolovanje u cijelosti ide, onih prvih 42 dana iz poslodavca, kasnije iz izvora državnog proračuna i zbog toga imamo 110 tisuća radnih dana bolovanja, pardon, 110 milijuna radnih dana bolovanja godišnje. Jedina smo zemlja u kojoj postoji godišnje 3 milijuna specijalističko-konzilijarnih pregleda, a da se participacija ne plaća po tržišnom, nego po paušalnom principu. 50, 80 kuna je već zadnjih 7, 8 godina. Sve ovo što sam rekao su lutanja. Ta lutanja nisu posljedica neznanja ili nepraćenja nego različitih stavova oko usklađenja svih ovih problema o kojima sam rekao. Ali najveća dilema koja postoji u financiranju zdravstva i koju nitko nije riješio, to je što je to socijalno u zdravstvu. Ako ja moram platiti 20% participacije za neku uslugu, da li je socijalnije da to za mene plati država ili je socijalnije da ja to platim iz svog džepa. Sada bi tu u anketi 99% rekli socijalnije je da plati država. Današnji stručnjaci kažu ne, upravo je to manje socijalno. Jer zbog toga će opterećenje državnog proračuna biti tako veliko da će opteretiti plaće, povećati troškove rada, povećati cijenu proizvoda, učiniti ga nekonkurentnim, nemogućnost prodaje, smanjenje radnih mjesta. Kažu danas ti stručnjaci, ja ih samo citiram, a na svakom je da sam prosuđuje, da je puno socijalnije platiti 5 ili 10% iz džepa, jer na taj način se može smanjiti doprinos, može se smanjiti porez, smanjiti cijena rada, konkurentni proizvod bolje prodati, otvoriti više radnih mjesta. Dakle čak i u tome ne postoji suglasje, odnosno postoje različita mišljenja. U ovom prijedlogu koji su pred nama, u ovoj reorganizaciji sustava opredijelili smo se da to plaća država bez obzira što je dopunsko osiguranje ono je pod državnom kapom i država za nju jamči. U ovoj fazi je jedino prihvatljivo, ali postavljam pitanje ako se nastavi svjetska kriza, na koji rok. Drugo pitanje da li plaćati zdravstveni sustav iz doprinosa ili iz poreza, pitanje koje također danas ima odgovor. Ako ga plaćaš iz poreza, onda iz poreza, dakle iz državnog proračuna plaćaš i troškove. Ako ga plaćaš iz doprinosa onda ga odvoji od Državne riznice i napravi kao što je kolega Hrelja rekao, samostalno osiguranje. Mi smo i tu pobrkali lončiće pa imamo doprinos, ali ne za samostalni sustav osiguranja nego za sustav koji je u riznici, dakle opet pod državnom kapom. Dakle i tu nas čeka raščišćavanje i konačna odluka u doglednoj budućnosti što učiniti. Ono što je najveći problem to je sve ove elemente dovesti u sklad bez obzira na koji način, rezultat mora biti samo jedan, što više razina zdravstvene zaštite i što dostupnija i u tim ekstremima ja bih rekao ova reforma je pronašla sigurno najblaži put, ali jedini koji je u ovom trenutku usklađen sa postojećim gospodarskim kretanjima. No da ne bih govorio sad samo o financiranju, ipak treba reći nešto i o strukturnim reformama, iako kada gledamo realno i one su povezane sa financiranjem i sa svim ovim problemima koje sam ovdje spomenuo. Primjerice kažu sada da je strukturno bolji onaj sustav koji je više financiran iz poreza nego iz doprinosa, onaj koji je više obješen na državu. To je tzv. meksički model. Zašto? Porez je novac koji je prošao kroz proizvodnju, on je plaćen na napravljeni proizvod. Znači to je novac koji je proizašao iz stvaranja viška vrijednosti. Doprinos se uzima prije nego što je novac ušao u opticaj da bi stvorio nešto jer se doprinos daje odmah na izvoru, porez se daje nakon prodaje ili već kako u kojoj zemlji je riješeno. Pa se smatra da je racionalnije usmjeriti financiranje iz proračuna kroz poreze negoli kroz doprinose. Prigovor tom modelu je da je to racionalnije gospodarski, ali nije dobro kada država gospodari sa sustavom jer onda nema, govorim sa zdravstvenim sustavom jer onda nema konkurencije, a ako nema konkurencije nema kvalitete. Ovakva predavanja držimo naravno širom svijeta, slušamo iskustva drugih i koji jedini zaključak možemo reći, nema jedinstvenog modela, jedini model koji je prihvatljiv je taj da moramo osluškivati i s povećalom gledati što rade drugi, gledati i učiniti na njihovim pogreškama kako bi što manje učili na vlastitim. Ovaj prijedlog ja mislim da je jedan kompromis svih tih zahtjeva i zato se on proteže i na strukturnu reformu. Što se tiče strukturne reforme ja bih evo ovdje pohvalio nekoliko najvažnijih stvari, već je bilo rečeno, to je temelj na primarnoj zdravstvenoj zaštiti koja ovim nesumnjivo jača. Da li će biti još boljih promjena? Hoće. Koncesija je bolja od zakupa, ali do sada nismo imali Zakon o koncesiji pa ga nismo mogli tako ni definirati, morali smo vući zakup 15 godina što nije dobro rješenje bilo, ali je bilo bolje od onog prijašnjeg, to pokazuju svi zdravstveni pokazatelji. Decentralizacija, da 20% sredstava se decentralizira financijskih prema županijama i to je apsolutno veliki iskorak nakon onog prvog iskoraka Vlade prethodne, koalicijske Vlade koja je izdvojila decentralizirana sredstva za županije, za obnovu opreme i za održavanje te opreme. Ono što je važno, to je težište na prevenciji i ovdje su kolege isto sa lijeve strane dvorane rekli kako ćete pacijenta privući, to je najveće pitanje. Mi smo ovdje imali svi preventivni besplatni pregled, odaziv je ispod 50%. Napravili smo besplatnu mamografiju, odaziv je nevjerojatno nizak. Znači moramo uz preventivne mjere u primarnoj, provesti ono što se zove promocija zdravlja, edukacija preko svih medija, kroz sve institucije. Pozdravljam Hrvatski zavod za hitnu medicinu jer je nelogično i neprirodno da hitna medicina bude isključivo u organizaciji primarne zdravstvene zaštite, čitaj doma zdravlja, jedna vertikala koja će se stvoriti od Hrvatskog zavoda prema županijskim zavodima, a financirana iz posebnog projekta Vijeća Europe sigurno će skratiti vrijeme dolaska, sigurno će povećati edukaciju jer podvlačim i edukacija je uključena u te zavode i sigurno će dovesti do puno kvalitetnije hitne medicinske pomoći. I posljednja ali ne na kraju, zakon promiče kvalitetu, kvaliteta zdravstvene usluge to je bitka koju još nismo dobili iako smo ju regulirali brojnim zakonima, osnovana je i agencija. Evo ovdje je i jedan od ljudi koji osmišlja, kolega Bagarić, Agencija za kvalitetu zdravstvenih usluga. Ovaj zakon nameće jednu za mene posebno važnu stvar. U svakoj ustanovi osniva se povjerenstvo za kvalitetu i to povjerenstvo mora uvesti evidenciju liječničkih pogrešaka. Mi smo do sada morali prijavljivati, mi liječnici morali smo prijavljivati nuspojavu na lijek, a moju komplikaciju koju sam napravio nigdje nitko nije zabilježio. Sada se uvađa registracija tih nuspojava po kojima će odlučivati tko je kakav liječnik i koja ustanova je dobra, koja loša i na kraju pacijent će na temelju toga vršiti i svoj izbor ustanove liječnika. Da zaključim, tri zakona koji predstavljaju reformu, jesu hrabri, jesu pozitivni iskorak, može ih se kritizirati kao i svaku drugu varijantu, ali bolje od ovoga u ovom trenutku siguran sam da nije bilo moguće i zato predlažemo prihvaćamo i usvajanje ove reforme. Hvala.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Gvozden Flego.
Kolega Hebrang je bio kazao da se što se tiče zdravstvenog … [[Govornik se ne čuje zbog najave.]] vraćamo u 19. stoljeće da bi potom opet demantirao da je zapravo stopa porasta cijene usluga u zdravstvu 12% što je u 19. stoljeću dakle stopa rasta ili stopa pada od 12% bila gotovo nezamisliva. Što se tiče povratka u 19. stoljeće, ja bih zamolio da kolega Hebrang to riješi sa svojom strankom koja dosta konzistentno radi na tome ili sa svojom Vladom. Ovaj dio sabornice sigurno to ne prihvaća, nego zapravo teži u 21. stoljeće na nešto drugačiji način. Drugo, molio bih da se ne dobacuje iz klupe, to je dosta nepristojno.
Da, ali, nije zastupnik Hebrang govorio da se Hrvatska vraća u 19. stoljeće nego nešto sasvim drugo. Ja sam vrlo pažljivo slušao.
Ja sam to i citirao.
To nije govorio.
Potom…
Ispravljate nepostojeći navod.
Ja sam ga citirao onako kako je kolega Hebrang rekao, uvažavajući kontekst. Potom je, ako budete mogli, bit ću vam zahvalan. Potom da zapravo je Bismarck onaj kojem se treba prikloniti jer Bismarck uvodi konkurenciju. Bismarck s obzirom na svoju gvozdenu šaku, ja mislim da ne bi trebao biti spominjan u konkurenciji…
Molim vas, kolega, to je vaše razmišljanje i procjena.
Ja ispravljam netočni navod.
Komentar, to nije ispravak netočnog navoda.
Nego šta bi to bilo?
To je vaš komentar. Procjena, vrijednosni sud o Bismarckovu modelu u zdravstvu.
Ali kolega Hebrang je isto iznosio vrijednosne sudove.
Ne. On može govoriti vrijednosne sudove, ima pravo na to govoriti, on je govorio u ime kluba.
Ja imam pravo to ispravljati.
Ali ne možete ispravljati vrijednosni sud kroz institut ispravka netočnog navoda. Hvala.
Ja mislim da vrijednosni sud mogu ispraviti drugim vrijednosnim sudom.
Ne može. Ne možete vrijednosni sud ispraviti. Ispravak netočnog navoda znači ispravljanje činjenične tvrdnje. Hvala lijepo. Drugi ispravak, gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ja nemam ambiciju ispravljati vrijednosne sudove. Osvrnut ću se samo na jednu rečenicu. Dakle, u završnome osvrtu gospodin Hebrang je rekao da ovaj zakon predstavlja, ovaj paket zakona predstavlja pozitivan iskorak sa stanovišta dostupnosti i kvalitete zdravstvene zaštite na hrvatskim otocima. To sasvim sigurno nije pozitivan iskorak jer se ukida obaveza županija za osnivanje doma zdravlja i na otocima bili su u prethodnom zakonu i ostavlja se samo mogućnost, to je svakako korak unazad i nažalost nije pozitivan iskorak. Hvala.
Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Predstavnici Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, jesmo mi u 21. stoljeću, nadam se da nitko neće ispravit ovaj navod i govorimo o reformi zdravstvenog sustava, međutim evo od '90. godine ja sam u zdravstvu, zapravo reforma nije niti prestajala. I osobno mislim da se ne radi o nekakvim posebnim novitetima, novostima u zdravstvenom sustavu koje predlaže ovaj zakon pa da će naglo i preko noći se situacija i kvaliteta tog zdravstvenog sustava popraviti. Međutim, moram kazati da sam ja osobno, to je i moja struka, ali ovih 18 godina ponosan na zdravstveni sustav, ponosan na djelatnike u zdravstvenom sustavu počev od onog, neka mi oprosti, najnižeg ranga možda nosača u bolnici, administratora, medicinskih sestara, liječnika, specijalista itd. Dakle, ponosan jer ti ljudi su radili u izuzetno teškim uvjetima. I danas rade u teškim uvjetima i ja vas uvjeravam i ne morate se složit sa mnom, ali ja ću kazati da je to moje mišljenje, dakle imam pravo na svoje mišljenje i ja bih molio da mi ne ispravljate krivi navod, jer ne govorim o činjenici. Govorim o svom mišljenju da zdravstveni sustav i kvaliteta današnja zdravstvenog sustava da u najvećoj mjeri može zahvaliti upravo struci, upravo etici, upravo humanosti svih tih ljudi koji jesu u zdravstvenom sustavu, entuzijazmu, izuzetno velikom entuzijazmu. Ja ne govorim samo o svojim kolegama liječnicima nego o svim zdravstvenim djelatnicima. Nema tog novca koji može osigurati država pa ni Hrvatska koja je potrebna zdravstvenom sustavu, da bi osigurali onu kvalitetu i onu razinu koju i sami želimo. Toga novca nema i taj novac se ne može osigurati. Ali, u sadašnjim uvjetima u kojima mi radimo dakako da će morati i nužno je mijenjati plavu knjigu, nužno je mijenjati standarde, ali znate što je nužno? Pa nužno je cijene mijenjati. Pa mi poslujemo u zdravstvenom sustavu na način koji ne da nije tržišni nego, dopustite mi za ovom govornicom, sramotni. Pa nije to što su cijene takve, to nije političko pitanje. Bilo koja Vlada, a i bilo je prigode u ovih 18 godina, pa nije donosila tržišne cijene, nije za moj rad kirurga najbanalniju, 'ajmo kazat, operaciju slijepog crijeva, bila je po 100 kuna. Ne znam sad točno koliko je, nije se to puno promijenilo. Pa zar operaciju slijepog crijeva treba naplatiti 100 kuna, zar to netko misli da je tržna cijena i zar iz te cijene operacije trebate podmiriti koliko ih u ekipi? U ekipi radi deset ljudi. To se ne može platiti, to se mora podmiriti iz nekih drugih izvora, a to je vrlo teško. Možemo mi imati proračun duplo veći nego sada, ali upravo ta razlika, ta cijena koštanja jer mi aparaturu i instrumentarij kirurški, kardiovaskularni, za potrebe specijalista, internista, za fizikalnu pa mi to nabavljamo na svjetskom tržištu. Mi imamo vrhunsku tehnologiju, naravno ne onoliko koliko bi željeli. Ne onoliko koliko bi bilo potrebno da imamo kvalitetu i visoku razinu, zaista visoku razinu zdravstvene skrbi da kažemo svaki pacijent je pokriven. Nema liste čekanja. To je nemoguće. Odnekud se dakle moraju naći sredstva da bi se pokrile silne dubioze. Kad kažem silne dubioze, onda mislim na ove sanacije zdravstva koje su bile obilježja svih Vlada do sada. Dakle, uvijek je Vlada bila ta neovisno tko je obnašao vlast na državnoj razini koja je pokrivala troškove u zdravstvu s vremena na vrijeme, ali je to s vremena na vrijeme bilo često. 19 sanacija, čini mi se da je 19, 19 sanacija u zdravstvu. 19 sanacija u zdravstvu je do sada bilo. Negdje preko 10 milijardi kuna. Dakle mi smo svjesno, kao i ovdje ja ne vjerujem svom kolegi i ministru Milinoviću. Mislim da on jako dobro zna da ćemo mi možda temeljem svih ovih zakona koje danas donesemo, sasvim sigurno opet imati i morati sanirati to zdravstvo. Ne u ovoj mjeri u kolikoj je sada. U ovom trenutku ja vjerujem da su rađeni matematički proračuni i da će iduća godina 2010. uspjeti pokriti, ali za tri godine napredovati će tehnologija, uređaji će se amortizirati. Mi ćemo ponovno morati nabavljati i aparaturu, a oprostite i cijena rada liječnika nije na onoj razini na kojoj bi trebala biti. Samo ću vam jedan primjer, jedna digresija. Ali je ovaj primjer, odnosi se na sve zdravstvene djelatnike. Ja osobno mislim, ja sam kirurg po struci i supspecijalista traumatolog. Završio sam i magisterij i doktorat i docenta sam predavač na Medicinskom fakultetu. No, moje radno mjesto na kirurgiji u Osječkoj bolnici vrednovano je sa koeficijentom 2,27. i ja mislim da je posao kirurga daleko odgovorniji i zahtjeva daleko više ne samo odgovornosti, nego i vremena. Nego dužnost koju sada trenutačno obnašam zastupnika u Hrvatskom saboru. Znate kolika je razlika? To je moje osobno mišljenje. Razlika je više nego dvostruko. Plaća zastupnika u Hrvatskom saboru je 5,27, a plaća kirurga je 2,27, a ja tvrdim, odnosno bolje rečeno da me ne ispravljate. Moje osobno mišljenje je da ja kao kirurg obavljam daleko odgovorniji posao, barem tako osjećam, nego što je to ovdje u Hrvatskom saboru kao zastupnik Hrvatskog sabora. No, ja vjerujem da će biti i različitih mišljenja. Ali samo u ovom djelu, u ovom djelu hoću ukazati na činjenicu koliki je kakve su plaće u hrvatskom zdravstvu. No, klub HDSSB-a ne misli da su ovi prijedlozi zakona savršeni. Imamo zamjerku isto kao govornici prije mene. Da je zakon stigao u saborsku proceduru, zakoni, prijedlozi zakona, u zadnji trenutak. Međutim ne bih se složio sa određenim brojem kolega koji su kazali da nije bilo rasprave. I ja i moji kolege i bilo je poziva itekako sa raznoraznih strana. Hrvatski zbor komora, Liječnička komora, pa je bilo organizirane rasprave po gradovima, pa isto tako i u medijima je bilo dosta govora i dosta rasprava upravo o prijedlozima ova tri zakona. Ali imam zamjerku na to što su upravo ovi zakoni, jer ih smatram da su izuzetno važni, izuzetno ozbiljni, što su uvršteni u dnevni red Sabora po hitnoj proceduri i što nisu išla u dva čitanja. Mislim da je trebalo osigurati i ranije dovoljno vremena jer se radi o izuzetno važnim zakonima za zdravstvo i osigurati više vremena zastupnicima u Hrvatskom saboru, da temeljem dva čitanja u Hrvatskom saboru moguće se ispravi, doradi određene stvari i u smislu i ka cilju poboljšanja i jednog, i drugog, i trećeg zakona. Dopustite mi da se samo dam primjedbe na određene stvari koje se tiču bitnih elemenata koje se provlače kroz ovaj prijedlog zakona. Bilo je puno govora o plaćanju glavarine. 60 naprema 40%. Dakle, mislim ali čuli smo i od predlagatelja za ovom govornicom, da se neće ići na tako drastične mjere, mijenjanje sustava plaćanja. Bilo bi jako dobro kada bi u narednoj godini, a možda i dvije, radi prilagodbe taj sustav išao na način da to bude 90% glavarine, a onaj ostali dio 10. dakle, 10 za zaradu. Zašto? Pa nemaju svi tisuću 700 osiguranika, netko ima i tisuću 300 osiguranika. I ova stimulacija kada bi to bilo 40% postavlja se pitanje dali bi oni sa malim brojem osiguranika kao što je to pojava primjerice na otocima mogli uopće zaraditi tih 40%. A osim toga je pitanje koje se evo sada postavlja, ali i kroz prijedlog, da se upravo u tim krajevima gdje nema dovoljno broja osiguranika, odrede i određene beneficije, odnosno stimulacije za ove liječnike koji rade u tim krajevima. Dakle, pitanje je isto tako kako će na ovakav način i ovakvim načinom rada biti motivirani timovi koji sada rade pri domovima zdravlja i kako će se odraziti kolektivni ugovor koji oni imaju, odnosno drugih propisa. Naime, jamči se plaća kolektivnim ugovorima i medicinskoj sestri, odnosno timu, a sa druge strane mislim da je nedovoljno jasno riješeno to pitanje, kako zapravo uskladiti taj kolektivni ugovor sa ovom činjenicom da se glavarina plaća i ja vjerujem da će to biti 90%, onih 10% treba dodatno zaraditi raznoraznim intervencijama. Već sam govorio nešto o plavoj knjizi i ja vjerujem da bi to zaista, da će to biti i ključni dio, jedan od ključnih dijelova reforme, dakle redefinirati plavu knjigu a posebno se u plavoj knjizi osvrnuti na postojeće cijene jer cijene koje se sada nalaze i koje plaća HZZO zaista su minimalne ali isto tako i različite u odnosu na pojedine intervencije. Različite u smislu vrijednosti same cijene mislim da je u velikom broju slučajeva cijena usluge neusklađena sa njenom stvarnom vrijednošću. Dom zdravlja je prema prijedlogu zakona temeljni nositelj primarne zdravstvene skrbi. Međutim, mislim da je ostala malo nejasna uloga domova zdravlja vezano za preventivnu zdravstvenu zaštitu i ova decentralizacijska sredstva koja za te namjene ministarstvo predviđa da će odvojiti u ovom preventivnom dijelu, o oko 435 milijuna kuna se radilo koliko je ovdje rečeno pa mislim da ipak malo i u dijelu zakona treba pojasniti ovu preventivnu djelatnost domova zdravlja i posebno način i metodologiju osiguranja sredstava za te namjene. Rečeno je i to tako i stoji da je poželjan odnos primarne i specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite 3:1 u korist primarne zdravstvene zaštite. Prema statistikama 60% lijekova i oko 50% dijagnostičkih pretraga liječnici primarne zdravstvene zaštite propisuju temeljem indikacije specijalista, s tim da se 30% nalaza nikada ne podigne a 80% bolovanja je rezultat ne zato što ga je propisao liječnik obiteljske medicine nego zato što je on dan temeljem preporuke i indikacije specijaliste odnosno specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite. U tom dijelu mislim da i mi specijalisti trebamo preuzeti svoj dio odgovornosti da li će se ovaj problem riješiti na način da se možda ustroje dvije vrste uputnica za preglede i za mišljenje kad se upućuje specijalisti u konzilijarnu zdravstvenu zaštitu odnosno za dijagnostičke postupke ili će se možda riješiti što mi se čini logično s obzirom da specijalista i svi liječnici imaju svoj identifikacijski broj pa putem identifikacijskog broja dakle s obzirom da je informatizacija u tijeku dovesti do toga da točno znamo tko je propisao i koji liječnik bolovanje odnosno da ne zavodimo bolovanje samo prema liječniku obiteljske medicine. Ono što on kroz bolovanje ocijeni i indicira u redu, ali ono što je indicirao specijalist u konzilijarnoj zdravstvenoj zaštiti mislim da treba evidentirati kroz bolovanje specijalista odnosno kroz bolovanje specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite. Htio bih samo upozoriti na probleme vezano za sustav financiranja javnog zdravstva, odnosi se na konkretan slučaj za mikro-biološke usluge Zavoda za javno zdravstvo postoji limit. Taj limit ima i Zavod za javno zdravstvo Osječko-baranjske županije. No, što se dogodi? Dogodi se da se ovaj limit koji je određen da se on ispuni dva mjeseca prije završetka poslovne godine i onda sve ono što se fakturira preko limita, primjerice Zavod za javno zdravstvo Osječko-baranjske županije za 2007. godinu fakturirao je milijun i 350 tisuća kuna sa PDV-om za 2007. godinu, s obzirom na limit da je taj iznos bio preko limita ovaj iznos Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje platio nije. Zavod za javno zdravstvo je pored ove usluge i pored faktura koje su vraćene platio PDV. Prema tome, ovaj iznos od milijun i 350 tisuća kuna direktno Zavod za javno zdravstvo do dana današnjeg naplatio nije. Mislim da je problem i u ostalim zavodima, županijskim zavodima za javno zdravstvo pa evo predlažem da se u tom dijelu isto tako povede računa i da se ovo ne ponavlja odnosno da se na zakonski ili neki drugi način od strane Ministarstva zdravstva riješi. Tu je i problem plaćanja PDV-a za onaj zdravstveni dio koji se obavlja u Zavodu za javno zdravstvo, mislim da nema smisla plaćati PDV. No, vidim da mi istječe vrijeme. Želim na kraju zaključiti da će klub HDSSB-a i nadam se da će i predlagatelj uvažiti primjedbe koje su iznesene. Dakle, klub HDSSB-a će podržati sva tri zakonska prijedloga nemajući iluzija da oni daju konačna rješenja i nezamjenjiva rješenja koja zapravo su trajna ali mislimo isto tako u ovom trenutku da s obzirom na suglasnost Gospodarsko-socijalnog vijeća, s obzirom na provedenu raspravu i s obzirom na stanje koje imamo u zdravstvenom sustavu i 3 milijarde i 700 milijuna kuna gubitka da ova tri zakona prihvatiti treba, mi ćemo za te zakone dići ruku ali isto tako očekujemo da se ova reforma nastavi i očekujemo da Ministarstvo zdravstva pritisne Vladu i pritisne ministra financija i da se ministar financija pobrine kako osigurati sredstva za ono što ovdje u Hrvatskom saboru zaključimo da je razina kvalitete zdravstvene zaštite. Hvala.
Hvala. Jedan ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, cijenjeni kolege i kolegice. Ja bih samo imao jedno vezano oko konstatacije kolege Šišljagića da se on ne bi složio da nije bilo javne rasprave. Javna rasprava da je provedena tada bi nam ministar uz ovaj materijal koji smo dobili iznio i rezultate te javne rasprave, ne samo koliko je bilo prezentacija, koliko je ljudi sudjelovalo nego na primjer bi nam rekao da li su doktori obiteljske medicine podržali ovu reformu, da li su bile primjedbe te i te ili je nešto bilo obratno. Na kraju ipak mislim da je to samo bila jednosmjerna informacija a ne javna rasprava. Hvala.
Vi tvrdite da je to netočna tvrdnja? Povreda Poslovnika zastupnik Vladimir Šišljagić.
Evo, gospodine potpredsjedniče, radi se o tome da to nije ispravak netočnog navoda, ja nisam uopće iznosio činjenice i tvrdio ne nije bilo javne rasprave, ja sam vam napomenuo da po mom mišljenju je provedena rasprava i to je provedena i u medijima i u velikim gradovima i to je činjenica. Dakle, o ovome se govori već gotovo sigurno preko 2 mjeseca, na razno raznim skupovima, u Hrvatskoj liječničkoj komori, u Hrvatskom liječničkom zboru, u bolnicama, preko medija, o tome sam govorio da moje mišljenje se moglo i sudjelovati u raspravi i imati uvida, ali isto tako sam kazao da je ovaj materijal kasno došao u Hrvatski sabor, kada govorimo o zastupnicima i onima koji odlučuju.
Ministar zdravstva i socijalne skrbi, Darko Milinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, ipak smo došli do cilja, počeli smo raspravljati o reformi zdravstvenog sustava uistinu sa argumentima i sa razine struke i izuzetno mi je drago zbog toga. Ali moram odgovoriti, ja ne znam je li svi parametri što podrazumijeva javna rasprava, jesu li oni utkani u ovu raspravu, ja sam je nazvao javna rasprava u dva mjeseca, ali da li netko smatra u ovom Visokom domu da bi socijalni partneri, sindikati prihvatili ovaj prijedlog zakona da nije provedena široka javna rasprava. Ja sam o postavljam to pitanje. Jesu li svi parametri po nekakvim znanstvenim principima utkani u tu javnu raspravu, ja uistinu ne znam. Ja sam bio na otvorenom i nakon 4 ili 5 godina otvoreni su telefoni u emisiji "Otvoreno", na HTVU-. Bio sam na 10 radio postaja gdje su, ja sam tražio da isključivo razgovaram samo sa onima koji se jave u tu emisiju. Ali ne možete pobiti pa gotovo ja ne znam je li u zadnjih 10-ak godina jedna tema imala veću raspravu od ove. Nisam u uvodu imao kada, nisam imao vremena spomenuti, netko je rekao reformu hitne medicinske pomoći. Evo, danas Vlada zasjeda, ja sam ovdje, tamo je državni tajnik i donosimo zakon o potvrđivanju ugovora o zajmu Međunarodne banke za obnovu i razvoj u 18,1 milijun eura. Čini se kreće u reformu hitne medicinske pomoći, ukupni projekt je na razini 40 milijuna eura i on će trajati između 3 do 5 godina. Radi čega? Radi ujednačavanje standarda. Danas imamo hitnu medicinsku pomoć na tri nivoa, četiri ustanove u velikim gradovima, hitne medicinske pomoći, onda u domovima zdravlja kroz hitne službe i kroz pripravnost obiteljskih, timova obiteljske medicine, negdje 500 timova provodi tu hitnu medicinsku pomoć. I na ovaj način želimo ujednačiti standarde a oni su sada neujednačeni. Ovi koji su u velikim gradovima ustanove hitne medicinske pomoći imaju te standarde, puno bolje reći ćemo nego što mi imamo na području od posebne državne skrbi. Kolega Šišljagić vi ste spomenuli otoke i područja od posebne državne skrbi, naravno da smo o tome posebno vodili pažnju, pa evo i nakon razgovara nas dva kada smo imali da to već postoji i posebni indeksi zaštite, rekao bih onih koji ne mogu imati 1700 pacijenata ili koji imaju ispod toga nivoa odnosno broja od 1700 pacijenata. Plava knjiga, ja sam rekao 1. 1. iduće godine, slažem se sa svime onim što ste rekli oko cijene usluge u zdravstvu, plava knjiga postaje prošlost, DT sustav je sustav novog plaćanja a ja bih rekao i vrednovanja rada i u svim razinama zdravstvene zaštite. Već samo nekoliko riječi oko nejasnoća oko glavarina koje smo govorili da je, ako govorimo da će biti 60% na kraju jednog razdoblja prijelaznog, nismo mislili da će to biti od današnjih 100% glavarina, 60% će se ugovarati sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. A obiteljska medicina će 20% ugovarati sa domovima zdravlja a to su do sada ugovarali sa HZZO, dakle, imati će dva ugovora, jedan sa domom zdravlja jedan sa HZZO. Ovih 20% koje će ugovarati sa domom zdravlja, to su do sada ugovarali sa HZZO i na taj su način bili plaćeni za kućne posjete, preventivne preglede, kontinuitet zdravstvene zaštite i za patronažu. Dakle, možemo reći ako ćemo to preoblikovati da će 80% ostati fiksno a 20% cijena puta usluga i, ja sam, zašto sam rekao da je to jedan prijelazni period, ne može cijena puta usluga po sadašnjem nivou cijene zdravstvene usluge u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Ono što ćemo reći i od 1. 1. neće se više dešavati, ili ajde, nemojte me uzeti za riječ 1. 1., ali početkom godine neće se morati dešavati da pacijent u primarnoj zdravstvenoj zaštiti dođe u primarnu zdravstvenu zaštitu i kaže, tvoj doktor radi sutra ujutro i ne može sada obaviti svoj pregled. Dakle, pacijent ako dođe popodne i ako nema njegovog liječnika morati će ovaj drugi kao što ću i ja koji sam do podne, moći, morati uzeti vašeg pacijenta. Dakle, idemo, oprezno. Zašto oprezno? Zato da ne bi napravili odjednom velike promjene u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ali ugovorni subjekt za liječnika primarne zdravstvene zaštite biti će, dakle, osim Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje to je 60%, 20% sa domovima zdravlja, dakle, možemo reći da je 80% zapravo te glavarine fiksno, samo su uvjeti ugovaranja nešto drugačiji. Ako govorimo o javnoj raspravi i o nekim anketama. Evo nakon prve javne rasprave, onog nultog dana što sam rekao, pred 1500 ljudi, ali to je struka bila. Evo ovako, prva javna rasprava, ovdje u HYPO centru mislim da je bilo 1500 ljudi, bili su pozvani svi župani, svi pročelnici za zdravstvo, svi dožupani koji su zaduženi za zdravstvo, sve komore u zdravstvu, primarna zdravstvena zaštita, svi ravnatelji domova zdravlja i svi ravnatelji bolnica. I ja sam inzistirao nakon te prve javne rasprave, nakon moje prezentacije prijedloga reforme zdravstvenog sustava da se učini jedna anketa i podijeljena je, ti listići, anketni listići su podijeljeni tijekom moje rasprave i evo reći ću vam rezultate. Sa 4 i 5, ocijenilo je od njih 1500 sa 4 i 5 ocijenilo je 65%, ljudi koji su bili tamo, to nije bio stranački skup. Još jednom napominjem, svi župani, svi dožupani za zdravstvo, svi pročelnici grada Zagreba, svi ravnatelji domova zdravlja, svi ravnatelji bolnica i primarne zdravstvene zaštite s ocjenom dobar 22%, sa ocjenom 2 i 1 13%. To su ankete naravno koje su provedene nakon te, prvog dana javne, htio sam zapravo s ovom, i poslije toga nismo provodili ankete nakon, evo tisuću i pol ljudi je bilo u Splitu. Nismo provodili tu anketu. Ali htio sam nakon te prve prezentacije a ona je izazvala određeni šok u hrvatskoj javnosti, htio sam zapravo i sebe provjeriti što ljudi misle kada u neposrednom kontaktu čuju što je to reforma zdravstvenog sustava i evo iščitao sam vam podatke kako su to bili nakon te prve ankete. Bolovanja. Ja sam rekao problem sigurno dvije milijarde i 300 milijuna kuna. Od toga pola državni proračun, pola poslodavci plaćaju bolovanje u Republici Hrvatskoj. Slažem se i ne smijemo dopustiti zajedničkim naporom da sav teret bude na odgovornosti doktora primarne zdravstvene zaštite. Već sada imamo sustav kojim pratimo koji su to liječnici specijalisti koji propisuju i sugeriraju bolovanja? Uistinu ne smijemo primarce staviti u poziciju da ja kao ginekolog preporučim xy osobi, pacijentu da mu da bolovanje i onda primarna zdravstvena zaštita: E ne. Pratimo dakle i sada koji specijalisti i na koji način preporučavaju ta bolovanja da bi zajedničku odgovornost podnesli i sekundarna zdravstvena zaštita i primarna zdravstvena zaštita kako ne bi primarnu zdravstvenu zaštitu stavljali u podređeni položaj. Evo hvala lijepa.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodin ministar je rekao da mu se ne može osporiti da je provedena javna rasprava. Je, provedena je stanovita kako je rekao potpredsjednik Friščić javna rasprava na način kako ste ju vi organizirali a ona je organizirana na način da ste vi osobno imali određene, u pravilu pred televizijom i drugdje usmene teze o kojima se tada raspravljalo. A nije bilo ovog materijala koji sada ovdje pred sobom imamo zadnjih 4 dana uz državni proračun kada smo bili potpuno blokirani tim prvim poslom da se nismo mogli ni pogledati ove materijale. Dakle ti materijali koji su trebali biti na javnoj sceni sad su došli i sad ih moramo danas odmah raspraviti i usvojiti. O tome je riječ gospodine ministre. Hvala.
I gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre rekli ste da će zapravo dovesti do ujednačavanja standarda reforma hitne pomoći međutim ne bih rekla da bi to, da bi tako bilo jer kad se spominje hitna medicinska pomoć onda niti jedne riječi nema spomena o hitnoj stomatološkoj pomoći. I upravo radi specifičnosti odnosno potrebno je zapravo osigurati sredstva i definirati način provođenja hitne stomatološke pomoći. I ako mogu još jedno? Mogu li? [[Upadica: A što ispravljate?]] Pa ispravljam isto, gospodin ministar je rekao da «plava knjiga» se više neće upotrebljavati. Međutim pitam se po kojoj će onda, da li će se po «plavoj knjizi» još uvijek ostaviti ona košarica odnosno glavarina u stomatologiji. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Pa evo puno smo razgovarali o tome je li bila javna rasprava, nije? Ja znam da u nekakvoj teoriji komunikacije postoji monolog, dijalog i rasprava. Pa sad sami ocijenite što je bilo ovo sve što se događalo do dolaska paketa zdravstvenih zakona u ovu sabornicu pri čemu ne mogu još jedanput ne naglasiti da je paket zdravstvenih zakona poslan u recimo krovnu instituciju svih liječnika Liječničku komoru sa naznakom da su dužni u roku od 48 sati dostaviti svoje primjedbe što je u najmanju ruku neozbiljno. Kad govorimo o reformi hrvatskog zdravstva ona je poprimila mitske razmjere. To je mit koji se prenosi s koljena na koljeno još od Vlahušića, svih ministara pa je tako mit i ovom dijelu o čemu je govorio aktualni ministar Milinović a on je u mitske razmjere pretvorio i svoju reformu koju je također prenosio usmenom predajom opet s koljena na koljeno. Kaže se da je ova reforma strukturna, da ona nije financijska. Evo ja bih vas pozvao u Ministarstvo zdravstva da se ugledate na primjeru Ministarstva pravosuđa koje je kod izrade akcijskog plana navelo 195 mjera koje treba provesti kako bi borba s korupcijom bila uspješnija nego što je do sada. Navedite i vi 195 mjera u toj svojoj reformi pa da onda vidimo koliko je tih 195 mjera reformski, strukturalno, a koliko je financijski? Mislim da ćete se iznenaditi. SDP polazi od toga da je zdravstvo dio za koji odgovara cijela Vlada. Zato sam ja kada je imenovana ova Vlada rekao da bi bilo puno bolje da imamo ministra zdravlja. Kada su Englezi radili svoju reformu onda su pokazali da je sav sustav zdravstva bio zadužen za 30% promjena koje su trebale unaprijediti zdravlje a ostalo je bilo podijeljeno na ostale sektore. Tako bi se i kod nas pokazalo. I Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo obrazovanja, Ministarstvo regionalnog razvoja, svako od njih ima svoju odgovornost kako unaprijediti zdravlje u Hrvatskoj. A kako naša Vlada luta što se vidi u proračunu za kojeg uopće ne znamo kakav će biti onda je jasno da se luta i u traženju rješenja za reformu, nazovimo je tako, reformu zdravstva. Čuli smo da, od profesora Hebranga s čim se ja apsolutno slažem dakle da troškovi zdravstva u svijetu rastu po stopi od 10 do 12% zbog starenja populacije, zbog napretka tehnologije, zbog novih lijekova pri čemu razbijmo jednom famu o lijekovima u Hrvatskoj. Cijena lijekova u Hrvatskoj određuje se po pravilniku i iznosi 75% cijene referentnih zemalja, a to su u pravilu Italija, Francuska i Španjolska. Prema tome nisu lijekovi razlog teškoća koje hrvatsko zdravstvo ima. Razlog je što smo mi unazad 5 godina stalno skrivali dugove u zdravstvu. Skrivali smo ih na način da su se dugovi gomilali jer se nije vršilo redovito plaćanje. I dug u godinu dana je u pravilu iznosio dvije milijarde. I to se provlačilo iz godine u godinu. I kada smo to mi ukazali kod donošenja proračuna za 2008. da je dug u hrvatskom zdravstvu 4 milijarde, dvije aktualne i dvije koje stižu na naplatu prozivani smo katastrofičarima. I izgubila se još jedna godina. Da se tog trenutka krenulo u pravu reformu onda bi danas ovdje vjerojatno mogli razgovarati o dosezima reforme koja bi trebala biti provedena do kraja ovog mandata. Mi se zalažemo za solidarnu, sveobuhvatno svima dostupno zdravstvo. Tvrdi se da to ova reforma rješava i da su dugovanja koja su sanirana u bolnicama već omogućila da svim građanima u Hrvatskoj lijekovi budu jednako dostupni što nije točno. Ja imam nažalost tužno pismo čovjeka koji je prodao sve da bi sebi omogućio lijek kojeg uzima, evo uzima ga pune dvije godine od 17.11.2006. do 4.11.2008. Potrošio je za taj lijek 283 tisuće kuna. Nažalost čak je i državi morao platiti PDV 55 tisuća kuna. Pa zar bar taj PDV država ne može vratiti tom čovjeku koji je prodao vikendicu i zemljište da bi sebi kupio lijek koji po svim smjernicama Europskih udruženja onkoloških bolesnika i liječnika je lijek kojeg treba dobiti i on je sad sve rasprodao, više nema novaca, više ne može ga kupiti. A živi dvije godine, a bilo je rečeno da neće dočekati 6 mjeseci. To je to koliko su nam lijekovi svima dostupni. Čuli smo tri podatka od ministra zdravstva. Na slajdu je pisalo da fond skupih lijekova druge godine će dobiti 400 milijuna. U proračunu koji smo dobili pisalo je 610 milijuna, a on je danas rekao 510 milijuna. Pa kako da razgovaramo kad imamo 3 različite brojke o recimo ključnom segmentu dostupnosti lijekova za najteže pacijente u Hrvatskoj. Prava reforma mora krenuti od doma zdravlja. Ovo što se predlaže u domu zdravlja sa koncesijama koje pitanje je koliko su usklađene sa Zakonom o koncesijama zapravo srozava dom zdravlja do dalje i pitanje je u kojoj mjeri se može govoriti o Štamparovu konceptu. Štamparov koncept ima 10 principa. Neću vas zamarati sa njima. Pozivam gospodu iz Ministarstva zdravstva da pročitaju tih 10 principa i da vide koliko su oni usklađeni s onim o čemu je govorio Štampar. Na žalost, ova reforma doktora Milinovića je jedino u funkciji opstanka aktualnog sustava, ne u funkciji reorganizacije zdravstvenog sustava. I što će se dogoditi. Za godinu dana biti ćemo opet gdje smo i sada. Sa novim dugovima ništa se neće riješiti. Ono što me posebno zabrinjava je dodatno opterećivanje područnih i regionalnih jedinica samouprave gdje im se nameću vrlo velike ovlasti, vrlo velike obveze kroz zakon članak 4., članak 9., članak 14., a zapravo nigdje nisu osigurana sredstva jer ovo što ministar govori decentraliziranim sredstvima za preventivne programe pa to je kap u moru potreba koje imaju jedinice lokalne samouprave. Evo, ja sam bio jedno vrijeme u Upravnom vijeću Hitne pomoći gdje zbog zakonskih obveza sredstva koja dobiva od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje prisiljavaju Ustanovu za hitnu medicinsku pomoć Rijeka na poslove s gubitkom. Taj gubitak mora nadoknaditi osnivač tj. Županija primorsko-goranska koja nije kriva što je takvim zakonskim okvirima, što je s takvim kolektivnim ugovorima Ustanova za hitnu medicinsku pomoć prisiljena na poslovanje s gubitkom i onda se u članku 56. navodi, dakle ako je gubitak, ako obavljaju djelatnosti iz zdravstvene ustanove, nastane gubitak, taj gubitak pokriva osnivač, a osnivač nije za to kriv. To ne može biti tako. Posebno je zabrinjavajuće da u toj maloj sumi novaca koje Ministarstvo zdravstva ima zapravo ti se novci ne troše, ne troše se sa figom u džepu, da se onda na tajnoj sjednici bez da Sabor išta zna o tome preraspodijele. Tako su se sredstva za unapređenje zdravstvene zaštite na otocima sa 15 milijuna srezala na 8 milijuna kuna. Vjerojatno su tu nestali negdje oni heliodromi koji su virtualni za rješavanje problema zdravstvene zaštite na otocima. Tragično je da u proračunu koji je opet virtualan, jer ne znamo koje su brojke stvarne, ali vjerojatno će biti samo gore za zdravstvo od onih koje su predložene. Recimo prevencija karcinoma dojke za 30% su srezana sredstva. Zar je to borba za preventivne programe kojima smo se hvalili od kad smo donijeli programe unapređenja zdravstvene zaštite u ovoj našoj nazovi reformi. Postoji čitav niz drugih nelogičnosti u predloženom zakonu što samo pokazuje koliko je rađen na brzinu. Zašto smo morali toliko brzati sa ovim zakonom. Zašto se nije provela zaista kvalitetna rasprava tako da bi onda i …/Govornik se isključio i ponovno uključio./… dijelovima. Podnijet ću amandmane. Ali još jedanput želim ukazati na potrebu da se drugačije riješi decentralizacija u smislu fiskalne decentralizacije jedinica lokalne samouprave. U članku 27. praktično se poistovjećuje ginekolog i primalja što je apsolutno nedopustivo obzirom na njihovu edukaciju vezano onda za praćenje malignih bolesti, liječenje bolesti, vođenje poroda. U članku 70. se navodi i 71. da se obavezno osnivaju povjerenstva za lijekove i za kvalitetu. Recimo što će jednoj zdravstvenoj njezi u kući povjerenstvo za lijekove. Kako da ga ona uopće ima? Na taj način, stavak 76. Po ovom stavku praktično u Zagrebu ne može ni postojati jedan dom zdravlja, a kamoli tri ili četiri, pa molim vas da malo provjerite navode koji su navedeni. Dom zdravlja, u potpunosti je izbačena zaštita mentalnog zdravlja, dom zdravlja. Gdje je van bolničko liječenje? U Zavodu za javno zdravstvo ipak prije svega preventiva, a van bolničko liječenje koje bi trebalo omogućiti ovisnicima ne samo metodonsku terapiju, nego i neke nove terapije upravo bi u domu zdravlja bilo najbliže. Ustanove, pa nestalo vam je ljekarnička ustanova. Iza članka 80. nigdje nema ljekarničke ustanove. Poznato je da je ljekarništvo dio primarne zdravstvene zaštite. Zar ste izbacili to iz primarne zdravstvene zaštite? I na koncu još jedanput želim naglasiti da ovakvim modelom koncesije, ovakvim modelom vezanim za jedinice lokalne samouprave bitno se ugrožava postojanje doma zdravlja i na neki način uništava temelj Štamparovog koncepta koji bi morao omogućiti i svima nama solidarnu, sveobuhvatnu i svima jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu.
Hvala. Tri ispravka i jedna replika. Prva gospođa zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega, očito niste vi čitali ova tri zakona. Prvo, netočno je da naša Vlada luta. U kojem vremenu vi živite? Ova Vlada ne luta, jer je ova reforma ovisi upravo o ekonomskim uvjetima kako u našoj zemlji tako i vani, a svjedoci smo globalne krize i promjene koje se dešavaju iz dana u dan. Nije točno da su lijekovi nedostupni. Pa vi ste kolega liječnik. U svakoj bolnici postoji povjerenstvo za lijekove. Skraćena je lista čekanja sa tri mjeseca na dva tjedna kod nabave tih lijekova. Ja ne znam o kojem vi primjeru govorite, ali o njemu bi svakako trebalo raspravljati jedno stručno povjerenstvo za lijekove.
Hvala. Gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, bilo je više netočnih navoda. Ja ću ispraviti. Citirat ću najprije što je gospodin uvaženi zastupnik Jovanović rekao. Kaže, domovi zdravlja sad im se srozava još više. Zaista mislim da onda niste čitali materijale. Upravo ova nova reforma domove zdravlja vraća na onu poziciju koja je potrebna u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, da oni budu nosioci, organizatori svih preventivnih akcija i što će biti po ovoj novoj reformi. Isto tako, hitna medicinska pomoć koja ide u reformu po ovom novom zakonu koju ćemo usvojiti u Saboru, pa udruga liječnika u hitnoj medicinskoj pomoći. Udruga hitne medicinske pomoći u hrvatskoj tražila je u reformu upravo da na ovaj način ide i ne proizvode gubitke. Uglavnom su oni najdohodovniji dio svih domova zdravlja u Hrvatskoj. To je netočan navod. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa kolega Strikić je ispravio ovaj navod kolege Jovanovića da se dom zdravlja srozava do dna. Ja želim samo dodati u tom dijelu. Naravno da on mora osigurati i dostupnost i kontinuiranost, ali želim podsjetiti samo na ovom mjestu, da je bar sa vaše lijeve strane izuzetno puno puta čak i na onoj konferenciji za tisak bilo zazivano od doma zdravlja i mislim da ovim dijelom se dom zdravlja afirmira i da će on doći do svog punog izražaja. Hvala lijepo.
Replika, gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Jovanović je spomenuo interventne heliodrome na otocima, ja bih htio podržati vaše zalaganje za bolje stanje heliodroma na otocima, tim više što je prema izvješću županijskog ureda za zdravstvo Splitsko-dalmatinske županije od 24 heliodroma na otocima Splitsko dalmatinske županije, 2 na kopnu, 1 na otoku Lastovu koji je u drugoj županiji. čak 17 njih nije sada u stanju kako bi trebalo i na njima se ne mobu obavljati letovi, posebno ne noću. Htio bih također reći da postojanje interventne hitne medicinske pomoći putem helikoptera, dakle zračnim putem u mnogo čemu poboljšava dostupnost zdravstvene zaštite na otocima, iako se relativno rijetko koristi, ti letovi su medijski uvijek popraćeni, a još su više popraćeni ukoliko se ne mogu dogoditi zbog loših vremenskih uvjeta. No međutim, veći problem je to što u dvije županijske bolnice na području dvije najjužnije županije heliodrom je pored bolnice, nisu adekvatno napravljeni. Danas u Slobodnoj Dalmaciji piše da bolesnici koji se prevoze u opću bolnicu u Dubrovniku ustvari slijeću na Čilipe i moraju još 25 kilometara se voziti do opće bolnice, dok bolesnici koji slijeću pored Kliničke bolnice Firule u Splitu također imaju problema sa slijetanjem zbog građevinskih radova na obližnjim zgradama. Tako da se dogodi da helikopter zbog naravno strujanja zraka kojeg proizvodi da se materijal sa tih građevina da se završi u nečijoj glavi. A što se tiče proračunske strane, evo zadnja rečenica gospodine potpredsjedniče, vjerojatno nisu predviđena zato što postoje veliki broj imovinsko-pravnih problema kao na otoku Mljetu pa se oni ne mogu završiti, a nažalost nisu još, spašavanje ljudskih života još nije u ovoj razini državnog interesa kao golf igrališta da se mogu izvlaštenje napraviti, pa zbog toga možda nisu sredstva predviđena. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa, kolega Bauk ovo što vi govorite upravo je na tragu onog s početka moje rasprave da za zdravlje, a recimo zdravlje otočana je u pitanju nije odgovorno samo Ministarstvo zdravstva, nego Ministarstvo prometa, ministarstvo veza, Ministarstvo regionalnog razvoja koje je trebalo riješiti problem heliodroma, a očito ga nije riješilo i pitanje je kada će biti riješeno vidljivo je iz sredstava u ovom proračunu da je to opet jedna virtualna priča. A što se tiče hitne pomoći koja je dio svega ovoga, pa najbolje pokazuje članak 213. u kojem uopće nije naveden Pravilnik o vanbolničkoj hitnoj medicinskoj pomoći koji bi trebao nastaviti vrijediti do rješavanja novih propisa u skladu sa člankom 211.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. S obzirom da su klubovi zastupnika za raspravu imali po 20 minuta nama samačkima barem 12,5 tolerirajte zbog objedinjene rasprave. Hvala. Ministar reče sindikati su podržali reformu, poslodavačke udruge su podržale, udruge umirovljenika su podržale, Vlada predlaže. Sad tu postoji još jedna kategorija, a to su osiguranici jer raspravljamo o Zakonu o osiguranju i mi ćemo očito u Parlamentu trebati arbitrirati između onih koji su podržali, onih koji se protive, koji se predlažu želeći vjerovati u najboljoj nadi da će zapravo vrijeme pokazati da li reforma daje učinke kao što su obrazloženi ili ne. Nadalje, podržavam ovo što je ministar najavio da se zalaže da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ide van iz državne riznice, ali ne samo Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, nego mislim da bi i mirovinski zavod trebao izaći van iz državne riznice i da HZZO tretira ono što je, kao što se i zove, osiguranje. To nije fond, nego osiguranje. I ovaj prijedlog za mene, ja bih ga podržao, ali nažalost nema ministra ako bi on prihvatio i izborio se za moj prijedlog financiranja zdravstva u 2009. godini. Prema državnom proračunu kojega smo imali na čitanje s naslova doprinosa planira se ubrati 19 milijardi 774 milijuna kuna. Planirani rashodi su 25 milijardi 206 milijuna. Ponavljam, 19 milijardi 700 je doprinosa. 3 i pol milijarde kuna prihoda od trošarina na duhan neka ide direktno u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. To je 23 milijarde 200. Neka ministar Šuker po onom članku 95. ili 3. isplati Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje preko 2 milijarde osiguranja osoba koje stječu pravo na zdravstveno osiguranje temeljem zakona. To je 25 milijardi 700. Ponavljam da je Ministarstvo financija uskratilo HZZO za više od 2 milijarde kuna sredstava zdravstvenog osiguranja temeljem Zakona o zdravstvenom osiguranju koje ide na teret državnog proračuna i još je negdje oko milijarda kuna nenaplaćenih doprinosa od pravnih subjekata u Republici Hrvatskoj bilo krajem prošle godine i to je 26 milijardi kuna. I želim vjerovati da tih 26 milijardi doista bi bilo dostatno za provedbu ovoga programa. Nadalje, mislim da postoje stavke koje bi trebale izaći s rashodovne strane Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje jer nisu zdravstvena zaštita. Samo ću nabrojati 3, naknada za novorođenu djecu. To je Državni fond za pronatalitetnu politiku, a ne Zavod za zdravstveno osiguranje. Pomoć u slučaju smrti. To je socijalna kategorija i nema što raditi u zdravstvenom osiguranju, u Zavodu za zdravstvenom osiguranju. I osiguranici na teret državnog proračuna koji su definirani člankom 6. ovog zakona opet bi ovdje izdvojio samo 3 kategorije. Poljoprivrednici iz točke 7. Probajte napraviti reviziju područnim uredima hrvatskog zavoda, reviziju iz osoba iz točke 7. članka 6., naći ćete unutra najmanje 10% pokojnika i najmanje 15% ljudi koji su na popisu, a u Hrvatskoj nemaju prebivalište ili nisu prisutni više od 15 godina. jer se revizija tog popisa nikada nije radila, osim kad sam to naredio 2003. u svom područnom uredu. Točka 8. svećenici i drugi vjerski službenici koji nemaju zdravstveno po osnovi rada. A zašto oni ne bi imali zdravstveno osiguranje po osnovi rada? Zašto oni ne bi imali zdravstveno osiguranje po osnovi rada? Posebice zbog toga što Hrvatska sa većinom upisanih vjerskih zajednica ima ugovore o financiranju. I 12., nezaposlene osobe s prebivalištem na teritoriju Republike Hrvatske ili stranci. Lažni stanovnici Republike Hrvatske koji prebivalište u Hrvatskoj, a pogledajte dalje članak 63., oni su na teret državnog proračuna, imaju prijavljena prebivališta ne bi li stjecali određene benifikacije iz zdravstvenog, mirovinskog i socijalnog osiguranja. Ako samo tu inventuru napravite i uštedite milijun kuna u jednoj godini, svake godine će ta ušteda biti sve veća i veća. Dakle zalažem se da sve ono što nije zdravstveno osiguranje ode van iz Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i da ono ide izvan riznice. Članak 16. nabraja koja prava osiguranici stječu iz obaveznog zdravstvenog osiguranja i koliko iznosi minimalna participacija za koje usluge pa će primjerice laboratorijski pregledi se plaćati 15 kuna, specijalistička 25, specijalistička dijagnostika 50, ortopedska 50, konzilijarna 25, dan BO u bolnici 100, odnosno maksimirano je na 2.997,00 kuna za iduću proračunsku godinu. Međutim da bi procijenili stvarni sadržaj košarice iz obvezatnog zdravstvenog osiguranja, ovaj zakon nije dostatan. Jer gospodine ministre vi znate da će prava košarica biti poznata onda kada Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje donese novi pravilnik o pravima i načinu ostvarenja tih prava i sada vas molim da odgovorne u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje kao resorni ministar natjerate i prisilite, da upravo tu informaciju temeljem zaključka Hrvatskoga sabora od 14. ožujka ove godine koji je zadužio HZZO da svojim osiguranicima nakon radikalnih promjena kao što je ova reforma u obliku vodiča u pisanom obliku putem područnih ureda i primarne zdravstvene zaštite učini dostupnim što većem broju jer je pravo na informiranje, a posebice kada osiguranici znaju svoja prava jedan od načina kako spriječiti i korupciju i mito u zdravstvu, nepotrebne liste čekanja i sve ono negativnoga što se u zdravstvu dešava. Dakle neću vrednovati ovu košaricu samo na temelju ovoga dok god Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ne objavi novi pravilnik o pravima i načinu ostvarenja. S obzirom da nisam dobio bonus u vremenu, što se koncesija tiče, županijskih koncesija u primarnoj, pogledajte članak 9., 40. i 41. spominjete riječ da će odluku koncesije donašati županijsko poglavarstvo. Svibanj, mislim uskladite to sada odmah. I završavam s prijedlogom, jer ministra na početku rasprave nije bilo. Gospodine ministre glasat ću za ovaj zakon pod uvjetom ako prihvatite i provedete moj prijedlog modela financiranja zdravstva za ovu godinu. Doprinosi 19 milijardi 744, čitam iz proračuna. Rashodi 25 milijardi, 3,5 milijarde trošarina iz duhana direktno vama. 2,5 milijarde otprilike ministar Šuker vam duguje po članku 95. ili 3, za osove osigurane na teret državnog proračuna koje trebaju sjest u riznicu HZZO-a i milijardu kuna nenaplaćenih zdravstvenih doprinosa od poduzeća, potpisani prolongati, odgode i sve one cirkusarije, to vam je 26 milijardi moj prijedlog da imate za iduću godinu 2009. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Stjepan Kundić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ministre, suradnici iz Ministarstva zdravstva. Na početku svoje rasprave, budući da dolazim iz primarne zdravstvene zaštite, usuđujem se reći čak da je ovo za mene osobno jedan povijesni dan u zdravstvu u razvoju i kroz ovu reformu Republike Hrvatske. Drugo što bih rekao na početku to je da kroz sve ove članke, sva tri zakona ističe se pojedinac, pacijent, čovjek kao najvažniji faktor u zdravstvu sa jednim holističkim pristupom prema pacijentu, ali se i od njega istovremeno traži odgovornost i to je vrlo dobro. Što se tiče rješenja s kojima se ovim zakonskim prijedlogom treba osigurati, postoji četiri takva, a zadani ciljevi sustava zdravstva sastoje se u sljedećem: Prvo, planiranje zdravstvenih kapaciteta, određivanje mreže javne zdravstvene službe. Naime mrežom javne zdravstvene službe određuje se za područje Republike Hrvatske, odnosno jedinice područne regionalne samouprave potreban broj zdravstvenih ustanova te privatnih zdravstvenih radnika s kojima Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje sklapa ugovor o provođenju zdravstvene zaštite, a plan te zdravstvene zaštite uvažava zdravstveno stanje, broj, dobnu i socijalnu strukturu stanovništva. Zatim jednake uvjete, odnosno mogućnosti za korištenje zdravstvenih usluga. Nadalje, potreban opseg pojedine zdravstvene djelatnosti. Sljedeće, stupanj urbanizacije područja, prometne povezanosti, specifičnosti naseljenosti te dostupnosti na demografskim ugroženim područjima osobito na otocima. Nadalje, utjecaj okoliša na zdravlje stanovništva i zadnje bih rekao tu pod tim planom, gospodarske mogućnosti. Pod dva bih rekao ono što su već mnogi ponovili, jačanje primarne zdravstvene zaštite kao osnovnog elementa integrirane zdravstvene skrbi. Znači prema predloženom zakonu dom zdravlja je temeljni nositelj zdravstvene zaštite na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti koji mora osigurati ostvarenje načela sveobuhvatnosti, cjelovitog pristupa primarne zdravstvene zaštite, te načela dostupnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite na svome području. Predloženim rješenjima nastoji se postići repoziciniranje doma zdravlja u cilju da se pružanje zdravstvene skrbi prvenstveno orijentira na kurativu, usmjeri u većoj mjeri na očuvanje i unapređenje zdravlja i prevenciju bolesti. Tu je vrlo važna i grupna privatna praksa i daje poseban značaj u njezinom jačanju. Sukladno reformom zacrtanom u opredjeljenju za decentralizacijom ovlasti, organiziranosti i obveza u obavljanju zdravstvene djelatnosti te time i jačanjem pozicije jedinica područne (regionalne) samouprave na području zdravstva prema predloženom zakonskom rješenju koncesiju za obavljanje javne zdravstvene službe privatnim zdravstvenim radnicima te zdravstvenim ustanovama na temelju definirane mreže javne zdravstvene službe daje županija, odnosno Grad Zagreb. Predloženi zakon sadrži i posebne odredbe vezane uz Ugovor o koncesiji. On obavezno treba sadržavati odredbe o vrsti zdravstvene djelatnosti koja će se obavljati na osnovi koncesije, zatim opsegu obavljanja javne službe, početku korištenja koncesije i o davanju koncesija na rok od 10 godina te o naknadi za koncesiju. Pod tri bi rekao nešto o decentralizaciji ovlasti, organiziranosti i obveze u obavljanju zdravstvene djelatnosti. Naime želi se postići cilj da primarna zdravstvena zaštita na decentraliziran način surađuje sa svim čimbenicima zdravstvene zajednice. U cilju ostvarivanja prava, obveza, zadaća i ciljeva na području zdravstvene zaštite na svom području, jedinica područne samouprave prema predloženom zakonu osniva Savjet za zdravlje. Sastav Savjeta za zdravlje treba omogućiti sudjelovanje predstavnika lokalne samouprave strukovnih udruženja, udruga za zaštitu prava pacijenata te sindikata i poslodavaca u zdravstvu u planiranju i u evaluaciji zdravstvene zaštite na području jedinice područne samouprave. Radi ostvarivanja zadaća Savjet za zdravlje daje mišljenje na prijedlog plana zdravstvene zaštite za područje jedinice područne samouprave te predložene mjere za ostvarivanje dostupnosti kvalitete zdravstvene zaštite u jedinici područne samouprave. I pod 4, reorganizacija hitne medicinske pomoći o kojoj smo danas dosta čuli. Znači, uz osnivanje Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu, zakonom se u okviru utvrđenih poslova i zadaća jedinica područne i regionalne samouprave, predviđa i osnivanje županijskih zavoda za hitnu medicinu koji na svom području u okviru jedinstveno određenih standarda obavljaju poslove u ovom području javne zdravstvene službe. Ocjena sredstava potrebnih za provedbu predloženog zakona u sljedeće tri godine bit će potrebno osigurati oko 360 milijuna kuna, a u svrhu što sam već danas rekao, uspostave cjelovitog sustava hitne medicine osigurana su sredstva putem ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, što je i ministar spomenuo, u iznosu od 348 milijuna 925 tisuća 577 kuna. Također je u Državnom proračunu za 2009. planirano osigurati još 3 milijuna i 400 kuna za navedenu svrhu poboljšanja pružanja hitne medicinske pomoći. I na kraju dozvolite da izrazim veliku zahvalnost Vladi Republike Hrvatske, gospodinu ministru Milinoviću koji je sa svojom ekipom sa puno energije dao u ovu reformu i koju ćemo u svakom slučaju podržati. I dozvolite još da se zahvalim ovaj čas i profesoru Minigu na konstruktivnim diskusijama, a on je inače i naš predsjednik Hrvatske liječničke komore i koji nam je pomagao svrsishodno u sastavljanju ove reforme. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče ministarstva, kolege zastupnici. Ova sva tri zakona predstavljaju cjelinu i treba ih promatrati u paketu kao mjere za provođenje reforme cjelokupnog zdravstvenog sustava. U širem smislu, dio tog paketa čini i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jer su izmjene tog zakona uvjetovane provođenjem zdravstvene reforme. Zakonom o zdravstvenoj zaštiti se uređuje sustav mjera i aktivnosti za pružanje zdravstvene zaštite stanovništvu od preventive i ranog otkrivanja bolesti do liječenja i medicinske rehabilitacije. Zakon uređuje uvjete i način obavljanja zdravstvene djelatnosti u Hrvatskoj. U odnosu na sada važeća rješenja značajno se veća pažnja posvećuje jačanju primarne zdravstvene zaštite i ulozi domova zdravlja. Između ostalog, predviđa se drugačija organizacija hitne medicinske pomoći kako bi hitna medicinska pomoć pod jednakim uvjetima bila dostupnija što većem broju korisnika o čemu će brinuti nova institucija, Hrvatski zavod za medicinsku pomoć. Veliku novost predstavlja uvođenje mogućnosti davanja koncesije od strane županija i Grada Zagreba za obavljanje zdravstvenih usluga na određenom području. Važno je naglasiti da koncesionar mora uvažiti ugovor o radu zdravstvenog radnika koji je zatečen u toj zdravstvenoj djelatnosti i koji će nastaviti raditi. Koncesionar je obvezan prilikom određivanja plaća zdravstvenom radniku poštivati kolektivni ugovor za tu djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja što do sada nije baš bila neka osobina pojedinih zakupaca u djelatnosti zdravstva. Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju uređuje važna pitanja za osobe koje su osiguranici u sustavu zdravstvenog osiguranja i uvjete pod kojim ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu. Ovaj zakon donosi nekoliko značajnih novina. Prva je da za sve osobe koje su, prema sad važećim propisima, oslobođenje sudjelovanja u podmirivanju troška zdravstvene zaštite, znači oslobođeni su sudjelovanja u cijeni liječenja. Umjesto tog generalnog oslobođenja uvodi se obveza državnih institucija da se iz državnog proračuna za njih plaća dopunsko zdravstveno osiguranje u korist Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Druga, što sve osigurane osobe se uz vrlo mali broj iznimaka obvezuju da sudjeluju u podmirivanju svih troškova liječenja u visini 20% cijene, ali najmanje u svoti koja je različito određena za pojedine vrste zdravstvenih usluga. Tako će npr. za svaki dan proveden na bolničkom liječenju participacija iznosit 20% cijene, a najmanje 100 kuna po danu. Za laboratorijsku pretragu u primarnoj zdravstvenoj zaštiti participacija će iznositi 20% cijene, a najmanje 15 kuna itd. I prema sada važećem zakonu je propisana obveza sudjelovanja u troškovima liječenja, a iznos je bio određen u različitim postotcima od cijene zdravstvene usluge od 15 pa do 50%. Važno je naglasiti da u odnosu na sada važeći zakon, socijalno osjetljive kategorije stanovništva neće biti dovedene u nepovoljniji položaj jer će za njih obveza plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja iz koje se podmiruju troškovi sudjelovanja u cijeni liječenja snositi državni proračun. Određene kategorije osoba i određeni oblici liječenja su i nadalje izuzeti od obveze sudjelovanja osiguranika u troškovima liječenja. To se prije svega odnosi na djecu do 18. godina, zatim na bolesti povezane sa trudnoćom, porođajem, zarazne bolesti, bolesti u vezi HIV-a, infekcijama i druge. Novim Zakonom o zdravstvenom osiguranju su detaljnije uređena prava na naknadu plaće osiguranika kojima je od strane nadležnog tijela mirovinskog osiguranja u postupku vještačenja utvrđena invalidnost. Bolovanje od 18 mjeseci plaćati će se u iznosu kao i do sada, ali sljedećih 18 mjeseci primat će se negdje 50% od osnovice plaće, ali ne dulje od tri godine. Takvim se odredbama nastoji racionalizirati korištenja pravo na bolovanje s naknadom plaće na teret sredstava zdravstvenog osiguranja. I ukida se ono o čemu je bilo govora vječno bolovanje, a moram reći da je ovo ministar uvažio upravo na traženje socijalnih partnera na jučerašnjoj sjednici Gospodarsko-socijalnog vijeća. Inače, uvjeti za određivanje visine naknade za bolovanje nisu izmijenjeni. I nadalje se naknada za bolovanje određuje od prosječne plaće koju je osiguranik primao u prethodnih 6 mjeseci, ali uz uvjet da prethodno ima status osiguranika u trajanju najmanje 12 mjeseci. Ako nema takav status, tada mu se naknada određuje u iznosu od 25% proračunske osnovice, što iznosi 831,50 kuna mjesečno. Izvjesno je da će novi Zakon o zdravstvenom osiguranju privoliti veći broj osiguranika da se osiguraju na dopunsko ili čak na dodatno zdravstveno osiguranje. Dopunsko osiguranje korisnicima omogućava pokrivanje troškova sudjelovanja u cijeni zdravstvenih usluga, pa osobe koje imaju sklopljenu policu dopunskog osiguranja, ne plaćaju participaciju pri liječenju. Dodatno zdravstveno osiguranje daje još veća prava, kao npr. pravo na uslugu višeg medicinskog standarda, što opet ovisi o sadržaju polici koja je ugovorena sa osiguravateljem. Za nezaposlene osobe, za osobe sa statusom hrvatskog ratnog vojnog invalida, za dobrovoljne davatelje krvi, muškarci više od 35 , a žene s više od 25 davanja krvi, za učenike i studente koji nisu osigurani kao članovi obitelji, za sve građane kojima je prihod niži od propisanog cenzusa, a podsjetit ću da je to tisuću 516 kuna po članu obitelji, i za ostale osigurane osobe koje se mogu podvesti pod socijalno osjetljive skupine, skupinske populacije, dopunsko zdravstveno osiguranje će se plaćati iz proračunskih sredstava. Tako da ove osobe neće osjetiti teret zdravstvene reforme. A zakon je i dalje zadržao dio socijalne komponente za socijalno osjetljive skupine građana. Tako da administrativnu pristojbu kao ni pristojbu na recepte onih od 15 kuna, neće plaćati trudnice kao niti milijun i 6 tisuća 579 osoba u Hrvatskoj. A u toj skupini su djeca, umirovljenici, hrvatski invalidi, dio zaposlenih, nezaposleni, studenti itd. Znači, te socijalne komponente prepoznali su upravo i socijalni partneri na Gospodarsko socijalnom vijeću i zbog toga su jednoglasno podržali ovaj paket zdravstvenih zakona, odnosno ovu zdravstvenu reformu. Hvala.
Zahvaljujem. Sada je na redu uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Pa evo raspravljajući o paketu zdravstvenih zakona tj. o reformi zdravstva, čuli smo dosta toga. Ministar je najavio dvije ključne stvari. Jedna je financijsko stabiliziranje zdravstvenog sustava, drugo je strukturna reforma. Naravno zdrav razum govori da jedno bez drugoga ne može. Ja vjerujem da ministar zna što građani očekuju od ove reforme. Ali je pitanje dali zna na koji način to i omogućiti. Građane zanima ono što ih zapravo najviše boli. Građani bi naravno da HZZO dijabetičarima više ne smanjuje trake za šećer. Građani bi da ljekarnama ne prijete ovrhe, a pacijentima nestašica lijekova, građani bi da HZZO ne štedi na spasonosnom lijeku protiv Hepatitisa C. Da nema korupcije i da nema kriminala u opskrbi ortopedskim pomagalima, da invalidima ne bude nedostupna i invalidska komisija itd. U prijevodu ova reforma sa svim svojim financijskim i strukturnim preinakama, zapravo bi trebala biti lijek za jedno krajnje licemjerje hrvatskog zdravstva. I kada bi bio lijek za to, to bi bilo izvrsno. Jer sustav doista jest krajnje licemjeran i daje kao što znamo svi skupa, daje prava pacijentima koja ona zapravo ne mogu ostvariti. Zbog toga imamo redove, zbog toga imamo liste čekanja, zbog toga imamo korupciju, zbog toga si neki mogu dozvoliti da kažu neki pacijenti moraju umrijeti. Sustava je licemjeran jer pacijent po zakonu ima pravo na određenu zdravstvenu zaštitu, ali iz tisuću i jednog razloga on to svoje pravo ne može ostvariti. Malo me gledate u čuđenju, ali valjda ste svjesni da je to situacija koju trenutno imamo, jel. Ministar kaže pa zbog toga idemo u reformu. Pitanje je samo što ova reforma suštinski donosi. Dali će zdravstveni sustav uspjeti izliječiti od licemjerja financijsko stabiliziranje sustava. Pa ja moram priznati da iz jutrošnjeg izlaganja ministra sam zaključila da on misli da je to moguće. Jer on kaže, uveo sam uštede, uveo sam limite, bio je to kako se jutros izrazio vjetar u njedra pacijentima i onda još kaže, a vidite usprkos svemu tome povećan je broj hospitalizacije, povećan je broj specijalističkih pregleda kao da je to potvrda onog što je tvrdio. Ali ja mu moram reći da moje kolege koje rade u tim istim bolnicama mi kažu, da su se troškovi podjela drastično smanjili i da to u principu ide na uštrb kvalitetne zdravstvene zaštite pacijentima o kojima on govori. Dakle, ako moje kolege lažu, onda ni ja ne govorim istinu. Osim toga ministar kaže, vidite financijska stabilizacija sustava dovela je do toga da vi u Rijeci više nemate liste čekanja za "Stentove". Da je ministar ovdje ja bih mu rekla, da to nije zbog njegovih reformi, njegovih ušteda, već da je to zbog toga što je Odjel za zdravstvo i socijalnu skrb, grada Rijeke kojemu sam ja na čelu u zadnjih godinu dana Odjelu za kardiologiju za interventnu kardiologiju i za "Stentove" dao više od milijuna kuna. Dakle, ja ne vidim strukture, a voljela bih, vjerujte voljela bih ali ne vidim strukturne reforme o kojima, odnosno strukturne promjene zdravstva o kojima ministar govori. Jer, a dat ću vam konkretne primjere. Ovaj paket zakon, odnosno ovaj paket zakona donosi ili ostavlja dileme vezano za npr. gerijatrijske pacijente, za terminalno oboljele pacijente, što je sa hospicijskom skrbi, na koju svi građani Republike Hrvatske po zakonu imaju, ali je nemaju, jer ne mogu, jer nemamo hospicijsku skrb. Što je sa dilemama u ljekarničkoj djelatnosti? Kolega je spomenuo ulogu županija. Pa ovlasti županije kroz savjete itd. bit će puno veće ali se postavlja pitanje gdje su financije za sve to, tko će sve to skupa platiti. Danas liječnici primarne zdravstvene zaštite barem oni s kojima sam ja razgovarala sa velikim strahom i sa puno dilema očekuju ovu reformu. Ministar kaže da je s njima razgovarao. Dobro, i ja sam razgovarala ali onda me čudi ako je ministar razgovarao zašto se oni toliko plaše te reforme. Ali onda kad je ministar jutros rekao, pa znate glavarine između 90 i 96% onda sam shvatila da je to potpuno drugačije od onoga što je govorio prije mjesec dana. Nije ni čudo da su svi u strahu od rezanja glavarina na 60%. Previše liječnika primarne zdravstvene zaštite nije zadovoljno prijedlogom reforme. Oni kažu da ona ne govori o upisu usluga, da ne govori o financijskim vrijednostima, nezadovoljni su zbog neprekidnih statističkih i inih izvještaja, nezadovoljni su zbog činjenice da je preko nekih usana su olako prešle riječi da obiteljski liječnici nedovoljno rade, da izdaju previše uputnica. Bilo bi dobro da je ministar poslao jednu ekspertnu grupu na teren među liječnike obiteljske medicine i da su tamo proveli barem nekoliko dana i upoznali se sa stvarnom situacijom na terenu i da to onda bude poticaj za nekakve kvalitetne iskorake i promjene u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, da se pita dakle te ljude koji tamo rade. Čini mi se a voljela bih da griješim da ovaj prijedlog reforme neće značajno popraviti raspoloženje niti brojnim medicinskim sestrama na terenu a čuli smo jutros brojne hvalospjeve upravo o tom kadru. Govorim o sestrama koje provode zdravstvenu njegu, njegu izuzetno teških bolesnika najčešće nepokretnih. Neću se pozivati na članke, dat ću vam konkretne primjere. Evo, poslušajte. I ne govorim ovo samo zato da bih kritizirala. Govorim zato što sam primijetila da kroz zakone ovi elementi nisu obuhvaćeni, dakle ovi problemi nisu riješeni. Ostavljene su dileme. Zato mi je žao što ministar nije ovdje da može čuti. Mi na primjer u Primorsko-goranskoj županiji već duži niz godina imamo tzv. prebačaj norme ali sve što se radi radi se po odobrenjima, po rješenjima liječničkih povjerenstava. Prema tome, na osnovu čega je napravljena norma ili ta povjerenstva ne rade kako treba. I onda se dogodi na primjer to se događa na terenu da u 4. mjesecu budu vraćeni računi za 1. mjesec, dakle za posao koji je davno napravljen. Događa se i to da se ne odobrava zdravstvena njega iako je obiteljski liječnik to zatražio već se mijenja odluka na osnovu procjene iz medicinske dokumentacije a bez da se vidi pacijenta. Dakle, to se ne bi trebalo događati, to bi ovi zakoni trebali regulirati. Vidim da mi vrijeme istječe, privodim kraju. Po meni pogotovo kao osobi s medicinskom edukacijom i netko tko radi na fakultetu moram to komentirati. Nema suštinske reforme koja će dovesti do suvislog i učinkovitog funkcioniranja sveučilišnih bolnica. Danas imamo jednu kontradiktornu i nesuvislu situaciju a to je da predklinika sa klinikom apsolutno nije povezana. Morate to priznati, reforma ne donosi rješenje za to. I završit ću sa slijedećim. Ako je istina, kažem ako je istina da su ravnatelji ucijenjeni retorikom tipa reži troškove kako znaš i umiješ inače letiš s fotelje na kojoj sjediš a da pri tome to može imati efekt na zdravstvenu zaštitu pacijenta, onda bismo mogli, oprostite mi na cinizmu, citirat ću jednog kolegu s Medicinskog fakulteta u Rijeci koji je nedavno imao promociju svoje knjige pa je rekao "Ako je to tako onda bismo mi u Hrvatskoj mogli imati našu verziju Hipokratove zakletve, a ona bi zvučala ovako, dvije rečenice: Prisežem da neću probijati limite mjesečnog proračuna što god to za moje pacijente u zbilji značilo. Dobrobit mog pacijenta formalno će biti moja najvažnija dužnost ali u svakodnevnom radu s pacijentima imat ću na umu prije svega interese HZZO-a, ministra zdravstva, ravnatelja bolnice i pročelnika klinike. Formalno ću prisegnuti Hipokratu ali u zbilji se neću pridržavati profesionalnih, etičkih i humanih principa. Naravno, cinizam.". Hvala.
Ali bez cinizma. Nije istjecalo vama vrijeme nego raspravi, moramo tu biti precizni u tome. Imamo nekoliko ispravaka i imamo dvije replike. Najprije ispravak netočnog navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Nedjeljko Strikić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo, još jedna od rasprava koju bi trebalo u cijelosti ispraviti jer je doista u njoj sve netočno. Ja ću reći u ovom dijelu, kaže troškovi su u zdravstvu smanjeni u bolnicama na uštrb pacijenata. Uvažena kolegice, u zadnjih osam mjeseci u bolnički sustav je ušlo 880 milijuna kuna više nego što je bilo. Da li je to ušteda ili je to bolničkom sustavu dato da može poslovati. Ja ne vidim da li vi uopće razumijete sustav zdravstva ako mislite da je 880 milijuna na uštrb pacijenata. Ja mislim da je obrnuto. I danas podaci koje je iznio ministar po smanjenju liste čekanja. Znači, sustav nije licemjeran kao što ste vi citirali. Sustav je licemjeran, daje pravo koje ne mogu ostvariti. Pa koja su to prava koja danas građani Hrvatske u sustavu ne mogu ostvariti? Ostvare ih svi više nego u bilo kojoj državi svijeta, vjerujte mi.
Hvala. Imamo drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja bih ispravio navod ovaj što je i kolega Strikić već spomenuo da je sustav licemjeran. Pa i kolegica kaže ne smiješ ovo, ne smiješ ono i moraš umrijeti. Pa kao argument tome govorim mjerila Svjetske zdravstvene organizacije u koju našu zemlju svrstavaju glede kvalitete i dostupnosti na visoko 30. mjesto po kvaliteti i dostupnosti. A drugi dio, glede ovoga moraš umrijeti pa baš ovaj fond skupih lijekova koji je toliko povećan on će uistinu doprinijeti tome dijelu. To je obzirno glede takvih bolesnika i zasigurno će pomoći u tome dijelu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Karmela Caparin ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Ja bih samo ispravila evo kratko kolegicu koja kaže da je rečeno reži troškove koliko možeš. Ja dolazim iz Bjelovarsko-bilogorske županije, iz bjelovarske bolnice, član sam Upravnog vijeća bolnice i zaista nije preneseno reži troškove koliko hoćeš. Dapače, taj limit je povećan i mislim da je cijela bolnica bila zadovoljna sredstvima koje je dobila a nije bilo ni na uštrb pacijenata i pacijenti su obrađeni što ću vam kasnije u raspravi pokazati. Ali za one koji se izdvajaju u Hrvatskoj za zdravstvo i sami znate da je nekih 640 eura kad pogledate novce koji se izdvajaju u jednoj Americi, dakle imamo čak kvalitetniju zdravstvenu zaštitu nego što ima jedna Amerika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sada imamo dvije replike. Prvi je uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala. Kolegice Jerković, govorili ste o licemjernom sustavu i bili ste potpuno u pravu. Čovjek koji je rekao istina grubo, istinu "da netko mora umrijeti", smijenjen je. A njegov direktor samo je oprao ruke, njegovu smjenu. Govorili ste o 880 milijuna kuna uštede, ali to je šuplje iz praznog, što se uštedjelo u bolnici, uzelo se u ljekarnama. Ja se nadam da Rijeka o kojoj ste govorili neće dočekati sudbinu otoka kojima su svi novci uzeti i da će za ovih 5 milijuna kuna koji su predviđeni u proračunu za opremu i 52 milijuna za kapitalnu investiciju biti raspisani natječaji već u siječnju. Jer ako ne budu raspisani u siječnju, to će značiti da su virtualni.
Zahvaljujem. I sada odgovor na repliku, normalno. Uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Uvaženi kolega, ja se pitam gdje ja živim. U kojoj ja to zemlji živim a u kojoj živite vi. Kako ne razumijete što znači kada kažem da je sustav licemjeran. Pa zar vi doista ne znate koliko slučajevima ima u Hrvatskoj u kojima HZZO se naprosto oglušuje na potrebe pacijenata koje su zakonom im osigurane. Zar ne znate priču o listama za lijekove? Zar ne znate priču o tome što se događa na terenu? Da imamo pacijente koji imaju teške povrede, nepokretni su, trebaju adekvatnu skrb. Ne dobivaju tu skrb. Zašto? Jer liječnička povjerenstva to ne dozvoljavaju. A zašto ne dozvoljavaju? Ne dozvoljavaju zato što nema novca. A netko im je rekao da nema novca. Je li tako? Pa prema tome te priče o tome da ravnatelji, direktori, svi oni na rukovodećim mjestima koji jesu u sustavu zdravstva nisu dobili naredbu da se režu troškovi. To mogu prihvatiti kao, ne mora biti istina. Međutim, situacija na terenu govori nešto potpuno drugo. Stalno se pozivamo na novce. Ne znam tko je rekao.
Oprostite kolegice ali vi ne replicirate ovoj strani, vi replicirate važem kolegi. Izvolite. Vašem kolegi na tu temu.
Ja u svojoj replici imam pravo reći što god želim. Gospodine potpredsjedniče, ja se referiram na ono što je rekao kolega Jovanović. Ali sam se okrenula prema kolegama.
Molim vas, molim vas, molim vas! Kada vam govorim, morate me saslušati, tako je to red. Ja vam samo kažem, replicirajte na temu na koju vam je vaš kolega rekao. To je stvar. Izvolite.
Tema je licemjerje. Gospodine potpredsjedniče tema je licemjerje.
Ja znam šta je tema. Izvolite.
Pa ne znam, o čemu pričamo? O poljoprivrednom zemljištu?
Dobro. Hvala lijepa. Imamo drugu, molim vas, bez dobacivanja iz klupe. Malo se smirite, polako. Imamo sada repliku, uvažena zastupnica Željka Antunović, potpredsjednica Doma, izvolite.
Evo i ja ću replicirati kolegici Jerković, a gledati ću u predsjedavajućeg a neću gledati u nju, i mislim da će to biti ispravno shvaćeno. Naime, kolegica Jerković je govorila o situaciji u kojoj će se naći obiteljski liječnici i opće prakse. To je nešto što i mene osobito dira i mislim da je kolegica Jerković bila preblaga kada je govorila o posljedicama koje će se dogoditi. Naime, danas je objavljen jedan tekst u jednim dnevnim novinama, gdje piše za obiteljskog doktora duplo veća zarada. Ja sam provjerila kod ministra da li on stoji iza toga naslova i ministar nije baš 100% stao ali je rekao da, vrlo vjerojatno za mnoge. Ja naime, mislim da je ovo jedna od drskih demagogija koja se širi na štetu obiteljskog liječnika i opće zdravstvene zaštite i opće medicine. Jer upravo oni će biti čini mi se najveće žrtve ove reforme, odnosno njihovi pacijenti biti će najveće žrtve ove reforme. Pravi savjesni liječnici a takvih ima puno, radili su i do sada sve ovo što im se najavljuje da će im se platiti i to sve iz glavarina. Glavarine im se sada postepeno, kako kaže ministar, ali ipak smanjuje, ostati će, glavarina neće pokrivati temeljne troškove plaće sestre, liječnika i materijalne izdatke. A oni će navodno iz ovih dodatnih usluga koje će pružati moći zaraditi. A znate koje su to dodatne usluge? Ispiranje uha, pet kuna, da duplo poskupi biti će 10 kuna. A takvih usluga ima recimo 5 pacijenata mjesečno. Pa iz tih usluga koje bi trebale navodno nadoknaditi njihove glavarine, oni bi trebali zaraditi svoju plaću. Liječnici obiteljske medicine. E, vidite, zato ja mislim da je kolegica Jerković bila preblaga jer se dovodi u pitanje opstanak tih ordinacija koje su bile jedine koje su spadale u onaj štamparov sustav javnog zdravstva a sve ovo ostalo je puka, puka priča i komercijalizacija.
Odgovor na repliku? Nema potrebe. O.K. hvala. Idemo onda dalje sa raspravom. Za raspravu se prijavio uvaženi kolega zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite kolega zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, mi možemo, naravno različitim očima gledati i razmišljati ali uvijek je dobro pozvati se na Svjetsku zdravstvenu organizaciju. I ja to često činim, pa i ovom prilikom. Naime, prema podjeli Svjetske zdravstvene organizacije sve zemlje Europe prema određenim zdravstvenim pokazateljima svrstavaju se u grupu A, B, i C, a glede pokazatelja o smrtnosti djece od nula do 5 godina i muškaraca npr. od 15. do 59. godina smo svrstani u visoku prestižnu A grupu. Isto tako što sam rekao i ranije, prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji glede kvalitete i dostupnosti smo na visokom 30-tom mjestu. Kolega Šišljagić je u svojoj raspravi istaknuo mnoge stvari na koje se možemo ponositi i na naš zdravstveni sustav i to je ugodno slušati, u svakom slučaju je ugodno slušati ali postoji uvijek i ono ali, ima to i svoju cijenu. I u prilog tome govori i ovih 3 milijarde i 700 milijuna kuna koje dospjele su, je li tako, obveze, pa i ovih 10 milijardi koje su, je li, tijekom ovih 19 sanacija rađene, to sve stoji. Naravno da je toga bila svjesna i Vlada ova na svojim počecima kada je prilikom programa Vlade, evo dobro se sjećam, programa Vlade, u programu Vlade, kao jedan od temeljnih ciljeva stoji financijska konsolidacija sustava. Drugi momenat je bio stvaranje zakonskih uvjeta za decentralizaciju. To je isto jedan vrlo značajan momenat. I što mi danas imamo? Dakle, ja bih mogao reći da je to bila, ajmo reći, jedna prethodnica najava na neki način reforme. Znači financijska konsolidacija, decentralizacija, treće je bio razvoj ljudskih resursa, bile su tu navedene i provedbene mjere naravno u tom dijelu znači saniranje toga. I naravno slijedom toga dolazi ovo što sada imamo mi tu pred sobom, dakle, reformu zdravstvenog sustava. Ona obuhvaća kao što smo čuli, reformu sustava zdravstva, sustava financiranja itd. Ali naravno opsežna rekonstrukcija, reforma zdravstvenog sustava mora se temeljiti na načelima strategije, strategije iz 2006. a ta načela su sljedeća: jačanje primarne zdravstvene zaštite, osiguranja, racionalizacije sustava, raspodjela prema temeljnim principima, jednakost, solidarnost, pristupačnost i kvalitetu. Treće, zaokret u zdravstvenoj politici u čijem je središtu zdravstvena potreba pojedinca. Četvrto, decentralizacija ovlasti, organiziranost, obveza u obavljanju zdravstvene djelatnosti. Partnerstvo u zdravstvu, transparentnost svih postupaka u zdravstvu i tako dalje i tako dalje. Naravno da su temeljni dokumenti, propisi temeljni su tu, dakle Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju. O obveznom zdravstvenom osiguranju mislim da je bilo uistinu dosta govoreno tako da se ne bih htio u tom dijelu ponavljati ali u ovome isto tako Zakonu o zdravstvenoj zaštiti koja se rješenja nude? Rješenja se ovim zakonskim prijedlogom trebaju ostvariti zadani ciljevi sustava zdravstva sastoje se u sljedećem: planiranje zdravstvenih kapaciteta tj. određivanje mreže javne zdravstvene službe i drugo, jačanje primarne zdravstvene zaštite kao osnovnog elementa integrirane zdravstvene skrbi. I u tom dijelu je bilo eto danas govora dakle repozicioniranja uloge doma zdravlja. Uloge doma zdravlja, o tome je bilo dosta govora i prema predloženom zakonu dom zdravlja jest temeljni nositelj zdravstvene zaštite na primarnoj razini, zdravstvene djelatnosti koji mora osigurati ostvarenja načela sveobuhvatnosti, cjelovitog pristupa primarne zdravstvene zaštite te načela dostupnosti. Dostupnost i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite na svome području. Mi koji radimo u terenskim ordinacijama i tako dalje na terenu i koji imamo određena iskustva zasigurno se susrećemo s ovim momentom dostupnosti i tako dalje. U mnogim sredinama itekako je to važno i bitno. Predloženim rješenjima nastoji se postići repozicioniranje doma zdravlja u cilju da se pružanje zdravstvene skrbi prvenstveno orijentira na … [[Govornik se ne razumije.]] usmjeri u većoj mjeri na očuvanje, unapređenje zdravlja i prevenciju bolesti. Nova uloga doma zdravlja sastoji se i u koordiniranju, ostvarivanju mjera zdravstvene zaštite koje provode svi nositelji zdravstvene djelatnosti na određenom području. Dakle glede doma zdravlja drugi bitan momenat je u tome naravno što je i danas bilo riječi od dakle zakona se u sustav zdravstva se uvode davanje koncesija za obavljanje javne zdravstvene službe na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti. Time se daje zakonodavni okvir razvoju ovoga instituta na području zdravstva kao područje davanja javnih usluga. A znamo da je do sad bio zakon kao takav i to je regulirano člankom 41. vrlo jasno i razvidno i nije u koliziji rješenje sa Zakonom o kompatibilnoj dakle Zakonom o koncesijama. I u svakom slučaju da ne bih ponavljao što je danas u ovoj raspravi rečeno bit će naravno i savjet za zdravstvo u jedinicama lokalne samouprave uveden isto koji će imati određenu ulogu u ovome dijelu i doprinijeti će naravno prije svega ovoj konsolidaciji što smo rekli na početku, onom temeljnom cilju zdravstvenoga sustava i vjerujem da će unaprijediti taj zdravstveni sustav i očuvati ga na ovako visokim pozicijama na kojima je prema mjerilima Svjetske zdravstvene organizacije. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dalje slijedi rasprava uvažene zastupnice Karmele Caparin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo puno toga je rečeno međutim ono što bi zaista htjela istaknuti da sva tri ova zakona spadaju pod jedan zajednički nazivnik a to je reforma zdravstvenoga sustava koja nam dolazi moramo priznati sami ne u baš najbolje vrijeme obzirom da je gospodarska, ekonomska kriza. Da je u svijetu jedna globalna recesija, ekonomska kriza no unatoč tome sve pohvale i Vladi i Ministarstvu zdravstva što je uspjelo ući u ovu reformu nakon svega toga što do sada nitko nije imao tolike hrabrosti, usudila bih se i to reći niti snage da krene u tako jedan veliki zahvat. A ono što zaista vam se mora skinuti kapa, to što je, što ste ostali socijalno osjetljivi u čitavom nizu ovih zakona i odredbi koje se donose jer od 4 milijuna i 400 stanovnika i nešto više novi uvjeti su zaista samo za 436 tisuća 338 građana. Troškove zdravstva, zaštite pokriva državni proračun za preko milijun i 800 tisuća osiguranika. Za milijun i 46 tisuća umirovljenika ne mijenja se ništa. Svi smo svjesni napretka u medicini, o skupoj aparaturi, o skupim lijekovima, svjesni smo o svim mogućim, mogućnostima u liječenju ali svjesni smo toga da zdravstvo u svijetu, potrošnja raste 8 do 10% i da nema te države, nema tog HZZO-a koji će moći sve pokriti bez drugog izvora. Sjećamo se i te participacije kobne koja kad je ukinuta potrošnja lijekova je naglo porasla za 25%, a zaista ništa se nije promijenilo u zdravstvenom stanju ljudi naše zemlje. Što nam to govori? Govori da je odjedanput sve postalo badava i da ja mogu imati u svojoj ladici ne jednu kutiju lijekova nego 3, 4, a sami znamo u svim obiteljima kolika zaliha lijekova postoji i koliko to košta ovu državu. U Republici Hrvatskoj izdvaja se, rekla sam oko 600 EUR-a, u jednoj Austriji 3 tisuće 800 EUR-a, u jednoj susjednoj Sloveniji preko 1000 EUR-a međutim svi smo svjesni da je reforma nužna ali od toga postići jedan konsenzus izgleda da je u ovoj državi nemoguće i to mi je zaista žao nakon svega što je i bila javna rasprava. Nakon svega što je više od mjesec, dva dana na web stranicama sve to bilo i nakon toga što su i socijalni partneri i svi usvojili to, priznali to, mi ne možemo političari naći jedan konsenzus oko reforme za koju smo svjesni da je nužna. Možemo reći da smo reformu započeli ne ovim zakonima nego i zakonima, Zakonom o pravima pacijenata i Zakonom o kvaliteti iz koje je proizašla Agencija za kvalitetu a za čiji rad su osigurana sredstva u državnom proračunu i koja će morati odrediti daljnju akreditaciju bolnica iz koje slijedi i kategorizacija. Jedna od bitnih stavki zaista ove reforme je promicanje kvalitete misleći na neželjene ishode liječenja s kojima se susrećemo svakodnevno u bolnici. Reformom zdravstvenog sustava osigurani su i dodatni izvori financiranja kao što smo čuli: dopunsko zdravstveno osiguranje, doprinos za nezaposlene te iz premije odgovornosti u visini od 10% što mi je posebno drago jer u 2007. godini 4 tisuće 390 teško povrijeđenih, od tih samo 32 bila su na bolovanju po toj osnovi. Danas imamo broj sudskih presuda preko 2600. Financiranje je osigurano i iz 32% prihoda od trošarina za duhanske prerađevine usmjereno direktno u zdravstveni sustav. Znamo da se 3 milijuna kuna troši na konzumente duhanskog dima odnosno na komplikacije koje su tim prouzročene i zato mora se učestvovati u dijelu te reforme odnosno liječenju. U ovoj reformi naglasak se stavlja na preventivu koja za mene zaista majka medicine i primarnu zdravstvenu zaštitu i posebno na preventivu zaštite djece, stomatološke zdravstvene zaštite, preventive zaraznih bolesti od HIV infekcija, preventive kurative zdravstvene zaštite itd. koje se mogu obavljati, ali ono što bih molila i medije zaista u toj preventivi moraju sudjelovati. Nismo dovoljno svjesni koliko moramo uložiti u svoje zdravlje, koliko moramo brinuti o tom zdravlju, a najbolje nam pokazuje i ova preventivna akcija karcinoma dojke gdje se u nekim županijama manje od 50% žena odazvalo, a gdje je pretraga bila besplatna. U reformi, puno smo čuli u reformi o domovima zdravlja kao temeljima nositelja zdravstvene zaštite u primarnoj razini i zaista oni dobivaju jednu snagu koju moraju osigurati i dostupnu i kontinuiranu zdravstvenu zaštitu na svom području, pa čak se može i organizirati što je i stacionar za dijagnostiku i liječenje do rodilišta. Na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti mogu se osnovati i ustanove za palijativnu skrb, sa palijativnim interdisciplinarnim timom kućnih posjeta, ambulanta za bol i palijativnu skrb, te dnevni boravak. Možda je i to jedan od izlaza s kojima se susrećemo i kad govorimo i o hospiciju i tim problemima. Posebno je značajna reforma hitne medicinske pomoći koja izlazi iz doma zdravlja. Za mene je to veliki iskorak budući kad sam završila medicinu onda prvi posao mi je bio u hitnoj medicinskoj pomoći i svi smo nekako liječnici krenuli od te hitne medicinske pomoći. Valjda su mislili tu ćemo najviše naučiti. I zaista jesmo najviše naučili. Međutim, iz današnje perspektive i to mi je drago što se u reformi planira u hitnoj medicinskoj pomoći trebaju raditi specijalisti hitne medicine. To nije jednostavan posao. O tom poslu treba puno znati od pristupa pacijentu, manipuliranje s pacijentom i sve ono što se dešava. Iz reforme je vidljiva daljnja decentralizacija ovlasti, jačanje javne zdravstvene službe sukladno mreži javne zdravstvene službe, jedinice lokalne samouprave daju koncesije za obavljanje javne zdravstvene službe na svom području i neću se više ponavljati. O tome smo puno čuli. Formiraju se i savjeti za zdravlje čiji sastav treba osigurati sudjelovanje predstavnika lokalne samouprave, strukovnih udruženja, udruga za zaštitu prava pacijenata, te sindikata i poslodavaca u zdravstvu u planiranju i evaluaciji zdravstvene zaštite na području regionalne samouprave. Kratak osvrt na konzilijarnu bolničku djelatnost, gdje sve više nedostaje stručnjaka i s druge strane kako zadržati najbolje ljude. Svjedoci smo da nam liječnici odlaze iz bolnica. U mojoj bolnici tri godine se raspisuje natječaj za gotovog internistu kojega ne možete dobiti. Više od godinu dana raspisujemo natječaj za specijalizaciju, dakle liječnika nemamo. Dobri liječnici iz bolnice odlaze već u privatne poliklinike itd. Dakle, apeliram da od ovih decentraliziranih sredstava se zaista plate ti ljudi kako odgovara njihovoj sposobnosti, njihovom znanju. A ova decentralizacija se, će upravo omogućiti da se vidi koliko tko radi i da kvalitetne ljude možete nagraditi. Često smo dolazili u situaciju da primjer kirurga od kirurga kojih ne znam koliko imate jedan ulazi 30 puta u salu, a jedan ulazi 2 puta mjesečno, a dobivaju istu plaću. I na kraju htjela bih samo reći da svaka osoba iz ovog zakona ima pravo na zdravstvenu zaštitu i na mogućnost ostvarenja najviše moguće razine zdravlja u skladu sa odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Međutim, iz članka 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti kaže se svaka je osoba obvezna brinuti se o svom zdravlju. Gospodo, radim, ne prošli tjedan sam bila u bolnici. Kako se mi svi brinemo o svom zdravlju pokazat ću vam sa ovim primjerom. Ultrazvuk abdomena napravljen u drugom mjesecu 2008. godine nepodignut iz laboratorija, odnosno iz rendgena. Majka četveromjesečnog djeteta u petom mjesecu je napravila ultrazvuk kukova. Danas to dijete ja mislim da hoda. Nalaz nepodignut. Ja mislim da hoda, jer je nalaz uredan. U 11. mjesecu 2007. godine ultrazvuk abdomena koji nije u redu, ali je nepodignut. Ultrazvuk abdomena u 12. mjesecu 2007. godine napravljen, očitan od specijaliste čija specijalizacija košta ovu državu oko 100000 eura. A mi se tako ponašamo. Nije podignut. Na svu sreću je u redu. Još jedan ultrazvuk abdomena 2007. godine nepodignut. CT mozga napravljen 21.11.2007. godine, očitan od specijaliste čija specijalizacija košta 100000 eura najmanje ne podignut. Još jedan CT mozga mlade žene, na svu sreću u redu napravljen u 11 mjesecu 2007. godine, nepodignut. Žena koja je napravila dezimpometriju koju je zanimalo kakve su njezine kosti i da li postoji mogućnost da padne ima frakturu. Nalaz na svu sreću je u redu, ali nije podignut i tako redom. 30% nalaza je nepodignuto, a to su novci zdravstvenog osiguranja.
Hvala uvaženoj zastupnici. Imamo prijavu ispravka navoda, uvaženi kolega zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, nije točan navod. Samo tri ispravka. Nije točan navod da se ne mijenja samo za 400000. Dakle, samo 300000 nas zaposlenika ovaj čas plaća dopunsko osiguranje. Mijenja se kolegice Caparin za sve ostale, za milijun 200000 građana Hrvatske, jer će ili platiti participaciju ili će platiti dopunsko osiguranje. Drugo. Preventiva ne samo da je 50% žena da se nije javilo. U nekim županijama čak je to 35%. A razlog snosimo svi oni koji su izgubili osjećaj za preventivu. Razlog je jasno na zdravstvenoj administraciji. I treće. Nije točan navod da svi dobri doktori idu u privatnu praksu, jer bi se onda iz toga izveo zaključak da svi loši doktori, recimo kolega Strikić ili ja ostajemo raditi u bolnici. Dakle, to nije, ili vi koji radite u Bjelovaru. Dakle, to nije točno. Hvala lijepa.
Hvala doktore. Dvije replike. Najprije uvažena kolegica Željka Antunović. Izvolite kolegice.
Kolegica Caparin je govorila o krizi kao pogrešnom trenutku da se krene u zdravstvenu reformu. Ja naprotiv mislim da je kriza upravo bila onaj faktor koji je prisilila ministra zdravstva da ovako po mom dubokom uvjerenju brzinski i nepromišljeno uđe u nešto što se zove reforma zdravstva. Ja znam da se to priprema tijekom mandata sadašnjeg ministra, ali isto tako znam da je propušteno pune četiri godine prethodnog mandata, ne samo da je propušteno da se dobro sagleda i pokuša ostvariti konsenzus na promjenama koje su nužne. Ovog trenutka još nužnije upravo zbog odgovornosti koju imamo, a na koju nas tjera kriza jer ne možemo više dozvoliti dubiozu od 5 milijardi ili 4 milijarde koju stvara loše organiziran zdravstveni sustav. Propušteno je, npr. kroz te 4 godine, i ne samo propušteno, nego unazađeno ono što se sad promovira kao veliki reformski potez, a to je instrument dopunskog zdravstvenog osiguranja. 2003. godine bilo je nekih 800 tisuća ljudi koji su u Hrvatskoj bili dopunsko zdravstveno osigurani. Ja govorim o podacima iz HZZO-a. Danas ih ima oko 350, 400 tisuća. Pola milijarde se krajem 2003. ubiralo iz dopunskog zdravstvenog osiguranja. Međutim, unazađen je taj sustav pod obrazloženjem da je povećao potrošnju, pa između ostalog i lijekova što ste vi brojčano navodili. To je bio razlog zašto se unazadio, umjesto da se kroz to vrijeme unaprjeđivao taj sustav dopunskog osiguranja i da smo danas već imali puno, puno veći broj ljudi koji bi svjesno i po poznatim uvjetima kroz policu osiguranja sudjelovali u financiranju svog zdravstva. I to je problem. Sad smo opet na nekom početku i opet će trebati puno vremena da se neke stvari koje su mogle biti unaprjeđene dovedu do nulte pozicije.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Caparin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja mislim da nije ovo sve skupa unazađeno, nego naprotiv unaprjeđeno, a to da je kriza razlog da mi idemo ovom reformom, uopće nije točno jer mislim reforma možemo reći ne provodi se samo od donošenja ova tri zakona, nego i puno ranije. Ali samo sam htjela reći da postoji jedan peh da će biti otežano provoditi zakone i reformu u ovako teškoj ekonomskoj krizi. A što se tiče dopunskog zdravstvenog osiguranja, naime, svi moramo biti iz ovog što sam iznesla svjesni da police dopunskog zdravstvenog osiguranja moramo plaćati, moramo pod navodnicima, nikoga ne možete prisiliti naravno, osvijestiti ljude da zdravstvo košta. A da plaćanjem dopunskog zdravstvenog osiguranja znači 0 participacije.
Hvala lijepo. Sljedeća replika, uvažena kolegica zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite kolegice.
Pa hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Caparin opisuje i potrebu reforme, što se ja s njom moram složiti i svi se mi slažemo da je neophodna i da ona kasni. Međutim, svaka reforma traži vrlo visoka i financijska ulaganja i o tome je govorio i ministar u svom uvodnom izlaganju na široko govoreći o hrabrosti da se krene u ovakvu reformu za koju on misli da je jako dobra i za koju ima osigurane novce. Međutim, ja očekujem da se ministar pojavi nakon sjednice Vlade i da nam kaže kako će reducirati zdravstvenu reformu u 2009. godini jer su mu upravo prije nekoliko sati u proračunu skinuli milijardu i 700 milijuna kuna. Ono što će doći u zdravstveni sustav kao novo biti će participacija pacijenata i biti će doprinos na mirovine koje su veće od prosječne plaće. Dakle, samo to će biti novi izvor prihoda nakon ovakvoga rebalansa, odnosno nakon ovakvih amandmana koji su upućeni na već raspravljeni proračun.
Odgovor na repliku, kolegica Caparin. Izvolite.
Pa ja moram reći, možda niste bili u saborskoj klupi, ovdje na mjestu, ali ministar je objasnio što će se desiti, što nastaje nestankom tih preko milijardu i koliko, 700 milijuna kuna. Naime, ili neće biti nekih kapitalnih investicija i tako dalje, ali sigurno neće biti na uštrb pacijenta.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene kolegice zastupnice Tatjane Šimac-Bonačić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Malo prije smo od kolegice Romane čuli ubiti što pacijenti, odnosno što naši građani žele. Bilo da su zdravi ili bolesni. Čuli smo zapravo, i moramo ih uvažavati u njihovim željama, u njihovim namjerama i dijabetičare i kroničare, moramo uvažavati i želje roditelja kronično oboljele djece da im se plati put kod dolaska na kemoterapiju u grad van stanovanja. Prema tome, moram reći i ono što smo prije mi navodili da je percepcija da se radi ipak, ove reforme, da se radi o fiskalnoj reformi, sve se vrti oko financija, a vrlo malo se govori o strukturalnim promjenama. Gospodin ministar je danas rekao da je bio na 123 prezentacije, da je imao sastanke i sa komorama, sa medijima, sa strankom i sa Predsjednikom države i iznio je da je preko 6 tisuća ljudi upoznao sa svojom reformom. Meni bi bilo jako drago da je svih tih 6 tisuća ljudi realno podržalo reformu, da su mogli diskutirati, ali smo čuli od kolega da čak ni to nije bilo moguće. Ja vam moramo reći da sa jednog skupa velebnog po broju iz Splita dobila sam poruku od kolegice koja je rekla da ovaj prijedlog reforme zahtijeva referendum i objašnjenje narodu što će se dogoditi. No, vratimo se današnjoj prezentaciji koju nam je izveo gospodin ministar. I iz prikaza o načinu plaćanja zdravstvene zaštite spominjala se Austrija, Slovačka, Češka, Mađarska. Vidimo da je postojeće plaćanje glavarina plus plaćanje po usluzi. Dok je u Republici Hrvatskoj, isključivo glavarina, naravno odnosi se to na primarnu zdravstvenu zaštitu. Reforma bi u tom pogledu bila definirati košaricu zdravlja u kojoj bi bile usluge za sve građane bez participacije i dodatnog plaćanja, a za usluge izvan te košarice dodatna plaćanja. U ministarstvu se izričito naglašava da se opseg zdravstvenih usluga tzv. košarica neće mijenjati. Stav je, konkretno Hrvatske stomatološke komore da ne može prihvatiti današnji opseg stomatoloških usluga u primarnoj stomatološkoj zdravstvenoj zaštiti uz postojeće glavarine. Sljedeće, prijedlog da bi se na primarnoj razini plaćali troškovi tzv. hladnog pogona, tj. fiksni troškovi ordinacija u predloženom iznosu 60%, zatim daljnjih 20 plus 20 koje se predlaže. Pitamo se, ovaj iznos 20 plus 20 ne bi se plaćao po vrijednostima utvrđenim u plavoj knjizi kako smo čuli, ali za sada su nepoznati. Gospodin ministar je isto tako spomenuo danas da je reforma primarne zdravstvene zaštite stimulacija efektivnog rada u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Čula sam se sinoć s kolegom iz obiteljske, ističe da je reforma samo financijske prirode, kao što smo čuli danas, kolege su u strahu. Pravi problemi su kadrovi. Nema liječnika, nema sestara, nema zamjena. Kolega kaže da nekada ne smije biti bolestan niti ići na godišnji odmor jer svaki dan čeka puna čekaonica. Pitamo se čime potičemo mlade za zdravstvenu struku. Teško je reći što se želi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti prema ovome što vidimo, glavnice ili su glavarine. Na primjer kolega taj isti koji pregleda dnevno 40 do 100 bolesnika pitamo se da li on slabo radi, da li kolega koji je prešao tu normu da li mu možemo reći da slabo radi. Umirovljenike ću spomenuti vrlo kratko, ali usporedba s Austrijom nije dobra u plaćanju naravno zdravstvenih doprinosa umirovljenika. Jer taj umirovljenik sa prosječnom mirovinom može kupiti dvije potrošačke košarice, a u Hrvatskoj samo 40% od iste. Prosječna mirovina u Austriji je 80% od prosječne plaće, a u Hrvatskoj manja od 40%. Sljedeće. Malo prije sam spomenula u ispravku krivog navoda, a sada ću ponovo. Kada se spominje hitna medicinska pomoć, u uvodnom dijelu cijelom odlomku nema niti jedne riječi o hitnoj stomatološkoj pomoći. I upravo radi njezine specifičnosti potrebno je osigurati sredstva i propisati, odnosno definirati način provođenja hitne stomatološke službe. U vezi s tim potrebno je predvidjeti u jedinicama lokalne samouprave, odnosno područne osigurati sredstva i za potrebe hitne stomatološke službe. Osvrnula bih se dalje na članak 9. koji govori o konkretnim obvezama područne samouprave pa kaže da je obveza osiguranje popunjenja mreže, znači da je moguće da se trebaju financirati specijalizacije, pitamo se iz kojih sredstava. Konkretno u Dubrovniku imamo od strane ministarstva odobrene 4 specijalizacije, međutim problem je financiranje istih i upitno je da li će Dubrovnik imati te četiri specijalizacije koje su jako potrebne. Zatim dalje stoji, organiziranje rada ustanova čiji su osnivači. Obzirom da se u iznosu glavarine, više zapravo nema sredstava predviđenih za investicijska ulaganja i tekuće održavanje ordinacija mislim ugovorenih, potrebno je da jedinica područne samouprave uz osiguravanje sredstava za zdravstvene ustanove čiji su osnivači osiguravaju navedena sredstva i za ostale ugovorne subjekte na svom području. Zatim članak 10. koji govori o savjetu za zdravlje, odnosno za zdravstvo. U sustavu predlažem da umjesto predstavnika u sustavu tog savjeta, predlažem da umjesto predstavnika strukovnih udruženja da tu bude predstavnici nadležnih komora. Zatim imamo članak 57. koji govori o zdravstvenoj mreži i nisam sigurna da li se to točno odnosi koliko privatnika, koliko zdravstvenih ustanova ili se misli na točno decidirano ili zapravo na jedan izričaj da će se mrežom utvrditi koliko je subjekata potrebno u mreži javne zdravstvene službe s kojima će zavod sklopiti ugovor. U sadašnjem zakonu mreža, mreže se odnose i uz mišljenje, donosi se i uz mišljenje nadležne komore a i jedinica područne samouprave. Sada se zanemaruje jedinice područne samouprave a nameće se velike obveze. Spomenula bih još članak 41. koja je osnova da najviši iznos naknade za koncesiju utvrđuje ministar ako ministar ograniči iznos koncesije kako se šire informacije nisam sigurna, ali govori se o 1.250,00 kuna. Pitamo se da li će onda biti dostatan za financiranje preventivnih djelovanja npr. ako imamo u Hrvatskoj 5 tisuća zakupaca budućih koncesionara, a po ovome 1.250,00 kuna godišnje, znači iznosi 75 milijuna kuna za ugovaranje preventivnih postupaka. Ne zaboravimo i na rad službe u domu zdravlja koji će ugovarati i nadzirati provođenje ugovorenog. Često smo danas čuli da se spominje i Slovenija. Sjetimo se da se u Sloveniji ugovor o koncesiji zaključuje bez ikakve naknade i sklapa se na neodređeno vrijeme. I još nešto u članku 41. stavak 1. U istom stavku propisana je i dokumentacija za nadmetanje, između ostalog i izjava o radu u timu članu, odnosno članova tima ovjerena kod javnog bilježnika. Predloženim tekstom nije propisan njezin sadržaj pa nije jasno niti njezina svrha. Napominjem da koncesionar poput svih ostalih poslodavaca u pitanjima koja su vezana za radni odnos svojih zaposlenika ima, može zapravo i treba primjenjivati propisane odredbe Zakona o radu. Još bih spomenula članak 46. podstavak 4. uz uvjet prostor i opreme. Akt o osnivanju osnivača zdravstvene ustanove mora sadržavati i uvjet o načinu osiguravanja kadrova. Navedeno ističe iz razloga ističem, jer upravo zdravstvene ustanove koje obavljaju stomatološku djelatnost poliklinike najčešće nakon početka rada nemaju uvjete koji su vezani uz propisani kadar, odnosno odgovarajuće grane specijalizacije u radnom odnosu na neodređeno vrijeme. Poštovana gospodo ovaj zakon, odnosno zakoni su velika odgovornost i prema građanima i prema struci. Nisam za to da smo ih objedinili, a još manje da ih donosimo po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava temeljem prijava. Uvažena kolegica Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovih dana u Hrvatskoj doista u punom smislu riječi živimo Gundulića, podsjetimo se on je rekao "na svijetu samo mijena stalna jest". Svaki dan se prijedlog državnog proračuna i tako kupuje socijalni mir. Ministar Milinović bio je prva žrtva svakodnevnih premijerovih korekcija prijedloga proračuna. Zdravstveni proračun prvobitno je reduciran za 1,7 milijardi kuna. Naknadno je to izmodelirano na način da je zdravstvu oduzeto samo 700 milijuna kuna, a 800 milijuna dugova HZZO-a za lijekove solidarno je na sebe preuzeo ministar Šuker. I sada nas ministar Milinović pokušava uvjeriti da mu taj novac zapravo i neće nedostajati, da reforma ide dalje. Ako taj novac neće nedostajati, zašto se uopće predvidio u prvobitnoj svoti? Jel' se nije znalo kamo usmjeriti višak novca? Ma jasno je da će taj novac nedostajati. Aktualni dugovi zdravstva potvrđuju to. Zapravo ispada da je sve jedno hoće li zdravstveni deficit iznositi koju milijardu više u odnosu na već postojeći dug od gotovo 4 milijarde kuna. Zato se i tako olako govori o decentralizaciji u ovoj zdravstvenoj reformi, jer je decentralizacija temeljena na tome da se dugovi županijskih bolnica podmiruju iz decentraliziranih sredstava, iako bi se ta sredstva trebala namjenski usmjeravati u tekuće i investicijsko održavanje zdravstvenih ustanova. Dugovi bolnica moraju se sanirati novcem iz državne kase, jer zdravstveni doprinos od 15% koji je među najvišima u Europi, a kojeg plaćaju naši zaposlenici, osigurava dovoljno zdravstvenog novca. Međutim, zdravstveni proračun treba očistiti od obveza za određene kategorije građana kao što su nezaposleni umirovljenici, djeca itd. koji se sada plaćaju zdravstvenim novcem. Dakle, HZZO bi zbog transparentnosti trošenja novca trebao biti izmaknut iz sustava Državne riznice i ponovno dobiti status izvan proračunskog fonda što je, kako smo čuli do sada, spomenulo više zastupnika. Najgore će u reformiranom zdravstvenom sustavu proći oni najstariji jer oni su dakako i nažalost najbolesniji. Veliko je pitanje naime da li će polica osiguranja od 50 kuna biti dostatna za pokriće troškova njihovog liječenja i da li će osiguravatelji dopunskog osiguranja redom naravno privatne osiguravateljske kuće, ovu policu uvjetovati uzimanjem još neke druge police osiguranje koje se trenutačno nude na tržištu. Isto tako je pitanje, ako je riječ o kroničnom pacijentu, čiji će mjesečni trošak recepata i eventualno bolničkog liječenja iznositi i nekoliko tisuća kuna koje će to osiguranje policom od 50 kuna mjesečno htjeti pokriti troškove od nekoliko tisuća kuna. Nema takvog društva, jer svi osiguravatelji posluju s ciljem ostvarivanja profita. Tako ispada da je participacija zapravo samo način da se svi građani u Hrvatskoj prisile plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje i na taj način osiguraju dodatnu akumulaciju privatnog kapitala što neminovno vodi u tajkunizaciju hrvatskog zdravstva. Naime, do sada je dopunskim osiguranjem bilo obuhvaćeno oko 500 tisuća građana Hrvatske, a novim modelom će biti obuhvaćeno preko 4 milijuna građana jer će građani naprosto biti primorani da se osiguraju jer u protivnom će morati plaćati skoro sve zdravstvene usluge. Nije li to, pitam, dodatni udar na standard građana u ovoj inače teškoj situaciji? Pravu reformu u ovom smislu predstavljalo bi definiranje standardnog paketa zdravlja u kojem bi bile usluge, lijekove i ugradbeni materijali za sve građane Hrvatske bez participacije i bez dodatnog plaćanja. A tek za usluge izvan tog paketa uvela bi se participacija i dodatno plaćanje za koje bi se tržišno nadmetala osiguravajuća društva. Nadalje, ostaje još nešto vrlo negativno. Prema posljednjoj verziji koju smo jučer čuli iz medija, doprinos za umirovljenike s mirovinom većom od 5200 kuna ostaje, dakle on ostaje 1%. Istina je, primanja tih umirovljenika jesu nešto veća, ali ona su rezultat činjenice da su ti ljudi cijeli radni vijek imali i veće plaće i samim time kroz veći zdravstveni doprinos, više doprinosili zdravstvenom sustavu. Sada eto trebaju ponovno plaćati zdravstvene usluge. Na kraju, bojimo se da će i nakon reforme ostati i korupcija u zdravstvu i liste čekanja, što znači da se u smislu dostupnosti zdravstvene zaštite neće ništa bitno promijeniti iako je reforma vrlo snažna, vrlo obećavajuća riječ, riječ koja implicira radikalnu promjenu pa makar i uz, kirurškim rječnikom rečeno, bolne rezove. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženoj zastupnici. Slijedi rasprava kolegice zastupnice Marijane Petir. Izvolite, kolegice.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Pa ja ovu reformu koju danas ministar ovdje predlaže u Hrvatskom saboru prije svega gledam kroz dva stupa koja bi ta reforma trebala postići, a to je s jedne strane društveno dobro, a s druge strane solidarnost. Kroz koncept društvenog dobra, mislim da zdravstvene usluge kao proizvod trebaju biti dostupne prije svega svima i da ne smiju biti orijentirane ne stvaranje profita, a kad je riječ o solidarnosti mislim da tu treba vrednovati kolektivni pristup koji se odnosi na koncept od zdravlja do bolesti, od mladosti do starosti, od pojedinca do obitelji, od žene prema muškarcu. Dakle, svi moraju biti obuhvaćeni u ovom konceptu. Isto tako, ciljevi ove zdravstvene reforme nikako ne smiju zaobići ono što je i nama u HSS-u važno, a to je unapređenje zdravlja, učinkovitost zdravstvenog sustava, obuzdavanje troškova, povećanje kvalitete usluga, dostupnost i pravičnost i transparentnost financiranja obveznika. Moje mišljenje je da, u onome što je ministar danas iznio u prezentaciji, onome što se nalazi u ova tri zakona o kojima danas raspravljamo, zasigurno ovi ciljevi jesu ispunjeni. Činjenica je da se mora priznati da zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj ima danas isto tako mnogobrojne probleme i zato je reforma nužna, zato se reforma predlaže jer da je sve idealno, reformu ne bi trebali. A ti problemi se odnose na nepodmirene dugove koji se gomilaju po 2 milijarde na godišnjoj razini, problem su još uvijek liste čekanja, neujednačeni su uvjeti u pružanju standarda, postoji problem percepcije korumpiranosti u zdravstvu. U zadnje vrijeme dolazi do pada popularnosti struke. Svjesni smo da i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ali i u bolnicama imamo nedostatak liječnika i da je uloga osnivača zdravstvenih ustanova još uvijek minorna. Bilo je riječi da sve ovo što je predloženo u okviru zdravstvene reforme nije dovoljno iskomunicirano i prezentirano. Ja se s tim ne mogu složiti zbog toga što sam u životu često prisustvovala na javnim raspravama gdje smo s jedne strane imali prezentore, a s druge strane nismo imali dijalog niti smo mogli dati povratne informacije. U okviru ove zdravstvene reforme bila je provedena javna rasprava. O tome svjedoči i to da se čulo drugu stranu, da se konstantno komuniciralo, da je došlo do određenih promjena i po mom sudu, do poboljšanja. Ja ovdje želim zahvaliti i ministru i njegovim suradnicima koji su prihvatili u velikom dijelu prijedloge HSS-a i uvrstili ih kao sastavni dio ovih zakona, ali i kompletne zdravstvene reforme. Mislim da je kroz ovaj koncept osigurana veća kvaliteta i kontrola zdravstvene zaštite i ono što je novina, to će biti podvrgnuto i javnoj kontroli, a to mi se čini izuzetno važno. Drago mi je da smo u zajedničkoj komunikaciji došli do toga da ne bi bilo dobro da se 4% doprinosa prelije privatnim osiguravajućim društvima jer smatramo da je jako važno da tih 6 milijardi kuna ostane u sustavu HZZO. Drago mi je da je naš prijedlog vezan uz umirovljenike koji imaju mirovine manje od 5 tisuća 200 kuna, prihvaćen. Oni neće morati plaćati doprinose za mirovine. Isto tako smatram da je dobro i to da svi oni koji imaju dopunsko zdravstveno osiguranje neće morati plaćati participaciju. Dobro je da je fond za skupe lijekove dvostruko povećan. Koncept koji se predlaže za hitnu medicinsku pomoć je dobar, zbog toga što se smanjuje vrijeme zbrinjavanja pacijenata i to na 20 minuta. Dobro je isto tako da ovom reformom lokalne i regionalne uprave, osim zgrada dobivaju također i financiranje, ali i dobivaju i funkciju planiranja i upravljanja. Dobro je da je i dom zdravlja dobio i dodatnu ulogu u preventivnoj aktivnosti u promociji u edukaciji o zdravlju. Dobro je i to da će županija sada imati utjecaj na dodjelu koncesije, a ne više HZZO što također smatram doprinosom decentralizacije. Ja isto tako mislim ministre da ste vi reformu ustvari već započeli onog trenutka kada ste prihvatili naš prijedlog da se ukine administrativna pristojba, kada se ustvari ukinulo nešto što nije bilo pravedno, a znamo da su tom administrativnom pristojbom bili obuhvaćeni mnogobrojni ljudi, da je preko milijun osiguranika plaćalo administrativnu pristojbu i da nje danas više nema. Isto tako željela bih nešto reći kao zastupnica koja dolazi iz Sisačko-moslavačke županije, jer sastavni dio reforme koja se po meni već provodi, jest i povećanje limita za bolnice. U tom smislu želim vam i zahvaliti posebno sa naslova županijske bolnice u Popovači, koja je dobila povećanje limita za 28%. Tamo imamo 699 kreveta koji sa limitom 5,6 milijuna kuna, dakle mjesečnim limitom nisu mogli poslovati, borili su se da skrpaju kraj sa krajem. S ovim povećanjem koje ste vi uveli, a na prijedlog ravnateljice bolnice, kao što ste to učinili i za druge bolnice, ne mislim samo za moju u mojoj županiji, sa tim povećanjem na 7,2 milijuna kuna, mislim da oni imaju sasvim normalne uvjete za poslovanje kakvo su si priželjkivali već godinama. Također želim pohvaliti i tu komunikaciju koju ste uspostavili sa ravnateljima bolnica, jer konačno se stječe dojma da netko želi čuti što teren govori. Ja sam evo u prošlom mandatu bila zamjenica županica u Sisačko-moslavačkoj županiji. Mi smo cijelo vrijeme apelirali da se poveća cijena dnevnog boravka, odnosno pansiona po danu za forenzičke bolesnike, jer nam je to isto predstavljalo problem. No, evo dok vi niste došli na mjesto ministra nismo uspjeli riješiti taj problem. To je novih 1,8 milijuna kuna godišnje što zasigurno jednoj županijskoj bolnici koja brine o tako specifičnim pacijentima koji nisu samo iz naše županije, nego iz cijele Hrvatske, znači itekako puno. Također bi htjela reći da smo na neki način mi u Sisačko-moslavačkoj županiji počeli ovu decentralizaciju prije nego što je i bilo govora o samoj reformi i to pokazuje opravdanost reforme. Jer onakva sustav nije mogao opstati na terenu. Naša županija je površinom najveća iza Osječko-baranjske. Mi smo imali apsurdne situacije da nam se hitna medicinska pomoć mora voziti po 70 kilometara da bi preuzela bolesnog pacijent što naravno da apsolutno nema smisla jer onda se gubi u cijeloj toj priči ona riječ hitna. Ona nije hitna ako se vozi 70 kilometara. Mi smo uz velike napore tu decentralizaciju proveli sami. Razdvojili smo županijski dom zdravlja na tri doma zdravlja Kutinu, Sisak i Petrinju kako bi svim našim građanima osigurali adekvatnu zdravstvenu skrb i pravovremenu zdravstvenu skrb i tu naravno očekujemo da i kroz ovu zakonsku regulativu koju vi predlažete da će ta decentralizacija u punom smislu riječi i zaživjeti na samom terenu. Ono što očekujem ministre od vas jest da osim ovog djela gdje izuzimate pacijente, odnosno ljude oboljele od karcinoma iz sustava participacije, odnosno oslobađate ih participacije. Da nama u Sisku pomognete da se stanje kada je riječ o oboljelima od karcinoma sanira. Dakle, stanje je dramatično. Tamo se zbog različitih industrijskih postrojenja zasigurno koja su imala utjecaj događaju mnogobrojna poboljenja i mislim da to ne smije biti samo borba građana grada Siska. To mora biti interes države. Zdravlje građana Siska mora biti interes i ministarstva i Vlade Republike Hrvatske i ja tu očekujem vašu pomoć. I htjela bih nešto reći obzirom da još imam par sekundi vremena. Moram se osvrnuti i na kategoriju poljoprivrednika, jer ipak dolazim iz HSS-a. mislim da je važno ovdje reći da poljoprivrednicima kojima je poljoprivreda zanimanje, koji imaju zemlju u vlasništvu ili posjedu neće plaćati participaciju i to je dobro. Ono što nije dobro, nisu dobre izjave i to bih voljela da svi čuju. Nisu dobre izjave Vilima Ribića koji danas opet kao vječni proleter, to mu je zanimanje, kaže da je državni proračun u deficitu zbog ucjena HSS-a i poljoprivredne reforme. Ja bih rekla ovako. Ribič se nikada vruć hladne vode napio, tako kažu u našem narodu i ja znam da bi on najradije da svi budu proleteri, ali netko mora u ovoj zemlji i raditi, a među one koji rade spadaju poljoprivrednici. Prema tome, evo hvala i vama što ste prepoznali poljoprivrednike kao važan segment koji treba zaštiti.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu replike, uvaženi kolega zastupnik Josipović. Izvolite.
Poštovana kolegice Petir, o nečijem javnom radu možemo imati različito mišljenje ali mislim da kolega Ribić, gospodin Ribić predsjednik sindikata znanosti i obrazovanja svoj posao radi korektno i dobro i da zaslužuje svoju plaću. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Naravno kolega Josipoviću svako ima pravo na svoje mišljenje i svoj stav. Kolega Ribić već proteklih godinu dana predstavlja se kao ekspert za poljoprivredu, a koliko znam i to ste vi sada potvrdili on je čelnik jednog manjeg sindikata, prema tome mislim da je dobro da se bavi sa pravima ljudi koji su mu dali povjerenje i koji su njegovi članovi u sindikatu, a ne da se bavi sa onim o čemu puno ne zna.
Slijedi dalje rasprava, uvaženog kolege zastupnika Borisa Šprema. Izvolite kolega zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Dakle, u Republici Hrvatskoj nije potrebna samo zdravstvena reforma Republici Hrvatskoj su potrebne brojne druge i duboke reforme. Ali baš zbog toga što je zdravstvena reforma jedna od najznačajnijih društvenih reformi ne samo u Hrvatskoj nego i svugdje u svijetu, pogledajte razvijene zemlje, Ameriku itd. onda smo mi dužni prema toj činjenici, prema toj potrebi se odnositi sa dužnom pažnjom. Meni je žao što se mi tako nažalost nismo odnosili u postupku donošenja da tako kažem ove reforme jer to će biti reforma, to je sada nesumnjivo, samo je pitanje kako. Meni je dakle žao što, to sam rekao na Odboru za zakonodavstvo kada sam na samoj sjednici prije dva dana listao grčevito zakonske prijedloge jer sam ih tada zapravo nakon što sam se bavio proračunom mogao uopće ugledati, što sam dakle nakon što je oglodala kost koja je bila bačena pred narod doista do kraja se oglodala, onda je pred nas bačeno meso ali sirovo meso i mi to meso nećemo uspjeti speći da bismo mogli reći da li je kvalitetno prije nego što ti zakoni ugledaju svjetlo dana, i zbog toga mi je žao. I pitam se kako mi radimo u ovom Hrvatskom saboru kada smo jučer, govorit ću samo o zadnja dva dana, dakle jučer i današnjem danu što bi rekla kolegica Antičević-Marinović obnoć počela je rasprava negdje oko 8 i završila je negdje oko 10, raspravljali o jednom drugom sustavnom zakonu koji govori o zajedničkom i treba govoriti i rješavati zajedničke probleme a to je Zakon o kaznenom postupku, problemi koji se tiču organiziranog kriminala prije svega i korupcije. Vi nama, nažalost to moram sada naglasiti, ne omogućavate da u tome sudjelujemo na kvalitetan način i to je ono zbog čega mi prigovaramo a ne da ne bi se ti zakoni donijeli, dapače. Dakle, isključuju se ne samo zastupnici u Hrvatskom saboru, ne samo javnost jer javnost isto ne može saznati onda o čemu se radi pogotovo jučer kod Zakona o kaznenom postupku, pogotovo ne kad se to radi obnoć nego se radi o tome da je doista time dovedena u pitanje svrha postojanja Hrvatskoga sabora ako on u najbitnijim zakonima na ovaj način sudjeluje ili zapravo ne sudjeluje. Onda vam ja preporučam da razmislite da se promijeni Ustav, ali ja to ne zagovaram nego vi koji to tako radite, pa da se uredbama rješavaju vlade takva pitanja ako to isto uspijete izglasati što sumnjam da ćete izglasati pa ćemo tako doći do još većeg apsurda. Ja vas molim kao Vladu da to više ne činite. I molio bih predsjednika Hrvatskoga sabora za kojeg mi je žao što ovdje nema ga kada se formulira dnevni red, kada se dnevni red na Predsjedništvu Sabora sedam dana prije nego što se usvaja ovdje razmatra da onda nakon toga ne ide sa dopunama bez Predsjedništva Sabora u kojem sudjeluje pripremajući taj Sabor višestranačko da tako kažem tijelo, onda se to dopuni na način da se radi ujutro rano, idemo sada dopuniti sa zdravstvenom reformom. Pa dajte onda barem to najavite na Predsjedništvu Sabora bit će evo predloženi zakoni za sedam dana, o tome ćemo raspravljati pa makar na ovaj način. Dajte barem to učinite u buduće. A što se tiče same reforme jedna samo od posljedica ovog, ja sam uspio nešto na brzinu pročitati. Vidio sam, na primjer u članku 10. govorite što je dobro da se formira savez za zdravlje u županijama. On se sastoji od nekoliko predstavnika subjekata, pet koliko sam vidio, od predstavnika lokalne samouprave odnosno županije i recimo poslodavaca itd. I sada kažete da je lokalna samouprava preko statuta, dakle županije trebaju donijeti statut da bi odredile broj članova savjeta. I to je isto u redu. I onda imate u članku 212. da je županija dužna formirati savjete u roku od tri mjeseca. Znate zašto je to nemoguće? Zato što moraju sve županije najprije promijeniti statute i onda utvrditi time broj članova savjeta. Kako će onda savjet biti osnovan? To je nemoguće, to je teoretski nemoguće. Ja vam već sada najavljujem da ću u tom smislu podnijeti amandman. Ja se nadam da ćete barem to prihvatiti da tu budete realni, da tu bude onda šest mjeseci rok, ali to samo kao jedan primjer. A što se tiče same reforme dozvolite da kažem. Cilj zdravstvene reforme bi trebao biti osnovni cilj, da život bude što duži ali i kvalitetniji. U Republici Hrvatskoj je prosječna dob muškaraca koji žive odnosno umiru 73 godine, žene 78, u Švicarskoj na primjer 91 za muškarce, za žene 94. Ja sad postavljam osim što sam naravno konstatirao, bolje da se više ne žalim jer ne znam kome da se žalim kad sam ja ovdje zastupnik u Saboru pa se moram žaliti samome sebi. Analiza nije napravljena za ovu duboku reformu koju ste vi predložili ovim zakonima. Pa ja sada otvaram jedno pitanje, jedno recimo vrlo važno pitanje, pitanje obveznih godišnjih sistematskih pregleda. Sad ću vam iznijeti podatak koji je napravio Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Dakle, to su stručnjaci, eksperti koji se time bave a ja sam to pročitao. 2003. godine je obavljeno u Republici Hrvatskoj godišnjih sistematskih pregleda 20 tisuća a 2007. 11 tisuća. Zatim, 2002. godine je obavljeno 85 tisuća preventivnih pregleda u primarnoj zdravstvenoj zaštiti a 2007. 40 tisuća. Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] manje, za nekoliko godina upola manje. I ukupno broj kućnih posjeta, sistematskih i kontrolnih pregleda uopće 2007. 86% manje nego 1990. To je podatak koji je mene zabrinuo. E sada, zašto ga ja sad spominjem? Zato što se zdravstvo i uspješnost jedne zdravstvene reforme prije svega bazira na preventivi kao i u sigurnosti prometa na cestama. Ako to nemate zastupljeno onda i ako to niste izelaborirali i sami sebi pojasnili i onda šta na temelju te analize želite i šta možete s obzirom na financije onda niste puno napredovali. A ovi podaci govore da mi moramo kroz ovu reformu prije svega zadovoljiti preventivu. Koliko sam ja uspio vidjeti nema instituta obveznog sistematskog pregleda. Šta to znači? To znači da su zdravstvene ustanove dužne pozivati jednom godišnje unaprijed utvrđen dan pacijente odnosno ljude koji su u njihovim kartonima na preglede. Znamo šta se time omogućava. Time se omogućava da se smanjuju bolovanja, da se zdravlje ljudi i nacije povećava i to značajno. Naravno, to je jedan dugoročniji program ali se mora početi. I to spada u reformu. To po meni prije svega spada u reformu. Napravljeni su neki prodori prema domovima zdravlja. Ali nedostatni, recimo. Domovi zdravlja u većem gradu, da bi se ti preventivni pregledi obavljali, moraju raditi 24 sata u suradnji sa određenim drugim zdravstvenim ustanovama. To su neke zemlje riješile. A mi smo to imali. Imali smo Andriju Štampara i njegovu tradiciju ali evo ne koristimo kako treba. Drugo pitanje. Edukacija stanovništva, neznanje je najveći neprijatelj zdravlja, osim naravno same smrti. Naučiti ljude da prepoznaju simptome bolesti, to je jedna od ključnih stvari da bi se zdravlje nacije poboljšalo. Što je učinjeno kroz tu zdravstvenu reformu da se to poboljša, ja nisam uspio zbog nedostatka vremena i zbog drugih razloga si odgovoriti, pa vas molim da mi na to pitanje odgovoriti kada se budete obraćali Hrvatskom Saboru. Treće. To sve spada u tu jednu kvalitetnu analizu, šta je sa uvozom nekvalitetnih namirnica koje nam plasiraju veliki trgovački lanci koji su jedni od osnovnih uzroka bolesti. Da li postoji ta analiza? Da li postoji analiza uvoza lijekova, jer zapada je rješava starih lijekova, ili onih lijekova za koje su otkrili da nemaju kvalitetne supstance, i šalju ih, ne samo u Hrvatsku i u druge zemlje tranzicijske pogotovo. I ne razvijene. Da li je ta analiza napravljena? I šta radi Hrvatska agencija za hranu i lijekove? Tko ju se osnovao? Odlukom ovoga Sabora. I da li vam je ta agencija dala analizu tog segmenta? Molim vas odgovor na to pitanje. Posebno pitanje su naravno pitanje kadrova. Niti jednom riječju se ne spominju ni brojke, … [[Govornik se ne razumije.]] slova, kroz ovaj zakon koji se donosi po hitnom postupku. Ja nemam uvid u to. U novinama ja to nisam uspio pročitati, osim nešto što znam, da pedijatara nikako nema, da liječnika inače nema, da ćemo ih uskoro uvoziti, to nešto malo o tome znam iz svog privatnog saznanja. Još jedno pitanje posebno šta je sa zdravstvenim osiguranjem i skrbi zdravstvenog pomoraca? Da li je tu neki napredak napravljen? To bih vas molio da mi odgovorite, jer ja to nisam vidio i nisam uspio razaznati. I na kraju, ne mogu glasati za ovakav set zakonskih prijedloga, za tzv. zdravstvenu reformu, ali, rekao sam iz kojih razloga, ali želim vam sreću u provedbi tih i takovih zakona koje ćete očito na ovaj način donijeti. Jer nam to treba za zdravlje i sreću naše nacije. Hvala.
Hvala lijepo, kolega zastupnik sreća nam svima treba, veli ako imaš sreće, ne budeš ni bolestan. Ali imamo dva ispravka navoda. Najprije uvaženi kolega zastupnik Andrija Hebrang izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, nije točno kada je kolega rekao da nije napravljena analiza ove grupe zakona. Analiza je rađena paralelno sa izradom zakona i to financijska analiza u odnosu na proračun, financijska analiza u odnosu na dopunsko osiguranje, financijska analiza na sve prihvaćene, ne prihvaćene elemente i upravo na temelju financijske analize su prihvaćeni ili odbijani pojedini financijski dijelovi ovog zakona. Također nije točno, kaže kolega, nema prevencije. A upravo je reforma i započela sa velikim programima prevencije, sjetite se rano otkrivanje kolorektalnog karcinoma, sjetite se mamografije, screnninga za karcinom dojke, sjetite se uvađanja plaćanja preventivnog pregleda u primarnu zdravstvenu zaštitu. A ovdje je prevencija spuštena na primarnu zdravstvenu zaštitu, dakle, županijama i za to su joj i decentralizirani novci. Isto tako u prevenciji ovoj treba naučiti ljude da prepoznaju bolest. Pa upravo sada su ti programi dislocirani na primarnu razinu gdje županija sa liječnicima primarne razine i educirati i provoditi preventivne preglede. Dakle, to je uključeno u reformu.
Hvala lijepo. Ispravak navoda, uvaženi kolega zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnik Šprem je iznio nekoliko netočnosti, ja ću samo dvije. Da nije do sada bilo ili da nema ove reforme preventivnih programa. Zaista evo i što je profesor Hebrang rekao, pa mi smo svjedoci ranog otkrivanja raka debelog crijeva, u tijeku je najšira akcija koje provodi Ministarstvo zdravstva, ovo ministarstvo, rano otkrivanje raka dojke, također preventivna akcija. To su … [[Govornik se ne razumije.]] koji oboljevaju najviše stanovništva. A isto tako ne znam što ste mislili da u reformi nema naučiti stanovništvo da prepozna simptome bolesti. Da li to znači da ćemo svaku familiju skraćeni fakultet godinu danas poslati na medicinski fakulteta. Prepoznavanje simptoma bolesti, mislim onda doista ni liječnici ne trebaju.
Hvala lijepo. Replika, uvaženi kolega zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite kolega Ostojić.
Hvala vam lijepa gospodine Šprem, hvala i vama gospodine potpredsjedniče Doma, gospodine Šprem što ste raširili sliku i ukazali na problem donošenja zakona, ukazali na proceduru, ukazali na demokraciju. Demokracija je procedura, procedura su činjenice, činjenice bi barem trebale biti u Hrvatskom saboru ili bi trebale pisati u Narodnim novinama. A u proceduri bi trebalo ovako važne zakone kao što ste rekli i one jučerašnje donositi prema prvom čitanju, drugom čitanju, a ne po scenariju zadnji tjedan prije zasjedanja. Po Ustavu raspuštanja odnosno završetka sjednice kao što je bilo u srpnju 2005., u srpnju 2006. i danas u prosincu 2009. Demokracija je dakle procedura. Savjeti za zdravlje, ja vas molim da kolega Šprem pošaljete amandman. Ali s druge strane mi je žao jer Splitsko-dalmatinska županija Salonit, Vranjic će to loše proći. Salonit Vranjic, proizvodnja azbesta, prethodni ministar, veljača 2006., dozvolio je proizvodnju azbesta u državi Hrvatskoj u 21. stoljeću, dakle, propasti će nam tako jedna velika akcija savjeta za zdravlje. A vjerovali ili ne azbest se zna da je kancerogen već 4 desetljeća. Da li je nama trebalo i četiri desetljeća da to shvatimo, očito nekima je. Dakle, budite oprezni sa tim amandmanom ako možete, vi ste vrstan pravnik, postavite amandman, ali pokušajte izuzeti ovaj salonit, vranjic, Splitsko-dalmatinsku županiju radi tih 200 tisuća dole građana koji su nažalost, ne svojom krivnjom u 21. stoljeću iskusili ono što znači azbest. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepo, uvaženi gospodine zastupniče. Odgovor na repliku kolega Šprem, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega, uvaženi profesore Ostojiću mogu samo reći da sam iz ove kratke polemike koju sam imao sa sebi lijeve strane, a inače spada u desnu, razaznao gdje se kriju još problemi a oni zapravo potvrđuju moju tezu da jedna strana ovog Sabora, trenutno većinska očito ima analizu, koliko smo vidjeli, ima i formaciju. Predočeni su im valjda na posebnim papirima. Ali mi zastupnici Hrvatskoga sabora, vjerujem i dobar dio članova HDZ-a druge koalicije, nisu to vidjeli, toga ovdje nema. Tih analiza ovdje nema. Nema ni spomena o njima na način da se nešto o njima govori. Jedino ako su posebni separati namijenjeni time, ali dajte nam te separate, nešto nam dajte. Mi nemamo informacije i to je cijelo vrijeme problem. Vi pričate da ćete to sve proizvesti. Ja vam želim u tome sreću zbog našeg naroda, ali sumnjam zbog toga što ne otvarate prostor drugima da sudjeluju u tome. To znači u startu se vidi neka namjera koja nije dobra.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava je rasprava uvažene kolegice Nede Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, državnim tajnicima, gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. I pored težine vremena u kojem se nalazimo ipak treba reći da provedba opsežne i doista nužne reforme zdravstvenog sustava je u zadnjih 10 godina najvažniji zahvat u zdravstvu. Dakle predstavlja rješavanje i sustavnih i financijskih okvira kao i reformu sustava javne zdravstvene službe, a prethodnica se nalazi u Nacionalnoj strategiji razvitka zdravstva koju je ovaj Hrvatski sabor donio 2006. godine. Već smo puno puta čuli da će se postići jedinstvo sustava sa težištem na jačanju primarne zdravstvene zaštite sa jasnom promocijom kvalitete koja će jačati stvaranje uvjeta za tu kvalitetu. To su u prvom redu osiguravanje i racionalizacija sredstava sa snažnim zaokretom u zdravstvenoj politici jer su u fokusu zdravstvene potrebe pojedinci odnosno pojedinac, decentralizacija ovlasti, partnerstva u zdravstvu i razvidnost svih postupaka u zdravstvu. Uvodi se mreža javne zdravstvene zaštite tj. određuje se za područje kompletno cijele Hrvatske odnosno jedinica regionalne odnosno područne samouprave tj. županija, potreban broj zdravstvenih ustanova te privatnih zdravstvenih radnika s kojima Hrvatski zavod za javno zdravstvo sklapa ugovor o provođenju zdravstvene zaštite. Na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti dom zdravlja je temeljni nositelj odnosno pored načela sveobuhvatnosti, cjelovitog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti i ostalog njegova je nova uloga u koordinaciji ostvarivanja mjera zdravstvene zaštite koje provode svi nositelji zdravstvene djelatnosti na određenom području. Treba reći da nije poželjna hiperprodukcija domova zdravlja tj. standardna je udaljenost 50 kilometara između dva doma zdravlja odnosno dom zdravlja u sjedištu županije. Jača uloga, treba još jedanputa reći, i medicinskih sredstava jednako kao i medicinskih tehničara. Ovdje je važno reći i da se pridaje poseban značaj jačanju grupne privatne prakse i subjektima koji obavljaju javno zdravstvenu službu na osnovi koncesija. Ovlasti se decentraliziraju, a time jača i pozicija jedinica regionalne samouprave jer koncesiju za javno-zdravstvenu službu privatnim zdravstvenim radnicima i zdravstvenim ustanovama daje županija. Osniva se savjet za zdravlje koji će pored ostalog i davati mišljenja na prijedlog plana zdravstvene zaštite za to područje odnosno područje županije kao što predlaže i mjere za ostvarivanje dostupnosti i kvalitete što je svakako novi doprinos s obzirom na činjenicu da svaka sredina ipak ima svoje specifičnosti. Nova kvaliteta, zakon odnosno zakon otvara još jednoj kvaliteti kroz osnivanje državnog Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu a onda i osnivanje županijskih zavoda za hitnu medicinsku službu. Rezultat bi trebao biti veća zaštita građana. Sredstva su osigurana za prostor, opremu, nove kadrove i vozila te edukaciju liječnika i medicinskih sredstava kao i tehničara. Reforma sustava financiranja mora ojačati fiskalnu disciplinu i upravljanje sredstvima. Vlada Hrvatske je već 2004. godine uvela mjere a cilj je povećati izvore prihoda iz doplata dobrovoljnog osiguranja. Predloženi zakon ne zadire u utvrđena prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja i poglavito vodi računa o socijalno osjetljivim skupinama. Rezultat bi na kraju 2009. godine bila ravnoteža prihoda i rashoda. Bolnice bi svoja dugovanja u značajnoj mjeri sanirala u odnosu prema dobavljačima a to su lijekovi i potrošni medicinski materijali. Predloženim izmjenama i dopunama važećeg Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju omogućava se svim osobama koje su po Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju oslobođeni od plaćanja doplate ne sudjeluju u plaćanju troškova zdravstvene zaštite pa će državni proračun pokrivati sredstva premije za dopunsko zdravstveno osiguranje. S obzirom da je već puno kazano o ovoj reformi ne samo što ću podržati donošenje paketa ovih zdravstvenih zakona u hitnoj proceduri već ću i vama ministre osobno jednako kao i vašim suradnicima zahvaliti što ste evo ovom reformom predložili Republici Hrvatskoj više zdravlja, jednako tako što ste i poduzeli sve ovo na tragu kompletnog, da nam kompletan sustav zdravstva u Hrvatskoj se usmjeri ka sustavima zdravstva kakve imaju države članice Europske unije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo državni tajnici, zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Evo pred nama se nalazi 3 prijedloga zakona kojima se uređuje područje zdravstvene zaštite, područje obaveznog zdravstvenog osiguranja te područje dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja. Naime sva ova tri zakona su neophodna da bi se provela zdravstvena reforma koju je predložio naš ministar doktor Milinović. Iako se nalazimo u ekonomskoj i financijskoj krizi koja je globalna, a nažalost nije mimoišla ni našu zemlju donošenje ovakve zdravstvene reforme smatram neophodnim iz nekoliko razloga koje ću nabrojiti. Kao prvo, što smo već čuli gubici zdravstvenog sustava se već desetak godina gomilaju ili ponavljaju iz godine u godinu. Tako oni danas iznose 3,6 milijardi kuna. Pod dva, sve dosadašnje tzv. reforme bile su kratkotrajne sanacije uz vrlo kratko vrijeme generiranja ponovnih novih gubitaka. Ova Vlada i Ministarstvo zdravstva na čelu s doktorom Milinovićem imalo je viziju, sistematičnost, odlučnost i hrabrost da krene u ovaj neizbježni korak zdravstvene reforme. Ja ću se u svojoj raspravi orijentirati na bolnički sustav kao najvećeg potrošača zdravstvenog novca ali i davatelja zdravstvenih usluga što ova reforma za bolnički sustav znači ali što bi značila ako se reforma ne bi donijela. Da podsjetimo uvažene zastupnice i zastupnike, do sastanka na Plitvicama bolnički sustav je mjesečno generirao 110 milijuna kuna novog duga. Po prvi puta je netko u Republici Hrvatskoj postavio realne troškove bolničkog sustava i to je učinio ministar Milinović iako je tada bilo mnogo skeptika naročito s lijeve strane sabornice koji su govorili da povećana sredstva u bolničkom sustavu nisu dovela do povećanja kvalitete pružanja zdravstvene usluge. Nego naprotiv da uskraćivanje pružanja usluge pod krinkom tzv. čuvanja fotelja ravnatelja. Naime, sada nakon 8 mjeseci brojke su neumoljive, dugovi su smanjeni, broj pruženih usluga u SKZ-u je povećan kao i broj liječenih bolesnika u našim bolnicama. Liste čekanja se smanjuju i uvedena je nacionalna lista čekanja. Naravno da ovim mjerama nisu riješeni svi problemi bolničkog sustava u Republici Hrvatskoj. Toga je bio svjestan i ministar i Vlada Republike Hrvatske, te je usprkos teškoj financijskoj krizi predložila ovom Visokom domu zdravstvenu reformu. Kada sam rekao da je postojala vizija i sistematičnost to se vidi od perioda od Plitvica do danas kada se ova reforma pripremala i da bi se mogla provesti. Da podsjetimo i vas zastupnike i naše građane koji su trenutno najveći problem bolničkog sustava, ako ne računamo financije koje se mogu popraviti, ali stvarni problemi to su problemi kadrova u zdravstvu. Ako se sada ne riješe trebat će desetak godina na njihovo rješavanje, pa imali mi sasvim dostatno novaca za zdravstveni sustav. Naime, u bolničkom sustavu radi oko 7000 liječnika uglavnom specijalista i uz drugo zdravstveno osoblje, molim vas poslušajte koji je broj usluga koji se ostvari u bolničkom sustavu u jednoj godini. 80 milijuna usluga bilo dijagnostičkih ili terapijskih što znači da svaki građanin Hrvatske u prosjeku 15 puta godišnje zatraži uslugu ili dobije bilo dijagnostičku ili terapijsku uslugu. To su podaci Hrvatske liječničke komore. Koje su opasnosti za sustav ako nema reforme? Daljnji nedostatak liječnika tako danas u hrvatskom zdravstvu nedostaje za bolnički sustav ću reći 328 internista, 319 kirurga, 209 ginekologa, 350 anesteziologa da ne nabrajamo dalje. Još veći ili porazniji rezultat su ako pogledamo prosječnu dob naših specijalista. Tako prosječna dob kirurga u Hrvatskoj iznosi 55 godina što zaista mislimo da ne nudi veliku perspektivu ako uz ovu reformu ne obnovimo kadar u bolnici. Odlazak vrhunskih stručnjaka u privatni sektor ili farmaceutsku industriju gdje je bolja plaća, a daleko manja odgovornost. Danas smo čuli ovdje, mislim da je uvaženi kolega Šišljagić govorio o odgovornosti i požrtvovnosti kirurga, a i svih drugih liječnika. On ako ode u privatni sektor, a kamoli u farmaceutsku industriju odgovornost njegova je znatno manja, a time i stres i lagodniji život. I ono što mislim da je najvažnije, nepostojanje kategorizacije i akreditacije i standardizacije bolnica temeljenih na samo jednom kriteriju, a to je stručnost i kvaliteta i mislim da je to što će u reformi se dobiti. Što donosi ova reforma o bolničkom sustavu? Uvodi se sustav plaćanja usluga bolnica po DTS sustavu ili dijagnostičko-terapijskim skupinama što implicitno na prvo mjesto stavlja kvalitetu i stručnost u pružanju zdravstvenih usluga bez obzira obavljale se one u županijskim bolnicama ili kliničkim centrima. Iz toga proizlazi i akreditacija i kategorizacija postupaka, djelatnosti i bolnica u cjelini. Iako ja moram reći i ja se zalažem da najviša razina zdravstvene usluge mora biti pružena na našim vrhunskim centrima, odnosno kliničkim bolničkim centrima. Ali tamo mora se raditi bez osrednjosti, a ponekad i glumeći izvrsnost samim time što se radi u kliničkom centru. Medicina je jedna i ako je liječnik zna obavljati obavljat će je dobro i u županijskim bolnicama puno puto i bolje nego na klinikama. Pa tako imamo izvrsnih recimo kirurga u županijskim bolnicama, ali vrlo ovih loših na klinikama i obrnuto. Ova reforma sve će biti vrednovana na najsitnije detalje što u konačnici predstavlja dobitak za korisnika usluga odnosno bolesnika jer će dobiti najbolju moguću zdravstvenu uslugu. Ali će istovremeno i ustanova koja bude dobro i stručno radila imati značajna financijska sredstva kojima će moći dodatno platiti izvrsnost ili one koji rade više i bolje od prosjeka, pa neće imati razloga odlaziti iz bolničkog sustava bilo u privatni sektor ili u druge zemlje. Naime, ulaskom u Europsku uniju postoji velika opasnost i mogućnost da nam se desi tzv. bugarski i rumunjski sindrom, gdje se zatvaraju pojedine bolnice radi nedostatka kadrova, zdravstvenih kadrova. Zbog toga je ova reforma sa vizijom i dugoročno stabilizira sustav ne samo financijski, nego postavlja pretpostavke za kadrovsku konsolidaciju bolničkog sustava. Poštovane dame i gospodo, da li znate koliko jednu ustanovu ili državu košta specijalizacija samo jednog specijalizanta? To otprilike iznosi 100 do 150000 eura i kada takav liječnik u najboljim godinama vrhunski educiran ode u drugu zemlju gubitak je znatno veći, jer za njegovu zamjenu treba oko 10 godina školovanja novog liječnika. Mislim da mi to sebi ne možemo i ne trebamo dopustiti. Idući korak reforme uvaženi gospodine ministre, nadam se da mora biti briga o materijalnom statusu liječnika, ali i drugog medicinskog osoblja, medicinskih sestara, fizioterapeuta i drugih da ih uspijemo sačuvati u sustavu, jer tada će i najveću korist od reforme imati upravo svi naši građani. Informatizacija bolničkog sustava predstavlja također jednu vrlo značajnu aktivnost u reformu koju je ministar naglasio i koja mora biti i pružit će nam zaista puno podataka i o samoj kvaliteti. I veselim se da ova reforma prepoznaje i daje smjernice u uključivanju lokalne i područne samouprave u brigu o zdravlju kao aktivnog čimbenika, a ne kao do sada formalnog vlasnika istina uz decentralizirana sredstva koja su bila bitna ali nedostatna i tu bih rekao da decentralizaciju uprave, evo tu je i profesor Ostojić uvela je koalicijska vlast i to je nešto što je dobro u zdravstvenom sustavu, da je sa tom decentralizacijom ipak uspjela se zanoviti oprema u gotovo svim zdravstvenim ustanovama. Znači, mislim da u zdravstvu nije bilo bitno koja vlast je ovdje, ali je bitno da nešto ako je dobro da podržimo svi kao dobro. Ali naravno ta decentralizacija koja za moju Karlovačku županiju iznosi oko 16 milijuna kuna. Znači, to je samo za zanavljanje opreme je manje od 3% sredstava koliko Karlovačka županija troši za zdravstveni sustav u toku jedne godine. Lokalna zajednica će na mnogi način se morati uključiti u privlačenje stručnjaka u svoje područje, pa i rješavanju stambenog pitanja i drugih beneficija ako bude željela imati kvalitetno zdravstvo na svom području. Prema tome, uloga budućih župana, gradonačelnika koji će biti … [[Govornik se ne razumije.]] izabranih bit će u velikom dijelu i briga za zdravstveni sustav. I na kraju, iz ovog kratkog izlaganja, o ovome bi se moglo razgovarati doista satima, apsolutno podržavam donošenje ove zdravstvene reforme kako je predložena od Ministarstva zdravstva i samog ministra, doktora Milinovića i ovdje moram izraziti da mu čestitam na hrabrosti, odlučnosti. To je rekao i na početku svog mandata da će imati i odlučnosti i hrabrosti. S ovom reformom ministre, to ste i pokazali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Netočan je navod, pa je netočna i matematika ubiti. Točna je tvrdnja i točan je podatak da je 80 milijuna postupaka se napravi u Republici Hrvatskoj. Ali postupak jedan je sedimentacija, jedan su eritrociti, jedan su leukociti. Moram biti iskren, evo nešto da vas, sve vas ovako gledam, izgledamo vrlo zdravo u Hrvatskom saboru, vrlo zdravi kolegice i kolege i negdje oko 120 nas je išlo sad na sistematski pregled i mi sami u Hrvatskom saboru smo napravili u zadnjih mjesec dana 6 tisuća novih postupaka. Dakle, to je da se razumije što su postupci. Napravili smo 6 tisuća, želim vam svima zdravlje, ali u matematici moramo biti malo obazriviji.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, jedna obavijest. Mi imamo još nekoliko točaka dnevnog reda uz raspravu još nekoliko zastupnika po ove tri točke dnevnog reda i imamo nekoliko zakona koje stvarno moramo donijeti do kraja zasjedanja. Zbog toga na temelju Poslovnika ću sazvati nakon što završimo današnje zasjedanje, a ima još točaka dnevnog reda sjednicu, proširenu sjednicu predsjedništva sa predsjednicima klubova gdje je dužnost da se konzultiram u pogledu mogućeg saziva izvanredne sjednice Sabora za utorak. Moguće. Prema tome, ja to moram obaviti i to ćemo na kraju, kratka jedna sjednica, Predsjedništvo Sabora sa predstavnicima klubova. Ja se nadam ako mi ovo završimo da neće biti potrebno izvanredne sjednice, ali ako bude potrebna izvanredna sjednica, sazvati ćemo izvanrednu sjednicu, odnosno produžiti rad na utorak. Zato molim klubove, zastupnike da obavijeste svoje predsjednike klubova, ne mogu točno reći vrijeme, ali nakon što završimo današnje zasjedanje danas. Tako, idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, ova obavijest je došla mi u pravi moment. Tri su najvažnije stvari u životu svakog čovjeka. Zdravlje, čast i sloboda. Prema te tri najvažnije stvari u životu svakog čovjeka Vlada se, a i vi predsjedniče Sabora i cijeli ovaj Sabor odnosite neozbiljno. Mi smo sinoć u 20 sati otvorili raspravu o dvije prevažne stvari u ljudskom životu, o časti i o slobodi. Unatoč dogovoru, predsjedniče Sabora s početka ove sjednice na takvoj jednoj sjednici predsjedništva u proširenom sastavu da radimo do 19 sati i da eventualno završimo tu točku dnevnog reda koja se raspravlja u 19 sati, a da ne otvaramo nove. Ali dobro je i kad se otvori nova. Ali otvarati u 20 sati raspravu o zakonu, Kaznenom zakonu i o Zakonu o kaznenom postupku je neozbiljno i neodgovorno. Pogledajte današnje novine, ni u jednim dnevnim novinama nemate ni jednu riječ o radu Hrvatskog sabora. Sinoć sam vas upozorio da je to, ne vas nego vašeg potpredsjednika da je to ponižavanje ovog Doma i ismijavanje ovog Doma. I to jest, i to jest. Ali vi izgleda na tome inzistirate i sad najavljujete da ćemo raditi do tko zna kad u noći da bismo izbjegli što? Izvanrednu sjednicu, pa što onda. Klub SDP-a, jučer sam vam rekao je spreman raditi u cijelo vrijeme ustavne stanke na izvanrednoj sjednici, ali raspravimo zakone kvalitetno i nemojmo ih donositi na brzinu, a pogotovo ne one koji se tiču zdravlja, časti i slobode ljudi. I Zakon o kaznenom postupku i Kazneni zakon na brzinu sinoć. I danas opet hitni postupak, hitni postupak. Pa ovo su zakoni koji se moraju donositi u 2, možda u 3 čitanja. Oni se tiču zdravlja ljudi, njihovo pravo na zdravlje i na liječenje kada obole. Cijeli ovaj pristup tome je krajnje neozbiljan. U pogledu ova tri zakona, on je neozbiljan i utoliko koliko nitko pojma nema koliko zapravo Ministarstvo zdravstva će imati novaca za tu reformu. Ministre, kad ste počeli predstavljati tu reformu na tim prezentacijama svojim, vi ste imali 3 milijarde više ili mislili ste da ćete imati 3 milijarde više nego što imate danas. Vi ste samo danas od jutros, od vašeg uvodnog izlaganja do sad izgubili milijardu i 700. Samo danas. Pa to govori o ozbiljnosti pristupa ovoj temi. Vi ste negdje putem prezentacije pogubili 3 milijarde. Vas su ministre očerupali potpuno. Vi sada kao očerupani pijetao trebate najaviti zoru, a najavljujete sumrak. Zašto sumrak? Nema smisla, znate, nema smisla govoriti o detaljima ovih zakona. To nema smisla nikakvoga jer to Bog otac ne zna što ćete vi od toga moći provesti, a ne znate ni vi sami s obzirom da ne znate koliko ćete imati novaca. Ne znate. Ali vama je ovako, 3 milijarde gore, 3 milijarde dolje. Vama je to sve jedno. Vi uvijek istu reformu predstavljate, s 3 milijarde više ili s 3 milijarde manje. To je neozbiljnost vašeg pristupa i pristupa ove Vlade i pristupa ove parlamentarne većine koja na to pristaje. I predsjednika Sabora koji se tome ne odupre i ne zaštiti dostojanstvo Sabora, svoje dostojanstvo prije svega. Pa da kaže Vladi pa stanite malo, ovo je Hrvatski sabor. Pa svaka vama čast kao Vladi, ali nećete nam to raditi. Da moramo raditi do 10, pola 11 u noći, donositi zakone po hitnom postupku, bitne zakone samo zato što se nekome žuri. Ja od vas predsjedniče Sabora očekujem da zaštitite sve zastupnike i sebe sama i dignitet ovoga Doma. I da to ne dopustimo Vladi. Oduprite se, više će vas cijeniti. uvodi se, šta je ovo? Ovo je, vi ste u ovim obrazloženjima zakona ministre jasno naznačili cilj ove vaše nazovimo je .. [[Govornik se ne razumije.]] reforme. Kažete da je to odrediti nove izvore financiranja zdravstvene zaštite. Točno. To je cilj. Nema se novaca, grebe se kazanu po dnu i sad treba namaknuti novce. Gdje namaknuti? Obećali su vam u proračunu pa su vas izigrali. Ne daju vam iz proračuna. Gdje? Od kuda uzeti novce? E tu ste se dosjetili. Kome? Umirovljenicima, građanima, bolesnima, onima koji idu kod doktora, koji trebaju recepte, preglede, njima. Njima uzeti sve što im se može uzeti. Uvodite doprinos za umirovljenike. Nikad to umirovljenici do sad nisu plaćali, zdravstveni doprinos. Nikada. To je za ove Vlade prvi puta da će se umirovljenici, njihove mirovine opteretiti zdravstvenim doprinosom. To je vama i kolegama zastupnicima napredak veliki da će se guliti umirovljenike, 3% onih koji imaju više od 5200 kuna mirovine. Pa probajte vi živjeti od 5200 kuna mirovine. To je vama puno. Vi mislite da je to valjda njima puno. Pa imaju. Kad već imaju 5200 kuna mirovine pa nek plate doprinos. A zašto umirovljenici da plaćaju doprinos? Pa plaćali su doprinos cijeli život dok su radili. Plaćali su ga. Pa oni su tu svoju obavezu ispunili do dana do kad nisu otišli u mirovinu. E, nema se novaca pa je onda i taj klijent dobar. Zgrabimo i njih. Ogulimo ih. Participacija, 15 kuna. U obranu te participacije od 15 kuna ministar kaže: «Da. Ne mora se plaćati ta participacija. Pa može se uzeti dopunsko zdravstveno pa onda neće biti participacije. Ali ljudi dragi vi morate shvatiti da u ovoj zemlji ljudi nemaju za to vaše dopunsko zdravstveno. Da je to njima teret. Da oni jednostavno nemaju novaca. Probajte ministre shvatiti činjenicu. Ljudi nemaju novaca. Oni svakim danom ove Vlade žive sve teže i sve siromašnije. Oni su došli do dna. Ljudi su gladni, nemaju za kruh i mlijeko. Nemaju za platiti struju, stanarinu, nemaju. I sad vi ste … [[Govornik se ne razumije.]] s jedne strane, to je participacija 15 kuna pa 15 kuna pa svaki put kad dođeš 15 kuna. Tko ide kod doktora? Stari, bolesni ljudi. Pa oni su najbolesniji. Oni koji najmanje imaju. I sad kažete vi njima … [[Govornik se ne razumije.]] bi trebao biti bič, a onda im s druge strane nudite mrkvu. Nije to mrkva, to je opet bič. Plati pa, plati dopunsko zdravstveno. I u obranu tog dopunskog zdravstvenog ministar kaže: Da, ali s njima može čovjek ići 10 puta dnevno doktoru. Povrijedili ste sve liječnike. Pa kakav je to liječnik ako pacijent njegov mora ići 10 puta dnevno valjda kod njega pa kod drugog pa kod trećeg. Kao to je velika pogodnost pacijentima da može 10 puta dnevno otići liječniku. Tko to ide 10 puta dnevno liječniku? Prema tome tu se ne radi ministre ni o čemu drugom. Ni o čemu. Nema tu nikakve reforme. Nema tu za građane ničeg boljeg. Tu ima samo novog plaćanja. Ono što do sad nisu morali plaćati sad će morati plaćati. To je reforma koju vi njima nudite. To je početak i to je kraj. Tko neće imati ni za participaciju ni za dopunsko zdravstveno a ima takvih ljudi u ovoj zemlji neće moći plaćati. E njima će smrt biti jedini izlaz iz njihovih bolesti. Ministre o tome vodite računa. Hvala.
Hvala. Budući da sam apostrofiran u prethodnoj raspravi nekoliko puta i upozoravan na neke moguće intervencije samo ću utvrditi da je rijetko kada kao u ovom zasjedanju Sabora bilo probijanja vremena rasprava mimo 7 sati otkako Sabor postoji. Otkad postoji Sabor, a ja sam svjestan od kad postoji. Od 90-te. Nikad manje nije bilo tih probijanja vremena kad sam ja samo izuzetno upozoravao da ćemo možda nekad morati produžiti kao izuzetno, izuzetak, a ne kao pravilo. Tako se i događalo. Vrijeme se poštovalo negdje oko 7 sati, između 6 i 7. Dogodilo se sinoć da je malo produženo i još jednom ili dvaput i onda katastrofalne ocjene rada Sabora i upozoravanja predsjednika Sabora da tome stane na kraj. Da ste vi od 2000. do kraja 2003. godine upozoravali na dostojanstvo Sabora kada se u ponoć završavala rasprava o proračunu i u ponoć i jedan sat nastavljala izvanredna sjednica onda bi ja vaš prijedlog shvatio dobronamjerno i ja bih vjerojatno to onda drugačije malo reagirao. Ali kako vi nikada to niste, a tamo je bilo bezbroj puta za te 4 godine kad smo radili do 10 i 12 sati i kad su vrlo važni zakoni bili na dnevnom redu nikad vam nije palo na pamet da na to upozorite. Danas ste našli da nam držite lekciju. I ne prvi put. Dostojanstvo Sabora treba braniti stalno a ne samo onda kad je netko iz neke druge stranke predsjednik Sabora, ali kad je moj onda ne treba govoriti ništa. Prema tome ovaj Sabor je radio za ovih 10 mjeseci kako treba. Donijeli smo 124 europska zakona uz sve ono drugo, je li nešto na brzinu bilo ili nije o tom potom. Ali ovaj Sabor radio je odgovorno, ozbiljno i ozbiljno raspravljao točke dnevnog reda. A sada imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvo gospodin Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa kolega Stazić u onom malom dijelu govora u kojem je govorio o zdravstvu je rekao nekoliko netočnih stvari. Citiram: «Nitko nema pojma koliko će ministarstvo imati novaca. Izgubili ste ministre 3 milijarde. Vas su očerupali.» Kolega treba čitati, treba znati i treba učiti govoriti. Točno je da je ministar dobio 900 milijuna kuna za sanaciju dugova još ove godine i na tom mu čestitam. To mu vrijedi dva put više nego da je dobio iduće godine jer neće plaćati kamate, jer neće biti ugrožavanja opskrbe naših bolnica. Rekli ste isto tako da za vrijeme ove Vlade građani žive teže i siromašnije nego prije. Za vrijem ove Vlade je neto plaća porasla za 48%. Nakon vaše Vlade uopće nije teško popraviti standard. I rekli ste, neozbiljnost je govoriti o tri milijarde gore, dolje. Neozbiljnost je kolega nešto drugo, ovo je netočno. Točno je da je neozbiljnost govoriti o nečemu o čemu pojma netko nema, a to ste vi u slučaju zdravstva.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja ipak mislim da nije točno dakle da nitko ne prati ovu raspravu, da nitko nema uvid u ovo što mi govorimo, a upravo zbog onih koji to prate moram ispraviti ovaj navod, jer je on doista ja mislim jedna ogromna zlouporaba ovog mjesta i zapravo dezinformiranje ljudi. Kada govorite kolega Staziću o umirovljenicima, kažete kako ova Vlada ovaj ministar trči za njima, grabi ih, oguli i ne znam što im sve radi. Prema tome, to je i zlonamjerno i netočno. I zapravo sve što se čini ovom reformom je da bi se osiguralo i stabilizirao sustav. I upravo tim ljudima i svima drugima osiguralo kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Na nama je također ovdje odgovornost jer mi smo ti koji na određeni način zagovaramo određene ideje, a da su one ne znam kako blistave i dobre, a ako imamo ovakvu destrukciju onda ih je teško sprovesti.
Hvala. Gospođa Karmela Caparin, isto tako ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prvo bih ispravila kolegu Stazića koji kaže da se mora raditi do 10 sati. Gospodine Staziću, ne mora se raditi do 10 sati, ali jako se dobro sjećam bili smo zajedno u Saboru kada smo radili od 12. izvanredna sjednica do 3 sata ujutro, a vi bi morali po meni do 10 i duže, jer vas nije bilo cijeli dan u Saboru. S druge strane guliti umirovljenika o tome neću govoriti, jer ako se plaća polica dopunskog zdravstvenog osiguranja, onda zaista nema nikakve participacije za umirovljenika o kojima govorite. Da nema reforme to nije točno. Za vas nema reforme jer vi očito niste pročitali Zakon o zdravstvenoj zaštiti, jer niste govorili ni o bolničkom sustavu, ni o primarnoj, ni o hitnoj medicinskoj pomoći, ni o kvaliteti, ni o organizaciji uprave zdravstvenih ustanova itd.
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Biliić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče. Kolega Stazić je ponovno parcijalno i selektivno spomenuo uvođenje participacije u sustav zdravstvenoga osiguranja plašeći na taj način građane i osiguranike što nije točno. Nije točno zbog toga što od 4 milijuna 437 tisuća i 460 stanovnika kod dopunskog osiguranja isti uvjeti ostaju za 4 milijuna i jednu tisuću i 122 osiguranika a samo za 436 tisuća 338 osiguranika postavljaju se novi uvjeti. I sigurno je da kod ovih 436 338 nisu oni o kojima je kolega govorio da su gladni i da nemaju ni za kruh ni za mlijeko jer ministarstvo i ova Vlada vode o tome računa.
Hvala vam lijepa. Ministar gospodin Darko Milinović. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, zahvaljujem. Pa evo, nekoliko riječi. I uvaženi zastupnik Hebrang je već obrazložio ovih milijardu i 700 milijuna kuna. Uvaženi zastupnik Stazić kaže da s ovim prijedlogom reforme zdravstvenog sustava ne dobiva se ništa, da pacijent ne dobiva ništa. Pa evo ja ću reći samo nekoliko podataka. Evo recimo u Lovranu, to sam već govorio o tome da je za ugradnju endoproteze kuka sa 2,5 godine liste čekanja smanjena na godinu i 3 mjeseca. Ja ne znam je li to, za koga je to. Gospodina Stazića nema ali valjda negdje sluša. Pa onda Klinički bolnički Split će do kraja godine riješiti listu čekanja od 3 tisuće 284 pacijenta. Odjel pri Ministarstvu zdravstva koji je formiran za listu čekanja je u ovih mjesec i pol dana uveli smo i dodatno drugu smjenu nazvao preko 3 tisuće pacijenata imenom i prezimenom i usmjerio ih ili u drugu bolnicu i rekao točno u 11,15 sati javite se u tu i tu bolnicu tome i tome da riješite vašu pretragu. Opća bolnica Vukovar uvela je smjenski rad, ukinula listu čekanja za CT a time i rasteretila Opću bolnicu Vinkovci. Opća bolnica Sveti Duh otvaranjem dodatnih kapaciteta skratio listu čekanja za enDoprotezu kuka. Zadar, uvođenjem smjenskog rada skratio listu čekanja za mjesec dana za magnetsku rezonancu i CT. E sada ja postavljam pitanje za koga je to. To je vjerojatno za Engleze, nije to za hrvatske pacijente ili ne znam koga. I očekujem do kraja godine da će pojedine bolnice probiti svoje limite jer sam zadnjih dva mjeseca sustavno pozivam ravnatelje probite limite. Ako je lista čekanja 100 pa kad probijete limit ako je lista čekanja 80, karikiram, to će vam biti nadoknađeno i to je hrvatski proračun iduće godine. Nije ministar Milinović očerupan bilo kakvim proračunom. Ja želim se zahvaliti svim ministrima u hrvatskoj Vladi, naročito premijeru Sanaderu koji je a ja sam rekao da je vrijeme i ulaganja u hrvatsko zdravstvo. Napominjem, zahvaljujem se svim ministrima hrvatske Vlade što su i što smo zajednički učinili dodatni napor da ulažemo u zdravlje hrvatske nacije. A da je tome tako nije ministar očerupan jer prije dva mjeseca kada je ministar Milinović krenuo u prezentaciju reforme zdravstvenog sustava onda je krenuo sa 19 milijuna i 461 milijun 565 milijuna kuna danas uz amandmane hrvatske Vlade koji će biti u ponedjeljak usvojeni je ministar zdravstva pred vama sa proračunom za HZZO 23 milijarde i 500 milijuna kuna. Pa ajmo zbrajati, je li više 19 milijuna i pol ili 23,5 milijuna kuna. Dakle, prije dva mjeseca ministar zdravstva je krenuo bez 4 milijarde kuna, danas pred vama stoji Ministarstvo zdravstva koje je premijer prepoznao ulaganje u hrvatsko zdravstvo i svi ostali članovi hrvatske Vlade. Zahvaljujem im na tome, koalicijskim partnerima, svima koji smo prepoznali trenutak da treba ulagati u hrvatsko zdravstvo. Dakle, prije dva mjeseca i u odnosu na danas 4 milijarde kuna više hrvatska Vlada, koalicijski partneri ulažu u hrvatsko zdravstvo. A da je tome tako vjerojatno je ovo u korist, ajde one liste čekanja to je vjerojatno bilo u korist Engleza a ovo je ajmo reći u korist Švicaraca. Ortopedski uređaji i pomagala sa 420 na 580 milijuna kuna, za 20% više. Ajmo dalje. Pripravnički staž sa 65 na 90 milijuna, 30% više. Za specijalizaciju 10 milijuna više. To je odgovor i na master plan koji pripremamo i pozivamo na konsenzus da odgovorimo zajednički na kronični nedostatak zdravstvenog kadra. Medicinska kardiologija sa 9 milijuna na 25 milijuna, za nešto više od 200% više. To je vjerojatno za Švicarce, nije za hrvatske pacijente. Intervencijska neurologija sa milijun na 10 milijuna, za 900% više. Za koga je to ako to nije za hrvatske pacijente, ponovo se vraćam na intervencijsku kardiologiju možda najopipljiviju u ovom momentu. Posebno skupi lijekovi sa 250 na 510 milijuna kuna. Za koga je to dragi prijatelji? To je vjerojatno za Amerikance ako nije za hrvatske pacijente. Transplantacije u bolnicama koje potičemo. I još jednom želim čestitati, zahvaliti se svim obiteljima koji su u najtežim momentima odlučili da život njihovog najdražeg nastavi se u nečijem drugom tijelu. Zbog toga, to je bila obveza i mene kao ministra i hrvatske Vlade, da transplantaciju u bolnicama povećam za 100%, sa 45 na 82 milijuna kuna. Pa za koga je to?
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moj kolega Kulušić mi je sada onako u komentaru, a nadam se da nemaš ništa protiv da taj komentar zapravo prepričam ovdje doslovno, kazao sljedeće. Kaže ovo je neshvatljivo. Kaže ako netko misli da imamo problema u zdravstvenom sustavu, a ovdje se cijelo vrijeme govori da imamo i ako se netko uhvati rješavati taj problem i nositi s njim da ovoliko ima napada upravo na … [[Ne razumije se.]] dakle u tom doista se može sažet gotovo danas cjelodnevno izlaganje većine ovdje što smo čuli na ovu jednu tezu koja je, ja mislim koja posve stoji. Dakle ukoliko problem postoji definirali smo ga, vi se slažete s njim, ukoliko se netko javio ovdje i hoće se nositi s tim problemom pa dajmo ako mu nećemo pomoći, ajmo mu ne odnemagati. Dakle ovje predsjednik ili potpredsjednik vašeg kluba SDP-a je iskazao 101 nezadovoljstvo. Vidio je da će ministar odgovarati na ta nezadovoljstva i čovjek je napustio dvoranu. To znači da njega to ne zanima. Klonimo se više toga. S druge strane, često se spominjalo Štampara. Pa ja mislim da je Štampar došao ovdje među nas, a kolega Ostojiću vi razumijete o čemu govorim sada, tko je god čitao i životopis Andrije Štampara i njegova djela, on bi znao ja vjerujem, da bi Andrija Štampar rekao hvala lijepa nemojte me spominjati. Pa zašto? Pa nije Andrija Štampar u ono vrijeme u koje je bio, nosio se sa problemima ne znam troškova u zdravstvenom sustavu nego se nosio sa uopće kreiranjem i uspostavom sustava. S čime se nosio? Pa nosio se sa odgovornošću pojedinca, dakle u smislu za zdravlje. Pa i mi dan danas imamo to na određeni način. Prema tome dakle kada bi vidio da se ovdje ovi ljudi, ovaj sustav pokušava izboriti za dostupnost, za jednakost, za podjelu rizika, za kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, kažem za odgovornost pojedinca, nije ni znao što je evidence base medicine i to je uključeno u to. Što je učinkovitost, što je efikasnost, što je itd. Prema tome dakle kada bi on to vidio on bi dao apsolutno potporu ovim ljudima ovdje, ovome ministru i ja im dajem potporu i čestitam vam i što god mogu ne znam, iskreno evo, osjećam se bez obzira što je doista moj doprinos, ova rasprava minorna. Međutim osjećam se dijelom vaše reforme, dakle dijelom vašeg tima i dajem vam apsolutnu potporu i mislim da je dobro da svi ovi ljudi koji su dobre volje imaju taj osjećaj i dobro je da se uključe svi. Kolega Ostojić je govorio ja bih rekao ipak biranim riječima i u tom biranju pronašao je nekoliko tipfelera u ovome zakonu. Predlažem da se ti tipfeleri isprave, a ja bih htio i molio da ispravimo i tipfeler ove rasprave, neke od rasprava koje smo čuli i koje su bile samo i samo politikantstvo. I žao mi je da sam ovoliko vremena potrošio u ovome jer sam bio doista dirnut, a sada bih krenuo u konkretan problem. Kada se govori i kada se napada ovog ministra ovdje, ovaj tim ovdje, kako tobože ta reforma nije znanstvena, dakle nije sveobuhvatna, nije cjelovita. Onda kada tako netko govori onda bi morao znati što je uopće teorija reforme, kako propovijedaju oni koji znaju što je reforma, što reforma sadrži. Oni koji znaju to nitko ne može osporiti, recimo jedan Harbard, harbardska škola javnog zdravstva, ona vjerojatno zna što je to reforma. Tko misli da ja izmišljam neka uđe na njihove stranice, neka čita njihove materijale onda će vidjeti što je za njih reforma. Za njih je reforma ocjena stanja u zdravstvenom sustavu na način da se prate tri osnovna elementa. Jedan element je zdravstveno stanje populacije. Zna se točno kako se to mjeri i kako se to ocjenjuje. Zna se što su to zdravstveni pokazatelji, zna se što su to podaci u zdravstvenom sustavu. Dakle to se mjeri, ocjenjuje se. Zna se također i što je zadovoljstvo korisnika zdravstvenih usluga i što je zadovoljstvo davatelja usluga, i to se mjeri i ocjenjuje se. I treći element koji se mjeri i ocjenjuje je što, financijski rizici, odnosno odjela financijskih rizika od ukupnog opterećenja itd. To su tri osnovna elementa. Ostaju još četiri, također važna, to je ona četiri tzv. E, to je … /Govornik govori engleski./ … ili uključenost u pacijenata u sustav. Ovaj prvi je radi li zdravstveni sustav pravu stvar, odnosno postiže li učinke, to je učinkovitost. Dakle vi ste je mjerili, pratili ste, vidjeli ste. Kažemo postiže. Onaj drugi je postiže li na najbolji mogući način, to znači u biti da li izdvajamo više sredstava za neke stvari za koje nema potrebe da izdvajamo jer što bi se kazalo, muhu možemo ubiti i ne znam, listom papira ne moramo pucati iz topa. Imaju li svi ljudi ovdje jednaku zdravstvenu zaštitu? Dakle i onaj četvrti, dakle uključenost ljudi, pacijenata u sami sustav. Ova zdravstvena vijeća koja ste postavili, mnoga ostala povjerenstva, upravna vijeća gdje su uključeni pacijenti na najbolji način govore o otvorenosti sustava. A sada se vratimo na ona tri glavna elementa na koji način se zapravo oni provode i imaju li u ovome, u ovoj reformi, ima li u ovom materijalu koji danas mi imamo, ima li znanstvenost. Pođimo redom. Dakle ta ista škola o kojoj sam malo prije govorio, ona propovijeda, zagovara, znanstveno dokazuje da se ta tzv. evidence bace reforma provodi na način da bi se utjecalo na ova tri elementa, da se mora vratiti natrag i promatrati pet osnovnih elemenata u sustavu i da se oni moraju mijenjati. Jedan je financiranje. Što ovdje radi ovi zakoni i što u njima ima? Masa promjena izmjena i dopuna vezano za financiranje sustava. Drugi je plaćanje i ugovaranje zdravstvene zaštite. Pa ovdje imamo toliko novih elemenata, imamo i DDS koji je posve novi element zaboga. Prem tome, dakle s ciljem da se popravi stanje. Treći element koji se također prati, koji se mijenja da bi se ova tri učinka postigla, dakle i mjerila, je regulacija. Pa mi imamo, dakle sve ove zakone koje donosimo kao takve, da ne govorim o prethodnim zakonima koji su prethodili ovome ovdje danas što govorimo. Jedan od njih je recimo i ako se sjećate i Zakon o pravima pacijenata koji smo donijeli u prošlom sazivu, drugi je Zakon o kvaliteti, a što je uopće Zakon o kvaliteti, odnosno što nudi Zakon o kvaliteti ako ne nudi novi pristup, novu reformu. Pa mi tek sada u Hrvatskoj uvodimo sustavno praćenje kvalitete zdravstvene zaštite i to je pokriveno ovom reformom. Do sada toga nije bilo. A samo jedna napomena, što to znači u praksi. Američke državne osiguravajuće kuće … [[Ne razumije se.]] neće potpisati ugovor sa onom zdravstvenom ustanovom koja sustavno ne prati kvalitetu zdravstvene zaštite. Zašto? Pa zato što nema jamstvo kvalitete s jedne strane, a s druge strane nema jamstvo da se za onoliko novaca koliko se da naprave oni učinci koji se traže. Prema tome, svako ulaganje u kvalitetu je ulaganje koje se daleko najviše isplati u zdravstvenom sustavu. Zašto? Pa zato što ulaganje u kvalitetu kao takvu, a to sad je pokriveno ovom reformom, to sad radi ova Vlada, to sad radi ovaj ministar. To je pred svima nama. Znači i borba na određeni način kako uspostaviti unutarnji nadzor kvalitete kojim se do sad nitko nije bavio. Kako uspostaviti vanjsku ocjenu kvalitete? Kako postići što više dobrih učinaka? Kako spriječiti neželjene učinke? I svako ulaganje u tu djelatnost je zapravo isplativo, jer jedan neželjeni učinak, jedan neželjeni ishod zapravo u zdravstvenom sektoru, u zdravstvu je teži i skuplji nego sve novaca što se uložilo u sustav na očuvanje kvalitete. I četvrti, odnosno posljednji ovaj, pardon peti element koji se ocjenjuje da li je neka reforma znanstvena je tzv. je zapravo pokušaj kako na određeni način preko javnih kampanja i javnim djelovanjem učiniti to da svijest pojedinca se promijeni na način da on prihvati odgovornost za svoje zdravlje. Prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti uredno stoji u, ne znam u trećem članku ja mislim, da je Hrvatska država, da je zapravo zdravstveni sektor odgovoran za zdravlje svakoga čovjeka i da svatko od ovih ljudi ima pravo na jednaku i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Ali u istom tom članku, u istom tom članku stoji da je obveza svakog pojedinca da brine o svom zdravlju i da na određeni način participira i sudjeluje, zapravo podupire onaj sustav. E sad i konačno vidim da mi je crveno. Zaključujem. Da bismo mi proveli ovu reformu, da bi ova reforma bila doista izvediva, provediva onda je nužno da zapravo komuniciramo sa javnošću na način da poštivamo tu javnost i da je uključimo u ovu raspravu, a nikako da je obmanjujemo. Prema tome, Sabor je vrlo važno mjesto iz kojeg se trebaju čuti istina i eventualno kritika koja je konstruktivna, a ne destruktivna i koja će ljude zbuniti. Prema tome, ja pozivam i vas ovdje i javnost da prihvati i da podupre ovu reformu zbog zdravlja stanovništva. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko replika. Prvi je gospodin Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih replicirao, odnosno rekao nekoliko riječi. Moj kolega Bagarić je doista ovdje rekao sve i ja bih samo ispravio jer je ovdje bilo riječi i o doktoru Andriji Štamparu gdje evo pojedini kolege iz suprotnog tabora doista žele obezvrijediti i one ljude koji su stvarali zdravstvo i ove danas koji vode ovo zdravstvo. A ja ću samo napomenuti koliko oni vode o tome brigu da su istu bistu koju su dobili iz javnog zdravstva u gradu Požegi postavili na željeznički kolodvor. I to ni manje ni više nego ovaj naš zastupnik kojega ovdje nema već osam dana gospodin Ronko. Pa evo vidite koliko oni vode brigu i na taj način. Dakle, doktor Andrija Štampar koji je rođen u mojoj općini postavljen na autobusni kolodvor ko da je bio prometnik. Pa to je sam dokaz koliko se uopće vodi briga o ljudima koji su ostavili duboki trag u zdravstvu i koji su stvarali zdravstvo u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bagarić je član tima, jer ste koliko ja znam predsjednik Upravnog vijeća Agencije za kvalitetu. Prema tome, zato ste i govorili. Pa zato kažem. Dakle, nije samo ova minorna rekli ste minorna rasprava. Vi ste član tima. Vi ste predsjednik Upravnog vijeća Agencije za kvalitetu i spomenuli ste Harvard. Ja sam jasno školovan u Harvardu i punopravni sam član Harvarda lumnia i drago mi je da ste uspjeli pročitati načela ocjenjivanja Harvarda i bilo bi jako dobro da ste član izvršne administracije. Kad bi se barem 50% tih načela primijenilo u sadašnjoj reformi. Na žalost to nije tako, ali moram biti iskren da mi je jako drago da ste upoznati sa načelima. Štampar je rekao pitanje zdravlja nije samo humanitarno pitanje već prvenstveno ekonomsko pitanje. To je poanta. Ekonomsko pitanje plus edukacija. Edukacija, dakle po važnosti očuvanja zdravlja, prevencije bolesti kako prije sto godina, 50 godina i u budućnosti. Ja podržavam kolega Bagarić da se ta načela Harvarda primjene. Da su se ona primijenila, da se pratila kvaliteta, da se pratila statistika ne bi po recentnom izvješću iz Bruxellesa bili na 29. od 31. države Europe. Slažete se s tim? Zašto? Jer nije se pratila, jer nije se pratila. Odgovornost je sad na vama. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala. Odgovor gospodin Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Ostojić jednim dijelom ima pravo kad je ispravio i kad je kazao da bi ja se trebao osjećati više, još više dijelom ovog tima ovdje i ja to s ponosom mogu kazati i nadam se da ćemo jednog dana gospodine ministre objaviti jedan znanstveni rad na temu uspješne reforme u hrvatskom sustavu. Pa kolega Ostojić isto može biti supotpisnik tog članka, ali dati svoj doprinos u svakom slučaju. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Jedan od autora. A kad je u pitanju ova ocjena o kojoj ste govorili, ako govorite o onoj ocjeni koja je ocjenjivana na način da su samo neki parametri uzeti bili u obzir onda to doista nije relevantno i vi to znate da to nije relevantna ocjena jer vi znadete isto čak bolje nego ja da je zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj daleko, daleko, Bogu hvala daleko uspješniji, daleko bolji prvenstveno između ostalog zahvaljujući kvalitetnim liječnicima, kvalitetnom medicinskom osoblju. Evo.
Hvala. Gospodin zastupnik Slavko Linić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bagarić, možete vi govoriti da smo mi nepismeni i nestručni i bahati i neodgovorni. Sve je to vaše pravo da pokušate govoriti koliko stojite dušom i tijelom iza ovakve rasprave. Dosta je takvih primjedbi bilo. Do sada se nisam uključio. Nisam se mislio uključiti, ali kako je ovo i pitanje ekonomsko onda ću vam vrlo jasno reći. Ne može uspjeti i neće uspjeti ta reforma, jer ekonomski nije pokrivena. Nije pokrivena i ne može biti pokrivena. Ne može biti pokrivena, jer jednim dijelom ide na umirovljenike i drugim dijelom na zaposlene, a ni jedni ni drugi nemaju dovoljnu košaricu za mjesečno preživljavanje. A najveći dio ide iz državnog proračuna i netransparentnih prihoda. A državni proračun uvijek ima problema sa godišnjim završetkom. I to je problem reforme. I to je problem reforme i ekonomsko pitanje, a u načelima se ih stavlja na prvo mjesto. I možete se vi zalagati i govoriti, ali imali smo mi i policu dopunskog osiguranja i participaciju ili naknade i neprekidno šećemo. I neprekidno šećemo. I zato ova lijeva strana će uvijek biti protiv ovako nedorečenih prijedloga, a vi možete galamiti, diskreditirati vaše političke protivnike, svašta o njima govoriti, samo morate znati ne pomaže vam. Govoriti ćemo i galamiti ćemo. Pa koliko vama to drago ili nije drago.
Može se govoriti, ali ne treba galamiti, a ja sam se nadao da idemo probat konsenzus u zdravstvu.
Oko čega? Oko nesposobnog financiranja zdravstva?
Gledali smo vas i slušali smo vas. Izvolite, odgovor na repliku.
Ma evo ja se ispričavam zbog vremena, što uzimam puno vremena, ali moram kazati da nisam kazao kolega Liniću, ni govora nisam spomenuo da je bilo tko nepismen, nekulturan i tako dalje. To doista nisam kazao. Ja sam samo kazao da je bilo tu neodgovornog politikanstva. I to je bilo. A s druge strane, oko ovoga svega drugoga što ste vi kazali, ja sam rekao što sam imao, ali reklo je i gospodarsko socijalno vijeće, prema tome ako vam ono daje potporu, za Boga pa ne mogu ja valjda uzeti vaš stav relevantnim u odnosu na njih, a vi govorite u njihovo ime. Hvala lijepo.
Hvala. I gospodin Zdenko Franić, također replika.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine ministre, štovani kolega zastupniče. Rekli ste da se do sada nitko nije bavio kvalitetom. Međutim, podsjetio bih da u Republici Hrvatskoj već dugi niz godina djeluje Hrvatska akreditacijska agencija, dakle još u, prvo je djelovalo u sklopu državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo od sredine devedesetih stoljeća, a kasnije 2003. godine je usvajanjem niza zakona, pa onda 2004. uredbama Vlade počeka djelovati kao zasebna agencija države Hrvatske. Ona ima akreditiranih oko 150 što laboratorija, što certifikacijskih ustanova tako da imamo što se tiče sustava upravljanja kvalitetom certificirane primjerice bolnicu Vuk Vrhovac, Zavod za transfuzijsku medicinu, stomatološku polikliniku u Perkovčevoj, da nabrojimo samo neke, a i cijeli niz laboratorija je već akreditiran i to u sustavu zdravstva i to ne samo po normi 17 025, nego i po normi 15 189 ovi kemijski i biokemijski laboratorij, to je recimo u Zajčevoj ulici, Zajčeva bolnica, Vinogradska i tako dalje. Dakle, što se tiče institucionalnog brige o kvaliteti i to u onom pravom smislu riječi kakav se podrazumijeva u sustavu europske akreditacije. U Hrvatskoj već odavno imamo centre izvrsnosti, a ova Agencija za kvalitetu koja djeluje unutar Ministarstva zdravstva nažalost više se odnosi na osiguravanje kvalitete, a ne na akreditaciju i tu ne bi trebalo ustvari niti duplirati kapacitete jer već postoji akreditacijska agencija koja radi svoj posao.
Hvala. Odgovor, gospodin Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja mislim … [[Govornik se ne razumije.]] jednu stvar. Dakle, vezano za vašu repliku. Hrvatska akreditacijska agencija je posve nešto drugo od Agencije za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu. Dakle, da li se netko bavio još kvalitetom kao takvom u Hrvatskoj općenito, ja to nisam ni rekao da nije, ali sam rekao da se nitko nije sustavno bavio, sustavno unutar zdravstvenog sustava. Ne. Dakle, moglo se dogoditi i to ja prihvaćam što velite da se neki laboratorij, da se ne znam ni ja oprema, prostor i tako dalje akreditirao kao takav, ali da je vođen postupak stalnog nadzora kvalitete unutar zdravstvenih ustanova i izvan njih, u Hrvatskoj to nije činjeno i ovaj vaš prijedlog je apsolutno neprihvatljiv jer to su kruške i jabuke. Dakle, ovo je u redu što kažete, neka to stoji, neka ide svojim putem, međutim Agencija za kvalitetu i akreditaciju dakako treba kao i u drugim zemljama zaživjeti i ja se nadam joj dug i sretan život.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospodin, prvi put čujemo i vidimo tu tablicu, ali ja vam vjerujem da ste je dizali, pa izvolite. Evo, gospodin Josip Leko. Je li to replika, je? E onda još gospodin Josip Leko.
Je, hvala lijepa. Ja ne mogu drugačije nego dići i čekati.
Pa moglo se je tucnut i prije.
Bio je kolega vidio. Ok, hvala lijepa. Naime, što sam htio reći? Sasvim je pogrešno, zastupnike u hrvatskom Parlamentu koji se ne slažu sa prijedlogom zakona jednog ili drugog ili trećeg njihovu raspravu i njihove argumente kvalificirati kao napad na ministre. To je sasvim pogrešno za Parlament i za demokraciju. A kad je riječ već o suštini, onda bi zaista bilo bolje da se ne samo zastupnicima, nego i građanima kaže kako ministar misli ostvariti dva cilja koja je postavio u Zakonu o obveznom osiguranju. Ograničiti rast troškova i uspostaviti financijsku stabilnost, a zadržati istu razinu zdravstvenih usluga ili čak veću razinu zdravstvenih usluga i drugo odrediti nove izvore financiranja zdravstvene zaštite ako on ovdje kaže da se smanjuje broj participacija i broj osoba koje sudjeluju u financiranju zdravstva. Dakle, mora logično za sve građane razvidno reći koji su to novi izvori financiranja i koliko će se od njih ubrati i koji je cilj za to određen. I nema tu nikakvog osobnog odnosa. Riječ je o tome da se zastupaju interesi građana kako ih mi vidimo. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospodin Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja prihvaćam ovaj dio vašeg odgovora, odnosno kritike, ali nisam mislio, dakako da nisam mislio, ako sam tako izgovorio onda se ispričavam da svi oni koji se nisu slagali da su bili, ne znam ni ja. Dobro se razumije što sam kazao i koje sam govore ocijenio tipfelerima. Dakle, to sam čak jasno kazao, a čak sam spomenuo profesora Ostojića i nisam ni jednu riječ lošu rekao o tome što je on govorio, iako se on nije slagao također. Međutim, kada je u pitanju ova potrošnja o zdravstvenom sustavu, ovdje je ministar, ja mislim da će se on s time složiti. Dakle, pa on je već pokazao da je obuzdao na određeni način potrošnju, porast troškova u bolničkom sektoru. E sada, kažete vi, kako ide jedno s drugim, kako ćete zadržati istu razinu, a ne znam ni ja, a smanjiti troškove. A nitko ne misli, niti ministar misli da će uspjeti zadržati potrošnju, ne znam kakva je danas, takva će biti za pet godina. Međutim, neka ta potrošnja, odnosno porast potrošnje, koliko toliko prati gospodarski rast, a za tog vremena, u tome i je trik, u tome i je važnost te kvalitete, kako za što manje sredstava, odnosno kako racionalno upotrijebiti sredstva, a postići iste učinke. Šta mislite u koliko se neracionalno potroši sredstava u bolničkom sektoru, u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, za lijekove itd., da ne spominjem koliko završi u smeću lijekova, koliko se niti ne podigne ovih nalaza, ne znam ni ja koji se učine, itd., itd.. Prema tome, dakle, svjestan sam tako da će porast potrošnje, da će potrošnja rasti, ali da će biti kontrolirana ta, taj porast i potrošnja, to je vrlo važno.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić, nema ga. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora hvala, gospodine ministre, kolege zastupnici. Evo danas čitavi božji dan raspravljamo o zdravstvenoj reformi i to je dobro. Reforma zdravstva je neophodna i dobro je da se razmišlja da napokon ovu bolnu točku našeg društva pokušavamo nekako, na jedan način riješiti. Ja nisam zdravstveni djelatnik i ovo mi nije naravno struka. Ipak, kao dobar građanin, dobro sam informiran, relativno dobro informiran, nešto o općenito problemima zdravstva. Ono što mene zanima i što bih volio da ministar zdravstva naravno pozorno posluša a i kolege zastupnici, a to je zdravstvena zaštita branitelja. Da li ona postoji danas, da li je ikada postojala i da li je možemo imati u budućnosti ako se složimo da je do sada nismo imali? Gospodin ministar i evo svi naši liječnici ovdje od Ostojića, gospodina Hebranga, Milinovića, Jovanovića, bili su branitelji, ja mislim istaknuti branitelji i nadam se da će me razumjeti i poduprijeti u ovom nastojanjima da potaknemo bolju, bržu, odnosno kvalitetniju zdravstvenu skrb za branitelje. Mi danas u Republici Hrvatskoj imamo dva ministarstva, Ministarstvo branitelja, Ministarstvo zdravstva, ali u ta dva ministarstva nemamo liječnike, nemamo timove, nemamo odjele koji vode i prate i planiraju zdravstvenu skrb za branitelje. Svi dobro znate da ova skupina ljudi i ova generacija ljudi koja je iznijela Domovinski rat na leđima, nakon 5-godišnjeg užasnog rata ali pobjedničkog rata, propatila puno toga, da često obolijeva, umre od raznih tipova bolesti iako su to relativno mladi ljudi. I sam imam nekoliko prijatelja koji su u dobroj kondiciji bili i koji su bili relativno mladi, pa su negdje u ranim 40-tim godinama jogirajući naprosto umrli. Ovih dana sam se malo raspitivao o praksi zemalja koji su također imali rat i ratove u okruženju a i šire, Amerika, Izrael. Sve te zemlje imaju razrađeni sustav zdravstvene skrbi za svoje ratne veterane, za svoje ratnike. Ja ne utvaram da i mi možemo tako nešto imati, naprosto mi ne možemo takvo nešto imati zato što nismo dovoljno bogati i to je realna situacija i moramo biti naprosto realni u ovoj situaciji pogotovo u današnjoj kakva je i kakvu imamo u čitavom svijetu. Ali možemo napraviti vlastitu zdravstvenu skrb za branitelje, možemo imati našu osobnu zdravstvenu skrb i na ovaj način posebno tretirati branitelje kao jednu kategoriju ljudi koja je zaslužila jedan takav poseban tretman u društvu. Ono što bih ja želio vidjeti, imati u Republici Hrvatskoj je konsenzus svih stranaka o zdravstvenoj skrbi za branitelje. Nas branitelja u RH ima negdje oko pola milijuna što je jedna velika brojka. Bilo bi dobro da Ministarstvo zdravstva ima npr. listu svih branitelja, listu svih bolesti sa tipovima raznih bolesti, da vidimo što nas to napada kao dobro organizirani neprijatelj. O veteranskoj bolnici neću govoriti, iako neke zemlje imaju i više tih bolnica u svom zdravstvenom sustavu. Naprosto moramo biti realni i svjesni situacije u kojoj se nalazimo. Ja vas molim da sagledate način kako da organiziramo preventivne preglede gospodine ministre. Ministarstvo branitelja potaklo je nešto, odvojilo je 3 milijuna kuna za ciljane skupine, ratne vojne invalide, za ljude koji su proveli duže vremena u logoru, za obitelji poginulih. To je otprilike oko 3 milijuna kuna, ali to nije za sada dovoljno, zato što imamo jako puno ljudi kojima treba taj preventivni pregled. I to je malo naravno. Ministarstvo branitelja ne može samo u ovoj situaciji reagirati i pratiti sve ove složene i zahtjevne probleme koji prolaze iz zdravstvene skrbi. Mi danas imamo otprilike oko možda 30-ak tisuća ljudi koji su oboljeli od PTSP-a koji su danas podnijeli zahtjev za priznanje statusa oboljelih od PTSP-a. U Izraelu ima negdje oko 5 tisuća. Eto, sada se pitam zašto ovako, pitamo se zašto ovako malo samo u Izraelu ima ljudi koji su oboljeli od PTSP-a? Zato što imaju preventivni sustav i osvješćenju zdravstvenu politiku za svoje ratnike, za svoje branitelje. I zato ima i visok postotak izliječenih, što se nažalost kod nas ne može reći. Vi svi doktori koji ste i sami branitelji, više vremena morate posvetiti ovoj problematici. U ovoj zdravstvenoj reformi ja nisam ništa čuo o braniteljima. Po meni Ministarstvo zdravstva mora biti nosilac svih ideja, projekata vezano za zdravstvenu skrb branitelja. Ja se ne želim prepucavati tko je što napravio, odnosno tko je što, tko nije nešto napravio. Vrijeme je da sada počnemo nešto raditi. Bilo bi dobro da svi skupa, kažem vi doktori trijezne glave, zacrtamo, pametnu, realnu i ostvarivu politiku prema braniteljima. Mi nemamo sistematski riješeno pitanje zdravstvene zaštite branitelja, nego se sve to rješava sporodično od slučaja do slučaja. Predlažem da formiramo jedan zdravstvenih stožer od liječnika, branitelja, koji će napraviti nacionalnu zdravstvenu strategiju za branitelje, te dati odgovore na zdravstvene i braniteljske probleme i kako ih u budućnosti rješavati. Gospodine predsjedniče Sabora, kolege zastupnici, puna su nam usta branitelja stalno kada treba nešto za nekakve naše uske interese, ali kada trebamo nešto posebno napraviti, čini mi se nećemo ni slušati u kojima se problemima ljudi nalaze. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolega Ante Kotromanović je potpuno u pravu. Predamnom je program Vlade Republike Hrvatske za ovaj mandat od stranice 74 do stranice 80 je zdravstvo, niti na jednom mjestu se ne spominje zdravstvo branitelja. Doduše početne su akcije, mislim za 3 tisuće obitelji preventivne akcije, ali nedvojbeno trebamo organizirati Nacionalnu strategiju zdravlja branitelja, osobito jer neki su ovdje i bili u ratu. Znate, otići u rat, obući uniformu iz jednog civilnog sustava bili vi liječnik, pravnik, ekonomist, prometnik, konobar nije jednostavno. Nije jednostavno. I traume, stresovi se toga upravo javljaju. Zato je to definitivno važno. A vi ste sad bili u Americi pa ste vidjeli da svaka bolnica sveučilišta VA, ima veteran ofens, bolnicu koja upravo brine o njihovim ratnim veteranima i bilo bi dobro da mi uvedemo te ratne veterane. To je nekakva, jedna dobra međunarodna riječ koja bi bila prikladljivija nego što je ova sada. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala. I zaključno, ministar gospodin Darko Milinović. Nadam se koncizno itd. je li.
Evo poštovani gospodine predsjedniče. Evo koliko od 9 do 5 raspravljamo o reformi zdravstvenog sustava i moram reći da sam zadovoljan sa ovom raspravom. Možda evo da se odmah osvrnem na brigu hrvatske države o zdravlju branitelja, samo jedan segment koji je u nadležnosti potpredsjednice Vlade gospođe Kosor gdje provodimo sistematske preglede branitelja oboljivih od PTSP-a i članova njihovih obitelji, a i niz drugih mjera. Ali evo zbog toga što želim biti vrlo kratak na kraju ove rasprave da ih ne nabrajam. Zahvaljujem se na današnjoj raspravi koja je ipak išla u jednom smjeru koji sam zaželio i na početku današnjeg dana u 9 sati ujutro čuli smo nekoliko dobrih prijedloga. Kao što sam rekao Vlada Republike Hrvatske je zasjedala u vrijeme dok smo raspravljali o reformi zdravstvenog sustava i samo iz tehničkih razloga jer nismo ih mogli staviti te dobre prijedloge u zakon. Vlada će ići u proceduru. Zapravo uputit će nekoliko amandmana da bi još ovi predloženi zakoni bili kvalitetniji. Čini mi se da smo ipak na dobrom putu. Čini mi se da smo ipak, kada smo rekli prije 10 mjeseci izdignimo zdravstvo iz usko stranačkih interesa. To svjedoči i današnja rasprava i pohvala IDS-a, gospodina Lesara, nacionalnih manjina, koalicijskih partnera, pa i SDP-a, jer čuo sam da ipak sa nekim stvarima se naravno i slažete i sve one dobre prijedloge koje smo čuli danas pokušat ćemo staviti u ove reformske zakone kako bi uistinu ovo bio jedan općedruštveno važan projekt, a to je reforma zdravstvenog sustava. Ja ću ovdje pročitati neke potpore koje smo dobili do sada. Kad kažete da nismo imali široku javnu raspravu. Hrvatska stomatološka komora, puna potpora reformi zdravstvenog sustava. Hrvatska liječnička komora, je li to struka. Matica umirovljenika Hrvatske osim onog dijela 3% iznad 5 tisuća i 200 kuna. To moram radi istinitosti reći sve ostalo podržavaju. Koalicija udruga u zdravstvu, dakle pacijenti. Hrvatska ljekarnička komora. Pozivamo se na Andriju Štampara. Dame i gospodo, stručno vijeće škole Andrije Štampara dalo je potporu ovoj reformi. I sad kad spominjem Štampara njegov je ja ću reći Lički dida bio porijeklom iz Like. On je svojedobno, a kažete da smo odustali od tog modela u jednom malom mjestu između Gorice i Siska, u Maracelinu jel, bilo jedno endemsko područje malarije. I onda je on istraživao zbog čega je tome tako i vidio da je to močvarno područje, išao sa svojim timovima isušivati te močvare i na taj način se boriti protiv malarije. Prepoznao je zdravstvene probleme tog područja. I što sad mi uvodimo? Stručni savjet za zdravlje pri županijama koji moraju prepoznati zdravstvene probleme pojedine županije. Pa reći ćemo ovako. U Ličko-senjskoj županiji nekakva povećana incidencija, ne znam konačno bronhitisa. Ili ovo u Sisku što je uvažena zastupnica Petir spomenula. Dom zdravlja može formirati dispanzir koji će se te godine baviti sa tom problematikom. Je li to povratak na temelje Andrije Štampara? Udruga oboljelih od bolesti štitnjače, Akademija medicinskih znanosti, niz građana, ekonomsko vijeće čiji mi je član i gospodin Ljubo Jurčić. Vrh ekonomskih stručnjaka je podupro ovu reformu, naravno koalicijski partneri, nacionalne manjine i reći ću na kraju nema toga u ovom Saboru, bez obzira na boju političkog dresa s kim nisam razgovarao, nisam uspio doći do SDP-a. Moj poziv je bio bez fige u džepu, doći k vama, raspraviti, možda bi čuo neke. Ja sam tražio radi sebe. Možda bi čuo neke dobre prijedloge, ali vi ste to shvatili kao politikanstvo, a nema u ovom Saboru političke stranke s kojom nisam razgovarao. Nema političke stranke osim SDP-a. Ja vam to moram reći. I HNS, i HDSSB, i IDS, vidjeli smo da smo i neke njihove zahtjeve i dobre prijedloge stavili u ovaj prijedlog reforme zdravstvenog sustava i meni je iskreno žao zbog toga što nisam uspio i s vama razgovarati. Ja sam uvjeren da će reforma uspjeti. Najviše naravno zahvaljujem isto nacionalne manjine, samo manjinama kao koalicijskim partnerima i najviše želim zahvaliti naravno Vladi Republike Hrvatske, koalicijskim partnerima i naravno svojoj najjačoj stranci u Hrvatskoj HDZ-u. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Pa rekao je gospodin ministar da smo mi u SDP-u njegov poziv, da nam prezentira reformu zdravstva shvatiti kao politikanstvo. Netočno je gospodine ministre. Mi smo vam samlo rekli da je od vas bilo korektnije. Da ste nas pozvali na razgovor ili na bijelom papiru, da vidimo uopće kakva reforma treba hrvatskom zdravstvu ili da ste donijeli konkretne prijedloge, konkretne zakona pa da smo na osnovu toga sjeli. Sjesti i razgovarati na osnovu power point prezentacije koja se mijenjala iz dana u dan, je apsolutno nekorektno. To je politikanstvo s vaše stranek, ne s naše.
Hvala. Zaključujem raspravu za ove tri točke dnevnog reda. Odlučivat ćemo vjerovatno u ponedjeljak. Hvala lijepa. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o zdravstvenoj zaštiti. Hitni je postupak bio, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 230. rasprava je zaključena. Tijekom rasprave Vlada je podnijela amandmane koji su sukladno članku 169. Poslovnika postali sastavni dio Konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Pregled ostalih podnesenih amandmana podijeljeno vam je na klupe. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Ministar Darko Milinović je. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. I to izgleda da ćemo malo odgoditi.
Hvala gospodine predsjedniče. U cilju smirivanja situacije prvi amandman se ne prihvaća. Donošenje plana zdravstvene zaštite Republike Hrvatske u nadležnosti je i odgovornosti Ministarstva nadležnog za zdravstvo sukladno Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, stoga je primjereno rješenje da plan zdravstvene zaštite uz prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i nadležnih komora donosi ministar zdravstva.
Gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Pa ja se ne slažem sa ovim budući je zaštita zdravlja puno šira od onog što radi Ministarstvo zdravstva i smatram da plan zdravstvene zaštite mora donositi Vlada Republike Hrvatske, pa tražim da se glasa za ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman broj jedan? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Vladin amandman je prihvaćen. Treći amandman zastupnika gospodina Željka Jovanovića.
Treći amandman se ne prihvaća. Pitanja održavanja sjednica Savjeta za zdravlje treba riješiti njihovim Poslovnikom o radu.
Gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Obzirom da postoji Savjet za hitnu pomoć koji se nije sastao ni jednom u četiri godine inzistiram da se glasa o mom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četvrti amandman.
Prihvaća se.
Gospođe zastupnice Ljubice Lukačić.
Prihvaća se.
Prihvaća se. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Peto Odbora za ravnopravnost spolova.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Šesti zastupnice Ljubice Lukačić.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Vladin je amandman prihvaćen. Osmi zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se. Člankom 27. definiraju se timovi koji obavljaju poslove u zdravstvenoj djelatnosti na primarnoj razini, a stavkom 2. istog članka riješeno je pitanje timova koji čine specijalist pedijatrije i medicinska sestra. Određivanje da poslove zdravstvene zaštite djece obavlja isključivo specijalist pedijatrije bilo bi onemogućeno obavljanje tih poslova na područjima gdje nema dovoljno pedijatara, te se predloženim rješenjem omogućava da ove poslove obavljaju i specijalisti opće obiteljske medicine.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, upravo suprotno jer moj amandman ide za time da se i nadalje osigura da se o primarnoj zdravstvenoj zaštiti djece u načelu dakle brine specijalist pedijatar u timu sa medicinskom sestrom, odnosno medicinskim tehničarem. Određivanje da to može se činiti i u ordinaciji obiteljske medicine ne udovoljava nekim drugim uvjetima kao što su uvjeti za pedijatrijsku ambulantu, jer u pedijatrijsku ambulantu ne dolaze samo bolesna djeca nego i zdrava djeca i morate imati dvije vrste prostorija. Dakle, imate prostoriju za zdravu djecu i imate prostoriju za bolesnu djecu. Ako se ne prihvati moj amandman morat ćete mijenjati Pravilnik o uvjetima za otvaranje ordinacija zbog toga što ćete u ordinacijama obiteljske medicine koje će zbrinjavati pedijatrijsku djecu morati uvesti i sobu za zdravu, odnosno sobu za bolesnu djecu, odnosno sobu za zdravu djecu. Jer u ordinaciji obiteljske medicine uglavnom dolaze bolesne odrasle osobe. Ako se dakle ne prihvati moj amandman onda je to korak nazad u pronatalitetnoj politici, jer smo rekli da upravo želimo povećati zdravstvenu skrb za djecu predškolske dobi. U konačnici je i veliki projekt specijalizacija iz pedijatrije. Ako ovako, dakle omogućimo da se svagdje može brinuti o djeci predškolskog odgoja jer mi ne kažemo da tamo gdje nema pedijatra da se brine obiteljska medicina nego kažemo da je to potpuno egal. Dakle, da može ili pedijatar ili obiteljska medicina. To u konačnici ne odgovara stupnju njihove specijalističke naobrazbe. I ja bih molio da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Deveti amandman, gospodina zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman devet ne prihvaća se. S obzirom da se mrežom javne zdravstvene službe određuje potreban broj nositelja zdravstvene djelatnosti za određeno područje s kojim će se sklapati ugovor sa zavodom, te s obzirom na nadležnost i odgovornost Ministarstva zdravstva sukladno naprijed navedenom Zakonu o ustrojstvu, djelokrugu središnjih tijela državne uprave primjereno je predloženo rješenje da mrežu donosi ministar.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Pa gospodine ministre, ja bih vas upozorio da u ovom članku imate zapravo dvije bitne izmjene. Čak i da se složim s vama da može ministar donositi mrežu potpuno je nelogično da obzirom na izmjene, jel me slušate? …/Milinović: Da, da slušam./… Znači, potpuno je nelogično, obzirom da se bitno proširuje odgovornost jedinica područne, regionalne samouprave da one ne sudjeluju u donošenju mreže. Prema tome, ja se mogu složiti da ministar obzirom na ovo što ste rekli donosi, ali predlažem da se obavezno uz zavod, Hrvatski zavod za javno zdravstvo navede i jedinica područne regionalne samouprave koja se mora konzultirati u donošenju mreže budući da se to tiče jedinice područne regionalne samouprave. Zar to nije logično?
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Deseti amandman Vlade je prihvaćen. Jedanaesti zastupnika Emila Tomljanovića.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Vladin dvanaesti je prihvaćen. Trinaesti također Vladin. Četrnaesti, zastupnika doktora Željka Jovanovića.
Ne prihvaća se. Predloženo rješenje je suvišno, jer je isto određeno člankom 31. Zakona o ustanovama.
Izvolite gospodine Jovanović.
Pa po prijedlogu kako piše u zakonu može se dogoditi da netko počne raditi iako nije dobio dozvolu ministra, pa stoga molim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Petnaesti amandman Vlade je prihvaćen. Šesnaesti, Odbora za ravnopravnost spolova.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Sedamnaesti Vladin je prihvaćen. Osamnaesti također Vladin je prihvaćen. Devetnaesti, zastupnika gospodina Željka Jovanovića.
Ne prihvaća se s obzirom na istovjetni sadržaj vladinog amandmana.
Povlačim amandman jer je ugrađen u prethodnu stavku.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. Dvadeseti Vlade Republike Hrvatske je prihvaćen. Dvadeset i prvi, zastupnika gospodina Željka Jovanovića. Dvadeset i prvi da?
Ne prihvaća. Pojam javnog zdravstva uključuje i socijalnu medicinu, a farmakoekonomske analize provodi Agencija za lijekove i medicinske proizvode, a ne Zavod za javno zdravstvo županije.
Gospodin Željko Jovanović.
Pa na žalost ne slažem se. Znamo što radi Hrvatski zavod za javno zdravstvo i u Zagrebu. Farmakoekonomska analiza ključna je djelatnost u budućnosti i smatram da bi morala biti navedena u djelatnostima koje radi Hrvatski zavod za javno zdravstvo sa svojim regionalnim ispostavama i molim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dvadeset i drugi amandman Odbora za ravnopravnost spolova.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 24., Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 25., zastupnika gospodina Željka Jovanovića?
Ne prihvaća se. Navedeni razlog nije osnova za prestanak rada trgovačkog društva, nego može biti osnova izricanja mjere zdravstvene inspekcije i nadležne komore.
Gospodin Željko Jovanović.
Pa ovo nije točno što je rekao ministar jer isti članak koji se odnosi, članak 159. na privatne zdravstvene radnike izričito propisuje da će im se dogoditi zatvaranje ukoliko provode reklamu koja je protivna propisima koje je donijela nadležna komora. Pa stoga predlažem da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26., istog zastupnika doktora Željka Jovanovića?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 27., također istog zastupnika?
Ne prihvaća se. Vremenski normativ ne omogućava rad sa više od 2 tima u ljekarnom i medicinskom biokemijskom laboratoriju.
Izvolite gospodine Jovanović.
Pa gospodine ministre, ja vas molim da još jedanput razmislite o ovome što ste rekli jer postoje i ljekarne i medicinski biokemijski laboratorij koja rade 3 i više timova. Molim da se glasuje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 28. i 29. su Vladini amandmani koji su prihvaćeni. 30., Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 31., zastupnika Borisa Šprema?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 32., zastupnika gospođe Romane Jerković i gospodina Željka Jovanovića?
Ne prihvaća se jer je podneseni sadržaj identičan amandmanu Vlade.
Gospodin Jovanović?
Odustajem od amandmana.
Hvala. Ovaj je amandman povućen. 33., Vlade Republike Hrvatske je prihvaćen. 34., Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 35., Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 36., Vlade Republike Hrvatske i 37. je Vladin koji je prihvaćen. I 38., Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Hvala lijepa. Prvo dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o zdravstvenoj zaštiti. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 1 suzdržan i 32 protiv prihvaćen Zakon o zdravstvenoj zaštiti zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a predlaže Saboru donošenje 2 zaključka. Prvo prijedlog zaključka glasi: Prvo, obvezuje se Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi u roku od 3 mjeseca od donošenja Zakona o zdravstvenoj zaštiti izmjenama pravilnika … [[Govornik se ne razumije.]] a jasno razdvojiti interesne veze između javnog i privatnog zdravstva radi sprečavanja mogućeg sukoba interesa i korupcije.
Ovim zakonom, ovu prvu točku dakle ne prihvaćamo jer ovim zakonom smo jasno razdvojili javno od privatnog zdravstva brisanjem iz svih članaka Zakona trgovačkih društava kao ugovornih subjekata državnog zdravstvenog osiguranja HZZO-a.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi gospodine ministre, iako ovdje nije izrijekom rečeno, mislilo se na onaj dio što doktor ordinira u svojoj ordinaciji, naručuje pacijente za popodne, je li, u nekoj privatnoj, o tome se razmišljalo, prema tome nismo se čini mi se dobro razumjeli. Je li?
Hvala. Ministre, je li vi ostajete kod vašeg stava?
Ostajem kod ovog zaključka. A ovo je u narednom periodu dio koji moramo razriješiti.
Hvala. Imamo prijedlog kluba kojeg Vlada ne prihvaća. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog odbora nije prihvaćen jer je glasovalo 22 za, 12 suzdržanih i 69 protiv. Imamo drugi zaključak koji glasi: Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske u roku 6 mjeseci od donošenja zakona izmijeniti i dopuniti odgovarajuće zakone, a osobito Zakon o radu radi osiguranja evidencije i plaćanja cjelokupnog određenog rada u svim djelatnostima.
Vlada ne prihvaća jer donošenje Zakon o radu ne ovisi samo o Vladi već i o socijalnim partnerima. Zbog toga ne prihvaćamo ovaj zaključak.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja u ime kluba.
Ja bih bio puno sretniji da ste rekli da vam je ovo, gospodine ministre kratko vrijeme od 6 mjeseci da se morate uskladiti sa socijalnim partnerima jer ovo ide isključivo u prilog državnom proračunu, odnosno sustavima mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Radi se o evidenciji i plaćanju cjelokupnog odrađenog rada u svim djelatnostima, a vi dobro znate da je takav rad naročito prisutan u djelatnosti trgovine i graditeljstva i da time direktno sustav zdravstva, odnosno mirovinski sustav gubi značajan novac, a to je puno, puno više od onih 136 milijuna kuna koje ćemo dobiti doprinosom na umirovljenike. Zahvaljujem.
Molim uključimo se da glasujemo o drugom zaključku kojeg Vlada ne prihvaća. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Zaključak nije prihvaćen jer je glasovalo 14 za, 20 suzdržanih i 71 protiv. Prelazimo na – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 220. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. prijedlog akta primili ste u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon raspravu u hitnom postupku, sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjdnicama. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSLS i HSU-a. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik gospodin Ivica Mladineo. Ajde čestitam.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Izmjena Zakona o doprinosima nastavak je porezne reforme zdravstvenog sustava, što se mijenja i uređuje promjenom ovoga zakona. Tu se uvode novi osiguranici za korisnike zdravstvene zaštite i to osiguranici po osnovi korisnika mirovine i osiguranici po osnovi nezaposlene osobe. Umirovljenici imamo dvije kategorije i to jednu kategoriju umirovljenika koji imaju mirovnu manju od prosječne neto plaće jedan osam za pravne osobe koja iznosi 5 tisuća 108 i obračunava se doprinos po stopi od 1% na mirovinu i ide na teret državnog proračuna. Druga kategorija su umirovljenici koji imaju mirovinu iznad prosječne plaće, znači iznad 5 tisuća 108 kuna i obračunava se doprinos od 3% ali iz mirovine. Efekti bi bili otprilike oko 130 milijuna kuna. Za nezaposlene uvodi se doprinos koji bi se obračunavao na najnižu mjesečnu osnovicu koja za 2009. iznosi 2 tisuće 611 kuna i plaćalo bi se po stopi od 5%, a išla bi na teret državnog proračuna, pa bi iznosilo oko 400 milijuna kuna, a ovaj 1% na mirovine koji bi također išao na teret državnog proračuna 264 milijuna kuna. Evo gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je u ime kluba HDZ-a gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, cijenjeni kolegice i kolege. I ovaj zakon je jedan od propisa što ih je Hrvatska dužna donijeti vezano i … [[Govornik se ne razumije.]] pristupanja u Europsku uniju, odnosno za pregovaračko poglavlje 19. - Socijalna politika i zapošljavanje. Radi trajnog uređenja financiranja sredstava zdravstvene zaštite građana Republike Hrvatske pojavila se potreba transparentnog uređenja financiranja zdravstvenog sustava, posebice pitanja podmirenja troškova za osiguranje, posebnih korisnika mirovine i osiguranika, … [[Govornik se ne razumije.]] i nezaposlene osobe, odnosno svake osobe kojoj je osigurana zdravstvena zaštita putem sustava obvezanog osiguranja. Ovim prijedlogom zakona Hrvatski zavod za mirovinsko osiguravanje utvrđen je kao obračunavanja prema mirovini čiji je iznos do iznosa prosječne neto plaće, a određena stopa od 1% doprinosa obračunavati će se istodobno s obračunom mirovine. Za osobe osiguranika obaveznog zdravstvenog osiguranja Republike Hrvatske koje su u statusu osiguranika stekli temeljem prava na mirovini. Ovim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima propisuju se dvije stope za obračun doprinosa. Po jednoj 1% na mirovine čiji mjesečni iznos do prosječne neto plaće i druga stopa od 3% iz mirovne čiji mjesečni iznos viši od iznosa prosječene plaće. Ovim prijedlogom zakona utvrđuje se obveza i za nezaposlene osobe i to po stopi 5% u odnosu na najnižu mjesečnu osnovicu i za obračun doprinosa sukladno Zakonu o doprinosima. Ovim će se na teret državnog proračuna osigurati novčana sredstava u iznosu od 400 milijuna kuna, za troškove zdravstvene zaštite nezaposlenih osoba. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima je još jedna pozitivan zakonodavni iskorak u pravnom okružju Republike Hrvatske i klub HDZ-a ga podržava u cijelosti i glasovat će za njegovo donošenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HSLS-a i HSU-a gospodin zastupnik Silavano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da će i s moje strane biti ovo dosta kratka rasprava. Uglavnom naravno da priznajemo predlagačima ovog paketa zakona, a predlagao je cijeli paket i ministar Milinović koji je završio svoj posao da su korigirali ove svoje početne stavove, jer je početna ideja bila da se plaća doprinosna mirovine iznad 2 tisuće 600 kuna po stopi od 3%, a iznad 5 tisuća 200 po stopi od 5%. Sada smo suočeni sa prijedlogom koji govori da će se mirovina veća od razine prosječne plaće, što znači veća od 5 tisuća 108 kuna opteretiti novim dakle doprinosom od 3% na mirovinu. Dakle, to se može ako je ministarstvo zauzelo stav da optereti dodatno koji nešto više, može im se prihvatiti taj princip. Međutim taj princip se sukobljava sa jednim drugim principom, a to je da su ovo zarađene mirovine temeljem uplate doprinosa kroz godine i među ovim mirovinama konkretno ovih 20 tisuća 942 mirovine za koje ja smatram da su sigurno za sve plaćeni uplate doprinosa kroz godine, ne govorim o drugim mirovinama, ali za te sam siguran, za njih je nedopustivo aplicirati jedan novi poseban doprinos. Još bih htio reći da u toj grupi od 21 tisuće 242 osobe postoje više tisuća, negdje do 5 tisuća osoba čije su mirovne limitirane. Što znači, vi znate da je najveći koeficijent za isplatu najviše mirovine 3,8 od prosječne, što znači da oni su zaradili veću mirovinu. Međutim zbog zakonski odredbi oni tu mirovinu solidarno ustupaju ostalim kolegama i kolegicama umirovljenicima, jer je to zakon rekao. dakle, njima je njihova realna mirovina sasječena. A to su oni koji imaju zaista najviše staža i koji su najviše doprinosa do sada davali. U jednom izlaganju ministar Milinović je rekao da ljude sa puno staža, sa punim stažom trebalo nagraditi. Pa mislim da nije korektno nagraditi ih doprinosom od 3%. Mislim da nije korektno. Ne, možemo se postaviti tako Ali gledajte, uvaženi kolega Hebrang znate u Hrvatskoj su se plaćali doprinosi na mirovine onda kad je bilo dvije trećine radnika i jedna trećina umirovljenika i plaćao ih je Zavod za mirovinsko osiguranje za svoje umirovljenike. Taj princip je zadržala Slovenija i dan danas. Ona za svoje umirovljenike plaća doprinose za zdravstvo po daleko većoj stopi ali nitko ne dira stečajno pravo radom a to je mirovina na koju netko ima rješenje. Mi smo došli, naravno kad sa principom fiskusa idete uzimati doprinose onda nema teorije da pogriješite. Naime, doprinosi se uzimaju 1% iz plaće, 2% iz plaće od nule pa do najvišeg iznosa. Porez je nešto drugo. Porezom se opterećuju oni koji mogu, koji imaju veće plaće i koji mogu dati više, oni koji imaju manje socijalnih tereta plaćaju više poreza i postoji neoporeziva osnovica. Kod doprinosa toga nema. I sad smo došli u situaciju da onaj umirovljenik koji danas ima 5 tisuća 107 kuna u siječnju će isto primiti 5 tisuća 107 kuna a umirovljenik koji je imao 5 tisuća 109 kuna on će primiti 151 kunu manje. Dakle konkretno, aplikacija doprinosa u zdravstvenom sustavu umanjuje njegova mirovinska prava. Dakle, postaje nevaljalo njegovo rješenje o mirovini, ono više nije realno. To rješenje više ne valja. Pa vas pitam koje pravne učinke mi činimo sa ovom aplikacijom doprinosa. Dakle, bit ću kratak i skratiti do kraja, mi smo na ovo dali amandmane, dužan sam vas upoznati sa pismima koja svakodnevno stižu gdje naravno svijet umirovljenika Hrvatske ali i svijet Hrvatske koji je izgrađivao ovu Hrvatsku dodatno kažnjavano opravdano pišu, naravno prepoznali su nas da govorimo istinu i onda nam se javljaju. Mi smo dali na ovo amandman. Na Vladi je odnosno ministarstvu da li će ga prihvatiti ili odbiti ali bez prihvaćanja tog amandmana mi ovaj zakon ne možemo podržati. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a neće glasati za ovaj prijedlog zakona iz osnovnog razloga što mi imamo drugačiju koncepciju financiranja zdravstvenog doprinosa. Što ovaj zakon kaže. Ovim zakonom uvode se dodatne obveze za zdravstveno osiguranje i to na umirovljenike a u državnom proračunu dodatno se osiguravaju sredstva za umirovljenike sa nižim mirovinama i za nezaposlene i to na način da umirovljenici koji ostvaruju mirovinu u idućoj godini veću od 5 tisuća 108 kuna plaćat će 3% zdravstvenog doprinosa iz svoje mirovine i takvih je zaokruženo 60 tisuća ljudi. Postavljamo pitanje hoće li dodatnih obveznika za zdravstveno osiguranje od 60 tisuća spasiti proračun zdravstvenog osiguranja. Još upitnije nam je ovo što se odnosi na državni proračun, ne stoga što mislimo da to ne treba tako raditi. Dapače, mi mislimo da se najveći dio izvora za zdravstveno osiguranje mora biti iz poreznih prihoda i iz državnog proračuna nego zato što je to netransparentno, što ne vidimo u proračunu koji nam je predložen nigdje stavku iz koje će se isplaćivati ovaj dio zdravstvenih doprinosa koje bi trebalo podmiriti iz državnog proračuna, a oni se odnose na nezaposlene i to 5% na najnižu osnovicu za obračun doprinosa odnosno za umirovljenike po stopi od 1% na mirovine koje su niže od 5 tisuća 108 kuna. Zašto mi mislimo da ovo nije dobro? Zato što i sada samo zaposleni po različitim osnovama plaćaju zdravstveni doprinos. Eto sada i jedna kategorija odnosno 60 tisuća umirovljenika će također plaćati zdravstveni doprinos. Oni koji imaju najmanje moraju plaćati najviše u ovoj zemlji. Oni koji ostvaruju prosječnu plaću ne mogu pokriti minimalne troškove četveročlane obitelji jer su sindikati izračunali da se sindikalna košarica kreće u rasponu od 6,5 tisuća do 7,5 tisuća kuna. Dakle, ovih 5 tisuća i 108 kuna ne može pokriti niti minimalne troškove prosječne hrvatske obitelji. I stalno postavljamo pitanje i ponavljat ćemo ga tako dugo dok se to ne počne raspravljati u parlamentu i dok se o tome ne donesu određene odluke. Zašto oni koji su najbogatiji u ovom društvu plaćaju i pridonose najmanje a naš Ustav kaže da svatko mora pridonositi pokriću državnih troškova adekvatno svojoj ekonomskoj snazi. Zašto oni koji podižu enormne dividende u Hrvatskoj ne plate nijednu lipu poreza? Zašto oni nisu solidarni sa bolesnima, sa socijalno ugroženima građanima naše zemlje? Zato mi sumnjamo da je ovo moguće iz proračuna izdvojiti u 2009. godini jer tu stavku ne vidimo kao stavku. A sumnjamo i zato što proračun doživljava rebalans i prije nego što je prihvaćen. Dakle, danas je na sjednici Vlade Vlada donijela amandman kojim smanjuje rashode državnog proračuna za zdravstvo za čak milijardu i 700 milijuna kuna. Što će se desiti do ponedjeljka ne znamo. A što će se desiti na primjer 2. siječnja ili kasnije u 2009. godini jer ćemo voljom saborske većine ovlastiti Vladu da ona može preraspodijeliti sve stavke u proračunu kad se sjeti, odnosno kad ima potrebu. Dakle, već sam u uvodu rekla zašto nećemo ga prihvatiti. Mi smo ponudili i određena rješenja. Ponudili smo rješenja da se postepeno smanjuje zdravstveni doprinos na plaće, da se oni pokrivaju iz poreznih prihoda koji se odnose na kapitalne prihode odnosno na imovinu kao što to rade u većini država Europe pa i izvan Europe. O tome prijedlogu eto nismo uspjeli niti raspraviti a to bi možda bio početak kako bismo došli do realnijih sredstava i do izvjesnijih sredstava u državni proračun. Ovako, donijet ćemo još jedan zakon pod krinkom toga da će se u zdravstvo sliti nešto više novca iz državnog proračuna, međutim to je za nas upitno. Upitno nam je i zbog toga što se sjećamo iz prošlosti kada se iz državnog proračuna za određene kategorije umirovljenika trebala isplaćivati mirovina odnosno doznačivati sredstva u Mirovinski fond. To se nije činilo i učinila se tada i nepravda prema umirovljenicima odnosno stvorio se ogroman dug koji sada u nepovoljnim uvjetima moramo vraćati onima koji su bili tada zakinuti. Dakle sve su to razlozi zbog koga, zbog kojeg mi nećemo podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo vjerojatno u ponedjeljak. Zato predlažem da prijeđemo na Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 220. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a Odbor za financije i državni proračun. Molim ministra Šukera da se očituje o amandmanima. Prvo je Odbor za zakonodavstvo na članak 2.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman na članak 1., 2., 3., 4., 5., Kluba zastupnika HSLS-a i HSU-a?
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što najveći broj umirovljenika, njih milijun i 137 tisuća imaju plaćeni doprinos, dakle, to su oni do 5200, imaju plaćeni doprinos iz Državnog proračuna i radi se o nekakvih 270 milijuna kuna. Dok samo njih 59 tisuća 924 prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koji imaju mirovine više od 5 tisuća 200 kuna bi trebali plaćati doprinos za zdravstveno osiguranje što je ukupno nekakvih 124, 125 milijuna kuna.
Hvala. Dakle, Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a dakle, amandman na članak 1. itd., ovdje je naznačeno zapravo 5 amandmana a više članaka. Želite li se. Izvolite gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine ministre upravo zbog ovoga što ste vi rekli, mi zastupamo potpuno suprotan stav da su umirovljenici tijekom radnog vijeka naplaćali se doprinosa, pogotovo oni koji su sa punim radnim stažom i punim doprinosom kroz godine zaslužili visoke mirovine i za njih ovo praktički dvostruko, odnosno trostruko oporezivanje. A samim time što se aplicira doprinos, zdravstvenim doprinosom od 3% umanjuju se njihova mirovinska prava što je nedopustivo. Ostajemo pri svom stavu i tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za amandmane Klubova zastupnika HSLS-a, HSU-a, na članak 1., u članku 2., u članku 3., 4., i 5? Molim da se izbroje glasovi. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Amandman nije prihvaćen za 60, protiv 70. Hvala. Imamo amandman Odbora za financije i državni proračun.
Vlada prihvaća.
Ovaj prihvaća. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Molim uključimo se i glasujmo. Molim glasujmo. Rezultat. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima prihvaćen je većinom glasova, 75 glasova za, 1 suzdržan i 53 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 225. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika sukladno članku 159. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Državni tajnik Zdravko Marić. Dakle državni tajnik Ministarstva financija. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo kratko samo vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Dobro svi znamo dakle da se Zakonom o posebnom porezu na duhanske proizvode uređuje plaćanje posebnog poreza na duhanske proizvode koji se proizvode i prodaju na carinskom području Republike Hrvatske ili se uvoze na to područje. Osnovni razlozi zbog kojih idemo u ove predložene izmjene i dopune su prije svega dakle usklađivanje sa odredbama i direktivama Europske unije. Naime iz Europske unije dakle došle su određene sugestije. Na neki način možemo reći tako i prigovori da Hrvatska prije samog starta otvaranja pregovora o poglavlju poreza mora dijelom uskladiti svoje zakonodavstvo odnosno oporezivanje posebnim porezom na duhanske proizvode. Konkretno vezano je za strukturu posebnog poreza na način kakav trenutno postoji dakle na cigarete skupine A posebni porez iznosi 5 kuna 50 lipa, na cigarete skupine B 6 kuna 40, na cigarete skupine C 10 kuna 90. Dakle svaki od ovih iznosa odnosi se na paketić od 20 komada cigarete dužine 120 milimetara. Ono što mi ovim izmjenama i dopunama zapravo postižemo dakle sukladno dogovoru i razgovoru sa predstavnicima Europske komisije da se od 1.1. dakle sa primjenom od 1.1.2009.godine ova razlika u ovim iznosima specifične trošarine ili specifičnog posebnog poreza umanji za 50% da bi se od 1.1.2010. godine u potpunosti uklonila. Isto tako sukladno direktivama od Hrvatske se naravno očekuje da u svoj trošarinski sustav na oporezivanje cigarete uvede i tzv. kategoriju proporcionalnog posebnog poreza koji se plaća u postotku od maloprodajne cijene iliti … [[Govornik se ne razumije.]] Ovim predloženim izmjenama i dopunama također se uvodi. Isto tako treba reći dakle da ćemo na ovaj način i ispuniti preuzete obveze sukladno razgovorima i dogovorima s Europskom unijom ali u svakom slučaju nastavak daljnjeg usklađivanja će biti predmet ovoga i otvaranja poglavlja 16. porezi odnosno daljnjih razgovora. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Nema ga. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. S obzirom da su porezi na cigarete vrlo visoki onda je to i posebno interesantna tema. Europska unija se tom temom bavi od prve direktive znači još od 1992. godine i u biti od 1993. godine od 1. siječnja Europska unija pokušava uskladiti poreznu politiku na cigarete među zemljama članicama unije. Možemo utvrditi da to nije uspjela ni do danas. I da kroz tri izvješća koja su gotova i četvrto koje se priprema Europska unija vrlo jasno veli da postoje razlike i nadalje u obračunu. Iako su oni ponudili kombinaciju obračuna poreza i po jedinici i po proporcionalnom ili ad valorem sustavu. Razlika između sjevernih zemalja i južnih zemalja. Sjeverne zemlje kojima je interes veći prihod u proračunu imaju jače naglašen dio koji se odnosi obračunu po jedinici dok južne zemlje koje imaju duhanski uzgoj, koje se bave uzgojem duhana nastoje kroz proporcionalni sustav naglašavati zaštitu svoje domaće proizvodnje. I naravno kroz ovih ja bih rekao skoro 15 godina Europska unija je barem uspjela smanjiti razlike između cijena cigareta osim što su te razlike sada, ja bih rekao pogoršane sa ulaskom novih zemalja u članstvo Europske unije. Prema tome vidimo koliko je to težak problem i naravno sa zahtjevom Europske unije da bi se moglo otvoriti poglavlje o porezima da se mora prihvatiti njihove direktive veliki problem je stavljen i pred hrvatsku proizvodnju duhana iz razloga što smo mi kroz različite tri vrste jednostavno trošarina nastojali zaštititi proizvodnju duhana. Evidentno da kad pristupate, ne možete puno pregovarati da moramo prihvatiti zahtjev Europske unije za ovom direktivom i u ime Kluba SDP-a na korektnost ovog prijedloga i nemamo prigovora. Smatram da eto sa ove dvije godine će se uspjeti nešto učiniti. Ali što treba naglasiti? Proizlaze dva velika problema. Koji je prvi problem? Prvi problem je da iako imamo dvije godine usklađenja direktno primjenom direktive Europske unije naše cigarete poskupljuju u odnosu na okruženje a koje naše okruženje nije ni kandidat za članstvo u Europskoj uniji. I tog trenutka ugrožavamo proračun. Ugrožavamo proračun iz razloga što će sve veći biti jednostavno nelegalni promet cigareta. Za naznaku u Europi je nelegalni promet još uvijek oko 8% a u novim članicama i do 20%. Sa ovim promjenama trošarina koje su daleko veće nego proizvodne cijene jednostavno imat ćemo problema da ćemo imati povećanje ilegalnog prometa cigareta. I da će u biti problem biti proračunske stavke. U samoj pripremi dokumenta mogli ste vidjeti da od 2002. godine u nekoliko godina imamo pad prihoda od trošarina, a što pokazuje da jednostavno crno tržište cigareta bilo veliko. Prema tome, sa našom granicom koja još uvijek je dosta otvorena, vrlo vrlo problematično za proračun i ja bih rekao kvalitetu ostvarivanja prihoda po osnovu ovih trošarina i PDV-a. Drugi problem koji također moramo znati da je pred nama i koji će opet staviti određeni problem pred Vladu, a to je da u ovom trenutku u Podravini imamo preko 2 i pol tisuće kooperanata koji uzgaja duhan na oko 6000 ha sa ukupnom proizvodnjom od skoro 14000 tona, a što je u biti skoro 7% proizvodnje u Europi. Znači, značajan smo proizvođač duhana. Ukupna vrijednost je negdje preko 170 milijuna kuna što je kad uspoređujemo sa žitaricama skoro četvrtina proizvodnje žitarica ili kad uspoređujemo sa šećernom repom onda je to 50% proizvodnje šećerne repe, a kad uspoređujemo sa proizvodnjom vina to je skoro 60% proizvodnje vina. Prema tome, jedna vrlo značajna proizvodnja. I za razliku možda od ove tri ostale poljoprivredne proizvodnje, proizvodnja koja je upravo tom proizvođaču omogućuje i kvalitetne prihode, značajne prihode. Neovisno da li se one ostvaruju iz kvalitetnih odnosa sa … [[Govornik se ne razumije.]] ili proizvođačima cigareta ili temeljem poticaja koji su osigurani na ovu kulturu. Ono što će se sada dogoditi problem da bi se na neki način i proizvođači cigareta borili sa crnim tržištem bit će neophodno da spuštaju cijene domaćih cigareta. I tog trenutka dolazi u pitanje oko 20% razlike u cijeni na domaći duhan, jer je otprilike toliko poticaj proizvođača cigareta prema domaćoj proizvodnji u odnosu na prosječnu cijenu duhana u svijetu. Prema tome, za predpostavit će da će proizvođači cigareta pokušati i nadalje kupovati domaći proizvod s obzirom da je on kvalitetan za razliku od nekih južno europskih zemalja, ali je evidentno da će stiskati sa cijenama. A to samo znači da ako se želimo boriti za ove proizvođače, ako želimo držati ovu kulturu da će država morati ponovo naći dodatna sredstva da zadrži postignute standarde u proizvodnji duhana. Prema tome, za proračun dva problema. Manji prihodi od trošarina, a na žalost vjerojatno morat će nadoknaditi sredstva koja osiguravaju proizvođači cigareta. I ono što smatram zašto ćemo i prihvatiti i dati potporu ovom prijedlogu to je zato što je Ministarstvo financija uspjelo da pet kuna za zdravstvo nije uključeno u ovaj trenutni dio oko proračuna i oko poreza, jer bi jednostavno tih pet kuna potpuno destabiliziralo proračun i po osnovu prihoda po trošarini jer bi tada enormne razlike značile iznad 50% crnog tržišta i sigurno da bi u tom trenutku došlo i do potpunog ja bih rekao negativnog pristupa proizvođača cigareta prema proizvođačima duhana. Tako da smatram da je jednostavno razumnom politikom u ovom trenutku uspjelo se ipak dobiti predaha da se možda vidi što se u dvije godine može učiniti da nam crno tržište ne naruši i proizvodnju i proračun. Hvala lijepo.
Hvala. I u ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjene kolegice i kolege. U uvodnom dijelu smo čuli da prema postojećem zakonu o posebnom porezu na duhanske proizvode postoje tri kategorije cigareta sa različitim iznosima posebnih poreza i da to nije usklađeno sa direktivama Europske unije, sa dvije direktive iz '92., sa jednom direktivom iz '95. i sa direktivom iz 2002. kojom se izmjene i dopune ovih prethodnih direktiva. Naravno da klub HDZ-a podržava i pozdravlja izmjene kojima se uvodi postupno ukidanje različitog trošarinskog opterećenja skupina cigareta, odnosno posebnog poreza na cigarete, tako da od 1.1. iduće godine razlika poreznog opterećenja između skupina A, B, C cigareta smanjuje se za 50%, a od 1.1.2010. godine potpuno se ukida i uklanja ta razlika trošarinskog opterećenja i pozdravljam ovakvo usklađenje sa direktivama Europske unije. Stoga će klub HDZ-a glasovati za donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema prijavljenih dalje. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 225. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 95 glasova za, 4 suzdržana i 5 protiv.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Samo ukratko. Održana su dva kruga pregovora, jedan u Zagrebu, jedan u Damasku. Prilikom sklapanja ovog ugovora kao i svih ostalih ugovora primjenjujem odjel ugovora Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj. A ovim ugovorom su postignute brojne olakšice pri oporezivanju svih vrsta prihoda kao i poboljšanje uvjeta za povećanje međusobne razmjene dobara i usluga, te povećanje stupnja ukupne gospodarske aktivnosti obiju država koje su potpisale ovaj ugovor. Evo toliko gospodine predsjedniče.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo u ponedjeljak. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sirijske Arapske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 221. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sirijske Arapske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 103 glasa za, 1 suzdržan i 1 protiv.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Evo, prijedlogom ovog zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, ovim zakonom smo željeli transponirati direktive Europskog parlamenta i vijeća na hrvatsko zakonodavstvo. Time se preuzimaju i izvršne obaveze koje te direktive nameću članicama. Upravo svrha ovog zakona je ostvarenje cilja održivog energetskog razvoja i to smanjenjem negativnog utjecaja na okoliš iz energetskog sektora poboljšanjem sigurnosti opskrbe energijom, zadovoljavanjem potreba potrošača energije te ispunjenje međunarodnih obaveza Republike Hrvatske u području smanjenja emisije stakleničkih plinova. Ovim se zakonom uređuje područje učinkovitog korištenja energije u neposrednoj potrošnji te donošenjem programa i planova za poboljšanje energetske učinkovitosti i njihovog provođenja. Nadalje, određuju se ovlasti i odgovornosti za utvrđivanje i provođenje politike energetske učinkovitosti. Također se određuju ovlasti i odgovornosti za propisivanja i provođenje mjere energetske učinkovitosti, a posebno na djelatnost energetskih usluga i energetskih pregleda. Te nadalje, obvezuje javno sektor energetskih subjekata i velike potrošače te pravne potrošače o primjeni mjere energetske učinkovitosti. Temeljem ovog zakona Vlada Republike Hrvatske donosi program energetske učinkovitosti Republike Hrvatske za desetogodišnje razdoblje i nacionalne akcijske planove za energetsku učinkovitost za trogodišnje razdoblje. Kako sadašnji institucionalni kapaciteti nisu dostatni za provedbe svih mjera, predviđeni politikom energetske učinkovitosti Zakon utvrđuje podršku Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za obavljanje djelatnosti u području poticanja racionalnog gospodarenja energijom i energetske učinkovitosti. U pogledu gospodarenja energijom, zakon utvrđuje obavezni javni sektor i velike potrošače, a i ugovorni obveznik je korisnik sredstava fonda. Evo, time bi se upravo donošenjem ovih zakona regulirati svi zahtjevi za poboljšanje energetske učinkovitosti i na nacionalnoj, regionalnoj i na lokalnoj razini. Također moram napomenuti da prihvaćamo sve amandmane Odbora za zakonodavstvo koje su imali. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nitko se nije javio, zaključujem raspravu. Odlučivati ćemo u ponedjeljak. Konačni prijedlog Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji. Bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 222. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnike predlagatelja je prihvatio ove amandmane sukladno članku 169. Poslovnika oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 104 glasa za i 2 suzdržana zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Evo, ponovno gospođe i gospodo zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu plina, osnovni razlog za donošenje ovog zakona upravo su potrebe usklađenja sa pravnom stečevinom Europske unije i te nezadovoljavajuća dostignuća stupnja liberalizacije i otvorenosti tržišta energijom. Donošenjem ovog zakona, odnosno Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina postigli bi sljedeće ciljeve i to bi bili ciljevi definiranja, zakonom bi se definirali izrazi u sektoru plina, utvrđuje se cjelovit sadržajni obuhvat energetske djelatnosti u sektoru plina i sudionika na tržištu plina uvode se bilančne skupine i voditelji bilančnih skupina kao osnovni subjekti u planiranju potreba za plinom članova bilančnih skupina, što omogućava bolje planiranje predaje i preuzimanje plina i iz transportnog sustava na dnevni nivo za sve članice bilančne skupine. Također, organizira se tržišta plina u pogledu osiguranja energije, uravnoteženja i trgovanje energijom te sankcionira se sudionike na tržištu plina u slučaju nepridržavanja ovog zakona. Također, moram reći da u ime Vlade prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu u ime kluba. SDP-a, gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Znači kasno je doba i dobili smo sada, dobili smo obrazloženje zašto trebamo donijeti ovaj zakon, zapravo izmjene i dopune Zakona o tržištu plina po hitnom postupku i ispričavam se, državni tajnik je li tako? Da. Niste rekli istinu. … [[Govornik se ne razumije.]] zbog europskih usuglašavanja s europskom pravnom regulativom. Mislim da to ne stoji i onda nam kažete zbog čega donosimo ovakav zakon iako je kasno vrijeme, ali ne bi bilo dobro da nam kažete da je to zbog usuglašavanja sa zakonodavstvom Europske unije budući da smo 2007. godine donijeli taj zakon, pa smo ga, koji je bio usuglašen sa Europskom unijom, a očito je da je sada zbog nerada ili propusta koji su onda napravljeni uvađamo sada neke nove termine i pokušavamo sada popraviti taj zakon koji je, ponavljam već usvojen i koji je više-manje u redu. Prvo, ne znam zašto ga donosimo po hitnom postupku jer po hitnom postupku po našem Poslovniku donose se zakoni kojim se sprječavaju, otklanjaju veći poremećaj u gospodarstvu. Niti se događaju veći, niti manji poremećaju u gospodarstvu ako se ovaj zakon donese ili ne donese, tako da zaista nema razloga da se ovaj zakon donosi po hitnom postupku, pogotovo kada se u obrazloženju kaže da su pitanja koja će se donijeti, koja se uređuju ovim zakonom da bi se postigli sljedeći ciljevi. Definirali bi se prije svega izrazi cjelovitog sadržaja obuhvatne energetskih djelatnosti u sektoru plina i sudionika na tržištu plina, a to vam prevedeno znači da do sada vjerojatno u tom zakonu 2007. godine nismo znali da ministar je ministar nadležan za energetiku, da je ministarstvo središnje tijelo državne uprave nadležno za energetiku i tako dalje i tako dalje. Mislim da to na takav način po hitnom postupku donositi zakone nije pristojno. Evo, to bih htio reći. Drugo, uveli ste jednu novinu koja je o.k. a to je uvođenje bilančne skupine i voditelja bilančne skupine kao osnovnog subjekta u planiranju potreba za … članova bilančne skupine što omogućuje planiranja, predaje i preuzimanje plina u/i iz transportnog sustava na dnevnom nivou za sve članove bilančne skupine. Kako jesmo 2007. godine donijeli Zakon o tržištu plina, u članku 76. jasno je specificirano što i koji se i kada podzakonski akti moraju donijeti, očito je da su se samo iz tog članka 76. koji ima niz pravilnika koje se trebalo donijeti, jer ovim zakonom, dopunama zakona tražite pravni okvir da donese te pravilnike koji ovim zakonom koji je važeći nisu doneseni, neznam zašto nisu doneseni. Donesena su samo dva pravilnika i to čini mi se prva dva koja se odnose na organizaciju tržišta prirodnog plina, čak ni ta dva. I sada po ovom novom bi trebali pravilnik o organizaciji tržišta prirodnog plina, opći uvjeti za opskrbu prirodnim plinom, mrežna pravila distribucijskog sustava, izmjene postojećih … [[Ne razumije se.]] pravila, pravilnik o naknadi itd. itd. Donošenjem ovih pravilnika svi navedeni podzakonski akti ove koje ste vi rekli, zapravo uvode nove subjekte kao što sam rekao to je bilančna skupina na tržište kao što su operater tržišta i neka novina, a to su rigorozni uvjeti prodaje gdje se zapravo sankcionira ako operater ne predvidi ili prekorači po potrošnji ili podbaci u potrošnji morati će platiti nevjerojatno velike kazne. Mislim da to za tržište koje danas raspolažemo nije primjereno i u svakom slučaju nije dobro. Naravno u konačnosti ja to tako čitam, a vi ćete me možda demantirati, taj operator tržišta kao novi subjekt na tržištu plina netko ga treba i platiti, a kao što je poznato iz dosadašnjeg iskustva gdje Hrvatska regulatorna agencija naplaćuje svoje usluge sa 0,05% od ukupnog prihoda a ne recimo dobiti, postavlja se pitanje kolika će konačna cijena plina biti za krajnje korisnike i da li je to ustvari provođenje prave energetske strategije. I ono kad sam ja to pročitao, ja sam barem tako, ja stječem dojam kako se ovakvim izmjenama i dopunama one da vrijede i vrijedile bi za visoko organizirano tržište zasićeno potrošačima i visokim stupnjem industrijalizacije, a sada se pitam da li nama u Hrvatskoj ovako prenormiran zakon treba koja godišnje treba 3,5 milijardi kubika, a recimo jedna Mađarska 12, Italija preko 100 i da li nam treba ovakav glomazni sustav i ovakva reguliranost. Jer rekao sam dodatno ćemo plaćati ovu neću nazvati agenciju, ali operatera tržišta. Rekao sam što je to "Hera" značila pa recimo krenula je sa manje od desetak ljudi, danas ih ima nešto više preko 40. Ima naravno i prihod, dobar prihod tako da je recimo i od JANAF-a kupila onu zgradu za 40 milijuna kuna, sada se pitam kada će onda od cijene plina, jer netko mora platiti tog operatera, kada će onda to i oni kupiti neku novu zgradu za 40 milijuna kuna, zato kažem da nam nije po hitnom postupku nije trebalo donijeti ovakav zakon. I također zašto to donosimo na brzinu. Mislim da je 2007. godine kada smo donosili taj zakon da je naša hrvatska delegacija koja je u Bruxellesu pregovarala ili nje bila stručna ili je bila primorana da Zakon o tržištu plina žurno napiše ili prepiše iz Europe što se vidi po terminologiji koja je bila loše prevedena i stručnoj publici u Republici Hrvatskoj poprilično nerazumljiva. I iz toga se naravno … [[Ne razumije se.]] pa se tako i sada donose izmjene, a vrlo je vjerojatno da će se i navedeni zakonski podakti i pravilnici donositi na isti način. Mislim da nije dobro da se na neki način u ovu raspravu oko ovih izmjena koje su ja bih rekao i tehničko-pravne naravi a ne suštinske, nitko nije konzultiran osim Plinocroa i Ekonerga kao konzultanata, nitko nije sudjelovao od onih subjekata koji se bave tržištem plina u izradi prijedloga, a kamoli da je bila organizirana bilo kakva rasprava pa valja konstatirati da je to praksa koju bi trebalo izbjeći, jer valjda bi trebalo s tim ljudima porazgovarati da i oni kažu svoje mišljenje o jednom ovakvom zakonu koji takav kakav jest. Naravno ne znam zašto je to tako, ali evo jasno je da se želi diskutirati niti raspravljati o izmjenama, jer da je to bilo, za to postojalo i imalo volje to bi se učinilo sa sudionicima na tržištu, a to su transporteri, distributeri, opskrbljivači kao i sa stručnjacima iz hrvatske stručne udruge za plin na javan i jasan način te bi danas ovaj prijedlog imao i potporu onih na koje će se odnositi, a isto tako i potporu kluba SDP-a. Na jedan ovakav način gdje se donosi zakon po hitnom postupku za što se nisu stekli uvjeti po poslovniku gdje se pokriva nerad u ovoj godini dana gdje su se trebali donijeti pravilnici koji su onda trebali regulirati ovo tržište plina, klub SDP-a neće podržati ovakav prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Željko Vincelj, u ime kluba HNS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Biti ću kratak jer objektivno se za ovaj set tema koje imamo, priznajemo, moramo priznati svi nismo mogli pripremiti jer ovaj ritam naprosto se ne može pratiti kvalitetnim radom, ali evo reći ću samo nekoliko onih napomena generalne naravi uz ovu temu. Deklarirani proces liberalizacija plinskog tržišta u nekoliko godina doveo je do bujanja razno-raznih sudionika na tržištu plina. Nabrajam: osim proizvođača plina na početku i tarifnog kupca na kraju poredali su se operater transportnog sustava, operater distribucijskog sustava, operater sustava skladišta plina, operater terminala za ukapljeni prirodni plin, opskrbljivač plinom, posrednih na tržištu plina, zastupnik na tržištu plina i povlašteni kupac. Ovim izmjenama Zakona o tržištu plina društvo se povećava za bilančnu skupinu, operatera tržišta plina i trgovca plinom. Ukupno 13 sudionika u procesu opskrbe plinom kojeg smo do jučer doživljavali u shemi Ina, naš komunalac, mi kao kupci. Ne znam da li itko osim onih koji su stručno i duboko u plinskom biznisu može razlikovati sve te subjekte i nabrojati nazive poduzeća ili institucije koje pokrivaju pojedino područje djelovanja. Ali zato svi mi koji smo daleko od toga da ih i nabrojimo, a kamoli detektiramo, opišemo ili znamo dovoljno o njima i da li nešto rade ili ne i da li su u praksi uopće prisutni ili ne, sasvim smo sigurni da nam sva ta regimenta sudionika u procesu neće donijeti jeftiniji plin. Dapače, ona dvojica zadnjih jadnika povlašteni kupac i tarifni kupac morat će namiriti ostalih 11 posrednika u putovanju plina iz zemlje pa do našeg plinomjera na kući ili poduzeću. Nitko od njih svoj posao neće raditi badava. Treba li to biti tako? Naravno da ne. Ali mi smo majstori u dvije krajnosti. Ili uopće ne reguliramo problem ili ga prereguliramo kao ovdje pa na kraju nitko ne zna tko pije, ali se dobro zna tko plaća, krajnji potrošač, građanin ili poduzetnik. Zna se dakle tko će to šaroliko društvo sudionika u plinskom biznisu platiti, a ne zna se puno toga, počevši od toga što će svi oni sa nama ili na nama kupcima raditi, koliko će sve to skupa koštati, pa do toga da li ćemo usred ciče zime imati plina ili ne, da li će petrokemija imati redukcije ili, da li će sutra cijena biti tri, četiri ili pet kuna po kubnom metru plina, sa čime nam se već dugo prijeti i kreće koliko čujemo od nove godine sa najmanje 20%. Jer kao uvozna cijena plina je već veća nego ona koju mi plaćamo i INA je zbog toga na koljenima, a posljednjih nekoliko godina svake godine uredno završi sa prosječnom milijardom kuna dobiti. Nitko pri tome neće otkriti koliko je to stvarno cijena domaćeg plina kojeg imamo za preko 60% svoje potrošnje. Neki nezavisni plinski stručnjaci kažu da i 10 puta manje od cijene koju plaćaju Zagrepčani od 2 kune i 8 lipa po kubnom metru plina. Nitko neće otkriti kolika je cijena plina kojeg iz sjevernog Jadrana prodajemo Talijanima. Opet neki nezavisni plinski stručnjaci kažu i 5 puta manje od ove Zagrebačke cijene za od 2 kune i 8 lipa po kubnom metru. Nitko neće otkriti tko je kriv što nemamo dovoljno kapaciteta za skladištenje i … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi ga konačno jedne zime imali dovoljno itd., itd.
Hvala. I zaključno, državni tajnik gospodin Miljenko Pavlaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kratko ću pokušati odgovoriti cijenjenim zastupnicima zašto hitan postupak. Mi smatram da ne radi se o nikakvom neradu, nego upravo ove izmjene i dopune Zakona o tržištu plina idu iz razloga da smo definirali model tržišta koje smo u zakonu i također podzakonske akte koje treba uskladiti sa regulativama. U trenutku donošenja samog zakona u završnoj fazi je stupila regulativa 17,75 Europske unije, pa sada normalno trebamo ići i na ove izmjene i dopune zakona, s obzirom da ta regulativa upravo govori u sigurnosti opskrbe sa plinom i njezin glavni naglasak upravo je taj segment. Što se tiče samih kazna podzakonskim aktom će biti regulirano da odgodom primjene od dvije godine tako da te kazne ma koliko one bile nisu u efektu odmah, nego jedan prijelazni period do primjene toga. Također što se tiče samih operatera, upravo direktiva Europske unije 55 iz 2005. godine koja govori o liberalizaciji tržišta, govori o operaterima koji trebaju postojati. Znači nije to hir našeg ministarstva da ti operateri trebaju postojati, nego upravo direktiva Europske unije sa kojom se i usklađujemo. A što se tiče opterećenja same cijene plina, ti operateri neznatno doslovno u promilima postotka će utjecati na samu cijenu plina, jer u osnovnom postoji operater za električnu energiju već sada, pa i to opterećenje nije nešto što je baš mjerljivo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo u ponedjeljak. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 223. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio ove amandmane i oni su sastavni dio konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 77 glasova za, 2 suzdržana i 28 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Evo hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Europski sporazum o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putevima (ADN)usvojen je 26. svibnja 2000. godine na diplomatskoj konferenciji održanoj u Ženevi koju su sazvale Ekonomska komisija Ujedinjenih naroda za Europu i Središnja komisija za plovidbu Rajnom. Republika Hrvatska je potpisnica sporazuma od 14. lipnja 2000. godine. Sporazum je stupio na snagu 29. veljače 2008. godine, a do 1. lipnja ove godine Austrija, Bugarska, Francuska, Njemačka, Mađarska, Luksemburg, Nizozemska i Ruska federacija postale su stranke sporazuma. Ono što je bitno, bitno je cilj ovog sporazuma. Osigurati visoku razinu sigurnosti obavljenog međunarodnog prijevoza opasnih tvari unutarnjim plovnim putevima između stranaka sporazuma primjenom ujednačenih standarda i pravila, doprinijeti efikasnoj i zaštiti okoliša sprečavanjem onečišćenja koje nastaju kad dođe do nesreća ili nezgoda u prijevozu opasnih tvari i olakšati obavljanje takvih prijevoza i promicati međunarodnu trgovinu kemikalijama. Od datuma usvajanja sporazuma na spomenutoj diplomatskoj konferenciji do stupanja na snagu sporazuma 29. veljače 2008. godine ova pravila koja se spominju u samom sporazumu su redovita ažuriranost strane zajedničkog odbora stručnjaka osnovanog posebnom rezolucijom donesenom na toj konferenciji. Tako ažurirani i pročišćeni tekst pravila sastavni je dio sporazuma ADN koji se predmetnim zakonom predlaže potvrditi čime Republika Hrvatska i formalno iskazuje pristanak da bude vezana potpisanim sporazumom koji time postaje dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Potvrđivanje sporazuma je značajno u procesu pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji budući da se radi o europskom sporazumu s obvezatnom primjenom ujednačenih standarda i pravila u prijevozu opasnih tereta na europskoj mreži unutarnjih plovnih putova. Slijedom sveg ovog izloženog predlaže se Hrvatskom saboru da donese ovaj zakon u tekstu kako je predloženo. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HSS-a gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku naše rasprave želimo reći da će klub Hrvatske seljačke stranke podržati premetni tekst prijedloga zakona, jer se njime Republika Hrvatska uključuje u davanja doprinosa Europskom sporazumu o međunarodnom prijevozu opasnih stvari, ali kao što smo i čuli od državnog tajnika u uvodnom izlaganju s ciljem izgradnje visoke razine sigurnosti u obavljanju prijevoza, unutarnjim plovnim putevima u odnosima stranaka sporazuma. Evo nastojat ćemo nabrojiti i nekoliko razloga zbog kojih podržavamo ovaj tekst zakona. Hrvatska svoju vanjsku politiku i prometnu politiku usklađuje sa stajalištima i djelovanjem Europske unije, te drugim međunarodnim partnerima. Ovim sporazumom doprinijet će učinkovito zaštiti okoliša, sprečavanjem svakog onečišćenja koji rezultira iz nesreće ili incidenata tijekom prijevoza unutarnjim plovnim putevima te se i na taj način olakšava obavljanje prijevoza i promicanje međunarodne trgovine kemikalijama. Predmetni tekst zakona i sporazuma pisan je bez nametanja intresa i volje neke od strana, a smatramo ga i formalno pravnim okvirom za suradnju između stranaka sporazuma na temelju kojih će se razvijati i usklađivati određeni interesi. Slijedom navedenog nadamo se da će se olakšati rad našim nadležnim institucijama s međunarodnim partnerima, posebice u pitanju vezanim uz opasne tvari, način prijevoza, ukrcavanja i iskrcavanja i rukovanja opasnim tvarima, vrstu i načinu uporaba ambalaže, odredbe o posudi brodova, opremim aktivnostima i dokumentaciji, pravilima za gradnju brodova koji prevoze opasne tvari i druga pitanja i obaveze navedene u sporazumu. S obzirom da je cilj sporazuma utvrditi ujednačene standarde i pravila, a sve radi osiguranja visoke razine sigurnosti u obavljanju međunarodnog prijevoza opasnih stvari, klub Hrvatske seljačke stranke, podržati će predloženi zakon i potvrđivanje ovog sporazuma. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odlučivati ćemo u ponedjeljak. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putovima ADN, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 236. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o međunarodnom prijevozu opasnih tvari u unutarnjim plovnim putovima ADN. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 103 glasa za i 1 suzdržan.
Gospodine predsjedniče, hvala vam lijepo. Gospođe i gospodo zastupnici. Evo kratko vezano za Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije. Upravo ovim donošenjem zakona ide se na da se definira način obavljanja djelatnosti trgovinom električne energije i opskrbe električnom energijom na jedan vrlo razvidan način. Proceduralno se usklađujemo sa donošenjem podzakonskih propisa iz nadležnosti operatera prijenosnog sustava s direktivama i uredbama Europske zajednice i Europske komisije, a ono što je najbitnije jedan veliki od značaj u samoj izmjeni i dopuni jest da će se kupcima električne energije koji su nezadovoljni radom operatera prijenosnog sustava i operatera distribucionog sustava, a vezano na pristup i uvjete pristupa mreži omogućiti se na brži efikasniji jedna pravna zaštita koja je utvrđena samim zakonom. Također utvrđuje se nadležnost i vezanost za donošenje pravilnika i dodjeli i korištenje prekograničnih kapaciteta kako i određivanje opskrbe tarifnih kupaca i jasno definiranje njihove uloge. Također se precizno definira status povlaštenog kupca, malog kupca i tarifnog kupca, a posebno njihov položaj u samom prijelaznom razdoblju u zakonu. Također jasnije je određen način utvrđivanja cijene električne energije za opskrbljivače tarifnih kupaca te razdoblje za njihovu primjenu uz uvođenje javnog nadmetanja za nabavu električne energije za opskrbljivača tarifnih kupaca. Ovime upravo se poštiva također zakon i o javnoj nabavi. U ovom izmjeni i dopuni ovog zakona prihvaćamo amandmane odbora za zakonodavstvo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Pojedinačno imamo jednu raspravu, gospodin Dragutin Lesar kojeg nema. Zaključujem raspravu, jer više nema prijavljenih. Odlučivati ćemo u ponedjeljak. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 227. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio ove amandmane. Sukladno članku 166. sastavni su dio konačnog prijedloga zakona i o njima se ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 5 suzdržanih, 23 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.