Poštovani predsjedniče Sabora, u ime kluba tražim stanku zbog jako lošeg stanja u državnoj tvrtci Jadrolinija i zbog prijepora između Sindikata pomoraca i uprave tvrtke. Hvala.
Dobro. Dozvolite mi prije nego dam stanku na traženje zastupnika Petra Baranovića da vas podsjetim poštovane kolegice i kolege da je danas 1. srpanj 2015. godine, proteklo je 2 godine od kako je Hrvatska punopravna članica EU. Hrvatska je to postigla rekao bih u vrlo teškim, specifičnim okolnostima. '91. godine obranili smo u Domovinskom ratu cjelovitost Hrvatske, izborili se za demokratski razvoj Hrvatske, a onda u rekao bih u zajedništvu političkih ciljeva u vrlo kratkom roku izgradili smo državu i društvo koje je bilo kompatibilno, sukladno društvima zemalja članica EU i državama. Dakle, to smo postigli zajedništvom svih snaga građana Republike Hrvatske. To je dobro znati i danas kada tražimo, kreiramo, iznalazimo putove razvoja i prosperiteta Republike Hrvatske da su nam otvoreni putevi bez obzira na okolnosti koje se događaju u Hrvatskoj i EU. EU je najbolji okvir, demokratski okvir sa demokratskim standardima, demokratskim vrijednostima, vladavine prava, zaštite temeljnih sloboda, temeljnih prava što je naravno za Hrvatsku prvorazredno važno. U takvim okolnostima naći ćemo sasvim sigurno puteve prosperiteta i boljeg života građana RH u Hrvatskoj u okviru EU. Hvala lijepa. A sada pozivam, poštovani zastupniče Kajin završili smo sa javljanjem takvim. I već sam …
Ne, ne niste primijetili. Rano ste počeli. Pet minuta.
Kolega Kajin, svi su primijetili. Vi ste također zastupnik i mogli ste primijetiti. Hvala vam lijepa. Nemojte. Završili smo javljanje na traženje stanke.
Pa ne može nitko tom brzinom svjetlosti jednostavno pratiti.
Nemojte, nemojte. Hvala vam lijepa. Određujem stanku u 9,45 Petar Baranović na zahtjev kluba. Hvala lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru isteklo je vrijeme za stanku na traženje kluba Hrvatske stranke reformista. Poštovani zastupnik Petar Baranović iznijet će svoje stajalište i stajalište kluba o temi stanje u firmi. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege u ime kluba DC-a, Novog vala i Reformista stanku u ime kluba sam zatražio zbog aktualne situacije u državnoj tvrtci "Jadrolinija", tvrtci koja je od strateškog interesa za ovu zemlju posebice sad u ovom dijelu godine. Stav o problematici u pomorstvu, stav u odnosu hrvatske politike prema pomorstvu i pomorskoj orijentaciji ove zemlje sam u svojoj karijeri prije ulaska u Sabor a posebno nakon toga izrekao više puta pa ga neću ponavljati. Razlog zbog čega sam baš jutros zatražio stanku je pristiglo pismo Nezavisnog sindikata pomoraca koje se dodiruje ove teme i zamoljen od strane svojih kolega iz pomorskog sektora kao zastupnik slane kože uzet ću sebi za pravo da ga pročitam u nazočnosti premijera RH. "Poštovani, ostali ste nijemi glede događanja u Jadroliniji osim što ste našli za shodno zaprijetiti uvođenjem radne obveze pomorcima u slučaju štrajka kojeg su kao mogućnost najavili sindikati. Podsjećamo vas da i za uvođenje radne obveze postoji pravna regulativa osim ako vi mislite drukčije što se iskreno nadamo da nije slučaj. Sindikati su svo ovo vrijeme ukazivali na probleme u društvu Jadrolinija kao i na mogućnost eskalacije problema i nezadovoljstvo radnika Jadrolinije zbog ignoriranja i nerješavanja istih. Upozoravali smo Upravu društva, predsjednika Nadzornog odbora, Skupštinu društva Jadrolinija, vas kao predsjednika Skupština Jadrolinije, odnosi se na ministra Hajdaša-Dončića, predsjednika Sabora RH, predsjednika Vlade RH, predsjednicu RH no bez vidljivog učinka. Dobivena su samo pusta obećanja, ali od realizacije obećanog ništa. Tolerancija sindikata u interesu normalne komunikacije bila je maksimalna. Nažalost, što je tolerancija veća zavlačenje je duže. Sindikati se pitaju ima li tu dovoljno vremena i ozbiljnosti za vođenje ovako složenog sustava kao što je Jadrolinija? Osim novog kadroviranja, odnosno zapošljavanja popriličnog broja novih djelatnika u upravi koji su uglavnom dovedeni i zaposleni voljom predsjednika uprave osim mnogo nelogičnosti koje se događaju u kadrovskoj kombinatorici društva Jadrolinija nismo vidjeli nitijedan hvalevrijedan poslovni potez koji daje nadu u bolju budućnost Jadrolinije za razliku od poteza s kojima se Jadrolinija urušava. Prvenstveno vam se obraćamo otvorenim pismom glede događanja koje se dogodilo 20. lipnja 2015. godine kad je jedan od naših kvalitetnijih zapovjednika sa provedenim stažom zapovjedništva preko 3 desetljeća bez mrlje u svom kartonu koji je prošao više uprava raznih boja i njihovih raznih političkih mentora iskrcan sa broda. Razlog iskrcaja je njegovo poštivanje MLC konvencije iz 2006. čiji je potpisnik i Vlada Republike Hrvatske pošto nije želio raditi preko 14 sati. Svjestan svoje odgovornosti na prvo je mjesto stavio sigurnost putnika, posade broda, samog broda i tereta a što bi sve bilo upitno radi premorenosti posade zbog dnevnog rada preko 14 sati bez potrebnog odmora od najmanje 6 sati na što sindikati stalno upozoravaju. Vi nam prijetite radnom obvezom, a mi tražimo samo poštivanje pozitivnih zakonskih odredbi i potpisanih međunarodnih konvencija uz uvažavanje digniteta pomoraca, a posebno zapovjednika. Sindikati su uvjereni da sigurnost nema alternative u svim vidovima prometa, poglavito u pomorskom, jer ne želimo da ne krivnjom pomoraca čitamo o pomorskim nesrećama na Jadranu koje se svakodnevno dešavaju svugdje po svjetskim morima sa tragičnim posljedicama. Nadamo se da ćete povući pametne i razborite poteze iščitavajući ovo pismo jer vaše mišljenje se uvažava poglavito od Nadzornog odbora društva Jadrolinija. Prigodom izbora Uprave društva Jadrolinija odnosno ustoličenja predsjednika uprave Alena Klanca vi kao socijaldemokrat, dakle odnosi se na Hajdaša-Dončića ministra, u pozivu na konzultacije glede izbora navedenog predsjednika ne pozivate predstavnika radnika iako znamo da zakon u pogledu rada članova nadzornog odbora ne pravi razliku pa samim tim ne bi je trebali raditi ni vi jedino ako živimo u državi gdje je mišljenje važnije od zakona. Uozbiljite se gospodine ministre, prihvatite odgovornost koju građani RH očekuju od vas i onih koji su postavljeni da vode Jadroliniju. Godina 2017. je blizu, sindikati ne žele da dožive oluju svih oluja na dan oluje a vi? Sindikati također postavljaju pitanje na kojoj je sad visini ljestvica postavljena od predsjednika Vlade RH Zorana Milanovića, da li se ona diže, odnosno spušta prema potrebi odnosno mogućnostima skakača i potrebi trenutka? Zdravi i veseli bili ministre, pozdrav zasada sa mirnog Jadrana." Ovo pismo je poslano kao pismeno upozorenje od mogućeg štrajka djelatnika Jadrolinije u špici turističke sezone. Tu informaciju imam od jutros, dužan sam je ovom Saboru, predsjedniku Vlade i nazočnom ministru reći, upozoriti ih da je situacija ozbiljna i da poduzmu određene mjere. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dakle, poštovane kolegice i poštovani kolege ovo je praksa u Hrvatskom saboru dakle da klubovi koriste saborsku govornicu kao konferenciju za javnost vlastitog kluba, ali radi javnosti o ovome se ne može voditi rasprava temeljem Poslovnika Hrvatskog sabora pa se ne mogu ni postavljati pitanja niti replicirati na stajališta koja iznose klubovi zastupnika. Tako smo uveli, tako ćemo trpjeti dok se ne dogovorimo da ćemo biti drugačiji. Sada u skladu sa utvrđenim dnevnim redom i utvrđenim dogovorom u zajedničkoj raspravi ćemo raspraviti - Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi s ulogom Vlade Republike Hrvatske u provedbi zakona i strateških dokumenata u svezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru Predlagatelj ove interpelacije je 41 zastupnik HDZ-a Prijedlog ste akta primili. Kod donošenja interpelacije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na interpelaciju, članci 145. do članka 151. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada Republike Hrvatske u poslovničkom roku dostavila je izvješće povodom ove interpelacije. Raspravu o ovoj interpelaciji proveo je Odbor za zaštitu okoliša i prirode. I drugu: - Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske zbog provedbe projekata istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Predlagatelj ove interpelacije su 19 zastupnika u Hrvatskom saboru. Prijedlog ovog akta ove interpelacije ste također primili. Kod donošenja i ove interpelacije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na interpelaciju članci 145. do 151. Poslovnika Hrvatskog sabora. I za ovu interpelaciju Vlada Republike Hrvatske u poslovničkom roku dostavila je izvješće i ono je dodijeljeno vama. I ovoj interpelaciji Odbor za zaštitu okoliša i prirode proveo je raspravu a izvješće ste primili na sjednici. Idemo po redu. U ime predlagatelja interpelacije 41 zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, uvodno izlaganje podnijet će poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade sa ministrom, poštovane kolegice i kolege zastupnici klub HDZ-a sukladno članku 145. Poslovnika Hrvatskog sabora podnosi interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi s ulogom Vlade Republike Hrvatske u provedbi zakona i strateških dokumenata u svezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na Jadranskom moru. Klub HDZ-a uvodno želi istaknuti kako je cilj energetske politike izgradnja sustava uravnoteženog razvoja odnosa između sigurnosti opskrbe energijom, konkurentnosti i očuvanja okoliša koji će hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu omogućiti kvalitetnu, sigurnu, dostupnu i dostatnu opskrbu energijom. Znamo da je takva opskrba energijom preduvjet gospodarskog i socijalnog napretka stoga podržavamo sve aktivnosti koje su na tragu ispunjenja tri energetska cilja tj. sigurnosti opskrbe energijom, konkurentnosti energetskog sektora i sustava te održivosti energetskog razvoja. Međutim, isto tako želimo naglasiti da otvaranjem mogućnosti korištenja novih energetskih izvora ne smije biti izlika za neprovođenje važeće zakonodavne regulative a što se nažalost dogodilo u načinu kako je Vlada Republike Hrvatske provodila ubrzano, nezakonito i netransparentno postupak seizmičkog istraživanja Jadrana, prvog javnog nadmetanja te izdavanja dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na Jadranu. Naime, držimo da je netransparentnim i nezakonitim načinom na koji je vođen cijeli ovaj postupak s najavljenom idejom ubrzanog i nerealnog pretvaranja Hrvatske u malu Norvešku ova Vlada Republike Hrvatske pokazala nebrigu za očuvanjem mora i morskog okoliša, minorizirala ulogu Hrvatskog sabora u definiranju politika te uskratila lokalnoj razini i žiteljima priobalnih županija, gradova i općina mogućnost samostalnog odlučivanja o razvojnim prioritetima. Poštovane kolegice i kolege zastupnici da nema ovih dviju interpelacija Hrvatski sabor ne bi raspravljao o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika na Jadranu odnosno o provedenom javnom nadmetanju za izdavanje dozvola i potpisivanje ugovora za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. Tvrdim da je ovaj postupak jedan od najzahtjevnijih postupaka uopće u mandatu ove Vlade i inače se radi o tehnološki najzahtjevnijem industrijskom procesu koji po svim dosezima nadmašuje mandat jedne Vlade i koji jasno mora biti vođen vrlo pažljivo, transparentno i u skladu sa zakonom. Pa se stoga i postavlja pitanje je li normalno da o tom projektu, o tom procesu ne raspravlja Hrvatski sabor? Kao što isto tako se postavlja pitanje je li normalno da se u hrvatskom društvu, u hrvatskoj državi provedi monetizacija Hrvatskih autocesta bez rasprave u Hrvatskome saboru? I je li normalno da se privatizira najjače osiguravajuće društvo u Hrvatskoj u vlasništvu RH bez rasprave u Hrvatskom saboru? Je li pak normalno poštovane kolegice i kolege da najvažniji strateški dokument kojim se uređuje prometna povezanost RH, a to je Strategija prometnog razvoja RH se ne raspravlja u Hrvatskome saboru već se donosi na sjednici Vlade i to tijekom trajanja rasprave u kojoj ministar pomorstva, prometa i infrastrukture u 3 do 4 minute obrazlaže taj najvažniji strateški dokument u RH? Važeća strategija prometnog razvoja, odnosno razvitka RH donesena je 1999.godine u vrijeme vladavine Franje Tuđmana za koje vrijeme naši kolege sa lijeve strane govore da je bilo vrijeme autoritativnog vođenja RH, ali dakle u tom vremenu je Hrvatski sabor taj strateški dokument Strategiju prometnog razvoja RH raspravljao 2 dana jer je uvažavao značaj tog strateškog dokumenta za gospodarski razvoj RH. No, da se ja vratim istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Zbog čega je klub HDZ-a podnio ovu interpelaciju i u čemu se ogleda nezakonitost i netransparentnost ovog postupka? Prije svega ta nezakonitost i netransparentnost postupka očitovala se u izvođenju 2D seizmičkih radova za utvrđivanje … [[Govornik se ne razumije.]] zaliha ugljikovodika na Jadranu. U to vrijeme kada se u taj postupak krenulo RH je već bila članica EU jer se taj postupak proveo tijekom rujna, listopada, studenog 2013.godine sve do veljače 2014.godine. Prema zakonu bila je Vlada Republike Hrvatske dužna odnosno resorno Ministarstvo gospodarstva provesti postupak javne nabave da izabere izvođača koji bi trebao izvršiti seizmička istraživanja 2D na Jadranu. To se naime nije dogodilo, već je taj postupak i narudžba radova ocjenjena da se radi o radovima koji se provode u znanstveno istraživačke svrhe i odobrenje za njihovo izvođenje dalo je Ministarstvo znanosti, doduše moram reći vrlo nevoljko je dalo odobrenje za izvođenje 2D seizmičkih istraživanja tvrtki Spectrum koja je taj posao kao što sam rekao obavila tijekom zime odnosno proljeća 2013. odnosno proljeća 2014.godine. Zanimljivo je i to da usprkos činjenici da je odobrenje dalo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta, da je ugovor potpisan sa Ministarstvom gospodarstva, i ja bih zamolio gospodina predsjednika Vlade i gospodina ministra da možda već i danas saborskim zastupnicima podastru i hrvatskoj javnosti dadu na uvid ugovor između Ministarstva gospodarstva i tvrtke Spectrum jer bi se iz tog ugovora moglo utvrditi da li se doista radi o znanstveno istraživačkim radovima ili o komercijalnim poslovima koji su poslužili da bi se formirali podaci u data room, dijelu kojemu su, a koji su podaci poslužili za kasnije raspisivanje javnog nadmetanja za samo komercijalne radove kao što su istraživanje i eksploatacija ugljikovodika u Jadranu. S obzirom da se radi o ispitivanju geofizičkih podataka koji se nalaze u epikontinentalnom pojasu Republike Hrvatske, radi se naime i o kulturnom dobru pa prema Zakonu o zašiti kulturnih dobara jasno je propisan postupak korištenja tih materijala i pitanje da li je Vlada Republike Hrvatske zaštitila nacionalne interese u tom postupku, da li su ti podaci i da li je samo u Republici Hrvatskoj ili su izvezeni u Norvešku. I da li je od tih podataka tvrtka Spectrum kasnije i komercijalno koristila, prodavajući te podatke, prema mojim informacijama 500 do 1000 dolara po kilometru dužnom seizmičkih istraživanja. Prema tome, bilo bi dobro da se hrvatska javnost upozna sa samim ugovorom iz kojega bi se vidjelo da li se doista radi o seizmičkim istraživanjima, odnosno o znanstvenim istraživanjima u Jadranu ili o čisto komercijalnom poslu za što je trebalo provesti postupak javne nabave i na taj način izabrati izvođača. U čemu se nadalje ogleda nezakonitost u provođenju ovog postupaka? Naime prije samog nadmetanja, prije nego što je Vlada otvorila ovaj postupak bila je dužna po nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice donijeti 3 strateška dokumenta. Prvi dokument je Strategija upravljanja mineralnim sirovinama kako je to predvidio Zakon o rudarstvu kojega je na prijedlog ove Vlade usvojio ovaj Visoki dom i kojim se dokumentom utvrđuje gospodarenje mineralnim sirovinama u Republici Hrvatskoj pa tako i ugljikovodicima. Nadalje, temeljem Zakona o zaštiti okoliša kojega je opet usvojio ovaj Dom na prijedlog ove Vlade, Hrvatski sabor je do srpnja, dakle do danas, do srpnja 2015. godine trebao donijeti 2 vrlo važna dokumenta koja se odnose i referiraju na ovu temu za koju je i podnesena interpelacija a to je Strategija održivog razvitka kojom se Strategijom definira 8 ključnih izazova među kojima posebno izdvajam okoliš i prirodna dobre, održiva proizvodnja i potrošnja, energetska neovisnost, učinkovitost i korištenje energije, zaštita Jadranskog mora, priobalja i otoka. Prema tome, tim dokumentom Strategijom održivog razvitka itekako bi se bili referirali na opravdanost, financijsku korist ovog postupak. Ono što je Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti trebalo podastrijeti prilikom ulaza u ovaj proces bila je cost benefit analiza ili fizibiliti studija, studija gospodarske opravdanosti kojim bi dokumentom hrvatski sabornici, odnosno zastupnici u Hrvatskom saboru hrvatska javnost bila upoznata sa ekonomskim, financijskim učincima ovog postupka. Ja moram reći da je u strateškoj procjeni vjerojatnog utjecaja na okoliš, okvirnog plana i programa na stranici 280 napisan predviđeni financijski učinak ovog projekta istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Prema tom cost benefit analizi po jednom istražnom prostoru očekuje se novčani tok od 2,75 milijarde kuna a od toga prema ugovoru kojeg bi Republika Hrvatska potpisala sa koncesionarima državi ostaje oko 58% tj. 1,6 milijardi kuna. Ako govorimo da je Vlada a jest 2. siječnja ove godine izdala dozvole za 10 istražnih polja to je onda 16 milijardi kuna idućih 20 godina što znači godišnje oko 800 milijuna kuna. I ta je procjena rađena pri predviđenoj cijeni barela nafte od 100 dolara po jednom barelu a znamo da je, danas ta cijena iznosi 63 dolara po barelu. Kada se onda ta cijena koja je danas na svjetskom tržištu jednog barela nafte uvrsti u ovu analizu onda je taj prihod negdje oko 500 do 600 milijuna kuna. I kada se on uspoređuje sa prihodom od turizma koji iznosi 57 milijardi kuna godišnje onda bi sportskim rječnikom turizam naprema ugljikovodici iznosio 114:1. Doduše, u usvojenoj strateškoj procjeni koja je ovih dana usvojena od strane Ministarstva gospodarstva, odnosno Agencije za ugljikovodike, taj prihod je narastao na način da su planirana 3 moguća scenarija, konzervativni, bazni i optimistični. I prema tom baznom scenariju moguće je očekivati godišnje oko 8,6 milijardi kuna. Dakle u nekoliko mjeseci jedna ista strateška procjena utjecaja na okoliš koja svoje podatke temelji na očekivanim pridobivenim zalihama ugljikovodika u Jadranu je krenula sa 800 milijuna kuna godišnje da bi sada došla na 8,6 milijardi kuna što se više bližilo vrijeme potpisivanja ugovora između Vlade i zainteresiranih naftnih kompanija. Pored toga Vlada je bila dužna donijeti i Strategiju upravljanja morskim okolišem kojom se strategijom prvenstveno želi očuvati bioraznovrsnost Jadranskog mora. Na temelju te Strategije trebao je proizići i Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kojega smo poštovane kolegice i kolege jučer raspravili po hitnom postupku i za koji prijedlog zakona i model koji on uspostavlja u nadzoru i zaštiti Jadrana klub Hrvatske demokratske zajednice iznio je svoje protivljenje i drži da model nije dobar, nije pogođen i nije oslonjen na postojeće ljudske i materijalne resurse koje Republika Hrvatska ima u zaštiti Jadrana. Prema tome prije nego što se krenulo u postupak javnog nadmetanja trebalo je donijeti i ovu strategiju i Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. I prije nego što je krenulo u ovo javno nadmetanje Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski sabor trebali su donijeti najvažniji dokument prostornog uređenja, a to je državni plan prostornog uređenja. Naime, nemoguće je u Republici Hrvatskoj, ne smije se, nezakonito je u Republici Hrvatskoj određivati zone namijenjene istraživanju i eksploataciji ugljikovodika ako one nisu propisane bilo Strategijom prostornog uređenja Republike Hrvatske ili državnim planom prostornog razvoja. Strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske odnosno njenu izmjenu ovaj je Sabor donio u srpnju 2013. godine, prije dvije godine. Tim je dokumentom propisano da je na prostoru srednjeg i južnog Jadrana, evo kartografski izvod iz izmjena i dopuna Strategije prostornog uređenja je propisano da se na prostoru srednjeg i južnog Jadrana omogućavaju polja za istraživanje plina odnosno nafte i to rekao sam na pozicijama srednjeg i južnog Jadrana, ali poštovane kolegice, izvan teritorijalnog mora. Zato je začuđujuće kako je Vlada iz ove Strategije prostornog uređenja uspjela raspisati javno nadmetanje kojim je ušla u teritorijalno more i to ne samo za istraživanje nego za eksploataciju i to na 6 km od vanjskih otoka, odnosno 10 km od obale. Da je taj postupak nezakonit tvrdi i resorna ministrica graditeljstva i prostornog uređenja u svom očitovanju koje je prethodilo raspisivanju javnog nadmetanja gdje piše da slijedom iznesenog u privitku vam dostavljamo presliku vašeg zemljovida s ucrtanim ograničenjima iz uvodno citirane strategije te vas pozivamo da nam usklađene granice predloženih istražnih, dakle ne piše uopće o eksploatacijskim poljima, dakle istražnim prostorima ugljikovodika s gore navedenim dostavite na ponovno očitovanje vodeći pri tome računa da granice istražnih prostora ugljikovodika moraju biti izvan teritorijalnih voda Republike Hrvatske. Teritorijalno more Republike Hrvatske proteže se 12 nautičkih milja, odnosno 22,2 km od obale odnosno otoka pa je onda nezakonito raspisivanje natječaja unutar 6 km od vanjskih otoka odnosno 10 km od obale. Ja do danas nisam dobio valjani odgovor zbog čega je Vlada ušla u teritorijalno more i … se može postaviti pitanje tko je odredio da je to 6 km do … otoka odnosno 10 km do obale. Zašto nije primjerice 8 km ili 4, zašto nije 200 m od obale odnosno otoka ili zašto nije 22,2 km odnosno 12 nautičkih milja. I malo mi je čak i neugodno kada govorim o moru govoriti o km. Jasno da su mjerne jedinice na moru nautičke milje pa onda kad je sam natječaj raspisan u km to je na određen način izazvalo i podsmijeh kod ljudi koji se bave morem i žive od mora i stručnjaci su za more. Nakon što su izvršene sve ove predradnje koje su po nama nezakonite Vlada je 2. travnja 2014. godine raspisala natječaj za 29 polja ukupne površine 36 822 km2 što sam rekao da je u suprotnosti sa Strategijom prostornog uređenja i mišljenjem resorne ministrice koja je osoba zadužena za provedbu same strategije. Natječaj je raspisan rekao sam 2. travnja, a razočaravajuće je da je Vlada 5 mjeseci nakon raspisivanja javnog nadmetanja, dakle nakon 5 mjeseci odnosno točnije 27. kolovoza ministar gospodarstva donosi odluku o izradi okvirnog plana i programa za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu i nakon toga određuje i potrebu izrade strateške procjene utjecaja na okoliš. To je poštovane kolegice i kolege nedopustivo da se temeljni dokument kojim se propisuje način istraživanja i eksploatacije, nadzor, utvrđivanje zaliha i sve ono što prati istraživanje i eksploataciju ugljikovodika definira 5 mjeseci nakon što je otvoren javni natječaj i da se tada otvara postupak izrade strateške procjene utjecaja na okoliš. Mi u klubu HDZ-a od prvoga dana upozoravamo da je to nezakonito i da Vlada zbog takvog postupka neće moći do 2. travnja 2015. godine potpisati ugovore jer je prekratak rok. Neozbiljan je rok u kojemu ministar propisuje da se strateška procjena utjecaja na okoliš, siguran sam najteži, najvažniji, najzahtjevniji dokument u dijelu zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj može napraviti u 2 mjeseca. U 2 mjeseca se ne može provesti ni postupak javne nabave pa je Vlada odnosno resorno ministarstvo tom postupku doskočilo na način da je taj najvažniji dokument stratešku procjenu utjecaja na okoliš, istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu naručila putem bagatelne nabave. Putem bagatelne nabave naručiti najvažniji dokument uređenja i zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj, dakle na iznos čini mi se ako se ne varam negdje oko 400 000 kuna, a u isto vrijeme brojne županije u Republici Hrvatskoj za izmjene svojih prostornih planova, a pogotovo odobalne županije takve iste strateške procjene plaćaju i naručuju putem javnog nadmetanja jer su to doista zahtjevni poslovi ukoliko želimo da nam strateška procjena utjecaja na okoliš doista pokaže sve rizike i opasnosti koje nam prijete od ovakvog postupka. I da je tome tako utvrdili i iz razloga što Vlada nije u tom roku od 2 mjeseca odnosno resorno ministarstvo odnosno Agencija za ugljikovodike mogla taj postupak privesti kraju, nisu izvršene sukladno ESPO konvenciji prekogranične konzultacije niti sa Italijom niti sa Slovenijom niti Crnom Gorom. Tek naknadno na njihovo traženje su se ti podaci dostavili i epilog toga je da je umjesto da je strateška procjena kako je to najavljeno bila dovršena u veljači, dovršena ovih dana i sukladno njoj usklađeni i okvirni plan i program istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Pa se stoga s pravom postavlja pitanje, nisam pravnik, mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice držimo da su istekli svi zakonski rokovi koji su predviđeni Zakonom o ugljikovodicima na temelju čega je raspisano javno nadmetanje jer u roku od 3 mjeseca nakon što su izdane dozvole od strane Vlade, a Vlada je na svojoj sjednici 2. siječnja izdala dozvole za 5 naftnih kompanija za 10 istražnih polja i prema natječaju kojega je sama napisala se obvezala potpisati ugovore sa tim kompanijama u roku od 3 mjeseca, dakle do 2. travnja. I klub HDZ-a je vrlo korektno čekao da se ispuni rok od 3 mjeseca jer smo ocijenili da će Vlada uvidjeti da u tom roku, zakonskom roku koji je oslonjen i u Zakonu o ugljikovodicima zaustaviti proces, zaključiti javno nadmetanje, poništiti javno nadmetanje, provesti sve ove radnje koje sam uvodno obrazložio i raspisati ponovno natječaj kada se stvore zakonski preduvjeti za raspisivanje javnog nadmetanja. Ovako a to sam i u zastupničkom pitanju 12. studenog na aktualnom prijepodnevu rekao da bi se zbog svih ovih radnji, zbog toga što Vlada neće moći u zakonu predviđenom roku i u roku kojega je sama definirala Zakonom o javnom nadmetanju neće moći potpisati ugovore sa naftnim kompanijama kojima će izdati dozvole 2. siječnja i da će zbog toga nastati blamaža ne samo za Vladu RH, nego za Republiku Hrvatsku zbog toga što je krenula u postupak nezakonito, nedorađeno, nepripremljeno i da će nam se to na određeni način obiti o glavu. Postavlja se također pitanje s obzirom da je ugovor kojega bi Vlada trebala potpisati mi mislimo da neće, ali kojega će Vlada vrlo vjerojatno potpisati nakon što je izdala dozvole drugoga siječnja, da će Vlada potpisati ugovore. Međutim, postavljamo pitanje kako će se tim ugovorom omogućiti postavljanje istražnih platformi na poljima za koje će se izdati dozvola. Naime, istražne bušotine koje se događaju na istražnim platformama u smislu Zakona o rudarstvu predstavljaju rudarske radove. Rudarski radovi mogu se započeti tek na temelju dozvole koja je izdana i na temelju pravomoćne lokacijske dozvole. U ovom trenutku na području Dubrovačko-neretvanske županije provode se u Ministarstvu gospodarstva izdavanje koncesija za dva kamenoloma koja su u funkciji, ali provodi se izdavanje koncesije za drugu fazu. Taj postupak za dva kamenoloma traje već godinu i pol dana zbog zahtjevnosti postupka da se utvrde studija opravdanosti, da se utvrde količine, da se propiše Studija utjecaja na okoliš itd. itd. Dakle, za dva kamenoloma u Dubrovačko-neretvanskoj županiji se s pravom traži na zakon utemeljena dokumentacija koju koncesionar mora ispuniti, a temeljni dokument je lokacijska dozvola. Pa onda postavljamo pitanje kako će se potpisati ugovor za postavljanje bušotine 10 km od Straduna, 6 km od Kornata ili od Nacionalnog parka Mljet bez da je to propisano u bilo kojem planu prostornog uređenja, bilo da je to državni prostorni plan, bilo da su to županijski prostorni planovi, bilo da su to planovi prostorni planovi jedinica lokalne samouprave. Kako će se potpisati ugovor za postavljanje istražnih bušotina bez pravomoćne lokacijske dozvole ja molim evo da nam se to objasni je li to u skladu sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji, Zakonu o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i Zakonu o rudarstvu. Po nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice nije odnosno da bi se to moglo napraviti nužno je izmijeniti Strategiju prostornog uređenja i nužno je donijeti prostorni plan državnog razvoja. I još nešto što je vrlo važno za spomenuti. Odbor za zaštitu okoliša i prirode kao zainteresirano radno tijelo matični odbor ovoga Sabora Odbor za gospodarstvo koji je vrlo znakovito o ovim interpelacijama nije raspravljao. Međutim, Odbor za zaštitu okoliša i prirode je prihvatio i podržao interpelaciju kako kluba Hrvatske demokratske zajednice, tako i interpelaciju 19 zastupnika i proveo o ovoj temi dvije tematske rasprave. Na tim sjednicama odbora dolazili su priznati, eminentni hrvatski stručnjaci koji iz domene zaštite okoliša, zaštite mora i priobalja. Svi oni su utvrdili da je pristup ovom postupku neozbiljan, nezakonit i netransparentan, da je Vlada propustila napraviti određene korake koji su trebali prethoditi ovom postupku, da je način izrade strateške procjene utjecaja na okoliš nije na razini ovog projekta i ovog postupka i da je samu stratešku procjenu utjecaja trebalo napraviti s puno više pozornosti, s puno više elemenata, s puno više podataka o Jadranu i Jadranskom moru. Jedan od vrlo važnih pokazatelja kako i na koji način je izrađena strateška procjena utjecaja na okoliš je taj da strateška procjena utjecaja na okoliš nije uopće razmatrala način odvožnje nafte sa naftnih platformi, jer to nije bilo u tom okvirnom planu i programu kojega je propisao ministar. Dakle, jedan od najzahtjevnijih trenutaka u istraživanju i eksploataciji nafte kad nemamo naftovoda koji bi sa bušotine naftu vodio na kopno jest ukrcavanje nafte sa platforme u tankere. O tome niti jedne jedine riječi nije bilo u Strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, a znamo da je to jedan od najzahtjevnijih, najrizičnijih trenutaka u eksploataciji i istraživanju nafte. Da bi Vlada mogla provesti ovo javno nadmetanje pri činjenici da Hrvatski sabor nije donio strateške dokumente kao što je Strategija prostornog uređenja koja bi omogućila istraživanje i eksploataciju u teritorijalnom moru, kao što je Morska strategija, kao što je Strategija održivog razvitka i Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama. Ministar gospodarstva je pronašao jedan dokument kojega je nazvao okvirnim planom i programom. Pa bih molio gospodina ministra da nam kaže u kom je pravnom propisu u RH, u kom zakonu, u kojoj strategiji je pronašao osnov i temelj da bi donio najprije predložio a kasnije i usvojio program okvirni plan i program istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu? Mi u klubu HDZ-a nismo pronašli tu mogućnost da jedan dokument, opći akt koji je u nadležnosti Sabora ili Vlade donosi ministar. I sve to jasno se radi iz razloga zato što nisu stvorene zakonske pretpostavke da se taj dokument može donijeti. On bi se bio donio da su sve ove pretpostavke koje smo u svom uvodu iznijeli. I na kraju rekao sam da smo sukladno članku 145. Poslovnika podnijeli ovu interpelaciju pa onda smo i predložili zaključke, a ti zaključci su: 1) zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da bez odgode obustavi sve postupke koji se provode temeljem provedenog prvog javnog nadmetanja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika; napravi sveobuhvatnu analizu rada svih tijela Državne uprave u postupku davanja odobrenja za provođenje seizmičkog istraživanja Jadrana i prvog javnog nadmetanja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika te utvrdi tko je odgovoran za nezakonitosti i netransparentnost u provedbi navedenih postupaka. Svaka daljnja aktivnost Vlade RH po pitanju istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na Jadranu treba biti utemeljena na prethodno donesenim strateškim dokumentima i zakonodavnom okviru od strane Hrvatskog sabora te provedenoj i strateškoj procjeni utjecaja na okoliš. 2) Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da podnese Hrvatskom saboru prijedlog Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem kako bi navedena bila donesena u roku propisanom Zakonom o zaštiti okoliša, odnosno do početka srpnja 2015. godine. Jučer smo čuli od zamjenika ministra zaštite okoliša i prirode da se ta strategija radi ali da se neće donijeti vjerojatno do kraja ove godine. Navedenom strategijom nužno je sa stajališta zaštite okoliša i prirode cjelovito sagledati problematiku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na Jadranu. 3) Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da podnese Hrvatskome saboru prijedlog nove Strategije održivog razvitka RH kako bi navedena bila donesena u roku propisanom Zakonom o zaštiti okoliša, odnosno do početka srpnja 2015. godine. Nećemo očito jer je srpanj započeo niti takvu odluku donijeti. Navedenom strategijom nužno je sa stajališta održivog razvitka i zaštite mora i morskog okoliša sagledati problematiku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. 4) Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da podnese Hrvatskom saboru prijedlog Strategije gospodarenja mineralnim sirovinama sukladno Zakonu o rudarstvu koja je definirana kao osnovni dokument kojim se utvrđuje gospodarenje mineralnim sirovinama i planira rudarska gospodarska djelatnost na državnoj razini. Nadalje, zadužuje se Vlada da podnese Saboru prijedlog Strategije prostornog razvoja RH i prijedlog državnog prostornog plana.
Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, upravo sam i završio. Hvala.
Je, hvala lijepa. Sad idemo na replike, imamo ih dosta. Jednu po jednu. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolega Bačić postavili ste jedno pitanje, je li normalno da Hrvatski sabor ne raspravlja istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, o monetizaciji, o privatizaciji Croatia osiguranja? Odmah treba reći u normalnim demokratskim zemljama, u parlamentarnim demokracijama takva stvar ne bi bila normalna. Ali u Hrvatskoj nažalost je to izgleda normalno i moguće da se o najvažnijim pitanjima ne raspravlja u Hrvatskom saboru i da se što više mimoilazi Hrvatski sabor i da ga se izbjegava. I zapravo tek pod pritiskom javnosti i činjenicom da se interpelacija priložila Hrvatskom saboru zapravo dolazi do rasprave u ovom pitanju. Govorili ste o dobiti koja je naglo rasla s početka sa 800 milijuna kuna pa na 8,6 milijardi kuna u strateškoj procjeni. Naravno riječ je o procjeni koju je izradila tvrtka koja niti malo nije kompetentna. Tu nekompetentnost su potvrdile sve istaknute osobe koje se bave zaštitom okoliša u Hrvatskoj i ravnatelj Agencije za zaštitu okoliša i svi oni koji su sudjelovali na okruglom stolu koji se dogodio u Hrvatskom saboru na prezentaciji te strateške studije. Dakle, apsolutno je neprimjereno stavljati u kontekst danas najvažnije gospodarske grane kao što je turizam, istraživanje i eksploataciju nafte jer od turizma kao što ste i sami naveli dobivamo oko 57 milijardi kuna godišnje, a od nafte i u najboljoj varijanti možemo dobiti 8,6 milijardi kuna. Ali u toj varijanti možemo i izgubiti kompletan prihod od turizma. Zašto to govorim? Vrlo često su govorili iz Vlade primjer zajedničkog suživota i eksploatacije nafte sa turizmom pa su spominjali Santa Barbaru. Prije mjesec dana u Santa Barbari upravo na transportu nafte dogodila se takva havarija koja je potpuno uništila to ljetovalište u Americi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Matušić s pravom postavljate pitanje, za mene nije normalno da se o najvažnijim projektima u hrvatskom društvu raspravlja izvan dosega Hrvatskoga sabora. To je nedopustivo! Zbog toga Vlada trpi brojne kritike a da ne govorim da takvi projekti i koraci na koje se upućuje Vlada često padaju na rješenjima i odlukama pravosudnih tijela, u prvom redu Ustavnog suda. Pa se prisjetimo i svih onih događanja koje je Vlada provodila, najvljivala, a onda pod pritiskom javnosti jer nisu iskomunicirani kroz Hrvatski sabor od njih je odustala, bilo zbog toga što su završili u referendumskim inicijativama ili zato što su padale na testovima pri pravosudnim tijelima. Prema tome, nije to dobro, to nije normalno i to nije opravdano. Ja tvrdim da projekt istraživanja i eksploatacije ugljikovodika je jedan iznimno zahtjevan projekt. On nije projekt nitijedne partije, on nije projekt nitijedne Vlade, on nije projekt nitijedne Vlade u nijednom mandatu. Dakle to je jedan dugoročni projekt. Pa se postavlja pitanje čemu ovolika žurba na kraju, čemu žurba? Mi u HDZ-u nismo rekli i to nigdje ne piše da smo protiv istraživanja ugljikovodika u ovoj fazi. To nigdje nismo napisali niti to tvrdimo. Po meni to nije dobro ni tvrditi. Treba i zato postoji argumenti koje treba iznijeti u hrvatskoj javnosti kroz raspravu u Hrvatskome saboru prije svega tek onda kada se postigne koliki toliki konsenzus ako se on može postignuti. Ali ako se i ne postigne vladajuća većina snagom većine može izglasati nakon rasprave ovaj projekt u kojega će onda krenuti. I to bi bilo realno i to bi opravdano i na to ne bi niko nikakvih primjedaba.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, ja vam moram reći da vi kao da uživate stvarat jedan strah u javnosti i manipulirati činjenicama. Vama nije bilo problem u Vladi 2011.godine davati suglasnosti INA-i da bez ikakvih dodatnih zahtjeva istražuje na cijelome Jadranu, dobije dozvolu za istraživanje i to do obale i do baš Dubrovačkih zidina. To onda nije nikad bio problem. Vi niste pričali niti o lokacijskoj, niti ste razgovarali o studiji o utjecaju na okoliš. To je bilo idealno i onda sad naravno kažete mi nismo u HDZ-u protiv istraživanja ugljikovodika. Pa kako ćete bit kad ste to potpisivali. Ali ta vjerodostojnost u raspravi nije … [[Govornik se ne razumije.]] i nije ispravna. Jer gledajte, po dokumentima prostornog uređenja Strategija prostornog uređenja omogućeno je, koju je donio ovaj Hrvatski sabor, istraživanje ugljikovodika na području potencijalnih nalazišta nafte i plina na čitavom području RH bez prethodno planiranih lokacija. Ali ono što je manipuliranje s javnošću je da istražne bušotine ne mogu biti bez lokacijske dozvole i istražne bušotine ne mogu biti bez studije utjecaja na okoliš. Isto kao što ste raspravljali prvi put o Zakonu o ugljikovodicima di ste rekli kako kad su vjetroelektrane traži se dugo vremena, da ali vjetroelektrane isto tako se istražuju, prvo je snimaju, pa se utvrdi da li postoji potencijalna vjetroenergija koja može proizvoditi struju a onda se ide na Studiju zaštite okoliša, utjecaja na okoliš, onda se ide u biti na lokacijsku dozvolu. Znači iste su apsolutno procedure, ali moramo omogućiti, ali ovaj put transparentno javnim natječajem da se jave oni koji su zainteresirani investirati. I još nešto, dobit od 8 milijardi ili 7 ili 5 milijardi to je dobit RH. Indirektna dobit i utjecaj na brutoproizvod je od 5%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Gjurković hvala vam na ovoj replici, tako ste mi dali priliku da odgovorim. Naime i nažalost niste upoznati sa ovim o čemu govorite. Jer da ste upoznati onda biste znali da je Vlada Republike Hrvatske Zlatka Mateše 1998.godine dala INA-i pravo i koncesiju za istraživanje srednjeg, sjevernog i južnog Jadranka. Da je Vlada Ivice Račana 2001.i 2002.produžila INA-i koncesiju za ta ista polja sve do 2007., da je 2007. Vlada Ive Sanadera produžila koncesiju INA-i do 2011.godine. I 2011. godine INA-i ja kao ministar zaštite okoliša ne zaštite prirode kako piše u izvješću Vlade, ministar zaštite prirode bio gospodin Jasen Mesić u to vrijeme, ali njega ne krivim jer njega nije trebalo ni pitati za ništa jer je INA imala, INA je imala koncesiju. Što je INA tada pitala Vladu gospodine Gjurkoviću? To ne znate pa vam hvala na replici. INA je pitala suglasnost ministarstva zbog toga što je te redove izvodio strani brod, a prema Pomorskom zakoniku kada strani brod izvodi znanstveno istraživačke radove onda pita za to resorna ministarstva. Prema tome, INA-i je 2011. godine u to vrijeme za koje vi insinuirate da smo mi nešto napravili bez strateške procjene i to ne znate nego ocjene prihvatljivosti projekta na ekološku mrežu, nije trebalo jer je INA za to imala suglasnosti i to rekao sam od Vlade Zlatka Mateše, pa sve do 2007.godine. I 2011.mi nismo davali nikakve posebne koncesije INA-i gospodine Gjurkoviću, već joj je dana suglasnost da strani brod to može istraživati. A u zahtjevu INA-e kojega ja imam ovdje se to istraživanje isključivo provodi u epikontinentalnom pojasu izvan teritorijalnog mora.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Jasen Mesić, replika.
Uvaženi kolega Bačić, evo želio sam nešto slično na tragu, ali preduhitrio me je gospodine Gjurković. Dobro da ste ga uputili jer očito nije bio točno informiran. Vezano upotrijebili ste u svom govoru, ste se pozvali na Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, drago mi je da ste to spomenuli jer rijetko to možemo čuti ovdje u Hrvatskom saboru. I postavili ste pitanje opravdanosti i dopuštenja za znanstvena pomorska istraživanja onu dozvolu koju je dalo Ministarstvo znanosti kako bi tvrtka Spectrum provela istraživanje. Dakle, ni u kom slučaju to ne može biti znanstveno istraživanje. Podsjetit ću vas na primjer istraživanja potonulog broda Red Italija. Dozvola u takvim slučajevima, Ministarstvo znanosti je gotovo uvijek daje na temelju sporazuma o znanstvenoj ili tehničkoj suradnji i to uglavnom između paritetnih znanstvenih ustanova. Recimo Hrvatski restauratorski zavod, Centar nacional reset scientific u Francuskoj kao što je to bilo u slučaju potonulog broda Red Italija. U tom slučaju ako se provode znanstvena istraživanja sa stranim istraživačkim brodom koji na sebi može imati razne uređaje vezano uz otkrivanje podvodne kulturne baštine ukrcavaju se stalno domaći stručnjaci iz Oceanografskog instituta i ljudi iz Pomorske policije i ljudi iz Ministarstva obrane zbog toga što oni imaju u tim slučajevima pravo odmah uzeti te podatke jer se mogu reflektirati na pitanje nacionalne sigurnosti. Općenito govoreći kada ste spomenuli Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara šta će biti sa potencijalnim štetama na podvodnu kulturnu baštinu koji ne samo da su štićeni ovim zakonom i zakonskim obvezama iz tog zakona nego i UNESCO-vom Konvencijom o zaštiti podvodne kulturne baštine koju je Hrvatska ratificirala i koja daje pravo Hrvatskoj da bude nadležna za zaštitu iste te baštine ne samo u teritorijalnom moru nego i u epikontinentalnom pojasu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U pravu ste kolega Mesić, ja u svom uvodnom izlaganju nisam previše i iznio sve ono što je sporno, suspektno u dijelu koji se odnosi na seizmička 2D istraživanja hrvatskoga Jadrana. No ja imam podatke, ne tvrdim da su točni, nisam ih provjerio i niti ih mogu provjeriti, zato sam i zamolio gospodine ministre, u čemu je problem da Ministarstvo gospodarstva podijeli zastupnicima i hrvatskoj javnosti ugovor između Spectruma i Ministarstva gospodarstva. Ja vas molim da ga podijelite. Naime, u javnosti i to u stručnoj javnosti se tvrdi da je Republika Hrvatska besplatno ustupila Spectrumu podatke koje je godinama, godinama snimala INA. I ono što sam maloprije u replici govorio kolegi Jurkoviću. Nadalje govori se da ugovor između Spectruma i Republike Hrvatske nije financijske naravi jer Spectrum nema obavezu nikakvog plaćanja tog posla koji je obavio niti Republika Hrvatska prema Spectrumu ali je interesantno da prema tim podacima s kojima ja raspolažem da Spectrum svaki kilometar istraženog, ispitanog, izmjerenog seizmičkog područja prodaje od 500 do 1000 dolara po kilometrom snimljenog seizmičkog profila. I da ne govorim da je sumnja, kažem sumnja, ne znam, da ugovor sa Spectrumom daje Spectrumu ekskluzivnu multi klijent za snimanje na kopnu i moru idućih 5 godina. Evo pa bih ja zamolio da ne bismo mi u Hrvatskome saboru, a taj smo prijedlog, ugovor tražili gospodine ministre i na Odboru za zaštitu okoliša. Gospođa saborska zastupnica Mirela Holy je tražila, niste joj dostavili. Pa izvolite dostavite taj ugovor da vidimo da li je to doista komercijalni posao.
Hvala lijepa. Poziva vas u ministarstvo. Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika. … [[Upadica se ne čuje.]] Da čujemo poštovanu zastupnicu Đurđicu Sumrak i njenu repliku. Samo sve polako, sve polako. Za sve imamo vremena i doći ćemo do stajališta. Izvolite kolegice
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bačić, jučer smo pred sobom imali hitni postupak zakona o kojem ste jednako tako ispred kluba govorili i u kojem ste upozoravali o čemu se tu zapravo radi. Naime mi smo jučer po hitnom postupku raspravljali o Zakonu o sigurnosti eksploatacije ugljikovodika. A zapravo taj zakon je trebao biti donesen prije svih ovih radnji o kojima se, mutnih radnji, o kojima se radi. Javnost je naprosto zabrinuta. Jer ova Vlada, ali dobro, to je već uobičajeno, da degradira i Sabor i saborske rasprave i zakone i sve ono što se odnosi na zakonodavstvo Republike Hrvatske. Danas, evo prisjećamo se i da smo već 2 godinu članica Europske unije a čuli smo da ova Vlada niti direktive a bome niti konvencije ne poštuje. Jer da sve to ova Vlada uvažava onda bi i ovoj Vladi trebalo biti stalo što će biti sa Jadranskim morem, što je sa arheološki neispitanim područjem u moru, na koji način će to utjecati na turizam, da li će to utjecati na to da se radna mjesta zadrže da mladi ljudi, 100 tisuća ih je do ovog časa otišlo a sve to daje nam na razmišljanje da u stvarnosti o čemu se radi, da ovo ništa nije u javnom interesu već da se ovdje otprilike radi o nekom tajnom društvu neke velike moći koja izbjegava kompetenciju, stručnost, struku, hrvatski narod, želje i volju naroda. I jednostavno kao što ste sami rekli nekim okvirnim svojim programima žele, što, pogodovati kome, zbog čega, što im je cilj?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Sumrak, vi jako dobro znate da je klub Hrvatske demokratske zajednice od prvoga dana, dakle i onog trenutka kada je Vlada u Sabor donijela Strategiju prostornog uređenja, kada je predložila Strategiju prostornog uređenja, kada smo donosili Zakon o ugljikovodicima, kada smo donosili Zakon o rudarstvu, da smo uvijek govorili isto i na tragu onoga što smo jučer govorili kada je bio u sabornici u raspravi zakon o odobalnoj, Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju ugljikovodika. I uporno i istu stvar ponavljamo a to je da Vlada nema zakonsku mogućnost raspisati javno nadmetanja na način kako ga je raspisala jer joj to strateški dokumenti, niti Zakoni Republike Hrvatske ne dozvoljavaju. A kada ste spomenuli stratešku procjenu utjecaja na okoliš, ja ne bih omalovažavao tvrtku koja je to radila iz Velike Gorice, ali činjenica je da je to najzahtjevnija strateška procjena rađena u novoj Hrvatskoj. Da tvrtka nije imala reference za to napraviti, da činjenica da je Vlada taj dokument dala izraditi toj tvrtci temeljem bagatelne nabave a propustila je činjenicu da ima dva snažna znanstvena instituta u Hrvatskoj koji samo što rade istražuju more, ribarstvo i oceanografiju, to je Institut za oceanografiju, ribarstvo u Splitu, to je Institut Ruđer Bošković u Poreču. I ako je netko u ime Republike Hrvatske trebao reći što misli o zaštiti bioraznovrsnosti Jadranskog mora, ako je netko trebao i bio pozvan u stručnom smislu napraviti tu stratešku procjenu to su isključivo ta dva instituta koji imaju snažne podatke praćene već dugi niz godina desetljeća i koji za to nitko nije pitao. Mislim to je, samo ta činjenica upućuje na to da taj posao je rađen u žurbi za koju ja doista ne vidim razloga i bilo bi dobro da nas i o tome Vlada upozna.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica kolegica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kažete kolega Bačiću da je Vlada i ovim dakle težnjom za eksploatacijom i pripremama za eksploatacijom Jadrana pokazala nebrigu. Mi smo jučer raspravljali o zakonu kojim ova Vlada znatno snizila kamate građanima koje ste im vi nagrbačili, a ovim prijedlogom pokazuje da ulaganje u investicije i sredstva u eksploataciju, u znanje, u istraživanje daje najbolje kamate. Jeste li vi kolega Bačiću se sjećate bar da u razdoblju od 2007. do 2013. godine da je pala eksploatacija nafte u Republici Hrvatskoj za 28,5%, a eksploatacija plina za 34,6%. Jer znate isto tako sigurno, možda i bolje nego ja da mnoge zemlje uspjeh svog gospodarstva zasnivaju upravo na eksploataciji ugljikovodika. Hrvatska bi od nafte i plina mogla zarađivati oko 6 milijardi kuna godišnje. Upravo eksploatacija u Jadranu dovodi nove tehnologije. Pa jel vi znate da Albanci, Crnogorci, Talijani eksploatiraju, već buše naftu, da mi već 40 godina istražujemo plin, bušimo Jadran, kroz puno manje, INA je imala tada puno manje sigurnosne mjere, a da upravo na ovakav način stakla sigurnost odnosno mogućnost havarije koju uglavnom proizvode tankeri gotovo bi se svele na nulu. Divimo se Dubaiu, Norveškoj, koji lijepo žive od nafte i zaista to je za njih mana, ali nafta dragi moj kolega ovaj puta nije nebeska stvar. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Ingrid Antičević-Marinović, meni je žao što vi inzistiranjem na provedbi zakona i uvažavanja Hrvatskog sabora smatrate opstrukcijom i protivljenjem jačanju energetske sigurnosti i stabilnosti Republike Hrvatske. To HDZ-u nije ni na kraj pameti, dapače itekako bi bili zadovoljni da smo mogli doprinijeti proceduri, postupku, zakonitosti koja je bila nužna u ovom zahtjevnom postupku jer sve ovo blagostanje koje vi vidite kroz eksploataciju ugljikovodika u Jadranu može biti itekako razrušeno samo jednom nesmotrenošću ukoliko svi zahtjevni postupci i procedure nisu poštivani. A kada vidimo kako je Vlada ušla u ovaj postupak već u samom startu, s koliko nepoštivanja zakona onda se s pravom bojimo kakav može biti epilog u vremenima eksploatacije i istraživanja Jadrana. Prema tome da je Vlada krenula jasno, zakonito, transparentno i pravilno više bi materijala svima nama dala i hrvatskoj javnosti, brojnim udrugama, nevladinim organizacijama itd., da vjeruju da je to što radi dobro. Ovako, s ovakvim postupkom, sa siljenjem procedure, sa ubrzanim postupkom nezakonitim mi toj Vladi ne vjerujemo i to je priča o kojoj mi od jutros govorimo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ante Babić, replika.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Bačiću, kazali ste da su izostale temeljite analize kod istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu za najvažniji strateški dokument Republike Hrvatske za koji je stručna javnost rekla da je neozbiljan, da je nestručan i da je netransparentan. Naravno vi se čudite, ali ove 3,5 godine laži i manipulacija ove Vlade za hrvatske građane, a i neštićenja hrvatskih interesa povezat ću vam sa dvije stvari. Prije nekoliko dana u Republiku Hrvatsku došao je srbijanski ministar Aleksandar Vulin i zapravo je održao jedno predavanje i posramio hrvatske građane, Hrvatsku državu, izvrijeđao građane katolike u Republici Hrvatskoj, svetinjama blaženog Alojzija Stepinca. I ova Vlada kao i svi ministri ostali su nijemi i šutjeli su, umjesto da su se digli na zadnje noge svi do jednog ministara i predsjednika Vlade i takvu osobu i takve osobe proglasili osobama non gratama za Republiku Hrvatsku i izgnali ih iz Republike Hrvatske oni su ostali šutljivi i nijemi. Isto tako je povezano ovo sa ovim istraživanjem ugljikovodika na Jadranu. Naime, hrvatska tvrtka INA je u višegodišnjim istraživanjima potrošila milijarde kuna za istraživanje u Jadranu odnosno da bi dobili određene energetske podatke koje je ova Vlada bez ikakve naknade dala suspektnoj i bez referenci tvrtci Spectrum. Naravno da to nisu priznali. Tek pod pritiskom javnosti Vlada je priznala da je bez ikakve naknade dala takve podatke. To jednostavno nije dobro. Te laži i manipulacije su se razotkrivale i kroz ovaj Hrvatski sabor. Vlada u zadnje vrijeme pokušava to ispeglati, ja ne vjerujem da će to uspjeti u ovom kratkom periodu. Što god bude više peglala čini mi se da će biti izgužvanija. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U pravu ste kolega Babić da je zaštita nacionalnih interesa jedna od temeljnih ako ne i temeljna zadaća Vlade Republike Hrvatske pa i onda kada smo svjedoci besramne izjave srbijanskog ministra Vulina o hrvatskom svecu Alojziju Stepinca i muk Hrvatske Vlade. Na isti način je Vlada postupila i u ovom slučaju. Zaštita hrvatskih nacionalnih interesa je i u ovom postupku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika prioritetna zadaća Hrvatske Vlade, a ta zaštita nacionalnih interesa nije osigurana u ovom postupku i to u samoj ranoj, prvoj fazi ovog postupka kada se radilo o 2D seizmičkim istraživanjima Jadrana jer su ti podaci za koje tvrdimo da su kulturno dobro jer se nalaze u podzemlju odnosno u epikontinentalnom pojasu Republike Hrvatske morali biti u vlasništvu ministarstva odnosno Vlade odnosno Republike Hrvatske i nitko drugi s tim podacima nije smio raspolagati. Zato se i nije taj ugovor sa Spectrumom smio na ovakav način odraditi. Na javnom nadmetanju trebalo je utvrditi tvrtku koja će te poslove obaviti i kad ih obavi uredno će za to biti plaćena od strane RH ali u tom trenutku će predati sve te dokumente ministarstvu, Vladi RH i od tada će samo Vlada RH, samo RH s tim podacima raspolagati i davati ih na korištenje na način kako to ona želi, a ne na ovaj način da s tim podacima zajednički raspolaže i Republika Hrvatska i tvrtka Spectrum. To je nedopustivo i zato govorimo da je trebalo po tim podacima postupati temeljem Zakona o zaštiti kulturnih dobara, ostaviti ih u RH, ne dozvoliti da oni izađu iz RH i s njima vlasno raspolagati onako kako to samo Vlada i Republika Hrvatska hoće.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, replika.
Kolega Bačić, mislim zaista u ovom trenutku više uopće nije bitno šta sam ja vama htio kazati jer se upravo desilo ono, tako je, upravo se desilo ono šta treba spriječiti u začetku. Sad se uvalio već i Alojzije Stepinac u raspravu o nafti. Pa ja vas pitam kad ćete stat s time, radit nešto što je vrlo opasno na najodgovornijem mjestu u Hrvatskoj, u Parlamentu? I onako je u javnosti nabijeno previše i racionalnošću ova rasprava tko više voli, a tko više mrzi Jadran, Hrvatsku itd. Ionako vaš predsjednik ide na druge kontinente da priča kako anti hrvatska vlast stoluje u Zagrebu i u Hrvatskoj. Pa zar ne vidite da je to strašno? Zar ćemo se ja i vi po toj liniji? Mi se dobro znamo. Pa zar mislite da sam ja neprijatelj ove države ili da ja mrzim Jadran? Pa tu sjede dosta prijatelja mojih među vama i normalno je da budemo prijatelji, a ovdje počinju padat teške riječi. I zato nije bitno šta sam htio govoriti, jer u ovom trenutku želim zaustaviti da ova rasprava krene u to tko je veći Hrvat oko rasprave o nečem što bi trebalo biti stručna rasprava i rasprava koja ne bi došla na to kome teče krv, a kome Jadransko more žilama. Ja ne bih više.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić. Ništa, hvala lijepa. Nastavljamo, poštovani zastupnik Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačić, hrvatska javnost, hrvatski građani s pravom prepoznaju tri glavne osobe za uspjeh ili neuspjeh koncesioniranja polja za eksploataciju ugljikovodika u hrvatskom Jadranu. To je na prvom mjestu premijer, to jest predsjednik Vlade gospodin Milanović. Drugi je ministar Ivan Vrdoljak i treća je ravnateljica Agencije za ugljikovodike gospođa Barbara Dorić. Oni su se oglašavali u javnosti i ja ću sada prenijeti sve njihove, korespondenciju sa javnošću vezano uz potpisivanje ugovora. Nakon donošenja odluke na Vladi i dozvola ide prva izjava gospođe Dorić. "Konačni rok za potpisivanje ugovora je tri mjeseca od izdavanja dozvola, točnije 2.4.2015. godine." To je izjava dana 3.1. Nije prošlo mjesec dana javlja se ministar Vrdoljak. "U skladu sa Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika ugovori bi se trebali potpisati do 18.7.2015. godine. Izjava 15.2.2015. A onda nije prošlo mjesec dana javlja se i premijer, kaže: "U Hrvatskoj se do sad išlo na referendume o stvarima koje nisu nacionalno presudne, a sad ja kažem da idemo na referendum, da vidimo želimo li eksploataciju minerala i sirovina zbog kojih se ratuje u svijetu, a mi ih možda imamo u podzemlju ili ćemo to zanemariti zbog glasova manjine koja je glasna, ali koja ima pravo biti glasna." Ja ću na sve ove izjave dodati još jednu izjavu jednog poznatog socijaldemokrata, jednog mađarskog bivšeg premijera koji kaže: "Potpuno je jasno da ono što smo govorili nije bila istina. Lagali smo ujutro, lagali smo navečer. Nemamo mnogo izbora, a nemamo ga zato jer smo zabrljali." To su izjave naših najodgovornijih ljudi i još jednog socijaldemokrata koji je izgubio izbore i priznao svoje laži. Ja sada pitam hoće li referendum biti prije potpisivanja ugovora ili će biti nakon potpisivanja ugovora i koji je smisao referenduma nakon što se ugovori potpišu?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Kolega Borić, vi znate da izjave su često puta u funkciji dnevne politike i jedan dan ćemo reći kako mislimo da javnost želi čuti na jedan način, drugi dan ćemo reći na drugi način što proizlazi iz ovih vaših citiranja izjava i predsjednika Vlade i ministra gospodarstva i ravnateljice Agencije za ugljikovodike, ali je jedno i jedino točno, a to je da je 2. travnja 2015. godine istekao rok a to je prekluzivni rok sukladno Zakonu o ugljikovodicima kojega je Vlada prihvatila raspisivanjem javnog nadmetanja koje je nezakonito, ali je stavila u njega zakoniti rok, zakonski rok a to je 2. travnja taj rok istekao i sada koliko se meni čini gospodine ministre na natječaj se javilo 6 kompanija, a vi ste dozvole dali za 5 kompanija. Na natječaju se tražilo 16 polja iz natječaja je izišlo 10 polja. Postavlja se pitanje, hoće li ta jedna kompanija koja se javila sada imati pravo tražiti svoju sudsku zaštitu nakon što ste je uvjerili da ćete, nakon što niste prihvatili taj jedan još zahtjev i proveli proceduru bez nje. Sada kada su istekli rokovi ima li ona prava žalbe? Ako ta kompanija čak niti ne postoji, ako su loši podaci koje smo dobili na kapaljku, ako su … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gospodine predsjedniče, bilo bi dobro da gospodin ministar malo spusti hormone, da se ne ljuti [[Upadica predsjednik: Molim vas nema isprike.]] Ja govorim sve ono što je gospodin ministar i agencija iznijela u javnost [[Upadica predsjednik: Halo, halo!]] pa se s pravom pitam je li taj rok protekao, je li još uvijek Vlada može donijeti i ugovore potpisati na temelju zakona ili ne. Ništa drugo, ništa više gospodine ministre i ništa manje. Malo smirite tenzije bit će vam puno ugodnije …/Govornik se ne razumije.
Molim vas, molim vas kolega poštovani zastupniče, poštovani ministre molim vas dozvolite, pa nemojte, dozvolite da govorim. Dozvolite mi da govorim, ja vas lijepo molim. Dakle, zastupnici imaju pravo postavljati pitanja a znaju da ne mogu dobiti odgovore jer poslovnički ministar ne može odgovarati. I naravno ministar mora trpjeti ta pitanja, nemojte molim vas, ne možete. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Takva je igra poslovnička ovdje i molim vas poštujte je. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, kao što ministar susjedne zemlje ima veze sa Jadranom ali vi ste raspravljali. Prema tome, nemojte od drugih tražiti ono što vi koristite da ne koriste. Pustite molim vas. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Ja bih vas lijepo molio gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da sukladno članku 238. stavku mislim da je to 5. upozorite ministra da ne dobacuje. Ako ministar ima što, bilo što reći oko INA-MOL neka javno kaže, ali imamo i mi štošta reći.
Kolega Šuker, hvala vam lijepa.
Samo malo, pa pogledajte kak' se ponaša. Pa nismo mi na stočnom sajmu, ovo je Hrvatski sabor. Pa dajte mu recite, nek' se smiri. Kaj je nervozan čovjek ne'?
Kolega Šuker nemojte preuzimati odgovornost predsjednika Sabora, ja sam vas molio da iznesete u čemu se sastoji povreda Poslovnika, a ne da držite lekcije predsjedniku Sabora ili ministru. Također sam rekao prije da … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Je li to u skladu s Poslovnikom? Hvala lijepa. Onda razumijem vašu intervenciju. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Pa nemojte, nemojte. Lijepo vas molim, kad koristite … [[Upadica se ne razumije.]] Hoćete da stanemo pa da pijete kavu, a da mi čekamo dok se vi dogovorite? Hoćete to? Pa nemojte molim vas! Molim vas, pustite da ja vodim sjednicu, a ako vam se ne sviđa tražite stanku pa me operite javno. To je dozvoljeno, i ja ću morati trpjeti to. Ok, ako ćemo se igrati, igrat ćemo se. Ali dajte da radimo, dajte da radimo. Pa građani očekuju da čuju. Podnijeli ste interpelaciju, iznosite argumente bez obzira koliko stoje ili koliko ne stoje. To je vaše pravo da vidite sliku kakvu vi mislite da je. I izvolite. Molim, idemo dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam ja nervozan ništa nego pokušavam držati, hvala lijepa. Nastavljamo sa replikama. Poštovani zastupnik Josip Đakić ima repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bačić dobro ste ustvrdili da energetski razvoj RH zapravo i nema alternativu. No međutim, ta alternativa ne može biti nezakonita, neozbiljna, netransparentna te vrlo opasna, opasna da se dogodi i Meksički zaljev u Hrvatskoj. Meksički zaljev koji samo jednim djelićem sekunde ljudske nepažnje donosi havariju koja se ne može u Meksičkom zaljevu isprati ni 4 godine. 4 godine se nisu resursi vratili u funkciju, uništena je flora i fauna, ribari tu i tamo nešto izlaze na more. British Petroleum platio je 60 milijardi štete, samo za to. Što je to u odnosu na hrvatski turizam? Pitanje je da li stvarno ovakvim neozbiljnim, nezakonitim, netransparentnim nasrtajem da se što prije nešto učini što bi moglo prouzročiti još veću štetu, uništiti hrvatski turizam, uništiti hrvatski Jadran. Da li stvarno ne možemo kao ljudi zajednički donijeti strateške dokumente, zakone poštivati i sve ono što je potrebno kako bi to bilo stvarno energetski napredak RH? Da vam samo kažem da se toliko brine o gospodarskim resursima onda bi eksploatacija mineralnih sirovina u našim rijekama bila stavljena u funkciju 3 godine nakon donošenja zakona. Međutim, ni danas nije jer zaštita okoliša ne dozvoljava. Samo toliko o tome da li su rijeke zaštićenije od našeg mora.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Hvala vam kolega Đakić jer ste me podsjetili na nešto što nisam rekao. Naime, kada mi kolega Gjurković ili netko iz Vlade govori da za istražne bušotine ne treba lokacijska dozvola, a ako treba onda se ne može potpisati ugovor sa ovim kompanijama jer im se s ovim ugovorom omogućuje seizmičko istraživanje i bušotine. Upravo vi to jako dobro znate i to ste vi sami spomenuli kolega Đakić u svijetu je najveća havarija koja je napravila kataklizmu Meksičkog zaljeva se dogodila na istražnoj platformi i istražna platforma u pravilu je i opasnija. Jer kad se istražuje podmorje, podzemlje onda vi ne znate da li dolje čeka plin, da li vas dolje čeka nafta, možete naslutiti iz seizmičkih istraživanja ali niste do kraja sigurni. Na Jadranu je, na otoku Braču, 1979. na istražnoj platformi Milna 1 došlo do ispuštanja sumporovodika i prijetila je evakuacija čitavog otoka Brača iz razloga što se naišlo na sumporovodik a o tome se nije imalo saznanja prije nego što se u tu proceduru krenulo. Prema tome, ne želimo plašiti i nije nam to cilj nego nam je cilj upozoriti Vladu da je to doista zahtjevan, složen postupak. Vađenje nafte na dubinama ispod 1000 metara je najsloženiji tehnološki industrijski proces u svijetu, najsloženiji. I tom se postupku treba prići s dozom ozbiljnosti poštivajući sve procedure koje Europa i svijet su za to propisali. Mi ih u ovom postupku ne vidimo i zbog toga na to upozoravamo. Prema tome, rekli ste da je potrebno štiti Jadran, potrebno je štiti rijeke ali za to postoje i način i mogućnosti koje smo mi ustvari u našim zaključcima i napisali i tražim da ih Vlada poštuje.
Hvala lijepa. I s time smo iscrpili replike i odgovore na replike na izlaganje zastupnika HDZ-a, podnositelja interpelacije. Idemo na uvodno izlaganje za drugu interpelaciju 19 zastupnika, mislim da će obrazlaganje i uvodno izlaganje podnijeti poštovana zastupnica Mirela Holy u ime podnositelja interpelacije. Izvolite kolegice Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Dakle kao što možete vidjeti i na samom prezentaciji radi se o interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske zbog provedbe projekta istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu koju su svojim potpisima podržali 19 zastupnica i zastupnica u Hrvatskom saboru i ja im se ovom prilikom zahvaljujem na tome što su podržali ovu interpelaciju. Dakle, umjesto uvoda slika govorio više od riječi pa ću vam prikazati jedan kratak video iz kojeg ćete moći zaključiti o kakvom se uopće projektu ovdje radi. Iako Vlada od samog početka pokušava prikazati protivljenje ovom projektu isključivo kao jedno zeleno talibanstvo ova interpelacija ne govorio o aspektima zaštite okoliša ovog projekta, već govori o pravnim propustima koji su ogromni, o kršenjima zakona, o silovanju procedure, o nepovoljnim ugovorima i velikoj šteti za gospodarstvo i energetsku suverenost Hrvatske. Dakle sve ono što je suprotno onome što se navodno nastoji postići ovim projektom. Možemo dalje. Evo ga sad će biti film. Nešto je zapelo sa tehnikom. Dobro, vratit ćemo se na film kasnije. Trebao bi biti na ovom slajdu film. Ok. I zbog toga ovom interpelacijom tražimo utvrđivanje odgovornosti ministra gospodarstva i njegovu ostavku. Tu želim posebno naglasiti da svi koji podržavaju ovakvu politiku pristaju na kršenje zakona, na pogodovanje interesnim lobijima i djelovanje suprotno javnom interesu. Svi mi koji se bavimo politikom trebali bismo raditi u javnom interesu svih hrvatskih građana. Ovaj projekt kako ću ga sada prikazati kroz interpelaciju je u direktnoj suprotnosti sa javnim interesom i stoga vas upozoravam sve kolegice i kolege koji će na kraju dizati ruku protiv ovih interpelacija da se nitko ne može sakriti iza osobne odgovornosti jer je odgovornost uvijek i isključivo osobna. Zašto podnosimo ovu interpelaciju? Interpelacijom podnosimo kako bi se utvrdila politička, pravna i moralna odgovornost ministra gospodarstva tijekom provedbe ovog projekta ali i Vlade Republike Hrvatske. Tu postoje vrlo opravdane sumnje u pogodovanje i korupciju. Od samog početka provedba ovog projekta nije transparentna i nije usklađena sa zakonima RH i direktivama EU. Projekt nije u javnom interesu građanki i građana RH. Tri dimenzije su naše interpelacije, prva je pravna, politička i moralna odgovornost Vlade prema građanima i građankama a osobito onima na koje je proces istraživanja i eksploatacije ugljikovodika može imati direktne posljedice, dakle to su oni građani i građanke koji žive u obalnom području i žive najvećim djelom od turizma, ribarstva i marikulture. Druga dimenzija je netransparentna i protupropisna provedba ovog projekta bez utvrđivanja ekonomskog i društvenog interesa od provedbe i realizacije ovog projekta. Treća dimenzija tiče se same studije utjecaja, strateške studije procjene utjecaja na okoliš koja je izazvala ogromne prijepore stručne javnosti. Naš prijedlog rješenja je da se zbog nepoštivanja redoslijeda zakonskih procedura, kratkog i ograničenog razdoblja konzultacija sa javnošću manjkave strateške studije sve donesene odluke u postupku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na Jadranu ponište kako bi se cijeli postupak vratio na početak a to je donošenje studije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem. Ja ovdje postavljam pitanje čemu tolika histerična žurba? Radi se o projektu koji je vrlo dugoročnog karaktera. Ako je sve čisto, ako je sve pošteno i u javnom interesu zašto se toliko forsira ovaj projekt? Moralna, pravna i politička odgovornost Vlade Republike Hrvatske, dakle to je prva dimenzija naše interpelacije jest slijedeća, o tome je bilo već dosta riječi u uvodnom izlaganju kolege Bačića, ali jest činjenica da je posao 2D seizmičkog istraživanja Jadrana dodijeljen tvrtki Spectrum bez provedenog javnog natječaja što je skandalozno i nikada se ne provodi u razvijenim državama svijeta. Dakle ovi poslovi uvijek idu na javni natječaj i to sve pod izlikom da se ne radi o komercijalnoj djelatnosti već da se radi o znanstvenom istraživanju pa je taj posao uvaljene, doslovce uvaljen Ministarstvu znanosti kako bi se sakrila činjenica da se radi o vrlo, vrlo komercijalnom projektu. Ja sam na ovu temu još u 10.mjesecu 2013.godine postavila pisano zastupničko pitanje Vladi Republike Hrvatske na čiji odgovor sam čekala 4 mjeseca i odgovor je bio jako nezadovoljavajući. Ono što je posebno zabrinjavajuće jest to da Vlada Republike Hrvatske u odgovoru na moje zastupničko pitanje nije spomenula odnosno zatajila je ugovor koji je u to vrijeme već bio potpisan između Ministarstva gospodarstva i tvrtke Spectrum, a taj ugovor na moje traženje i iz studenog 2014. godine do današnjeg dana nije odgovoreno na pisano zastupničko pitanje i nije dostavljena preslika tog ugovora. Ja bih samo htjela podsjetiti da je nedavno Visoki upravni sud donio odluku u korist povjerenice za informacije na traženje tvrtke ORAH u vezi ugovora o zakupu i između Ministarstva zaštite okoliša i tvrtke Europolis Zagrebtower i da je Visoki upravni sud naredio ministarstvu da objavi ovaj ugovor. Dakle nema privatnih poslova u poslovima sa državom, nema nikakvih poslovnih tajni. Dakle ne možete se skrivati iza toga da Spectrum nije dao odobrenje da se ovaj ugovor objavi, izvolite objaviti ugovor. Osim toga, ono što je Vlada Republike Hrvatske također nerado priznala jest da su energetski podaci države u kojoj je država tijekom desetljeća uložila više od milijardu dolara su ustupljeni besplatno na korištenje tvrtki Spectrum. Osim toga, kao što sam već spomenula, zatajio se ovaj ugovor i zbog toga želim znati što se ovdje krije, tko su autori tog ugovora, zašto nije Vlada Republike Hrvatske, Ministarstvo gospodarstva na moj upiti na sjednici Odbora za zaštitu okoliša dalo jasnu i transparentnu informaciju tko su autori ovog ugovora? Mi to imamo pravo znati, želimo znati tko kroji energetsku budućnost Hrvatske. Prema javnom dostupnom prijedlogu ugovora kojeg svi možete pročitati na web stranicama Agencije za ugljikovodike, jasno je da apsolutno suprotno tvrdnjama Vlade i Agencije za ugljikovodike prema kojima će Hrvatskoj ostati oko 55 do 60% prihoda iz ugljikovodika proizvedenih u Jadranu a što inače također nije baš visoka cifra u odnosu na druge države i koliko one dobivaju od eksploatacije ugljikovodika možemo očekivati da ćemo u najnepovoljnijem ali vrlo u izvjesnom slučaju s obzirom na geološke strukture Jadrana ostvariti dobit od slušajte 14%. Ja nisam radila tu analizu. Ovu analizu su radili ljudi koji imaju iskustvo u naftnom biznisu i koji su skandalizirani sa načinom na koji je napisan ovaj ugovor koji na svu sreću Vlada Republike Hrvatske još nije potpisala sa koncesionarima a ja se nadam da i neće. U najboljem scenariju dobit za Hrvatsku može biti 25 do 30% ukupne dobiti ali vjerojatnost je za to izuzetno mala s obzirom da se u Jadranu vjerojatno ne mogu očekivati vrlo izdašna nalazišta ugljikovodika. Dakle prema njihovim procjenama i prema njihovom iskustvu iz naftnog biznisa scenarij ovaj povoljniji nije veća mogućnost za to od 3 do 5%. Dakle ono što je sporno u samom ugovoru koji je dostupan na web stranicama Agencije za ugljikovodike jest to da prijedlog ugovora ne spominje apsolutno nikakvu naknadu neizravnih gubitaka u slučaju akcidenta a to je ono neostvarena i propuštena dobit u slučaju turizma, ribarstva i marikulture koji će ukoliko se dogodi bilo kakav akcident sigurno pogoditi ove djelatnosti. Prema ugovoru osim toga koncesionar nema definiranu obvezu korištenja infrastrukture Republike Hrvatske za transport nafte, to vam je članak 19. točka 2., točka 1. a nema ni kvantificiranu obavezu kvote i razine stručnosti zapošljavanja ljudskih resursa iz Republike Hrvatske. Također možete provjeriti u samom prijedlogu ugovora koji je dostupan na web stranicama Agencije za ugljikovodike. Osim toga ovaj ugovor ne predviđa opciju da Republika Hrvatska uđe u partnerstvo u proizvodnju ugljikovodika za slučaj da se pronađu izdašnije rezerve. I zbog svega toga lako je zaključiti da je javno objavljeni prijedlog ugovora u potpunoj suprotnosti sa javnim interesom Republike Hrvatske i da ne štiti dugoročne energetske interese hrvatskih građana. Barem tri preduvjeta mora zadovoljiti ovakav prijedlog ugovora, ističu naftni stručnjaci a to je naravno ekonomska opravdanost za obje strane. Drugo je precizna kontrola koncesionara i upravljanja projektom što ovdje nije slučaj zbog toga što prema strateškoj procjeni utjecaja na okoliš nadzor nad provedbom samog projekta provodi koncesionar što je skandalozno i mora se uspostaviti ravnopravan partnerski odnos što ovdje sa ovim ugovorom nije slučaj. Zbog toga se od strane naftnih stručnjaka upozorava da ovakav tip ugovora nemaju čak ni toliko nerazvijene zemlje poput Sudana. Dakle ako se napravi analiza ugovora vidi se da nema ekonomske koristi za državu, nema definiranog odnosa prema koncesionaru i kontroli i aktivnosti te se stavlja Hrvatsku u podređeni odnos. Dakle ovakvim ugovorima Hrvatska može postati samo i isključivo energetska kolonija a nipošto energetski suverena država. Kada govorimo o drugoj dimenziji interpelacije treba se osvrnuti na usklađenost sa zakonima Republike Hrvatske ali i direktivama Europske unije. Kao prvo tu su članci 55. i 56. Zakona o zaštiti okoliša koji određuju da se sve aktivnosti uključujući ovo istraživanje koje je provodio Spectrum mogu provesti tek nakon što Sabor usvoji Strategiju upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem kao što smo imali i prilike čuti jučer od zamjenika ministra zaštite okoliša, ova strategija se tek radi. Ne usklađenost sa zakonima Republike Hrvatske i direktivama se ogleda i u nepoštivanju Direktive 2013/30 EU o sigurnosti priobalnih naftnih i plinskih djelatnosti koja poziva na ispunjavanje svih uvjeta zaštite okoliša prema Direktivi iz 2008. godine, prema tome i obavezu postojanja strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem te implementacijom svih mjera zaštite okoliša propisanih akcijskim programima strategije. To se naravno nije dogodilo. Dakle strategija nije usvojena, čak štoviše ona nije niti izrađena, a provedeno je 2D seizmičko istraživanje, natječaj za koncesionare je proveden, provedena je forme radi, budimo potpuno realni pod pritiskom javnosti i strateška procjena utjecaja na okoliš i izdane su dozvole koncesionarima. Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika nije usklađen sa već spomenutom direktivom i tek je jučer i naglašavam potpuno mimo zakonske procedure jer ovaj prijedlog zakona nije prošao matični odbor, a to je matični Odbor za gospodarstvo a ne Odbor za zaštitu okoliša je plenarno raspravljen u Saboru. Dakle Prijedlog zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koje bi sukladno direktivi trebao propisati administrativne procedure javnog nadmetanja i ishođenja dozvole za priobalne, naftne i plinske djelatnosti. Šta nama Vlada Republike Hrvatske govori sa ovom odlukom? Dakle poručuje da će ovim zakonom retroaktivno legalizirati sve provedene administrativne procedure i svoje odluke. Zbog čega to tvrdim? Tvrdim to zbog rokova koji su istaknuti u tom zakonu, a to je 2016. godina i 2018. godina. Ovaj prijedlog zakona je loš i zbog toga što ne obvezuje koncesionare na to da u izuzetnom osjetljivom eko sustavu Jadrana koriste najbolje, najmodernije i najkvalitetnije tehnologije. Tu bih u vrlo grubim crtama htjela objasniti da se bušotine danas mogu odvijati ugrubo na tri tehnologije. To su fiksne bušotine koje su najstarije i naj ustvari opasnije, najrizičnije, to su polufiksne bušotine koje imaju dva motora i treće, to su najmodernije, to su mobilne bušotine koje imaju 4 motora. Nažalost, moj strah je da ove kompanije koje su se javile na natječaj neće nijedna od njih imati tu tehnologiju, a neće ju ni morati imati zato što ju nitko na to neće obvezati, a radi se o znači vrlo osjetljivom eko sustavu Jadrana i gdje bismo morali inzistirati u tako zatvorenom moru da se primjenjuju samo i isključivo najviše tehnologije. Strateška studija o vjerojatno značajnom utjecaju na okoliš okvirnog plana i programa istraživanja eksploatacije ugljikovodika na Jadranu povjerena je tvrtci koja nema apsolutno nikakve reference u ovom području i koja je čak štoviše osnovana 2012. godine. Čak da su imali najbolje namjere da odrade dobar posao, njihove stručne kompetencije i reference nisu takve da su mogle odraditi kvalitetan posao. Ignorira se činjenica da eksploatacija ugljikovodika nije planirala nijednim strateškim dokumentom Republike Hrvatske, o tome je govorio i kolega Bačić, a prema izmjenama i dopunama Programa prostornog uređenja otvorena je samo mogućnost istraživanja ugljikovodika. Podloga ovom postupku trebala bi naravno biti i Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama, to je članak 6. Zakona o rudarstvu i to je jedan osnovni dokument kojim se utvrđuje gospodarenje mineralnim sirovinama i planira rudarska gospodarska djelatnost na državnoj razini. Trebam vas podsjetiti da Hrvatska nema strategiju gospodarenja mineralnih sirovinama. Ulogu strateških dokumenata ne može zamijeniti okvirni plan i program pri čemu kažem izrada i donošenje tog općeg akta nije propisana nijednim važećim zakonom. Treća dimenzija su nedostaci strateške studije, dakle studija ne sadrži opis ugljikovodika, dakle postoji jako velika razlika između istraživanja i eksploatacije nafte i plina i iz nje nije vidljiva ključna razlika između eksploatacije ta dva energenta. Nije izrađena studija procjene rizika, a rizici su ogromni. Prema standardnoj procjeni rizika ovakvih djelatnosti sigurna su minimalno dva veća akcidenta godišnje. Autori studije ne pozivaju se na recentne podatke već koriste stare, ravnaju se vrijednostima referentima za slučaj meksičkog zaljeva koji odstupaju naravno od referentnih vrijednosti relevantnih za Jadran. Autori ne prepoznaju problem krhotina odnosno reznica stijena odnosno da se ne smije uopće dozvoliti mogućnost da se takav materijal ispušta u more. Nije prepoznata važnost praćenja stanja okoliša i kontrole zagađenja od strane mjerodavnih službi i praćenje prepušteno koncesionaru što je skandalozno. Nisu navedena pravila kojima će tvrtka koncesionari dokazati svoju sposobnost za saniranje potencijalnih šteta i granične vrijednosti za buku nisu u skladu sa relevantnim pravilnikom. Osim toga, manjka studija ekonomske isplativosti i eksploatacije ugljikovodika kojom bi se sagledali svi negativni gospodarski učinci na turizam i ribarstvo. I sada postavljam pitanja, zašto se ovaj projekt provodi na toliko nezakonit, netransparentan i nestručan način. Jedini logičan zaključak koji možemo imati jest da netko u Vladi Republike Hrvatske pogoduje nekome i izdaje javni interes zbog osobne koristi. Tome u prilog na kraju krajeva govori sustavna medijska blokada, prikazivanje otpora ovom projektu kao zelenog talibanstva iako su svi argumenti upravo govorili u prilog tome da se radi o koruptivnom poslu koji je na štetu gospodarskih interesa Republike Hrvatske. Također ja sam osobno dobila dobronamjerna upozorenja visokih dužnosnika iz Ministarstva unutarnjih poslova nakon što je interpelacija puštena u proceduru, a ubrzo nakon toga je i slijedila moja osobna medijska diskreditacija od strane medija bliskih Vladi Republike Hrvatske. Tu bih vas samo htjela podsjetiti da je pušten na youtube jedan video gdje se nastoji prikazati da sam ja imala drugačije mišljenje o ovim projektima nego što ih imam danas što je apsolutno netočno. Što tražimo? Tražimo poštivanje Ustava, zakona i međunarodnih propisa koje je na kraju krajeva prihvatila i ratificirala Republika Hrvatska, tražimo izradu Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem, te poništenjem dodijeljenih dozvola, vraćanje strateške procjene utjecaja na okoliš u početnu fazu i odgovornost ministra gospodarstva, odnosno njegovu ostavku. I za kraj podsjećam još da Rimska deklaracija iz 2010. godine utvrđuje zonu zabrane istraživanja 12 milja od obale. Republika Hrvatska ni danas nema gospodarski pojas. Dakle, nismo u stanju na adekvatan način štititi naše gospodarske interese u području Jadrana, nerazjašnjeni su uvjeti zauzimanja obalne i otočne infrastrukture za komunikaciju sa platformama, a ono što je najbizarnije je da se čak i G7 okreće obnovljivim izvorima energije dok Vlada RH ide u pravcu inzistiranja na fosilnim gorivima. I za sami kraj, podsjetila bih da je relativno nedavno papa Franjo moralni autoritet svijeta u enciklici izrazio protivljenje ovakvim projektima i ovakvom razvoju država zato što je on na kraju krajeva i u suprotnosti sa interesima ljudi. Nadam se da možda ćemo film uspjet video pogledat, ako ne. Hoćemo se vratit? - Gledanje videa! – Evo ga, hvala vam lijepa. Ja bih ovu priliku iskoristila i za to da se zahvalim režiseru ovog spota gospodinu Kušanu, ali i svim javnim osobama koje su izrazile svoje protivljenje ovom suludom projektu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice zastupnice. Sad imamo 9 replika, pa ćemo po redu. Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Poštovana zastupnice, ja osobno i svih 7 zastupnika iz kluba HDSSB-a potpisali smo ovu vašu interpelaciju time zapravo i potvrđujući i politički stav i nas i naše osobne stavove, ali i stav stranke koju predstavljamo u Hrvatskom saboru koja potpuno podržava sve ove stavove i pozicije koju ste iznijeli u odnosu na problem eksploatacije ugljikovodika na Jadranu i sve ove sumnje koje ste vrlo sustavno i dobro iznijeli i u interpelaciji i kasnije i danas u ovoj raspravi. I slažem se također oko toga da je potrebno svakako utvrditi odgovornost za cijeli niz propusta i vrlo sumnjivih stvari koji se događaju oko eksploatacije nafte u Jadranu. Dakle, Hrvatska ima vrlo bogato i žalosno iskustvo u političkom pogodovanju, u političkoj korupciji i u političkom klijentelizmu. Takva jedna pojava ne bi bila nikakva velika novost za hrvatsku političku ni prošlost, ni sadašnjost, a vjerojatno ni budućnost. Dakle, to je jedan aspekt koji je ovdje vrlo važan i o kojem svakako treba razmišljati tko, kako i zašto. I drugi aspekt koji je nemjerljivo značajan to je zapravo vrijednost našeg hrvatskog Jadrana za hrvatsku i sadašnjost i budućnost i pitanje naše odgovornosti prema tom resursu koji je u ovom trenutku i kako god okrenemo praktički generator uopće gospodarske održivosti Republike Hrvatske kroz turizam koji kako ste i sami naveli danas nosi 17% hrvatskog BDP-a. Možemo ga usporediti sa bilo kojom drugom gospodarskom granom i vidjet ćemo kako stoji. Prema tome, u svakom slučaju puna potpora stavovima koje ste iznijeli danas u raspravi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Pa evo ga, ja bih još jednom htjela zahvaliti cijelom klubu HDSSB-a što je svojim potpisima podržao ovu interpelaciju i drago mi je da postoji na neki način suglasnost između lijevih i desnih političkih opcija vezano uz provedbu ovog projekta. Ovdje se radi o doista strateškom interesu države i tu se treba nadvladati u stvari nekakav ideološki pristup ovim temama, doista se radi o vrlo rizičnom poslu, poslu koji ako se provodi se treba provoditi na način koji je potpuno usklađen sa zakonom i sa svim procedurama, korištenjem najviših standarda koji su u svijetu prisutni i sigurno ne na ovakav način kako je to krenulo mimo zakona, mimo procedura, ishitreno, nestručno i u svakom slučaju u potpunosti štetno, suprotno javnom interesu.
Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Holy, govorili ste isto kao i naš predstavnik kluba gospodin Bačić o činjenici da je ovdje riječ o nepoštivanju procedura i o nezakonitim radnjama, o tome se radi. Na žalost ovo nije jedini ugovor sa Spectrumom koji je ukazao na nezakonito ponašanje Vlade. Postavili ste dobro pitanje tko je autor tog? Trebali ste postaviti pitanje tko je autor ugovora o prodaji Croatia osiguranja za kojeg je Državna revizija utvrdila da je nezakonit postupak. Dakle, nismo mi iz HDZ-a niti vi rekli za ugovor Croatia osiguranja da je nezakonito postupljeno nego je to utvrdila Državna revizija. I s tim se Vlada ne slaže. Oni naravno ne poštuju ni neovisnost Državne revizije. Što reći o incidentima kojih ima? Čudno da nisu optužili HDZ i vas da smo recimo krivi za incident kod Santa Barbare. Jer to je najbolji primjer gdje se dokazuje da je zapravo neodrživo naftna eksploatacija i turizam. To je najbolji primjer kojega su dosada isticali cijelo vrijeme iz agencije, iz ministarstva i govorili kako evo to je dobar primjer kako može funkcionirati eksploatacija nafte i turizam. I evo prije mjesec dana što? Tisuće i tisuće litara nafte se razlilo po obalama, imaju izvanredno stanje, izvanrednu situaciju u cijeloj regiji premda je Kalifornija naslonjena na ocean. Mi smo naslonjeni na zatvoreno more. Ja mislim da sve jasno ukazuje da ponašanje ove Vlade dosada ide u smjeru ka tome da se ostvari onaj slogan koji kaže: "Mala zemlja za veliku mrlju". U ovom trenutku ta mrlja je politička mrlja i nadajmo se da neće postati ona konkretna mrlja ispred zidina Dubrovnika ili drugih gradova na obali. Tim više što su sve županije jasno donijele deklaraciju kojom se protive eksploataciji nafte u teritorijalnom moru koje je naravno njihovo područje.
Mirela Holy, odgovor na repliku.
Zašto inzistirati toliko poštovani kolega na tome da se objave imena osoba koje su sastavljale ove ugovore? Dakle, radi se o ugovoru između Ministarstva gospodarstva i tvrtke "Spectrum" koji se još uvijek taji kao što je poznato. I drugo, ugovora o koncesiji između koncesionara i Vlade RH. Zato što se radi o izuzetno složenim poslovima u kojima ja bih rekla ljudi koji su politički imenovani na određene funkcije, državni činovnici nisu dovoljno ja bih rekla stručni da pišu takve ugovore. I moj je dojam da ovakve ugovore trebaju sastavljati ljudi koji su doista iskusni u ovim poslovima i u ovim djelatnostima. Ja ne znam koga je Ministarstvo gospodarstva angažiralo za to da piše ugovor koji je objavljen na web stranicama Agencije za ugljikovodike, ali prema analizi ljudi koji su godinama u tom biznisu radi se o skandalozno lošem ugovoru. Dakle, mora se znati koji su ljudi, imenom i prezimenom, napisali te prijedloge ugovora kako bismo znali da li tu postoji neki interes. Jer sigurno da interes države nije zaštićen sa ovim prijedlozima ugovora. I ja ne vidim apsolutno nikakav problem u tome da Ministarstvo gospodarstva javno objavi svim građanima RH tko je napisao taj ugovor. I ugovor između "Spectruma" i ugovor sa koncesionarima. Pa ja mislim da će biti interesantno analizirati te podatke.
Tomislav Klarić, replika.
Uvažena kolegice Holy, ako sam ikad išta potpisivao zaista sa srcem onda je ova interpelacija. Iz kojeg razloga? Upravo iz razloga što sve ovo me podsjeća na istu takvu situaciju prije podosta godina kad se jedna politička odluka, kad se jedno ovakvo srljanje i objašnjavanje puku da će nešto biti predivno i krasno pretvorilo u katastrofu i uništilo jedan od najljepših fjordova u hrvatskom Jadranu. Radilo se o koksari u Bakru. I upravo ovaj ministar i ova Vlada je prva Vlada od '94. otkad se ta tvrtka zatvorila obustavila daljnju sanaciju postrojenja koksare i nije u ove 3,5 godine isplatila nitijednu lipu sredstava niti izradila projekt za saniranje jedinog onog što je ostalo za sanirati jer su sve vlade dosad sanirale kopneni dio, ostalo je podmorje u kojem je koksni katran. I posljedice toga će biti još narednih desetljeća. Čemu žurba ako je sve čisto i transparentno? Upravo zato žurba jer nije sve čisto i transparentno. Model, način davanja "Spectruma" dokumentacije to je jedan od dokaza da tu nije čisto, a kamoli sve ovo ostalo. Apsurdna situacija, tu u vašem filmu spominju se obnovljivi izvori energije. Imamo ugovor sa talijanskim investitorom Općina Fužine, sa Nijemcima Općina Vinodolska, imamo prostorno plansku dokumentaciju za vjetroparkove na tom području. Obustavljena je investicija nakon što su talijanski investitori investirali preko 5 milijuna kuna u mjerenje i otkup zemljišta iz razloga što je u jednom deblu bukve pronađeno gnijezdo šišmiša Općina Fužine. U Općini Vinodolskom jer je na udaljenosti od 5 km pronađeno jedno gnijezdo orla štekavca. Jedna ovakva havarija, a govorite tu i netko je spominjao i Meksički zaljev i sve ono u svijetu što se događa, primjer vam je koksara u Bakru [[Upadica Zgrebec: Vrijeme, hvala.]] Primjer vam su Kaštela, primjer Obrovac srljanja u ovakvo nešto. I ajmo već jednom nek' institucije rade svoj posao prije nego što se šteta napravi.
Kolega vrijeme, hvala. Mirela Holy, odgovor na repliku.
Koksara Bakar nije nažalost jedini primjer i nije najgori primjer. Jedan od najgorih primjera kada se politika miješa u donošenje odluka o važnim strateškim industrijskim energetskim projektima je primjerice, po mojem mišljenju, Obrovac. Znamo na koji način je završila sudbina Obrovca. Taj problem i njegovu sanaciju do današnjeg dana nismo riješili, a pitanje je i kako ćemo ga riješiti. Dakle, megalomanski najavljivan projekt koji je trebao u jako velikoj mjeri dignuti ekonomiju tadašnje Socijalističke Republike Hrvatske je neslavno završio, bačene su gomile novca u realizaciju takvog projekta, izazvan je ogromni ekološki problem i ja pozivam zbog toga na preispitivanje ovakvih odluka ako se odlučujemo za ovakve projekte onda doista moramo slijediti procedure kao pijan plota, a ne izbjegavati procedure što je dosada bio slučaj vezano uz ovaj projekt.
Srđan Gjurković replika.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice niste me iznenadili sa interpelacijom. Drago mi je da raspravljamo jer već tri godine transparentno raspravljamo o ugljikovodicima, istraživanju od donošenja zakona i implementacije svih direktiva EU. I zaista se raspravlja i o Strategiji utjecaja na okoliš po cijeloj Hrvatskoj itd. itd. Dakle ne može se reći da ne raspravlja otvoreno i u Hrvatskom saboru. Ali ono što me iznenađuje da vi prozivate Vladu čiji ste bili dio za javni interes, ne provođenje javnog interesa a vi citiram "Temeljem analize stručnjaka iz naftnog biznisa koji očito nisu dobili posao i izgubit će na ovome poslu, vi nama pričate kako ovo nije dobro." A iza ovog projekta stoji Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, stoji Sveučilište u Splitu sa svojim stručnjacima i Oceanografski institut itd. itd. Sve procedure poštujemo. Kažete nema parterskog odnosa, pa u ugovoru, pa čitajte zakone, čitajte ugovor. U ugovoru lijepo piše i postoji mogućnost i osnivanja radi diobe eventualno eksploatacije plina ili nafte, osnivanje zajedničke tvrtke koja bi to dalje mogla raditi. Ja neću govoriti o gospodarskim efektima jel to 3% na brutoproizvod, jel to 10%, to mogu kolege iz HDZ-a misle raditi 3, 4% rast bruto proizvoda a sa ugljikovodicima dobijte najmanje 4. Ali ok, neka se naprave sve istražne radnje. Drugo, pa jednom za javnost hrvatsku da zna lokacijska dozvola se mora raditi za istražno bušenje a to je tek četvrta godina ako se nađe i apsolutno mora se raditi studija utjecaja na okoliš da bi se radilo istražno bušenje i naravno poslije dobila i suglasnost i za rješavanje i mogućnost eksploatacije. Prema tome, i u ugovoru jasno pišu svi oni zaštitni mehanizmi za eventualnu štetu.
Vrijeme. Molim vas držite se vremena. Odgovor na repliku Mirela Holy.
Poštovani kolega Gjurković, izuzetno mi je drago da ste potegnuli ovo pitanje. Mislim da su to ključne stvari vezane uz ovaj projekt. Dakle mislim da je najspornija točka svega upravo ugovor i na koji način je ugovor definiran. Ja sam na svojoj prezentaciji točno navela članke iz ugovora koji inače ima 109 stranica. Ako vi govorite da je zaštićeni interes RH u smislu sklapanja partnerskog ugovora molim vas da predočite svim kolegicama i kolegama koja je to točno odredba u tom ugovoru i ja ću priznati da sam pogriješila. Dakle, ja nisam stručna za ova pitanja i upravo zbog toga sam zamolila za konzultacije ljude koji nemaju apsolutno nikakvog financijskog niti drugog interesa vezanog uz ovaj projekt. To su ljudi koji su godinama radili u INA-i, koji su bili na rukovodećim mjestima vezanima za realizaciju sličnih projekata u stranim državama, znaju na koji način se stavljaju ovakvi ugovori i na koji način se provode ovi projekti. Tu bih htjela spomenuti nešto što nisam spomenula u svom uvodnom izlaganja, a to je da se prilikom realizacije ovakvih tendera događa da apsolutno sva polja dobiju zainteresirane koncesionare. Ovdje nije bio takav slučaj. Ja postavljam pitanje zašto? Cijelo vrijeme se govori da će Hrvatska biti u naftnom smislu nekakva nova Norveška, pokušava se obmanuti građane sa idejom da ćemo od toga imati hrpu para. Ja vam molim da kada govorimo o ovim stvarima, ako vi tvrdite da u ugovoru postoje takve odredbe onda kažite točno koji članak u tom ugovoru se na to odnosi.
Branko Vukšić replika.
Uvažena kolegice Holy i naš klub je podržao s tim da ja osobno potpisujem ono što ste danas govorili i slažem se sa vašom raspravom. Izdvojit ću tri segmenta iz vaše rasprave. Jedan od podnaslova vašeg izlaganja glasio je "Moralna, prava i politička odgovornost". A zatim ste na kraju samog izlaganja rekli tražim i sad ste rekli poštivanje zakona, Ustava, tražite strategiju i odgovornost. Jako puno tražite od politike koja je napustila da sad se poslužim vašim podnaslovom moralnu, pravnu i političku odgovornost jer upravo poslovi oko nafte i plina, oko istraživanja i eksploatacije to dokazuju. I treći segment je, rekli ste da nema tajnih poslova s državom, ne bi smjelo biti tajnih poslova s državom to je jasno, međutim sjetite se Hrvatskog telekoma, banke, banaka, INA-e, Croatia osiguranja i bezbroj drugih poslova koji su još dan danas u mnogim segmentima tajna. Na taj način se pljačkala Hrvatska. Ovo što se pokušava napraviti sa istraživanjem i eksploatacijom Jadrana, a bez da se kao što ste rekli izračunaju ekonomski efekti i da se vidi što se dobiva a što se gubi je prije svega neozbiljno a zatim slažem se s vama čemu ta histerična žurba. Da li se to žuri ovim ljudima koji su danas na vlasti, da li se nešto valja ispod stola i je li to na pomolu još jedna velika pljačkaška afera?
Mirela Holy odgovor na repliku.
Poštovani kolega smatram da politika mora biti posao u javnom interesu i da svi mi koji se bavimo politikom bez obzira na interese naših političkih grupacija, političkih stranaka moramo uvijek braniti javni interes. Bez toga bavljenje politikom gubi svaki smisao. Kada govorimo o transparentnosti, o suzbijanju korupcije i koruptivnog ponašanja ja vjerujem da se svi možemo složiti oko toga da su skandinavske zemlje otišle dosta daleko u tom pravcu iako ne postoji naravno niti jedna država koja je u potpunosti lišena korupcije i koruptivnih ponašanja. Stvari su u političkom smislu prilično jednostavne. Pitanje je samo da li postoji i jasna politička volja da se tako nešto provede. Pa ja u tom smislu pozivam Vladu Republike Hrvatske da ukoliko želi slijedi primjer skandinavskih država i tu prvenstveno mislim na Švedsku koja ima takav Zakon o pravu na pristup informacijama koji obvezuje sva tijela javne vlasti koja se financiraju iz državnog proračuna da objavljuju na web stranicama apsolutno sve transakcije koje se događaju u tijelima javne vlasti. I tu znači ne mislim samo da se objave prema određenim stavkama proračuna određeni iznosi koji su potrošeni za to i to nego da se objave apsolutno svi računi i da se kod tih računa navede tko ih je potrošio i u koju svrhu. Onda se ne bi moglo dogoditi da ministri na reprezentacije što je najsitniji oblik korupcije troše možda i stotine tisuća kuna jer bi pazili.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Holy, koliko je Vladi stalo i koliko Vlada shvaća ozbiljnost sadašnje rasprave ali i jučerašnje isto kada se govorilo o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o kojem je govorilo se ispred kluba i vi kao pojedinačno jeste situacija npr. da se ministar Vrdoljak dok ste vi govorili i zaista govorili o stanju nezakonitih radnja, upućivali i upozoravali on se je jako onako kao ono hirovito dijete smijalo u stilu ma šta mi možeš, samo pričaj svoje. To je prvo nekulturno, to je ponižavajuće ali ništa čudno od ove Vlade jer ovaj Sabor za ovu Vladu ionako ništa ne znači, vidim da potvrđujete i znam to, ne morate još jedanput mahati glavom ministre. Jer za ovu Vladu ni transparentnost, ni stručnost, ni kompetentnost nije imperativ. A što je za ovu Vladu imperativ? Što ćete iza sebe ostaviti nakon što izgubite izbore? Što? Da bi mogli vjerojatno bi autoceste razrovali, a želite ostaviti ono zadnje što imamo sačuvano, kristalno čisto, bistro more koje je treće po čistoći u svijetu. Treće, iza Malte. I što vi želite učiniti sada? Želite iza sebe ostaviti crnu mrlju. Žalosno ministre, ponašate se zaista hirovito, ne samo vi nego i premijer koji vas u tome podržava a vaš ovakav osmjeh to ćete morati negdje na izborima se tako smješkati kada ćete govoriti kome ste obećali novac od ovog vašeg projekta.
Kolegice ne znam što će vam sada, molim vas, na galeriji možete samo slušati a ne odobravati ili ne odobravati. Vi niste replicirali kolegici Holy, ne znam što će vam sada odgovoriti. Obraćala ste se Vladi. Mirela Holy odgovor na repliku.
Pa evo repliciram kolegici Sumrak sa time da me uopće ne čudi da je ministar gospodarstva ne sa velikim odobravanjem slušao moje izlaganje zato što to izlaganje i nije baš jako ugodno za njega pa me to uopće niti ne iznenađuje. Međutim, ja smatram da sam u svom izlaganju iznosila vrlo konkretne argumente i očekujem od premijera, evo ga koji nam se sada pridružio, žao mi je što nije imao priliku slušati moje uvodno izlaganje u kojem sam branila interpelaciju kao i od ministra gospodarstva da odgovore na ona pitanja koja sam postavila u svom izlaganju a na kraju krajeva u interpelaciji. Naime, moj je dojam kada čitam odgovor Vlade na, odnosno očitovanje Vlade na moju interpelaciju, na našu interpelaciju da mi hodamo po različitim putovima dok Vlada hoda po šumi, mi hodamo po cesti zato što se ustvari u odgovoru na interpelaciju uopćene govori o onim stvarima koje smo mi postavili kao temeljna pitanja pa na kraju krajeva očekujem da će vjerojatno i odgovori Vlade ići upravo u tom pravcu.
Ante Kulušić replika.
Gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Holy, slušajući, najprije podržavam sve što ste kazali i obje ruke dižem za vaš prijedlog i prijedlog kolege Bačića, međutim slušajući sve što je izgovoreno ovdje, kolega Klarić je rekao neke institucije rade svoj posao a izgleda da za ovo sve izgovoreno biti će malo i CIA i FBI da sve ovo riješi onako kako treba. Upravo iz razloga što ste kazali čemu žurba ako je sve čisto. Mislim da je i pticama na grani jasno čemu žurba i zašto se ovo sve treba na brzinu riješiti jer rekli ste u filmu da Vlada kaže da ćemo se svi obogatiti, izgleda da će ovdje biti samo bogatih par pojedinaca a država što će dobiti to će biti ništa. Rekli ste pred Ustavom da smo svi jednaki, nažalost danas u ovoj Hrvatskoj državi koja je krvlju stvorena nismo pred Ustavom svi jednaki. I slažem se sa curama iz galerije zaštitimo Jadran, zaštitimo naše more. Hvala lijepa.
Mirela Holy? Odgovor na repliku.
Poštovani kolega pa ja smatram da je u ovom trenutku najvažnije da spriječimo potpisivanje ugovora sa koncesionarima jer ukoliko se potpišu ugovori sa koncesionarima u ovakvoj situaciji početi će teći i financijske obaveze Republike Hrvatske prema koncesionarima. U ovom trenutku te financijske obaveze još uvijek ne postoje. Zbog toga smatram da je ključna stvar da kroz vrlo argumentiranu raspravu informiramo javnost o svim aspektima ovog projekta te bi bilo vrlo ja bih rekla demokratsko rješenje kada bi Vlada RH nakon jedno tromjesečne argumentirane rasprave gdje bi sve zainteresirane strane mogle izreći svoje stavove o ovom projektu, raspisala jedan referendum na kojem bi građani RH mogli reći žele li ovakav nastavak projekta ili ne i to naravno prije nego što se potpišu ugovori jer kada se potpišu ugovori biti će kasno i teći će financijske obaveze RH prema koncesionarima bez obzira na to da li će doći do realizacije projekta ili ne.
Gospođo gore na galeriji molim vas mi imamo određena pravila za one koji slušaju raspravu u Hrvatskom saboru. Ne možete isticati parole ovdje, plakate molim vas. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Holy nešto ste govorili o tehnološkim dostignućima u istraživanju ugljikovodika tj. nafte i plina. Pa ja mislim da je i u tim ugovorima koji su prezentirani trebalo bi biti da su najveća dostignuća u tehnološkoj struci bi trebala biti primijenjena baš u Jadranu. Ona bi trebala biti također i danonoćno analiza u primjeni svojoj. Naravno da ono što se dogodilo u Meksičkom zaljevu jasno govori da uz sve tehnološke napretke uz najveći moment sigurnosti koji se koristi, ljudski faktor je presudan bio za tu katastrofu i to je ono što se ne može izbjeći. Rekao sam već i prije, djelić sekunde je taj koji čovjek nije reagirao i nije primijetio i havarija je već napravljena. Ona je kao što ste vidjeli u Meksičkom zaljevu tako strašna da još ni danas nije do kraja sanirana. No međutim ono što vi govorite da nije dobro, a to je da nemamo na uvidu ni ono što je u početku bilo ta seizmička istraživanja koja su donijela nekakve parametre da će biti nekakvih rezultata u Jadranu jasno govori o tome kada firma koja je to radila danas bila ili prodaje te informacije po kilometru istraženog prostora, jasno se govori da se nešto skriva iza toga. Mislim da ste potpuno u pravu kada ste rekli da treba Jadran maksimalno zaštititi bez obzira što danas ne vidimo tvrde i prave momente kako bi to učinili sa novim tehnološkim dostignućima. Potreban je razvoj gospodarski Hrvatske i energetska neovisnost, no međutim uništiti hrvatski biser, hrvatski Jadran samo zbog toga što netko želi žuriti.
Vrijeme. Mirela Holy odgovor na repliku.
Pa zbog toga jesam govorila o tome koliko je važna Studija rizika i bez vrlo kvalitetne Studije rizika za ovako rizične projekte se uopće ne bi smjelo razmišljati da se ide u njih. Mi smo angažirali ljude koji su inače eksperti za naftni biznis pogotovo u analizi i procjeni rizika prilikom realizacije ovih projekata i dobili smo prilično zabrinjavajuće informacije od strane njih. Naime, nedavno smo imali priliku vidjeti nažalost akcident kod kalifornijske obale kod Santa Barbare, tu je došlo do pucanja naftovoda podmornog naftovoda gdje je došlo do ispuštanja nafte, vidjeli smo kakve su bile stravične posljedice za takvo nešto. Dakle samo kada govorimo o podmorskom naftovodu procjene su da će se tijekom godine na tim recimo procijenjenim duljinama dva puta godišnje sigurno dogoditi akcident. Kada govorimo o javnom natječaju za multi client kompanije nakon što je ovaj posao bez javnog natječaja dodijeljen Tvrtki Spektrum, meni su se javile neke druge multi client kompanije koje su bile izrazito iznenađene da Vlada RH nije provela javni natječaj za ovaj projekt odnosno da je ovaj projekt pokušala prikazati kao projekt znanstvenog istraživanja. A danas ono što smo vidjeli u prošlosti je potpuno jasno da se nije radilo o nikakvom projektu znanstvenog istraživanja nego da se radilo o vrlo komercijalnom projektu i zbog toga smatram da Vlada treba dati odgovarajući odgovor i dati informaciju o ugovoru između Ministarstva gospodarstva i Tvrtke Spektrum koji se taji, ne znam zbog kojih razloga, ali to me izrazito zabrinjava.
I Marijan Škvarić, replika.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice u vašoj interpelaciji ste naveli nekoliko stvari koje bi htio navesti. Prije svega ovdje ste rekli da što se žuri sa tim programom i projektom. O žurbi tog programa može govoriti samo netko tko nikad nije bio u nekakvom realnom sektoru, tko nikada nije napravio nijedan projekt. Kada radite bilo što postavite si cilj i naravno u interesu je da to što prije taj cilj postignete. A koji je cilj ovog dijela? Pa cilj je da imamo energetsku neovisnost i imamo gospodarski razvoj. Ako niste čuli prije neki dan smo imali delegaciju iz Litve, oni su rekli samo zahvaljujući energetskoj neovisnosti za nekoliko godina jer su se žurili napravili su ELG terminal i 40% im je istog trenutka bio jeftiniji plin. Pa koliko će njihovo tržište odnosno gospodarstvo biti konkurentnije u odnosu na naše, zbog toga se žurimo i trebamo taj dio odraditi. E naravno da je onda pitanje, pa kome je to interes da se žurimo? Pa valjda u interesu cijele Hrvatske. Ali drugo pitanje kome je u interesu da to nikada ne postignemo tu energetsku neovisnost i gospodarski razvoj? … i to pitanje. S druge strane ste govorili o resursima naročito juga i sada ovdje već počinju govoriti o sukobima između juga i sjevera, spasimo Jadran. A što je sa kontinentom? Pa i tamo imamo istraživanje i bušenje nafte, tamo imamo hidrocentrale, tamo imamo mnoge stvari koje jesu. Zar to naš sjever koji jesmo ne treba se doticati? Istovremeno se slažem da imamo obnovljive izvore energije, ima potencijal za sunčanu …, ali zabravljamo jednu bitnu stvar da je to itekako puno skuplje nego drugi izvori energije i nemam ništa protiv da se dole naprave izvori takve energije, a neka si ga sami plate koliko realno košta. Zašto bi netko plaćao nekome da živi u nekakvoj komociji na račun drugoga? To se ne smije dozvoliti. Ali se slažem s jednim stvarima, slažem se s time da u biti svaka ta tehnologija koja će se baviti ili eksploatacijom ili istraživanjem mora biti najmodernija i vrhunska i slažem se sa mnogim ovim stvarima da sve što se radi mora biti u skladu sa zakonom.
Vrijeme. Mirela Holy, odgovor na repliku.
A kome je to u interesu jer zaista kad govorimo o zakonu i energetskog razvoja i ugovora koje smo sklopili, mislim da ja kao gradonačelnik Lepoglave sam trebao biti domaćin mnogim ljudima da smo se pridržavali ovog zakona. Hvala lijepo.
Kolega vrijeme.
Poštovani kolega, naravno da ne morate biti informirani o mom životopisu. Ja sam bila u javno sektoru, bila sam direktorica jedne firme, dakle nije baš točno da ne znam koliko je važna efikasnost u realizaciji gospodarskih projekata. Međutim, smatram da žurba ne može ni na koji način opravdati kršenje zakona i skandalozno loše ugovore jer to nije u gospodarskom interesu pa bih vas molila da napravite analizu ovih ugovora pa da onda vidite da li je to doista u ekonomskom interesu Republike Hrvatske pa da onda odlučite da li ćete stati iza takvog projekta ili ne. Cijelo vrijeme se govori da su obnovljivi izvori energije tehnologija koja je daleko skuplja od fosilnih goriva. Žao mi je što niste čitali izvješće Europske komisije koja je upravo razotkrila koliko su velike skrivene subvencije svake godine u fosilna goriva i u nuklearnu energiju. Jer kada se sve to stavi na stol, sve skrivene subvencije u fosilna goriva onda ekonomska slika i skupoća obnovljivih izvora energije više nije takva. Pa drago mi je da se slažemo oko važnosti modernih tehnologija pa u tom smislu apeliram na vas da utječete na svog kolegu ministra gospodarstva te da ga nagovorite da izmijeni zakon koji smo jučer raspravljali, dakle onaj o odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, sigurnosti tih istraživanja pa da se onda za koncesionare u tom zakonu ugradi obveza primjene najmodernije i najrazvijenije i najsigurnije tehnologije jer to Hrvatski Jadran kao zatvoreno i vrlo osjetljivo more u smislu ekosustava i zaslužuje.
Sada pozivam predsjednika Vlade Zorana Milanovića da obrazloži izvješće Vlade o interpelacijama.
Poštovane kolegice i kolege. Moj i ministrov dolazak ovdje u Sabor već ulazi u sferu onoga što bih nazvao bezobrazno pristojnim prema Saboru. To ranije naši prethodnici nisu radili kad su bile interpelacije, provjeravali smo, nisu nikad dolazili u Sabor. Dakle ni predsjednik Vlade ni ministri u prethodnim vladama. … [[Upadica se ne razumije.]] Predsjednici Vlade na interpelacije nisu dolazili. … [[Upadica se ne razumije.]] Istina je, vrlo lako provjerljivo, 1/1. Ovdje sam i slušao, morao sam otići, vratio sam se, čuo sam sve, nemam vremena jer ovo je interpelacija, dakle nismo predlagatelji, obrazlagati sve ono što piše u pisanom obrazloženju Vlade. To će imat priliku saborski zastupnici koji predstavljaju većinu, iznijeti detaljno jer čuli smo jednu stranu glasno, po meni neargumentirano, potpuno suprotno onome što mi tvrdimo da su argumenti i činjenice i to će bit pitanje procjene javnosti za koju se nadam da sluša ovu raspravu i da je gleda, a opet možda i ne gleda. Dakle ja sam došao ovdje iz poštovanja prema Saboru, vidim da ga i prema opozicijskim zastupnicima imam puno više nego što ih ima njihovo vodstvo kojeg ovdje nema, a radi se navodno o jako važnoj temi i tema je važna. Tema je toliko važna i komplicirana kao što je rekao predlagatelj u ime kluba HDZ-a, da se tom kompliciranom temom zadnje 3,5 godine morala baviti konačno jedna Vlada koja se bavi kompliciranim i teškim stvarima, a prethodna se nije htjela, nije znala, nije mogla ili Bog te pitao šta, to nije radila. U to vrijeme moglo se teoretski bušit na Stradunu i na Jelačić placu, sad ne može. Pravila su postavljena, a ja bih volio i da su ovdje neki zastupnici HDZ-a, ne nužno predsjednik stranke nego oni koji primaju i razgovaraju sa predstavnicima multinacionalke koji se javljaju na natječaje pa kad govorimo o transparentnosti i javnosti podataka da nam ispričaju što njima govore. Ja predstavnike maratona i drugih korporacija nisam nikada primio niti ću ih primiti, do mene ne mogu doći, ali visoki delegirani predstavnici HDZ-a s tim ljudima razgovaraju, kao i HDZ-ovi župani. Ako ne vode zapisnike na tim sastancima neka nam kažu ovdje, nema ih danas, o čemu razgovaraju i što im govore na takvim sastancima jer to je neodgovorno dame i gospodo. To je neodgovorno. Ja iz ovoga nisam shvatio je li HDZ ima problema s procedurom, ima očito, dakle to su riječi gospodina Bačića, ali onda iz pojedinačnih intervencija i replika vidim da ima više od jedne osobe zastupnike i zastupnika koji ima problema sa cijelim projektom. Plašimo ljude, govorimo o potopu, o pomoru, o ekološkoj katastrofi, dakle nemate stav. Imate problema s procedurom, u redu, idemo razgovarati. Ja vam tu ne mogu biti partner jer nemam vremena i nisam u toj proceduralnoj poziciji u Saboru, ali ovdje ima među vama ljudi koji se toga užasavaju. Dakle ne biste opet bili u stanju voditi kada biste imali priliku, kada bi vam građani dali tu priliku, ne biste bili u … vodit ikakvu politiku, konzistentnu politiku. Moramo donijet odluku. Ja bih volio dakle 3,5 godine mi radimo ovaj posao, od prvog dana mandata, ja bih volio da je bilo toliko transparentnosti kod privatizacije INA-e u drugom krugu. Znamo šta se dogodilo. U prvom krugu je donesen zakon. Znamo šta se dogodilo s tim dionicama i znamo kako je to išlo. Ovo je nešto što traje 3,5 godine. Vi ovdje baratate najsitnijim detaljima, pitanje je jeste li u pravu i da li ih prikazujete na korektan način, ali to samo govori da vam je to sve dostupno. Ugovore možete vidjeti u ministarstvu, pozivani ste više puta da ih vidite, takva su pravila. Nitko vam ne može uskratiti uvid u te ugovore ali postoje određena proceduralna pravila i disclaimeri oko sigurnosti, dođite i pogledajte. O tome će govoriti i siguran sam zastupnici u raspravi. Dakle, nikada ništa nije bilo transparentnije, nikada ništa od velikih stvari. Privatizacija Croatia osiguranja kupio ju je hrvatski poduzetnik koji se na kraju izvukao iz duhanskog biznisa, to skupo prodao američko-britanskoj korporaciji, unio u zemlju preko pola milijarde eura što je za našu platnu bilancu jako važna stvar, to je strani novac, to je ušlo u Hrvatsku. A ako možete transparentnije recite kako? Recite kako? Interes za Croatia osiguranje je bio velik. Neki kažu da je kupac preplatio i to je platio hrvatskom narodu i to je posao koji je vodila hrvatska Vlada. To su činjenice. Hrvatska je danas naprednija nego što je bila prije tri i pol godine. I ovaj slučaj to vjerodostojno i zorno pokazuje, jer ovdje otvoreno razgovaramo o decimalama, o zarezima, o točkama, o dijakritičkim znakovima, o nečemu o čemu se je nekad samo fantaziralo. Dakle, vi znate puno toga, pitanje je da li to korektno tumačite. Vaši visoki predstavnici, stranački predstavnici sjede i piju kavu sa predstavnicima maratona. Jel' su vam rekli što su im rekli? Ili da druga strana počne govoriti. To nije korektno gospodo. Mi ne možemo stajati. Nitko ne kaže da ćemo išta pronaći u Jadranu. Imamo li pravo uskratiti sebi znanje o tome što imamo i kakvim blagom raspolažemo, pa onda donijet odluku da se toga skanjujemo i da to ne želimo eksploatirati jer se bojimo, jer su nam druge stvari važnije, jer priznajemo da nismo u stanju upravljati svojim bogatstvima jer smo nesposobni ili smo sposobni, barem upola kao Norvežani kojima je pala sjekira u med. I nitko ne očekuje ovdje takve nalaze. Ali da očekujemo naročito kada je plin u pitanju, a ne nafta nešto što će nas učiniti potpuno samostalnima u energetskom pogledu kada je plin kao energent posrijedi to očekujemo. To je nešto što Litva nema, odnosno sad ima sa LNG-em, što mnoge države u srednjoj Europi nemaju i gledam kako se muče i znoje iz tjedna, iz mjeseca u mjesec od Europskog vijeća do Europskog vijeća i kako ih pogađa kriza u Rusiji i odnos Rusije i Ukrajine. Nas ne, mi smo već sada puno mirniji od njih, a postoji šansa da budemo još mirniji i da to naplatimo i da sačuvamo svoje blago i ovih 7 i pol milijardi eura prometa od turizma, ne zarade. To je promet, to je velik promet i tu je zarada sve veća i veća zahvaljujući i redu koji mi uvodimo u državu. Tu raste i promet i zarada jer se ulaže u sve profitabilnije objekte, a da bi se ulagalo treba raditi komplicirane poslove i čistiti proceduralne zapreke i micati crvenu traku birokratsku. Kupari, uskoro će biti natječaj za Kupare. Vjerojatno ćete i to proglasiti netransparentnim, ali nikad nije bio transparentniji takav natječaj. 20 godina je super vrijedna državna imovina se praktički trunula je nadomak Dubrovniku. To naravno nije postupak koji možete završiti ispod stola ili u nekom zagrebačkom restoranu za pet minuta. Tu je potrebno barem dvije godine raditi i čistiti čestice, uklanjati pravne zapreke da bi se onda javio netko tko će u to uložiti 300 milijuna eura ili 400 milijuna eura, pa onda u susjednu općinu još toliko. To je rezultat rada ove Vlade i to se vidi i to hrvatski ljudi vide iz mjeseca u mjesec, da je Hrvatska naprednija, uređenija i stroža država koja na kraju daje više, koja na kraju daje više svojim građanima. Ali mi uvijek možemo pogriješiti. Ja sam rekao prvog dana radit ćemo i možemo pogriješiti. I ja slušam pozorno za razliku od vašeg stranačkog vodstva koje su to greške. Do sad nisam uspio čuti, greške smo spremni ispraviti, ali se vi prvo međusobno dogovorite kolegice i kolege jer vidim da je gospođa Holy apsolutno protiv svega. U redu. Vi niste ili jeste. Vi jedno govorite i danas u Saboru u ime kluba, ali onda kad ljudi pojedinačno otvore dušu ili možda ipak ne otvore dušu slušam druge stvari. Ovdje ima kolega koji su kategorički protiv istraživanja plina u Jadranu. Koji je stav vašeg kluba? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] O itekako sam slušao gospodo, nećete me na takvu foru uhvatiti. Itekako sam slušao, pozorno sam slušao svaku riječ i gospođe Sumrak i gospodina Frane Matušića iz Dubrovnika. To nije zalaganje za provođenje projekta uz otklanjanje procesnih zapreka o kojima je govorio gospodin Bačić. Hrvatski toliko znamo, inteligencije toliko imamo. Čujte, neću ovo tumačiti niti ću tražiti od Predsjedništva Sabora da se tumači da imam pravo na objedinjeno izlaganje, pa onda je to pola sata, a ne 15 minuta. Bit će mi dovoljno i 10 minuta. Ja sam vam rekao zaista mislim hladno i odgovorno i bezobrazno pristojno što ja ovo mislim i što smo mi radili tri i pol godine, ono pod žarom javnosti. Mi odgovaramo na svako pitanje, ali proces mora ići naprijed. Italija ima 1000 i nešto bušotina, Hrvatska je imala stotinjak eksploracijskih mjesta, a ovaj projekt ukazuje na petnaestak, ne više. Petnaestak, jel' tako Ivana? Petnaestak. Mi se moramo dogovoriti sa Crnom Gorom oko nekih stvari. Mi moramo s Crnom Gorom pravno riješiti granicu, jer tu očito idemo prema Međunarodnom sudu pravde, barem ja to tako vidim, konačno jednom pravom institutu. Ali to su sve stvari koje neki ljudi sanjaju, sanjaju ih u smislu poslovnog pritiska. Dakle, žive s njima svakodnevno, odgovaraju vam u emisijama, javnost je u to bila jako uključena, splitsko sveučilište, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Institut oceanografije u Splitu. Mi boljih od njih nemamo. Pa šta još? Ali dajte se dogovorite jeste li za to ili niste za to? Pa ako smo nešto proceduralno propustili, ako nismo donijeli neku strategiju, a ovdje se govori da nema strategije koja je usvojena 2008. za vrijeme vašeg mandata. Dakle, ima okvira, ima dokumenata. Mislim, radimo sve, ovo je najtransparetniji postupak do sada. Nikad nije bilo ništa transparentnije. Mislim možda može transparentnije, dođite u ministarstvo i pogledajte te ugovore. Ja ne želim, jer ja ne pregovaram sa tim ljudima. Vaši ljudi pregovaraju i tamo se ponašaju odgovorno. Vaši župani iz Dubrovnika, iz Splita, mislim ne može, te stvari se ne mogu sakriti. Jedno govore Amerikancima, a drugo govore u javnosti. Nije fer, hvala!
I sad ćemo ići na replike, Ivan Šuker. … [[Upadica se ne razumije.]]
Replika je vama, čekajte malo. Ovo je bezobrazluk! Ovako, ovo je kad čovjek kaže da predstavnici bivših vlada nisu bili na interpelacijama osobno. Jedna interpelacija je bila na račun mene, sjedio sam tu cijelo vrijeme. Prema tome, nemojte pričati. Druga stvar, Zakon o privatizaciji INA-e jedanput zauvijek HDZ-ova Vlada nije prodala nijednu dionicu MOL-u, nijednu! I to je najtransparentnije jer se radilo na Zagrebačkoj i Londonskoj burzi. Radi zapisnika, radi činjenica, to sam vama kolega Stazić već jedanput rekao dakle Hrvatska vlada je temeljem Zakona o privatizaciji INA-e koji je donijela Račanova Vlada prodala dionice hrvatskim građanima i ulagateljima negdje oko 17%. 7% je prodano zapravo dano hrvatskim braniteljima, a negdje oko 6,2% 6,3% je dano radnicima INA-e prema posebnim propisima i posebnom popustu. Dakle, Vlada HDZ-ova i tada koalicije koja ju je podupirala nije prodala nijednu dionicu MOL-u. Netko je prodao 25% plus 1 dionicu i dao je 90% upravljačkih prava. Jer ako nekome date financijskog direktora i direktora nabave to je isto kao da ste mu dali firmu za upravljanje. Ali za razliku od IPO-a HDZ-a svi dokumenti su bili u Vladi, mi nismo našli nijedan pomoćni dokument oko privatizacije 25% plus 1 dionice, osim ugovora na engleskom. Nije bilo čak ni ugovora na hrvatskom. Toliko radi hrvatske javnosti. A koliko je u stanju se suprotstaviti demokratskim kritikama najbolje je govoriti o svačemu, a ne o meritumu, podviti rep i zbrisati i dalje pričati svoju priču i neistine.
Davorin Mlakar, replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice repliciram arogantnom i nepristojnom predsjedniku Vlade koji je iskoristio, zlouporabio svojih 15 minuta za ovom govornicom i pokazao potpuno nerazumijevanje Hrvatskog ustava. S obzirom da on za nas nema strpljenja ja vas molim ili vas ili njegove kolege da mu prenesu to što ću mu reći. Prema članku 115. našeg Ustava Vlada je odgovorna ovom Parlamentu. Ja ne mislim da moramo slaviti činjenicu da se danas predsjednik Vlade ovdje ukazao da bi govorio o stajalištima Vlade povodom interpelacije o radu njegove Vlade. Ali njegova pristojnost, nedostatak kućnog odgoja nije mu mogao dati da odsluša kritike na svoj račun. Možda će njegova sjena koja je isto tako izletjela za njim se vratiti pa ćemo barem imati nekoga kome možemo adresirati svoje govore o interpelaciji. Ono što sam želio reći, pa to poručite predsjedniku Vlade, on nije ovdje u ulozi da nama postavlja pitanja. To što su ga instruirali njegovi strani konzultanti može primijeniti negdje drugdje. On je ovdje odgovarati na pitanja i braniti stajališta Vlade. A ovo što je danas izrekao je hrpa bedastoća i nitijedan argument u prilog tome da njegova Vlada radi zakonito. Pa shodno tome evo ja vas molim ako bude prilike da mu barem dio ovog prenesete.
Mirela Holy, replika.
Pa evo ja bih se htjela očitovati o nekoliko netočnih informacija koje je iznio premijer. Dakle, ovaj projekt se ne provodi već 3,5 godine jer se provodi daleko manje. Ako on smatra da se projekt počeo provoditi sa trenutkom kada je izrađen Zakon o ugljikovodicima onda je to druga polovica 2013. godine. Koliko je meni poznato mi se ne nalazimo u 2017. godini nego u sredini 2015. godine, dakle to je maksimalno 2 godine. Kada govorimo o dodjeli posla "Spectrumu" to je također 2013. godina. Kada on spominje da je ugovor između "Spectruma" i Vlade dostupan, odnosno Ministarstva gospodarstva svima na način da oni koji su zainteresirani mogu doći u Ministarstvo gospodarstva to je apsolutno u suprotnosti sa odlukama Visokog upravnog suda i ja očekujem da će Vlada Republike Hrvatske napokon odgovoriti na moje zastupničko pitanje iz studenog 2014. godine. Možda premijer ne prima ljude iz Maraton Oil-a ali ih prima njegov ministar gospodarstva. Pa bi bilo interesantno vidjeti što se na tim sastancima dogovara i razgovara. Znanje već imamo, istraživanja u Jadranu su provedena od '60-ih godina na ovamo. Dakle, nećemo ništa revolucionarno novo saznati, geološke strukture se nisu u međuvremenu provele. Možda se promijenila tehnologija u smislu da je napredovala pa da se može sa većom sigurnošću govoriti da li se negdje nalazi plin ili možda nafta, ali mislim da ako je Vladi RH u interesu ekonomski prosperitet države da bi se trebala daleko više okrenuti prema tome da produlji turističku sezonu i da druge krajeve u Hrvatskoj također učini turistički atraktivnima a ne da inzistira na ovom projektu. I još jedan ispravak netočne informacije, premijer cijelo vrijeme govori da sam ja protiv eksploatacije plina. To apsolutno nije točno i u mojoj interpelaciji to uopće nije spomenuto.
Vrijeme, hvala lijepa. Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Evo repliciram duhu Zorana Milanovića koji je duhom valjda s nama, tijelom više nije. Pa onda da mu kažem sljedeće, napomenuo je u svom izlaganju da je Croatia osiguranje prodana transparentno i da je prodana jednom hrvatskom poduzetniku. To što je prodana hrvatskom poduzetniku ne može sakrit činjenicu da je Croatia osiguranje prema nalazu državne revizije prodana nezakonito. Dakle, Vlada je postupila nezakonito i to stoji jasno u izvješću državne revizije. Kaže gospodin Milanović, prema nekima taj iznos je čak i preplaćen i to je dobro za državu Hrvatsku. E vidite, prema nekima je taj iznos itekako potplaćen. Prvo na netransparentan i na nezakonit način koji nije htjela potvrditi čak ni revizorska kuća pa je dala uvjetno mišljenje za financijsko izvješće Croatia osiguranja, temeljni kapital, cijene nekretnina su smanjene za stotine milijuna kuna prije prodaje, zanimljivo. Smanjuje se temeljni kapital društva neposredno prije prodaje da bi se mogao valjda prodati po većoj cijeni. Koja je to logika? U kojoj toj državi država dopušta smanjenje temeljnog kapitala svoje tvrtke za stotine milijuna kuna neposredno prije prodaje? I to je transparentna prodaja? Da ne spominjem drugo što će bit sutra na našem dnevnom redu oko nezakonite prodaje Croatia osiguranja. I on nas ovdje uvjerava kako njegova Vlada radi transparentno, pa što je sa drugim ugovorima, što je sa drugim ugovorima, što je sa ugljikovodicima, što je s onim što je sad na dnevnom redu? On kaže moglo se i na Stradunu, ma nije se moglo ništa zato što treba lokacijska dozvola, u teritorijalno more na području naše županije nije se moglo ništa. I druga stvar, naš župan iz kurtuazije je primio onoga koga je htio primiti odnosno ljude koje svakodnevno prima. Ne može se njemu predbacivati jer on nema elemente niti alate za pregovore sa Maraton oilom. To je u rukama ministra Vrdoljaka i Milanovića.
Kolega Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Ja isto repliciram predsjedniku Vlade u odlasku i predsjedniku Vlade koji je otišao. Htjeli smo mu postaviti neka pitanja, on je ovdje iskoristio svojih nekoliko minuta, rekao je da su oni pristojni i on i ministar, da slušaju rasprave za razliku od nekih drugih, da to nikada tako nije bilo i kad je sve to lijepo izgovorio on nestane. Mislim da ako ćeš biti pristojan u tom trenutku dok si ovdje ona ja doživljavam ovaj odlazak vrlo nepristojnom aktivnošću premijera, predsjednika Vlade koji sa svojim ponašanjem treba ipak pokazati hrvatskim građanima da drži i do mišljenja saborskih zastupnika koji su njihovi zastupnici a time i do mišljenja hrvatskih građana. Tim više što recimo rasprava u ime klubova još nije ni počela, čuli smo tek predlagatelje dvije interpelacije. Tako da ja sam ga htio pitati vezano uz ovu njegovu izjavu jer on je svašta izjavio već u prošlosti upravo u ovom pogledu, htio sam ga pitati da li gospodine Milanoviću mi idemo na referendum koji ste obećali ili je to bila prigodničarska nekakva izjava čisto da se riješim novinara koji su me nešto pitali? Jer stav ministra koji je također sjedio ovdje kaže da referenduma ne bi smjelo biti, a sjedili su obadvoje jedan do drugoga. I onda oni nama kažu vi nemate stav, a sjede ministar i predsjednik Vlade i imaju oprečni stav o referendumu. Pa ko koga ovdje laže? Ja mislim da ipak ovdje važi ovaj izjava koju je dao onaj socijaldemokrat i potpuno odgovara ovom trenutku. Potpuno je jasno da ono što smo govorili nije bila istina, lagali smo ujutro, lagali smo navečer, nemamo mnogo izbora, a nemao zato jer smo zabrljali. Gospodo zabrljali ste i ovaj postupak danas dokazuje da ste na tom pravom putu kažem, da ste zabrljali apsolutno sve u protekle 4 godine.
Hvala. Josip Đakić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo i ja ću replicirati premijeru koga nema, koji je nešto izlupetao i otišao.
To je isto jako pristojno?
Možda su njegove namjere i ozbiljne, možda su njegove namjerne i ozbiljne kada govori o tome da je potrebna energetska neovisnost RH no ja bi volio vidjeti taj ugovor o kojem svi pričamo a nitko ga nije vidio. Ta transparentnost najveća transparentnost dosada u RH a ugovora sa Spectrumom nema. Pa zašto ga nisu sad iskopirali i podijelili nama da vidimo bar sada što se to skriva u njemu. Ja bi vjerovao u tu transparentnost da nema igre skrivača. Sve ovo danas izgovoreno je propuh, vjetar koji Hrvatskoj i nama samima stvara daljnje neugodnosti. Nadam se da institucije države koje bi trebale raditi na tome što se je zapravo skrilo u tom ugovoru će poslušati te naše replike, pokrenuti postupke, doći do ugovora i prezentirati hrvatskoj javnosti zapravo kakvi se je tu mutni posao dogodio.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne želi. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista stranke rada kolega Dragutin Lesar.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege ova rasprava danas pokazuje u kojoj mjeri je Sabor u podređenom položaju u odnosu na izvršnu vlast. Zar nije ponižavajuće da je Sabor razvlašten i rasprave i odlučivanja na temu recimo kao što je energetska neovisnost zemlje? Od upravljanja državnom imovinom od prvog zakona pa do energetske neovisnosti Sabor je sveden na promatrača i eventualnog komentiranja odluka Vlade i samo su interpelacije sredstvo kojim Sabor može otvoriti raspravu ali bojim se ne i odlučivati. Prečesto se u Hrvatskoj poziva na dogovor, na konsenzus ali imam osjećaj da ga nikad nitko s nikim ne želi postići i tako iz mandata u mandat. Mi iz kluba Hrvatskih laburista potpisali smo ovu interpelaciju iz dva osnovna razloga opravdano sumnjamo da se na području rukovođenja energetikom RH pojavilo previše ne samo sukoba interesa nego korupcije. I drugo, uvjereni smo da se procedura koja je našim zakonima propisana nije poštivala. To su dva veoma važna razloga. Početak problema započinje na ovoj temi u trenutku kada je netko meni nepoznata osoba, Spektrumom potpisala ugovor o snimanju odnosno mislim da je bilo 2D snimanje Jadrana. Nikad nitko nije dao odgovor, a Vlada je u svojem izvješću u pisanom obliku ni danas nije odgovorila na pitanje, tko je to snimanje proglasio javnim interesom, niti je ikad bilo čija odluka o tome javno objavljena. Tko je odlučio da će se posao nekome povjeriti bez javnog natječaja? Čija je odluka o odabiru Tvrtke Spektrum za obavljanje tog posla? Tko i na temelju čije suglasnosti je ugovor potpisao? Zašto je ugovor unatoč jasnim zakonskim odredbama još uvijek tajan i nije javno objavljen? Zašto Uprava za rudarstvo, gospodine ministre Vrdoljak, vam nije dala suglasnost za potpisivanje tog ugovora? Odbili su dati suglasnost i tada se pribjeglo triku da je suglasnost dalo Ministarstvo znanosti pod izgovorom da se radi o znanstvenom istraživanju i na temelju toga dobila formalna mogućnost potpisivanja odluka. Zašto se snimanje koje je bilo u komercijalne svrhe, a to ću kasnije dokazati, tretiralo da se radi o znanstvenom istraživanju? Koji su bili rokovi ugovorenih snimanja? Naime, prema izvješću Vlade Spektrum je snimanje morao obavljati između 11.rujna 2013.i 15.veljače 2014., međutim priopćenje Ministarstva znanosti u 2013.kada sam pokrenuo javno to pitanje objavili su da Spektrum to snimanje može vršiti između 15.8.i 15.12.2013. Jeli istina da je Spektrum prije pristupanja snimanja dobio na korištenje podatke kojim je Hrvatska raspolagala na temelju prethodnih ispitivanja snimanja, pa i bušenja? To su pitanja na koja nitko nije dao odgovore, a tu počinje po meni proceduralni problem nepoštivanja hrvatskih zakona. I tako dugo dok se na ta pitanja ne odgovori, ne može premijer prozivati potpisnike interpelacije da se protive energetskoj samostalnosti RH. Spektrum je rezultate svojeg istraživanja iznio na tržište. Ako se ne varam 5.8.2013. HRT u svom Dnevniku objavila je kratku vijest o tome i priopćenje Spektruma u kojem najkraće glasi da za proračun Hrvatske ono neće koštati ništa jer će se oni troškove pokriti prodajom rezultata istraživanja na svjetskom tržištu. Na web stranici Spektruma drugo jutro našao sam cjenik po kojem su rezultati snimanja bili cijena 500 dolara za kvadratni kilometar. Nakon što su dio medija u Hrvatskoj objavili i počeli objavljivati tu priču treći dan Spektrum je sa svojih web stranica skinuo javnu ponudu i cjenik o prodaji rezultata. Došli smo u situaciju i pitam čijom odlukom je RH stranoj kompaniji dala na korištenje i omogućila stjecanje podataka koji se tiču energetske strateške sigurnosti i neovisnosti RH, kada je i tadašnjim Zakonom o rudarstvu i svim zakonima kasnije ti podaci bili proglašeni isključivo u vlasništvu RH. To je drugi set pitanja na koje odgovore naprosto nismo dobili i ja ih još uvijek očekujem da će prije ili kasnije netko na ta pitanja morati odgovoriti. I još jedno pitanje, jeste li sigurno jesmo li mi ovdje u ovoj dvorani sigurni da je Spektrum nakon istraživanja iste podatke Hrvatskoj prodao jer oni su rekli da prodaju podatke, dakle iste podatke prodao RH, a propos za koliko smo ih kupili kao i onim koji su se kasnije pojavili kao ponuditelji za istraživanje? Ako pogledate kartu istražnih prostora na srednjem i južnom Jadranu za koje su stigle pravovaljane ponude, onda ćete vidjeti da su pravovaljane ponude koncentrirane 4 istražna prostora na srednjem Jadranu jedna do druge i 5 ili 6 na južnom Jadranu, a bilo je 29 istražnih polja je raspisano. Kako to da ovo sjevernije i ovo u sredini nitko ozbiljno nije ni razmatrao niti se javio svojom ponudom? Kojim su to podacima ponuditelji raspolagali, a ne oni koji su na ovoj karti utvrđivali istražna područja? Naravno, postavljam i pitanje, zašto smo ušli u teritorijalne vode sa istražnim područjima ne pridržavajući se propisane zabrane odnosno standarda 12 nautičkih milja od obale odnosno otoka. I na kraju, da li je postojala analiza utjecaja na okoliš onog posla koji je radio Spektrum u Jadranskom moru? Da li je netko nakon toga ustanovio da li su bile kave posljedice za eko sustav u Jadranskom moru? Prijedlog ugovora koji je bio dio natječajne dokumentacije u sebi doista ne sadrži obavezu niti na bilo koji način regulira mogućnost podmirenja neizravnih gubitaka u slučaju akcidenta. Turizam, ribarstvo, marikultura. Kao da smo pošli od pretpostavke da do takvih posljedica neće ni doći. Drugo, korištenje infrastrukture u hrvatskom vlasništvu i hrvatske radne snage ne postoji ugovorna obaveza. U odgovoru Vlade ni riječi o tome. Koliko smo iskusni u sklapanju ugovora i pregovorima podsjetiti ću na istinu. U sjevernom Jadranu polja Izabela, sjeverni Jadran i Marica, ako ne varam se, tu je negdje oko 17 bušotina. Kada samo AGIP-u ugovorom predavali Ana-Marije jednu bušotinu Ana-Marija. Sklopili smo ugovor na pretpostavci da je tamo, jer je tako netko procijenio potencijal 11,3 milijardi kubnih metara plina. Do prije godinu dana prema talijanskim podacima a ne znam kako Hrvatska kontrolira koliko je plina izvučeno je tamo bilo izvučeno već 40 milijardi. Kako smo to, četiri puta smo omanuli, četiri puta smo promašili u procjeni potencijala jedne bušotine Ana-Marija. I naravno, tada je bilo ugovoreno 50:50, 50 AGIP, 50 Hrvatska ali je ministar Vrdoljak potpisao aneks ugovora i hrvatski udio smanjio na 45. Imam dokaz odgovor na zastupničko pitanje prije 6 mjeseci. Tek sada Sabor donaša Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i radi se strateška studija utjecaja na okoliš. Da li smo sada izloženi opasnosti jer ovim zakonom i studijom nadam se poboljšavamo sigurnosno zaštitne mjere koje nisu mogli biti dio natječajnih uvjeta jer nismo te dokumente imali. Da li se izlažemo opasnosti da će sudionici natječaja tražiti odštetu od Republike Hrvatske jer smo u međuvremenu uveli nove uvjete kojih u trenutku raspisivanja natječaja nije bilo. To ako je zakon u skladu sa direktivom i studija utjecaja na okoliš onda utvrdimo, tako kažu jače zaštitne mehanizme. Ili je i zakon i studija pisana u dosluhu sa ponuditeljima i prilagođena njihovim mogućnostima. I doista uz sva pitanja koja je kolegica Mirela im postavila, kada su osobe u pitanju, ja bih volio znati ime stručnjaka koji su hrvatsku Vladu i ministra Vrdoljaka savjetovale i pratile i dale procjenu ponuditelja i njegovu mogućnost, stanje, odnosno otklanjanje posljedica akcidenta. Koji su to hrvatski stručnjaci procjenjivali ponuditelje samo u segmentu, a to je bio natječajni uvjet da su i financijski i stručno sposobni otkloniti, dakle zaštiti, spriječiti a otkloniti posljedice akcidenta ako do njega dođe? To što ugovor predviđa da će praćenje stanja okoliša nakon početka istražnih radnji raditi koncesionar a ne Republika Hrvatska ne treba posebno komentirati. Vlada je uz svoje očitovanje upozorila da u vremenu od 2007. do '13. eksploatacija nafte je pala za 28,5% a plina 34,6. Sjećate li se prodaje INA-e i argumentiranje zašto Hrvatska mora prodati INA-u i prvi put i drugi put? INA-i treba strateški partner, Hrvatska treba strane investitore i moramo poštivati zakone tržišta. I doveli smo strateškog partnera INA-i. I eto vam sada, svi koji ste odlučivali o tome, ali ne samo o prodaji INA-e nego o uništavanju INA-e naftaplina. Jer da danas Hrvatska ima INA naftaplin sve ovo nam ne bi trebalo. Sve, ovaj kompletni cirkus nam ne bi bio trebao da smo zadržali, sačuvali INA-u naftaplin ali i nju smo morali uništiti jer je kupac tako tražio, strateški partner INA-e. Pa eto vam sada strateškog partnera, strane investicije i zakone tržišta. Naučili smo što to znači kod INA-e. Ovdje ulazimo u slični aranžman sa drugim stranim partnerima. I uvjeravaju nas da moramo vjerovati da će ugovori biti dobri. Obnovljivi izvori energije, vjetroelektrane, solarne elektrane. Ako je samo pola istine što potencijalni investitori govore o vjetroelektrani solarne, na kakve probleme nailaze u ministarstvo posebice kod ministra Vrdoljaka, osobno kod njega, onda je to strašno. I zato samo rekao da se bojim da je tu količina korupcije, političke korupcije pogodovanja, ne znam da li postaje i financijska strahovito velika, ako je samo pola istine od onoga što sam imao prilike do sada dobiti saznanja. I završavam, ja ljudi doista nisam jedan od onih koji ujutro vičem da u Plominu mora biti plin a ne ugljen a popodne se protivim eksploataciji plina. Daj Bože da Hrvatska ima što više plina. Ali po proceduri koju smo zakonom propisali i uz uvođenje najrigoroznijih europskih, svjetskih standarda zaštite okoliša i prilikom istraživanja i eksploatacije. A tema energetske ovisnosti Hrvatske zbog ugljikovodika a ne stavljanja u funkcije obnovljivih izvora energije mogla bi biti vjerojatno tema jedne nove interpelacije o radu ministra Vrdoljaka.
Tomislav Klarić, replika.
Uvažni kolega Lesar, sve što ste vi izrekli, sve što su govornici ovdje izrekli, sve upućuje na to da ono što sam već u jednoj replici rekao, da je konačno vrijeme da u ovoj zemlji institucije koje su za to nadležne počnu raditi posao prije nego što se šteta dogodila. A najbolji dokaz tome je današnje ponašanje premijera i ministra. Ovako kako se premijer ponio prema ovome Saboru, a preko ovog Sabora i prema čitavom hrvatskom narodu, ne može se ponašat i ne ponaša se ni predsjednik nekakvog mjesnog odbora negdje. Doći ovamo, izdrljat u 15 minuta svoju priču, nestat, ne saslušat zastupnike, ne saslušat klubove, ne se uključit u raspravu, ne dat nikakav argument. Takvo nešto, takvo ponašanje nije moguće u bilo kakvoj općini, gradu mjesnom odboru ili županiji. To je jedna stvar. A što se tiče odnosa … ministra gospodarstva, zato sam se javio za repliku, ovo zadnje što ste rekli, i ja imam argumenata na tu temu na koji način se ponašaju i na koji način raspravljaju sa stranim investitorima kad dođu u ministarstvo. I ovdje opet spominjem priču tih vjetroparkova na području općine Vinodolski, na području općine Fužine, ugovora sa stranim investitorima i odnosa sa tim investitorom gdje isključivo političkom odlukom prebrisano nešto … potpisani ugovori gdje se krenulo u …. S argumentima koji u ovom slučaju i sa ovom težinom istraživanja ugljikovodika na području čitavog našeg Jadrana, bez obzira radilo se o 5, 10 ili 15 bušotina, apsolutno nije usporedivo. Dakle sve naše sumnje, sve što je ovdje izrečeno sa postupkom premijera itekako su opravdane.
Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega, ja nemam argumente nego informacije jer da imam argumente onda bi ih danas iznio. Oni koji su mi te informacije davali uputio sam da argumente i informacije predaju DORH-u. I bilo bi dobro da netko i ministra podsjeti kako to u Hrvatskoj ide. U … godinama hrpa dokumenata gomila, gomila, gomila, raste, raste, raste, raste i dosta dugo stoji i onda kada uslijedi nečiji politički pad onda su k'o buldozi, uhvate i više ne puštaju. I zato sam rekao ako je samo polovina od toga istina što sam imao prilike čuti, koliko smo dosad investitora u vjetroelektrane istjerali iz Hrvatske onemogućivši im bilo kakvu ozbiljnu investiciju, to je naprosto za nevjerovat, iz kojih razloga i tobože izgovora. Ali ti poslovni ljudi često se suzdržavaju davati argumente jer vele da će još jedanput pokušati, recimo razgovarati s potpredsjednikom Vlade do kojega 6 mjeseci ne mogu i tako. I zato raspravljajući o ovoj temi izvori, obnovljivi izvori energije moraju biti tema rasprave jer ona su jedan od odgovora na pitanje a što je alternativa. Ne možda do kraja, ali u velikoj mjeri da.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Lesar, počeli ste sa podaničkim odnosom Sabora prema Vladi odnosno superiornost izvršne vlasti prema Saboru, ali to nije odluka Vlade nego to je odgovornost zastupnika u Saboru i ne možemo mi bježat od svoje odgovornosti, zna se dobro na koji dio Sabora se to odnosi. No međutim, javio sam se zbog jednog drugog dijela. Ne tako davno ovdje je bio glavni državni odvjetnik i podnosio je izvješće koje je prihvaćeno velikom većinom glasova. Interesantno da je on tom prilikom kod podnošenja izvješća konstatirao da ne može pratiti medijske, državno odvjetništvo, ne može pratiti medijske napise o koruptivnim i protuzakonitim radnjama i temeljem toga reagirati. O ovome raspravlja Sabor, o ovome podnose izvješća o ovoj raspravi svi mediji. Malo prije ste rekli da su ljudi, da ste uputili, sugerirali ljudima da dostave te argumente, dokaze, ono što imaju da dostave državnom odvjetništvu. Da li je moguće da ćemo opet doživjet da državno odvjetništvo sa nekim vremenskim odmakom kad je šteta napravljena, kad je ona nepopravljiva, da tek onda reagira državno odvjetništvo i to na način upravo ono što ste vi rekli da tuče mrtvog magarca i da onda se hvali sa rezultatima eto mi smo nekoga tko je politički mrtvac uspjeli privest pravdi. Hvala.
Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Kolega Novak, naravno da ovu podređenu poziciju Sabora u odnosu na izvršnu vlast napravili smo velikim dijelom zakonima. Sjećate se rasprave o Strategiji upravljanja državnom imovinom i zakonom kad smo ovdje malte ne na koljenima klečeći molili vladajuću većinu da ne može sve ovlasti prenijeti na Vladu i da kod takvih, naročito energetskog područja nešto ipak mora biti u nadležnosti Sabora. Sjećate si i odluke Ustavnog suda oko monetizacije autocesta gdje je Ustavni sud rekao čujte, ako da onda … posljednjim zakonom, dakle Sabor. Dio toga, te podređenosti je posljedica Poslovnika u radu Hrvatskog sabora, a dio i u onima koji odlučuju o redoslijedu rasprave o točkama dnevnog reda, ali moram priznati ja sam 12. godinu u Saboru. U jednom dijelu premijer Milanović je bio u pravu, 8 godina unazad premijeri nisu dolazili kad su bile interpelacije, ali kad se radilo o resornim ministrima oni jesu bili u dvorani. Kolega Šuker je jednom bio zbog moje interpelacije cijelu večer i popodne i cijeli dan. Znači ministri su bili u Saboru. Meni premijer ne fali, ali ministar resorni jer on funkcijom u interpelaciji koju je kolegica Holy pripremila, a mi potpisali, a danas je u uvodu apostrofiran, prozvan kao odgovorni član Vlade zbog kojeg je i ova interpelacija napisana. E to je problem. To je ozbiljni problem da resornog ministra u Saboru nema.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Pa evo kolega Lesar i vaš klub je potvrdio ono što od početka govorimo, a to je da je baš svaki korak vezano za ovaj posao koji je Vlada radila do sada bio ili nezakonit ili nije bio u skladu sa drugim dokumentima koje je Hrvatski sabor ili koje je Vlada donosila. Dakle, ali ama baš svaki korak. Što reći o suspektnoj dodjeli posla oko strateške studije firmi bez referenci. Ovdje nam se premijer hvali kako Oceanografski institut, kako Hrvatska akademija itd. poduprla samo je pitanje što su poduprli? Jer nitko iz struke nije podupro stratešku procjenu utjecaja na okoliš, nitko. Štoviše, svi su rekli da je manjkava, da nije dobro napravljena, da nije uzela u obzir sve podatke itd. Nije napravljena strateška procjena rizik. Dakle, apsolutno sve što je rađeno do sada loše je rađeno, a ono što je loše rađeno ne može imati dobar završetak. Ono što se loše počelo raditi ne može imati dobar završetak. Sve što je na lošim temeljima to padne kad-tad. I ja se nadam da će ovaj posao ako ne zastane u ovom trenutku i ako se doista ne pokuša uokviriti na jedan zakonit način i u skladu sa svim prostorno-planskim dokumentima i u skladu sa strategijama. Prvo treba donijeti strategiju, pa onda i uskladiti taj cijeli biznis, dakle za to treba vremena. I zato doista nije, čak nije ni dobro kad premijer kaže pa dobro, možda nismo donijeli tu strategiju itd. Pa nije to običan dokument, nije to novinska karta, nije to nešto što se može donijeti u jednom danu. To je nešto što treba duboko promišljati jer određuje budućnost svega što će se događati u tom području. To je strategija. I zašto imamo problema sa Europskom unijom i fondovima? Zato što nismo donijeli strategije temeljem kojih bi uskladili sa europskim strategijama i temeljem kojih bi izvlačili novac iz EU fondova.
Vrijeme. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Lesar, napomenuli ste i onda ste stali u jednom trenutku, a to je definicija političke korupcije i pogodovanja koja onda miriše naravno i na onu drugu. Tu ste stali, jer naravno nemate dokaze kao ni ja što ih nemam. Ali tvrdoglavost u tom koračanju i nezakonitim koracima koje je opisala i kolegica Holy, a i vi u vašem izlaganju temeljito upravo da kažem miriše ili pak smrdi ili kako bi rekli u Dalmaciji vonja upravo na to. Zato ta tvrdoglavost kojom se uporno pokušava sprovesti, dakle ovaj jedan da kažem pakleni plan eksploatacije ugljikovodika na Jadranu miriše na to. Naime, vidite i sami ste rekli da izvori energije, dakle solarni ili vjetroelektrane su temeljito odbijane u Republici Hrvatskoj od Ministarstva gospodarstva. Ali imamo još jedan primjer iz moje sredine. Naime, tamo je jedan privatni hrvatski poduzetnik htio uložiti 500 milijuna eura u termoelektranu i toplanu u Slavonskom Brodu. I taj projekt, a stalno se žali kako nema investicija, nitko ne ulaže. 500 milijuna eura je trebalo biti uloženo i bio je čovjek spreman uložiti i ima novce. Ali je Ministarstvo gospodarstva i ovaj ministar zakočili taj projekt. Dakle, termoelektrana i toplana na plin, a ne kao Plomin C ili pak nekakve Ploče, govorim o termo elektranama na ugljen koji je energent osamnaestog ili devetnaestog stoljeća. To je strašno. I naš premijer bio je ovdje, ali nije mu nitko rekao. Bio je u Japanu prije neki dan da bi dogovorio ovu stvar za Plomin C, dakle dostavu ugljena i ostali koji su zainteresirani za tu termo elektranu. To je strašno! I onda kada vi kažete da je to politička korupcija pogodovanja [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] i više je nego jasno da se radi i o nečem drugom.
Dragutin Lesar, odgovor na repliku. Isključite mikrofon.
Hvala. Kolega Grubišić, da izrazio sam veliku količinu sumnje na političku korupciju pogodovanja i upravo činjenica da nitko nikad nije odgovorio na ključna pitanja koja sam postavljao oko Spectruma a gdje sve započinje mi daje za pravo sumnjati da se ovdje radilo o političkoj korupciji i pogodovanju naročito tako dugo dok se ne objave i ugovor i odgovori na pitanje čije su to bile odluke i zašto baš Spectrum. A kad ste spomenuli odbijanje vjetro elektrana, gledajte ne odbijaju se svi investitori, o tome se i radi, nego samo neki. Dakle, upravo u selektivnom pristupu nekima dozvole idu po ubrzanom postupku, nekima se poništavaju već izdana rješenja nakon određenih milijuna kuna investicija. Ta selektivnost i ta činjenica me uputila na to da se propitujem, počnem propitivati a zašto? A nije sve transparentno, na žalost nije.
Ivan Šuker, replika.
Kolega Lesar, već tri i pol godine slušamo kako je oporba neaktivna, kako ne predlaže zakonske prijedloge, kako ne predlaže interpelacije itd. Pogledajte, dogodi se interpelacija i što se dogodi? Da li je predsjednik Vlade onih 10 i pol minuta što je govorio ovdje odgovorio i na jedno pitanje? Nije. Rekao je moje kolege će odgovoriti. Nas ne zanima što će reći klub HNS-a i klub SDP-a. Nas zanima što će o pitanjima konkretnim i postavljenim reći oni koji su sudjelovali u pregovorima. Neka pred hrvatskom javnošću kažu da je nešto napravljeno ili nije. Je li kolegica Holy i kolega Bačić su postavili egzaktna pitanja i tražimo egzaktan odgovor. Ništa više. Međutim, što smo mi čuli u ovih 10 i pol minuta obraćanja. On je govorio 6, 6 i pol minuta o tome s kim se sastaju HDZ-ovi ili nečiji drugi župani i gradonačelnici i da će on reći šta su oni razgovarali. Međutim, ti župani i gradonačelnici ne mogu donijeti nikakvu odluku. Ovo o čemu mi danas raspravljamo je odluka koja može imati dalekosežno štetne posljedice, možda može imati i dobre ali ako su oni koji su podnijeli interpelaciju u nečemu u krivu pa sa konkretnim odgovorima ih razuvjeri. I to je smisao interpelacije. Druga stvar netočno je, ja sam ovdje u ovom Domu što kao ministar, što kao zastupnik evo već skoro 16 godina. Nikada od Vlade pokojnog Ivice Račana do danas se nije dogodilo da ministar koji je bio spomenut u interpelaciji nije sjedio ovdje od jutra do mraka. Spomenuli ste jednu interpelaciju gdje smo vi i ja bili na suprotnim stranama, od jutra do mraka sam ovdje sjedio isto kao i drugi kolege. Dakle, to je neistina, to je netočno i to jasno ukazuje nešto, nemamo hrabrosti reći istinu hrvatskoj javnosti. To je jedini zaključak cijele priče. Jer ako je sve istina što se kaže pa onda dođi tu brate i hrabro brani tu istinu jer si siguran da si napravio dobro. Ali ako nemaš argumente onda bježiš od istine.
Hvala lijepa. Kolega Šuker znate da po Poslovniku u toku rasprave se više ne mogu javljati predstavnici Vlade [[Upadica Šuker: Nije istina!]] Kod interpelacije ne mogu. … [[Upadica se ne razumije.]] Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Kolega Šuker, ovo inzistiranje na prisutnosti ministra a i doista predstavnik Vlade kad je interpelacija u pitanju treba im dati vremena koliko god je potrebno da odgovore. Naime, zašto? Kakav će zaključak nakon ove rasprave imati građani RH na ovu temu? Što će ljudi zaključiti nakon rasprave? Jedni tvrde da, drugi tvrde ne, sam su se svađali i niš' se nisu dogovorili. A ova rasprava je trebala poslužiti, između ostalog i zato, da svi iznesu svoje argumente i ljude koji ne znaju dovoljno uputimo, koji se previše boje ohrabrimo, oni koji se protive svemu ipak uvjerimo da nešto trebamo imati. I umjesto tog cilja rasprava će završiti bojim se na čistoj politizaciji, sukobu radi teme bez ikakvog rezultata. A to je zbog toga i doista zastupnici vladajuće većine će iznositi svoje stavove ali ovdje se ne radi o interpelaciji o radu kluba zastupnika vladajuće većine nego Vlade. I građani bi imali pravo čuti što Vlada misli o onome što i jeste sadržaj interpelacije napisan.
Ivan Šuker, povreda Poslovnika.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora vi ste povrijedili Poslovnik jer poštujem vas i neću reći, reći ću da ste nešto krivo pročitali i ostat ću na tome. U članku 233. u stavku 3. vam kaže predstavnik Vlade kad nije predlagatelj može u uvodnom izlaganju na početku rasprave govoriti najdulje 15 minuta, a prigodom svakog drugog davanja objašnjenja tijekom rasprave kad dobije riječ najdulje 5 minuta. Prema tome, predstavnik Vlade danas nije predlagatelj i on temeljem članka 233. stavka 3. Poslovnika Hrvatskog sabora poslije svakog govora se može javiti i može dobiti 5 minuta. To je Poslovnik koji ste vi donijeli. Prema tome, ne vidim u čemu je razlika. Na kraju krajeva kad pogledate i u prijedlogu današnje točke dnevnog reda Vlada je odredila ljude koji su kao njeni predstavnici za bit ovdje i na njih se primjenjuju odredbe članka 233.
Treba možda pronaći odredbe koje se odnose na interpelaciju. … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, naći ću. Zasada prihvaćam, a pokušat ću naći to. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Lesar dobro ste vi primijetili da nešto je sumnjivo u svemu ovome što se događa, a najsumnjivije je ovo kada predsjednik Vlade zajedno sa ministrom koji su najodgovorniji za ovaj posao pobjegnu iz sabornice. Klasično je tako napravio i Sinčić kada je sazvao tiskovnu konferenciju u Virovitici i kad su mu postavljena neugodna pitanja na koja bolje da nije dao odgovor naravno da je pobjegao. Tako i danas. Da ovo sve je neuvjerljivo i da su ta neugodna pitanja koja sigurno izazivaju sumnju vrlo bitna za hrvatsko društvo kao što ste rekli kako bi ljudi uopće ulagali u Hrvatsku kada postoje takve sumnje? Kada jedan poduzetnik iz Novog Zelanda u razgovoru sa predsjednikom Vlade Milanovićem u Sinju skreće pozornost predsjedniku Vlade na korupciju SDP-ovaca u Sinju odgovor je dobio ne možete vjerovati, pa zašto si ulagao u Sinj? Pa to je hrvatska katastrofa, to je ono što se ne smije i ne može događati. Takvi odgovori su neprimjereni. Pa zato i bijeg iz ove sabornice danas jasno govori o tome da je i HRT i portali i novinari, svi su ovu temu stavili van svojega opusa i interesa. Nema pravog prijenosa, nema pravih komentara i nema onoga što vi govorite što je kolega Bačić govorio, što je kolega Šuker, što su drugi kolege govorili da postoje sumnje o korupciji u ovom predmetu.
Kolega Lesar? Ne. Ali sada upućujem kolegu Šukera da pročitamo članak 149. gdje se govori o interpelaciji i kaže se da kada se interpelacija odnosi na rad Vlade ili pojedinog ministarstva imaju pravo na sjednici samo usmeno obrazložiti izvješće Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo se odnosi na odredbe Poslovnika o interpelaciji. Uvodno je predsjednik pročitao da su to članci od 145. do 151. A vi ako niste zadovoljni obratite se našem nadležnom odboru. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolege Ivo Jelušić i Peđa Grbin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege dozvolite mi prije svega da osvrnem se na nešto što je u prethodnim raspravama i diskusijama bilo spominjanje premijera, pa čak neki i u stilu kako je premijer pobjegao. Premijer je tu bio, ali premijer nije pobjegao on je ovdje bio i to ja bih rekao više nego što je pristojno vrijeme, i sjedio je tu sat, dva a da uopće nije imao priliku doći za govornicu. Prema toma inače je premijer vrlo često ovdje u Saboru, pa evo i danas kad nije ni morao biti za razliku od šefa oporbe koji se ovdje ukaže riješe nego Gospa u Međugorju. Ali odgovornost za upravljanje državom i odgovornost za funkcioniranje Sabora je ne samo na opoziciji nego i na oporbi, prema tome bilo bi dobro da je i šef oporbe nekada bude ovdje pa i o temama kao što su važne, barem kako to vi tvrdite iz njegove stranke. No da krenem na stvar. Dozvolite da započnem svoju raspravu sa nekim godinama i imenima, nekim godištima i imenima. Ivana 1973., Ikas 1979., Ida 79., Anamarija 79., Rina 85., Marica 2000. da ne nabrajam dalje godine, Katarina, Ana, Vesna itd. to su imena za koja smo vjerojatno čuli pa možda i za ova godišta ali vrlo malo nas je čulo ili vrlo malo ljudi u Hrvatskoj javnosti zna da su to imena i godine kada su počele, imena platformi i godine kada su počele na njima eksploatacije odnosno istraživanje ugljikovodika. Zašto Hrvatska javnost nije čula i dobro da nije čula za ova imena i ove godine. Zato što na tim platformama nije bilo nikakvih incidenata. Da je bilo bilo kakvih ekoloških, sigurnosnih, bilo kakvih incidenata svi bismo čuli za ove platforme. Nismo čuli i to je dobro. To samo znači da mi dakle već 40 godina u sjevernom Jadranu se istražuje, pa poslije eksploatira plin a da pri tome nismo čuli ni za kakav incident, niti se on dogodio i to je dobro. A ta su postrojenja i platforme rađene davno kada su tehnički standardi bili puno niži, ekološki niži, sigurnosno niži i opet se ništa nije dogodilo. A sada kada planiramo eventualno krenuti u eksploataciju ali tek za 5 godina i to po bitno strožijim kriterijima stvara se veliki problem. A ove platforme o kojima sam govorio proizvedu godišnje oko 1,2 milijarde kubičnih metara plina što je ekvivalent negdje za 6 milijuna barela nafte ili u sjevernom Jadranu se proizvede dakle na ovim platformama o kojima se govorio 44% od ukupne domaće proizvodnje plina. E sada, što ova Vlada pokušava i što radi u zadnje 2 godine? Ona je krenula sa određenim radnjama da vidimo naprosto da li u ostalom djelu Jadrana ima ugljikovodika, da li ima plina ili nafte. A onda ako se ustvrdi da ima i u najboljem slučaju i najranijem slučaju se to može dogoditi tek za 5 godina da krene eksploatacija. Dakle i prije 5 godina i kad bi htjeli ne bi se moglo dogoditi. Ovdje su neki govorili o žurbi, nema ovdje nikakve žurbe, prema tome i sve kad se obave radnje ako bude sve u skladu sa rokovima prije 5 godina neće moći se započeti eksploatirati ni plin ili nafta ovisno što se nađe. Cijelo ovo vrijeme govori se pa i oko interpelacija i prije toga da je to što se događa u Jadranu opasno, ekološki neprihvatljivo, da ćemo uništiti Jadran, da ćemo uništiti turizam, da je to ekonomski štetno, da će privatne kompanije zarađivati a da će Hrvatska imati samo štetu, da to nije u interesu građana Hrvatske itd. Sve to slušamo ovih dana. I kada bi to zaista bilo tako i ja bi, a vjerujem i klub SDP-a u čije ime govorim bili protiv ovoga, ali to nije tako. Ajmo osim galame i vike govoriti malo i argumentima. Dakle pogledajte ekološke, ekonomske i svake druge kriterije i vidimo da li je to zaista tako. Složit ćemo se da bez plina i nafte ne možemo. Lijepo bi bilo dakle ne imati ni hidrocentrale, ni tankere nafte, ni naftovode, ni imati uopće u blizini ni plin ni naftu ali ko danas može živjeti bez toga? Govori se da trebamo ići na obnovljive izvore energije, slažem se Hrvatska je tu vrlo visoko stoji, dakle Hrvatska je među vodećim zemljama u Europi po količini energije iz obnovljivih izvora energije ali niti jedna zemlja na ovom svijetu nema koja se može osigurati samo na obnovljive izvore energije barem u ovom djelu Europe u kojem mi živimo, pa ne možemo ni mi. Prema tome, ja ne postavljam tu pitanje ili obnovljivi, dakle ugljikovodici ili neobnovljivi izvori, nego i i, i jedno i drugo. Prema tome, lažna dilema se stavlja dakle da li ili-ili nego nije, nego jedno i drugo. Kamo sreće da budemo imali dovoljno energije i viška pa da izvozimo to bi bilo još najbolje. Dakle, u Jadranu trenutačno ima 20 platformi koje su naše, rade bez incidenata, u talijanskom dijelu ima 107 plinskih i 7 naftnih platformi. I sada se postavlja pitanje ako to Talijani rade, more je jedno, jedinstveno zašto to oni rade, a mi nećemo? Dakle sada svi bi mogli, Crnogorci i Albanci također kreću u istražne radnje i kreću u tu proceduru dakle da istražuju i da eksploatiraju ako nađu, Talijani to već rade, e sada je samo problem ako mi to radimo. Naravno da smo zato da se to radi poštujuću sve standarde i ekološke sigurnosti i poštujući svu zakonsku proceduru. Podsjećam da je donesen 2013.-2014.pa i mijenjan Zakon o rudarstvu, Zakon o istraživanju i eksploataciju ugljikovodika, sada smo jučer raspravljali ovdje raspravljali Zakon o sigurnosti u odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika čime je implementirana, čime su implementirane odredbe europske direktive 30/2013. Neki su govorili kako je to napravljeno eto samo zbog interpelacije, ne jučer smo ovaj zakon raspravljali vjerojatno ćemo ga i donijeti ovaj tjedan zato što je rok EU direktive 15.7. i mi bismo taj zakon donijeli i da nema ovih istraživanja i da nema ove interpelacije, na koncu konca taj će se zakon primjenjivati i na a platforme o kojima sam govorio koje su započele s radom i prije 40 godina. Govori se da će nam turizam stradati zbog toga. Kada bi to tako bilo naravno da nema kupanja uz platformu i to je poprilično točna teza, međutim niti ih ima niti će ih biti. Prema tome, bilo koja platforma ne može biti 10km bliže od obale i 6km bliže od otoka. A Crnogorci predviđaju 2 do 3km, Albanija čak nema nikakve distance, Grčka ima 3 do 5 km ali to je njihov problem. ali mi smo rekli dakle platforme se neće vidjeti niti se vide niti će se moći vidjeti iz turističkih mjesta i sa plaža. Naravno da je parola "Zaštitimo Jadran" lijepa parola i ja sam za nju i svi smo za nju, ali upravo tako treba zaštiti Jadran da koristimo njegove potencijale, ekonomske koje ima, a da ostane i dalje u funkciji i turizma i zaštite prirode. Ekonomski aspekti su također bitni. Dakle ako bi da kažem samo primjer, ako bismo povećali proizvodnju plina samo 5 do 6 puta više nego što to sada radimo, što je moguće, ne znamo da li će ga uopće biti, to bi izravni prihod za hrvatski proračun bio oko 8 milijardi kuna, to je gotovo koliki nam je deficit, a da ne govorimo o drugim aspektima koliki je učinak PDV-a poreza na dohodak za ljude koji će raditi, koliko će raditi domaćih dobavljača, građevinske industrije, metaloprerađivačke, vodogradnja itd. Prema tome sigurno da želimo na maksimalno siguran način uz poštivanje svih ekoloških kriterija, sve zakonske procedure, svih europskih direktiva želimo krenuti u posao istraživanja, a poslije i eksploatacije o tome ćemo vidjeti ako ga se nađe, ako nađemo, pri tome ne narušavajući turističku perspektivu, pri tome učiniti da to bude ekološki još sigurnije iako je i do sada bilo sigurno, pri tome da to bude maksimalno transparentno. Evo čuli ste i premijera svi ugovori su spremni da se daju na uvid bilo kome da ih pogleda i ovi koji su fazi pripreme i sve drugo, prema tome ne vidimo razloga da se nešto ne radi što je transparentno, što je u funkciji gospodarskog razvoja, što neće narušiti ekološke standarde, što neće naštetiti turističkoj perspektivi ali će donijeti određene može moguće određene koristi. Jedini argument, ako je to jedini argument zašto se u ovo ne ide, a to je da je to započela ova Vlada, ako je to argument onda je on argument samo za oporbu ali ne za svakog tko želi dobro ovoj državi, upravo suprotno. Ako je to argument treba nastaviti sa započetim istraživanjem poštujući sve zakonske procedure, sve ekološke standarde i sigurnosne standarde u nadi da će ipak to donijeti određeni prosperitet Hrvatske. Hvala lijepa. A sada kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem kolegi Jelušiću i nastavno na njegovo izlaganje. Početkom lipnja 2015.godine u Rigi je održana Konferencija Odbora za EU poslove nacionalnih parlamenata država članica EU. Na toj konferenciji usvojena je deklaracija koja je za ovu našu temu dala dvije preporuke, a jedna je vrlo jasna, konferencija je pozvala na povećano sudjelovanje EU u podršci razvoju nedavno otkrivenih resurs u državama članicama, te je također utvrdila da se državama članicama treba omogućiti veća fleksibilnost u utvrđivanju nacionalne kombinacije izvora energije. Dakle, vrlo jasno, nacionalni parlamenti država članica potiču i pozdravljaju novootkrivene izvore energije koji postoje kao što je primjerice u Crnom moru, kao što je primjerice u Jadranskom moru te pozivaju na diversifikaciju. A zašto? mislim da smo svi svjesni i našeg ekonomskog okruženja, ali isto tako činjenice da danas postoje države koje su spremne el.energiju koristiti ne samo električnu nego i svaku drugu kao sredstvo ucjene drugih država. U takvom okruženju moramo itekako razmisliti na koji način ćemo koristiti resurse koje imamo. A gdje je tu RH? Kolega Jelušić je vrlo jasno i lijepo govorio o tome što se poduzelo sa aspekta zaštite okoliša, a ja ću na to dodati, propisi koji reguliraju i koji će regulirati u budućnosti vađenje i istraživanje ugljikovodika u Jadranu su propisi koji spadaju u domenu nacionalnih implementacijskih mjera za mjere europskog prava. Takve propise bez obzira što ih mi donosimo u Hrvatskom saboru moramo dostavljati EU, o njima moramo notificirati Europsku komisiju i to i činimo. I svi ti propisi dobili su do sada zeleno svjetlo od EU. A iz ovog izvješća koje samo zaprimili i koje smo nadam se pročitali, vrlo je jasno vidljivo da je hrvatska Vlada raspisujući i provodeći ovaj natječaj itekako provodila hrvatske zakone. Ukoliko smatrate da su loši, onda vi imate načine na koji možete pokrenuti postupak protiv njih, recimo pred Europskim sudom, recimo pred Ustavnim sudom. A da li ste to poduzeli? Niste. Pa zašto? Pa zato što nemate ni argumenata. Poštovane kolegice i kolege, međutim aspekt zaštite okoliša ne vidi se samo u donošenju i provođenju propisa koji trebaju regulirati to područje. Aspekt zaštite okoliša vidi se i u nečem drugom. Mi danas ovdje govorimo kako ova Vlada i ova Hrvatska ne brinu ništa i ne trude se oko uvođenja obnovljivih izvora energije, a europski podaci pokazuju da je RH prva u EU po proizvodnji el.energije iz obnovljivih izvora energije. 71% obnovljivih izvora energije u našem udjelu proizvodnje struje. Da li znate koji je europski prosjek? 22%. I to nisu podaci koje je objavio Nacionalni statistički ured, to su podaci koji su dostupni na stranicama Eurostat-a i svatko ih sa dva klika mišem može dobiti. Toliko o brzi ove Vlade za okoliš RH. Drugo. Govorili smo o gospodarskom razvitku, govorili smo o turizmu, govorili smo o utjecaju istraživanja i vađenja ugljikovodika za turizam, uzet ću si za pravo nešto govoriti o tome zato što dolazim iz Pule, uzet ću si za pravo govoriti nešto o tome zato što je roditeljska kuća u kojoj sam praktički većinu života živio, udaljena tek nekoliko desetaka kilometara od postojećih eksploatacijskih polja, kako to utječe na moj život i na turizam u mom kraju? Nikako. Svaki dan kada izađem iz svoj kuće od prvih stvari koju vidim je plinska platforma koja se obnavlja u pulskom Uljaniku, već drugu godinu za redom druga platforma. Zbog toga ljudi u Puli imaju posao, zbog toga naše brodogradilište ima posao. Po ovome što smo danas slušali to bi trebalo značiti da će u Puli turizam propasti. A koje je stvarno stanje? Nikada više nije bilo turista u Puli nego 2014. i 2015. godine. Toliko o tome, toliko o tome da će istraživanje ugljikovodika u Jadranu uništiti hrvatski turizam. Međutim, glede hrvatskog turizma i njegovog utjecaja na naš brutodržavni proizvod, on je značajan. Ali gospodo draga, Hrvatska ne može živjeti samo od turizma. Turizam ne može i ne smije biti jedini resurs na kojem ćemo bazirati naš ekonomski razvoj i naš ekonomski napredak. Mi moramo koristiti i druge resurse koje imamo. Ja mislim da nitko od nas nema prava uskratiti građanima Republike Hrvatske da uživaju u dobrobiti i prihodima koji će se ostvariti eksploatacijom ugljikovodika u Jadranu i na čitavom teritoriju Republike Hrvatske. Hvala.
Replike na izlaganje Ive Jelušića, Mirela Holy, izvolite.
Mene uopće nije iznenadilo izlaganje kolega zato što sam znala da će argumenti kluba SDP-a upravo ići u pravcu zaštite okoliša iako interpelacija uopće nije orijentirana prema zaštiti okoliša već prema gospodarstvu i prema korupciji. O tome niste rekli apsolutno ništa. Dakle postavljam pitanje jeste li uopće pročitali interpelaciju i grupe 19 zastupnika i HDZ-a. Jer ako jeste, onda ćete vidjeti da se one ne baziraju na argumentima vezanima uz zaštitu okoliša nego se vezuju uz nešto drugo što je daleko neugodnije za vas a tiče se od toga da se nije poštivao zakon, da se silovala procedura i da se pogodovalo, o tome uopće niste govorili. No kada već potežete mačka za rep i kada ste već nabrajali silne platforme na kojima cijelo ovo vrijeme nije bilo nikakvih akcidenata onda trebate imati na umu da se radi isključivo o plinskim platformama i da niti jedna od tih platformi nije naftna platforma jer ih mi u hrvatskom Jadranu nemamo. Osim toga ako već govorimo o postupku istraživanja ugljikovodika u Jadranu onda ste trebali spomenuti i Mirnu 1 na kojoj je bio jako veliki akcident koji je na svu sreću spriječen veliki problem i to samo zahvaljujući prisebnosti i velikoj stručnosti naših ljudi iz INA-e naftaplina. A mi ćemo imati nažalost na ovim platformama strance koji sigurno nisu toliko zainteresirani za dobrobit hrvatskog Jadrana. Kada govorimo o ugovoru, ugovor nije dostupan, ugovor je potpuno nedostupan, Vlada Republike Hrvatske se nije očitovala o mojem zastupničkom pitanju još iz studenog 2014. godine i zato vas molim da ne lažete više javnost oko toga. I kada govorimo o obnovljivim izvorima energije ovaj postotak od gotovo 17 ili 18% nije rezultat rada ove Vlade nego je rezultat toga što imamo jako veliki broj hidroelektrana i to velikih hidro elektrana koje su prema … [[Govornik se ne razumije.]] ustvari trebale biti i ne prisutne u ovome izračunu.
Vrijeme, hvala lijepa. Ivo Jelušić, odgovor na repliku.
Kolegice Holy, da točno je, nisam govorio ništa o korupciji, niste ni vi u interpelaciji i niste naveli ni jedan, ništa što je vezano za korupciju. Ako ima bilo kakve korupcije u ovom poslu ili bilo kojem drugom poslu, dapače vi to recite, vi ste i dužni to prijaviti a ne samo reći ovdje. Dapače, nitko to neće štiti. Toliko o korupciji. Što se tiče plinskih platformi, da, točno je da su plinske platforme, međutim a tko kaže i tko zna uopće hoće li biti novih platformi i što će se na njima eksploatirati plin ili nafta. Logika stvari kaže ako je do sada nađen samo plin da će se i u drugim najvjerojatnije naći plin nego li nafta, to je naprosto logično. Pa čak i da se nađe nafta, pa opasniji je tankerski prijevoz nafte nego li eksploatacija na platformi u smislu mogućeg incidenta nekakvog ekološkog itd.. Pa to pokazuju sva istraživanja, to pokazuju svi podaci koji za sada postoje. Prema tome, ako bismo htjeli zaista do kraja zaštiti Jadran od mogućih naftnih mrlji pa budite dokraja onda dosljedni pa tražite da se zabrani tankerska plovidba kroz Jadran. Naravno da znate da je to nerealno ali nemojmo onda zavaravati građane da se zalažemo za nešto. Prema tome, ako se zalažemo za to da zaštitimo Jadran od moguće naftne mrlje onda zaštitimo ono što je teže, ono što je veći problem a to je tankeri. Ali mi nitko, nisam još čuo da se za to zalaže jer zna da je to nemoguće jer naprosto teško je, teško je predvidjeti da bi Hrvatska ili bilo koja zemlja u ovom dijelu Europe mogla funkcionirati danas bez nafte. Ali nemojmo samo govoriti ono što je lijepo čuti, što ljudske uši vole čuti nego ajmo budimo malo i odgovorni prema javnosti. Što se tiče ugovora, premijer je jasno i glasno rekao da su ugovori na dispoziciji, prema tome, izvolite otići pogledajte.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Jelušić u nekoliko ste navrata rekli kako podržavate istraživanje i eksploataciju nafte ali ste ostavili dvije ograde. Jedna je ograda bila ako se to radi po zakonu i druga je bila ako se radi po najvišim ekološkim standardima. Niti se radi po zakonu, niti su propisani najveći ekološki standardi a to ste čuli jučer kada smo raspravljali o Zakonu o sigurnosti priodobalnom istraživanju da smo već sada propisali tim zakonom uvjete da platforme koje budu niknule na temelju ovog ugovora ako se budu potpisali neće moći ispunjavati najviše standarde koje je propisala Barcelonska konvencija odnosno koja je temeljena prema zakonu kojeg smo jučer donijeli a koji će se odnositi nakon 2019. godine. Prema tome to se ne odnosi na ovaj postupak. Što se tiče tankera, tankeri jesu u opasnosti u Jadranu, godišnji ih dođe 650, sa 60 milijuna tona od toga 90% ide u Italiju, dakle Trst, Veneciju ili Bari dole na jugu Italije. Međutim, postavljeni su takvi kriteriji za prijenos nafte Jadranom, utvrđeni su točno definirani pravci … sheme odvojene plovidbe. Propisane su obveze i javljanja po pojedinom tanker … radiopostaje na Jadranu. Definirani su postupci u slučaju nevolje što ti tankeri moraju napraviti i do danas, a svake ih godine uplovi oko 650 do 700, nije bio niti jedan incident sa tankerima na Jadranu. Prema tome nisu tankeri jesu opasnost za morski okoliš, ali niti iz daleka nisu opasnost koju može pričiniti jedno nekontrolirano izlijevanje nafte u Jadran. Prema tome, upravo vi plašite hrvatsku javnost sa prijevozom tankera, a omalovažavate ono što može se napravit sa kataklizmom na platformama.
Vrijeme. Ivo Jelušić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, da, jučer smo raspravljali Zakon o sigurnosti odobalnog istraživanja i eksploatacije. Mi smatramo da je vjerno i dobro prenesene sve odredbe iz Direktive iz 2013. godine. Ako vi mislite da nije, a znate ono iznad popa postoji pop, to je direktiva Europskoj komisije, žalite se, idite Europskoj komisiji pa nek ona kaže jesmo li sve ugradili ili nismo, ali nemojmo da mi budemo ovdje suci kad ima sudac koji je za to predviđen. Dakle mi smo prihvatili pravila igre Europske unije i po njima ćemo igrati. Sudac je Europska komisija. Što se tiče tankerskih puteva, kako ste rekli pravaca, da, točno je da su propisi, zna se kuda će ići itd. Pa i platforme će, neće ni one biti bilo gdje. Danas sutra ovdje, sutra tamo, na točno određenim mjestima. Dapače, vidljive su, fiksne su, nepomične za razliku od tankera i poštivat će sve ove ekološke standarde. Ja i dalje vjerujem u to da ovih, imamo dakle 40 godina iskustva sa platformama plinskim u sjevernom Jadranu i imamo sa tankerima. Uvjeren sam, nemam za to sad ovdje dokaze nikakve, ali da je onečišćenju mora daleko više doprinijeli su ti tankeri nego ove platforme. U to sam definitivno siguran, zato ne treba biti nekakav preveliki stručnjak. Prema tome, to je sigurno također opasnost. Dakle ja ponavljam jesam za to i jesmo za to da se ide u istraživanje, pri tome nismo sigurni hoćemo li uopće naći ugljikovodika bilo plina, bilo nafte, a iako je nađemo prije 2019., 2020. eksploatacije neće biti, a tada će biti vrijeme da razgovaramo i odlučimo hoćemo li, mi uvijek možemo odustati ali ako ne znamo što imamo onda nikad nećemo ni znati da li smo nešto propustili.
Davorin Mlakar, replika.
Hvala lijepa. Kolega Jelušić, pa dragocjeno je ovo vaše istupanje u ime kluba SDP-a. Naravno, razumjeli smo da ćete vi braniti poziciju Vlade, ali smo ujedno doznali nešto što do sada nismo znali. Jedno je činjenica da je remont platformi razlog povećan turističkog dolaska u Istri. Ja iskreno sumnjam u takvu kategoriju, ali…
To nije rekao kolega Jelušić.
Molim?
To nije kolega Jelušić govorio.
Ne, nije, pa nije ni on samo govorio o onom što su…
Ali njemu replicirate.
A ono što se tiče kolege Jelušića su dvije stvari. Doznali smo iako toga u izvješću Vlade nema na ovaj dokument interpelacije, a to je da ćemo graditi nevidljive platforme koje se neće vidjeti na udaljenosti 6 km od obalnog dijela, bilo otoka, bilo poluotoka ili 10 km od obale. I drugo, da je vaša procjena da će Hrvatska zarađivati oko 8 milijardi čini mi se kuna od iskorištavanja plina godišnje. Ja se sad pitam ako vi to već sve znate, a što smo krenuli uopće u istraživanje. Pa vi znate koje su količine, vi znate koja je zarada moguća, prema tome ostaje nam samo bušiti. To što ste se još upetljali i u ovu tankersku plovidbu Jadranom koja je opasna jer su tankeri često i uglavnom stariji od 30 godina oni koji voze Jadranom, besmisleno je razmišljati imamo tankere pa ajmo sad još nametati što više platformi u Jadran.
Ivo Jelušić, odgovor na repliku.
Vi kolega Mlakar niste mene slušali, ne morate, ali barem kad idete replicirati red bi bio. O nekim stvarima ja nisam govorio, pogotovo ne o remontu platformi, o tome je govorio kolega Peđa Grbin, ali vi ste to iskrivili, a nije ni on rekao da to doprinosi razvoju turizma nego je rekao da to zapošljava ljude i da ljudi tamo rade. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ja jesam govorio o tome, dakle mi imamo zadnjih 40 godina dakle istraživanje i eksploataciju u sjevernom Jadranu, Istra, ali istovremeno imamo i ekspanziju turizma tamo. Prema tome, teza kako će platforme uništiti turizam nije točno jer je to empirijski dokaz jer mi u zadnjih 40 godina imamo ekspanziju turizma, pogotovo u Istri, a imamo platforme tamo, plinske naravno. Što se tiče nevidljivih platformi, ja sam rekao i to je tako, dakle mi smo ugradili da, platforme ne mogu biti bliže od 10 km od obale ili 6 km od otoka i pri tome ne smiju dakle prostim okom biti vidljive sa plaža ili iz turističkih mjesta i to će tako biti. … [[Upadica se ne razumije.]] To će tako biti. Prema tome, mi o tome odlučujemo gdje će one biti. Ova država izdaje lokacijske dozvole, ona o tome odlučuje i to će zaista tako biti. … [[Upadica se ne razumije.]] A oko ovih 8 milijardi da, opet niste slušali, ja sam rekao mi sada eksploatiramo 1,2 milijarde m3 plina u Sjevernom Jadranu. Ako se pokaže da njega ima i u srednjem i u južnom i ako povećamo eksploataciju za 5 do 6 puta što nije nemoguće i ne kažem da će se to dogoditi, ali ako bi se to dogodilo što je moguće, dao Bog da se to dogodi pa da povećamo eksploataciju za 5 do 6 puta, onda će taj efekat biti novih 8 milijardi izravno u proračun plus svi ostali efekti koji se tiču zaposlenosti i rada naših ljudi, industrije itd.
Kolega Grbin, vi ste htjeli povredu Poslovnika? Hvala. Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Jelušić u ovoj interpelaciji jasno se govori o tome da treba provesti analizu postupaka davanja odobrenja za provođenje seizmičkog istraživanja u Jadranu. To vam piše u prvom zaključku koji je podnesen. To bi trebali pročitati pa vidjeti. Znači analiza postupaka davanja odobrenja za provođenje seizmičkog istraživanja Jadrana, da imamo taj ugovor koji je sklopljen neke stvari bi nam bile jasnije. Ne bi se danas sporili oko toga. Recite svojim ministrima i predsjedniku Vlade, podijelite ugovor zastupnicima i onda ćemo ga pročitati, pa ćemo dalje razgovarati o tome što je transparentno a što nije. To je spornost. Druga spornost je ekološko zagađenje Jadrana. Uz sve najmodernije tehnologije dogodile su se katastrofe i u Meksičkom zaljevu kao i sada na drugim destinacijama, a sve zbog ljudskog nemara ili pogreški. Znači čovjek je uzrok, ne tehnologija. Zbog toga treba u ugovorima stajati i hrvatski nadzor nad procesom istraživanja, jer istraživanje nafte i plina u podmorju je nešto sasvim drugo nego na kopnu. I jedno i drugo istraživanje je nešto u čega se ulazi bez prethodnih saznanja, ni pritisaka, ni količina … [[Govornik se ne razumije.]] koji će se nabušiti. To su stvari koje treba znati, koje treba sigurno procijeniti, dobro struka jer seizmičkim mjerenjima do svih tih podataka se ne može doći.
Ivo Jelušić, odgovor na repliku.
A samo kratko kolega Đakić na taj famozni ugovor. Ovo što vi govorite podsjeća me na jednu anegdotu iz mladosti kad se još išlo u kino, pa smo poslije kina razgovarali o filmu. Pa onda je jedan kolega rekao, prijatelj rekao ja nisam film gledao, nisam išao sa vama ali bih ja nešto o njemu rekao. Dakle, on film gledo nije, ali on ima o njemu šta reći. A vi sami priznate da ugovor niste vidjeli, a znate da je on loš. … [[Upadica Đakić, ne razumije se.]] Vi znate kako nešto izgleda što niste ni vidjeli, a ja umjesto toga da nagađate skolastički je li on dobar ili loš, ja vam kažem, a i premijer vas je pozvao pogledajte pa onda govorite.
Frano Matušić, replika na izlaganje Peđe Grbina.
Zahvaljujem. Evo kolega Grbin, vrlo je zanimljivo vaše izlaganje koje zapravo govori da je moguć suživot platformi i turizma. Ako već mislite da je to tako, onda trebate poći sada u Santa Barbaru, pa vidjeti kako je moguć taj suživot. Ne možete ugazit na komadić pijeska, a da nije zagađen naftom. Pođite u Meksički zaljev nakon 4 godina, pa ćete vidjeti koliko je moguć suživot turizma, ribarstva, školjkarstva itd. Pođite tamo! Dakle, kad se dogodi incident, a moguće je da se može dogoditi onda ćete vidjeti da je taj suživot nemoguć. Ali ako već vjerujete u mogući suživot i ako već mislite da to doprinosi turizmu, onda predložite Hrvatskoj turističkoj zajednici da lijepo reklamira naftne platforme, pa možda bagi jumping sa naftnih platformi ili ne znam što već u kojem smislu možete. Uhvatite malo hlada ispod naftnih platformi, to je vjerojatno odlična turistička propaganda, vrlo zanimljivo. Druga stvar nije se uopće raspravljalo o jednom vrlo zanimljivom zapravo području koje se posebno odnosi recimo na južni Jadran. To je pitanje seizmike. Kod istraživanja i kod eksploatacije ugljikovodika pojačava se učestalost potresa. Dubrovnik je izrazito seizmičko područje sa mogućim najjačim potresima. Hoćete li ugroziti recimo Amerikanci su radili točno statističke podatke. U predjelima u kojima su oni radili bušotine imali ste prije nego što su počeli sa bušotinama između dva i tri manja potresa. Na nekim mjestima oko bušotina događaju se potresi nekoliko stotina puta više nego do tada godišnje, godišnje govorim a da ne govorim da su znatno jači. Znači, ugrozit ćete osim što ćete ugroziti prirodu, ugrozit ćete i kulturnu baštinu i to onu koja je zaštićena UNESCO-om. Prema tome, dajte malo promislite malo o čemu govorite prije nego što uopće dođete do zaključka da ćete usvojiti ovo.
Hvala lijepa. Peđa Grbin, odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvažena gospođo potpredsjednice. Kolega Matušić, obrtanje teza je nešto što je vama u vašoj stranci svojstveno, a vama na žalost i više nego svojstveno. To je postao vaš modus operandi. Ja nisam govorio da vađenje nafte kao takvo doprinosi turizmu, nego sam vam samo na primjeru ukazao kako eksploatacija ugljikovodika i prateća industrija koja je s njom povezana nema štetne posljedice na turizam. Ja iz ovog vašeg smatram da bi vi u duhu nekih prošlih vremena najviše volili da Hrvatska postane kao … [[Govornik se ne razumije.]] da se potpuno deindustrijaliziramo i da svi živimo od turizma ili još bolje da budemo kao u pjesmi Hladnog piva, možda ste čuli za nju, da će ova zemlja živjeti kao bubreg u loju samo od tog turizma, da će Slavonija biti golf terena, a tko previše radi uhapšen. E pa na žalost to nije tako. Mi moramo osim turizma živjeti i od drugih stvari, pa primjerice Ujedinjeni Arapski Emirati su shvatili recimo u njihovom slučaju obrnutim putem da ne mogu živjeti samo od nafte, pa su od Dubaia krenuli stvarati turističko odredište kojem ne smeta činjenica da se nalazi u zemlji koja je jedan od najvećih proizvođača nafte na svijetu. S druge strane govorite o obalama Meksičkog zaljeva. Ja sam potpuno svjestan da svaka stvar vezana uz naftu je opasna, ali onda pitajte osobe koje žive uz obale Galicije, uz obale Aljaske ili obale La Mansha koji su pretrpjeli ogromne havarije tankera, da li je to imalo utjecaj na njihov život i turizam. Je, sve što je vezano uz naftu opasno je. Ja bih najviše volio da naftu ne moramo koristiti, ali dok moramo ha mislim da ne možemo uskratiti svojim građanima pravo da od nje imaju koristi. Hvala.
Nastavit ćemo raspravu u 15,00 sati. Prvi je na redu u ime kluba kolega Damir Kajin.
Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. U ime kluba Nezavisnih, Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege zastupnici, zastupnice. Ovdje se radi o eksploataciji plina i nafte. Oko ovog ja se slažem sa svima onima koji su prije mene govorili da treba biti krajnje oprezan. Sigurno da ono najvrednije što Hrvatska ima to je prostor. Kada već govorim o prostoru mogu govoriti da ono najvrednije od prostora to je more, to je obala. Ono što je najvrednije sigurno u Istri to je obala i to je more. I koliko god ja recimo volio svoj Buzet, koliko god živio za taj grad ja sam svjestan da je obala, more najvredniji resurs. Ljudi su s pravom ja ću reći zabrinuti. Neki su s pravom rezervirani, neki su s pravom skeptični neki su isto tako vjerojatno s pravom 100% da se što je moguće prije krene u eksploataciju ugljikovodika. Sve je to apsolutno razumljivo i sve je to legitimno. Kako je krenulo s tom eksploatacijom plina u Jadranu? Iskorištavanje plina u Jadranu znači traje od '99. godine. '99 godine ako se ja ne varam na vlasti je bio HDZ i premijer je bio Mateša. U Italiji u ovom trenutku aktivno je 107 plinskih i 39 naftnih platformi. U Italiji imamo 1300 probnih bušotina, kod nas ih je 133. Inače, uz zapadnu obalu Istre je 19 plinskih proizvodnih platformi na koje je spojeno 51 eksploatacijska bušotina i godišnje mi dobivamo po tom osnovu milijardu i 200 milijuna kuna pardon kubnih metara plina. Kako to recimo funkcionira u Istri? Činjenica je ono što je rekao i maloprije Peđa da jednostavno te platforme ne primjećujemo. Ono što mi primjećujemo da će se graditi Plomin 3 na ugljen umjesto da se gradi na plin. Znači, 50% hrvatskog plina u ovom trenutku vadi se u sjevernom Jadranu. Lokalna samouprava od te eksploatacije nema nitijedne kune. Pravo svakog građanina Hrvatske je da kaže je li za, da li je protiv bušenja plina ili nafte. Pravo svakog građanina je isto tako da čuje i za rizike. I zato sigurno nije dobro da su se odluke donosile na zatvorenim sjednicama Vlade RH, a još manje je dobro da studije npr. rade tvrtke poput "IRES-a" koja je osnovana tek 2012. godine. Netko si postavlja pitanje da li se mi na taj način kockamo sa Jadranom? Argumenti protiv su sljedeći: da platforme se sigurno ne uklapaju pod navodnicima u Mediteran kakav je nekad bio. I da budem ciničan zato je vjerojatno Turistička zajednica RH naručila onu studiju "Croatia full of life" i platila za to 2,8 milijuna kuna. Gospodin Bulić kad je bio ministar za takve slogane je izdvajao 3000 maraka. A ovi izdvajaju koliko je to negdje oko 400 tisuća eura. Ali ni to nije sve, taj slogan se uopće ne koristi, počet će se koristiti u 9. mjesecu. Ali da bi ga počeli koristiti moraju potrošiti još milijun i 200 tisuća za promjenu vizualnog identiteta. Ako to nije pranje novca onda ja ne znam što je pranje novca, ali da se vratim ja na ovu temu. Točno je da mi u ovom trenutku nismo u stanju bez obalne straže niti nadzirati one tankere koji plove Jadranom. E sad, oni drugi kažu otprilike ovako, da Jadranom svake godine plovi negdje do 4000 tankera godišnje i da su neusporedivo veća opasnost od platformi. I to je vjerojatno istina. Ja pretpostavljam da će se nafta prebacivati ili kako da se izrazim tankati sa platforme na tanker što je vjerojatno manje rizično nego da se nafta transportira od platforme podvodnim cjevovodom do obale. Kad govorimo o novcu, netko je već to spominjao, te najpesimističnije odnosno najoptimističnije modele. Prema najpesimističnijem modelu koji uzima u obzir rezerve od 35 milijuna barela ekvivalenta nafte za 20 godina i to 5 godina istraživanje plus onih 15 godina eksploatacije uz predviđenu cijenu od 99,39 dolara po barelu ukupna investicija na jednom eksploatacijskom polju dala bi neto prihod od 17,4 milijarde kuna znači kroz taj period eksploatacije. Od tog država bi dobila 60% ili 10,4 milijarde kuna a ono drugo koncesionar. Vlada je, a to joj nije trebalo, na toj tajnoj sjednici dala 9 polja u koncesiju. Za građane Istre, da ih umirimo, samo da kažemo da se u Istri gdje imamo polje 1, 2, 3, 4, 5 nije dala ili nije izdala nitijedna koncesija. Konzorcij ponuditelja Maraton Oil-a i OMV-a dobili su dozvolu za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na 7 istražnih prostora. Dodijeljeni istražni prostori su sjeverni Jadran, ne gore kod nas, i to polja 8, srednji Jadran polje 10, 11, 22, 23 i južni Jadran 23. Eni i još jedna kompanija dobili su dozvolu za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na jednom istražnom prostoru u srednjem Jadranu to je polje 9, a INA, Industrija nafte d.d. dobila je dozvolu za dva istražna prostora znači južni Jadran 25 i južni Jadran 26. Nitko se nije javio za ova polja 1, 2, 3, 4, 5 koji se nalaze uz zapadnu obalu Istre. S druge strane prema optimističnom izračunu uz potencijalne rezerve od 75 milijuna barela ekvivalenta nafte po jednom polju i trajanju znači od 24 godine te eksploatacije državni bi proračun uprihodovao 27,2 milijarde kuna ili godišnje 1,1 milijardu kuna po polju ili po tom bloku. Znači na 9 blokova po prvom izračunu 690 milijana kuna godišnje ili 6 milijardi kuna u tom eksploatacijom razdoblju a po drugom negdje oko 10 milijardi kuna, pardon 6 milijardi kuna godišnje, po drugom 10 milijardi kuna godišnje. Zanimljivo da se ovdje govorio o nafti, da se ne govorio o plinu. Do nafte imam itekakve rezerve. Plin se pokazao barem kada je riječ o ovoj eksploataciji u sjevernom Jadranu i isplativim i prihvatljivim i ekološki ne problematičnim. 2008.je Jadranom uz onih prije spomenutih 4 tisuće tankera plovilo negdje oko 100 tisuća plovila nautičkog turizma. Bilo je negdje uplovljavanja gotovo 600 i isplovljavanja, uplovljavanje i isplovljavanje 300 plus 300 znači oko 600 puta su došli i otišli kruzeri. I taj nautički turizam u Jadran donosi količinu nafte, to sam pročitao da li je to moguće ne mogu vjerovati 100 puta veću nego što se izlila u Meksičkom zaljevu. Ja se slažem da je ovo izuzetno delikatna, emocionalno nevjerojatno nabijena tema za sve koji žive uz more i jasno je da bi jadranske županije o tome trebale odlučivati a možda čak i građani na "referendumima." Svima je jasno da se živjeti ne može pod staklenim zvonom. Svi smo mi došli danas ne do sabornice, nego dole do garaže ili autom, ili smo došli do uspinjače tramvajem, onda smo sjeli u bus došli busom ovdje gore, znači bez nafte, bez struje itd. mi bi se jednom riječju vratili u špilju. S druge strane što je turizam za nas? Prije smo vidjeli u onom filmu to je negdje 16 ili 17% BDP-a, to je tih 7,4 milijarde eura i da nemamo mora ja ne znam kako bi se naprosto, kako bi se proveli. Imao obalu, imamo otoke to treba priznati kakvih nema u Europi, u turizmu poglavito tom primorskom, morskom Hrvatska bi trebala biti vrh, onda dugo ispod nas nitko, pa onda tek svi ostali ali šta ćemo kada recimo mandatu ovog ministra i njegovog prethodnika u Istri nije se dogodio niti jedan novi hotel bez obzira što su nam obećali do 2020.godine da će se sagraditi negdje oko 20 tisuća novih soba što odgovara brojci od 200 novih hotela. Znači sad kad se u pet godina sagradi 2 ili 3 hotela to je uspjeh, onako bi se trebao ili od sada dalje od iduće godine bi se trebalo graditi po 50 hotela godišnje u što ja mislim da svi možemo samo sumnjati i možda bi bilo pametnije da riješimo problem tog … [[Govornik se ne razumije.]] tih niskobudžetnih letova od Engleske do Zadra jer na taj način nam dolazi u Zadar negdje oko 320 tisuća gostiju i da iznađemo ne znam 13,1 milijun kuna ako sam dobro izvadio podatak kako bi sufinancirali dolazak rekoh negdje oko 320 tisuća gostiju na godišnjoj razini samo u Zadar. Od 495 tisuća putnika Zračne luke Zadar na taj niskotarifnim letovima dolazi oko 2/3 ili 320 tisuća gostiju i svaki taj gost troši negdje oko 120 eura dnevno. Sve u svemu zanimljive interpelacije na koje svatko ima pravo na svoje mišljenje i možda bi bilo najpoštenije odluku prepustiti na nekom referendumu građanima.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege po ko zna koji put možemo reći opet bitna tema a to pokazuje i nazočnost zastupnika u ovom domu. Nažalost neka izlaganja koja su manje zanimljiva i našim medijima dolaze iza 15 sati. Bez obzira na to mislimo da je tema takvog značaja što nas je evo razveselio i sam predsjednik Vlade da je osobno izdržao gotovo sat vremena slušati uvode. Govorit ću u ime kluba HDZ-a i neću ponavljati ono što je dobrim dijelom obradila naša interpelacija, svakom dobronamjernom i onom koji je pokušao barem i sa pola koncentracije slušati morao bi shvatiti o kako ozbiljnom problemu se radi i pred čim smo odnosno s kakvom mogućnošću štete za državu suočeni. Pa bih započeo ovo izlaganje jednom mišlju tuđom nažalost, ali čini mi se vrijednom spomenuti u ovom domu. Pripisuje se indijanskom poglavici, a glasi "Ovu zemlju nismo naslijedili od svojih predaka nego smo ju posudili od svoje djece". Nažalost, Vlada nikad nije čula tu izreku i sve što je učinila, učinila je da se ponašamo prema vlastitom zemlji kao nasljedstvu koje možemo olako, oprostite mi na izrazu, profućkati. Druga stvar koju bi želio u uvodu reći jer će biti temelj ove rasprave, članak 52. Ustava RH: "More, morska obala i otoci, vode, zračni prostor, rudno blago i druga prirodna bogatstva, ali i zemljište, šume, biljni i životinjski svijet, drugi dijelovi prirode, nekretnine i stvari od osobitog kulturnoga, povijesnoga, gospodarskog i ekološkog značenja za koje je zakonom određeno da su od interesa za RH imaju njezinu osobitu zaštitu". Njezinu osobitu zaštitu u smislu članka 52. Ustava provodi Vlada RH ona koja se nalazi u mandatu. Kako to izgleda u mandatu ove Vlade pokušat ću vrlo kratko s obzirom da je većina toga rečena u interpelaciji samo prepričati. 30.8.2013.godine ministar Vrdoljak govori da je Tvrtka Spektrum geo počinje seizmičko snimanje hrvatskog dijela Jadrana 2D tehnikom, podatke će prodavati ta ista tvrtka. Prvih pet paketa prihod će biti od te tvrtke, a ostale eventualno prodane paketa dijelit će 50 prema 50% s RH. to je uspjeh projekta na temelju ugovora koji je potpisan o kojem je danas dovoljno puta bilo riječi, ali kojeg nitko od nas vidio nije. I danas smo nakon svih primjedbi dobili uputu predsjednika Vlade da se možemo javiti u ministarstvo da bi nam valjda dobrotom nekog činovnika tamo pokazali ugovor, zaboravljajući pri tom svoju obvezu, a o kojoj su vrlo često govorili dok su se nalazili u opoziciji da sve ugovore i ovog tipa su dijela državne uprave dužna objavljivati na svojim internetskim stranicama. Neću vas zamarati primjerima iz naše prošlosti što volite govoriti kako su to neki drugi radili. Rečeno nam je da je Ministarstvo gospodarstva odabralo Tvrtku Spektrum koja je postala norveška tvrtka ne znamo zašto. zato što je vlasnički udjel u toj tvrtki pripadao Norvežanima, a to je inače tvrtka registrirana u Velikoj Britaniji. Ako se može kolokvijalno reći engleska tvrtka. Vrlo zanimljivo su za tu tvrtku su navodno inzistirali da i prođe na ovakvim nepoznatim i nepotpunim natječajima i neki ljudi iz te zemlje. Ministarstvo gospodarstva odabralo je Tvrtku Spektrum, koju je odabrala naravno bez javnog natječaja jer se radi o firmi koja ima najveću bazu podataka o nalazištima osobito u Jadranu i Mediteranu. Kako se dogodilo da se ta tvrtka odabere bez natječaja? Vrlo jednostavno. Članak 10. Zakona o javnoj nabavi kaže kada se taj Zakon o obvezi javne nabave ne primjenjuje pa u konkretnom slučaju ne primjenjuje se kada se usluge koje sklapa javni naručitelj odnose na usluge istraživanja i razvoja. I to je odgovor zašto je umjesto Ministarstva gospodarstva tu taj odabir najpovoljnijeg navodno ponuditelja izvršilo Ministarstvo znanosti, tehnologije i sporta. I to je prvi da tako kažem trik u provođenju ovog nezakonitog postupka. Nažalost svih nas, nije kraj. Nakon silnih priča u javnosti o tome kako će se odraditi posao natječaja, prikupljanja ponuda i davanja koncesija za istražna polja, Studiju utjecaja na okoliš dobija je isto tako jedna poznata firma koja se zove IRES EKOLOGIJA, osnovana prema vlastitoj web stranici u studenom 2012., a počela djelovati mjesec dana kasnije. Zanimljivo je reći da je IRES EKOLOGIJA firma odabrana bez javnog natječaja, firma koja se tim poslom bavi dvije godine i koja čak i na svojim vlastitim web stranicama nema kao referencu ovu Studiju utjecaja na okoliš, vjerojatno ju nije smatrala dovoljno važnom. Ali zato ima druge projekte na kojima je radila pa ću vam samo za ilustraciju reći o kojim se projektima radi. Studija utjecaja na okoliš državne ceste čvor Bobovica A3 Prigorje Brdovečko, iskop i vađenje šljunka i pijeska na lokaciji nalazišta materijala u koritu Save za potrebe sanacije lijeve obale Save u naselju Mlaka. I regionalni vodoopskrbni sustav Zagrebačke županije Zagreb istok. To su neki od projekata koje je odradila ova firma. Ta firma je dobila posao izrade studije mogućeg utjecaja na okoliš u jednom tako važnom pitanju kao što je istraživanje ugljikovodika u Jadranu a ovo su reference. Ono što je već bilo rečeno Institut Ruđer Bošković i Institut za oceanografiju i ribarstvo nisu referentne ustanove koje su taj posao a inače se financiraju iz državnog proračuna mogle obaviti bolje od ove tvrtke. Tome ovdje nije kraj, vrlo zanimljivo pa ću evo sugerirati da ove rasprave budu prilog i institucijama koje bi trebale odraditi svoj posao, ovdje mislim na Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Ires ekologija je po svemu sudeći, ne možemo tvrditi jer za to dokaza konkretno nemamo ali se može utvrditi povezano društvo sa firmom Ires. Naime, vjerojatno to govori i ime te tvrtke. A tvrtka Ires je u 100%-tnom vlasništvu gospođe koja je članica SDP-a, pomoćnica ministra poljoprivrede, gospodina Jakovine. Vrlo zanimljivo, ovdje nema sukoba interesa, o tome nitko do sada nije pričao, međutim zanimljivo je da te tvrtke rade i ovakve projekte kao što sam konkretno naveo. I sada je nama ostalo pitanje govoriti o ovome što se dogodilo. Nakon interpelacija 19 zastupnika čini mi se koju nosi kolegica Mirela Holy i interpelacije HDZ-ovih zastupnika predsjednik Sabora je po hitnoj proceduri utrpao u dnevni red Zakon o odobalnom istraživanju ugljikovodika i taj zakon smo jučer morali raspraviti da bi se reklo kako je Vlada ispunila sve zakonom predviđene pretpostavke za zakonito obavljanje posla. Pri tom, govorio sam o tome i jučer zaboravljaju na jednu bitnu činjenicu, datumi na njihovim dokumentima. Naime, Vlada je poslala Saboru i izvješće o interpelacijama koje nosi nadnevak 30. travnja 2015. godine. Jučer je bio značajno kasniji datum. A u tom izvješću Vlada vam kaže u prvoj rečenici, Vlada Republike Hrvatske osigurala je sve uvjete za provođenje zakonitog i transparentnog postupka po pitanju istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Republici Hrvatskoj itd., itd.. Ovo sve govori u prilog tome da je i ovo lažna izjava ili teza Vlade Republike Hrvatske. Da je tome tako najbolje vam danas svjedoči ponašanje ministra gospodarstva i predsjednika Vlade koji su nas prvo htjeli zabljesnuti činjenicom da su došli u Hrvatski sabor i tome se posebno moramo veseliti. Ali isto tako onda suočeni sa saborskom raspravom naprasno otišli iz Sabora bez obrazloženja. Prvo se hvale da su došli saslušati raspravu a onda s te rasprave uteknu glavom bez obzira. Što reći osim što ćemo imati problema sa saborskom većinom u prihvaćanju ove interpelacije o radu Vlade Republike Hrvatske. Danas, odnosno u petak ako će se naći na dnevnom redu jer naš predsjednik to voli raditi ubrzano, dugoročna sudbina i Hrvatske a osobito hrvatskog Jadrana, ovisiti će o tome kako ćete vi glasovati u Parlamentu. Ako i danas mislite da je vrijedno žrtvovati Jadransko more kao jedan od rijetkih bisera kojim se Hrvatska može pohvaliti u Europi i u svijetu i vjerojatno uz Plitvička jezera naš najbolji proizvod, ako mislite da ga je vrijedno ugroziti istraživanjem i iskorištavanjem nafte onda ćete glasovati protiv interpelacije. Ako pak smatrate da čitava oporba, čitava stručna javnost, predstavnici civilnog društva ipak imaju pravo govoreći da je ovo ishitren, protuzakonit, nerazuman postupak države razmisliti ćete dobro prije nego što ćete dati glas za poziciju što znači protiv ove dvije interpelacije. Nepotrebno je govoriti iz kojih redova interpelacije dolaze, ali mislim da je sudbina države i Jadrana prevažno pitanje da biste zbog stranačke stege i uskih interesa pogodovanja ministru koji to ne zavrjeđuje odlučili biti protiv ovakve interpelacije. Nudimo vam izlaz a izlaz je u tome da imamo dovoljno vremena adekvatno, studiozno i temeljito prirediti Hrvatsku i za eventualne druge energente, za eventualno istraživanje Jadrana ako nam je to jedina opcija. Ali ugroziti najbolju granu turizam koji nosi prema nekim podacima oko 15% našeg ukupnog prihoda činjenicom da ne znamo što nas u podmorju čeka i kakve sve opasnosti krije, ali svjesni rizika kojima ćemo se izložiti mislim da vam je vrijeme još jednom razmisliti prihvatiti interpelaciju, odustati od ovakvih prijedloga za sklapanje ugovora i pružiti šansu da živimo u ekološki čistoj zemlji jer nam je to ostala jedna od rijetkih komparativnih prednosti pred svim ostalim europskim zemljama. Hvala vam lijepa.
Hvala. Prelazimo na replike. Potpredsjednik Nenad Stazić, izvolite.
Poštovani kolega, s početka vaše rasprave. Kažete bitna je tema, a zastupnika nema. Imate pravo, evo gledam klub HDZ-a. Kažete rasprava se odvija popodne, pa rasprava je započela jutros, mogla je već do sada i završiti da cijeli vaš klub nije replicirao vama odnosno HDZ-u kao predlagatelju. Kažete premijer nas je počastio sat vremena svojim prisustvom, a onda utekao. Predsjednik vaše stranke nije ni dotekao, toliko je važna ova tema za njega, za cijeli HDZ da mu nije palo na pamet uopće da se ovdje pojavi. Toliko cijeni inače i vas i vaš klub i sve vas kao zastupnike kad vam nije palo napamet uopće da dođe, da čuje što vi to u interpelaciji imate reći. Ugrožavanje Jadrana. Znate, ja ne mislim, Jadran se istraživao i eksploatirao u vrijeme svih vlada, istraživao se i eksploatirao i prije nastanka Hrvatske države i ja mislim da je ne samo bezobrazno i neinteligentno tvrditi da jedna Vlada više voli Jadran od druge Vlade. Ja mislim da sve Vlade vole jednako, sve su … na najbolji mogući način i Matešina Vlada i kasnije Račanova i Sanaderova. Jedino po čemu se vaša Vlada razlikovala bitno od svih drugih Vlada, da je njezin premijer i predsjednik vaše stranke s … kad je izvadio bateriju iz mobitela dogovarao mito od 10 milijuna eura za naftu u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovor, kolega Mlakar izvolite.
Kolega Stazić, prvo teško mi se snać' u ovoj vašoj replici, ali posebno sam zapamtio da nešto nije inteligentno tvrditi. Ja nisam uopće tvrdio koliko koja Vlada voli Jadransko more niti ovu državu, niti jednom rječju čak ni uz sve vaše sugestije to iz mojeg izlaganja ne možete izvući. Sve ostalo što ste rekli je ono što sam od vas navikao slušat u Saboru, a to je da se ustajete ovdje kako bi izvrijeđali sve o kojima govorite, a koji nisu vaši istomišljenici, a da niti jednog argumenta u prilog onoga za što ćete sutra glasovati niste dali. To što ste vi pričali ja nisam uzeo za karikaturu da vam kažem da su vaši kolege danas tvrdili da naftne platforme pomažu razvoju turizma i što je više platformi na nekim dokovima u rekonstrukciji veći broj je turista itd., itd. Ja nisam govorio ni o vašim stranačkim čelnicima, ali ako želite recite otkud ćemo počet, od vašeg čelnika koji je otišao iz Sabora kad se glasovalo o samostalnosti ove države za koju se vi danas zalažete? To vam je predaleko u prošlost? Hoćete o vašem predsjedniku Vlade koji jedino zna izvrijeđati ljude, tražiti posebnu zahvalnost što se pojavio u Saboru kojem je odgovoran, a onda zbriše iz Sabora da ne bi čuo kritike na svoj račun ili na račun rada svoje Vlade? Gospodine Staziću, dajte probajte s nečim novim. Na vaš otrov sam već odavno navikao, ali vam ne pomaže. Često puta kada pljujete po drugima morate pogledati svoju vlastitu sliku.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mlakar, od bezobrazne pristojnosti kako je svoj dolazak i dolazak ministra gospodarstva nazvao i ocijenio predsjednik Hrvatske Vlade došli smo do bezobrazluka kojega je iskazala Hrvatska Vlada time da niti jedan predstavnik Hrvatske Vlade nije nazočan raspravi o interpelaciji. Naime, ako je interpelacija gospođe Holy 18 saborskih zastupnika prvenstveno usmjerena ka ostavci ministra gospodarstva pa što njega nema tu to posebno ukazuje na to koliko cijeni gospodin Vrdoljak ovaj Sabor, ali činjenica je da je HDZ išao sa interpelacijom prema radu Vlade pa je bar jedan ministar, bar jedan zamjenik ili potpredsjednik Vlade ili predsjednik Vlade trebao biti za vrijeme trajanja ove rasprave jer nije točno da se predstavnik Vlade kada je interpelacija u pitanju ne može uključiti u raspravu uvijek kad to zaželi kao što možemo i mi koji smo predlagatelji. Prema tome, bilo bi dobro da je gospodin Vrdoljak odgovorio na sve ove primjedbe, nezakonitosti koje smo tijekom jutrošnje rasprave naveli. A što se tiče kvalifikacija i referenci tvrtke Ires ekologija, vi ste to s pravom rekli, pored instituta u Republici Hrvatskoj koji su i osnovani ka zaštiti Jadranskog mora da se nađe putem bagatelne naknade od 200 000 kuna tvrtka koja će raditi studiju utjecaja na okoliš odnosno stratešku procjenu utjecaja na okoliš govori u prilog onome što ste rekli, a to je koliko je kome stalo do zaštite Hrvatskog Jadrana.
Hvala. Kolega Mlakar odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bačić, dali ste mi priliku da još nešto kažem, mada o pristojnosti predsjednika Vlade jednostavno više ne treba trošiti riječi, on je svoj stil izgradio u ove 3 godine. Ono što je loše, da su kolege iz njegove stranke koji danas sjede u Parlamentu dozvolili ovo maltretiranje Parlamenta od strane Vlade. Sutra će im se to obit o glavu, bit će neka druga Vlada pa će se na isti način odnositi prema Parlamentu. Ali ja na neki način susprežem te sve taštine jer mislim da je stvar previše važna da bi se mi iscrpljivali u ovim prepucavanjima s gospodinom potpredsjednikom Stazićem koji je vodio istražna povjerenstva koja nisu dala rezultata, a grmio je iz svoje klupe svojedobno. Ono što sam želio reći sigurnost zemlje, a osobito sigurnost Jadrana je toliko važna tema da mi je iskreno govoreći potpuno svejedno kako se ponaša predsjednik Vlade, jer to najviše govori o njemu samome. Ali da pritom zaboravlja svoju odgovornost prema Parlamentu i da nije u stanju odrediti niti jednog člana Vlade bilo bi logično da poznaje resor, mada ni to baš nije uvijek sigurno, da ni jednog člana Vlade nije odredio da ovdje sudjeluje u raspravi, pa da nas pobije kontra argumentima ako postoje. E to je taj odnos prema Parlamentu koji mu je dozvolila današnja većina. I tako Parlament funkcionira kao nekakva usputna stanica Vlade RH. Duboko sam uvjeren da ćemo imati snage i te odnose u politici promijeniti.
Hvala. Srđan Gjurković, replika. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, sigurnost i zaštita okoliša je od primarnog interesa i nama, nije samo vama u opoziciji. Procedure koje su poštovane transparentnost i zakonitost koja je u odgovoru Vlade RH vrlo opširno i detaljno odgovoreno na vašu interpelaciju ukazuju da standard koji smo zatekli ne samo u istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, nego standard koji smo zatekli unutar Republike Hrvatske za sve djelatnosti smo podigli i radi sebe, pa usklađujući sa direktivama EU. I sama činjenica da istraživanje, eksploatacija sutra će biti na jednom najvišem, ne samo europskom nego svjetskom nivou sigurnosti ukazuje da vaša interpelacija nije ispravna.
Odgovor kolega Mlakar. Izvolite.
Uvaženi kolega Gjurković, vi ste na vi i mi, ja ću govoriti u interesu nadam se svih. Koje ste vi to standarde oprostite uveli nećete mi moći odgovoriti na ovaj odgovor, ali možete mi i poslije pojasniti. Činjenicu da ste za bagatelnu nabavu ispod 200 tisuća kuna angažirali tvrtku koja je napravila studiju mogućeg utjecaja na okoliš zbog istraživanja u Jadranu. Jel' to taj standard? Ili je po vama standard ono prethodno kad izaberete tvrtku Spectrum bez natječaja koja će za nula kuna kako su se vaši reklamirali obaviti posao, a onda prodavati sve one podatke koje je prikupila u svojim istraživanjima i koja je dobila od hrvatske strane bez ikakve kontrole. Ako je to standard, ja vas molim da taj red prestanete uvoditi danas. Za takav standard se nitko normalan u državi ne može zalagati. A što se tiče zaštite okoliša, prava zaštita okoliša bi bila da u ovakve poduhvate uopće ne idemo, da bi jedina jamčila Jadranu barem što se intervencija s hrvatske strane tiče da se neće ništa dogoditi. Vi ste donijeli i zakon koji govori o štetama, mogućim štetama koje će se dogoditi u slučaju ovih istraživanja ili iskorištavanja. Upozoravam vas dovoljan je samo jedan nesretni slučaj da sve ovo o čemu pričamo dobije sasvim novu dimenziju, a o nesrećama koje su pojedine obalne države do sada proživjele su mnogi govorili, neću ni spominjati tankere. Mislim da je jedino pametno shvatiti da mi nemamo ni mogućnosti kontrolirati istraživanja i iskorištavanja na adekvatan način da bismo spriječili moguće štete.
Hvala. Ivan Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Mlakar, po koji put treba ponoviti da ove dvije interpelacije nisu oko toga da li je netko za ili protiv iskorištavanja. Da su ove dvije interpelacije zbog proceduralnih pogrešaka, zbog toga što Hrvatska nije donijela niz zakona da se ovaj cijeli posao može završiti što bi da bi se u zeit notu pokrile neke stvari angažirale se vrlo sumnjive firme. Ali vrlo interesantno da su one itekako povezane sa pojedinim dužnosnicima SDP-a. I također jučer smo imali priliku raspravljati o zakonu koji bi naknadno trebao potvrditi nešto što se već provelo. A kako ova vladajuća većina radi to je najbolje recimo dio deset našeg Poslovnika kaže samo sjednica Sabora i regulira kako se na sjednici Sabora treba ponašati. Između ostalog i člankom 233 kad i koliko tko može govoriti. Ja sam bio sudionik kao ministar jedne interpelacije i u tom dijelu se Poslovnik nije promijenio. Uredno sam poslije svake rasprave kao predstavnik Vlade mogao se javiti, govoriti koliko je već bilo tada 3 ili 5 minuta. Međutim, dobro je da se ovo danas ujutro odvilo ovako. Dakle, oni koji cijelo vrijeme tvrde da netko nema argumenata, da netko radi nepošteno, da je netko uveo reda nije imao jutros hrabrosti i snage pred hrvatskom javnošću i pred Hrvatskim saborom braniti ono što su napravili jer za to naprosto ne postoje činjenice. Bilo je najbolje napraviti ono što su napravili, ali mislim da su s tim jasno dali odgovor i na jednu i na drugu interpelaciju. A svima koji vode ovu sjednicu Sabora članak 233. definira koliko i kad tko u Hrvatskom saboru može govoriti.
Hvala lijepo. Jasen Mesić, pardon odgovor kolega Mlakar. Izvolite.
Nije Jasen Mesić. Uvaženi kolega Šuker, toliko puta sam govorio o Poslovniku Hrvatskoga sabora da ću danas tu temu preskočiti. Svoje mišljenje smo iznijeli i što je vladajuća većina tim Poslovnikom napravila. Ali potaknulo me je na repliku nešto drugo govoreći o ovoj današnjoj temi. Projekt koji je u pozadini ove teme o kojoj danas razgovaramo podijelio je dobrim dijelom teritorij RH u nekakve kvadrate na kojima je moguće dobiti koncesiju. Dobiti koncesiju za istraživanje i iskorištavanje upitnih, za nas upitnih, količina ugljikovodika, za kolegu Jelušića to je već poznata stvar on zna da ćemo zarađivati 8 milijardi kuna godišnje od iskorištavanja plina. I rekao sam mu zbog toga da možda ne trebamo ići više u istraživanja nego da odmah krenemo sa iskorištavanjem. Tvrdim da sve ono što Hrvatska ima najbolje, na čemu može graditi i dodatne prihode i dodatnu kvalitetu života pa ako hoćete i standarda građana dovodimo u pitanje ishitrenim poslom koji da tako kažem gura Hrvatska vlada. Nitko nije govorio o tome da je potpuno protiv svakog istraživanja i iskorištavanja ali na adekvatan i primjeren način kada kao država budemo spremni i bit ćemo u mogućnosti kontrolirati eventualne štete koje iz tog mogu proizaći.
Hvala. Jasen Mesić, replika.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo točno ste sad rekli. Uvaženi kolega Mlakar bilo je tih nekoliko stvari koje sam vam htio replicirati. Možda je ponajviše bilo interesantno vezano za ono što je kolega Srđan Gjurković rekao da su uspostavljeni fenomenalni standardi u RH kojih nismo ni bili svjesni da se mogu uspostaviti. Spomenut ću samo recimo standard u korištenju kreditnih kartica u pojedinim resorima. Posebno su se tu istakli recimo ministar Vrdoljak koji ima sedam ili osam službenih kartica u svom resoru, da nikad nismo dobili obrazloženje zašto je toliko toga potrebno, ali možda kao što vi kažete možda se stvarno negdje dogovaraju mjesta za bušenja, koliko će šta se gdje napraviti i na koji način će se nešto provesti itd. Međutim, ono što je zanimljivo, zanimljiva je ta dozvola Ministarstva znanosti za znanstveno istraživanje tvrtke "Spectrum" pa mi je žao uvaženi kolega Mlakar da niste spomenuli u kojem će se to stručnom i znanstvenom časopisu moći pročitati i rezultati znanstvenog istraživanja tvrtke "Spectrum", koji je to znanstveni institut u RH još s njima surađivao na tom važnom znanstvenom projektu, kakve će on znanstvene zaključke dati, kojom su se metodologijom služili i vrlo zanimljivo da li se možda tu u tom sporazumu vezano za to znanstveno istraživanje, naglašavam znanstveno, odredilo tko će imati pravo raspolaganja podacima i pravo tzv. prve objave što je tipično kad se sklapaju upravo takvi sporazumi i kad se daju takve dozvole. Nismo imali prilike o tome ništa čuti pa me zanima kako to možete objasniti.
Odgovor, kolega Mlakar. Izvolite.
Kolega Mesić mogu objasniti nadam se vrlo jednostavno. Znanstveni pristup tvrtke "Spectrum" je sljedeći, rekao je netko već danas 500 dolara po km kvadratnom. Drugo, ugledne institucije koje su surađivale s tvrtkom "Spectrum". Pa vi ste zaboravili ovaj dio rasprave. "IRES ekologija", 5 stalno zaposlenih, jedan od jačih projekata vađenje šljunka u Savi za saniranje lijeve obale uz naselje Mlaka. Za 2013. sam pokušao doći do podataka ali osim načelnih naziva nema točnih naziva projekata. I zanimljivo taj isti Institut iz Velike Gorice nije smatrao da je referentna karakteristika ova studija koju je izradio za Vladu RH. O toj studiji na njihovom stranicama nema podataka. Čemu se čudite? Za pristup znanosti, a i pristup logici i zdravom razumu našeg društva sasvim dovoljno. Pa nas ova Vlada i njihova većina uvjerava često puta u logiku donošenja zakona. Da je logično da razrezujete porez prema broju riječi u novinskim člancima. Pa to smo već imali prilike čuti. Ne pada mi na pamet sad sve, recimo neprimjena osnovnih načela prava u slučaju zemljišnih knjiga. Postoji čitav niz ideja i znanstvenih pristupa kako ova Vlada funkcionira jer misli da građani RH to sve gutaju bez da razmišljaju o tome što su čuli. Griješe!
Hvala. Mladen Novak, replika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Mlakar na početku ću se složiti s onim vašom kritikom ponašanja premijera i slažem se da nije bio bezobrazno pristojan nego samo bezobrazan prema prvenstveno ovom Saboru, tu treba dodati i ponašanje ministra koji se cerekao za vrijeme izlaganja kolegice Holy kao da je nešto super smiješno. No međutim, vi ste u nastavku, da li slučajno, da li je rekli ali sutra će biti neka druga Vlada i ona će se ponašati isto tako. Da li je to upozorenje što možemo očekivati ukoliko dođe do promjene vlasti? Ali dobro, vjerojatno vam je pobjeglo. Čudite se ponašanju ministra Vrdoljaka. Pa čemu? Zašto se čudite? Čovjek prije nego što je došao na tu poziciju u vrijeme dok se iščekivala ona presuda iz Mađarske je izjavio ne razumije se u ekonomiju ali je spreman preuzeti ovaj resor. To je njegova izjava. I niste vi od jučer u politici, prilično ste dugo pa prema tome nesumnjam, nemam nikakvih iluzija da ste naivni i da vjerujete da će zastupnici s ove strane u petak glasovati po vlastitoj savjesti. Hoće glasovat će po vlastitoj koristi, ali ne pri tome štiteći interese ministra ili premijera uvažavajući ove detalje koje ste vi govorili gdje je sumnja o koruptivnim ili kriminalnim radnjama nego isključivo vodeći se s time da sutra, odnosno u vrijeme novih izbora oni trebaju biti na listi. Ako žele biti na listi onda u petak ima da dignu ruku za ono što im se kaže, tu nema nikakvih iluzija.
Odgovor kolega Mlakar. Izvolite.
Kako bih počeo? Da vam prvo objasnim što sam rekao, kada priredite ovakva pravila ponašanja i nomotehnički ih uredite kao što je to napravila Kukuriku koalicija sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora, onda i oni idući koji dolaze će raditi prema tim pravilima. A kada su donošena rekli smo da su loša, rekli smo da dovode u neravnopravnu i neustavnu poziciju Parlament jer umjesto da je Parlament nadređen Vladi došli smo u obrnutu situaciju. Da je tome tako i da je to kreirano prema volji vjerojatno njih nekolicine ili jednog čovjeka to je danas jasno. Dolazi u goste predsjednik Vlade pa onda kaže budite sretni da sam se ovdje pojavio jer to nitko drugi osim mene nije radio i onda zbriše nakon toga. Šta više o tome reći? Ono što je bitno i vratit ću se na to, ovo rasprava je podloga za Državno odvjetništvo RH da utvrdi o čemu smo mi to govorili i kojim argumentima i da svi ovi s one strane koji tvrde da mi lupamo gluposti i mi dođemo pred nadležna tijela i da probamo argumentirati svoje stavove pa da vidimo kada se provjere navodi koje smo mi danas imali prilike čuti tko je bio u pravu i što se to iza brda valja. Bojim se da nam ne trebaju istražna povjerenstva za takve stvari, postoje legalne institucije koje bi trebale po službenoj dužnosti odraditi svoj posao na bazi i ovoga što je danas izrečeno mada vjerujem da su mogli djelovati i ranije.
Ante Babić replika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Novak se zapravo nadovezao na ono što sam ja u uvodu htio reći gospodinu Mlakaru a to je da zapravo ne vjerujem s obzirom na vaše iskustvo da ćete povjerovati da će u petak većina, saborska većina glasovati za interpelaciju. Naravno da u ove 3,5 godine ukoliko ste pratili rad Vlada Republike Hrvatske mogli ste se uvjeriti u puno, puno stvari u kojima je ova Vlada zapravo govorila neistine, manipulirala hrvatskim građanima. Sjetite se započetih projekata od kojih sami odustajali, sjetite se poreza koje su uvodili pa su naglo od njih odustajali, retroaktivnih poreza, sjetite se što su rekli da nisu napravili pa su pod pritiskom javnosti priznavali da jesu i jučer smo isto imali prilike čuti kad je bilo riječ o zračnim lukama, zapravo o naknadama koje oni isplaćuju koncesionaru, govorili su da to nisu radili i mnogih drugih stvari. A isto tako se možete sjetiti i naših upozorenja samom predsjedniku Vlade kada smo mu govorili da je zapravo zaratio sa svim društvenim skupinama u RH od radnika, od poljoprivrednika, od liječnika, učitelja, akademske zajednice i na kraju smo mu rekli da će on zapravo zaratiti sam sa samim sobom što mu se i sada događa. Zato kolega ne pomišljajte uopće da su zaštita nacionalnih interesa RH i u ovom slučaju bitni za predsjednika Vlade i Vladu Hvala.
Odgovor kolega Mlakar. Izvolite.
Kolega Babić sad je to već drugi put rečeno, ali objasnit ću zašto nisam reagirao na ono što je kolega Novak govorio. Ja vjerujem u zdrav razum naših kolega bez obzira što vi mislili, ja se nadam da i kod njih postoji donja granica do koje mogu biti i u prilog politike svoje Vlade. I vjerujem da je ovo primjer gdje je ta donja granica već pređena. Jer danas Milanović, sutra neko drugi nepovratno može uništiti Jadran bez obzira o kome se radilo, a Jadran će nastojati se sam čistiti koliko bude mogao. Mi mu trebamo pomoći da ostane čist a ne da ga dodatno opteretimo i uništimo. I zbog toga sam na početku rekao da smo posudili od svoje djece svoju zemlju i da se na taj način trebamo ponašati. Ova Vlada je još 4, 5 mjeseci prema tome bez obzira i na liste postoji stanovit broj kolega a osobito oni koji dolaze s Jadrana koji će dobro promisliti o ovome što je danas pred nama i vjerujem da bez obzira na stranačku stegu, na nekakvo uvjetovanje za daljnji razvoj njihove političke karijere mogu pokazati zube polici Vlade koja je nesuvisla ili koja vodi zemlju u propast.
Hvala. Ingrid Antičević-Marinović replika. Izvolite.
Poštovani kolega Mlakar, vi se u ocjeni, političkoj ocjeni naše strane i naše koalicije i uopće rada ove Vlade mjerite vlastitim laktom i u tome je već najveći problem. Vi ne možete shvatiti da mogu postojati i poštene Vlade. Ali jednostavno izvolite otići i uvjerite se. Vi ste pravnik, vi možete, vidite koliko je poštenje nešto čemu se treba izrugivati u ovom vašem klubu. Vi ostavljate u čitav, vaša rasprava postavlja dilemu, a to je lažna dilema ili ekologija, čisti, samo turizam, ekologija ili eksploatacija nafte. To je lažna dilema. Kasnije nešto malo i to na neki način malo ublažavate. Ali doslovno ste rekli iskoristimo svoju ekološku prednost koju imamo kao Hrvatska i recimo ne daljnjoj eksploataciji, uopće istraživanju. To je lažna dilema. Na kraju krajeve nijedna zemlja ne može živjeti samo od turizma. Moderne zemlje koje prosperitet i bogatstvo vlastitog naroda duguju upravo eksploataciji nafte, upravo tome. a mogućnosti s obzirom da se Jadran eksploatira odnosno istražuje već 40-ak godina upravo suvremene tehnologiju ono puste bojazni o čemu vi govorite. Na kraju krajeva kada govorite toliko o ekologiji o čišćenju pa vi ste za vrijeme vaše vlasti ukinuto je kazneno djelo protupravne eksploatacije rudnog blaga i svakog drugog,kralo se. Dozvoljeno je to bilo. Ozakonilo se samo stanje koje ste bili uveli. Talijanima ste omogućili da očiste Jadran od ribe, barem one oborite ribe. Očistili ste Hrvatsku ekološku potpuno čisto zatvorivši kompletnu industriju i sačuvaj me Bože vašeg čišćenja.
Hvala. Odgovor kolega Mlakar. Izvolite.
Kolegice Antičević-Marinović u kojem dijelu mog izlaganja ste se vi pogubili, ne znam, ali mene ste shrvali s ovim temama koje ste uspjeli iznijeti u dvije minute. Neću moći na sve odgovoriti ali probat ću barem telegrafski. O poštenju vlade ja uopće nisam govorio, ja sam govorio o pravdanoj sumnji zbog poslova koje ova Vlada poduzima i načina na koji to radi. Ne želim im ja suditi ni istraživati, ali sam pozvao Državno odvjetništvo za razliku od vaših kolega koji sude ovdje sami da utvrde što je istina u ovom konkretnom slučaju. Zalažem se da sačuvamo Jadran od zagađenja da bi i iduće godine potpredsjednik Stazić mogao na Brijunima ljetovati za 7 kuna jer on inače u naftom zagađenom moru neće imati interesa kupati se. A mislim da je turizam odnosno čistoća mora, nezagađen okoliš, a osobito naša prirodna i kulturna baština, naša komparativna prednost pred europskim zemljama i sumnjam da ćemo u istraživanju i iskorištavanju nafte ikada dostići primjere o kojima ste govorili, Ujedinjene Arapske Emirate ovdje se govori o Norveškoj kao zemlji koja zarađuje od nafte. Na Sjevernom ledenom moru se gotovo nitko ne kupa. Oni ne pozivaju turiste na svoje plaže pa onda iskorištavaju naftu. Mi ne moramo to raditi, to je moja teza. Mi to ne moramo raditi kolegice Marinović i bolje da ne radimo. A za ovakve reakcije koje imate volio bih da ih čujem kada recimo sudjelujete na onim događajima gdje vam govori srpski ministar Vulin, tamo vas nisam čuo, tamo ste uglavnom šutjeli.
Hvala. Molim vas kolegice i kolege, možemo nastaviti sa raspravom. Prije nego nastavimo dalje predložit ću Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da nam rastumači poglavlje interpelacije članak 149.jer se čitavo vrijeme provlači jedna dvojba. Prema tumačenju članka 149.predstavnik Vlade ima pravo mogućnost dati usmeno obrazloženje na pisano izvješće, nakon toga Sabor provodi raspravu prema tumačenju. Predstavnik Vlade ili predsjednik Vlade ovisno da li je ministar ili je predsjednik Vlade nema pravo se uključivati nakon toga u raspravu. Članak 233.koji ste spomenuli kolega Šuker upravo da se razjasni ta dilema, on govori o davanju riječi. Vrijeme je određeno za govor. O aktima. Kolega Šuker to nema veze sa interpelacijom je posebno poglavlje o tome govorim. Da ne bi sada raspravljali o tome ja ću zatražiti od Odbora da da vjerodostojno tumačenje toga članka. Niste dobili riječ kolega Mlakar. Prema tome nadam se da ćemo nakon toga razriješiti dilemu. Kolega Šuker vi ste nešto htjeli? Izvolite.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Iz razloga što nevjerojatno kako vi tumačite ovaj naš Poslovnik.
Konkretno što? 238?
Dakle govorite o temi koja nije predmet rasprave. dakle vi ste se.
Kolega Šuker ja ću vas morati prekupiti, nema povrede Poslovnika naprosto vi zlorabite Poslovnik. A kao predsjedatelj imam potrebu i dužnost obrazložiti neke stavove. Znači nema povrede članka Poslovnika. Ne kolega Šuker. Nemojmo više raspravljati i sami znate da niste u pravu ovo što tvrdite. Ja ću zatražiti mišljenje kao što sam rekao. Nastavljamo sa raspravom. U ime kluba Novog vala i Narodne stranke reformista, Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ovdje se nažalost nemam kome obratiti i tu se moram priključiti kritikama, doduše na jedan način koji će bitno odskakati i intonacija će bitno odskakati, mislim da je ozbiljnost teme tražila da budu predstavnici Vlade ovdje čitav dan. U ime kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista, imamo malo duže ime, nekoliko komentara na današnje teme, nekoliko komentara na ove interpelacije. Jako često u svojim raspravama se dotaknem povijesti ili one daljnje ili one bližnje, danas ću početi sa sjećanjem na jedan dan 2003. godine a to je bio zadnji dan tadašnjeg saziva Sabora, zadnja točka dnevnog reda Zakon o proglašenju gospodarskog pojasa, prijedlog Hrvatske stranke prava i Zakon o ekološko ribolovnom pojasu tadašnje vladajuće opcije. S ove govornice se negdje nakon okončanja pauze za ručak pročitalo pismo Strukovnog sindikata ribara Hrvatske, čitao ga je, gle čuda zastupnik Pašalić, a u potpisu je stajao predsjednik Strukovnog sindikata ribara Hrvatske Petar Baranović koji je to pismo izdiktirao telefonom iz komadnog mosta ribarskog broda imajući iluzija da se apelom i zdravim razumom može utjecati na hrvatsku politiku da bude odgovorna prema Jadranu. Donesen je kompromisni Zakon o ekološko ribolovnom pojasu kao pravni derivat gospodarskog pojasa instituta utemeljenog u Međunarodnoj konvenciji o pravu mora iz '82. koji je dokument višeg reda potvrđeno sa predstavnicima Europske komisije 2005. u odnosu na sve europske direktive o zaštiti morskog prostora. Odonda sljedeće što se desilo je opcija sljedeća koja je došla, premijer koji je neslavno završio svoju političku karijeru 2004. godine derogira taj isti zakon, stavlja ga van snage, stavlja ga van snage za ribare Europske unije. Valjda se očekivalo da Kinezi izlovljavaju Jadran. I time je kao i niz drugih Vlada prije i kasnije pokazao koliko zapravo hrvatska politika ima karaktera, volje i istinske želje da odgovorno gospodari eko sustavom Jadrana o obnovljivim, živim i neobnovljivim bogatstvima koje Jadran daje na dispoziciju građanima ove zemlje. Nikada prava istina, dame i gospodo se nije seriozno pristupalo zaštiti Jadrana. I ne radi se to ni danas i izvan konteksta ove prilično traljavo odrađene što bi se dalo zaključiti iz sadržaja ovih interpelacija inicijative koju je Ministarstvo gospodarstva pokrenulo da bi intenziviralo vađenje eventualno ugljikovodika iz Jadrana. Ono o čemu smo mi danas trebali razgovarati to je kako smo se našli 1. 7. 2015. godine bez Strategije gospodarenja mineralnim sirovinama u Republici Hrvatskoj, kako smo se našli bez Strategije održivog razvitka Republike Hrvatske, kako smo se našli bez Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem u Republici Hrvatskoj a imamo državu već 20 i nešto godina a tu obalnu crtu valjda tko zna koliko stotina milijuna godina ovako formiranu. To je pitanje, šta je Hrvatska politika radila 20 i nešto godina kada je Jadran u pitanju. Pitanje vađenja nafte, jer koliko god neki deklarativno se odmicali od stava da su apriori protiv vađenja, sve njihove rasprave jasno ukazuju da su protiv naftnih platformi. Pa mi imamo platforme iza crte ekvidistance na talijanskoj strani već desecima godina. Na takvoj razini zaštite da nisu niti osvijetljene navigacijskim svjetlima sve. Pa sam imao priliku skoro jednu pogoditi dok sam vozio sa talijanske strane na ovamo. A kamoli da poštivaju protokole zaštite okoliša koji su potrebni u toj djelatnosti. '88. i '89. u bivšoj državi po naredbi komiteta valjda, ja pretpostavljam da je to tada tako funkcioniralo se bušio Jadran. U sjevernom Jadranu imamo ne istražne, nego eksploatacijske platforme za vađenje plina a kada su bile istražne vrlo vjerovatno nisu imale namjeru tražiti samo plin. Vrlo vjerojatno su i tada tražile naftu. I u zemlji koja je u situaciji da joj fali 18 milijardi kuna za podijeliti mirovinu u gospodarskim inicijativama bi trebalo vrlo trezveno razgovarati. Ono što je po nama u klubu nužno potrebno to je da se raspravi o propustima koji su napravljeni. Ako je točno o vrlo čudnim postupcima javne nabave, ako je točno ono što se reklo a tu bi onda institucije pravne države trebale odraditi svoj posao da razjasne o čemu se radi pa ili da nam kažu da apsolutno nema nikakvih elemenata ili da se ti elementi utvrde. Ovako stvari ostaju lebdjeti u zraku a tog zagađenja u zraku koje lebdi već decenijama u ovom društvu je previše. Pa i u funkcioniranju politike. Ono što bi trebao biti cilj ove današnje rasprave to je da hrvatsku Vladu ovu, a i buduću bez obzira na rezultate izbora koja god bila obavežemo da se u određenom roku izrade navedene strategije jer nevjerojatno je da 20 i nešto godina Hrvatske državne nemamo strategije niti gospodarenja mineralnim sirovinama a radi se o resursima koji su ograničeni na dispoziciji građanima ove zemlje, da nemamo ni strategije gospodarenja obalnim prostorom, da nemamo strategije održivog razvitka. Ovaj slučaj u kojem smo dovedeni pred gotov čin, jer je natječaj već raspisan, nemojmo se zavaravati i financijske konsekvence poništenja ovog natječaja mogu biti jako, jako burne. Ne samo izražene u brojkama nego i u poslovnom ugledu koji je i onako narušen, ove nesretne zemlje vođene nesretnom politikom zadnjih 20 i nešto godina, to su teme o kojima mi moramo otvoriti raspravu. Mi imamo vrlo jasan stav, ugljikovodici se istražuju i vade u Jadranu već nekoliko decenija. Ono na čemu inzistiramo to je da se moraju primjenjivati pravno utemeljene procedure, da stvari moraju biti transparentne, da se kod donošenja ovih strategija studija opravdanosti mora poštivat načelo transparentnosti, da građani ove zemlje imaju pravo znati svaki detalj ugovora o istraživanju, a posebno ugovora o eksploataciji u budućnosti da se ne desi da čak i saborski zastupnici kad budu pitali za detalje tih ugovora koji zapravo definiraju na koji način će se ova djelatnost obavljati, koliko kvalitetno, koliko odgovorno, ne dobiju odgovor da se poslovni partner suprotstavlja davanju ugovora na uvid. Transparentnost, obvezivanje Republike Hrvatske da se propišu i ugovorno odrede najviši standardi zaštite, stavljanje Sabora u pravu funkciju kad je u pitanju ne samo ovo nego svaki ugovor koji Vlada Republike Hrvatske sklapa a ima određenu vrijednost, bilo bi dobro da dođe pred ovaj Sabor. Bilo bi dobro da ovaj Sabor kao krovna kuća hrvatske politike ili bi bar to tako trebalo biti, raspravlja o svim bitnim ugovorima koje Vlada Republike Hrvatske sklapa sa poslovnim partnerima, da se znaju okolnosti pod kojima se nešto radi jer da se znaju okolnosti onda možda danas ni ovih rasprava, barem ne ovako intoniranih ne bi bilo. Ponašanje odgovornih ću prokomentirat samo na jedan način današnje, da sam resorni ministar ili da sam premijer ove zemlje na ovu temu danas odsjedio bih čitavu raspravu ili barem odredio onoga tko će me predstavljat jer kad je tema takve naravi da se tiče Vlade onda je stvar pristojnosti te Vlade prema Hrvatskom saboru da pošalje nekog u ovaj prostor, da pošalje nekog tko može odgovorit na pitanja i generalno očekujem od Hrvatske Vlade nakon ove rasprave danas da na ozbiljna pitanja da ozbiljne odgovore, a na ova prepucavanja tko je sa koliko kuna ljetovao ili koja je riba očišćena i takve stvari, na tu razinu nek se kolegice i kolege ne uvrijede, rasprava o ovako ozbiljnoj temi mislim da nema uopće potrebe davat komentare. Zaključno stav, smatramo da su interpelacije bile potrebne, smatramo da su teme ovih interpelacija opravdane, da one otvaraju dileme i potrebu da Hrvatska Vlada jasno Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti odgovori na neka pitanja. Protivnici smo stvaranja histerije o pojedinim gospodarskim djelatnostima na Jadranu jer prava istina je da je recentna razina nautičkog turizma puno gori zagađivač danas na Jadranu i ima puno štetnije efekte za jadranski ekosustav nego što to ima ovih pet ili šest platformi s naše strane. To je istina koju mogu apsolutno sa svakim raspraviti izvan okvira ove rasprave od 15 minuta. O tome naravno ne razgovaramo. Protivnici smo histerije, ali se zalažemo da sve buduće procedure moraju bit usklađene sa zakonom, da institucije pravne države na niz otvorenih dilema danas u ovoj raspravi moraju dat odgovor, da Vlada mora dat odgovor i da se za sklapanje budućih svih ugovora moraju u ugovore obavezno ugraditi sve najpozitivnije norme i standardi provođenja ovakvih gospodarskih aktivnosti koje se koriste u svijetu i koji su poznati. Toliko u ime kluba Narodne stranke, DC-a i Novog vala. Hvala lijepo.
Hvala. Branko Bačić replika, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Baranoviću, nas dvojica već godinama raspravljamo i u Saboru i izvan Sabora o temama zaštite Jadrana i slažem se s vama da niti jedna Hrvatska Vlada nije se proslavila u dijelu koji se odnosi na proglašenje punog gospodarskog pojasa. Vi ste maloprije rekli da je Sabor u mandatu 2000.-2003. godina na svojoj zadnjoj sjednici donio odluku o proglašenju zaštićenog ekološko-ribolovnog područja, ali treba dodati sa pomakom od godine dana. Kada je nakon godinu dana trebao stupiti na snagu zaštićeni ekološko-ribolovni pojas to je tada predsjednik SDP-a Račan napravio iz razloga što je znao da idu izbori, pod pritiskom Europe je razmišljao nek druga Vlada ako izgubi izbore se sa Europom dogovara, a kad dobije onda ću ja za godinu dana o tome valjda lakše raspravljati. Ni kasnije HDZ-ove Vlade isto tako nisu uspostavile puni gospodarski pojas. Bilo je govora o tome kako bi nas Republika Italija blokirala na putu ulaska u Europsku uniju pa možda i Slovenija što se kasnije dogodilo kad je u pitanju granica u Saudijskoj vali. Ali danas kada jesmo članica Europske unije i kada Europska komisija potiče zemlje članice da se proglasi puni gospodarski pojas, držim da doista nema razloga da Republika Hrvatska danas u punoj zaštiti Jadrana ne proglasi puni isključivi gospodarski pojas. Tim više što je Republika Hrvatska svoj ZERP, odnosno zaštićeni ekološko-ribolovni pojas prijavila, notificirala u Tajništvu UN-a i ta mala promjena, doista mala promjena koja govori o iskorištavanju mora, iskorištavanju vjetra i izgradnji umjetnih otoka koja dijeli i čini razliku između punog gospodarskog pojasa i ZERP-a doista nije takova da bi bilo koga danas kad smo punopravna članica iritirala da ne proglasimo gospodarski pojas. Proglašenjem gospodarskog pojasa držim da bismo u potpunosti napravili sve što jedna međunarodna konvencija o pravu mora govori da zaštitimo Jadransko more. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Baranović izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću istina je da smo vi i ja nekako već dugi niz godina u ovim ili onim formama stalno u ringu, doduše ne uvijek ko protivnici nego kao ljudi koji vole more i koji poštuju pomorsko gospodarstvo i svjesni su svega što se s njim događalo u povijesti ove zemlje a ne bih htio biti odvjetnik da nije slučaj o pokojnomu i da nije stvar istine pokojni premijer Ivica Račan nema tu neku posebnu odgovornost jer kad pročitate sadržaj pomno Međunarodne konvencije o pravu mora i akte koji ga prate onda znate da se kod proglašenja proširene jurisdikcije suverene države na moru odnosno gospodarskog pojasa ili pravnih derivata što mi napravili sa ZERP-om na neki način preporuča prijelazni period od godinu dana, dakle odgoda primjene da bi se susjedne zemlje mogle u funkcioniranju svog gospodarstva adaptirati na novonastalu pravnu situaciju. Prema tome, to odgađanje pri samom proglašenju, odnosno koje je uglavljeno u Zakon o ekološko-ribolovnom pojasu je u skladu sa međunarodnom pravnom praksom, a odluka o odgodi primjene je uslijedila u proljeće 2004. već a sastanak na kojem smo bili i vi i ja uz niz drugih ministara pa čak i sadašnja predsjednica Republike Kolinda Grabar Kitarović i premijer tadašnji Ivo Sanader je uslijedio 4.7. 2004. dobro ga pamtim kao i sadržaj tog sastanka i ono šta mi je tadašnji premijer priopčija o konsenzusu. I tu istinu treba reći zbog čega govorim da je ukupna hrvatska politika odgovorna, o konsenzusu tad i vladajućih i oporbe, tihom konsenzusu da se ta derogacija napravi tad i da se napravi još par puta do 2008. godine. Rezultat je danas vidljiv u biološkim statistikama Jadranskoga mora, devastirano more. Hvala lijepo.
Boro Grubišić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Baranović, rekli ste u vašem izlaganju da postoji zagađenje ne samo mora nego zraka, dakle zagađenje politikom. Postoji dakle i zagađenje političkom korupcijom pogodovanja koje je zapravo i glavni uzrok općeg zagađenja ovog društva i države politikom zbog kojega se politika već gadi narodu. Nadalje rekli ste da su teme interpelacija argumentirane i opravdane. Ali onda ponašanje ministra gospodarstva, a i premijera poglavito meni sliče na onu da ti vjeruješ tj. da li mi vjerujemo sebi ili njegovim očima. Dakle, potpuno odbijanje bilo kakvih opravdanih i kako ste vi rekli argumentiranih i opravdanih tvrdnji koje stoje u ovim interpelacijama. I ostaje ono pričajte vi ovdje što god hoćete, ja odoh i imam. Ali zašto imam tako tvrdoglav stav prema tome. To je upitno i tu postoje sumnje o kojima smo danas ovdje govorili. Zašto? Što stoji iza svega toga i imaju li posla kako netko kaže ovdje neke druge strukture države odnosno pravosuđa itd. A vidjet će se, pokazat će se i to, pa ćemo vidjeti tko je u pravu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Baranović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Grubišiću. Ja u svojoj raspravi kao i inače u životu nemam običaj iznositi optužbe bez činjenica i dokaza, stigmatizirati bilo koga jer me život naučija da je bolje je propustiti krivog nego na pravdu Boga optužiti onoga tko je ispravan. Prema tome, naglašavanje danas nekakvih koruptivnih sumnji i elemenata vrlo direktno pa ponekad po mom osobnom kriteriju čak i neprimjereno direktno bez argumenata nije nešto u što bi se uplitao u životu kao čovjek. Institucije pravne države imaju svoj zadatak, plaćene su od poreskih obveznika i neka rade svoj posao. One su te koje trebaju raditi. Naglašavam i pokazati da li je netko apsolutno čist, ispravan, pa je u najboljim namjerama ili put do pakla kažu da je popločen najboljim namjerama napravio određene greške ili je razlog eventualno nešto drugo. Šta se tiče činjenice da popodne nema predstavnika Vlade, da je to prvi put onda bi me to posebno čudilo i to bi možda u meni izazvalo određene dileme. Međutim, to je generalno praksa u hrvatskoj politici, da izvršna vlast baš u ovih zadnjih 20 godina ne zareziva previše Hrvatski sabor. Kad će se naći dovoljno politički hrabra i karakterna garnitura ljudi bez obzira na stranke i ideološke podjele u ovom Saboru, pa da gospodi ministrima bez obzira kojoj opciji pripadali ubuduće vrlo jasno kaže mi smo gazde političke u ovoj zemlji, a vi ste zaposlenici koje smo mi izglasali. Kad to postignemo onda ćemo puno brže, puno korektnije i puno transparentnije i uz više demokracije rješavati probleme u ovoj zemlji.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Baranović, vaša rasprava je bila u većem dijelu, a inače ste poznati po tome onako malo prozaično, poetično, pa dikte, pa sentencije unutra i tako. Ali ono, ja se nadam da ćete se složiti s menom a u jednom dijelu ste i vi o tome govorili da mi danas ne bismo bili tu na ovoj interpelaciji, ne bismo da je bilo sve transparentno, javno i po zakonu. Ne znam da li ste bili jučer kolega Baranović kad se je donosio ovaj prijedlog izmjena zakona koji je trebao dakle biti prva, prvo a sve ove radnje iza toga. Pa kad se nešto to tako radi izvan svega naravno da se pitamo da li je to ovoj Vladi javni interes ili neki tajni interes. A razvidno je da smo jučer imali raspravu o ovom zakonu koji je i ispred kluba HDZ-a i još zastupnice Mirela Holy o njemu raspravljala i drugi zastupnici koji su bili vrlo kritično, ništa u medijima oko toga niste ni pročitali ni vidjeli. Danas su predstavnik Vlade ministar Vrdoljak se jako smijao i njemu je bilo to sve skupa jako smiješno, gospodin premijer ga je povukao za ruku i izvukao iz sabornice. A znate što rade? Peglaju medije i izjave. Jer da je javni interes onda bi ova današnja rasprava bila vrlo i zanimljiva je svima i svi su zainteresirani u Hrvatskoj za nju pa bi o tome čitali u novinama, na portalima, gledali na televiziji međutim od ovih rasprava znate što ćete čuti? Ništa, samo izjavu premijera i ništa drugo. Jel' to vama ne miriši na ponižavanje ovog Sabora i svih saborskih zastupnika koji su danas raspravljali pa i vas koji ste ukazali na takve neke stvari? To je problem.
Odgovor, kolega Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Sumrak ja ću prvo skočiti pa ću onda reći hop, znači sačekat ću da vidim kako će mediji prenijeti ovu raspravu, koliko će biti široko i detaljno upoznata javnost s onim što se danas kazalo pa ću onda komentirati da li je to netko peglao ili to netko nije peglao. Naravno da pozicija pegla i naravno da opozicija nastoji razbarušiti. To je neko naravno pravilo funkcioniranja politike. Ono u čemu ću se složiti s vama da i u ovom slučaju ali i nizu mnogih proteklih godina sličnih slučajeva nema dovoljno transparentnosti, ono u čemu ću se složiti to je evo zaključak i ovaj povijesni moment da Petar Baranović apsolutno podržava jednu inicijativu HDZ-a, zaključak kojim se obvezuje Vlada RH da Hrvatskom saboru dostavi ugovor o provođenju seizmičkih istraživanja Jadrana koje je Ministarstvo gospodarstva zaključilo s tvrtkom "Spectrum", priključujem se toj inicijativi. Mi trebamo dobiti taj ugovor na uvid, imamo ga pravo pročitati jer smo izabrani zastupnici hrvatskih građana. I krovno smo političko tijelo. I dosta je potpisivanja ugovora u ovoj zemlji, od bilo čije strane, pa tako i vaše stranke. Primjerice recimo u slučaju grada Šibenika i suradnje s ORCO grupom i tadašnjim … [[Govornik se ne razumije.]] koji su bili tajni ugovori pa ih nitko nije mogao čitati pa su imali odredbe bilo ih je da ne nabrajamo ni političke opcije niti godine ni trenutke. Tu praksu treba prekinuti u hrvatskoj politici i u funkcioniranju ove države. Tu se slažem s vama, jednako kao što se slažem s vama da institucije moraju se očitovati o eventualnom kršenju procedure a ako ništa drugo ono da se onda uspostavi u budućnosti jasan protokol i način kako će se slične inicijative na razini Vlade i ministarstva provoditi da se ne bi događalo da nam zakon koji ste spomenuli dolazi jučer na dnevni red.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, ja ću u ime kluba prvo pročitati nešto što piše u udžbenicima za osnovnu i srednju školu. Da, to je moje kolega. To je u kurikulumu i nitko se po tom pitanju od vas nije niti bunio niti ispravljao, da u pitanju rasprave što ćemo učiti o zdravstvenom odgoju, građanskom ili vjeronauku, da. Ali u ovome se svi očito slažu. Možda ne danas jer politički žele drukčije pod reflektorima tumačiti ono što je dobro za ovu zemlju. Dakle, u udžbeniku za gimnaziju, 4. srednje, kaže energenti su važan preduvjet gospodarskog razvoja. Hrvatsko i svjetsko gospodarstvo u velikoj su ovisnosti o neobnovljivim izvorima energije, danas govorimo o neobnovljivim izvorima i njihovo je posjedovanje od goleme važnosti ne samo za gospodarstvo nego za društveni razvoj. Isto tako piše da imamo problem, sve manje rezerve nafte i isto tako piše da smo ovisni o uvozu plina, a svi smo svjesni učinaka potreba proizvodnje plina, svi smo svjesni nažalost ratova koji se vode za energente a mi danas prešli smo u raspravu o tome da trebamo zaustaviti istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, to ne piše, to ste vi govorili. To ste vi dali napismeno. Republika Hrvatska danas ima 19 plinskih proizvodnih platformi, 1 kompresorsku na kojoj je spojeno 51 eksploatacijska proizvodna bušotina unutar 3 eksploatacijska polja. Prošle godine INA je temeljem koncesija koje ima na postojećim proizvodnjama radila još 5 bušotina. To su sve standardi koji ne pišu i načini koji ne pišu u ovim zakonima koje imamo, u ugovorima o istraživanju koji su od 2. travnja na web stranicama jasni i transparentni svima za koje se predviđa da će biti potpisani sa ponuditeljima za istraživanje i eksploataciju. Ti standardi su na takav način i definirani ne samo Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika nego direktno inkorporirani u te ugovore. Neki nisu uopće čitali to. Jer u članku 5. govori se u ugovorima o načinu preraspodijele eventualno proizvodnje zajedničke sa tvrtkom koju Hrvatska ima prema Zakonu o istraživanju i eksploataciji ima pravo osnovati. Znači, to je podjela i partnerstvo. O ekologiji piše i u članku 11. i 19. i 22. i 28. ugovora što znači da se iznimno, kad naglašavamo, vodilo računa o ekologiji, o zaštiti Jadrana, o preventivama, o rizicima a da ne govorimo i o sigurnosti i garancijama koje partner u istraživanju treba dati u slučaju bilo kakvih mogućih eventualno ekoloških ekscesa. To dosad nismo imali i to je u potpunosti jasno i transparentno. O svemu, o ugljikovodicima, posebno o čemu je raspravljano dosta a to je Strategija strateška procjena utjecaja na okoliš, jako se puno raspravljalo. Ono o čemu vi govorite, tko je to izrađivao, pa uzmite vi malo tko je to potpisao? Dakle kao prvo jedan od konzultanata je akademik Zelić sa Hrvatske akademije za znanost i umjetnost, i Geološko rudarski fakulteti, Prirodno matematički fakultet, Sveučilište u Splitu, Oceanografski institut, eminentni stručnjaci, znanstvenici a ne stručnjaci iz naftnog biznisa pripremali su strategiju i analizirali i postavili je. Prema tome, kad raspravljate o tome tko je izrađivač onda uzmite u obzir i pročitajte tko je tu svu strategiju potpisao. Što se tiče ugovora seizmičkog ispitivanja, s obzirom da nije plaćeno iz proračuna RH a rađen je kao znanstvena metoda koju ste i sami definirali a to je rađeno i prije kad je INA radila iste stvari, ugovor je poslovna tajna ali svaki saborski zastupnik ima pravo uvida u te ugovore i ima pravo otići i pročitati taj ugovor i on za saborske zastupnike nije i ne može biti tajna, ali kao poslovna tajna može biti za javnost jer je to isto u skladu sa zakonima RH. Kad govorimo o zaštiti Jadrana i u biti suživotu najčešće se govorio sa turizmom ili ribarstvom. I slušamo, i čitamo kako treba sve zaustaviti osim spomenutog istraživanja i eksploatacije koje se sada provodi posebno u sjevernom Jadranu treba biti jasan prema hrvatskoj javnosti da u ovom trenutku u jadranskom dijelu s talijanske strane imamo 107 plinskih platformi na koje je spojeno gotovo 600 eksploatacijskih plinskih bušotina, 7 naftnih platformi na koje je spojeno 39 eksploatacijskih naftnih bušotina unutar 62 eksploatacijska polja. Koliko se proizvodi to javnosti u ovom trenutku naravno nije bitno ali proizvodi se sveukupno 4 puta više nego što se proizvodi na hrvatskoj strani Jadrana, a jako puno više eksploatacijskih polja sa talijanske strane nego sa hrvatske strane. To samo ukazuje da je potencijal sa hrvatske strane ali i interes za istraživanje pokazuje da postoji i vjerojatnost da bi Hrvatska umjesto pada koji smo imali između 2007.i 2013.u proizvodnji plina od 30% imali smo pad i proizvodnje investiranja u istraživanje odnosno eksploataciju nafte oko 26%, imala priliku, imala šansu da se po tom pitanju energetski ne samo ojača nego zaista i osamostali. O utjecaju na brutoproizvod, društveni brutoproizvod potpuno je jasno da sa minimalnom fizibilnošću koja je strategija ukazivala mogli bi imati godišnje između 3 i 4% direktno i negdje 7 do 8% indirektnim efektima multiplikatorima utjecaja na društveni proizvod. To nisu mali brojevi, to nisu uz energetsku neovisnost brojevi o kojima hrvatska javnost ne bi trebala znati, ali ono što ste stvorili a to je ta panika, uzrujanost a mogu reći i opasnost da bi mi mogli uspješno raditi i razvijati gospodarstvo da se pokuša malo povući ručna. Pa ono što je govorio premijer kad dolaze investitori onda s njima se sjedi, razgovara, pregovara, tapša i klima glavom a ovdje se pokušava pred izbore zaustaviti mogućnost da bi Hrvatska mogla dobiti šansu da bude zaista energetski neovisna i da bi naše gospodarstvo moglo imati iznimno velike koristi a posebno i zapošljavanje. Zaustavljanje istraživanja i plina a u raspravi se stalno provlači nafta kao rizik. Hrvatska javnost treba znati da metoda i način istraživanja plina i nafte je jednak jer ne zna se i ne može se znat dok se ne krene sa istražnim bušotinama da li su to ugljikovodici, nafta ili plin? Prema tome, i danas kad se istražuje ili ono što je istraživala INA može se dogoditi da se nađe i nafta. Znači sprječavanje da istražujemo plin jel možda bi mogli naći naftu u biti nas apsolutno blokira. Talijanska strana želi i namjerava sa svojom strategijom povećati proizvodnju da do 2020.godine proizvodnju nafte 148% i negdje 50% proizvodnju plina. Piše u ovim interpelacijama mi smo zatvoreno more, opasnost je. A šta je sa Albanijom i Crnom Gorom koji kreću u to istraživanje? Dapače u njih se može istraživati i na obali, uz obalu. I mi ćemo onda štititi naše more, na koji način dok će drugi eksploatirati i razvijati svoje gospodarstvo. Sa ovim Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika mi smo sebi svi dali veliku zadaću i u onome zakonu kojeg smo jučer raspravljali i vjerujem u petak ćemo ga donijeti i sa svim mjerama koje ćemo morati poduzeti da bi osigurali zaista kvalitetan i nadzor ali i moguće rizike ili posljedice koje postoje. Ali za taj period imamo pune 4 godine da iz europskih sredstava ali i iz proračuna osiguramo sve one uvjete da kada krene prvo istražno bušenje budemo pripremljeni. Znači 4 godine proceduralno svi oni koji budu potpisali ugovor za istraživanje i eksploataciju u biti neće raditi nikakve istražne bušotine. Takve su procedure. Oni će dalje istraživati i tražiti prostor u kojem se može naći ugljikovodik da li je to plin ili nafta. I da li mi možemo i smijemo sprečavati šansu da se utvrdi što imamo da eksploatiramo, da kontroliramo i da imamo kvalitetan suživot te industrije sa drugim djelatnostima? Jel isto pitanje se postavlja kada govorimo o istraživanju i eksploataciji na sjeveru. Nitko o tome smatra da nije potrebno raspravljati, da tamo ne postoje nikakvi rizici niti za vodene tokove, niti za poljoprivredu, kao tamo se ne može dogoditi eventualno nešto. Dapače, ovdje se pokušava ići na osjećaje, turizam, ugroženost, stanimo. A šta je sa onih pet tisuća tankera godišnje, ponovit ću, pet tisuća tankera godišnje prođe Jadranskim morem. Imamo balastne vode i imamo naravno rizike, o tome isto se ne raspravljala jel to je normalno da oni plove. S ovim načinom i pristupom mi osiguravamo i dižemo i standard zaštite okoliša, sigurnosti i nadzora tog segmenta koji je iznimno bitan i za RH, neovisno da li ti tankeri voze ili prema Krku ili dalje prema Kopru ili Trstu. Prema tome, šansu da Hrvatska dobije mogućnost da uprihodi, da zaposli ali i da osigura energetsku učinkovitost i da zaštiti okoliš ne smijemo propustiti jer procedure koje su poštovane prema ovome što je Vlada iskazala, ono što mi u Saboru znamo i o čemu se realno govoreći kontinuirano raspravlja je stalno neki dokumenti i strateški u ugovori su u raspravama u javnosti i uključujući u ovom Saboru kada se traži 10 ili 5 minuta rasprave u ime klubova. Prema tome, puno je toga poznatoga, a ono što nemate izvolite otići imate pravo vidjeti sve ugovore. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa replikama. Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa kolega Gjurkoviću s pravom upozoravate odnosno podsjećate jel to oni koji se protive, a da i ne znaju zbog čega, da Talijani imaju već 107 eksploatacijskih polja, da su u akciju krenuli to sam već rekla i Albanija i Crnogorci. Ali baš njih briga što to Talijani rade, dapače, Talijani mogu raditi bez ikakve kontrole. Popustošili su naše more. Pa sjetimo se onog zakona kojeg su kada su došli na vlast, a kojeg su prethodno nazivali čudnovati kljunaš ZERP-a pa onda poslije nije mogao ni ZERP jer su dobili packe, jer se inače ponašaju to je običaj da se ponašaju tako da vrlo ponizno prema vani, a vrlo nadmeno prema unutra. Ajmo razgovarati argumentima. Pa 2010.godine Giovanardi tada ministar u Berlusconijevoj vladi govori kako, oni je ne zovu Hrvatska nego istočna obala, mora imati sve talijanske nazive i taj je prijedlog išao u Talijanski parlament. Naša vlada je ona šutila. Prema tome, ako želimo, da ja isto to zovem našom Vladom, na opću sramotu. Dakle mnogobrojne zemlje i to ne treba biti veliki mudrac da se ne zna da zaista svoj uspjeh temelje na eksploataciji ugljikovodika. Ako mi suvremena eksploatacija zahtjeva zaista standarde, ako se mi sami odričemo toga, drugi će to raditi po tko zna i pod sumnjivim standardima. Dakle ajmo ako je nešto sporno konkretno treba onda i navesti jer vidim da iz nekih rasprava i kolege kažu pa i nismo mi baš protiv eksploatacije ali eto sumnjamo u transparentnost. Izvolimo, recimo o čemu se konkretno radi.
Odgovor Srđan Gjruković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana kolegice da, i kada se vodi rasprava o tome kako smo mi jučer raspravljali o Prijedlogu zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i govori se kako eto mi to smo donijeli da bi donijeli a naravno da nismo jer poštujemo direktive i moramo s obzirom na želju i namjeru da zaista ove sve procedure ispoštujemo na način da budu na visokom ekološkom standardu, ja moram reći da Republika Italija taj zakon još nije donijela. Isto tako standard u kojem dok mi nismo došli i dobili mandat od hrvatskih građana istraživanje i eksploatacija se mogla raditi 100% na Jadranskom moru od strane onog dijela kojeg je pod hrvatskom jurisdikcijom. Mi smo to makli 6km od otoka i 10km od obale. I Talijani imaju od 2km do 22, Crna Gora i Albanija koji kreću u istraživanje i eksploataciju, ono što sam već govorio imaju odmah od obale 0km. A valjda su to isto pokazatelji, argumentirani da se vodi računa i o zaštiti okoliša i vizuri kako bi vodili računa o tome da oni koji misle da ako vide platformu da neće doći na naš Jadran. Mislim da je kolega Grbin jako lijepo iskazao i izrekao kakva je situacija u Istri, na koji način je u biti taj suživot gdje je apsolutno i ne utječe vizura ali O.K. pomakli smo dovoljno daleko da se čak i ne vidi.
Hvala. Branko Bačić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Gjurkoviću imali ste vrlo zanimljivu raspravu. Niste polemizirali sa onim što piše u interpelaciji nego s onim što biste vi htjeli da piše u interpelaciji, to je vrlo interesantno. Kažete da je dobro da nam Spectrum naplatio posao koji je objavio. Upravo u tome je problem. Najskuplji je posao koji vam netko i ne naplati a napravi. Onda ga jako, jako dugo plaćate, znate. Zato je bilo bolje da je hrvatska Vlada postupila po zakonu, raspisala natječaj za istraživanje Jadrana, imala nekoliko ponuda, između tih ponuda ocijenila ona koja je najprihvatljivija, najbolja i taj posao platila. Ovako ćemo mi još dugo imati sa Spectrom suradnju u kojoj će on taj posao koji mu mi nismo naplatili debelo naplaćivati od svih onih koji se budu javljali na natječaje za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. I treća stvar, ne znam tko vam je taj podatak dao i zašto se uopće taj podatak pojavljuje. Nije točno da u hrvatski Jadran uplovljava 5 tisuća tankera, samo ste za jednu nulu pogriješili, odnosno malo manje, Hrvatsku godišnje uplovi oko 650 tankera koji donesu oko 60 milijuna tona nafte, od toga 90% ide u talijanske luke i to Trst, Bar i Veneciju, svega 7 do 10% uplovljava uglavnom u Omišalj i to su podaci o tankerima. Što ne znači da i 650 tankera nisu opasnost za hrvatski Jadrana, jesu, opasan je i jedan ako je star, ako ne funkcionira, ako nema propisane obveze koje mora međunarodnom konvencijom imati propisane i taj jedan je opasan. Ali nemojmo, nemojmo ni govoriti podatke koji nisu točni. U Jadran uplovljava oko 650 tankera a ne 5000 kao što ste vi rekli.
Hvala. Odgovor kolega Gjurković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega drago mi je da vam je bilo zanimljivo dakle prvi puta, Republika Hrvatska iako je imala podatke seizmičke koje je radila INA '70.-tih, '80.-tih i '90-tih godina, da kolega vi ste to poklonili zajedno sa INA-om a mi smo sada to uspjeli tek sve na jedno mjestu staviti i staviti u vlasništvo Republike Hrvatske. I nijedan podatak koji postoji ne može se koristiti ništa posebno da bi netko mogao sada mimo znanja, natječaja, Zakona o eksploataciji, o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koristiti. Dakle podaci koje sada posjeduje Republika Hrvatska su podaci koje znamo da su bili objavljeni da bi se mogli natjecati uz određenu naknadu oni koji imaju namjeru istraživati i eksploatirati. Je li to točno? Oni su platili i dobili podatke za ona istražna polja koja su se objavila da bi se preuzela. I nitko drugi, i oni koji se nisu javili koristi od toga nemaju. Jer ne mogu i da hoće bez natječaja, suglasnosti i ugovora. Tako da nije mi jasna vaša, u biti ta priča o tome da netko sada to ima pa će koristiti. Kako će koristiti? Šta će sa time?
Hvala. Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Gjurković, evo sada ste nam pročitali ovaj jedan odlomak iz udžbenika za 4. razred pučke škole … … [[Upadica se ne čuje.]] A meni se čini da je to bila inicijacija ministra Vrdoljaka, kada je to pročitao onda je smislio pa budem ja to riješio brže, bolje. Onda je pozvao savjetnika gospodina Mesića, gospodina Zelića i oni su se brzo dogovorili vezano za strategije i za sve. Međutim, ono što je kolega Gjurković meni simptomatično da vi niste uopće pročitali dakle očitovanja, jedan, dva, tri, četiri, pet, šest ministarstava kojima je poslano vezano za interpelaciju. Pročitajte, to su ministarstva na kojima su vaši ministri a nemaju snage kolega napisati da odobravaju ovo istraživanje, nema. Pročitajte, ja sada nemam vremena zbog vremena vam čitati ali budemo do drugih rasprava pročitala svako pojedino ministarstvo na koji se način ograđuje od vašeg projekta. A što se tiče toga da mi ne želimo da se pokreću i ne vjerujemo i želimo uništit vaše velebno pokretanje gospodarstva, ma kolega Gjurković pa zar vama nije jasno da u 3,5 godine niste ništa pokrenuli, ali želite ovim pokretanjem nešto uništiti tu ste majstori. Ne vi osobno nego ova Vlada, ali moram reći i ministar. Majstori, majstori, majstori iluzija, majstori takvih stvari. Pa 3,5 godine niste ništa napravili, 100 000 mladih ljudi je otišlo i šta vi sad hoćete, da vam netko tu vjeruje? Pa ne može vam vjerovati.
Odgovor, kolega Gjurković izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Vidite kolegice, dakle vi vjerojatno ne pratite ove ekonomske podatke i EUROSTAT-a i HNB-a, dakle mi smo izašli iz recesije službeno, imamo povećan izvoz, industrijsku proizvodnju i tu smo čak među boljima u Europskoj uniji, pada nezaposlenost i raste zaposlenost. Čisto činjenice radi. Dakle mi raspravljamo o istraživanju i eksploataciji odnosno u prvom redu istraživanju, a prve istražne bušotine će biti u periodu kad bude ne sljedeća nego ona tamo Vlada iza nje, a eksploatacija i nakon znači za jedno 5 godina. Znači mi s ovim samo osiguravamo mogućnost i šansu da Hrvatska iza 2020. godine bude energetski neovisna. Ništa drugo i ništa jasno. I ovi nisu nikakvi kratkoročni projekti, ovo su projekti za sve nas skupa i za budućnost Hrvatske. … /Buka u dvorani./…
Hvala. Molim vas kolege nemojte dobacivat. Marijan Škvarić replika, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega, u vašoj raspravi ste dobro istaknuli nekoliko stvari koje bi ipak trebali bolje razjasniti. Prvo što ste dobro definirali, a to je da mi razgovaramo o nekim potencijalima a još ne znamo što i kako imamo. Znači najprije treba napravit istraživanje i po nama je to najbolje i najbrže se to napravi da uopće znamo što i na čemu raspolažemo. Ako se ništa ne nađe, ova interpelacija i sve ostalo je … ali ako se nađe pa pitajmo nekog ako su to velike količine, a tko će reći da su to resursi koje mi imamo, a ne trebamo ili ne smijemo ili što je najgore nećemo iskorištavati jer znamo i u ovoj raspravi što nam znači energetska neovisnost i koliko nam puno znači da je to dobra podloga za razvoj gospodarstva. I drugu stvar ste dobro spomenuli, a to svi govorimo o zaštiti i to je dobro i mora vam biti na prvom mjestu, ali većinom se govori o zaštiti Jadrana. Pa eksploataciju nafte i plina imamo i na kontinentu i nitko ne govori da to ima u Slavoniji, ima i u sjevernoj Hrvatskoj i to naravno gore se slobodno može iskorištavati, a na Jadranu se to ne bi smjelo. Bilo je tu čak i pitanja da ne smije se zato što recimo imamo plivače, tamo se ljudi kupaju, recimo u sjevernom moru se ljudi ne kupaju, tamo se može raditi kao da ekologija i zaštita ne podrazumijeva i sve biljne i životinjske vrste koje žive u moru. To nisu bitne, bitni su samo ljudi, da, ali ako gledamo generalno onda moramo voditi računa o svemu. Znači imamo mnogih stvari koje se tiču krivih navoda u ovoj raspravi. Ali ono što je najbitnije što bih htio reći, a to je da mi imamo resurse, a ne bi ih htjeli iskorištavati. Naši susjedi svi imaju resurse, počnimo od istoka Srbije koji zaista iskorištavaju prije svega termoelektrane, da, na ugljen. Kod nas to nije dozvoljeno, oni to razvijaju. Imamo 30 km od naše granice imamo nuklearnu centralu, da, to je dozvoljeno, kod nas ništa nije dozvoljeno. Rekli ste dobro, u našem Jadranu već imamo 107 platformi, preko 700 bušotina, 5000 tankera.
Hvala.
Ispada da u biti drugi neki imaju i koriste svoje resurse, a mi bogata nacija mi ćemo…
Vrijeme kolega Škvarić. Odgovor, kolega Gjurković izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolega na primjedbama odnosno nadopunama. Ma želim još iskoristit priliku odgovarajući vam na repliku, napomenut da nijedna istražna bušotina, a niti eksploatacija se ne može realizirat bez studije koja obuhvaća zaštitu okoliša i svih onih lokacijskih i drugih dozvola i želim samo kazat da ovaj jedan performans na određen način želi onemogućit da mi sada, sutra osiguramo mogućnost za 6 godina da eventualno ako se nađu ugljikovodici da se oni eksploatiraju. Eksploatacija ugljikovodika je iznimno složen posao koji je Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika iznimno dobro definirao i odredio i isto tako kako je ugovor za istraživanje i eksploataciju u ovom trenutku na web stranicama u biti već 3 mjeseca, mi nismo čuli niti jednu zamjerku po pitanju članka tog ugovora koji se predlaže koncesionarima, ali smo čuli jako puno toga da se manipulira činjenicama, a nažalost neki nisu taj ugovor niti čitali. Jer rasprave u ovom Hrvatskom saboru bi onda bile ne pozitivnije jer ne mogu očekivat od opozicije da bude pozitivna u tom smjeru, mada za ovakve strateške dokumente trebali bi svi dati ruku.
Hvala. Boro Grubišić replika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković, vi branite ono što je neobranjivo. Dakle govorite o Italiji, Albaniji, dakle ako komšiji crkne krava nek crkne i nama pa eto nema veze, imat ćemo i mi bušotina. Dakle kada govorite o tome da su vrlo, vrlo stručni eksperti dali svoje mišljenje, pa dali su stručni eksperti mišljenje i o vrijednosti zgrade u Planinskoj ulici. Jedan kaže da je 16 milijuna, drugi kaže da je 45 milijuna kuna. Dakle govorim o građevinskim vještacima i ekspertima. I ne samo u tome segmentu, dakle gospodin profesionalno. Davorin Rudolf kaže jedno, a jedan drugi također znanstvenik, profesor kaže drugačije u svezi prava mora. Dakle, možemo mi tumačiti i svatko može tumačiti na razne načine, dakle ekološku ugrozu zbog istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru. Zašto onda postoji tajnovitost, dakle tajnovitost kod ugovora sa Spectrumom. Hajde to mi objasnite kad je to tako sve čisto, transparentno i jasno. Meni se čini da je ova Vlada u tri godine rekao bih očaja zbog neinvestiranja, odjedanputa se dosjetila INA-inih starih, dakle istraživanja ugljikovodika u Jadranskom moru i sinula eureka i idemo sad mi brže bolje obaviti to i to bez pravilne, korektne i zakonske procedure. I sad to gurate kao slijepac naprijed i to mora ići tako, a to nije tako. To nije dobro tako. To tako nije dobro. Na to interpelacije koje su danas u Saboru, a mi smo u HDSSB potpisali gospođi Holy interpelaciju ukazuju i to argumentirano, a vi zapravo sad govorite o kopnenoj nafti, o Đeletovcima i ne znam ni ja čemu sve ne, ali to ću ja govoriti kasnije u svom govoru. Reći ću i o tome, jer naravno da nije točno da nitko neće govoriti o eksploataciji nafte na kopnu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, dakle kako bi po pitanju procjene nekretnina riješili probleme o kojima vi govorite kao što znate raspravljali smo i donosimo zakon kojim ćemo izbjeći one mogućnosti manipulacije koja je do sad bila. To se zove uvodimo i tamo red. Kad se govorimo o struci, pa govorimo Akademiji znanosti i umjetnosti i Sveučilište u Splitu, Oceanografskom institutu, Fakultetu za rudarstvo, geodeziju, Prirodno-matematičkom fakultetu. Dakle, govorimo o institucijama koje su dale svoje mišljenje kod strategije, utjecaja na okoliš. Dakle, ne govorimo samo o osobama koje nose titule, nego i institucijama koje iza toga stoje. I nisam baš uvjeren, a nisam ni do sad vidio da su institucije tek tako stajale iza određenih studija ili iza određenih projekata. Da su pojedinci koristili ime institucije u kojoj rade, da bi sebe opet promovirali pred reflektorima to da. Prema tome, nemojmo dezavuirati ono šta nam je iznimno kvalitetno i šta razvijamo, a to su visoka učilišta i nemojmo miješati svaki put ako nam nešto ne odgovara uspoređujući sa lošim primjerima određenih pojedinaca.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh, replika.
Kolega Gjurković, spominjali ste talijanske bušotine. Lani negdje u ovo doba kolega Mesić i ja smo bili gosti u talijanskome Parlamentu i u Senatu su nam naši kolege našli za shodno otvoriti to temu i to vrlo onako prijekornim jednim tonom da su jako, jako zabrinuti viješću da bi Hrvatska mogla početi ozbiljnije istraživanje, eksploataciju sa svog dijela Jadrana i da su zabrinuti jako za ekološke standarde. Naravno da im nismo prešutjeli. Ja sam rekao da se ništa ne sekiraju, jer će Hrvatska to raditi najmanje na onoj razini kvalitete ekoloških standarda koliko oni rade na svojih 110 i više bušotina, odnosno 6 stotina i nešto aktivnih izvora iz kojih crpe i naftu i plin. Nego nešto sam vas htio pitati. Pazite, ja cijeli dan slušam ovu raspravu i neke mi stvari naprosto nisu jasne. Ili sam glup ja ili dolazimo do one situacije kad ljudi hoće napraviti nešto pametno u svoju štetu, pa postanu glupi. Naime, čujem od podnositelja interpelacija da ispod Jadrana nema nafte, a s druge strane kaže da nas nafta ugroziti. Pa ja ne znam šta će nas ugroziti ako tamo nema nafte. Drugo kažu ima plina i nisu protiv njegove eksploatacije ali su protiv istraživanja da se dođe uopće do njega. E sad ja ne znam kako se to može eksploatirati plin ako se ne istraži i dođe do njega. Dakle, to mi nikako nije jasno i ja bih volio da je malo tu konzistencije. Dakle, hoćemo li ili nećemo, odnosno ima li neke logike u tome da se najprije vidi imamo li mi nešto, pa da onda o tome odlučujemo šta ćemo s tim. Ili je zapravo kad se sve zbroji i oduzme ova cijela priča zapravo priča o hrvatskom jalu i priča o hrvatskoj lijenosti, priča o nesposobnosti da se donose odluke i da se svojom sudbinom samostalno upravlja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi ste naravno duhovito interpretirali interpelaciju i ja na to vaše ništa više ne mogu dodati.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivica Mandić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Gjurković. Ono što bih vas svakako htio replicirati na dio vašeg izlaganja, da svakako je potrebno razgovarati o ovoj temi, o interpelacijama bez obzira sa koje strane dolazile i koje su namjere. Potrebno je razgovarati bez emocija sa čvrstom argumentacijom. U današnjem dijelu rasprave nismo čuli čvrste argumente koji bi me uvjerili da nije potrebno istraživanje. Ono što mi se dopalo u vašoj raspravi, a to bih vam dao mogućnost da još bolje objasnite pitanje načina eksploatacije, način kontrole i način zaštite. Ono što smatram da u vremenu u istraživanjima trebamo završiti fazu istraživanja, ali ako dođe do eksploatacije moramo posebnu pozornost povesti o načinima zaštite i da tu sigurno koristimo najviše standarde. O tome da Republika Hrvatska ima iskustva u eksploataciji ugljikovodika u Jadranskom moru govori da je 40 godina eksploatirano i da nije bilo nikakvih incidenata koji bi značajnije ugrozili. O onima koji govore da ne trebamo ići u fazu istraživanja ne mogu shvatiti njihovo protivljenje jer svaki dan kroz Jadransko more prolazi nekoliko trajekata koji su puno veća opasnost nego bilo koja bušotina. Zašto onda ne poduzmemo aktivnosti da proglasimo Jadransko more kao malo more, zatvoreno more najdublje u Europskom kontinentu zabranu bilo kakve plovidbe sa tankera, zašto ne zabranimo Italiji da vrši eksploataciju u Jadranskom moru? A mi bi prema sebi bili najstroži. Tu ne vidim opravdanost ovakvog pristupa.
Hvala lijepa. Sad ćemo čuti sve. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma evo ovako kao zadnja replika, poštovani kolega, dakle za ponoviti. Dakle, na talijanskom dijelu Jadrana izrađeno je 808 istražnih i 640 eksploatacijskih proizvodnih bušotina. Da li smo mi spremni reći gospodo vi radite, a mi ćemo gledati i mi ćemo ulagati u zaštitu i zaštitu tankera koji prolaze jer nama je lijepo, nama je krasno a vi dolazite ljetovati u nas. Oni će dolaziti ljetovati u nas i tako i tako jer oni koji ljetuju i u Riminiju i svim njihovim isto tako turističkim odredištima nemaju problema niti sa vizurom niti sa eksploatacijom nego dapače oni su jedna od najrazvijenijih zemalja u ovome trenutku u svijetu. Prema tome, ono što je bitno znati 4 godine istraživanja, nema bušenja, nema istražnih bušotina, tek provjera, analiza da li postoje ugljikovodici i gdje postoje na onim istražnim poljima koji su jasno definirani 6 km od otoka, 10 km od obale. Tek petu godinu kreću istražna bušenja sa lokacijskom dozvolom i sa studijom zaštite okoliša. I jedna i druga dozvola moraju dobiti suglasnost odnosno lokacijska dozvola mora dobiti suglasnost svih institucija, studija okoliša mora dobiti suglasnost svih institucija, treba i mora proći javne rasprave. Prema tome, nemojmo stopirati ono što je budućnost, šansa Hrvatske sljedećih 5 godina da se eventualno realizira. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma moram se malo skrenuti ne s teme nego ovdje netko reče da neki od potpisnika tvrde da ima plina u podmorju jel' pa onda pitam zašto odmah bez istraživanja? Ako je to tako, ako to tako i kaže i oni iz vladajućih, dakle pripadnici onih koji pripadaju vladajućoj koaliciji pa nema potrebe istraživati. Plina kažu da ima, nafta je sumnjiva. Pa neka krenu odmah u eksploataciju, što će trošiti pet godina na istraživanje? Kada govorimo o logici i suvislosti stvari koje je kolega Beus Richembergh napominjao jel' i o zdravoj pameti jel'. O interpelacijama koje su na dnevnom redu Hrvatskog sabora ne bih ponavljao da kažem nezakonite procedure koje su provedene, a kolega Lesar i Mirela Holy su izvrsno kronološki opisali što se sve događalo ovih eto nekih godinu dana u svezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru. Meni se čini da je ova Vlada zapravo nekakvim čarobnim nekim palicom ili potezom netko je u snu doviknuo nekome i on se sjetio da bi mogli eto pošto nema investicija i nedostaju investicije u Hrvatskoj za tri godine nije se pokrenuo nikakav investicijski ciklus da krenu sa istraživanjem i eksploatacijom baš u Jadranskom moru. Pa što mu taj čarobnjak nije javio da je kod Novske prije 40 godina u vrijeme bivše države otkrivena takva bušotina koju su jedva zatvorili INA-ni radnici prilikom bušenja na kopnu. I postoji i dan danas je zatvorena kaptirana kako bi se to reklo u blizini grada Novske. Pa toliko o kopnenom bušenju. A što se tiče škodljivosti, pa poljoprivreda je nisko akumulativna grana, tako kaže Vlada, tako kaže Milanović. To je nisko akumulativna grana koja donosi 3, 4 , 5% svega BDP-a, a turizam 17%. Tako je danas rečeno. Znači, 3 puta, 4 puta više. Dakle, o tome se radi. Nadalje, kada govorimo o Hrvatskoj kao o zemlji koja ima mogućnosti za proizvodnju čiste energije, dakle iz vjetroelektrana, iz solarnih elektrana, a tu bi čak spadao i plinske elektrane, onda postoje velike mogućnosti. Samo nije čarobnjak tome ministru ili predsjedniku Vlade dojavio da se ide na to nego da idemo na eksploataciju plina i istraživanje u Jadranskom moru. Ja sam već naveo u replikama primjer da je jedan privatnik htio i još uvijek ima namjeru investirati u termoelektranu, toplanu i proizvodnju čistog etanola u Slavonskom Brodu 500 milijuna eura. To je dakle investicija od oko 4 milijarde kuna. I on te novce ima i zagrizao je u taj projekt i gotov je projekt. Nažalost ova Vlada i ovaj ministar gospodarstva kojega nema, dakle ima nema, vrši opstrukciju toga projekta, ne želi da se to napravi u Slavonskom Brodu. Zašto? Pa i to je investicija, ne znam čija da je, osim ako nije investicija od onoga čije je gorivo ocrnjeno ove zime kao gorivo koje ima smanjenu koncentraciju sredstava protiv zamrzavanja. U gorivu govorim, a znamo dakle, a sad znamo i o kome se radi. Ovdje se namjerno izmišlja broj tankera koji plovi Jadranskim morem pa se to opisuje u pet, šest tisuća. Čuli smo razne brojke ovdje. Zašto to radite, zašto obmanjujete hrvatsku javnost od opasnosti od plovidbe tankera? Prije tankera i brodova koji idu na pogon na, naftni pogon bili su parobrodi koji su ložili ugljen. Pa koliko je bilo parobroda pa se opet more nije zagadilo, opet je ostalo more, Jadransko more kakvo je. I nije samo turizam djelatnost koja je značajna za naš Jadran, nego li i ribolov, ribarstvo, marikulture i još niz drugih stvari, more, Mediteran kakav je nekad bio. Reći će netko da sam nazadan, da želim nekakav Mediteran i sliku našeg Jadranskog mora od prije ne znam koliko stotina godina, a bih li trebao onda nekakvo drugo more poput šta ja znam Norveškog, Meksičkog zaljeva ili Santa Barbare, možda je to bolje da bude tako? Možda je bolje da sa naših, iz naših hotela, balkona vidimo te platforme bez obzira bile one stacionarne ili ploveće koje mogu premještati, koje se mogu premještati na razne lokacije. Kako god mi hoćemo možemo. Naša Vlada je naša Vlada, ona može odlučiti kako god hoće, vidimo i sami kakve dokumente donosi, kakve ugovore potpisuje, kako ugovori sa Spectrumom ne mogu izići na vidjelo javnosti a zašto ako je sve tako transparentno, sve je tako lijepo i dobro, krasno, zašto onda nisu transparentni svi dokumenti i procedura kojom se provodi ovo što se provodi? Dakle procedura omogućivanja istraživanja i eksploatacije ugljikovodika iz Jadranskog mora. Meni se čini da je s obzirom da je za ove 3 godine, 3,5 godine Vlade Kukuriku koalicije iz Hrvatske iselilo oko 200 tisuća ljudi što ja nazivam jednim ajde kolokvijalno etničkim čišćenjem Hrvatske. Da se zapravo radi i o ugrožavanju i hrvatskog prostora, dakle ne samo ugrožavanju opstojnosti hrvatskog naroda nego li i hrvatskih prostora. A što još tome ide u prilog? U prilogu idu i druge energetske investicije npr. Plomin C na termoelektrana na ugljen, Ploče termoelektrana u Pločama na ugljen. I to baš smo našli ugroziti tu jadransku Hrvatsku. Mi smo u Slavoniji imali također more, nemamo ga više Panonsko, ali najvjerojatnije i prema nekim INA-nim istraživanjima koje je provodila još davnih godina ne dana, postoje na području Slavonije i Baranje dakle rezerve nafte, a osim toga dobro znamo da se najveći dio nafte crpi iz Đeletovaca i Hrvatska ima vlastitu proizvodnju upravo zahvaljujući prije svega crpljenju nafte u Đeletovcima. I onaj ratni zločinac Arkan ono što je prisvojio u Hrvatskoj, prije svega što je prisvojio kada je okupirao istočnu Hrvatsku to je bilo upravo Đeletovci. On je imao firmu za dilanje nafte. Znamo svi to ili velika većina nas zna za to zato što je to bilo najisplativije. A sada evo pomalo se čak i rugamo tome kako to u kontinentalnoj Hrvatskoj se ništa ne govori, pa ne, pa nije problem uspostaviti ekološke standarde za proizvodnju nafte i na kopnu ali je puno manja šteta ukoliko dođe do incidenta na kopnu nego li na moru o tome se radi. Svi dobro znamo što znači kako je u Santa Barbari pukla cijev kojom se nafta transportirala od platforme prema kopnu i što se dogodilo? Ali na kopnu su sasvim sigurno opasnosti manje i šteta je manja sasvim sigurno, a mogućnosti kako kaže kolega Mandić kontrole i nadzora su puno veće, puno veće. Neka mi dokaže netko da to nije tako, ali imat ćemo još priliku o tome razgovarati. I sada kada je to tako dođe nam premijer i priča o granici sa Crnom Gorom kako će ići na Međunarodni sud pravde za određivanje granice sa Crnom Gorom. To je kao i sa Slovenijom. Uostalom vidjet ćemo iskustva i sa tim sudom. I kaže nam kako je to odličan projekt i kaže zar vi ne vjerujete meni nego svojim očima i mi sad moramo vjerovati da je to odlična investicija, da je to odličan projekt, da je dobar projekt koji ima skriveni ugovor sa Spectrumom, da je Maraton oil firma koja je respektabilna kako bi se reklo i da idu istraživanja. A vjerujete li vi ili on da bi itko istraživao u Hrvatskoj da nema namjeru i koristi od eksploatacije? Pa koja je to, pa to treba samo suvislo razmislit, ne treba biti puno pametan da onaj tko istražuje neće imati koristi kasnije i od eksploatacije. Zašto bi netko istraživao besplatno za Hrvatsku? Zašto bi netko investirao u Hrvatsku a da nema od toga koristi? Ajde mi to objasnite? Molim vas objasnite mi to zašto bi to netko investirao na rizik da nema ništa od toga? Ma nemojte mi sad, silni su investitori pohrlili u Hrvatsku upravo zato, silni su pohrlili zato. Niti bi Hrvatsku tko branio da dođe do ne daj Bože čega, a nitko ne bi, neće ni investirati ako nema koristi, a korist ide samo od eksploatacije i to je tako. I zato to ne smijete javno reći nego to tajite, a zapravo je to tako. Eto to je to. nitko neće istraživati bez ugovora o eksploataciji, nitko. Nitko neće istraživati. Eto to je to. A to da platforme budu daleko ako budu od otoka i poluotoka 6km, a od kopnene obale 10km ajde recimo da je to nekakav uzus koji druge pomorske zemlje kao Italija npr. nisu ispoštovale, to je stvar profita i profitabilnosti, to je stvar pritiska naftnih korporacija koje su u različitim zemljama isposlovale različite uvjete, ali je jasno i to da su ta polja koja je pronašao Spektrum ili pak INA prije 40 ili 50 godina toliko je udaljena da im se zapravo isplati gdje je to rečeno i istraživati, a kasnije eventualno i eksploatirati. O tome da je ova Vlada sudeći prema reakciji koje su danas uslijedile od ministra i prvog potpredsjednika Vlade, ne znam koji je, i od samog premijera meni to sliči na onu staru, a znamo ja smo i još neki ovdje prilično stari, kada je jedan član predsjedništva bivše države rekao da će past travu, ali će imati svoju državu sa svima njima okupljenima u jednu državu, tako i ovo. Imat ćemo naftu pa makar uradili što uradili i legalno i ilegalno i nezakonski i ugovorima tajnim i javnim i kako god bilo. Dakle mi ćemo istraživati i eksploatirati naftu pod svaku cijenu. Možete vi ovdje vršiti mi bilo koje interpelacije, možemo pružiti bilo kakve argumente kao što su argumenti kolegice Holy, vrlo argumentirani i stručni ali mi ćemo to napraviti. Zato su i otišli odavde jer ne žele nikakvu raspravu, nema rasprave i gotovo. A mi ovdje možemo raspravljati do ujutro ali će to ostati kako su oni, osim ukoliko se ne dogodi da se ugovori ne potpišu a ova Vlada ode kao što je danas otišao premijer. E onda jedino se neće dogoditi to što se dogodilo. O eksploataciji i zaradi od 8 milijardi kuna godišnje bi bilo zanimljivo razmišljati i razgovarati. Ta milijarda kuna, pardon 8 milijardi kuna ili milijardu eura pa to naš ministar financija i onaj bivši ode začas to zaduži milijardu i pol, trc tamo, trc vamo bez problema u Washingtonu u Londonu u klubovima ovim bankarskim bez problema. I tako povećavamo javni deficit. A 8 milijardi kuna ili milijardu eura dalo bi se u proračun ući u stavke jednu po jednu i vidjeli biste da bi se vrlo lako redukcijom mnogih materijalnih nepotrebnih rashoda ovdje je netko govorio i karticama i o svemu, lako našlo 8 milijardi kuna. za 8 milijardi kuna ja bih radije našao rezerve, pričuve u proračunu negoli bušio Jadransko more. Hvala vam lijepo. I zbog toga naravno klub HDSSB-a je i bio potpisnik, tako da će biti za obadvije interpelacije. Hvala lijepo.
Kolega imamo dvije replike. Alen Prelec, prva replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Grubišić ja ću vam postaviti jedno pitanje iako retoričko. Da li mislite da postoji u Hrvatskoj netko tko ne želi čisti Jadran? Ja mislim da ne postoji, a najmanje sigurno to Vlada i ministar koji radi na ovome. Ali to ne znači da ne treba napraviti odnosno pokušati eksploatirati Jadran. Namjerno kažem pokušati, mi ne govorimo sada o eksploataciji govorimo o istražnim radnjama. Pa ako tamo plina i nafte ima, ajmo vidjeti kako ga najbolje eksploatirati. Činjenica da ste vi ali i oporba uvijek protiv nečega u ovom slučaju protiv nečega, ali znamo reći da nam mladi odlaze u inozemstvo. Među ostalim u inozemstvu odlaze i u Norvešku koja eksploatira svoje more, a ona je jedna od najbogatijih država svijeta i ima čisto more, ali ne možemo reći da Norvežani ne vole svoju Norvešku, ne možemo reći. Eksploatiraju je. Činjenica da smo mi protiv svega i da imamo nekakvo mišljenje temeljeno na predrasudama. A vi znate poštovani kolega što su predrasude. Znači nekakvo mišljenje koje se temelji na nepoznavanju. A ja ću vam reći jedan primjer u svojoj općini kada je Tvornica Pliva htjela izgraditi novi pogon, svi zeleni su se digli na noge i rekli su ne može Pliva u Općini Brdovec, to je kemijska industrija. Nakon izgradnje pogona koji ima najbolji pročistač vode najbolji pročistač zraka i smanjene buke svi kažu bravo, investicija od 300 milijuna eura u Plivu je bila dobra. Ne trebamo imati predrasuda prema nečemu, ali treba voditi brigu o okolišu. Ja jesam za to.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Počet ću od kraja. Kemijska industrija i u jednom indijskom gradu je bila kemijska industrija čini mi se firma Carbide iz Amerike je imala koja je jedne noći zbog puštanja jednog ventila pogušila 17 tisuća mještana. Ne daj Bože da se to dogodi bilo gdje u Hrvatskoj, a kamoli u Brdovcu gdje ste rekli. Ali mogućnost takvih stvari u najrazvijenijim visokim tehnologijama je moguća. To je … čini mi se bilo. Drugo, kada govorite o vašim, o mojim predrasudama, pa vi ste imali predrasude prema mostu kopno-Pelješac. Jeste li govorili da ćete kopati tunel ispod Neuma? Jeste govorili da ćete ići kroz Neum? I na kraju ste opet došli na ono što je i ona bivša Vlada rekla da će raditi most kopno-Pelješac. Ali ste imali predrasude, to su vaše predrasude. A ovo, ovo postaje, ova naftna istraživanja i eksploatacije postaje vaša dogma. A onda dolazi do šizme između razlaza, pa čak i među vama ima kolega koji ne misle da je to dobro. A naročito ovi sa mora koji šute i misle onako kako mislim i ja. Ne treba razmišljati ni sa predrasudama niti stvarati nekakvu dogmu od toga ali vaš ministar i vaš premijer su stvorili upravo to. Rade i nezakonske radnje, rade potajno, pregovaraju kako netko reče ovdje ne uz kavu nego u … [[Govornik se ne razumije.]] , uz neke koji su iz tog medija naftnoga, oni tamo ne samo uz kavu nego i uz ručak i fino to, lijepo se dogovaraju i srede. Prema tome, ne, ne nisam ja obrnuo, znam ja dobro gdje se šta radi, samo neću sve da vam kažem ono što znam.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik Sabora, kolega zastupnik Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prvo, nažalost stvara se jedna atmosfera, evo čujem čak i psovke koja nije baš primjerena Saboru. Vjerojatno bojim se vi imate selektivnu onda naglu … [[Govornik se ne razumije.]]
Nemam, nego je … [[Govornik se ne razumije.]]
No međutim, uvaženi kolega Grubišiću …
… [[Govornik se ne razumije.]] Čuo sam, čuo, nije korektno ali nije psovka … [[Govornik se ne razumije.]] nije psovka. … [[Upadica se ne čuje.]]
Uvaženi kolega Grubišiću s obzirom na to da ste vi iznijeli cijeli jedan niz podataka sukladno onome što je i niz drugih kolega govorilo tijekom današnjeg dana, ja moram priznati da zapravo jedino mogu osjetiti frustraciju onih koji su govorili kao i vi jer ionako je nažalost potpuno svejedno što vi i kako vi govorite. Nažalost. Nažalost kao i mnogi drugi kolege koji su danas o toj tematici govorili. U ovoj sabornici je bio premijer i bio je resorni ministar. Premijer je govorio 10 i pol minuta, pokupio se i pobjegao, zajedno s njime i resorni ministar. U situaciji u kojoj ga je uvažena zastupnica indirektno optužila za korupciju, ovdje, javno, bez ikakvog odgovora na to, bez ikakve potrebe da odgovara na to saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti, njih dvojica su se pokupili pokazavši pri tome vrlo jasno koliko drže i do saborskih zastupnika i do hrvatske javnosti. Mediji naravno to vjerojatno će ili prešutjeti ili će opet interpretirati na način kao što smo navikli. Prema tome, moram priznati slušajući vas i kolege jedino mogu osjetiti svojevrsnu sućut spram onoga što vi vrlo opravdano kritizirate. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Ne znam kome bi trebalo izraziti sućut ali rekao bih kada je premijer ovdje bilo a kako ste sami rekli da je kolegica iznijela opravdane ili neopravdane, nije bitno, sumnje, pa i gospodin Lesar je rekao o političkoj korupciji pogodovanja, takvim izrazom je to nazvao, da ne bi možda eskaliralo u nešto drugo, samo zbog toga je to tako krasno, ja sam to zapisao jer to me je fasciniralo kako je kolega Lesar to lijepo opisao. A eto on otišao je a sarmu ni probao nije. Eto, hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama. Iscrpili smo listu prijavljenih klubova za raspravu po klubovima. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovani zastupnik Josip Borić.
Dobro, pa evo mislim da nešto kažem o ovim interpelacijama jer imam dojam da već nekoliko mjeseci vlada neko pravilo ovdje što čuješ ne čuješ, što vidiš ne vidiš, jednostavno i današnja rasprava od strane predsjednika Vlade i ministra, od strane vladajućih u Saboru jednostavno mi nije uspjela iznjedriti stav o tome zaista šta je cilj sa ovim mogućim koncesioniranjem polja za eksploataciju ugljikovodika u Jadranu i kakav je uopće način da do toga dođe. Pokušao sam kroz replike, ne ide, pokušavaš evo možda kroz raspravu nešto napravim, ali bojim se da hoću jer opet nema onih koji bi ti mogli nešto reći. Jer osnovno je pitanje hoće li do te eksploatacije doći odlukom ili krivim odlukama Vlade ili ajmo ih nazvati nezakonitima s obzirom da je bilo mnogo grešaka koje podrivaju jedna drugu ili ćemo doći do toga odlukom naroda, to bi se zvalo referendum. Zašto to kažem? Jer imali, čuli smo danas, samo sa sjedećeg mjesta ministra koji je stalno nešto dobacivao da brani svoje krive procedure, svoje neznanje na jednoj strani i premijera koji kaže da će ovo pitanje eksploatacije dati na referendum. Ja to nisam izmislio tu njegovu izjavu. On je u 3. mjesecu u vrijeme kada su se održavali izbori oni čuveni mali lokalni izbori bio na Rabu kao što je bilo jedno nekoliko ministara, svi su nešto tamo obećavali, svi su nešto otvarali. SDP je izgubio te izbore jer narod više ne može jednostavno trpjeti to da se stvaraju loše situacije i da onda nekakvim malim aktivnostima uspijevamo nagovoriti da netko dobije glas više ili manje. I on je tada rekao novinarima: "U Hrvatskoj se do sada išlo na referendume o stvarima koje nisu nacionalno presudne a sada ja kažem da idemo na referendum.". I to je za mene ozbiljna izjava ozbiljnog, ako si ozbiljan premijer da idemo na referendum. A prije toga smo slušali izjave ravnateljice agencije potpisati ćemo ugovore do 2.4., to je krajnji rok. A onda smo slušali ministra koji kaže ja sam protiv referenduma i onda obadva ovdje sjede i jednostavno ih pitaš, ništa ne možeš saznati. Jednostavno rokovi koje si je Vlada postavila nisu ispoštovani. To jednostavno upućuje da su brzali, griješili, da su pokušavali popraviti na krive načine van dosega javnosti građana kao što smo mi to jasno predočili u ovoj interpelaciji i na što nam kažem premijer i ministar nisu uspjeli odgovoriti kao ni na sva ostala pitanja koja smo postavili u ovom Saboru. Ponekad imam dojam da SDP uvijek bježi dok su dojmovi još svježi, da kad se suoče s argumentima, kad je teško, kad su uhvaćeni u svojoj nesposobnosti najbolje je otići iz ove sabornice. Mislim da to nije rješenje jer opet se vraćam na one … priče o tome je li postojao plan 21 ili nije. Premijer govori da nije. To bi značilo da je to bila neka svojevrsna prevara građana jer premijer kojeg ja pamtim od razdoblja 2012. do 1. mjeseca 2015., znači to je bio jedan drugi čovjek, kaže da to nije postojalo, da on nikad ništa nije obećao. A onda imamo premijera koji je od 1. mjeseca pa do danas, nekoliko zadnjih mjeseci koji tvrdi da Vlada ostvaruje sve ciljeve. Često se govori o logici i jednostavno ako nemaš plana i cilja postavlja se pitanje kako ih ostvaruješ. Kako ih ostvaruješ i ja uvijek kažem da kad nema plana 21 da je najbolje konzultirati čuveni programa rada Vlade, razdoblje 2011.-2015. jer evo možda i sam program sugerira da će izbori u 2015. jer da u 2016. taj program ne obuhvaćaju. Mi smo ga ovdje usvojili, a čujemo da će neki program ove Kukuriku buduće koalicije biti sveden na samo jednu rečenicu: put će biti dug i težak. Jer što govori taj program? Ja mislim da je to dovoljno ozbiljan dokument ako ga Hrvatski sabor usvoji. Usvojio ga je na drugoj sjednici kad se predstavila Vlada. Što će oni ostvariti u 4 godine koje sada brzo prolaze? Mi smo tada bili protiv tog programa, znali smo da od toga nema ništa i jednostavno smo dignuli ruke protiv, ali evo da pročitamo što piše. Pa evo što piše. Prioritet će biti radikalno uklanjanje barijera za nova ulaganja. Vlada će između ostalog posebno potaknuti nova ulaganja u 4 područja: turizam, infrastruktura, navodnjavanje i okoliš i energetika. I onda ide energetika, poseban dio. Gradnja novih elektrana i to 4 hidroelektrane na Savi, 2 hidroelektrane na Dravi, hidroelektrana Senj, hidroelektrana Kosinj, termoelektrana Plomin 3, termoelektrana Ploče, novi blokovi plinskih termoelektrana Zagreb i Sisak, nove plinsko termoelektrane u Slavoniji i Dalmaciji te ulaganja u prijenos i distribuciju električne energije. Poticat ćemo ulaganja u postrojenja iz obnovljivih izvora energije, ugradnju plinovoda, skladišta plina i jedna mala rečenica, istraživanje i eksploataciju nafte, osuvremenjivanje rafinerija u Rijeci i Sisku, LNG terminal Omišalj i naftovode Družba Adria i dio južnog toka. Evo to piše u programu Vlade. Pa dalje se navodi, samo ta 4 razvojna investicijska stupa u prosjeku podižu BDP od 2 do 4% na godišnjoj razini uz odgovarajuće novo zapošljavanje. Pa onda o BDP-u, cilj Vlade je do kraja mandata postupno povećati stopu rasta gospodarstva kako bi se do 2015. godine kretala na razini od oko 5%. A onda i ono što je vrlo važno u poglavlju zaštite okoliša. Samo dio vezan uz današnju temu na stranici 22 programa piše uvest ćemo reda i objektivnosti u proces izrade i ocjene studije utjecaja na okoliš, prevencija ekoloških nesreća i učinkovito postupanje u slučaju ekoloških akcidenata bit će ključna sastavnica vladine ekološke politike. I kad vi to pročitate znači to je bilo 2012. Prođe nekoliko godina i trebate sada utvrditi što smo od tog plana ostvarili. Da idemo po Savi, po Dravi, od Senja do Kosinja, Plomina, nema nijedne elektrane niti hidro niti termo, a piše, sve su nabrojani, nema blokova nikakvih novih, nema ničega, gotovo, osim malo ovih obnovljivih izvora energije, nekakvih fasada i eto od LNG-a, od naftovoda, Družbe Adrie, južnog toka, što se desilo? Što se desilo? Ne znamo. Možemo pitat premijera, ali on kao uvrijeđeno dijete, održi nam ovdje nekakvo predavanje i nestane, kao nije to moja briga pa se sad vi mislite što mi mislimo. Tako da jednostavno što smo uspjeli od svega ovoga provesti? Ovu traljavu proceduru za mogući početak istraživanja i eksploatacije nafte i plina u Jadranu, traljavo, traljavo, a takva kakva je bila uspjela je zaraditi dvije interpelacije. To je činjenica, od toga ne možemo bježati, ovo piše, a ovome danas svjedočimo. Jer da smo barem jednu elektranu napravili pa i hidro, ali ništa. Podiglo se 20% cijena električne energije građanima, gospodarstvu i danas pričamo o tome kako javna poduzeća u Hrvatskoj ostvaruju silno veliku dobit, 2 milijarde 720 milijuna kuna. Od toga HEP 2 milijarde 470, a tisuće i tisuće blokiranih samo na električnoj energiji, a nijedne investicije. Pa nešto s nečim nije kako treba, barem ja to tako mislim. I onda što danas raspravljati? Možemo se ovdje nadmudrivati, pokušavamo nešto dokazati, čujemo da mi ništa ne znamo, da se sve pamet stoji sa druge strane i onda smo ušli u sferu dojmova. Jednostavno populizam koji je često nekome spočitan u ovom Saboru postaje temeljni alat premijera ovog prvog do 5. mjeseca ili 6. koji je sad završio, kojeg sada upoznajemo jer jednostavno drugih alata nema. Uspjeha nema. I sad se od naroda traži da otpiše one tri godine koje su bile iza nas, nismo to bili mi, nismo postojali, ništa se nije dogodilo i sad će vas nekakvim trikovima jednostavno pokušati se svidjeti svima, sve će biti lijepo i doći ćemo do izbora za koje eto ne smijemo ni znati kada će biti jer to je ekskluziva i pravo isključivo premijera. I ja više ne znam što da se ovdje kaže osim da, možda je bilo dosta laganja ovom narodu da je vrijeme da se počne govoriti istina, jer sve ovo mi samo na to miriše. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku poštovana zastupnica Ada Damjanac.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Boriću, prva, druga rečenica vam je bila SDP bježi iz sabornice, a ja ću reći nije točno. SDP ne bježi iz sabornice, SDP ne bježi od odgovornosti, ne bježi ni od problema. Jer da je to tako onda bi bili sigurno nakon vaše vladavine odustali od problema, jer mi smo se uhvatili u koštac sa problemima i rješavamo ih. Vaše želje o novoj Vladi to su vaše želje, ali otom, potom. To nećete odučiti vi, odlučit će ovaj narod, hrvatski narod koga će ostaviti i koga će stavit da bude u novoj Vladi. Sigurno one koji rješavaju probleme ovog naroda i rezultati se vide. A što se tiče eksploatacije kolega Boriću molim vas ja nikad vama ne upadam u riječ, pa nemojte ni vi meni. Evo što se tiče eksploatacije na Jadranu, dakle vrše se istraživanja. Pa valjda je red da znamo da li imamo ili nemamo nafte, a eksploatacijska polja i sad postoje nasuprot mene, nasuprot Fažane, nasuprot Brijuna i ona nikome ne smetaju. Dapače, čak ni industrija nama ne smeta jer u centru grada, u centru Pule imamo Uljanik i od dizalica koje su u Uljaniku mi smo napravili turističku atrakciju. Prema tome, možemo sutra napraviti i od platformi možda atrakciju, pa će nam i turisti obilaziti oko platformi. A ako poduzmemo sve mjere zaštite, a traži se sigurno vrhunska zaštita i okoliša, jer nama koji živimo na Jadranu i živimo od turizma sigurno nam je cilj očuvanje. Ali moramo znati da bez energije ne možemo. A u svojoj raspravi niste baš ni jednom riječju rekli da ste protiv eksploatacije, nego se vaša rasprava temelji na kvazi analizi rada Vlade u ovom mandatu. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa gledajte kolegice, ako je kvazi ovo što piše možda je i moja rasprava kvazi. Ne? Ali ja mislim da ovo valjda ste vi glasali za ovo. Ja se sjećam 89 ruku za, 28 protiv i 12 suzdržanih. To vam piše. Znači znam točno da ste vi usvojili taj program i sad je to kvazi. Što je kvazi? Kvazi su vaše rasprave ovdje, jer vi jednostavno se ne možete s ničim pohvaliti u ove četiri godine, veselite se kažem nekakvim malim sitnicama. I danas nam je sve lijepo. Tu sam govorio onaj zadnji dio što rade PR agencije. I pokušavate ljudima prodati priču da oni evo i danas smo to čuli bolje žive nego oni to sami osjećaju. I to je pravo i vi ste dobro rekli i utvrdili, oni će to reći na izborima. Ali ja sam moju cijelu današnju raspravu pokušao svesti na to da saznam hoćemo li do ove eksploatacije doći referendumom kako reče premijer, predsjednik Vlade, a on je to rekao, ne možemo reći da nije rekao ili ćemo doći procedurom koju zagovara ministar gospodarstva Vrdoljak, koji se izričito protivi referendumu koji je isto to rekao. Da li vi shvaćate da ta dva pojma jednostavno ne mogu se ili ta dva stava ne mogu doći na zajedničku točku? Znači ili referendumom koji je najavio premijer ili kroz zakonsku proceduru gdje smo mi uočili u oporbenim redovima da je bilo mnogo grešaka, mnogo grešaka u proceduri i da ih pokušavamo ispraviti i da bi to bio jedini pravi put da se dođe do nekakvog konačnog rješenja. A politika koju vi vodite govorim, ona će doći do hrvatskih građana na ovaj ili na onaj način. I sad, da li je nešto kažem ako vi stalno inzistirate na tome kvazi, da li je vama ta platforma super ispred Fažane i Brijuna. Meni je na Rabu ne treba ta platforma iskreno ću vam reći. Ali ako vi baš inzistirate neka vam je bude, mislim ali neka to kaže i narod ne vi tu u fotelji ili ja. Nek' kaže narod ako je to najavljeno, moramo naći drugi način.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Klarić ima repliku.
Uvaženi kolega Borić, kad ste govorili o Planu 21 i o silnim hidrocentralama, termocentralama i brojnim projektima to je bilo 2011. Sjećamo se kampanje i dolje kod nas u Primorsko-goranskoj županiji sedma, osma izborna jedinica. Naš ministar prometa kratkotrajni ili kratkoročni ili kako ćemo ga već nazvati obećavao je i udarna tema je bila cesta Križišće – Žuta Lokva od toga ništa. U ovom trenutku sve je jasno, sve je čisto. Radi se o predizbornoj kampanji. Malo prije smo na vijestima mogli vidjeti čak dva ministra što je hvale vrijednost su na dodjeli priznanja gdje silno hvale obrtnike, frizere. Ministar Grčić o.k. on ima vjerojatno i razloga, a ministar Maras ne znam baš koliko će mu frizeri moći pomoći. Međutim, očito je da je počela predizborna kampanja. Ono što proizlazi iz ove današnje čitave dnevne rasprave da niti mi u HDZ-u, niti drugi potpisnici interpelacije nismo protiv istraživanja ugljikovodika na području Jadrana, ali jesmo protiv ovakvog načina. I ono što proizlazi iz čitave ove rasprave i svih ovih replika je pitanje da li je moguće, a time bi se trebale po meni pozabaviti institucije bagatelnom nabavom do 200 tisuća kuna naručiti, odnosno izbjeći javnu nabavu da bi se napravila tako važna dokumentacija koja se odnosi na studiju utjecaja na okoliš. To je jedna stvar. Druga stvar. Na koji način je Spectrum došao do dokumentacije, gdje su svi oni ugovori za koje nam premijer govori da ih možemo pogledati kad god se sjetimo, ali po nekakvim njegovim uvjetima i pitanje gdje je danas čitav dan ovdje barem taj ministar na kojeg se odnosi interpelacija, gdje je taj premijer i koju sliku su pokazali i što su poručili svima nama saborskim zastupnicima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, spominjali ste Plan 21, ja mislim da oni njega ne trebaju mijenjati jer iz njega i tako nisu ništa ostvarili pa može im poslužiti za sljedeće 4 godine kao nekakvo obećanje jer zaista vidite s čime se mi susrećemo u Saboru. Kada imate argument, kada imate program koji usvoji ovaj Dom, kada imate rezultate tog programa vama kažu da vi izmišljate ili nešto drugo, da izmišljamo priče, projekte itd. Da je barem jedna hidroelektrana, da je barem jedna elektrana bilo koje vrste – ništa. Autocesta Žuta lokva – Križišće to se samo spominjalo u kampanji, još uvijek se vozimo magistralom i to dosta dugo. Cilj Vlade je do kraja mandata postupno povećati stopu rasta gospodarstva kako bi do 2015. se kretala na razini oko 5%. Pa nisam ja ovo zapisao, ovo je obećanje Vlade da će ga ostvariti u svome mandatu. Onda tri godine bilježimo stalne padove, evo sad smo izašli da super smo zadovoljni sa 0,1. Odlično! Što biste htjeli? Tko je bolji od nas? I tako ćemo valjda još ovih nekoliko mjeseci. A da su pogriješili jasno govori natječaj, dane dozvole, krajnji rokovi to je 2.04.2015. kada se moraju potpisati ugovori. Ugovori koje je trebalo potpisati bili su dio natječajne dokumentacije. Što u njima to treba mijenjati, jel' znate vi možda? Ne znate. Ali čekamo procedure. Evo jučer smo raspravljali zakon o izmjenama i dopunama Zakona o eksploataciji ugljikovodika da bi danas interpelaciju. Pa priznajete kroz svoje procedure da ste pogriješili ali ćete uredno sutra glasati protiv ovih interpelacija koje to utvrđuju. Ali to je politika umijeće mogućega i samo je pitanje kako će je tko prepoznati u datom trenutku. A ja uvijek kažem doći će vrijeme kad građani sjednu za stol, imaju nekoliko minuta i kažu ovo je bilo dobro, ovo je bilo katastrofa. Ja kažem da je bilo katastrofa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Boriću slušajući vaše izlaganje i Program 21 on se nije temeljio dakle taj neostvarivi program samo na razini države Hrvatske i na velikim investicijama on se temeljio također i na investicijama lokalne samouprave gdje su također obećavali kule i gradove jedinicama lokalne samouprave, međutim to se ništa nije dogodilo. Kada govorimo o velikim investicijama onda se sjetimo samo da su tri godine lutali po pitanju Pelješkog mosta tražeći bilo koje drugo rješenje ali samo zato što je to prijedlog HDZ-a iz prethodnog mandata. Što je sa projektima na lokalnoj samoupravi i na svim onim obmanama gdje smo imali pojedine čelnike kao u mojoj Požeško-slavonskoj županiji u gradu Požegi gdje smo imali čovjeka na čelu grada Ronka ovdje zastupnika kojega nikada nema u Saboru koji upravo godinama ništa nije radio nego obmanjivao ljude. Evo to je Program 21, to su programi SDP-a koji doista nisu urodili plodom niti na jednoj razini. Što je sa poljoprivredom u Hrvatskoj koja umire? I evo najnovije današnje vijesti koje nam dolaze da upravo tvrtke koje se bave otkupom mlijeka otkazuju ugovore poljoprivrednim proizvođačima, odnosno mljekarima. Što Vlada po tome pitanju radi, što ministarstvo po tome pitanju radi? To ćemo znati u proteklim danima. Da li je to Program 21? Da li je to očuvanje hrvatskoga sela? Pa gdje upravo mi svi skupa idemo sa ovim Programom 21? To će najbolje prosuditi građani na sljedećim parlamentarnim izborima gdje sigurno takav program više neće verificirati, gdje neće dati zeleno svjetlo ali u konačnici vidjet će da su prevareni jer od Programa 21 nema ništa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Ja mislim da sam rekao u svojoj raspravi da je ovo prvoaprilska politika, znamo što znači 1. april, prvoaprilska politika i da ona jednostavno mora proživjeti svoj kraj jer govorili ste o decentralizaciji. I to je velik dio programa rada Vlade 2012-2015. Ima gotovo 2 stranice decentralizacija. Ovih dana u mnogim općinama svečanosti su, sveci su i nekakvi blagdani, slušate načelnike oni svi kažu nikad nam nije bilo gore, nikad nismo imali manje novaca na raspolaganju i ono što je bilo naše uzeše nam. I jednostavno pričamo o decentralizaciji. To je taj PR. Mi ćemo i dalje pričati o tome, evo mi ćemo se zalagati za to i to, administrativni preustroj, smanjenje javne uprave itd. i svaki dan ćemo s tim u novine, onda neka narod čita i da shvati da je njemu odlično i da smo mi sve ostvarili. A nisu ništa ostvarili. Ja sam pročitao sve što su zapisali da trebaju ostvariti, osim ovoga da su ostvarili i dobili dvije interpelacije na svom projektu, kroz svoje procedure koje su mijenjali i nisu ih ispoštovali. I mi na to upozoravamo zato jer nam sutra zbog toga može prijetiti nekakav ekonomski problem, tj. moguće sudske tužbe koje mogu iziskivati jedan dio sredstava državnog proračuna. I onda imamo žurbu koja rađa ovakve greške. Pa ja sjećam se, dosta smo toga gradili, za studiju utjecaja za okoliš za jednu luku, trajektnu luku godinu i pol dana. Ova može za 3, 4 mjeseca. Pa što je to nama bušiti na 1000 metara, eksploatirati? Ali kad se nešto desi svi ćemo valjda dignuti ruke pa nismo to mi, to se netko malo igrao i potražit ćemo nekoga tko je to izgleda napravio takvu studiju utjecaja na okoliš i sve lijepo. Ne želimo da se to dogodi, ne želimo.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega dobro ste govorili i argumentirano ste govorili i sve što ste upućivali, a vidite što ste dobili natrag. Oni kad nemaju odgovor na argumente ili kad nemaju argument oni žele promijeniti percepciju. Pa tako smo danas čuli izjavu naše uvažene zastupnice da dapače da su te platforme predivne, i one će se koristiti u turističke svrhe. I vjerojatno će se drugačija pjesma pjevati, više neće biti S ponistre se vidi Šolta, nego s ponistre se vidi platforma na njoj piva klapa i uživat će cijela ova već bivša Vlada jer su napravili sve dobro za turističku, buduće turističke sezone. Upozoravaju nas da Albanija i Crna Gora to već rade ili oni već to rade. Molim vas lijepo niti u Albaniju, recite mi tko ide na more u Albaniju? I na koju plažu? Crna Gora je nešto drugo. A ono što je bitno ne kažu da su se ovim postupcima konzultirali što smo bili dužni kao članica EU sa svojim susjedima, konzultirali smo se a nismo se konzultirali, nismo i sada tek dolaze odgovori od naših susjeda, a jednako tako neće ni Crna Gora ni Albanija bez obzira na sve moći bez konzultacija neke intervencije u moru raditi.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Kolegice Sumrak, mi samo želimo čuti ono što je stav aktualne vlasti i politike po ovom pitanju kako doći do te eksploatacije kad se već u to krenulo jer imamo dva modela referendum koji je rekao da će provesti sam premijer, referendum kojeg traže i udruge civilnog društva i imamo proceduru koju provodi ministar gospodarstva za koju smo utvrdili svi danas da ima greške u proceduri, da je bilo mnogo pogrešaka i da je nešto napravljeno onako kao nije smjelo biti. Znači imamo dva stava, nije to nevažno. Jer ako će biti referendum pa čemu onda sva procedura? Ako neće biti referendum onda mora biti procedura i to je svima jasno. A na kraju ja mislim da neće biti ni jednoga ni drugoga na kraju i da će to sve završiti negdje tamo nakon izbora ili ne znam kad sve to završi i da će to ostati nekome drugome kao i sve ostalo što se obećalo a ništa se nije napravilo. Jer oni sami sebe demantiraju svaki dan i sami sebe stalno popravljaju svaki dan i to ćemo svjedočiti slijedećih kažem nekoliko mjeseci jer šta drugo više reći kaže nakon svih ovih današnjih rasprava? Imamo činjenicu da nam premijer kaže vi nemate stav, mi smo jasno iskazali svoj stav, hoćemo proceduru, zakonitu, jasnu, da nema grešaka jer je osjetljivo pitanje, a oni nemaju stav jer on zastupa referendum a ministar koji vodi sve to je protiv referenduma. E pa sad neka javnost procijeni tko ima stav i tko nema stav, a mi smo bili vrlo jasni u svom.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Kolega Borić, znam za, dakle za investicije koje su trebale biti provedene za ove 3, 4 godine napisane su u programu Vlade prilikom nastupa ove Vlade na izvršnu funkciju u državi Hrvatskoj. Tada nije bilo gotovo niti jedne riječi u svezi ovoga. Dakle nekome je sinulo ono ko grom iz vedra neba ideja idemo mi dati na istraživanje Jadran ili pak kasnije eksploataciju ali to će biti tek eventualno dakle isplativo za 4 ili 5 godina. A šta ćemo ti, šta ćemo dotada? Dakle u nedostatku investicija Vlada se eto spasila ovom idejom. To je samo ideja i ništa više koju krivo provodi. I sada govorite o tome da premijer zastupa ideju referenduma, a ministar je protiv referenduma i od svega ovoga najveći uspjeh ove Vlade biti će referendum koji će se hvalit a neće uspjet, dakle bit će narod protiv toga i reći će eto ja sam raspisao, ja sam tražio referendum i time će se hvaliti ništa drugo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa neće bit svi protiv, vjerojatno kolegica iz Fažane ona će biti recimo za to da se, da može biti platforma ispred Brijuna i nek se tamo ljudi kupaju. To je očekivano i moguće i vjerojatno će i biti to, vjerojatno će biti jedna velika veličina protiv toga. Znam što misli, ja dolazim s otoka, sa otoka Raba a znamo što nam znači more, čisto more itd. ali to vam je tako. Mi smo imali dolje isto jednu SDP-ovu gradonačelnicu i kako oni rede projekte? Kaže idemo izgraditi Zračnu luku Rab, nema je nigdje, ni u jednoj strategiji, niti u jednom dokumentu države, niti u jednom bilo kojem dokumentu koji bi to potencijalno mogao isfinancirati. I 3 godine uspješno se radilo, sva dokumentacija, došlo se do studije utjecaja na okoliš i stalo se. I nakon nekog vremena kad se vidjelo da se potrošilo puno novaca, puno novaca oni izmisle pticu koja se tamo gnjezdi i kaže mi tu luku više nećemo graditi i gotovo. I tako će vjerojatno biti i sa drugim svim ovim projektima. Izmislite nešto, ministarstvo uvijek može napisati što se tamo događa, ako nije i točno to, ali možeš napisat i postoji odstupnica. Mi samo želimo da nam netko kaže, evo pokušavamo to saznati cijeli dan i bilo bi dobro da je premijer ostao i ministar i da oni kažu, jer se oni slažu između sebe tamo da li će biti referenduma ili neće biti referenduma? Jer ako će bit onda je to sasvim novi moment u svemu ovome, a ako neće bit onda izvolimo poštovati procedure onako kao to nalažu zakoni RH i ne trebamo izmišljati apsolutno ništa. A da je to tako pokazuje sve što su radili od 2.4.kad su trebali potpisati ugovore do današnjeg dana. I svo ovo brzanje i izmišljanje kako to nekako malo pomiriti.
Hvala lijepa. Nastavljamo pojedinačnu raspravu zastupnika. Na redu je potpredsjednik doma Nenad Stazić kolega. Nema ga, gubi pravo na raspravu o ovoj temi. Poštovana kolegica zastupnica Tonka Ivčević.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici aktivnosti planirane u Hrvatskoj na istraživanju ugljikovodika u najmanju ruku vrlo skromno pridonose već postojećim rizicima. Italija i Hrvatska raspolažu otprilike jednakim površinama Jadranskog mora, no vidljiva je očita diskrepancija u količini učestalosti naftnih radova. U talijanskom dijelu Jadrana je 1358 istražnih bušotina, a u Hrvatskoj samo 133. Na talijanskom dijelu aktivno je više od 100 proizvodnih plinskih bušotina i 38 naftnih, u Hrvatskoj proizvodnih naftnih platformi nema, a plinskih je 38. Na istoj površini Jadrana Italija ima 15 puta veće otkrivene, dokazane rezerve ugljikovodika i pet puta veću proizvodnju. U toliko jasno je da ogroman rizik od havarije za Hrvatsku postoji i danas samo bez ikakve koristi ili mogućnosti da se na taj rizik utječe. Ovdje se otvara i pitanje rizika vezano za istraživanje ugljikovodika u Crnoj Gori, Albaniji i Grčkoj. U Albaniji se istraživanja provode već desetljećima, a samo najveći dio od proizvodnih blokova Drač ima procijenjene rezerve od dvije milijarde barela nafte. Dakle sa iznimkom BiH i Slovenije sve države koje imaju izlaz na Jadransko more provodi istraživanja ili natječaj za istraživanja. Hrvatska aktivnost utoliko tek su manji dio rizika u Jadranu. Naime, Hrvatska je dobila ponude kompanija za 10 blokova, a budući da se na svakom od njih u sklopu istraživanja planira jedna bušotina to znači novih 10 bušotina. Dakle, jasno je golemi rizici u Jadranu postoje i da ih nije moguće eliminirati, ali se s njima svakako treba upravljati. Pitanje o istraživanju ugljikovodika u Jadranu stoga nije treba li ili ne treba istraživati nego kako postići najbolji odnos rizika i ekonomskih koristi. I vjerujte mi otočani to itekako podržavaju. A što se tiče interpelacija o kojima danas raspravljamo, ako smatrate da je postupak nezakonit, ako smatrate da je bilo i koruptivnih radnji u dosadašnjem postupku zato postoje institucije koje se time bave pa se izvolite njima i obratiti, a da vi zaista znate da je to tako onda bi sigurno već bile prijave upućene i sigurna sam da bi odgovorni bili i procesuirani. Što se tiče strateške procjene utjecaja na okoliš za koju smatrate da je izabrana firma koja nije kompetentna, moram reći da se ona donosi kroz javnu raspravu, izradu u koju je uključena kompletna zainteresirana javnost ali i tvrtke koje su možda po nekima kompetentnije za izradu ovakvo važne strateške procjene utjecaja na okoliš. U tom smislu svaka primjedba zaprimljena tijekom javne rasprave biti će razmotrena odnosno sve stručno utemeljene primjedbe bit će ugrađene u stratešku studiju dok će za primjedbe koje neće biti prihvaćene biti potrebno obrazložiti razloge njihova neprihvaćanja. Vezano za procedure, Vlada je u svom izvješću detaljno pojasnila svaki korak i argumentirala sva eventualna kršenja u kojima se govori o interpelacijama, te to nije ovdje potrebno posebno ponavljati. Ali predlažem svim zastupnicima da pročitaju izvješće Vlade RH o predloženim interpelacijama pa će im zasigurno neka pitanja i procedure o kojima ovdje govore biti puno jasnija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Tonka, dobro ste rekli dižemo veliku buru pitanja istraživanja jer ovo je rasprava o istraživanju. Mi dižemo buku o istraživanju Jadrana, a zaboravljamo da INA već 40 godina ima pet mislim mjesta gdje se istražuje na Jadranu. Ali sjedimo se mi, mi znamo to koji živimo uz more na moru kada prolaze pored nas i tankeri i brodovi koji prevoze naftu, ti brodovi kada opskrbljuju otok sa naftom u kakvom su oni stanu i što se tamo događa. Znači sve skupa moramo proraditi na tome, mislim da je ova situacija koja je krenula da ćemo samo dobiti jednu dobru kvalitetu i pažnju na tome da se čuva kompletan Jadran. Meni je kuća jako blizu mora, ja živim u tom moru malte ne. A drago mi je da kolege puno bolje znaju iz Slavonije što se događa na Jadranu, kada kolega, nema ga tu samo da zna, da gospoda iz HDZ-a kada je bio u pitanju Pelješki most nisu htjeli glasati da uđe u prostorni plan, a kamoli u druge. Kasnije su svojatali taj projekt i rugali su se kada su izišli plakati za njega i to je njihovo. Puno laži, ajmo samo dajmo ne istinu da sutra može postati istina. Evo toliko. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Klarić, replika.
Kolegice Ivčević, spomenuli ste Studiju utjecaja na okoliš, gradonačelnica ste već nekoliko mandata kao i ja i siguran sam da ste u tim svojim mandatima proveli nebrojeno postupaka javne nabave. Zar nije dovoljno sumnje za tako važan projekt, za tako važnu studiju, a odnosi se na zaštitu okoliša i našeg Jadrana provesti postupak bagatelne nabave i ugovoriti sa tvrtkom koja nema reference, bez obzira na svemoguće javne rasprave i ne znam što sve ne, a da ne govorimo o dokumentaciji i o silno uloženom novcu od pedesetak godina unazad koje ima na tom području kroz svoje istražne radove obavljala, dati nekom za koje smo prvi put čuli iz medija, a da ugovor nismo vidjeli, zar to ne izaziva dovoljnu sumnju. A da ne govorimo o tome da nam je i sam premijer rekao što je opravdano i tu bi ga podržali da za tako nešto idemo na referendum. Dakle nismo protiv istraživanja, nismo protiv iznalaženja financijskoj opravdanosti za takvo nešto, ali sam način, procedura, postupci, uvjeravanja nas pa i današnja situacija kada ovdje nemamo tog ministra koji nam čitavo vrijeme šalje preko medija poruke o tome što se napravilo, nema ga ovdje da odgovori na bilo koje naše pitanje, ignorira ovaj Sabor premijer koji nam je očitao ovdje ukratko bukvicu, gdje se najviše osvrnuo na nekakvog župana Dubrovačke i Šibenske ili Splitske županije. Koliko puta ste vi primili nekakvog investitora ili nekog tko je zatražio prijem kod vas i razgovarali s ljudima? A to apsolutno ništa ne znači. Dakle sam postupak od početka do danas niti je transparentan, a transparentnost bi u nekakvom prijevodu s latinskog trebalo značiti prozirno. Ovo sve je toliko prozirno, banalno se ide u neke stvari da sami ti postupci izazivaju strahovitu sumnju jer su definitivno sumnjivi. Nekome se dalo 50 godina istraživanja i hrpe materijala za ništa.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Tonka Ivčević.
… [[Govornik se ne razumije.]] vi sigurno kolega znate Zakone o javnoj nabavi, znate u kojim uvjetima se provodi bagatelna nabava. Ja sam sigurna da je ministarstvo najprije napravilo procjenu troškova i onda kada je vidjelo koliki su troškovi potrebni za izradu studije oni su se uklopili u okvire bagatelne nabave. Bagatelna nabava je isto tako nabava. Znači ona se ne bira u direktnom postupku nego se pozivaju poznati ponuditelji. I onda se povjerenstvo određuje koja je najpovoljnija ponuda. Znači kod bagatelne nabave riječ je o nabavi a ona se radi po procijenjenoj vrijednosti. Zato ja tu ne bi sumnjala nego mislim da je to napravljeno zakonito. A rekla sam i u svojoj raspravi ako sumnjate u nezakonitost, ako imate dokaze za to, za to postoje institucije. I zašto bi sumnjali, dokažite da je nešto tako.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice Ivčević, vi ste nas uputili da čitamo to pa da ćemo razumjeti. Ma ne trebamo, ja neću ništa čitati, ovdje je sve jasno. Ja ne vjerujem ovoj Vladi. Znate zašto? 4 godine ona tvrdi da ne zna da li nam treba Pelješki most. Je li to opravdana izgradnja … [[Govornik se ne razumije.]] I sada su joj došli neki dječaci iz Europe i rekli da treba Pelješki most. A cijela Hrvatska zna da treba Pelješki most. Cijela Hrvatska hoće Pelješki most. Hoćemo povezati Hrvatsku, tu su dva razloga, prvo ekonomski interes, prometni a drugi je zato što to hoćemo povezati Hrvatsku da od dva dijela bude jedan dio. Da bude cijela. I šta koštalo da koštalo. I to je htjela cijela Hrvatska. I vama treba, vama nije jasno da li je Pelješki most najbolje rješenje. I sada su vam neki drugi kazali. Znači pojma nemate. I sada bih ja trebao vjerovati ovoj Vladi kada ona kaže da je najbolje ovo u Jadranu što rade. Pa što je to kada nisu u stanju ocijeniti ovo oko Pelješkog mosta, oni nemaju, nisu kompetentni procijeniti ništa oko ovoga. A to su tolike dubioze, ovo je važnije od Zagrebačke katedrale. Jer katedralu možemo srušiti i napraviti drugu 100 metara pokraj nje a ovo kada se jedan puta napravi loše, nekoliko sekundi što mi ostaje, ne može se više popraviti. Ovdje je apsolutno riječ o protuzakonitim radnjama kolegice. I ako se to provede, ovo će se morati srušiti, tko ustavni, vrhovni, ne znam koji sud zato jer bagatelna nabava za procijenjenu vrijednost … [[Govornik se ne razumije.]] do 400 tisuća kuna [[Upadica: 200.]] 200. A koliko ovo vrijedi ovo milijarde eura košta. I ne može se na taj način ići. Ovo je bacanje luga. Ja se vama čudim kao načelnici općine što vi to pravdate. Pa to da je napravio, da ste vi to napravili kao gradonačelnica Komiže vas bi u zatvor strpali. Je li vam to jasno? I vama je to jasno. A tko će Vrdoljaka u zatvor strpati?
Hvala lijepa. Kolega Dujomir Marasović, ja sam našao vezu između Pelješkog mosta i ugljikohidrata jer će se voziti preko Pelješkog mosta. Pa vaša rasprava ima potpuno vezu sa temom. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, voziti će se ugljikohidrati i ugljikovodici svi preko Pelješkog mosta i to ima veze sa raspravom. Hvala Bogu. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Tonka Ivčević.
… [[Govornik se ne razumije.]] kolega Marasoviću mi, naša Vlada kao odgovorna Vlada najprije je trebalo osigurati financije za izgradnju Pelješkog mosta a onda početi graditi Pelješki most. Pelješki most nikada nije bio upitan i nikada se nije postavljalo pitanje da li on treba ili ne. Ali je najprije potrebno pribaviti financijska sredstva a onda ući u taj projekt. Da ste vi bili nekada čelnik lokalne samouprave onda bi znali da ne možete provesti niti jedan projekt ako ga ne planirate u proračunu a u proračunu planirate ono za što imate sredstva. To je zakon i o proračunu državnom i o jedinicama lokalne samouprave. Evo, toliko.
Čuli smo odgovor na repliku a sada molim poštovanog zastupnika Franu Matušića 10 minuta pojedinačna rasprava.
To je o ugljikohidratima i ugljikovodicima i o Pelješkom mostu ali krenuti ću prvo od onoga što smo danas čuli. Prvo je došao premijer Milanović i rekao da je bezobrazno pristojan prema Saboru jer je došao reći nešto od interpelacijama. Biti bezobrazno pristojan … [[Govornik se ne razumije.]] samo njemu koji je očito podvojena ličnost i koja treba intervenciju nekih drugih stručnih službi …
Kolega Matušić nemojte sebi uzimati ono što nemate ni kvalifikaciju a niti to građani od vas očekuju. Budite ljubazni, nemojte tako, to nije lijepo ni za vas, ni za nas sve. Pustite, političko stajalište da ali dijagnoza i takve stvari, budite, hvala lijepa. Hvala.
Ne, pa zato i upućujem na struku, zato i upućujem na struku gospodine predsjedniče. To je slično kao da rečete smrdljivo miomirisan. Otprilike. Pa sada zaključite što to naći i o osobi koja to govori. I reći da je bezobrazno pristojan prema Saboru ja mislim da dovoljno govori o premijeru i njegovom odnosu a posebno njegovom napuštanju Hrvatskog sabora, neodgovaranja na replike nakon što je izazvao jedan niz replika napustiti sjednicu, dovoljno govori o njegovom odnosu prema Hrvatskom parlamentu. Ali još više govori o odnosu prema Hrvatskom parlamentu, prema Saboru, odnos Vlade Republike Hrvatske u donošenju zakona i u odnosu prema tome što Hrvatski sabor predlaže hrvatskoj Vladi a ona u pravilu ne usvaja ukoliko to dolazi od strane oporbe. No jedan od konkretnih činova je bio jučer kad smo kroz izmjene i dopune Zakona o ugljikovodicima također zapravo pokušali, vladajuća većina je pokušala legalizirati dosadašnje nezakonite rabate, nezakonito ponašanje koje je do sada bilo. Da bi spriječili zapravo i današnju interpelaciju da bude u potpunosti jasna hrvatskim građanima posegnulo se za donošenjem jednog zakona koji kaže legalizirane zakonite radnje koje su se do sada dogodile po pitanju istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. I odmah da budemo jasni, čuli smo ovdje da je moguće da i turizam se lijepo razvija uz eksploataciju ugljikovodika pa tako je netko rekao u Istri je veći promet otkad se istražuje i eksploatira plin, premda plinske platforme nije isto što i nafte platforme, to je valjda svima jasno, jer sasvim različiti su incidenti. Ali onda smo jasno i rekli da možemo predložiti tim osobama da reklamiraju istarski turizam sa platformi. Stavite platforme u vaš fokus, u fokus turističke promidžbe pa ćete vidjet koliko ćete dobit gostiju. Uostalom evo danas ″The Guardian″ piše o tome kako Hrvati žele uništiti temeljnu gospodarsku granu turizma. To vam piše ″The Guardian″, ne piše vam to ni HDZ ni ostali predlagatelji interpelacije. Upravo vam to piše, da želite uništiti turizam. Zašto? Evo ja ću reći još jedanput, primjer Santa Barbare. Do sada na svim raspravama koje su se ticale strateške procjene utjecaja na okoliš se govorilo o pozitivnom primjeru jednog turističkog mjesta u Kaliforniji koje se zove Santa Barbara, koje je naravno svjetski poznato i reklo se u neposrednoj blizini tog poznatog ljetovališta u Americi se nalaze naftne platforme i to nikome ne smeta. To vam je sa rasprave u Hrvatskom saboru gdje je predstavnica Agencije za ugljikovodike i izrađivač strateške procjene utjecaja na okoliš govorili su upravo taj i isticali su upravo taj primjer. U međuvremenu se dogodi jedan incident u Santa Barbari gdje se cijela obala ispred Santa Barbare zagadila naftom i to je bilo pitanje istjecanje u transportu nafte od platforme prema kopnu gdje je jasno da je riječ o pogrešci ljudskog faktora. Gledajte, ta njihova obala je sad upropaštena, premda ta njihova obala je sasvim drugačije konfiguracije nego što je Hrvatski Jadran. Tamo je pijesak, on se da čak i zamijeniti, ali vi stijene kakve su na Hrvatskom Jadranu u pravilu prisutne od južnog Jadrana do Istre, vi to ne možete zamijeniti. Kad nafta dođe na to područje, mi znamo što je kad dođe katran a to je isto, kad dođe katran, kad se taloži na obali vi to ne možete očistiti, vi to morate jednostavno odstraniti, a to je tako mali postotak u odnosu na ono što bi se moglo dogoditi istjecanjem nafte sa platformi ili iz transporta cijevima da jednostavno ono što sad Vlada forsira je na tragu doista uništenja glavne gospodarske grane koja danas čini 17% BDP-a Hrvatske. turizam danas čini 17% BDP-a, nemojte to zaboraviti. Druga stvar, istraživanje koje se udaljava prema ovom prijedlogu i prema onomu što je do sada usvojeno na svega 6 km od otoka doista je vrijeđanje zdrave pameti jer ti otoci, većina od njih su zaštićeni ili kao nacionalni parkovi ili zaštićeni dijelovi prirode. Prema tome, reći da je moguće da je neka platforma udaljena samo od njih 6 km doista je uništavanje naše ne samo kulturne baštine nego uništavanje krajobraza, uništavanje krajobraza kao zaštićenog dijela. Recimo Dubrovnik. Dubrovnik je zaštićena UNESCO-va sredina. Zamislite da postavite 10 km od Dubrovnika na naftnu platformu, popenjete se na Srđ koji je sigurno jedan od najatraktivnijih pogleda na grad Dubrovnik, sa Srđa vidite ne 10 km nego vidite 30 milja, vidite Mljet. Znate koliko je Mljet udaljen od Dubrovnika. Vidite čak i Lastovo po lijepom danu. Čak i Lastovo se vidi, sa Srđa bez problema se vidi Lastovo zapravo stalno, a to je pogled koji vrijedi milijun dolara navodno. Pogled na Dubrovnik i na Lokrum i na sve ostale otoke … itd. Dakle apsolutno je neprihvatljivo ovo što se radi, neprihvatljiv je ugovor s Spectrumom koji nije javno objavljen, neprihvatljivo je da se danas govore neistine i o Pelješkom mostu, i to moram reći, pa se kaže HDZ je bio protiv Pelješkog mosta. HDZ nikad nije bio protiv Pelješkog mosta, štoviše u predizbornoj kampanji 1998. godine je HDZ na svom programu dok još nije bio SDP-ov župan, dakle '98. godine prijevremeni izbori za županiju, HDZ u svom programu koji se zvao Raditi i graditi na naslovnici imao skicu mosta Pelješac-kopno. Dakle još '98. godine. Prema tome, ove neistine da HDZ nije prihvatio to nije istina, HDZ je apsolutno digao ruku za prostorni plan u kojem je bio i most Pelješac-kopno zato što je to bio njegov projekt. HDZ je započeo radove na mostu, dvije stope i s jedne i druge strane su izgrađene, dio pristupnih cesta je izgrađen i sa strane Komarne i sa strane Pelješca. Svak onaj tko je dobronamjeran, koji želi vidjeti može to poć' vidjeti i sada. Dolaskom ove vladajuće koalicije svi radovi na mostu su zaustavljeni. Zašto, jer je Milanović rekao dok sam ja premijer most se neće graditi, to je bespotrebno bacanje novaca. S druge strane, HNS je jasno poručio most je iluzija za budale. To je izjava sadašnjeg gradonačelnika Vlahušića koji je bio i tada dužnosnik HNS-a. To je njegova izjava, most je iluzija za budale. Sve ste napravili kako ne biste nastavili graditi započeti most i uspjeli ste u tome. Evo 4 godine ste odugovlačili dok niste vidjeli da je javnost raspoložena i da želi povezati Hrvatsku u jednu cjelinu i konačno ste joj dali da Europska unija u tom smislu presudi da jedna agencija koja je angažirana da zapravo dođe do zaključka do kojeg smo mi dole na jugu došli već odavno, a to je da je most nužan i da je najbolje prometno rješenje za povezivanje Hrvatske. Stoga ove neistine koje se pokušavaju stalno plasirat em su neukusne i nisu utemeljene na činjenica i danas govoriti ponovo o tome da HDZ nije, da je bio protiv mosta ili da nije gradio most to je doista gruba, gruba neistina. Što reći o ugovoru sa Spectrum? Pod krinkom znanstvenog istraživanja se provodi jedan komercijalni posao koji vrijedi milijarde. Podaci koji su dati Spectrumu također vrijede milijarde. Netko je dao podatke koji su do tada plaćeni milijardama, netko je dao tvrtki Spectrum da raspolaže u kasnijim fazama i da prodaje te podatke i to pod krinkom znastvenog istraživanja preko Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Što reći na to? Naravno kolegica Holy je u pravu, sumnja na korupciju. Naravno, ako nešto nije transparentno, nije dovoljno jasno temeljem koje procedure, nije utemeljeno na zakonima što drugo nego posumnjati na neke zakulisne radnje. Prema tome, vrlo je bitno da se spriječi daljnja nezakonitost, postupanje po pitanju istraživanja, eksploatacije ugljikovodika i da se sve … [[Govornik se ne razumije.]] koliko je moguće i da se krene zapravo ispočetka i da se široko raspravi gdje, kako i kada svakako izvan teritorijalnog mora, nikakvom teritorijalnom moru i tome se protive i sve županije na Jadranu, protive se sve lokalne samouprave, a župani razgovaraju vjerojatno zato što im je Vlada rekla idite razgovarajte sa županima jer se oni protive tom projektu.
Hvala lijepa. Imamo repliku, poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, dobro ste ukazali na sumnju na korupciju i nije to jedina sumnja danas. Evo možemo saznati da je na žalost tisuće građana uzalud davalo svoje priloge za spas Imunološkog zavoda. Imunološki zavod je strateški važna tvrtka i sutra se odbija ponuda Visie Croatice. Za koga je ona važna? Važna je za cijelu naciju, a tako isto važna za turizam, pa kad danas i sva ova naša izlaganja vezana uz tu sumnju i s druge strane pokušaj da nas uvjeravaju kako je sve to dobro i za turizam i za sve ostalo i kako su pošteni to će biti sve u redu i ne treba se ničega bojati su presmiješni. Više narod ne vjeruje, jednostavno jer ste ga iznevjerili, Vlada SDP-a ga je iznevjerila, ne vjeruje više. Ne vjeruje, gotovo je i nemojte nam ostaviti dugove. Kolega Matušić sjećate se nakon 2003. kad je završila vlast SDP-a da je hrvatska nova Vlada morala isplatiti 10 000 hrvatskih vojnih djelatnika i policije koje su ovi bespravno izbacili na cestu, pa su se podigle tužbe i onda se isplaćivalo preko 5 milijuna kuna na tim tužbama. Tako će i ovo ostati za platiti nekoj drugoj Vladi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Pa nije samo 5 milijuna kuna za te tužbe. Sjetite se preko 2 milijarde kuna za nastavnike, učitelje zbog kršenja kolektivnog ugovora. Dakle, preko 2 milijarde kuna.
Poštovana zastupnica Ada Damjanac, replika.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Matušić, indirektno ili direktno prozvali ste me i reći ću da okrećete palačinku onako kako vama odgovara. Nisam rekla da se povećao turizam od kad je, od kad su eksploatacijske platforme plina, ali sam rekla da i to možemo iskoristiti kao što smo iskoristili ruglo, dizalice u centru grada i u svrhu turizma. I ja mogu isto zapjevati "S ponistre se vidi Šolta" a ispred plovi tanker kao velika potencijalna opasnost još veća od naftne platforme o kojima tek govorimo, a govorimo samo o istraživanju, a ne o eksploataciji. Pa zar bi trebalo da prepustimo Talijanima, kolegica Tonka je rekla koliko je tamo eksploatacijskih polja u našem Jadranu. I sve zagađenje dođe na našu stranu, pa ja ću reći da kad malo se podigne razina Poa, kad nabuja Po onda svo smeće iz Venecije dođe do Fažane i do Brijuna na žalost, isto tako i zagađenje. Prema tome, trebali bi prepustiti istraživanje i eksploataciju u Jadranu Talijanima, pa da prepustimo Slavoniju Mađarima, pa onda možda da prepustimo i Gorski kotar Slovencima pa da i oni istražuju i crpe svo ono naše bogatstvo koje imamo. A što se tiče Pelješkog mosta, kolega Matušić kad ste ga već spomenuli, pa moram reći, tako je postavljali su se kameni temeljci pred svake izbore bez pokrića u državnom proračunu, a i dugove koje ste ostavili su enormno veći od onih minijaturnih koji su ostali za nama. I mi dan danas plaćamo te dugove i država nam je tu i stanje nam je u državi takvo kakvo je zbog vaših dugova.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Pa trebalo bi znat o čemu se priča kad se o nečemu priča, pa tako govorite o kamenu temeljcu. Kameni temeljci na Pelješkom mostu kao prvo nisu bili kameni temeljci tako kao što vi govorite. Kao drugo, izgrađene su stope u moru, dakle stope u moru. To je visine preko 20 metara samo iznad mora, da ne govorimo o moru. Dakle, već je izgrađeno, već je uloženo tamo bilo nekih 350 milijuna kuna. Uloženo, što izgrađeno cesta, što stupova itd. Razumijete? Drugo, teško ćete vi vidjeti tankere, jer tankeri plove međunarodnim vodama, dakle izvan su ovih 12 milja teritorijalnog mora. Oni su daleko, daleko iza toga, dakle na tridesetak, četrdeset milja negdje na sredini Jadrana. Dakle, negdje do 50 milja od obale i to nećete vidjeti. To je, teško ćete vidjeti te tankere. Nisam ja rekao da ste vi rekli nego se čulo u raspravi, a to je kolega Grbin govorio, da je u Istri porastao broj turista usprkos tome što se eksploatira na plinskim platformama. To su njegove riječi bile, nisu vaše. Ne znam zašto ste se vi prepoznali. S koje strane palačinke pečete, ne znam, ali pretpostavljam s obje pa bi onda trebalo vidjeti obje strane medalje. Tako i u ovom slučaju istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Nitko nikome ništa ne prepušta, zapravo se prepušta ovim ugovorom nekim stranim kompanijama da kopaju po hrvatskom Jadranu i da ugrožavaju Hrvatsku, da ugrožavaju prirodu i da ugrožavaju kulturnu baštinu. Iskopavanje i eventualno istraživanje u blizini Dubrovnika može dovesti do novih potresa. To je dokazano empirijski jasno u Americi na pojedinim nalazištima gdje se pojačao broj potresa po nekoliko stotina puta, a intenzitet da ne govorimo. Dubrovnik je inače seizmičko područje i trenutno se radi sanacija samog grada zbog potresa i nemojte ga ugroziti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Marelić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodin Matušić vi ste ponovno sa vrijeđanjima. Počeli ste vrijeđati i predsjednika Vlade koji je prvi predsjednik Vlade došao na raspravu ovakvu u Sabor. … [[Upadica se ne razumije.]] Pogledajte, prvi predsjednik Vlade na raspravu. Vi gospodine niste bili predsjednik Vlade nego ste bili ministar, ja govorim prvi predsjednik Vlade je došao. Gospodine Matušić, sljedeće, samo malo molim vas. Pričate o investicijama na dubrovačkom mostu. Gospodine Matušić da vam rečem ja, kolega vam je šapnuo, ali rađeno je 70 milijuna betonskih radova u izgradnji mosta i pristupnih cesta, 70 milijuna. A ovo su bili za … [[Govornik se ne razumije.]] koje su se radile pripreme Rusima brodovima koji će se plaćati kad se pripremalo za početak radova. Gospodin Matušić most se otvarao više puta, a prekinuli ste radove 5.06.2010. godine. A ova je Vlada, ovaj Sabor novi konstituiran 22.12.2011. Znači, dosta vremena prije ste prekinuli radove. A za ovo ću vam donijeti papire gdje će biti potvrđeno od izvođača Hrvatskih cesta, a Hrvatske ceste su sada platile da mogu one dizalice koje su tamo bile ruglo da se mogu povući 190 milijuna Konstruktoru i ekipi koji su radili radove. Eto, to je prava istina.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Dakle, zašto mičete dizalice? Zašto ste platili 190 milijuna kuna da biste maknuli dizalice, da se ne nastave radovi? Naravno, zato što se mora ući u proceduru koja je europska i ukoliko se žele novci dobiti iz Europe. A najnormalnije se moglo nastaviti sa radovima, bez ikakvog problema. Ako se može dati 2 milijarde kuna godišnje za Hrvatske željeznice koje proizvode gubitke i koje vidimo da ne rade, zašto se nije moglo dati 200, 300 milijuna godišnje za most i jednostavno ga nastaviti? Takva je bila financijska konstrukcija pripremljena u trenutku kad ste vi dolazili na vlast. Imali ste točno pripremljenu financijsku konstrukciju održivu za nastavak radova mosta. Prema tome, nisu se tamo polagali kameni temeljci, tamo je potrošeno preko 300 milijuna kuna. Dakle, sad računajući tih 190 milijuna kuna za micanje dizalica to je preko 500 milijuna kuna tamo utrošeno. I oni koji govore da nije ništa napravljeno to ne govore istinu. To vi jako dobro znate. Vi to jako dobro znate da su i stupovi i ceste i sve ono što je napravljeno dolje da nije uzalud napravljeno i da će se sasvim sigurno morati nastaviti na tome. To mora biti baza za nastavak. Druga je stvar koja će procedura biti. Ali s ovim kako ste vi započeli to je doista ispod svake razine. Što ste vi napravili? Ništa! Trebalo vam je 4 godine da biste došli do zaključka da je najbolje rješenje za povezivanje hrvatskog juga Pelješki most kojega smo mi započeli graditi nekoliko godina prije nego što ste vi došli na vlast. Prema tome, kolega Marelić predobro se znamo iz naše županije i znamo tko je što napravio u toj županiji i koliko je tko investirao. Nemojte ovdje da prenosimo našu raspravu iz Županijske skupštine ja mislim da to ne bi bilo dobro za vas.
Hvala lijepa jednom i drugom, nemojte nastavljati raspravu bez snimanja to bi bila šteta. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu o ovoj temi, ali prije nego što dam riječ jednom i drugom podnositelju interpelacije najprije da pročitam članak 149. Poslovnika Hrvatskog sabora. "Zastupnici koji su podnijeli interpelaciju mogu izabrati svoga predstavnika koji ima pravo na sjednici Sabora obrazložiti interpelaciju." To su poštovani zastupnici Branko Bačić i poštovana zastupnica Mirela Holy. "Predsjednik Vlade kada je interpelacija pokrenuta o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade, odnosno pojedini ministar kad se interpelacija odnosi na rad ministarstva imaju pravo na sjednici usmeno obrazložiti Izvješće Vlade povodom interpelacije." I ništa više, nakon toga Sabor provodi raspravu. Pa onda prisustvo premijera ili ministra da samo sluša pitanja na koja poslovnički ne može odgovarati bilo bi dosta šizofreno. U tom smislu je sva rasprava dostupna i premijeru i ministru i hrvatskoj javnosti. Ali ovo je činjenica i to sam morao upozoriti. A sada u ime podnositelja interpelacije 41 zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Branko Bačić, završna riječ.
Poštovane kolegice i kolege bit ću vrlo kratak na kraju ove rasprave i reći ću da je gospodine predsjedniče ovo prvi puta, a ovo mi je treći mandat da sam u Hrvatskome saboru, da se rasprava po interpelaciji pojedinog kluba provodi bez članova Vlade i da je u svim tim interpelacijama, tu se može pogledati fonograme, predstavnik Vlade bio on predsjednik Vlade, a dva puta je bio predsjednik Vlade ovdje po interpelacijama, bio ministar ili potpredsjednik Vlade su mogli intervenirati kad god su to htjeli a ja tako i tumačim članak 233. Meni osobno gospodine predsjedniče ne smeta što ovdje nema predsjednika Vlade niti resornog ministra, mene to osobno ne smeta. Ako se njima u Saboru ne stoji neko oni odu, ali ako su trebali. Izvolite?
Kolega Bačić, ako vas mogu zamoliti, ako ćete samnom polemizirati ona ću ja ipak biti zadnji. Usmjerite se i dajte pažnju na interpelaciju i ono što želite poručiti.
Svakako hoću gospodine.
Moja je zadnja kad je riječ o Poslovniku. Pročitao sam a nisam komentirao. Sad ću komentirati kad vi završite. Hvala lijepa.
Dobro. Meni se čini da smo gospodine predsjedniče danas uputili da je potpredsjednik Sabora, vi niste bili tu, gospodin Batinić uputio saborskom Odbor za Ustav, Poslovnik na tumačenje članak 233.u svezi članka 149., ali evo to nije moj posao. Kažem meni osobno to ne smeta. Da je predsjednik Vlade i kad je bio tu odgovorio na pitanja, međutim on je rekao da neće odgovoriti na pitanja već da će to prepustiti članovima svoga odbora koji će u raspravi na ta pitanja odgovoriti. Pa kako ta pitanja nisu odgovorena, ja ću ih još jednom pročitati i time će moja završna riječ biti gotova, a to je, prvo je pitanje na koje nije odgovoreno zašto je čisti komercijalni posao seizmičkog mjerenja 2D Jadranskog mora proglašen znanstveno istraživačkim radom kad je taj posao koji je napravio Spectrum poslužio za javni natječaj koji je omogućio komercijalne poslove istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu, to je prvo pitanje. Drugo, zašto kad je to komercijalni posao nije proveden postupka javne nabave? To je također pitanje na koje nije odgovoreno. Treće je, zašto prije tog postupka, a kako to nalaže Zakon o zaštiti okoliša nije prethodno izrađena strateška procjena utjecaja na okoliš istraživanja i eksploatacije? I već je ona rađena post festum pro forme. Dakle, ni na to pitanje nije odgovoreno. Četvrto, zašto je raspisan natječaj za eksploataciju u Jadranu i to na srednjem i sjevernom Jadranu kada je to protivno strategiji prostornog uređenja RH? Peto, zašto je raspisan natječaj za istraživanje i eksploataciju u teritorijalnom moru? Dakle u teritorijalnom more nije se smjelo raspisati niti natječaj za istraživanje a kamoli za eksploataciju ni na to nije odgovoreno. I zašto, to je naše završno pitanje koje nije odgovoreno a važno je, zašto tri mjeseca nakon što je protekao rok za potpisivanje ugovora između Vlade Republike Hrvatske i koncesionara za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika nije natječaj poništen kad je prošao rok koji je zakonom predviđen i kojega je Vlada sama propisala u svojemu natječaju govoreći da će ugovore potpisati u roku 3 mjeseca? Taj je rok istekao 2.travnja. Dakle ovo su pitanja na koje treba odgovoriti. Na sve ono drugo što držimo da je gospodarski neopravdano, o čemu je više govorila gospođa Holy o tome Vlada može imati svoj stav ovakav ili onakav. Mi tvrdimo da u ugovoru neće biti zaštićeni financijski interesi RH u 58 postotnom iznosu ukupnog prihoda koji se dijeli između koncesionara i Vlade. Mi tvrdimo da je to puno manje. To je već stvar ugovora koji govorio o gospodarskom ponašanju Vlade, ali ovo su pitanja koja direktno po nama nisu, odnosno odgovori koja na ova pitanja nisu odgovoreni, nisu u skladu sa zakonodavnom regulativom u RH. Evo to sam vam htio reći i s time završavam. Gospodine predsjedniče klub HDZ-a ostaje pri onim svojim zaključcima koje je naveo u interpelaciji i dodatno traži da Hrvatski sabor podrži naš zahtjev a to je da se ugovor o izvođenju radova, seizmičkih radova između Ministarstva gospodarstava i tvrtke Spectrum objavi na način da bude dostavljen svim zastupnicima u Hrvatskome saboru. Eto toliko. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo replike dvije. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović replika.
Najprije na vaše čuđenje trebam odgovoriti i to temeljem Poslovnika Hrvatskog sabora zašto nije ispoštivano nešto, zašto nije predsjednik Vlade nije odgovorio. Po članku 149.jedino pravo Vlade ili ministra jeste da usmeno obrazloži izvješće Vlade povodom interpelacije. Dakle to je, i nakon toga, molim vas dozvolite, nakon toga otvara se rasprava. To je jedino pravo Vlade da samo da obrazloži i ništa drugo, ni dužnost, a još manje pravo. A što se tiče što vi ovdje govorite uporno i vaši kolege ko je bio, ko nije bio samo ću vam reći 2010.godine, to možete sami provjeriti putem interneta, imate sve, sve je na internetu i već od tog razdoblja. 2010.godine naslov "Većina u Saboru protiv SDP-ove interpelacije. Vlada i njezine institucije poduzimaju mjere i postupke koje u zadnjim uvjetima daju rezultate poručila je Neda Klarić u ime kluba HDZ-a." Dakle ona govori u ime Vlade. U pravilu nitko nije bio. Ako kaže vaš kolega Šuker kao ministar da je onda bio, predsjednik Vlade nikada se nije udostojio doći. Toliko o tome. I još samo želim nešto reći, jer je ovdje bio, kolega Bačiću vi ste više puta rekli da je struka protiv toga, ako vi kažete da Oceanografski institut u Splitu koji je za isto tako i Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, ako vi negirate njihovu stručnost onda više stvarno imate vi problema s tim a ne ove institucije.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Ingrid Antičević-Marinović, ne znam kako vi tumačite interpelaciju, meni je vaše tumačenje zanimljivo. Naime, interpelacija je akt znate interpelacija je akt kao što je proračun, kao što je Poslovnik i o interpelaciji se vrši rasprava. Interpelacija je naziv akta, a ne rasprava. Dakle interpelacija je isto što i proračun, isto što i Poslovnik, isto što i svaki drugi akt koji se donosi samo je on specifičnog naziva jer kroz njega određeni broj zastupnika može propitkivati Vladu u njenom radu, ulozi Vlade, odgovornosti Vlade. I na postupak rasprave o interpelaciji provode se po meni koliko ja tumačim skromno moje znanje o Poslovniku Hrvatskoga sabora na tu interpelaciju odnosno na raspravu koja se provodi o interpelaciji odnose se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora kojima se utvrđuje rasprava u Hrvatskome saboru i propisuje vrijeme, način tko i kada može. Nisam pravnik kao i vi, to je moje skromno mišljenje ali bi volio da se o tome očituje saborski Odbor za Ustav i Poslovnik pa evo ja ću se jasno povući ako nisam u pravu. Ja tumačim onako koliko znam i imam iskustvo tri mandata u Saboru kada je bila interpelacija o radu ministra financija gospodina Šukera, bio je s njim predsjednik Vlade, bio je on kasnije je predsjednik Vlade otišao, on je ostao sam do kasno u noć braniti svoju poziciju i odgovarao je svakih sat vremena se dizao za govornicu i branio je svoju poziciju ministra financija. Takav je slučaj bio samo kratak kada je bila interpelacija o radu ministra Kalmete ovdje 2010., bila su dva potpredsjednika Vlade s njime tada Milinović i bio je gospodin Šuker kao drugi potpredsjednik. Dakle još me služi dobro pamćenje gospođo Antičević-Marinović i ja dobro govorim ono čega se dobro sjećam i tumačim na svoj način Poslovnik o radu Hrvatskog sabora.
Hvala. Kolega Bačić vi imate pravo podnijeti zahtjev za tumačenje Poslovnika i tu bi završili. A sada nova replika poštovani zastupnik Ivan Šuker.
… [[Govornik nije uključen.]] da se onda ponovno o njemu raspravlja i odlučuje, tako smo i danas doznali da se člankom 233.kojikaže vrijeme određeno za govor više ne primjenjuje u ovom Saboru. Kao što se člankom149.govori o interpelaciji tako ako pogledate naš sadržaj ovdje dio sedmi, govori o niz područja događaja koji se događaju u ovom Saboru i definira samo neke stvari, ali koliko tko i kada može govoriti isključivo definiranom člankom 233. Međutim danas sam čuo da sam bio tu i da nisam odgovarao, a imao sam dvije interpelacije. Jedna je bila od kolege Lesara, druga je bila od kolege Ronka i tada je tadašnji predsjednik SDP-a pokojni Ivica Račan u 7 sati zamolio zastupnike SDP-a da više ne raspravljaju jer da je dosta toga. Ja sam valjda jedno 15 puta izašao za govornicu, a interpelacija je bila o tome da li je Ministarstvo financija pomoglo Požeško-slavonskoj županiji ili nije, drugi put je bilo kada je kolega Lesar tražio o tome kako se koriste službene kartice. Dakle toliko o istini. Druga stvar, kada je bila interpelacija o radu kolege Kalmete s njim su bila dva potpredsjednika. Ono što je ključno, tada nisu bile interpelacije o Vladi nego o pojedinim ministrima, a danas je bila interpelacija o Vladi i o ministru. I prema tome prema svim pravilima, predsjednik Vlade je morao biti ovdje. A ne, on je nama ukazao čast pa je došao ovdje pa kada nije imao argumenata podvio rep i otišao.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Šuker slažem se u potpunosti s vama. Pa kada bi to malo proširio čini se da bi takvim tumačenjem predsjednik Vlade obrazložio proračun i mogao slobodno otići jer više se ne bi imao pravo ne bi smio govoriti kada bi se tamo tumačilo po meni, ali to ćemo zaboraviti. Ponavljam, meni osobno ne smeta što nema ministra gospodarstva, to je njegov način i rekao bih ignorantski odnos njega i premijera prema zastupnicima u Hrvatskom saboru. Ja bih volio da je on otišao, a da je odgovorio na pitanja koja smo postavili i koja već postavljamo i u Saboru i na matičnim radnim tijelima kada je u pitanju istraživanje i eksploatacija ugljikovodika. Na ovaj način niti smo čuli odgovore, a uz put smo vidjeli kako i na koji način Vlada drži do Hrvatskog sabora i njegovih zastupnika. Hvala.
Natjerali ste me da moram završiti radi Poslovnika pa ću reći. Prema dokumentaciji koju su meni izvadili iz arhive radi javnosti, dakle kontrolirali smo interpelaciju o radu ministra financija Ivana Šukera podnijela 24 zastupnika Hrvatskog sabora, rasprava zaključena 11.srpnja 2008. Pustite vi mene da govorim kolega Šuker, vi po sjećanju govorite ja čitam. Vi sve znate, ali ja čitam pa me pustite da završim to. Druga interpelacija o radu Vlade RH u vezi sa ugledom Vlade RH o provođenju zakona i ostvarivanju vladavine prava te zaštitom ljudskih prava i dostojanstva čovjeka kao najviših vrednota ustavnog poretka RH, podnositelji članovi Klubovi zastupnika SDP-a, rasprava zaključena 11.srpnja 2008.godine i zaključci doneseni, to nebitno. Treća interpelacija o radu Vlade RH u vezi s ulogom Vlade RH u procesu sanacije i rekonstruiranja hrvatske brodograđevne industrije, podnositelji članovi Klubovi zastupnika SDP-a, rasprava zaključena 11.srpnja 2008.godine. 4.interpelacija o radu Vlade RH na području opskrbe energentima itd., rasprava zaključena 15.srpnja 2008. Prema zapisnicima, transkriptima, nema premijera. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nemojte mi onda govoriti, oprostite, završite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dajte molim vas da završim. Nemojte, kolega Šuker, dajte mi samo da završim jer sam ja zaista vas pažljivo slušao u replici koju ste koristili za interpretaciju Poslovnika, 2 minute imate pravo pa sam morao radi, to mi je zadaća, da pročitam kako smo došli do ocjene prakse i interpretacije na koju imamo pravo, članka 149. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas kolega Šuker, ne polemiziram nego izjavljujem u ime predsjednika u zapisnik. Hvala vam lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas. I dvije zadnje Interpelacije o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi sa ulogom Vlade Republike Hrvatske o sprječavanju i suzbijanju rastućih nasilja, delikvencije i kriminaliteta te rizičnog ponašanja među djecom i mladima. Opet podnositelj klub SDP-a a rasprava zaključena 24. ožujka 2010. godine. I zadnja koju sam kontrolirao ja i službe, Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi Vlade, o ulozi Vlade Republike Hrvatske o upravljanju i kontroli poduzeća u vlasništvu Republike Hrvatske. Također Klub zastupnika SDP-a. Rasprava zaključena 24. veljače 2010. Ni na jednoj ovoj raspravi o interpelacijama nije bilo premijera. O tome smo govorili. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja nemam više argumenata, ja sam završio sa argumentima. Hvala vam lijepa. Rasprava o interpelaciji, nije završena. Da li poštovana zastupnica Mirela Holy u ime predlagateljice, predlagatelja želi završno reći? … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa evo, završno želim zahvaliti svima koji su se uključili u današnju raspravu o ove dvije interpelacije. Smatram da je izuzetno važno da smo u Hrvatskom saboru počeli razgovarati o ovoj temi iako imamo prilično različite poglede na ovaj projekt. Ja mislim da nije potrebno polemizirati o tome da li je premijer i da li su ministar bili ovdje. To govori najviše o njima. Ja mislim da nisu ostali zato što nisu odgovorili niti na jedno pitanje i zato što nemaju apsolutno nikakve argumente kako bi odgovorili na ono što se u interpelacijama ustvari stavlja kao ključni problem odnosno ključna pitanja. Jer činjenica jest da niti premijer a niti ministar gospodarstva koji je dobacivao iz klupe nisu odgovorili na niti jedno pitanje koje je bilo postavljeno u ove dvije interpelacije. Dakle potpuno je točno da je prekršena zakonska procedura, da se nije poštivalo uobičajeni postupak prilikom provedbe ovih projekata, da je prekršen Zakon o zaštiti okoliša koji nalaže prvo donošenje Strategije upravljanja morskim okolišem i obalnim područjem. Dakle ta strategija još uvijek nije niti izrađena. Mi smo raspisali natječaje prije nego što je provedena strateška procjena utjecaja na okoliš, prije nego što je donesena Strategija upravljanja mineralnim i rudnim bogatstvom. Dakle vidimo da su energetski podaci ustupljeni tvrtki Spectrum bez provedenog javnog natječaja, bez objašnjenja kome je to u interesu i na koji način je to uopće u javnom interesu. Nisu odgovorena pitanja vezana uz to tko je sastavljao ugovor između, znači prijedlog ugovora između koncesionara i Vlade Republike Hrvatske niti zašto je ugovor tako štetan za Republiku Hrvatsku. Nitko nije pokušao niti obraniti sami sadržaj ovog ugovora na 109 kartica. Čuli smo samo načelne primjedbe ali kolege koji su branili ugovor nisu znali iznijeti članke u kojima je navodno zaštićen interes Republike Hrvatske. I do ovog trenutka nismo čuli te članke ugovora iz jednostavnog razloga zato što ih nema. U samoj raspravi u ime kluba SDP-a, kao što je i do sada bila praksa ove interpelacije su se pokušale dovesti u vezu sa pitanjima zaštite okoliša. Naravno da interpelacije nisu postavljene uopće na taj način, one su postavljene kao pravna pitanja, kao ekonomska pitanje, kao jedno pitanje ustvari pogodovanja odnosno potencijalnog kriminalnog, odnosno koruptivnog ponašanja. I naravno da je potpuno jasno da se niti ministru koji ne može obraniti ovaj projekt a niti premijeru koji se jako voli isticati kao vrlo pošten političar ne daje i nije mu drago slušati ovakve stvari. Činjenica jest da je ovaj projekt jako velika ljaga na radu Vlade, ove Vlade i žalosno je da evo ga nisu dani odgovori na ova izuzetno važna pitanja, pitanja koja govore o dugoročnom, energetskom interesu a i ekonomskom interesu Republike Hrvatske nego se sve pokušalo ponovno svesti samo i isključivo na pitanja zaštite okoliša i uvjeriti javnost da se svi zastupnici koji su podnijeli interpelaciju protive i plinskim platformama što naravno nije točno. Ja pozivam još jednom premijera i ministra gospodarstva da daju odgovore na ova pitanja jer će na taj način, jedino i na taj način uspjeti obraniti svoj obraz i uvjeriti javnost da nisu nepošteni i koruptivni političari.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolegice Holy vi ste u principu dali odgovor zašto je netko danas pokušao tumačiti Poslovnik kako njemu paše i kako se po Poslovniku nikada nije radilo u ovom Saboru. Dakle predsjednik Vlade je u 10,5 minuta koliko je govorio, niti jednom riječju nije spomenuo niti jedan detalj iz interpelacije HDZ-a, niti iz interpelacije koju ste vi i 18 zastupnika podnijeli. Dakle ni jednom riječju. Govorio je o svemu i svačemu. Ministar je dobacivao tamo neke stvari, prijetio, pozivao, kao da smo ne znam gdje, ali ako je to sve tako čisto pa zar nema ljepše scene nego Hrvatski sabor, inače predsjednik Vlade ima gard, doć' tu sa svojim gardom i lijepo išamarat sve s argumentima da ovo što mi pričamo su gluposti. Ali gledajte, ta firma iz velike Gorice ima čudna istraživanja, oni su vam kopali šljunak na 20 metara dubine da bi istraživali kako rakovi žive na 20 metara dubine. Tako da su oni vjerojatno bili najpogodniji da praktički bez javne nabave da pokriju zakonsku potrebu da nešto postoji, ali vrlo interesantan je onaj zakon koji smo jučer raspravljali u Saboru. Opet je trebalo pokrit nešto što se donijelo. I dakle da zaključim, u Poslovniku jasno piše da se oni mogu ovdje cijeli dan se s nama prepucavat i iznosit argumente, ali kad nemaš argumenata na čvrste dokaze onda se pobereš i odeš jer da je čak i ovako kao što kolege iz SDP-a tvrde onda bi predsjednik u onih svojih 15 minuta itekako se potrudio argumentirano odgovoriti na vaše i na kolege Bačića itekako argumentirane napade.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Pa evo ja moram priznat da sam malo razočarana zato što sam više očekivala od premijera s obzirom da smo na kraju krajeva toliko dugo čekali da ove interpelacije uđu u proceduru. Pretpostavljala sam da se kroz cijelo to vrijeme ustvari premijer kvalitetno pripremao da nam argumentirano odgovori i da će doslovce pobrisati pod sa mnom vezano uz ugovor, prijedlog ugovora između koncesionara i Vlade Republike Hrvatske. Jako sam iznenađena da to nije ni spomenuo, apsolutno se nije očitovao oko toga kakav je sadržaj tog ugovora, nisu se očitovali oko toga tko je autor tog ugovora, nisu se očitovali oko toga zbog čega nisam dobila odgovor na svoje pisano zastupničko pitanje još iz studenog 2014. u kojem sam tražila presliku ugovora između Spectruma i Ministarstva gospodarstva, a mislim da je jako važan podatak to da Vlada Republike Hrvatske u svom odgovoru na moje pisano zastupničko pitanje iz oktobra 2013. godine taj ugovor uopće ne spominje. Dakle ne govori se uopće da postoji ugovor između Ministarstva gospodarstva i tvrtke Spectrum i to što Vlada odbija prikazati i objaviti taj ugovor ja mislim da dovoljno govori samo za sebe. Dakle potpuno je jasno da tvrtka Spectrum kao multiclient tvrtka nije nikakva znanstvena institucija i da njeni poslovi nikada ne mogu biti poslovi znanstvenog istraživanja kao što su nam pokušali podvaliti.
Druga replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Holy, i vi i ja jako dobro znamo da ovo što smo napisali u interpelacijama, što je napisao klub HDZ-a i vi zajedno s vašim suradnicima da je na tragu onoga što govorimo već u Hrvatskom saboru 2 godine, što smo upozoravali na raspravama prilikom donošenja svih važnih zakona koji se referiraju na istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Prema tome, ovo nije rezultat nekog hira, politikantstva kako bi ocrnili rad Vlade nego kako bi u prvom redu zaštitili interes Republike Hrvatske u mjeri kojom kao oporbeni zastupnici možemo reagirati. Kad smo mi u klubu HDZ-a odlučili napisati interpelaciju onda smo proanalizirali sve interpelacije od 2004. godine na ovamo. Prva interpelacija odnosila se na liberalizaciju poljoprivrednim i trgovinskim prehrambenim proizvodima između Hrvatske i Europske unije i tada su oporbeni zastupnici u Hrvatskom saboru tražili interpelaciju o radu Vlade. Tada je u ime oporbenih zastupnika govorio gospodin Zlatko Tomčić, a interpelaciju u ime Vlade čitavo vrijeme branio je tada premijer Ivo Sanader. Prema tome, malo mi je čudno da predsjednik Sabora točno započinje čitati, citirati stenograme sa sjednica nakon te interpelacije, a nju nije uključio u izvješće koje nam je ovdje maloprije pročitao. Sve u svemu slažem se s vama, nismo zadovoljni postupanjem Vlade ne samo u postupku istraživanja i eksploatacije nego niti na današnjoj raspravi o interpelaciji koja je po meni i vaša i naša interpelacija potpuno stoji u zakonskom, a i u gospodarskom smislu jer držimo da Vlada ovim postupcima nije u dovoljnoj mjeri zaštitila interese Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Interpelacija o radu Vlade RH u vezi s ulogom Vlade RH u provedbi Zakona o strateških dokumenata u svezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru. Molim? Možemo ovo odlučili ili? O.k. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Zbog jednog od najvažnijih projekata ne samo za sadašnjost nego i za budućnost Republike Hrvatske i zbog vulgarnog odnosa Vlade prema ovom Parlamentu, a osobito prema predlagateljima interpelacije tražimo stanku od 10 minuta za sjednicu kluba.
Dobit ćete. Određujem stanku u 13,20 nastavljamo. STANKA U 13,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici isteklo je vrijeme za stanku na traženje Kluba zastupnika HDZ-a. Molim zauzmite svoja mjesta da predstavnik kluba HDZ-a može u miru izložiti stajalište kluba. Molim kolegu zastupnika Davorina Mlakara, a ne, Branko Bačić poštovani zastupnik u ime kluba HDZ-a. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege klub HDZ-a zatražio je stanku kako bi još jednom svim zastupnicima i hrvatskoj javnosti izrazio svoje negodovanje i ogorčenje načinom kako je Sabor i Vlada popratila interpelaciju o radu Vlade u dijelu koji se odnosi na istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. Prije svega želimo izraziti svoje rekao bih ogorčenje neprimjerenim načinom vođenja sjednice Sabora od strane predsjedavajućih tijekom trajanja rasprave o interpelaciji na način što su krivim tumačenjem članka 233. Poslovnika Hrvatskog sabora omogućili predsjedniku Vlade RH i ministru gospodarstva da napuste sjednicu i ne odgovore niti na jedno pitanje koje su postavili zastupnici HDZ-a a koje je pitanje ukazivalo na nezakonitosti, netransparentnost u radu Vlade u dijelu koji se odnosi na vrlo važan projekt istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Postavljamo i pitanje zašto potpredsjednik Doma gospodin Milorad Batinić nije zatražio mišljenje nadležnog saborskog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kako je to najavio da bi obrazložio je li u pravu bio klub HDZ-a kad je tražio da predstavnici Vlade, i to predsjednik Vlade i ministar gospodarstva, ostanu tijekom cijele rasprave i odgovore na pitanja koja su postavljali zastupnici HDZ-a. Druga stvar zbog koje smo zatražili stanku to je naše ogorčenje ignorantskim odnosom predsjednika Vlade i ministra gospodarstva na 7 krucijalnih pitanja koja proizlaze iz interpelacije o radu Vlade RH u dijelu koji se odnosi na istraživanje i eksploataciju ugljikovodika i kojim bi se jasno očitovao je li Vlada postupala nezakonito na sljedeća pitanja. Prvo pitanje koje je interpelacija postavila jest zašto je seizmičko mjerenje 2D Jadrana proglašeno znanstveno-istraživačkim radom kad se svugdje u Europi i u svijetu taj posao podrazumijeva kao klasični komercijalni posao? To je prvo pitanje. Drugo pitanje, zašto za taj klasični komercijalni posao istraživanja ugljikovodika u Jadranu nije proveden javni natječaj već je posebnom pogodbom taj posao dan stranoj tvrtci "Spectrum". Treće pitanje, zašto taj ugovor kojim je taj posao prepušten tvrtci "Spectrum" nije javno objavljen iako je više puta se tražilo da se taj ugovor javno objavi kako bi hrvatska javnost i zastupnici Hrvatskog sabora mogli jasno iščitati da li je u tom projektu u tom postupku su zaštićeni hrvatski nacionalni interesi u dijelu koji se odnosi na zaštitu kulturnih dobara što u svakom slučaju predstavljaju podaci dobiveni seizmičkim mjerenjem. Četvrto pitanje, zašto prije javnog nadmetanja za istraživanje i eksploataciju nije napravljena kvalitetna strateška studija o utjecaju na okoliš ovog prevažnog posla? Ona je tek 5 mjeseci nakon raspisivanja natječaja naručena i zamislite najvažnija studija u RH koja se odnosi na zaštitu okoliša za zaštitu Jadrana naručena je temeljem bagatelne naknade po principu bagatelne nabave do 200 tisuća kuna. Strateška studija koja je trebala odgovoriti na pitanje što se može dogoditi istraživanjem i eksploatacijom Jadrana i teritorijalnog mora je naručena temeljem bagatelne nabave do 200 tisuća kuna i poslužila je kao pro forma jer je usvojena 5 mjeseci nakon što je Vlada Republike Hrvatske dala licencu odnosno dozvole 5 naftnih kompanija da istražuju i eksploatiraju Jadran. Nadalje, zašto je raspisan natječaj za eksploataciju ugljikovodika u Jadranu suprotno Strategiji prostornog uređenja RH i protivno programu prostornog uređenja? I šesto pitanje, zašto je natječaj za eksploataciju Jadrana raspisan u teritorijalnom moru suprotno mišljenju resorne ministrice prostornog uređenja i graditeljstva koja je svoje mišljenje o tome dala u postupku raspisivanja javnog nadmetanja? I sedmo, konačno, zašto nakon što su protekli svi rokovi predviđeni Zakonom o eksploataciji ugljikovodika i samim natječajem kojega je Vlada raspisala nije poništen jer je već proteklo više od 3 mjeseca da su istekli rokovi u kojima je Vlada trebala potpisati ugovore. Iz svih ovih razloga, zbog toga što predsjednik Vlade i resorni ministar nisu odgovorili držimo da nisu zaštićeni nacionalni interesi RH u dijelu koji se odnosi na eksploataciju Jadrana i zaštitu najvažnijeg gospodarskog resursa a to je Jadransko more. Hvala.
Hvala lijepa. Moram samo ponoviti da je prilikom najave rasprave o interpelaciji naglašeno da se na interpelaciju odnosi kao što to piše u Poslovniku članci Poslovnika od 145. do 151. i tu nema ništa sporno za nas. A Klub zastupnika HDZ-a mogao je također podnijeti zahtjev nadležnom radnom tijelu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne ispričava to vas. Hvala lijepa. Prelazimo na odlučivanje. Interpelacija o radu Vlade RH u vezi sa ulogom Vlade RH u provedbi zakona i strateških dokumenata u svezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru. Predlagatelje interpelacije je 41 zastupnik kluba HDZ-a. Rasprava je o interpelaciji zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za zaštitu okoliša i prirode dajem na glasovanje slijedeći zaključak prihvaća se interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi s ulogom Vlada Republike Hrvatske o provedbi zakona i strateških dokumenata u vezi istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranskom moru. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je interpelacija odbijena, dakle dobila je 16 glasova za, 1 glas suzdržan i 72 glasa protiv. U skladu s prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a dajem na glasovanje slijedeći zaključak: obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da Hrvatskom saboru u roku od 8 dana dostavi ugovor o prevođenju seizmičkih istraživanja Jadrana koji je Ministarstvo gospodarstva zaključilo s tvrtkom Spectrum geo limited. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da zaključak nije dobio potrebnu većinu, da nije prihvaćen. Dobio je 17 glasova za, ništa suzdržanih i 70 glasova protiv, 19 glasova za, 0 suzdržanih i 70 glasova protiv.
Prelazimo na iduću točku dnevnoga reda. To je - Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u svezi s njezinom ulogom u postupku pregovora Europske unije i Sjedinjenih Američkih država o sklapanju partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja Predlagatelji interpelacije su 21 zastupnik u Hrvatskom saboru. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja interpelacije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na interpelaciju. To su članci 145. do 151. Poslovnika. Vlada Republike Hrvatske u poslovničkom roku dostavila je izvješće povodom interpelacije. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti interpelaciju? Da. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima. Isplatilo se čekati da završi rasprava o ove dvije interpelacije, započinje u trećoj jer po značaju i mogućim posljedicama ništa manje značajna od ove dvije ranije. U cijeloj Europskoj uniji, SAD-u traje intenzivna rasprava o TTIP-u, neki elektori kažu da moramo govoriti tetipu, partnerstvu za transatlantsku trgovinu i ulaganja. I kao uvijek neki se svrstavaju apsolutno za, neki protiv, neki su sumnjičavi, a ima i onih u Europi baš ih briga, tih baš ih briga je očito najviše u Hrvatskoj. To pokazuje i činjenica da u većini ili 99% medija posebice javnim servisima tema TTIP je zabranjena tema, osim kada se građane ove zemlje pokušava uvjeriti da će nakon njegovog potpisivanja u Hrvatskoj i cijeloj Europi teći med i mlijeko. Meni je drago da osim nas nekolicina zastupnika i zastupnica ovdje na galeriji su i predstavnici zainteresirane javnosti civilnog sektora koji već mjesecima u Hrvatskoj pokušavaju otvoriti različite vidove rasprave i ja im se, ja ih pozdravljam i zahvaljujem na interesu za ovu parlamentarnu raspravu. Dakle i dalje je TTIP najveća tajnost ili najtransparentniji pregovori do sad koje je EU vodila kako to piše ne samo u odgovoru Vlade, nego i većini dokumenata koje dobivamo iz Europe. Ja ću često danas koristiti riječ i navodno, jer sve što se tiče ispregovaranog dijela do sada, dakle konsolidiranih tekstova su najveća tajnost dostupni samo probranima i članovima Europskog parlamenta u tzv. čitaonici ili date roomu, sobi tajnih podataka, recimo sobi tajnih podataka. I zbog toga tvrdim da se radi o pregovorima koji su još uvijek pod najvećim velom tajnosti. Europska pregovaračka stajališta jesu javno objavljena, ali ne prije, ne početkom pregovora, nego ako se ne varam tek u jesen 2014. Pregovaračka stajališta Sjedinjenih Američkih Država nisu javno objavljena i možete ih dobiti na uvid i to samo određene, probrane osobe u ime država, u veleposlanstvima SAD-a vjerojatno isto u posebnoj čitaonici. I treći važan, važna sastojnica ocjene je specifična stajališta koje je Vlada RH dostavljala Vijeću, zastupala i predstavljala na njezinim sastancima Hrvatskom saboru nisu dostupna, iako je Vlada u svom izvješću napisala da ih je Hrvatskom saboru dostavlja. Možda Odboru za europske poslove i tu se upravo razlikujemo u daljnjoj proceduri o čemu ću kasnije. Interpelacija je bila jedini način po Poslovniku ovoga Sabora, da se rasprava o TTIP-u otvori, drugog načina nije bilo. I naveli smo četiri razloga zašto je podnosimo, samo četiri. Smatramo da Vlada RH do sad nije izradila studiju utjecaja TTIP-a na hrvatsko gospodarstvo, društvene odnose posebice u sferi rada zdravstva, obrazovanja i drugih javnih usluga i zaštitu okoliša. U dokumentu prioriteti Vlade rada u institucijama EU u ovoj godini snažno piše podržavaju zaključivanje TTIPA-a bez naravno ikakvih argumenata i namjere, naznake barem naznake da će o tome bilo kakva rasprava biti vođena u Hrvatskom saboru, a to je jedini dokumenat javno objavljen i Saboru dostavljen od strane Vlade gdje se spominje TTIP. Treće, Vlada RH nije zauzela jasno stajalište da li je TTIP tzv. mješoviti ugovor, mješoviti sporazum što znači da podliježe ratifikacijama ili će ga sklopiti samo EU. Istina, u odgovoru i to je jedina dilema koja je od strane Vlade razjašnjena a kasnije sam i provjerio u jednom pismu još 2014. Vlada je obavijestila Odbor za europske poslove da vanjski poslovi u tijelima europske unije zastupaju stajalište da se radi o ugovoru mješovite nadležnosti. Ali to za mene nije dovoljno. I četvrti, Vlada RH podržava TTIP, a bez ikakvih rasprava, kvalitetnih i transparentnih informacija hrvatskoj javnosti. I završili smo sa sljedećim zaključcima. Prvo, da Sabor zaduži Vladu da u roku od 30 dana Hrvatskom saboru dostavi cjelovito izvješće o aktualnom statusu pregovora, a posebice da nam dostavi svoja stajališta koja je do sada oko njega zastupala u tijelima europske. I to valjda nije problem dostaviti i ne vjerujem da su ti dokumenti klasificirani. Drugo, Hrvatski sabor zauzima stajalište da TTIP spada u kategoriju mješovitih ugovora. Je li problem da i hrvatski Parlament donese zaključak, stanovište, da se radi o ugovoru mješovite nadležnosti. Treće, zadužuje se Vlada RH da pred svim tijelima EU ovlaštenim za pregovaranje, zaključivanje i potpisivanje TTIP-a bez odlaganja traži skidanje oznaka tajnosti za koje smatramo da su pretjerane, a dokazat ću da tako isto misli i Europski parlament i još neka druga tijela. Četvrto, zadužuje se Vlada da u roku 4 mjeseca, dakle ne 4 dana, ne 4 tjedna, nego 4 mjeseca Hrvatskom saboru dostavi nezavisnu studiju utjecaja TTIP-a na gospodarstvo i društvo u Hrvatskoj. I peto, ovo je također po meni bitno da temeljem članka 4. Zakona o suradnji Vlade i Sabora na europskim poslovima sve što se odnosi na TTIP izvršava Hrvatski sabor plenumu, a ne Odbor za europske poslove. Kao što ste vidjeli ovim zaključcima koji su afirmativni, korisni i dobri nikome ne dijelimo ni kazne, ni čvrge, niti politiziramo u smislu ideoloških opredjeljenja. Kao što ste na samom, kao što ste čuli u samom sadržaju do sad ispregovaranog nismo rekli i napisali ništa, jer bi za svaku tvrdnju morali koristiti riječ navodno. I zato vas molim da pažljivo slušate što tražimo, skraćena varijanta informacije, studija utjecaja na Hrvatsku, mješovita nadležnost i Sabor izvršava poslove u vezi TTIP-a. Nadam se da je to svima sjelo i da je jasno, o nadležnosti. 25. lipnja 2014. 20 parlamentarnih domova i 16 članica EU još 2014. piše pismo Europskoj komisiji u kojem između ostalog pišu: "Imajući na umu važnost uloge koju nacionalni parlamenti imaju u postupku donošenja demokratskih odluka unutar EU smatramo da je izuzetno važno da trgovinske sporazume kao što su CETA i TTIP ratificiraju nacionalni parlamenti. Stoga tražimo da sveobuhvatne trgovinske sporazume kao što su TTIP i CETA smatrate ugovorima mješovite vrste." Tko je to pismo napisao u ime kojih članica, odnosno koje članice? Nizozemska, Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Njemačka, Mađarska, Irska, Latvija, Luksemburg, Malta, Poljska, Portugal, Slovačka, Slovenija i Velika Britanija. Dobili su i odgovor, zamislite, dobili su i odgovor 16. listopada 2014. kojega je potpisao Maroš Šefčovič u kojem otprilike piše: "Komisija uzima na znanje zahtjev potpisnika pisma 20 domova koji traže da se trgovinski sporazumi kao što su CETA i TTIP ratificiraju u nacionalnim parlamentima. Međutim znate komisija pa ima pa nema takve pristupe, imajući te izuzetke na umu ove primjere postoji mogućnost da vijeće i TTIP će smatrati sporazumom mješovite vrste." Dakle, komisija nije prihvatila zahtjev mješovite nadležnosti nego kaže da će možda vijeće takvu odluku donijeti. I završava sljedećim: "Službe komisije vrlo će rado doprinijeti uključujući i sveobuhvatno sudjelovanje u informacijama koje bi potkrijepile te rasprave. Komisija je tako nešto već odradila u nekoliko nacionalnih parlamenata i ubuduće se veselimo toj suradnji. Komisija pozdravlja aktivno uključivanje nacionalnih parlamenata bez obzira na prirodu bilo to mješovito ili ne takvih sporazuma." Dakle i Europska komisija se veseli da nacionalni parlamenti raspravljaju o TTIP-u. To je bilo napisano u listopadu 2014. Hrvatski parlament se nije pridružio tom veselju Europske komisije i nije raspravljao o TTIP-u ni na koji način. Ali ima još, 20. i 21. travnja ove godine u Rimu ako se ne varam održana je Konferencija predsjednika parlamenata svih članica EU i tamo su usvojeni zaključci u kojima između ostalog piše, citiram: "Predsjednici parlamenata uviđaju da je pitanje uloge koje parlamenti EU mogu imati u pregovorima o sporazumima između Unije i trećih osoba postalo osobito aktualno i relevantno zbog rastućeg interesa građana i civilnog društva za tri važna pregovora, TISA, CETA a posebno TTIP." I naš predsjednik Sabora je bio na toj konferenciji. Dakle, oni su shvatili da javnost ima sve veći interes a posebno i TTIP-a. "Predsjednici parlamenta posebno pozdravljaju odluku vijeća da dopusti komisiji da po prvi put učini javnim svoje pregovaračke mandate." Bravo vijeće! "I dopusti pristup tekstovima TTIP-a o svim zastupnicima u Europskom parlamentu putem tzv. čitaonice" i slušajte ovo "pozivaju Europsku komisiju da isti pristup omogući i članovima nacionalnih parlamenata." Jako dobar prijedlog! Ako članovi Europskog parlamenta imaju pravo u tajnoj čitaonici čitati, odnosno konsolidirane tekstove, zašto to ne bi imali pravo i članovi nacionalnih parlamenata? Ovo su predsjednici parlamenata članica EU zaključili. U čemu je problem? I da sad zbog vremena skratim, predsjednici parlamenata smatraju posebno važnim da nacionalni parlamenti imaju dobro definirane uloge u raspravljanju i ratifikaciji stupanja na snagu ugovora TTIP, CETA i TISA. Pa to je praktički sukladno našim zaključcima. Kao da su čitali interpelaciju. Dakle, 20 parlamentarnih domova, 16 članica EU, Europski parlament također, predsjednici parlamenata također svi se slažu za mješovitu nadležnost, veću transparentnost, pravo uvida na konsolidirane tekstove. Ima li jedan jedini razlog da se takvim stavovima ne pridruži Hrvatski sabor, Hrvatska vlada, hrvatska politika u cjelini koje bi obavezivalo sve one koji Hrvatsku predstavljaju u bilo kojem tijelu EU? O transparentnosti, Europska unija, dakle europska početna pregovaračka stajališta javno su objavljena, eto imam i datum 9. listopada 2014. Tek 9. listopada 2014. Rekoh, američka su tajna i izvolite u ambasadu na čitanje. Specifična stajališta Vlade RH su nam nedostupna a konsolidirani tekstovi, dakle ono što je dosad ispregovarano, dostupno je samo članovima Europskog parlamenta, euročlanovima Europske komisije i predstavnicima države. E sad tko je u ime RH išao u čitaonicu to čitati ja ne znam. I što ste tamo pročitali, ne znam. Ali vjerojatno kad bih to znao ne bih bio siguran da bi išta od toga što ste tamo pročitali smjeli reći. A ključna, za ocjenu onoga što je dosada ispregovarano, je riječ navodno. Pa ću ja reći, pročitati nešto što je navodno. Europska unija je odustala od regulacije kemikalija koje poremećuju endokrini sustav kako bi udovoljila američkim zahtjevima u pregovorima oko TTIP-a doznaje Guardian. Unija je u pregovore ušla s listom 31 pesticida koji sadrži … [[Govornik se ne razumije]] i s namjerom da zabrani njihov uvoz zbog povezanosti zrakom testisa i muškom neplodnošću. Od mjera se odustalo nakon što su Amerikanci 13.srpnja 2013.zatražili da se zabrana zamjeni stavkom potrebe za dodatnim istraživanjem. Bilješke sa sastanka održanog 23.srpnja iste godine otkrivaju da Komisija želi uspješne pregovore oko TTIP-a ali ne želi više vidjeti spuštanje europskih standarda. Usprkos deklariranim željama Komisija je samo nekoliko dana kasnije odustala od regulacije pesticida i odgovorila, i udovoljila i odgovorila na zahtjev Amerikanaca. Jedini način da saznamo je li ovo navodno ili je ovo istina da idemo u tu čitaonicu tajnih podataka i pročitamo što je oko pesticida dogovoreno. Ali ako je tako kod ovoga EU postupila tko mi ima pravo tvrditi da takvih postupanja koje su sakrivene od javnosti nije bilo jedanput, dvaput, triput, deset, stoput, radničkih prava, socijalnih prava, privatizacije javnog zdravstva itd. itd. Da s pregovaračkim stajalištima utvrđene na početku pregovora i sa očito konsolidiranim tekstovima ipak nešto nije u redu dokazuju i preporuke ili prijedlog preporuka Europskog parlamenta Europskoj komisiji u kojemu je trebalo biti glasanje prije dva, tri tjedna pa je odgođeno zbog velikog broja amandmana ima ih ukupno 67 preporuka Europskog parlamenta Komisiji, ja ću izdvojiti samo neke po meni jako bitne. 13.da se nadoveže na zajedničku izjavu u kojoj se odražava jasna predanost pregovaratelja da se trenutačne i buduće usluge od općeg interesa te usluge od općeg gospodarskog interesa isključe iz područja primjene TTIP-a uključujući između ostalog usluge vodoopskrbe, zdravstva, socijalnog osiguranja, socijalne skrbi i obrazovanja. Što mislite zašto Europski parlament piše preporuku isključite to iz TTIP-a? Bili su loše volje valjda taj dan pa su zato rekli da to isključe iz pregovora. 18.da se zajamči da se pravna stečevina EU u privatnosti podataka neće ugroziti liberalizacijom protoka podataka. Da ima na umu da pristanak Europskog parlamenta na završnu verziju sporazuma može biti dovedeno u pitanje sve dok se u cijelosti ne obustave aktivnosti općeg masovnog nadzora SAD-a nad građanima EU. One, prije je bio valjda podsjećanje na aktu ako se ne varam. Europski parlament preporuča, evo vrijeme brzo ide, pa ću uzeti, da se zajamči da se poglavlje o održivom razvoju obvezujuće i primjenljivo te da mu je za cilj cjelovita i učinkovita ratifikacija, primjena i provedba. Osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada kad su u pitanju radnička prava. Zašto Europski parlament inzistira da obaveza ratifikacije osam temeljnih konferencija AEL-a bude uvjet vjerojatno bez ikakvog razloga i povoda. Da se zajamči da standardi rada i zaštite okoliša nisu ugroženi na poglavlje o trgovini i održivom razvoju. I da predloži trajni način za rješavanje sporova između ulagača i država u kojim se poštuju načela demokracije i nadzora i koji podrazumijevaju da javno izabrani neovisni stručni suci s potencijalnim predmetima postupaju na transparentan način na javnim suđenjima koji uključuje žalbeni mehanizam i koji jamči dosljednost sudske odluke te poštovanje nadležnosti sudova u EU i državama članicama. To je u vezi onog famoznog i SDS-a ad hoc arbitražnih sudova na što Europski parlament upozorava. Što kaže izabrani suci, javnost suđenja, poštujući sudbenu vlast u EU i državama članicama. Dakle, iz ovih 67 preporuka Europskog parlamenta da se naslutiti da su oni vidjeli da u dosadašnjim pregovorima EU je prečesto odstupala od unaprijed prije početka pregovora utvrđenih pregovaračkih stajališta jer ne vidim ni jedan drugi razlog zašto bi s ovakvim preporukama išli. O studiji, Vlada nam je odgovorila da je u postupku izrade studije. Tko radi studiju? Kada je i gdje bio raspisan natječaj za odabir tko će raditi studiju? Koji su projektni zadaci za studiju? Koji je rok za izradu studije? Da li će one i kome će biti, kada i kako javno obznanjena? To je preozbiljan stvar. Vlada je u postupku izrade studija. Piše u izvješću Vlade tko je, tko radi studiju, tko je kad odlučio tko će raditi na studiji? Ja natječaj nisam vidio. I inzistiramo da studija mora u sebi sadržavati analizu radničkih prava i kolektivnog pregovaranja, mehanizma rješavanja sporova, javnog zdravstva, proizvodnja hrane i GMO, zaštita okoliša, poljoprivreda, uporaba pesticida, uvoz, izvoz, malo i srednje poduzetništvo, obrazovanje, zaštita osobnih podataka, regulatorna suradnja izmjena i otkaz TTIP-a. Ako je to 13 područja u kojim se vode progovore oko TTIP-a. Ali interesantno je i to da se pozivanjem, odnosno da su pregovori otvoreni temeljem članka 208.ugovora o funkcioniranju EU koji regulira trgovinske sporazume, a iz ovih 13 poglavlja pregovora ja nisam baš siguran da javno zdravlje i radnička prava spadaju u trgovinske ugovore ili u obrazovanje, nisam baš uvjeren. Što pak se sadržaja razloga strahova tiče, naravno da najveći strah izaziva ad hoc arbitražno rješavanje sporova od korporativnih odvjetnika pa tako možemo se podsjetiti slučaja Njemačke zbog najavljenog zatvaranja nuklearnih elektrana, Urugvaja zbog cigareta i tužbe Philip MOrrisa, Australije također zbog cigareta, Ekvadora zbog naftne kompanije, oni su čak i platili ako se ne varam da 1,7 milijardi dolara su morali platiti kada su ih otjerali jer nisu poštivali zakone te države, Argentine koja je morala platiti milijardu i 115 milijuna zato jer je zamrznula cijene vode i struje zbog krize u kojoj se našla i strane kompanije su dobile odštetu za to. Slovačke privatizacije javnog zdravstva. Drugi razlog privatizacija javnih usluga, možda sam već nekome dosadan. Javno zdravstvo u Hrvatskoj je jedno od najvećih blaga koje još uvijek imamo. Svako daljnja amerikanizacija, privatizacija javnozdravstvenog osiguranja i zdravlja za nas nije prihvatljivo. I nikakve američke modele tu ne želimo ni vidjeti niti čuti za njih ni u obrazovanju, ni u obrazovanju. Sigurnost hrane, vrlo jednostavno, u Europi proizvođač dokazuje da je hrana sigurna, američki model država ili kontrolor mora dokazati da postoji opasnost, ako razumijete razliku. Dakle europski standardi počivaju na tome da proizvođač dokazuje ispravnost, američki ne. Dokaži mi da nešto nije dobro. Okoliš, prema europskim standardima proizvođač dokazuje da kemikalija nije štetna, američkim standardima država dokazuje štetnost. To su radikalne razlike u sustavima zaštite zdravlja građana i u Hrvatskoj i u EU. I tko ne razumije razloge straha, kome nije jasno zašto se građani pitaju pa dobro tko tu sada govori istinu, a u sadržaju nitko ništa neće reći, onda mora počut toga i razumjeti. Pa nisu svi blesavi da ne znaju kakvo je stanje na američkom tržištu, zdravstvo, kakvo je stanje u njihovom obrazovnom sustavu. Danas je tu bilo spominjanje dva akcidenta oko puknuća cjevovoda kod nafte. Jeli u Europi došlo do takvih akcidenata kod … nafte? Mislite da to slučajno u Americi dolazi? Pa njihovi standardi zaštite okoliša od europskih se razlikuju svjetlosnih godina. i zato ću završiti. TTIP jeste trojanski konj kojega jeste tako dugo, trojanski konj ću ga zvati, dok konsolidirani tekstovi neće biti javni, tako dugo dok TTIP ne svede da se sadržaj i pregovori ne svedu na trgovinsko područje, sukladno članku 207. Ugovora o funkcioniranju, tako dugo dok se iz njega ne isključi vodoopskrba, zdravstvo, socijalno osiguranje, socijalna skrb, obrazovanje, radnička prava. Jedno je razgovarati o slobodnoj trgovini i trgovačkom ugovoru, a drugo kada akt, dokument ulazi u sfere društvenih vrijednosti, standarda i običaja koji se naprosto ne mogu preslikavati i kopirati. I treće, jeste trojanski konj i zvat ću ga trojanski konj tako dugo dok jasno i nedvosmisleno i Vijeće i Europska komisija ne kažu i ne odluče, radi se o ugovoru mješovite nadležnosti. Tako dugo dok ova tri razloga mog straha, našeg straha oko toga postoje imam pravo sumnjati da se radi o pokušaju podvale. I nikakve floskule, nikakva pozivanja na europske tradicije, prakse, birokrate, iskusne političare, kozmopolite, dobrobiti neće promijeniti moj stav i neću prihvatiti tvrdnje da je to šansa za izvoz posebice obrtnika, poduzetnika iz Hrvatske ako istovremeno na drugom listu papira, dakle ako se bavimo samo izvozom nema analiza i uvoza. Jer mi uvijek se ponašamo da je nešto šansa za Hrvatsku jer ćemo mi sada nekome nešto prodavati, a on nama neće ništa prodavati, on kod nas neće doći na tržište. I samo jednostrano prikazujemo te stvari. I na kraju, ima li netko u Hrvatskoj hrabrosti, dakle ja TTIP doživljavam i smatram da bi se trebao tretirati kao međunarodni ugovor i prilikom njega koristiti poglavlje ustavom o međunarodnom ugovoru, ne prenijetim poslovima i ovlastima EU nego međunarodnom ugovoru. Ima li netko u hrabrosti u Hrvatskoj postaviti jasan zahtjev ako svih 13 područja koje su utvrđene na početku pregovora ostanu do kraja i TTIP doista u sebi će sadržavati ono što je na početku rečeno, što je daleko šire od trgovinskog ugovora i nije dobro ga zvati trgovinskim ugovorom? Ima li netko hrabrosti reći radi se o preozbiljnom pitanju i o tome prije ratifikacije u Hrvatskom saboru će se raspisati referendum? Jer bi to bilo ugrožavanja procesa sklapanja TTIP-a kao što mi je napisano u odgovoru na zastupničko pitanje iz vanjskih poslova, pazite, da Hrvatska kao članica EU ne smije učiniti ništa što bi ugrožavalo proces pregovora i eventualnog sklapanja ugovora. Znači li to da ne smijemo ni zahtijevati da je to mješovita nadležnost ili reći mi ćemo ga tretirati kao međunarodni ugovor i prije ratifikacije u Parlamentu raspisati referendum. Uostalom Europa je dobila šaku u oko kada su referendumi u pitanju sada u Grčkoj. Nadam se da nakon i ovoga i ovi samouvjereni lideri Europske unije će više osluškivati i češće odgovarati na suštinu pitanja. A onda i oni u Hrvatskoj koji … [[Govornik se ne razumije.]] odgovaraju pokrivajući to često sa floskulama izbjegavajući bilo kakav konkretni odgovor.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku poštovana Mirela Holy.
Poštovani kolega Lesar, evo ga, ja sam jedna od zastupnica koja je također podržala ovu interpelaciju, smatram da je izuzetno važno da u Saboru raspravljamo o ovoj temi. A ja ću se nadovezati na ovo što ste malo prije rekli, zapravo na samom početku vaše rasprave o tretmanu medija ove teme. Pa ja moram priznati da mene ustvari niti ne začuđuje medijska blokada sa kojom se susreće obrada ove teme zbog toga što mi u Hrvatskoj imamo ustvari neoliberalne medije bez obzira na to da li su oni lijevo ili desno orijentirani. Oni ustvari zagovaraju jedan neoliberalni koncept i oni se u pravilu sprdaju sa TTIP-om, ismijavaju se tezi da kada bi bilo manje milijunaša da bi onda bilo i manje siromašnih. Za njih ništa ne znače knjige, studije, članci i radovi koji su jasno pokazali i dokazali da trickle down ne funkcionira i ne može funkcionirati. Nama će naravno predstavnici Vlade govoriti o tome kako procjene govore na temelju sporazuma poput NAFTA-e i CETA-e da će država imati jako puno koristi od toga, da će doći do rasta BDP-a ali se ne govori tko će od tog rasta ekonomskog ustavi imati koristi. A najmanje koristi će imati građani. I vi ste vrlo mudro akceptirali da naravno da će možda i dogoditi se izvoz od strane nekih hrvatskih proizvođača ali je pitanje šta će biti sa stotinama, da ne kažem tisućama malih proizvođača koji zbog najezde jeftino proizvedenih proizvoda negdje drugdje pod puno drugačijim sigurnosnim i ekološkim standardima će sigurno ugrožavati u velikoj mjeri naše poljoprivredne proizvođače. Dakle medije ne zanima što Dorling govori o društvenoj nepravdi, o njezinim uzrocima i da su ti uzroci potpuno povezani sa ekonomskim pitanjima, ne zanimaju ih nalazi Naomi Klein o mehanizmima koji su koristile najbogatije zemlje svijeta u doslovnom porobljavanju naroda, velikog broja država koje se danas smatraju zemljama u razvoju.
Na repliku odgovara poštovani Dragutin Lesar.
Kolegica Holy hvala na potpisu i potpori za ovu interpelaciju. U odgovoru ću se samo zadržati u ovom dijelu medija, sa ovim što se drugim rekli se slažem. Potpisnici ove interpelacije imali su dvije press konferencije, prvo kada smo ju predali i drugo kada je došlo očitovanje Vlade. 99,9% građana Hrvatske nije moglo znati uopće da ova interpelacija postoje jer je u njoj, naznake sadržaja i činjenice da je ona puštena u proceduru razloge i povode informaciju objavila samo HINA i Hrvatski radio. Nitko drugi. Dakle, nekakva nevidljiva ruka, nečiji šapat ili nečiji mobitel su toliko utjecajne da je već očito i samocenzura kod najvećeg dijela urednika nastupila da znaju, da kada čuju riječ i TTIP ništa, osim ako će se uživo iz Brisela javljati oni koji će stati pred kamere i reći najte se nikaj sekirati to bu tak sve lepo i dobro kada potpišemo taj TTIP, to bude sve strašno dobro, sve je to jako dobro i tako 8 minuta Dnevnika prođe da nas uvjeravaju. Ali svi oni koji imaju drugačije stajalište, pitanja, koji propituju, koji traže odgovore ne mogu. Ne čine oni zlo nama, da i nama, osobno mislim, oni čine zlo narodu, građanima. Ali znate kako se ljudi kada se osvijeste i kada vide da je neko zlo udarilo po njima ponašaju? Onda se ponašaju osvetnički. I oni koji kreiraju ovakvo javno mijenje se izlažu velikom riziku te osvete, osveta naroda je uvijek gadna.
Želi li zamjenik ministrice vanjskih i europskih poslova poštovani Joško Klisović usmeno obrazložiti izvješće Vlade povodom interpelacije? Izvolite za govornicu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici. Vlada je u svom izvješću odgovorila na pitanja postavljena u interpelaciji. Ja moram priznati osobno nisam ni vidio potrebu za interpelacijom s obzirom da Vlada i mi iz Ministarstva vanjskih poslova i ja osobno svaki puta se odazovemo na poziv Sabora kada se želi raspravljati o TTIP-u. Imali smo nekoliko takvih rasprava u Odboru za europske poslove ali bilo koji odbor ili bilo koji drugi … [[Govornik se ne razumije.]] Sabora ukoliko nas bude pozvao tu smo da razgovaramo, damo izvješće, informiramo i tu nemamo apsolutno nikakvih problema. Ja mislim da svi dijelimo tu konstataciju da je danas potrebno regulirati trgovinske i investicijske odnose između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država. Ovaj prostor gospodarski, politički generira jako veliki BDP, više od 35% ukupnog svjetskog BDP-a, više od 70% ukupnih investicija u svijetu su američke ili europske. Trgovina Europe i Sjedinjenih Američkih Država čini 40% ukupne svjetske trgovine. S obzirom da se ostatak svijeta poprilično potrudi regulirati trgovinske investicijske odnose ne vidim razloga zašto bi ostavili ovo pitanje ne regulirano između ovako dva važna bloka. Znamo da imamo trenutno pregovore o transpacifičkom sporazumu, trgovinskom. Znamo da azijske države su sklopile također jedan regionalni sporazum, a one čine drugih 40% trgovine, ukupne svjetske trgovine. Sve ono što je neregulirano ostavlja sigurno više i jače mogućnosti za snažnija gospodarstva, a sigurno manje za ona koja su manje snažna. Dakle ja se nadam da, naravno tek kad vidim ukupna rješenja TTIP-a moći ćemo cijenit njegovu korisnost za Republiku Hrvatsku, ali da sama ideja da se reguliraju trgovinski i investicijski odnosi između ovako dva važna trgovinska odnosno partnerska bloka je dobrodošla i mi smo ju također pozdravili iako je mandat za pregovore komisiji usvojen i prije našeg stupanja u Europsku uniju, dakle u lipnju a mi smo primljeni 1. srpnja te godine. Ja bih sada samo kratko odgovorio na par pitanja koje sam čuo sada u vašem izlaganju pa možda da ne idem previše u širinu TTIP-a jer o njemu možemo stvarno dugo razgovarati. Zabranjena tema u medijima. Ja ne uređujem medije i svaki put kad dobijem poziv iz medija, bilo da se rai o Hrvatskoj televiziji, drugim televizijskim kanalima ja se odazovem i bio sam nekoliko puta razgovarao o TTIP-u i na temu TTIP-a sa ostalim dionicima, dakle ljudima i iz sindikata i iz NGO-a i iz drugih društvenih skupina. Na radiju smo bili i više od toga, bar tri puta više nego na televiziji a novinari me sigurno barem jedno tjedno nazovu i pitaju pitanja o TTIP-u na koja odgovaram. Vrlo često ona ne budu objavljena jer kad im objasnite o čemu se radi onda je to premalo zanimljivo, nema dovoljno skandala i onda valjda urednici odluče to ne objaviti. Ministarstvo vanjskih poslova priprema odnosno pripremili jesmo jednu komunikacijsku strategiju koja će obuhvatiti dakle razgovore sa svim zainteresiranima na ovu temu. Ići ćemo i prema NGO-ima i prema poslodavcima i prema sindikatima i prema svima onima koji mogu imat interes, a uvijek ćemo se odazvati u Sabor na bilo koju vrstu rasprave ili događaje koje će Sabor povodom TTIP-a organizirati. One rasprave koje smo imali na Odboru za europske poslove su bile rasprave koje su uključivale i sindikate, bili su čelnici nekih sindikata, uključivali su i poslodavce i komore su bile prisutne, civilno društvo je bilo prisutno. Dakle dionici koji imaju interesa za ovu temu su bili tu i ja mislim da je bila jako plodonosna i konstruktivna rasprava, da smo svi izvukli dobre pouke iz nje. Transparentnost pregovora, ovo su najtransparentniji pregovori koji su ikad vođeni u trgovinskim sporazumima i jedini put kada je Europska unija, to je presedan općenito u svjetskim odnosima, međunarodnim odnosima, odlučila objaviti i mandat komisije za pregovore i stajališta po pojedinim pitanjima. I ona kao što ste kazali jesu dostupna, Amerikanci su to učinili kroz svoje ambasade malo restriktivnije, ali evo Europska unija je napravila taj dodatni veliki iskorak i mislim da je to pohvalno. Hrvatska se zalagala za takvu transparentnost i na svim sastancima raznim formata, a ja znam na ministarskom formatu unutar vijeća zalagali smo se za otvaranje TTIP-a javnosti, odnosno za maksimalnu moguću transparentnost i to je naša pozicija. Što se tiče stajališta koje Vlada nije dostavila kako ste kazali Hrvatskom saboru, ja moram ukazati na to da mi po Zakonu o suradnji Sabora i Vlade u europskim poslovima dostavljamo redovito to nadležnom odboru, ali dostavili smo i predsjedniku Sabora. Ja imam ovdje takav dopis, evo ovo zadnje stajalište prije nego što smo išli, prema tome ne možemo reći da Vlada nije dostavila Saboru stajališta koja će zastupati na sastancima unutar Europske unije. Sljedeće vaše pitanje je bilo zašto konsolidirani tekstovi i ono što je ispregovarano nije stavljeno na uvid javnosti. Nema konsolidiranog teksta, još uvijek nije ispregovaran niti jedan dio teksta gdje ćemo reći to je to i gotovo, više se ne vraćamo na taj dio teksta. Svaki dio TTIP-a je pod zagradama, prijedlozi su različiti, nemamo konsolidiranog teksta koji smo završili sa pregovorima. Zatim pitanje mješovitog ili europskog sporazuma. Razlika je da u pravu ste, mješoviti sporazum dolazi u nacionalni parlament na ratifikaciju, europski ide samo u Europski parlament. Naše stajalište koje smo zagovarali i pisano smo to uputili Hrvatskom saboru da TTIP bude tretiran kao mješoviti sporazum. No moramo znati da ukoliko u okviru TTIP-a se ne uspijemo dogovorit s Amerikancima o onim stvarima koje spadaju u nadležnost država članica oni će onda ispast iz TTIP-a i oni će biti puno restriktivniji i manji sporazum. U tom slučaju taj sporazum može postati europski sporazum i sadržavat samo odredbe koje su nadležnosti Europske unije. Tako da još uvijek ne znamo kako će na kraju završiti, koji će karakter sporazuma biti ali naše stajalište koje smo stavili na papir, uputili u Sabor je da je to mješoviti sporazum i za to se dosljedno zalažemo unutar Europske unije. Oko javnih usluga. Mandat Europska komisija nema, dakle ne može pregovarati o javnim uslugama, zdravstvo, obrazovanje ili bilo što drugo. Ako govorimo o zdravstvenom osiguranju u smislu financijskih usluga to je nešto drugo, to onda nije pitanje zdravstva nego pitanje osiguranja. I prema tome Europski parlament tu ništa nije novoga tražio od Europske komisije kad ona sama već u mandatu koji je dobila država članica nema mandat pregovarat o javnim uslugama. Dakle pregovara se samo o trgovini robama i uslugama, ali ne javnim uslugama. Studija utjecaja na hrvatsko gospodarstvo. Znamo da je Europska unija napravila jednu preliminarnu studiju, vi ste s njome upoznati jer vidim da baratate podacima iz nje. Znamo da je 10 članica Europske unije napravilo takvu studiju, 9 je pokazalo pozitivne učinke TTIP-a na njihova gospodarstva, jedna studija je pokazala negativne, to je slovenska studija. Prema mojim podacima. Mi smo krenuli u taj posao, svjesni ste stoga da je teško napraviti jednu kvalitetnu vjerodostojnu studiju dok ne znate rješenja sporazuma kojeg analizirate, ali moguće su napraviti neke preliminarne polazeći od pozicija Europe, pozicije Amerike i negdje između ćemo se sigurno naći i bit će rješenje koje će biti upisano u TTIP. Ono što su mi neki ministri u Europskoj uniji ukazali i to se stvarno desilo i kod nas u Hrvatskoj, da rijetko možete naći institucije ili konzultantske kuće koje žele napraviti takvu jednu studiju s obzirom da je puno parametara, puno varijabli koje su njima ključne za donošenje kvalitetne i analitičke procjene nepoznati u ovom trenutku i da mnogi se od toga suzdržavaju. Mi smo napravili i zato jesmo u postupku izrade studije, razgovore unutar Hrvatske sa onim institucijama i konzultantskim kućama koje bi to mogle eventualno napraviti. Mnoge od njih su nam rekle ne, nismo to u stanju. Pitali smo tko bi to mogao, čisto da malo se i mi sami informiramo. U ovom trenutku čini se da je Ekonomski institut u Zagrebu ta institucija koja je spremna napraviti. Nismo javni natječaj još raspisali i ne znam da li ga je potrebno raspisati s obzirom da može ukoliko je cijena te usluge ispod 200 tisuća kuna, onda je to ta bagatelna nabava pa ne treba javni natječaj. No, nama je stvarno u interesu da ga napravi renomirana hrvatska kuća koja je u stanju svojim znanjima isproducirati jednu dobru studiju koju ćemo naravno, rezultate čije ćemo objaviti onda i komentirati zajedno sa javnošću i bit će daljnja podloga za naš rad unutar Vlade i donošenje određenih političkih odluka. Ta studija je sigurno potrebna, krenuli smo u nju i vjerujemo da će se u vrlo kratkom roku, iako taj kratki rok sigurno nije mjesec, dva dana. Ono što smo preliminarno dobili da to mora biti tako 4 do 6 mjeseci minimalno od onih koji bi je trebali izrađivati. Standardi zaštite radničkih prava, standardi zaštite okoliša, standardi zaštite sigurnosti hrane. Europska komisija nema mandat ići ispod onih standarda koje smo se dogovorili unutar EU koji vrijede danas unutar EU. Nismo potrošili toliko vremena, toliko napora, toliko energije da dođemo do tih standarda da reguliraju naše živote unutar EU da bi tako olako kroz jedan ovakav sporazum od toga odustali. I nemojte zaboraviti da ovo nije jedini sporazum koji pregovaramo. Završili smo nedavno sa Kanadom sporazum koji je vrlo sličan ovom TTIP-u. EU ima 46 sporazuma sa različitim državama u svijetu, a pregovarat će još cijeli niz. Trenutno pregovaramo sa Japanom, Vijetnamom, Malezijom, mnogim drugim državama gdje je još upitnija pitanje standarda zaštite ljudskih prava, zaštite ne znam radničkih prava, okoliša ili sigurnosti hrane. Pogledajte samo na policama i u našim dućanima koliko imate proizvoda iz tih dijelova svijeta s kojima također sklapamo trgovinske sporazume. No, nema …
Zahvaljujem. Vrijeme je isteklo. Prelazimo na replike. Imate tri replike. Imat ćete priliku reći što ste izostavili. Mirela Holy, prva replika.
Evo ga pa ja bih htjela na samom početku reći da se vidi ipak jedna dosta velika razlika u smislu odgovaranja Vlade na ovu interpelaciju u odnosu na odgovaranje Vlade na prethodnu interpelaciju. Ja nisam zadovoljna sa onime što nudite kao sadržaj odgovora, ali barem odgovarate na ono što jest napisano u interpelaciji. Ja bih se htjela replicirati, ja bih htjela replicirati na nekoliko stvari. Dakle, nije stvar u tome da vi kao dužnosnik ministarstva, odnosno predstavnik Vlade se odazovete na sjednice koje u Hrvatskom saboru organizira neko radno tijelo ili nekakva grupa zastupnika kao što se sada radi s obzirom da raspravljamo o interpelaciji. Ja smatram da je obaveza Vlade da sama inicira raspravu u Hrvatskom saboru o ovoj izuzetno važnoj temi zbog toga što ovaj ugovor ipak može imati vrlo dugoročne posljedice za cijelu hrvatsku ne samo ekonomiju nego i društvo u cjelini, jer biste na taj način ipak na kraju krajeva informirali najviše predstavničko tijelo u Republici Hrvatskoj, a tim putem i medije i javnost. I ono što bih htjela naglasiti i vi vrlo dobro znate da se ovdje ne radi samo o trgovinskom sporazumu, da se ovdje u stvari radi o puno, puno toga više. I tu bih htjela spomenuti ovaj famozni ISDS odnosno Investor to state dispue cetlemante koji se pokazao prilično ja bih rekla jednim diskutabilnim instrumentom koji u svakom slučaju u velikoj mjeri štiti interese korporacija koje znaju često puta biti i ekonomski moćnije od država poput Republike Hrvatske. I također, nije stvar da li standardi vrijeme i dalje u EU, nego je pitanje o tome da li će liberalizacija, kako će se odraziti na znači proizvode koji se proizvode tim standardima u EU.
Na repliku odgovara zamjenik ministrice Joško Klisović.
Evo ukratko. Što se tiče iniciranja rasprave od strane Vlade unutar naše komunikacijske strategije, dakle imamo ideju da idemo prema svim dionicima uključujući i Hrvatski sabor i da razgovaramo o TTIP-u i to ćemo raditi, na to možete stvarno računati. Ali i izvan Sabora sa različitim zainteresiranim skupinama stvarno ćemo odraditi te razgovore. Što se tiče ovog mehanizma za rješavanje sporova, e tu je sad važno naglasiti da Hrvatska ima 58 takvih bitova, to su … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] koji sadrže i taj mehanizam. Ono što želimo kroz TTIP napraviti je modernizirati te mehanizme i ojačati u stvari ulogu države koja zastupa javni interes. One mehanizme koje imamo nazovimo ih tako kolokvijalno staromodni nisu dovoljno dobri i zato imamo ove probleme i ove sve povike i argumente koji se rađaju u europskoj javnosti zašto su loši ti mehanizmi. Dakle, želimo jedan novi, moderan mehanizam koji će zaštititi pravo države da vodi javne politike, kojim će se definirati šta to znači siguran poslovni okoliš, jer do sada su arbitražni sudovi uvijek sudili u korist korporacija, sad to želimo izmijeniti, gdje želimo u novom sustavu rješavanja sporova utvrditi etička i stručna pravila i minimume koje moraju sadržavati suci koji sude u takvom jednom arbitražnom sudu. I želimo naravno, Europska komisija je predložila, to je još uvijek jedan prijedlog o kojem se države članice moraju odrediti, da se ide ka stvaranju jednog arbitražnog suda sa listom sudaca koji će onda kada prođu sve verifikacijske mehanizme da su stvarno kvalitetni za taj posao suditi po arbitražnim prigovorima bilo koje kompanije kako bi dobili jednu jednoobraznost, jednu kvalitetu u suđenju, a ne da svaki ad hoc sudac radi i kako mu padne na pamet. Dakle, idemo u modernizaciju cijelog tog sustava rješavanja sporova sa investitorima kako bi upravo ojačali položaj države, ojačali javni interes, ojačali sve ono zbog čega danas imamo velike povike.
Hvala. Druga replika, Dragutin Lesar.
Hvala. Ovo što ću reći, mogao sam reći u ime predlagatelja nakon prve rasprave ali idem u repliku da vam omogućim da ogovarate, jer po tumačenju Poslovnika predstavnici Vlade mogu govoriti kad je interpelacija u pitanju samo na početku, mada se ne slažem. Dakle, gospodine Klisoviću odgovorili ste u cijelosti samo na jedno pitanje iz interpelacije, a to je mješovita nadležnost i stav Vlade. Trudili ste se odgovoriti na druga pitanja, ali je previše vrludanja u tim odgovorima. Dakle, pokušali jeste, ali ne do kraja. Niste razumjeli svrhu interpelacije. Tri od pet zaključaka Sabor obavezuje nešto Vladu, jednim donaša zaključak, stav i preuzima nadležnost od Odbora za europske poslove. To nisu dovoljni razlozi? A drugačije zbog Poslovnika Sabora nismo ni raspravu mogli otvoriti ako me razumijete. Ja bih volio da se rasprava može otvoriti temeljem zaključka, list papira u roku 8 dana dođete vi ministrica, premijer daju informacije, raspravljamo ali nije to tako. Znate, mi imamo Poslovnik koji je kompliciran do zla Boga. I molim vas, ili je greška ili potvrdite, čitam iz vašeg odgovora s obzirom na to da postoje i neka osjetljiva pitanja u kojima se ne raspravlja u sklopu pregovora hormoni GMO snižavanje standarda, odustajanje od … vrijednosti jel' doista tvrdite da u pregovorima TTIP-a nema GMO-a? Tako tu piše, nema. Možete, evo čekam odgovor.
Odgovor na repliku, zamjenik Joško Klisović.
Hvala lijepo. Dakle, ja ne pišem Poslovnik Sabora i stvarno na to ne mogu utjecati. Što se tiče GMO-a Europska komisija nema mandat država članica da pregovara o GMO-u i uvozu GMO hrane na europsko tržište. Dakle, i dalje vrijede svi mehanizmi, bilo europski, bilo nacionalni za zaštitu GMO-a. Evo, to je odgovor.
Treća replika, poštovani Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa pitanje TTIP-a je kompleksno pitanje, međutim ono što mene zanima je zaštita interesa RH i zaštita hrvatskih građana. Nažalost, moram konstatirati već u uvodu da sam zamijetio da postoji razlika između onog što je govorio zamjenik ministra i onoga što piše u Izvješću Vlade Hrvatskom saboru. Morat ćete mi to objasniti jer nažalost nemamo drugu poslovničku mogućnost nego da vas pitam ovako odmah na početku rasprave. Dakle, tu stoji da je Vlada Republike Hrvatske pokrenula proces izrade studije utjecaja TTIP-a na hrvatsko gospodarstvo, društvene odnose itd. O tome je Vlada RH 23. travnja 2015. godine uputila odgovor na zastupničko pitanje zastupnici Mireli Holy u kojem se izričito navodi da je Vlada Republike Hrvatske u procesu izrade studije utjecaja TTIP-a na hrvatsko gospodarstvo nakon čega planira provesti široku javnu raspravu. Dakle, piše da ste u procesu izrade studije utjecaja. Vi ste ovdje kazali da vi još ni ne znate tko će raditi tu studiju utjecaja. Vi ste rekli da uopće još niste raspisali natječaj. Vi ste rekli da nitko osim Ekonomskog instituta ili kog ste spomenuli još nije uopće ni dao pristanak da bi u tome sudjelovao. Dakle, vi nas ovdje ili muljate, obmanjujete svjesno ili nesvjesno. Jer ovo što ovdje piše i ovo što ste vi kazali nije jednako a to bi trebalo biti jednako kako biste dobili povjerenje i kako bi vam građani vjerovali. Raspravu imamo u 20,00 sati oko ovog sporazuma koje je jedno od centralnih pitanja, središnjih pitanja danas u EU. Prigovara vam se na nedostatku transparentnosti i onda Hrvatski sabor u 20,00 pred praznom sabornicom praktički vodi ovu raspravu. Pa naravno da ćemo izazvati sumnju, odnosno vi kao Vlada bit ćete odgovorni što će i nakon ove rasprave isto tako biti sjena na tome da li se nešto skriva i da li postoje ustvari neki skriveni interesi kada je u pitanju TTIP.
Vrijeme. Na repliku odgovara zamjenik Joško Klisović.
Da, ne skriva se ništa niti je to ikakva namjera. Kada govorim o procesu izrade studije to ne znači onaj trenutak kada institut ili neka druga kuća krenu raditi i istraživati. To znači kad vi počnete, ja bar tako razumijevam, i pisati projektni zadatak. Moram kazati svi ovi elementi koji su navedeni u interpelaciji koji se tiču studije jesu sadržani u ovom našem projektnom zadatku. Vrlo je složena stvar definirati točno projektni zadatak za ovako jedan kompleksni ugovor. Prema tome, ako smo u procesu izrade studije i taj dio je dio, ja ga shvaćam kao dijelom procesa. A ne, on ne počinje onog trenutka kada netko krene istraživati po našem projektnom zadatku. U tom smislu mi smatramo da jesmo u procesu i želimo što prije ubrzati i izradu te studije i što prije upoznati javnost sa njenim rezultatima. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gledajte, ne možemo ovako.
Rokovi će biti postavljeni naravno, ali s obzirom da se radi o kompleksnom zadatku moramo vidjeti sa onim tko će izrađivati studiju stvarno što je realno. Ali ćemo sigurno postaviti rokove, da.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Nezavisnih ljevičara govorit će poštovani Nikola Vuljanić.
Ovo je očito dan interpelacija. Ovim prošlim smo trebali razgovarati o postupku a razgovarali smo o meritumu stvari. Prepucavale su se dvije strane tko je za vađenje nafte, tko je protiv vađenja nafte a to nije bila tema. Tema je trebao biti postupak. Ovaj puta bi trebali razgovarati o meritumu stvari, međutim naravno meritum stvari ne znamo pa vjerojatno nećemo razgovarati o meritumu stvari i o tome što ima u tom sporazumu jer to rijetko tko očito i zna, i rijetko tko očito zna što će biti u njemu. A po interesu u sabornici baš nije to ni neka zanimljiva tema. Zašto smo, a klub je potpisao ovu interpelaciju? Iz tri razloga. Jedan je ovo što sam rekao maloprije da o tome ne znamo ništa ili gotovo ništa, a trebali bi znati. Drugi, jer se Vlada opredjeljuje žučno i s punim srcem za nešto što ne obrazlaže jer ne može ni ona sama znati i vjerojatno i ne zna pa se to opredjeljenje doima pomalo služinski kao da se ajde recimo oče ugoditi gazdi. Treći razlog po meni najvažniji jest jer mislimo da je amerikanizacije Europe i Hrvatske u Europi bilo dosta. I ovo što se dosad dogodilo prenašanjem rezona funkcioniranja društva iz SAD-a na europsko kopno i otoke i u Hrvatsku donijelo je samo tragedije. Jedna od tih tragedija se sad odigrava u Grčkoj, sutra će se ili u jesen odigrati u Španjolskoj, kad će se odigrati kod nas ne znam točno, ali sve su naznake da hoće. Američki sustav vrijednosti i života zasniva se na kompetitivnosti i to kompetitivnosti darvinističkog tipa. Ko može, zna preživjet će a onaj drugi a Bože moj pogodilo ga je kao dinosaure. Mi imamo 2000.godina povijesti iza sebe i to povijesti koja nas je naučila da je kooperativnost barem jednako vrijedna kao i kompetitivnost. Inače ne možemo preživjet na ovom kontinentu sa toliko naroda, sa toliko ideja, sa toliko ideologija, nemamo šanse. Preseljenje rezona koji su uspješni u SAD-u, uspješni su naravno, došli su na novi kontinent, otvorili novi svijet i tako ga organizirali. Preseljenje tih rezona ovamo ne može dat dobre rezultate. A ovaj sporazum ide za tim, on će propisati standarde, standarde koje ćemo zajedno držat sa obadvije strane Atlantika. Kažete da u sporazumu nema javnih usluga možda ali jesmo definirali što su javne usluge? Nama su visoko obrazovanje je nama javna usluga, Amerikancima nije, to je roba, to je roba koja se kupi i prodaje na razno razne načine od školarine do kupovanja diploma. Tamo se može kupiti diploma legalno zasnovana na vašem iskustvu. Vi kažete da imate iskustva u određenoj struci i dobijete određenu diplomu. To je roba, naravno roba koja ne vrijedi bog zna šta ako ste ju kupili, ali je roba. Isto tako i zdravstvo, javno zdravstvo je tekovina socijalne ako hoćete i socijalističke civilizacije u Europi. U Americi je ta ideja strana. Obama ju pokušava sad progurati na sve moguće načine i vidite po licima ljudi koji protestiraju protiv te njegove odluke da im zapravo nije jasno što se događa, što sad oće taj crni predsjednik, kako se mogu svi liječiti oni koji plaćaju i oni koji ne. Kod nas su zdravlje i obrazovanje ljudska prava, ja ih tako shvaćam. Pretpostavljam da ih i većina Europe tako shvaća, u Americi ne, to je roba. Tko ima ima, tko nema nema. Zašto Vlada radi to što radi? Zašto se priklanja sporazumu ovako na čoravo? Dva su moguća rezona, jedan je ne znaju ništa o tome. Veliki dečki, veliki igrači igraju svoje igre i naša se Vlada nekritički priklanja tim igračima. Sve nas naravno vuku sa sobom. Drugi mogući rezon je znaju nešto, ali to nije za svačije uši pa to javnost ne treba znati. Pa zapravo je teško reći koji je od ta dva rezona je gori. Oba dva idu na štetu građana. Neinformiranost naših vlasti i njihovo pristajanje uz nešto što su rekli tzv. veliki igrači ne može biti dobro za Hrvatsku i ne može biti dobro za hrvatski narod i nije dobro ni za koga, ni za tu Vladu. Čuvanje nekakvih informacija o tome što se događa i što se namjerava dogoditi i nedavanje javnosti uvida u te informacije jednako je loše i za demokraciju i za hrvatski narod i za hrvatsku državu i za Vladu jednako. U svakom slučaju čini mi se da se još jednom događa ono što nam je ministrica vanjskih poslova rekla neposredno prije referenduma o ulasku u EU, to je odgovornost političkih elita da to naprave i političke elite moraju preuzeti tu odgovornost i napravit to. Nakon toga smo promijenili Zakon o referendumu i izbacili 50% van. I da su dva Hrvata glasali za ulazak u EU ostali da su ostali kući prošlo bi. Naravno nije slučajno, sad nam se to vraća sa ovim drugim referendumima, vraća nam se u čelo ali to je već druga priča. Čini mi se da se ovo vrti u krugovima političkih elita i da zapravo je poruka Plepsu pa dobro dobit ćete kad bude gotovo, vidit ćete što će bit pa sad živit ćete u tome. To je nešto što, čega smo se zapravo bojali kod ulaska u EU i ja sam se zdušno zalagao za to a neke kolege su mi prigovarali da zapravo naivno gledam da će se upravo takva stvar dogoditi da će ta elita iz Bruxellesa kao iz Budimpešte, Beograda, Beča uvijek nas na B prati jel, da će ta elita iz Bruxellesa zapravo početi odlučivati o našim životima. Jer ovo o čemu govorimo danas nije trgovački sporazum, nije to trgovački sporazum. Da je to trgovački sporazum on bi se ticao prometa roba, a on bi između ostalog uključio onda i ukidanje viza između zemalja koje na takav način surađuju. Nitko još nije spomenuo ništa da će se ukinuti vize za Hrvate sa SAD-om, to naravno to nije dio ovog sporazuma, ali bi bilo pristojno ako se od nekoga očekuje da potpiše sporazum da se vize ukinu. Nije to trgovački sporazum, to je sporazum o prijenosu zapravo životnih vrijednosti i o amerikanizaciji čitavog ovog civiliziranost tzv. civiliziranog svijeta. Malo prije je kolega Lesar govorio pa je najprije rekao riječ amerikanizacija, onda se ispravio i rekao ma privatizacija. Nije to slučajna greška, kolega Lesar ne griješi slučajno. To je namjerno i to je istina. Amerikanizacija znači privatizacija svega. Nemojmo misliti da je to privatizacija tvornica, luka, aerodroma i sličnoga, to je privatizacija svakodnevnog našeg života i to ćemo imati ako ne pazimo jel. Ima stvari koje su definitivno civilizacijski određene i koje spadaju u domenu onog što nazivamo stečajna prava. Neka od njih su kao radnička prava već danas u Hrvatskoj dovedena ispod razine civiliziranosti i podnošljivosti. Ako to bude predmet isto tako ovog sporazuma, vjerujte srušit će se i dalje. Ali mi to naravno ne znamo, ona riječ navodno što kaže Lesar je jedina riječ koju možemo čvrsto reći, navodno se i o tome raspravlja. To je između ostalog, ali to smo sami htjeli, definitivni kraj hrvatske suverenosti. Mi smo monetarnu suverenost izgubili kada smo se priheftali euru, financijsku suverenost kada smo prodali banke, razvojnu suverenost kada smo rasturili sve institute, industrijsku suverenost kada smo prehrambenu industriju kursom eura i kune uništili, u Hrvatskoj se niš ne isplati raditi, vojnu dragovoljno kada smo ušli u NATO, dobar dio političke kada smo ušli u EU. čini mi se da bi ovo bio kraj. Zapravo, tamo 1918.smo ulazili u nekakvu maglu i onda je jedan političar ustanovio da ulazimo ko guske u maglu. Hajde da prestanemo biti guske i barem da znamo kamo idemo, da si rasvijetlimo taj put i da nam to što nam se događa barem bude jasno, ako već ne i prihvatljivo. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vuljanić dobro ste usporedili guske u magli s nečim što evo već dvije godine TTIP traje i on je dvije godine aktualan, ali mi prvi puta u Saboru o tome raspravljamo i to interpelacijom. Nismo dobili nikada ništa ni od Vlade ni od koga. Druga stvar je što je u TTIP-u ima puno stvari napisano je i pitanje je tko je sve vidio uvjete iz toga tzv. trgovinskog sporazuma. Ja imam informaciju da ni čak naši europarlamentarci njih 11 da je samo dvoje vidjelo taj TTIP, samo dvoje, neću govoriti imena sada. Kada govorite o guskama u magli što bi bilo isto ovako jedno potpisivanje što kažu bjanko takvog jednog sporazuma, onda moram reći da je stvar po meni stvar je nadležnosti, hoće li hrvatska Vlada i Hrvatski sabor imati pravo ili će to pravo preuzeti Europski parlament i Europska komisija da potpisuju u ime Hrvatske? Dakle pitanje je nadležnosti. A sve mi se više čini da će se primijeniti ona druga izreka jednog drugog čelnika HSS-a iz '41.koji je rekao "Kada se veliki cucki tučeju, mali ideju pod stol". Dakle radi se o Mačeku pred Drugi svjetski rat. A ovo nije Drugi svjetski rat ali je zapravo amerikanizacija ili privatizacija pa i ono što spada u javne usluge, zdravstvo, školstvo, socijala i sve drugo zapravo će biti dopuštena privatizacija. Pa tom na kraju krajeva ide i novi Zakon o zdravstvenog zaštiti i zdravstvenom osiguranju.
Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Da, zašto nismo dobili od Vlade? Možda htio bi biti stvarno dobronamjeran, možda zato jer nije bilo ajde nekakvog zaokruženog dokumenta pa nije bilo vremena, pa nije bilo ljudi da sastave, možda. Ali ako to traje dvije godine pa da Vlada ne osjeća potrebu da u Parlamentu raspravi neke svoje dileme, neke je imala Vlada dileme, nije sve bilo jasno i po ravnom putu, imala je nekakve zakočice, neke dileme, da nije osjetila potrebu da raspravi u Saboru, to mi je, ajde recimo malo čudno. Taj način koji ste spomenuli kako europski parlamentarci dolaze do toga, pitao sam ih. Mislim to je stvarno tako i to je zapravo smiješno. Zapravo smiješno da čovjek mora ući u neku sobu, potpisati dokument da neće nikakve bilješke raditi o onda dobije nešto pročitati, kada to dobije iziđe van pa osjećaš se kao u James Bond filmovima. A rade za tvoje dobro. Pa kako sada? Pa valjda ti ljudi koji sjede u Europskom parlamentu su dovoljno odgovorni da neće to iznijeti van i dati novinarima. Ja jednostavno mogu prihvatiti neki drugi rezon. Hvala.
Druga replika Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega, danas smo očito ovdje u Hrvatskom saboru neovisno o uri, odnosno satu, skloni defetizmu, šokiranju javnosti s bilo koje strane. Pa ste vi se pridružili tome s krajem Hrvatske suverenosti. To je … [[Govornik se ne razumije.]] ovakvi kraj je Hrvatske suverenosti, gotovo. Ma šta je gotovo? 8, 9 rundi pregovora je napravljeno. Biti će ih još. Postoje strateške smjernice od 9. listopada 2014. zemalja članica Europske unije. Rade se pregovori, idu informacije i prema zemljama članicama i u uvodu smo čuli i od kolege Lesara i u Rimu su nacionalni parlamenti zauzimali određene stavove, traže više informacija i hrvatska Vlada isto se drži čvrsto one jasne činjenice šta je nadležnost EU-a za trgovinsku politiku a što su međunarodni sporazumi. To su procesi i procedure. Naravno da ne može 28 članica pregovarati kao da još sa 50 zemalja, odnosno država, Sjedinjenih Američkih Država pregovora. Pa kada bi to završilo? Nikad. Postoje okviri, sjedi se, razgovara se, pregovara, izvještava, informira. To je proces. Ali ono što je ključno, gdje su najvažnije, najdemokratskije zemlje? U Europi, u Americi. Gdje su najveće demokracije ne samo civilizacije? Gdje su najjača gospodarstva, najdominantnija? Pa naravno da trebaju surađivati, naravno da trebaju skidati barijere. Kada i koliko? Vidjeti ćemo. Ali to ne može biti kraj suverenosti nego početak novog razvoja bez zaduživanja i bez deficita e to je TTIP, to je razvoj.
Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Zaštiti me Bog američke demokracije. To si sačuvajte za kućnu uporabu, ja mislim da nikome u Hrvatskoj ne treba. Amerika je najdemokratskija zemlja na svijetu za Amerikance koji žive american way of life. Ne za nas. Govorite o crnilu, pa ja mogu prihvatiti to mi je neki dan isto ovdje netko rekao da sa puno cinizma govorim, ali to je posljedica iskustva znate. Nakon određenih iskustava čovjek stvarno počne cinično gledati na stvar. Kada se jedanput opečete, drugi put, treći put, onda vam više pegla nije simpatična. Kada vas prevare jedanput, drugi puta, treći put pa onda vam i prevaranti nisu simpatični. A što se tiče Hrvatske suverenosti a dajte mi recite a što je to još ostalo osim ove naše priče u 8 sati navečer u Hrvatskom parlamentu? Ne znam.
U ime kluba Nezavisnih javio se Damir Kajin. Nema ga, gubi pravo. U ime Hrvatskih laburista-Stranke rada javila se Nansi Tireli. Nema je, gubi pravo. U ime kluba SDSS-a Milan Horvat, izvolite.
Pozdravljam predstavnike Ministarstva vanjskih poslova, kolegice i kolege najuporniji. Danas očito da nam je postala nekakva loša praksa da se ovako jedne ozbiljne teme kao što se radi o ovoj vrsti ugovora koji po svemu sudeći će nam debelo zacementirati nekakve relacije u budućnosti raspravljamo danas ovdje auditoriju od 6, 7 kolega u 8 sati. Vjerojatno će sutra ujutro kada budu došli mediji, kada budemo kretali biti 3, 4 prekida, stanke i tako dalje i onda ćemo se vjerojatno baviti važnijim temama nego što je ova tema. Isto tako mislim da su kolega iz stranke Laburista uradili dobru stvar kada su napravili interpelaciju na ovu temu i ne trebaju se predstavnici ministarstva zbog toga naći prozvanim. Jednostavno poslovnički mi nismo imali drugu mogućnost da uopće raspravljamo u ovom Domu o ovoj temi. Očito svi drugi raspravljaju, mediji raspravljaju, nevladine organizacije i svi ostali zainteresirani što je naravno njihovo pravo. Saborski zastupnici su ovog puta, prvi puta imali priliku da kažu neko svoje viđenje o tzv. TTIP-u. I ja ću reći viđenje i stav kluba Samostalne demokratske srpske stranke o TTIP-u sa naravno velikim rizikom da govorim, uđem u prostor stvari koje malo poznajem, detalje koje ne znam, zato mi neće uopće biti krivo ukoliko me predlagatelj, odnosno ukoliko predstavnici ministarstva me budu u mnogim tezama ispravili i rekli da ja nisam u pravu. To će u svakom slučaju biti bolje za sve nas. Dakle govorit ću pro bono iz želje da ukažem na nekakve strahove koji bi se mogli desiti u procesu pregovaranja između Europe i Amerike. Naravno da smatramo i potpuno je ispravna teza da se ti trgovinski odnosi između dva najveća tržišta na svijetu trebaju urediti. Kad smo ulazili u Europsku uniju sa vrlo velikim optimizmom smo se pozivali na tržište od 500 milijuna ljudi gdje će biti slobodan protok ljudi, robe i kapitala. Sad kad su počeli kretati ljudi sad se pitamo zašto se odlazi, pa odlazi se zato što smo tražili da uđemo u jedan prostor gdje se slobodno može kretati i mladi čovjek i intelektualci i znanje isto tako i roba sutra u budućnosti. Ja ću reći nekoliko stvari, dakle nekoliko za nas dilema. Prvo, kako vidimo genezu cijele ove stvari mislimo da je to vrlo bitno za reći, genezu nastanka ovog ugovora. Zamislimo situaciju da multinacionalne kompanije mogu tražiti a uglavnom će i dobiti vrlo visoku naknadu odnosno odštetu ukoliko je njihov profit smanjen pod utjecajem domicilnih zakona kao što je Zakon o radu, Zakon o zaštiti okoliša itd., itd. To smo mislili da je nemoguće, zvuči nevjerojatno ali ovaj scenarij je bio naznačen već u projektu multilateralnog ugovora o ulaganju tzv. … projekat koji su potpisale 29 zemalja članica OECD-a i ispregovaran je u tajnosti '95. i '97. godine. To je izazvalo određene polemike, eskaliralo je kroz proteste, prosvjede i naravno da se od tog sporazuma odustalo. I nakon 15 godina ponovo istu stvar ponovo aktualiziramo u drugoj formi, u drugom nazivu kroz tzv. transatlantski sporazum o trgovinskim investicijama ili TTIP. O njemu su Amerika, SAD i Europa pregovarali još od 2013. godine, naravno u tajnosti. I sa tim sporazumom TTIP-om suština je da bi se zakoni sa obje strane Atlantika podredili normama slobodne trgovine koje uglavnom diktiraju velike multinacionalne kompanije i koje su te norme i ustanovile. Time se u Europsku uniju donosi model azijskog transpacifičkog sporazuma. Prema tome, to je nekakva inicijacija odnosno ideja zbog čega se sve ovo radi. Druga stvar koja je nama stvar za raspravu, možda griješim u procjeni, volio bih da me se ispravi, jeste način pregovaranja. Kolege su o tome već govorili i to je stvar koja iritira javnost. Zašto se pregovara u tajnosti, zašto se pregovara iza zatvorenih vrata? Ja sam prije mjesec dana slušao jednu radioemisiju gdje je naša kolegica europarlamentarka Biljana Borzan, govorim ime jer je bila u mediju, govorila cijeli sat vremena o tome kako je imala priliku da uđe u tu čudnu sobu, da da potpis, deponira potpis da će garantirati tajnost tih podataka i nešto je u javnosti ipak iznijela što je tamo pročitala. Uglavnom se sve svelo na to da li ćemo pileće meso tretirati sa klorom ili sa …. I ja sam to slušao i nisam mogao vjerovati da je to sukus TTIP-a. Američku delegaciju u tim pregovorima čini preko 600 konzultanata koje su mandatirale multinacionalne kompanije, evidentno i dokazano. Dane su upute u tim pregovorima kojima se mediji i građani isključuju iz rasprava i bit će o tome informirani tek nakon potpisivanja ugovora, sa obrazloženjem pošto se paralelno pregovara sa euroazijskim zemljama, da se ne bi kojekakvi kondiciji toga ugovora otkrili, elementi pregovaranja i da se ne bi ond astvorio nepovoljniji položaj Amerike u odnosu na pregovarače iz sektora euroazijskog tržišta. Zbog toga se ovo drži u tajnosti, jer je u toj emisiji koju sam slušao rečeno u javnosti kao zvanično obrazloženje te tajnosti. I naravno da će tu biti problem jer se stvara podozrenje u javnosti u cijelu stvar. Ako smo mi kao zastupnici u ovom domu podozrivi jer ne znamo ništa kako onda da očekujemo entuzijazam od običnog građanina koji treba da kaže da, idemo sad u to sve skupa, dobivamo novo tržište, idemo u tržišnu borbu sa američkim korporacijama itd., itd. Mislim da će i drugi problem biti vrijeme koje će biti potrebno da se sve strukture u domicilnim zemljama upoznaju sa tim stvarima predviđenima u tom ugovoru i tu će puno vremena proći dok taj ugovor ne bude zaživio. Sljedeća stvar koja mislim da je posebno bitna, a to je način kako će se provoditi represija u izvršavanju tog ugovora, a to je tzv. arbitraža. TTIP će dopustiti multinacionalnim kompanijama da samostalno tuže zemlju potpisnika čija politika ograničava njihovo poslovanje. Uspostavlja se sud za takve slučajeve koji je izvan nadležnosti domicilne države. Taj sud čine tri suca koji su tzv. stručnjaci za trgovačko pravo nekakvog svjetskog formata, znači jedna sudačka elita. Neki podaci kažu da ih ima svega 15 takvih kancelarija i da one ovog trenutka obrađuju preko 60% slučajeva. To će biti ekskluzivno pravo određene sudačke elite i ona će suditi u interesu multinacionalnih kompanija kad domicilno zakonodavstvo svojim nekakvim politikama umanji njihov profit. Tako je prošao Ekvador i prije dvije godine je u korist naftne kompanije dobio presudu da plati 2 milijarde dolara odštete. Mogu nabrojati i još neke druge primjere kako se ponašaju arbitraže u tim slučajevima. Ono što je bitno na presude tih arbitraža nema žalbe. Možda ja griješim. Dakle zaključno. U svemu ovome derogira se domaća jurisdikcija. Zemlje koje prekrše ugovor prijete, dakle prijete im trgovinske sankcije, visoke odštete i te odštete idu naravno konačno i na teret poreskih obveznika, na teret proračuna države. Neće ih plaćati nikakve druge korporacije domicilne s ove strane, nego je obveznik ugovora i obveznik odštete država. I naravno kaže se da je to, opravdava se sve sa time da je svrha takve arbitraže pružanje sigurnosti investitorima u zemljama koje nemaju pouzdan pravni sistem. Pa zar je moguće da Europska unija nema pouzdan pravni sistem, da su nastavili u nivou afričkih država? Zar je moguće da se strani američki investitori ne osjećaju sigurnim u jednoj Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, ako već ne u zemljama trećeg prstena gdje spadamo na žalost mi itd. Prema tome, to je prilično cinična jedna postavka, to je moje lično mišljenje. Isto tako se govori o ogromnim troškovima tih parnica koje kažu da dostižu i do milijunskih iznosa u dolarima bez obzira da čak i dobijete spor. Pokazatelji govore da ovog trenutka u Europi posluje 50 hiljada američkih podružnica, a u Americi 24 hiljada europskih podružnica. Znači to je ukupan, ogroman broj potencijalnih tužitelja i na jednoj i na drugoj strani prema i američkim državama i prema državama EU. Šta su ciljani resursi kao nekakav sljedeći fokus naše rasprave? Ciljani resursi toga ugovora to su ukidanje obaveze označavanja GMO proizvoda. Dakle, ja neću govoriti o GMO-u, može se govoriti mnogo toga i o monsantu i svemu ostalo imali smo čak jednu raspravu na tu temu ovdje. Ali je činjenica da je prioritetni interes američkih tvrtki da se skine oznaka GMO porijekla sa ulaskom u europsko tržište. To je njihov imperativ i to je jedan od uvjeta ovoga trgovačkog sporazuma. Isto tako uklanjanje prepreka protoka privatnih podataka, informacija iz domena privatnog života, jer taj pritisak vrše koalicije za digitalnu trgovinu. Isto korporacijski sistem koji traži svoj dio kolača u tome trgovačkom ugovoru. Mesna industrija famozno ukidanje uvoza piletine jer se ne dezinficira na klor nego parom, pa onda svinjogojski sektor traži se od Amerika traži da se ukine korištenje, da se dozvoli korištenje raptokamina za uzgoj svinja. To medicinari vjerojatno bolje znaju, ali čudno čak i opako zvuči kad kako se zove, a ne kako djeluje. I najvažnije deregulacija u javnom sektoru znači eliminacija prevencije nacionalne politike u javnom sektoru kao što je već rečeno zdravstvu, obrazovanju, energetici, vodoopskrbi, prijevozu itd. itd. Znači našim domaćim službama u javnom sektoru će doći američke korporacije po svojim gabaritima naravno da su konkurentnije i te sve javne, taj javni sektor će oni uzeti pod svoje jer ne postoji, dakle zabranjuje se intervencija države. To je činjenica deregulacije koja je jedan od imperativa TTIP-a i o tome treba voditi računa. Dakle, nije cilj smanjiti carine što bi se očekivalo od klasičnog trgovačkog ugovora kako bi išao protok robe bolje, nego je cilj smanjiti prevenciju nacionalnih politika. To je suština stvari i tu se gubi dio suvereniteta o kom je kolega Vuljanić govorio i tu se potpuno sa njim slažem. I zaključno da kažem. Europski centar za međunarodno-političku ekonomiju je napravio nekakvu analizu. Možda je ona sad već zastarjela, možda je treba zanoviti, ali su predviđanja za korist stanovništva EU ovakva. Kaže se da će zarada od 3 centa dnevno po glavi stanovnika biti korist za građane EU od 2029. godine. Ja mogu vjerovati Europskom centru i ne moram, ali je to činjenica s kojom se zvanično barata. Prema tome, 3 centa po glavu stanovnika dnevno će biti zarada od ovog TTIP-a od 2029. godine. Prema tome, mi mislimo da postoji potreba da se ozbiljno pristupi reguliranju ovog ugovora jer on je budućnost. Ali o ovim crnim tačkama o kojima sam ja pokušao nešto reći, da li sam ih pravilno determinirao ili nisam ispravite me. Treba u tim pregovorima voditi računa iako sumnjam da mi kao mala zemlja imamo i malu pregovaračku snagu u tim razgovorima.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Gordan Jandroković.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Pred nama je interpelacija koja treba ocijeniti ulogu Vlade RH u postupku pregovora EU i SAD-a u sklapanju partnerstva za trans atlantsku trgovinu i ulaganja. Dakle, vrlo precizno je predlagatelj definirao temu i rekao da se ovdje raspravlja u stvari o ulozi Vlade RH. Mi smo danas tijekom rasprave čini mi se više razgovarali o samom sporazumu i to je dobro, jer na žalost javnost nije dovoljno upoznata sa svim njegovim elementima. Međutim, mi danas sigurno ovdje nećemo niti do kraja razobličiti one loše stvari tog sporazuma, niti ćemo uspjeti istaknuti ono što je u tom sporazumu po našem mišljenju dobro. Ali da ulogu Vlade RH u komunikaciji tog sporazuma u tome da li je objektivno napravila najviše što je dosada mogla, o tome mislim da možemo puno racionalnije i puno kompetentnije govoriti nego o samom sporazumu. Pa ja bih htio isto tako u uvodnom dijelu reći nešto kako mi u klubu HDZ-a vidimo TTIP i pomalo mi se činilo u dosadašnjim raspravama da je prevladavala teza o tome da se ovdje radi o nekoj uroti koja ima za cilj pokoriti male narode i po kojoj će velike korporacije zavladati svijetom. Možda je i to točno, vidjet ćemo što će budućnost donijeti, ali ipak smo se pitali prije toga što bi ustvari mogli biti pravi razlozi zašto dolazi do tog sporazuma. Pa meni se čini da je razlog tome što se svijet mijenja, što već nekoliko desetljeća traje proces globalizacije, što više ne vrijede u svijetu ista pravila i ovo je po meni ustvari odgovor EU, europskih država i SAD-a na jačanje drugih centara moći u svijetu. Mi imamo danas jednu jaku Kinu, jaku Indiju, nepredvidivu Rusiju, jačaju i određene zemlje muslimanskog svijeta. U jednom dijelu muslimanskog svijeta imamo veliki kaos i nered. Dakle, razlozi su u prvome redu ti da se odgovori na nove izazove koji u svijetu danas postoje. I tu su po meni tri ključna razloga. Jedan je civilizacijski, jedan je strateški i jedan je ekonomski. Civilizacijski je u prvom redu usmjeren na zaštitu vrijednosti. Radi se o otprilike 900 milijuna ljudi koji više-manje dijele iste ili slične vrijednosti. To je demokracija, višestranačje, tržišno gospodarstvo, vladavina prava, sve ono što smo ustvari usvajali tijekom procesa pregovora u EU i činjenica je da su ustvari zemlje koje će sklopiti ako do njega jednog dana dođe ovaj sporazum upravo one koje u svijetu najjače predstavljaju i zagovaraju te vrijednosti. One se i povezuju, ovo je naravno u prvome redu ekonomski sporazum, ali je procjena vjerojatno takva da je gledajući u budućnost to nužan korak kako bi se ovaj dio svijeta u prvom redu mogao zaštititi svoje vrijednosti. S druge pak strane štiti se i strateško partnerstvo koje postoji između SAD-a i EU i cilj je jasan zadržati globalno vodeću poziciju SAD-a i EU, dakle zadržati primat u modernom svijetu, u trgovini, industriji, znanosti i svim onim područjima koji ustvari jamče viši standard koji postoji u tim zemljama nego što postoji u nekim drugim zemljama svijeta. I naravno treći cilj potpuno jasan ekonomski ojačati konkurentnost gospodarstva i zemalja članica EU i SAD-a i vjerujem da su ta pitanja, da su ti razlozi vodili one koji su pokrenuli ovu proceduru. U konačnici da radikaliziramo do kraja vjerojatno oni koji su to predložili i oni koji to slijede smatraju da je to pitanje opstanka i EU i SAD-a na duge staze. Ja pretpostavljam da će taj sporazum na jedan srednji rok biti i dogovoren. Uvažavam isto tako i prigovore koji su se danas čuli od strane mojih prethodnika. I ti prigovori ne dolaze samo iz Hrvatske, oni dolaze i iz ostalih europskih zemalja, dolaze i iz SAD-a i oni se boje da će u tom sporazumu izgubiti ono što imaju sada. Sudaraju se ovdje ustvari i dvije kulture, američki pragmatizam i europski tradicionalizam. Nas više zanima ovdje naravno europska pozicija jer smo i sami dio EU. Naravno da želimo da taj sporazum ne ugrozi niti socijalnu državu niti zdravstveni sustav niti zaštitu okoliša, sve one vrlo važne čimbenike koji život u ovom prostoru čine vjerojatno kada se gleda prosječan čovjek, ustvari to je život koji je najkvalitetniji na kugli zemaljskoj ako još tome pridodamo pokoju zemlju pojedinačno koja se nalazi izvan toga prostora. Kako će EU u prvom redu naći konsenzus, i to je jedno važno pitanje, pogotovo u uvjetima krize koju sada imamo. I teško mi je zamisliti kada danas ili će za koji dan sjesti predstavnici Njemačke, Grčke za isti stol kako će se oni dogovoriti ustvari o tome što će biti sadržaj pregovaračke pozicije EU kada će pregovarati sa SAD-om. Jer su nažalost danas i interesi europskih zemalja toliko suprotstavljeni da će se oko takvih stvari možda i teško ili nikako dogovoriti. Čuo sam i bojazni od nekih kolega da će ovo sve ugroziti one stvari o kojima sam govorio, dakle i zdravstveni sustav i zaštitu okoliša i čitav niz drugih stvari koji ne bi trebali biti dio tog sporazuma. I očekujem da će tu i predstavnici država članica pa tako i predstavnici RH oštro upozoravati ako nešto izađe iz okvira onoga što se pregovara ovim sporazumom, a to su uvjeti poslovanja. I sve ono što bi trebalo i što može izaći iz toga treba i sasvim je legitimno pravo i hrvatskih predstavnika da na to ukažu i da se tomu suprotstave. Mi smo danas članica EU, to smo željeli postati i imamo se pravo boriti za svoje interese. No ono što brine, kolega Horvat je o tome govorio, to je ovaj mehanizam rješavanja sporova između ulagača i država i on je naišao i na brojne primjedbe i zabrinutost širokog spektra zainteresirane javnosti kao što to kaže i predlagatelj u svojoj interpelaciji. I da se tu može dogoditi da će taj mehanizam ići na štetu suverenog prava država i da će ići u korist korporacija. Vidim da i Europska komisija je već reagirala i tražila da se modificira taj prijedlog, međutim mi sad ne znamo kako je tu reagirala Vlada Republike Hrvatske i koji su bili stavovi Vlade RH. To je ono što sasvim opravdano kolega Lesar i oni koji su se dosada javili s time nisu zadovoljni, nismo ni mi u Klubu zastupnika HDZ-a. No, puno je još nepoznanica, ne možemo govoriti u potpunosti kompetentno jer se dosada pregovaralo načelno i okvirno i tek dolazi rasprava o konkretnim pitanjima tako da bi u ovome trenutku po meni bilo pretenciozno reći protiv sam ili za sam sporazum. Mi očekujemo da vidimo konačni prijedlog tog ugovora, da vidimo da li će u njemu biti dobro zaštićeni interesi hrvatske države i hrvatskih građana i tek nakon toga mi možemo dati mišljenje koje će zaista biti utemeljeno na argumentima. Ovo sada na ovaj način radikalizirati ili da ili ne, smatram da jednostavno još nije došlo vrijeme za to i da se radi o određenoj vrsti, ajde neću reći populizma i demagogije, nego da se radi o zauzimanju određene političke pozicije jer protagonisti smatraju da će im to donijeti i određene političke bodove i to je sasvim legalno, odnosno legitimno. Dakle, za nas je ključno kako će se podnijeti i držati hrvatski dužnosnici u tijelima Europske komisije kada će se raspravljati i donositi odluke o pregovaračkim stajalištima EU i hoće li znati artikulirati i braniti hrvatske interese. I tu sada mi dolazimo ustvari i do onog ključnog prijepora, ustvari i opravdanog straha javnosti pa i predlagatelja ove interpelacije. I činjenica je i tu ću citirati još jedanput predlagatelja, "Činjenica jest da Vlada Republike Hrvatske, daje Vlada Republike Hrvatske dala podršku sklapanju TTIP-a bez da je prethodno izradila studiju utjecaja TTIP-a na domaće gospodarstvo i društvene odnose u cjelini. Ovakvo postupanje opravdano ulijeva nepovjerenje kako saborski zastupnika tako i hrvatske javnosti prema sklapanju TTIP-a. I to je zaista tako, mi nemamo studiju koja bi nam kvalitetno kazala, ukazala da li su, da li je za Hrvatsku koristan taj sporazum ili nije. Kolega Klisović je rekao, objasnio ovaj stav koji je iznesen u vladinom izvješću prema Hrvatskom saboru. To je jedno tumačenje koje može biti takvo ili ne, ali ja sam siguran da je namjerno Vlada išla sa ovakvim tumačenjem da bi izbjegla ustvari reći da još nije počela izrada ustvari tog dokumenta. I bez tog dokumenta vrlo ćemo teško ozbiljno moći razgovarati jer se onda sve opet pretvara u nagađanje i prilagođavanje određenim političkim interesima. Sada kada bih bio zločest mogao bi se vratiti na ovu prošlu točku, na interpelaciju pa reći da bi kroz bagatelnu nabavu mogli isto tako angažirati jednu tvrtku iz Velike Gorice pa da ona na brzinu napravi jednu studiju utjecaja na hrvatsko gospodarstvo pa bi onda evo pokrili se i na taj način i imali zatvoreno to pitanje, ali to bi bilo neozbiljno i drago mi je da niste to napravili, ali mi nije drago što još uvijek ne znamo tko će raditi tu studiju, kada će ona biti gotova da se ne bi dogodilo da pregovori završe a da mi tek tada studiju dobijemo. Što se tiče transparentnosti postupka, slažem se sa kolegicom Holy, Vlada je trebala biti nositeljica tih aktivnosti a ne reagirati na poziv iz Hrvatskog sabora, prvo Odbora za europske poslove, evo sada ustvari je Vlada primorana sudjelovati u toj raspravi i kao rezultat inicijative gospodina Lesara i imamo ju nažalost sada evo u 8 sati kada to niti prate mediji, niti nas ovdje ima više nego 10. I ponovno šaljemo jednu poruku da je ovo sve prekriveno velom tajnosti i ponovno smo ustvari, više vi iz vladajuće koalicije, nego svi mi ostali zabili sami sebi autogol jer će ljudi reći, zainteresirana javnost će reći kakva je to bila rasprava o kojoj nismo čuli niti jedne jedine riječi i samo će dati dodatnu potvrdu onima koji tvrde da su vrata medija kada su u pitanju teme uz TTIP vezane uvijek i zatvorene. Imamo čak i preporuku da svaka država članica provede široku javnu raspravu usmjerenu prema javnosti i gospodarskim subjektima. Mi smo imali to je istina i treba i to kazati rasprave u Odboru za europske poslove, ali te rasprave nisu došle do javnosti, niti itko o njima išta zna osim nas desetak koji je u njima više ili manje sudjelovalo. Dakle to je veliki problem i za razliku od drugih zemalja to je u mnogim zemljama članicama EU jedno od središnjih pitanja i nemojmo bježati od toga kolege iz vladajuće koalicije. O tome briju ustvari cijela Europa a naši ljudi o tome pojma nemaju. I zato ponavljam još jedanputa bez obzira što bi se neki mogli naljutiti, mi smo ovo trebali staviti kao točku dnevnog reda kada svi to mogu gledati i ona nam ne bi mogli reći da se razgovaramo o ustašama i partizanima nego se razgovaramo o TTIP-u kao centralnom pitanju hrvatske budućnosti a stavili smo to sada i o tome nažalost nitko ništa neće znati. I to je odgovornost po meni evo ključna i vladajuće većine ovdje u Hrvatskom saboru i Vlade koja izbjegava takvu vrstu rasprave. Slično nam je bilo i sad sa ovom interpelacijom oko eksploatacije Jadrana. Imali smo predstavnike Vlade koji su ovdje, odnosno premijer rekao svoje i otišao, nije ga briga i jednostavno se tako više ne možemo ponašati. To nije na razini Hrvatske 2015.godine članice EU koja bi trebala o takvim temama provoditi i kvalitetne političke i javne rasprave. I to samo ukazuje zaista na izostanak i jasne vizije i jasnog leadershipa, strategije, politike što Hrvatska želi i kako će se Hrvatska u takvim važnim temama postaviti. I to je nažalost postala karakteristika u ponašanju ove Vlade. Idemo iz jedne politike pokušaja i pogreški i mi ne znamo jer nemamo stručnu analizu, jer nemamo adekvatne materijale iz kojih možemo onda donositi zaista prave odluke. Mi ćemo upravo iz tih razloga nezadovoljni načinom na koji Vlada tretira tu tematiku, nezadovoljni i ponašanjem vladajuće većine kada je u pitanju TTIP podržati interpelaciju i bit ćemo na strani onih koji su predložili ovaj dokument. Hvala vam lijepo.
Boro Grubišić, replika.
Kolega Jandroković, rekli ste da je cilj ovog TTIP-a prije svega zaštita zajedničkih vrijednosti EU i SAD-a kao dvije cjeline koje imaju razvijenu slobodu, demokraciju i ljudska prava itd. zajedničke vrijednosti. No kako onda objašnjavate da SAD pokušavaju sličan ugovor, sporazum potpisati sa nekim euroazijskim zemljama koji nemaju te iste zajedničke vrijednosti o kojima vi govorite kada su u pitanju EU i SAD sa nekih 800 odnosno sa Kanadom i 900 milijuna stanovnika? Drugo, rekli ste da treba oštro upozoriti doslovce tako, hrvatsku Vladu kod dogovora, pregovora kako bi zastupala interes Hrvatske, kako bi javne službe i javni poslovi, dakle zdravstvo, školstvo i ostalo koje je i sada u EU isključivo briga Hrvatske država, dakle politika u školstvu, zdravstvu je isključivo Hrvatske i socijali. To se EU ne petlja u to kako ćemo mi to riješiti. A sada ovim TTIP-om bi došlo do upliva jednog nekakvog globalnog zakona ili globalne strategije koja bi imala upliva i na zdravstvo u Hrvatskoj, dakle oštro upozorenje Vladi. Tako je i premijer Sanader oštro upozoravao banke, a one su i dalje kamate na franak dizale i radile to što rade zbog čega je sada 300 tisuća ljudi u blokadi i imaju problem sa frankom, ali on je oštro upozoravao hrvatske banke, komercijalne da to ne čine. Tako ćemo i mi oštro upozoravati hrvatsku Vlade, a ipak će TTIP biti potpisan čini mi se.
Hvala. Gordan Jandroković, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Prije svega kolega Grubišiću niste rekli s kojim to drugim državama SAD planiraju imati takav sporazum. Ja znam da se slični sporazum između EU planira napraviti s Kanadom. Dakle, ponavljam ono što sam vam rekao radi se o jednom civilizacijskom prostoru oko TTIP-a eventualno Turska, to je jedno veliko tržište koje favoriziraju SAD i zbog sigurnosnih razloga i tako, ali to je drugo pitanje. A ovo ste paušalno ocijenili, trebali ste imenovati te države pa bismo onda mogli o tome meritorno razgovarati. A kada bi to čak i bile te države onda sasvim sigurno još ste sami sebi skočili u usta jer onda ovaj sporazum ne bi bio opasan kada bi Amerika onda išla ne samo sa Europom nego bi išla valjda u pokoravanje cijeloga svijeta i svi bi se onda dali Americi navući da s njom potpisuju TTIP. Pa ja ne vjerujem baš da su moćne europske države, ako već sumnjate ove manje toliko naivne da bi se dale uvući u jedan koncept koji bi njima bio suprotan i mislim da je to jedan banalni prikaz cijele ove situacije. Ja sam kazao u svom izlaganju, a ponovit ću i sada, svjestan sam opasnosti pogotovo u onom odnosu između suverenih država i multinacionalnih kompanija. Svjestan sam i ovih mogućnosti da će netko pokušati progurati i stvari vezane uz zdravstvenu, socijalnu zaštitu, zaštitu okoliša, ali mi smo danas članica EU. Ako naši dužnosnici koji tamo sjede neće prepoznati te opasnosti onda imamo ozbiljan problem. I zato podržavam ovu inicijativu koju je kazao kolega Lesar da na kraju Hrvatski sabor o tome kaže svoj stav i mislim da će to biti nužno jer imamo pravo o tome govoriti, imamo pravo o tome biti informirani i to je svakako korak naprijed u razvoju demokracije u Hrvatskoj i ja to podržavam i mi to u HDZ-u podržavamo.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, naravno dobro ste rekli da ćemo mi u HDZ-u podržati ovu interpelaciju i objasnili ste to zbog čega. Između ostalog ste rekli da su naši pregovarači odnosno dužnosnici u Europskom parlamentu da bi njih trebalo pratiti i Vlada bi trebala imati toliko poštovanja prema hrvatskom narodu i Hrvatskom saboru pa naprosto i sama izvijestiti Hrvatski sabor. Vidite, današnji cijeli dan, dakle cijeli današnji dan rasprava su u blokadi, apsolutno nema ničega vezano uz interpelaciju prvu koju smo imali cijelo prijepodne imali i sada. pravilo za gospodina Vrdoljaka i za gospodina Milanovića nisu ista kao pravila sadašnje interpelacije jer nam je objašnjeno da predstavnici ministarstva ili premijer su dužni samo isključivo reći mišljenje svoje znači izvješće o interpelaciji i više ništa. Danas, sada popodne vidimo da je moguće odgovoriti što je kulturno i pristojno i ono što mi očekujemo jer interpelacija je razgovor ili pregovaranje vezeno uz temu, a ovaj čas je to tema koju je predložio klub gospodina Lesara. Da, i slažem se s vama i žalosno je zaista je žalosno čini se da ovoj Vladi isključivo odgovaraju teme medijske koje se odnose na partizane i ustaše. Žalosno ako ništa drugo ovoj Vladi ne odgovara osim toga da li ona to skreće, skreće temu naprosto eto. To sam željela reći sada u 9 sati.
Odgovor na repliku Gordan Jandroković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa je malo je zaista apsurdno da imamo predstavnike Vlade koji sada ovdje slušaju i ne mogu reagirati i ne znam koja je uopće svrha onda njihove nazočnosti ovdje jer bi puno kvalitetnije raspravljali da imamo interakciju i da se normalno razgovaramo i kada netko iznese nešto što je njima neprihvatljivo da mogu reagirati. Mi imamo i 2004.kada su predstavnici Vlade i premijer je čak bio i odgovarao na upite, ministri su bili koji su isto tako sudjelovali u raspravi, dakle smatram da ste vi danas restriktivno tumačili ovaj Poslovnik, ne vi osobno nego vaši prethodnici i da smo mogli imati puno kvalitetniju i bolju raspravu u Hrvatskom saboru i da bi zainteresirana javnost bila sasvim sigurno puno zadovoljnija nego što će biti danas. Nama nedostaje nažalost političke kulture, mi ne razvijamo međusobnu komunikaciju, dijalog, međusobnu razmjenu argumenata, stvari se zaista, mnoge stvari se događaju sakrivene od javnosti, ne razumijem zašto jer smatram da su ovo teme koje bi zaista mogle probiti tu percepciju da se stalno svi zajedno vraćamo u prošlost, da govorimo o temama koje nisu bitne za budućnost. Ovo su zaista teme koje su futurističke teme, koje su teme budućnosti. I Hrvatski sabor, sasvim sigurno imao bi veliki plus u hrvatskoj javnosti da ovakvu raspravu vodi u središnjem terminu. I hrvatski građani bi onda vjerojatno to slušali. Slušala bi to i naša djeca koja će sutra živjeti u uvjetima vjerojatno TTIP-a. Nažalost odgovornost je na vladajućoj koaliciji, ne znam zašto ste se na to odlučili. Mislim da niste, ne bi ništa izgubili da se ta rasprava vodila pred javnošću u središnjem terminu ali vaša je odluka vjerojatno imate razloga koje ja ne znam zbog kojih se bojite.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani zamjeniče Klisović i suradnici. Zaista ne razgovaramo o ustašama i partizanima ali evo razgovaramo o kaubojima i indijancima. Ali šalu na stranu, da ne bi bilo zabune iako to vjerojatno nije iznenađenje HNS podržava osnovnu ideju TTIP-a i podržava činjenicu da se o njemu vode pregovori i da su ti pregovori već odradili svoj 9.-ti krug i da proces polako, naravno polakše nego što je bilo predviđeno u prvim fazama ali ipak ide naprijed. Cilj ovog sporazuma je uspostava zone slobodne trgovine između dva najveća svjetska gospodarstva Europske unije i SAD-a i to je, slažem se sa kolegom Jandrokovićem, to je sporazum dvaju gospodarstava i dvije kulture koje imaju i slično porijeklo i slične vrijednosti i slične interese pogotovo kada se usporede sa globalnom slikom u gospodarstvu i u drugim sigurnosnim i političkim stvarima koje se oko nas događaju. To transatlantsko gospodarstvo danas izravno stvara 15 milijuna radnih mjesta i gotovo 4 trilijuna eura razmjene između Europe i SAD-a, to je 22% globalnog bruto domaćeg proračuna. Udio Sjedinjenih Američkih Država u globalnom ulaganju, istraživanje i razvoj je 32%, Europske unije je 25%. Dakle zajedno Europska unija i SAD ulažu 55% ukupnog proračuna za istraživanje i razvoj u svijetu. Europske kompanije zapošljavaju 3,5 milijuna radnika u SAD-u a tvrtke iz SAD-a zapošljavaju 4,1 milijun ljudi u Europi. Europska unija i SAD ostvaruju četvrtinu ukupnog svjetskog uvoza i trećinu, ukupnog svjetskog izvoza i trećinu uvoza. Temelj ovog sporazuma je ukidanje carina prvenstveno ali zapravo on i je mnogo više od toga, i to je istina. Njegov temelj je ukidanje prepreka i harmonizacija standarda i to je ono što se očekuje da će donijeti najviše koristi za obje strane kako u slučaju prepreka u propisima, tako i raznih administrativnih i drugih prepreka za investicije. Uspješno zaključivanje TTIP-a u jednom trenutku osigurati će održivi gospodarski rast najvećeg svjetskog gospodarskog partnerstva. Ono što se trenutno po podacima, informacijama koje o sporazumu postoje a naravno da se ne može do kraja točno predvidjeti jer on nije gotov, on nije gotov u potpunosti ali ono što trenutne projekcije pokazuju da bi njegovom realizacijom se ostvario rast gospodarskih aktivnosti od 119 milijardi eura godišnje u Europskoj uniji, to je 0,5% bruto domaćeg proizvoda Europske unije na godišnjoj razini. Od ukidanja carina očekuje se 107 milijardi eura godišnje, povećanje produktivnosti i još 122 milijarde eura od ukidanja necarinskih barijera godišnje. Da to spustimo na razinu kućnog proračuna po sadašnjim projekcijama prosječna europska obitelj će na raspolaganju ili bi na raspolaganju imala 545 eura više nego što ih ima u ovom trenutku. I ono što je važno naglasiti, ono što je važno naglasiti je da je Hrvatska vezana za gospodarstvo Europske unije i da naravno da rast tog gospodarstva donosi i nama neizravnu korist a izravnu korist nam naravno donosi ono što se sa ovim sporazumom otvara kao direktna mogućnost za hrvatske gospodarstvenike. Očekuju se znatne uštede za tvrtke sa posebnim naglaskom na povećanje prodaje roba iz Europske unije u Sjedinjene Američke Države dakle ono što nas posebno zanima. Također je važno reći da se po ovom sporazumu europske pa tako naravno i hrvatske tvrtke će se moći ravnopravno natjecati na natječajima u Sjedinjenim Američkim Državama što je trenutno zbog različitog tumačenja WTO-ovog Sporazuma o javnim nabavama puno lakše američkim tvrtkama u Europi nego što je to europskima u Americi. I ono što je vjerojatno najvažniji dio ovog sporazuma je regulatorna suradnja. Problem koji imamo i jedni i drugi je da zbog različitih propisa i standarda je znatno otežan pristup tržištu, europljanima, Americi i Amerikancima u Europi, posebno malim i srednjim poduzećima za koja su takve prepreke često nepremostive zbog resursa koje imaju na raspolaganju ne mogu uopće razmišljati o tome da idu na zadovoljavanje jednih i drugih procedura. I upravo za mala i srednja poduzeća kojih u Europskoj uniji ima više od 20 milijuna i zapošljavaju više od dvije trećine svih ljudi zaposlenih u privatnom sektoru u Europskoj uniji TTIP otvara sasvim nove mogućnosti o kojima do sada nisu mogli niti sanjati. I nije istina da će samo velike i multinacionalne kompanije imati ili da bi samo one imale koristi od ovog sporazuma. Upravo mala i srednja poduzeća koja su kralježnica i europske i američke ekonomije će dugoročno imati najviše šanse za napredak i najviše koristi. Mnoge od njih, ponavljam, zbog situacije koje sada uopće ne mogu razmišljati o tome da izvoze na tržište na drugom kontinentu. Ono što TTIP također predviđa je i smanjivanje nepotrebnih i skupih procedura, smanjivanje troškova poslovanja, pomaganje stvaranja novih radnih mjesta. Posebno zanimljiv, to treba isto istaknuti će biti i svima onima koji svoje poslovanje i trgovinu bilo proizvodima, bilo uslugama ostvaruju preko interneta. Ono što je važno naglasiti kad govorimo o procedurama, izjednačavanju procedura je da različite procedure koje u SAD-u i Europskoj uniji su na snazi vode vrlo često potpuno istom cilju, proizvodima koji su na najvišoj razini i kvalitete i sigurnosti i zaštite potrošača, ali i zbog toga što su različite formalno, administrativno različite na dva kontinenta predstavljaju veliku prepreku. Dakle važno je imati na umu da se ne radi o smanjivanju kriterija i dostignutih standarda zaštite nego o izbjegavanju dupliranja istih ili sličnih procedura. Niti se sporazumom onemogućava jednima ili drugima da i ubuduće donose vlastite propise o zaštiti i sigurnosti. Kad govorimo o sigurnosti hrane, koja je česta tema, sporazum predviđa i štiti svakog partnera da sačuva i primjenjuje svoje politike zaštite zdravlja i ljudi, životinja i biljaka i Europska komisija izričito naglašava da TTIP neće mijenjati postojeća pravila sigurnosti hrane, posebno oko hormona, kemikalija ili GMO-a. Za svaku promjenu regulative oko GMO-a u Europskoj uniji potrebna je suglasnost svih država članica. Europska unija je na kraju krajeva već sklapala sporazume o slobodnoj trgovini i niti jedan od tih sporazuma nije ni na koji način smanjio niti sigurnost, niti dostignute standarde bilo u hrani, bilo u bilo kojem drugom proizvodu. Zabrana mesa tretiranog hormonima uopće nije niti predmet pregovaranja ili rasprave u sklopu TTIP-a. Isto je sa zaštitom prava radnika. U poljoprivredi SAD imaju visoke carine na poljoprivredne proizvode i to je problem za europske proizvođače, a s druge strane imaju ogromnu potražnju za proizvodima kao što je vino, sirevi, masline, maslinovo ulje, čokolada, organske proizvode. To su sve velike šanse za hrvatske proizvođače. Farmaceutika, farmaceutski proizvodi su isto vrlo važan dio ovog sporazuma. Carine na lijekove između EU i SAD-a već sad su ukinute i ne postoje, ali ideja je dodatno pojednostaviti odobravanje lijekova na oba tržišta. Dakle opet ponavljam, ne smanjivanjem standarda ali izbjegavanjem duplikacije različitih postupaka koji vode istom cilju, a sve s ciljem da lijekovi budu brže i efikasnije dostupni građanima s obje strane Atlantika. Europska unija isto tako naglašava da TTIP treba biti podrška socijalnom napretku društava kroz podršku međunarodnim standardima i konvencijama za zaštitu kako rada tako i okoliša. Poticanjem razvoja civilnog društva i poticanjem društveno odgovornog ponašanja tvrtki s obje strane Atlantika. Vjerojatno najspornije u javnosti iako je pitanje zasluženo, ali u javnosti najspornije područje je ono oko rješavanja sporova između ulagača i Vlada, ali tu se zaista vode pregovori i zaista Europska komisija je već reagirala i vrlo je izvjesno da mnoge od onih odredbi koje su se najavljivale, a koje su izazivale sumnju neće biti dio tog konačnog sporazuma. Ali isto tako treba naglasiti da zaštita investicija je važna. Zaštita investicija nije nešto što samo po sebi može ili treba biti sporno. Jedan od razloga zašto Hrvatska ima gospodarski problem je da investicije nisu dovoljno zaštićene i zaštita investicija je važna i na nju treba paziti i bez obzira na sporne elemente eventualne ove priče, ali zaštita investicija kao koncept je nešto što treba podržavati i što treba svakom ozbiljnom gospodarstvu i svakoj ozbiljnoj državi. Što se tiče uloge Hrvatske Vlade, mi naravno smatramo da Hrvatska Vlada u procesu pregovora postupa odgovorno, u skladu s pravilima Europske unije i u skladu s dobrim običajima pregovaranja o ovakvoj vrsti sporazuma. Ja ne znam zašto se tu svi čude nekoj sobi u Europskom parlamentu i činjenici da nije sve napisano. Pa to je međunarodni sporazum u fazi pregovora, pa naravno da ima svoja pravila pregovaranja. Naravno da ne može bit na naslovnici svaki detalj koji je svako stajališta ili svaki zarez koji je trenutno u tijeku pregovora ili koji će biti tek ispregovaran ili koji će biti tek predstavljen ne suprotnoj ali drugoj strani u sporazumu. Ono što je istine, s čime se slažem je da o TTIP-u treba razgovarati javno, često u Republici Hrvatskoj kao i svuda drugdje, prvenstveno zato da bi se izbjeglo ovo što nam se dogodilo sada u Hrvatskoj, da je rasprava poplavljena populističkim frazetinama umjesto da se objektivno informira građane o potencijalnim koristima i eventualnim nedostacima tog sporazuma. Dakle TTIP je sporazum, da zaključim, između dva najveća svjetska gospodarstva, između područja s najvišom zaštitom potrošača, njihovog zdravlja i sigurnosti, s najvišom razinom zaštite prava radnika, s najvišim stupnjem razvoja i dostupnosti lijekova i medicinskih usluga. I Hrvatska je hvala Bogu, danas obilježavamo dvije godine, dio jednoga od ta dva sustava. I ja bih volio da svi oni koji se ovoj raspravi ismijavaju, američkoj i europskoj demokraciji, ismijavaju zaštiti prava radnika ili medicinskim tretmanima ili javnoj upravi u Europi ili SAD-u, da odu radit 2 mjeseca u Kinu, u Južnu Ameriku, u Rusiju, bilo gdje, u bilo koju afričku zemlju i onda kad se vrate da vidimo da l' će se ismijavati zaštiti prava radnika u Europi i SAD-u i medicinskim uslugama u Europi i SAD-u i lijekovima u Europi i SAD-u i kvaliteti hrane u Europi i SAD-u i zdravstvenoj ispravnosti u Europi i u SAD-u. Kolega Lesar, ja znam da vi o trgovini znate puno više od mene, a ja vas molim da se strpite još minutu dok završim. … [[Upadica se ne razumije.]] I slažem se sa svima onima koji kažu da je povezivanje Europske unije i SAD-a kroz ovaj sporazum temelj očuvanja nacionalnog života kakvog smo razvili u zapadnom svijetu, sasvim sigurno. U sigurnosnom pogledu, u gospodarskom pogledu, u političkom i u društvenom pogledu. Ništa više od toga, ali bome ni ništa manje od toga.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kolega meni je osobito drago da ste ovako lijepo govorili posebno onaj dio kad govorite kako je potrebno u ovakvim ozbiljnim temama na što i naši oponenti koji se ne slažu, dakle koji izazivaju interpelaciju o ovim pitanjima smatrajući da je sve to netransparentno, podmuklo i ne znam kakvo već. Kad kažete da se ne treba služiti populističkim frazetinama. Vidite, svi oni koji su do sada govorili upravo na takav način nema ih, koji ne mogu podnijeti da govore ako nema, ako nisu na pozornici, ako svjetla kamere nisu ih obasjala. Dakle, da bi se govorilo o ovim temama zaista ego treba pasti na razinu sposobnosti pa bi možda bilo i više demokracije o čemu vi govorite a i koji isto zazivaju demokraciju a sad su nestali. Cijeli dan se raspravlja o tome, ne zna se koja je važnija tema i mi ovdje nismo službenici da radimo šest, ni osam sati, nego koliko god je to potrebno. I svaka je tema važna i nije važno je li se to raspravlja u 8 uvečer ili u 8 ujutro, ali očito je to nekome važno. I još ću nešto reći koliko je i zato mi je posebno drago da ste ovo na ovakav način i govorili kolikom ozbiljnošću i na koji način pogotovo o ovim stvarima, ovo su ozbiljne stvari treba odgovoriti, a ne političkim frazetinama. Samo molim vas poslušajte ovo. Naravno da je TTIP dobar i za nas i za EU, nekoliko godina se o tome pregovara. Danas je to trebao dati, danas smo mu trebali dati dodatne smjernice i na takav način mi, TTIP je dobar za EU i za Hrvatsku. Tko to govori? Ne govori to Biljana Borzan. To govori gospodin Plenković, HDZ-ov europarlamentarac. Dok je naš kolega Picula i kolegica Borzan dali su osam amandmana kako bi se bolje poboljšao položaj malog i srednjeg poduzetništva i svi su uvaženi. Dakle, to je jedno društvo neodgovorno koje se u biti raspada i koji ne znaju više [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] što im govori, što im radi jedan dio u stranci, a što drugi.
Vrijeme. Hvala lijepa. Igor Kolman, odgovor na repliku [[Upadica Antčević-Marinović: Očito je do Ustavnog suda pa se boje da će im Sanader ponovno doći za predsjednika stranke.]] Kolegice! Malo se kontrolirajte! Igor Kolman, odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Sabora. Uvažena kolegice Antičević-Marinović, meni se koji put čini da bismo mi trebali predložiti zakon koji bi se zvao prijedlog zakona o povratku Hrvata u špilju, o povratku Hrvata u špilju. Čini mi se da bi to bio prijedlog koji bi naišao na odobravanje mnogih naših kolegica i kolega. Mi svaki put kad nešto i malo zamiriši po mogućnosti napretka, prosperiteta, gospodarskog rasta, razvoja, rješavanja dugova mi smo tako se svojski upremo da to uništimo, da to bacimo u blato i na pod prije nego uopće smo o tome spremni razgovarati argumentirano i objektivno. Možda bi zakon o povratku u špilju trebao da se trendovi konačno istjeraju na čistac i da se dogovorimo.
Boro Grubišić, replika.
Kolega Kolman, vi povremeno vrlo teške riječi upotrebljavate i ne dopuštate po jednoj staljinističkoj metodi nikakvo drugačije mišljenje osim onog koje je vaše. Dakle, ne dopuštate razmišljati slobodno u tradiciji i Europe i Amerike kako netko reče i drugima da razmišljaju i da iznose svoje mišljenje. A Voltare je rekao odavno da ja dopuštam vama iznesti vaše mišljenje, a to što vi pričate ili se to meni gadi ili ne to je druga stvar. Ali vaše mišljenje ja ću uvijek saslušati i dopustiti vam pravo da iskažete to vaše mišljenje. Dakle, a vi ni to ne dopuštate. Naime, kad govorite o 545 EUR-a po obitelji koji bi trebali uslijediti provođenjem ovog TTIP-a, pa jasno je da je to jedan prosjek koji se, koji je iskazan po glavi obitelji. Jasno da svaka obitelj neće dobiti 545 EUR-a ili dolara, nije bitno sada. Skoro je pa isti tečaj. Prema tome, radi se o tome da dobit se ne dijeli po obiteljima nego po SMS-ovima kako rekoste small and midle enterprises ili pak po velikim firmama, a ne po glavi obitelji. To je jedna fraza koja je upotrebljavana u ovom tekstu kojega ste vi pročitali vrlo dobro i jako ste dobro divanili. I kada bi ja sad slušao kao nekakav laik o svemu tome, ja bih rekao odmah evo za Kolmanom idem, treba to što prije potpisati. Ali kada imate odredbu da se nigdje ne etiketira da je proizvod GMO, da se to ukida, onda tom, nešto drugo se govori. O tajnosti pregovora, dakle ja znam da postoji procedura pregovaranja pa se dok se ne bude sve gotovo tajno razgovara i pregovara i dogovora. Ali baš tolika tajnost kažete da ovakve divne vijesti koje vi nama nosite kada bi Vlada izišla, mogla je već izići odavno čak u javnost, pa mi bi mahali zastavama po ulicama, pa to bi bilo super. Riješili se dugova kažete. Pa tko će se riješiti dugova? Tko će nama oprostiti Amerika dugove?
Hvala lijepa. Igor Kolman, odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Grubišić, ja vrlo često koristim teške riječi to je istina i ja apsolutno staljinističkom metodom ne dozvoljavam sam sebi da imam drugačije mišljenje od onog svog. Ja uvijek imam svoje mišljenje i uvijek ga teškim riječima i spreman sam ga teškim riječima obrazložiti i obraniti. Zašto vi mislite da ja drugima ne dozvoljavam da iznesu svoje mišljenje to je, to ostaje na vama jer ja nemam dojam da je tako, ali na kraju krajeva čak i vremenske i poslovničke odredbe mi to ne bi dozvolile. Čak i kad bi to bilo tako. Podsjetili ste me na rečenicu iz jednog poznatog filma, mišljenje je kao stražnjica, svatko ga ima. A što se tiče 545 eura pa naravno da je to prosjek pa ja sam i rekao da se radi o prosječnoj obitelji. Kad govorimo o 300 milijuna stanovnika jasno da neće svaki dobit na cent isto niti je to, mislim o tome uopće ne treba razgovarati. Što se GMO-a tiče koliko ja znam GMO je u Europi zabranjen i postoji uvjet da bi se promijenilo zakonodavstvo o GMO-u je da sve države članice na to pristanu. I to sam isto rekao već u svom izlaganju. Tako da ja ne vidim gdje je tu neki posebni spor. A onog časa kad TTIP uđe u nadležnost država članica onda automatizmom mora doći na raspravu u Parlament i mora biti ratificiran u nacionalnim parlamentima naravno od svih država članica. Tako da ne vidim što je tu pretjerano sporno.
Dragutin Lesar, u ime predlagatelja.
Imao sam iskrenu namjeru javiti je još na kraju svih rasprava međutim nakon ove rasprave u ime predlagatelja i svih potpisnika moram se javiti za riječ. Prvo, želim konstatirati da mi je izuzetno žao što ministrica vanjskih poslova je imala više povjerenja u zastupnika Kolmana pa mu je dala pravo da referira o sadržaju TTIP-a što uopće nije predmet interpelacije ni rasprave, nego u gospodina Klisovića. Sadržaj TTIP-a nije predmet interpelacije, ni u jednom dijelu, ali u svojem uvodu rekao sam da ću o njemu oprezno govoriti sa upotrebom riječi navodno tako dugo dok je ispregovarani dio ili ono što Europarlament je nazvao konsolidirani tekstovi tajnim. Kolega Kolman da ste pročitali zaključke koji se u interpelaciji nude onda bi vidjeli da prva točka glasi sljedeće: "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 30 dana Hrvatskom saboru dostavi cjelovito Izvješće o aktualnom statusu pregovora o TTIP-u koje će uključiti prikaz svih dosad definiranih stajališta Vlade RH o svim dosad održanim krugovima pregovora i rasprava u okviru vijeća s posebnim naglaskom na mehanizme … [[Govornik se ne razumije.]] ad hoc arbitraže te stajališta o opsegu sporazuma s obzirom na javne usluge i javnu nabavu." Dakle, prvom točkom zaključka željeli smo dobiti upravo to da ovlašteni predstavnik Vlade najprije u pisanom materijalu a onda i u uvodu pred Hrvatskim saborom iznese sve informacije u svim dosad održanim krugovima pregovora sve ono što je Vlada kao specifične hrvatske interese zastupala u tijelima EU temeljem službenih, a ne privatnih informacija nekih koji su privilegirani pa nešto više od toga mogu znati i kako bi onda otvorili raspravu ne samo u Hrvatskom saboru nego što je drugi cilj tu komunikacijsku strategiju dobiti što prije i takve informacije davati građanima Hrvatske. To je cilj ove interpelacije. I nema nikakvih populističkih frazetina ni u interpelaciji niti sam ih koristio u obrazloženju. Vi ste svojim pristupom povrijedili zdravu pamet 2,5 milijuna građana Europe koji su potpisali takav zahtjev otvaranju javnosti i javno učinjenim pravom pristupa tim informacijama. I završno, ja vas moram podsjetiti da je Europski parlament u 62 točci preporuka Europskoj komisiji, koje doduše nisu usvojene ali su bile u pripremi, napisao i sljedeće, da pretvore napore za transparentnost u sadržaju praktične rezultate između ostalog postizanjem pozitivnog dogovora s američkom stranom kako bi se poboljšala transparentnost uključujući pristup zastupnicima u Europskom parlamentu svim dokumentima uključujući i konsolidirane tekstove. Europski parlament je ove preporuke pripremio za Europsku komisiju. Pa ako u Europskom parlamentu Europskoj komisiji preporučuju dajte i Amerikance pritisnite i olabavite u toj tajnosti, dajte te konsolidirane tekstove na uvid, a predsjednici parlamenata u travnju u Rimu su rekli ne samo članovima Europskog parlamenta nego i članovima nacionalnih parlamenata ovo treba učiniti dostupnim. To piše u izvještaju koji je predsjednik Sabora Leko dostavio u klubove zastupnika. Zaključci konferencije predsjednika parlamenata članica EU. I svaki pokušaj dolaska do Poslovnikom propisane forme kako otvoriti raspravu o sadržaju TTIP-a to je prva točka zaključka. I ako ova interpelacija bude prihvaćena i taj zaključak onda će tek Sabor o sadržaju TTIP-a razgovarati. Ja sam mislio da je to svima jasno. Nakon ove rasprave vaše moram zaključiti da ste vi interpelaciju doživjeli kao želju za raspravu o sadržaju TTIP-a [[Upadica Zgrebec: Kolega privedite kraju.]] To je prva točka zaključka.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Lesar počeli ste, odnosno u jednom dijelu svoje rasprave ste spomenuli zaključke koje ste ponudili. I mi smo ih isto tako potpisali. I u tim zaključcima, odnosno konkretno u prvom zaključku tražite da predstavnik Vlade iznese stavove RH odnosno da ih predoči koji su stavovi RH bili vezani uz to. Pa ja vam mogu odmah reći sudeći na dosadašnje iskustvo pročitajte si stavove Njemačke vlade pa ćete znati koji su stavovi Hrvatske vlade. jer mi još dosad nismo imali svojih stavova koji su se razlikovali uglavnom od stavova Njemačke vlade. Lijepo je da dobacujete, vjerojatno ste sad došli od nekud pa onda imate razloga za dobacivanje. Ali moj stav se sigurno neće promijeniti o tome. Kad god je guranje na ovakav način ovakvih ugovora onda je definitivno dokaz da je u pitanju korupcija političkih elita. I neće me nitko uvjerit da to nije tako. Tim prije što ide tolika tajnovitost da ulazimo malte ne u sobu u kojoj ćemo morati biti rendgenom pregledani da ne bi šta slučajno unesli ili iznesli … [[Govornik se ne razumije.]] je svojevremeno rekao stoput ponovljena laž postaja istina, tako i ovo sad. Iz dana u dan ćemo ponavljati da je to sve dobro, za nas će to bit dobro, to je u našu korist, pa jednog dana to možda postane i istina a mi to okusimo na vlastitoj koži u sasvim drugačijem obliku.
Kolega Lesar? Ne. Igor Kolman replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lesar, niste vi krivo procijenili, ja sam zaista upotrijebio ovu raspravu da govorim o sadržaju sporazuma. O interpelaciji sam u nekoliko rečenica rekao ono što je ja mislim i očekivano da ću ja u ime kluba HNS-a reći a to je dakle da se ne slažemo s procjenama iz te interpelacije i da podržavamo način na koji Vlada radi u tim pregovorima. Ali ono što, i namjerno sam iskoristio ostatak vremena da govorim o onome što se meni čini i nama čini kao moguće prednosti sporazuma jer mi se čini da je ova cijela rasprava i ova cijela interpelacija isto kako i u slučaju rasprava koje smo imali jutros, dakle o istraživanju Jadranu i ugljikovodicima, isto kao u slučajevima outsourcinga, autocesta i svega onoga drugoga da se zapravo uzima jedna tobože tehnička formalna stvar da bi se pokrenula rasprava kroz koju se onda meritum stvari prikazuju u krajnjem negativnom svjetlu. I činilo mi se da je i ovdje to slučaj ili namjera, ili ako nije namjera da će se pretvoriti u to i zbog toga sam većinu svog vremena iskoristio da govorim pozitivno o TTIP-u.
Dragutin Lesar odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Kolman, sve što ste o TTIP-u rekli tobože da hrvatska javnost zna, a sad možete zamisliti oko milijun ljudi nas gleda, dolje je 200 novinara koji piše izvješće, doživio sam isključivo kao vaše dodvorničke frazetine.
Nisam razumjela kakve frazetine?
Dodvorničke.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Daniel Mondekar.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, gospodine Klisović, suradnici iz ministarstva, predstavnici NGO sektora ja ću se držati u svojoj raspravi zaključaka i onog što slijedi nakon zaključaka gdje je na kraju krajeva interpelacija ulazi nešto malo dublje u ono što su tri stupa samog TTIP-a i dio onih područja, dvadesetak područja i desetak industrija koje se zasebno pregovaraju unutar ovog sporazuma. Pa prije svega treba jasno reći da je važno raspravljati. Pa hvala Bogu da je važno raspravljati o ovakvoj temi. Ova tema je i ovaj ugovor je jedna od ključnih inicijativa Europske komisije, ona će gotovo sigurno ovakav jedan ugovor obilježiti kao što je kolega Jandroković rekao a i kolega Kolman i neki prije na srednji rok jednu cijelu generaciju. Jednim djelom se zato i takav ugovor radi između dviju najbogatijih ekonomija na svijetu. Da se na kraju krajeva stvori i platežno najmoćnije jedinstveno tržište na svijetu barem do 2050.godine kada će vjerojatno samo Afrika imati dva puta više stanovnika nego Kina i Indija zajedno, no što zapravo se jednim djelom i već sada priprema. Naravno da je važno raspravljati i važno je raspravljati ovo i na odborima i važno je raspraviti i na plenarnoj, to je istina. I da ste malo pratili neke stvari koje su se u ovom Saboru radile znali bi da je Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora ovu temu otvorio prije više od godinu dana i nastavio raspravljati ovu temu dosada valjda pet, šest puta. Imali smo dva saslušanja sa kolegom Klisovićem i prva sjednica Odbora za europske poslove već krajem osmog početkom devetog mjeseca bit će deseti krug pregovora. Imali smo dvije velike javne konferencije o TTIP-u i imat ćemo još jednu. Vjerojatno odmah nakon saslušanja će ići još jedna konferencija gdje dugujemo i javnosti i sindikatima i NGO sektoru da se nastavi raspravljati. Imali smo također bilaterale javnog otvorene sa prijateljima iz Velike Britanije, Njemačke, Francuske, Mađarske da razmijenimo stavove oko samog TTIP-a. Dakle, u Odboru za europske poslove ova tema se itekako raspravljala i da bila je javna. Zadnja konferencija čiji ste cijeli info paket mogli dobiti na raspolaganje koje smo složili sa kompletnim podsjetnikom, sa zadnjim krugom pregovara, sa svime što smo mogli skupiti pa i sa stajalištima organizacija civilnog društva dan je zastupnicima i nikakav stav nismo zauzimali upravo zato što deveti krug pregovora je, nije sam početak, ali nije baš ni da je već visoki stupanj pregovora i da već sad znamo nevjerojatnu stvar kod kojega hitno treba raditi … Ja neću govorit vam o tome kakva je metodologija pregovora, nema svrhe govoriti ko vodi pregovore u ime Komisije, niti ta cijela ponuda, lista kako i na koji način radi američka i europska strana. To možete naći, a zašto možete naći je isto jedan od ključnih razgovora, jedan od ključnih pardon točaka. Jer prije godinu dana nekakvih 14 mjeseci i ovaj Sabor kao i ova Vlada su se uključili u inicijativu pritiska na Europsku komisiju da hoćemo informacije. To što danas imate na GD trade Europske komisije jako puno informacija o TTIP-u je zato što je to netko odradio. I mi smo se za to borili i mi kao mali hrvatski Parlament je radio pritisak i na Europsku komisiju i na europske institucije zajedno sa našim prijateljima iz Europe da se što transparentnim učini ovaj pregovor. Jer kada je bio prvi naš razgovor o TTIP-u bio je sa kolegama iz SAD-a kada zaista je bilo teško pričati o bilo čemu o ovome ugovoru i kada je toliko toga bilo na stolu i kada je puno više strahova i polu informacija kojih je by the way bilo i danas ja se ispričavam, bilo i danas u raspravi prije godinu i nešto dana to je bilo jedino to, kada je Sabor krenuo u raspravu o TTIP-u. I meni je drago da danas raspravljamo ali ja pozivam sve vas da se uključite i u nastavak rasprave o TTIP-u, ali i da pratite neke druge inicijative EU koji su pak vezane i uz ovaj ugovor. U petak ujutro odbor će imati konferenciju o … /Govornik govori engleski./ … jedinstvenom digitalnom tržištu gdje ćemo i otvoriti sa Vladom i Europskom komisijom i priču o audiovizualnoj djelatnosti i TTIP-a gdje smo pritiskali povjerenika Navračića da nam kaže kakav je stav Europske komisije o tome. kao što smo prije tri tjedna imali 3 ili 4 odbora raspravu o GMO i gdje je GMO i TTIP bio četvrtina ukupne rasprave i upravo zato da bi pojasnili neke informacije o kojima danas su išle poluinformacije, neistine ili poluistine. Ali opet s druge strane strahovi koji su bili prije godinu i nešto dana. E sada ovako, transparentnost je zaista ključna bitka i uvijek će biti takva bitka. … /Govornik govori engleski./ … da svi smo čitali barem koji pratimo, čitali smo izvješće londonskog … /Govornik govori engleski./ … koji je radio prvi taj utjecaj procjenu učinka TTIP-a sa tih 500 i nešto eura po obitelji. Naravno da je to jedan prosjek, naravno da je to bilo prije ugovora i naravno da kada je ugovor gotov svaka država članica za svaki ovaj stup za svaku industriju koja se raspravlja i svaka ta 24 poglavlja će morati napraviti procjenu učinka propisa. I jedan od zaključaka naše konferencije je bilo da hoćemo procjenu učinka i da tu procjenu učinka želimo raspraviti u Hrvatskom saboru, dobiti je kao dokument u Hrvatski sabor i na kraju ona mora biti ključni jedan od dokumenata kada će ovaj Sabor glasovati o ovom ugovoru … [[Govornik se ne razumije.]] Nacionalni parlament mora ratificirati ovaj ugovor ukoliko će se zaista raditi o mješovitom ugovoru, a kako stvari stoje hoće i to se mora raspraviti u Saboru. I tu odmah dolazimo do nečega što danas o tome se nije puno pričalo, a to je da TTIP kakav god da bude on će vam biti uvažene kolegice i kolege, najmanji zajednički nazivnik i to je ono što dobivamo iz informacija koje razgovaramo sa drugim nacionalnim parlamentima. Jer naravno kada vam dođu kolege iz Malte i kažu ispod ovog ne idemo, kada vam dođu kolege iz Mađarske i kažu ispod ovog ne idemo, kada vam dođu kolege iz Velike Britanije i kažu nama nikako … /Govornik govori engleski./ … ne dolazi u obzir, naravno da sve to ajmo tako da se izrazim, ispada iz igre. Nema nacionalni zdravstveni sustavi da idu u ovaj ugovor, nema da vam ide kvaliteta hrane u ugovor i naravno da će na kraju ugovor biti ono što će imati zajednički, najmanji zajednički nazivnik 28 država članica koje će ih morati ratificirati u svojim nacionalnim parlamentima. I to će biti TTIP na kraju i to su već najavili Britanci zbog svojih interesa koji imaju u prehrambenoj industriji, to su rekli i Nijemci zbog svojih interesa u autoindustriji ICT, itd. Države su jasno rekla ispod koje razine ne idu i Europska komisija se u konačnici toga i mora držati. Ja ću sada da ne govorim o tri stupa neću govoriti ni o brojkama tko ima kakvu korist, koliki je uvoz-izvoz, prvi neki mali … /Govornik govori engleski./ … su napravljeni, radila je Hrvatsko udruženje izvoznika je radilo jer ako se ukine carina i ako se ukinu administrativne barijere koje su sa američke strane u prosjeku nekakvih 5% plus 20% administrativnih barijera znači 25%, a sa europske strane oko 15%-ak kada se izračuna prosječna carina i administrativne barijere u obliku različitih tarifa onda vi možete vidjeti na sadašnjem hrvatskom izvozu i američkom uvozu kolika je vrijednost toga. Evo to je to. To se napravilo jer to se zna da neće biti carine i neće biti tih tarifa i te brojke vam variraju od 100 milijuna kuna do 500 milijuna kuna na hrvatski izvoz i 60 milijuna do 250 milijuna kuna na američki uvoz, kako je radilo udruženje naših izvoznika. Ali da malo neke strahove sada dohvatimo se u zadnjih pet minuta iz razloga što je ovaj pregovor work in progress, pregovara se. 10.krug će biti za dva tjedna i mi ćemo vjerojatno još nekoliko krugova morati proć prije nego što će u konačnici procjena učinka se moć početi kvalitetno raditi. I to je poanta zašto interpelacija ima jedan omanji problem, za 30 dana će završiti 10.krug pregovora i imat ćemo približno iste informacije koje imamo i sada. Dakle poanta je u tome da trebamo pričekati još par krugova pregovora da počnemo raditi Studiju procjene učinka, par krugova u smislu da vidimo kada se uđe u regulatornu suradnju u sljedećih par krugova što će se dogoditi i što će biti u konačnici ispregovarano. Odakle informacija na kraju krajeva? Prvo se komisija je zaista otvorila što više može ali u razgovorima sa drugim nacionalnim parlamentima izmjenjuju se informacije, ima ih dosta. I zato je vrlo bitno dohvatiti se par tema, A) GMO, koji godinama, mislim godinama, ispričavam se, godinu dana se vrtio kao priča. Europska pravila vrijede. A europska pravila su takva da omogućavaju Republici Hrvatskoj da kaže Croatia je GMO free country, točka. Američkoj strani to nije drago, izrazila je već negodovanje zbog toga što jug Europe će ostati GMO free. Ali će ostati. Idemo dalje, prehrambena industrija. Da, nama ne odgovara pitanje klorirane piletine, niti hormonizirane govedine. Njima ne odgovara oparena piletina jer oni kažu, gledajte naš klor uništi sve bakterije a vaša piletina dođe sa salmonelom. O.K. off the table. Što neće biti dogovora neće biti na stolu. Ajmo dalje, ono što je predsjednik Europske komisije jasno rekao i države članice podržale, data protection, pogotovo nakon afere Snowden, nije stvar pregovora. Dapače opet ću ponoviti ovaj petak pričamo o digital single marketu. Dođite jer digitalno tržište koje Europa stvara imati će tzv. cloud Europe i big data analytic Europe. Europa želi i hardverski i softverski se odvojiti od Sjedinjenih Američkih Država. Ni to kolegama u Americi nije drago. Ali to je naše pravo da tako radimo jer nemamo povjerenja u ono što se događa pogotovo famozni safe harboring u kojem naši podaci odu preko atlantika, obrade se, jer je to zakonito tamo, vrate u Europu i tu se koriste u komercijalne svrhe. Dakle to je nešto što za nas ne dolazi u obzir kao ni GMO, kao ni bilo kakva loša hrana. To su naprosto određeni strahovi o kojima treba otvoreno govoriti. I još jedan u zadnjih, evo par minuta famozni investor to state dispute settlement, znači odnos investitora i država. Da, kao što znate od one prve priče danas čekamo da vidimo i rezolucije Europskog parlamenta koji će vjerojatno biti već ovaj mjesec. I da, čekamo da vidimo i famozni amandman 115. i već sada se promijenio stav. Komisija je već izašla sa novim prijedlogom i u ovom trenutku imamo dva, dva prijedloga kako riješiti tu priču. Jedan prijedlog kaže, idemo prvo sa ad hoc arbitražom dok ne postavimo stalni sud nezavisnih eksperata koji se, čuva ih se od sukoba interesa. I drugi prijedlog koji kaže ne, uspostaviti ćemo nezavisni sud ali do tada će suditi nacionalno zakonodavstvo. To su prijedlozi sada, daleko od onog prvog prijedloga o kojem se pričalo. I zato on što ja podržavam danas u interpelaciji da pričamo i na plenarnoj sjednici. Ono što je SDP obećao na sjednici Odbora za europske poslove da ćemo nastaviti saslušanja sa kolegom Klisovićem koji predstavlja Republiku Hrvatsku u pododboru za trgovinu unutar Odbora za vanjsku politiku. I on predstavlja nas u tim pregovorima i dolazi nam redovito u Sabor i obavještava Sabor. Jednako tako raspraviti ćemo i o studiji procjene učinka i raspraviti ćemo o samom ugovoru kada ćemo ga ići ratificirati. Ja se zahvaljujem, neću više dužiti nego ću vas sve pozvati da kada raspravljamo o inicijativama koje Europska unija šalje u države članice a da pri tome horizontalno su povezane ili mogu biti povezane sa ovim ugovorom da svi vi koji ste zainteresirani sudjelujete. Još jedanput, u petak je prva sljedeća vezana uz digitalno tržište Europske unije. I ja vam se svim zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a, kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Slušajući kolegu Mondekara rekao bih da mi je malo pao kamen sa srca. Naime, nisam ja nikakav protivnik dakle ovog sporazuma TTIP ili TTIP, kako god hoćete, kako se naziva, nego li sam za čiste račune i čist odnos Republike Hrvatske, suverene države, članice Europske unije koja bi trebala ili koja bi svojim, u svom pregovaračkom procesu u svezi provođenja ovoga sporazuma zauzeti i jasan i glasan svoj stav da se čuje. A s obzirom da smo evo imali priliku od kolege Mondekara i neke stvari i čuti kako su se odvijale u tih 9 krugova pregovora a da su, da je vrlo malo informacija curilo pogotovo u javnost ili u širu javno, jasno, te da su dio, odnosno da je taj sporazum bio obavijen, i po medijima se naravno provlačilo velom tajne, tajnosti pregovora, tajnosti dogovora, te da su stalno dolazile informacije a evo i sam gospodin Mondekar kao predsjednik Odbora za europske poslove je priznao da se već godinu dana povlači pitanje GMO-a, te hormonski da kažem uzgajane govedine te klorirane piletine itd.. Dakle godinu dana se i ne znam u koliko krugova provlaćila ova tematika. Jasno da je hrvatska javnost bila uznemirena sa time. I ne treba ni zamjeriti što je bila uznemirena s time. Nadalje, kako se naziva odnos investitora i države je također nešto što zabrinjava sve u Hrvatskoj a naravno trebalo bi zabrinuti i Hrvatsku državu jer se radi o prijedlogu, o prijedlogu ne kažem o zaključku, da se radi o arbitraži izvan države, izvan državnog zakonodavstva i da način na koji se formira taj sud od tri člana kako je netko već prije govorio može i s obzirom na iskustva koja postoje kod tužbi pojedinih korporacija ili investitora kako netko to lijepo naziva prema državama koje sada, bio je primjer Ekvadora koji je platio 2 milijarde dolara kazne zato što je neka naftna tvrtka dobila parnicu protiv Ekvadorske države, Republike Ekvador. Nadalje, postoje druge tužbe. Evo Egipat je tužen zato što je donio Zakon o povećanju minimalne plaće pa onda kompanije koje rade u Egiptu zapravo imaju povećane troškove. Zbog povećane minimalne, ne opće plaće ili prosječne plaće nego minimalne plaće. I ima niz drugih, Phillip Morris je tužio Urugvaj i Australiju zbog donošenja zakona protiv pušenja. Dakle suverena država donese zakon protiv pušenja, a onda te tuži duhanska industrija valjda za smanjenje dobiti, ako je došlo do smanjenja stope incidencije pušača i pušenja u toj državi. I kažem da sad ne nabrajam druge sporove koji su nastali između investitora i između korporacija velikih i država. Da ne govorimo o firmi, ajd sad reći ću ime, mislim kad smo već tu i razgovaramo oko obitelji, a i nema nas više, dakle o firmo Monsanto koja je zagovaratelj i veliki proizvođač GMO sjemena i GMO hrane u svijetu. I onda podatak o tome da američka strana traži da se ne deklarira ono što je GMO, dakle da ne piše a sada u našem zakonodavstvu je to propisano, dakle u hrvatskom zakonodavstvu, onda to naravno uznemirava hrvatsku javnost. I zato je i ova interpelacija nastala da vidimo, kako reče sam kolega Lesar, što je to Hrvatska Vlada u pregovorima u tih 9 krugova učinila kako bi zaštitila i kako bismo mi vidjeli na koji način funkcionira naša pregovaračka delegacija, pozicija u Europskom parlamentu, u Europskoj komisiji, u Europskoj Vladi, kako bi znali kako će izgledat na kraju taj TTIP, što ćemo mi od tog TTIP. Meni je drago čuti da će biti i povećana ulaganja, investicije, iako kako kažu kod nas postoji antipoduzetnička ili antiinvesticijska klima, tako da se bojim da mi puno od toga nećemo profitirati s obzirom na investicije koje baš nam i ne dolaze u nekoj većoj mjeri. Naravno da je dobro što se ukidaju carinske barijere između Amerike i Europske unije, tu postoji određena diskordinacija u visini carinskih stopa ili ne znam ni ja čega sve ne ili proizvoda koji ulaze i izlaze na jedno i na drugo tržište i da hrvatski proizvod koji za mene i dalje tvrdim, bez obzira tko god što mislio da ima izvrsnu kvalitetu, u usporedbi sa onim koje se uvozi, poglavito poljoprivrednih prehrambeni industrija, pa i sireva i vina i maslina i svega drugoga što Hrvatska može i zna proizvesti i ja sam uvjeren da će ta hrana sasvim sigurno naći kupce i na američkom tržištu, a ne samo europskom. Kada govorimo o povećanom izvozu koji je eto zadesio Hrvatsku ulaskom, pa naravno da je zadesio ako su ukinute carinske barijere između Hrvatske i Europske unije. Hrvatska je članica i zbog toga što imamo smanjenu carinu na naše proizvode imamo i povećanje izvoza. Uvjeren sam, možda neće biti u tolikoj mjeri s obzirom da je Amerika podaleko, da ćemo mi još da kažem možda udvostručiti izvoz Hrvatska. Dakle kada govorimo o tržištu SAD-a, ovo nam je bliže europsko tržište pa je lakše i robu isporučiti iako danas moderna sredstva transporta mogu sve isporučiti. I onda ova … digitalizacija o kojoj je govorio također kolega Mondekar, u njoj se u Europskom parlamentu govorilo prije već 2-3 godine i evo došlo je na red da se i to sprovede u Hrvatskoj. Tematska sjednica kako kažu da je u petak, ali to je dobro pitanje samo koliko će na kraju, a to će biti valjda i predmet rasprave, ostati osobnosti, ostati od onoga da ne budemo članovi Big brothera u svemu tome ili ćemo svi globalno na svijetu biti u jednom Big brother klubu pa će se onda znati sve o svakome i kolika će bit mogućnost zaštite privatnih podataka i privatnosti uopće u tome svemu. Dakle naravno da sam za interpelaciju i da želimo kao saborski zastupnici doznati ono što je kolega Lesar apostrofirao, kako se Hrvatska Vlada dakle bori, ponaša u tim pregovorima i kako s obzirom na stavove hrvatskog naroda kako s tim pregovorima štiti i hrvatske interese i to je legalno pravo na zastupnike, zato je ova interpelacija danas na djelu. A bilo bi dobro možda da je negdje nakon petog ili šestog kruga možda Hrvatska Vlada izvijestila Hrvatski sabor o tome. Inače ovako putem medija kada ljudi čitaju te medije, napise i sve skupa, dođemo do dezinformacije, ljudi postaju dezinformirani pa da ne kažem i ja, ali i mnogi, a naravno i građanstvo u Republici Hrvatskoj. O drugim sadržajima možda i nije predmet ove interpelacije, iako ne možemo se ne dotaknuti svega onoga što je procurilo da taj sporazum donosi TTIP. Međutim, ono što je bitno a to sam rekao je dakle arbitraža i pitanje odnosa prema nacionalnom pravosuđu. Dakle drugo, GMO za koje sigurno vjerujem da nema niti u jednom klubu ovdje, ni u SDP-u ni HNS-u, ni HDZ-u, dakle nema ni jednog zastupnika koji želi da Hrvatsku preplave GMO proizvodi. Dakle, o tome, to je ono što je najviše i ono što je još vrlo važno, a to je da se liberalizacija u Zakonu o radu i u Zakonu o zaštiti okoliša kojim bi poništili one da kažem i tradicije i dosege koje smo postigli teškom mukom. Zakon o radu znamo koliko smo ovdje raspravljali šta je sve traženo, kako smo se da kažem ipak uspjeli nekako dogovoriti da imamo nekakav Zakon o radu koji, s kojim nije zadovoljan ni, nisu zadovoljni ni poslodavci ali bome niti jednog trenutka ni radnici u RH. A Zakon o zaštiti okoliša je ono što je također bitno jer želimo ono kako se kaže Lijepa naša Hrvatska sa onom pjesmicom koju pjevaju naša djeca, da ona ostane i dalje takva, a ne da bude podložna interesima privatnim interesima i kapitalu koji bi onda zapravo sasvim sigurno promijenio sliku te Hrvatske. Eto to nam je cilj. Zato ovdje i raspravljamo, zato smo ovdje da evo i ovu interpelaciju kažem podržimo i da zamolimo ili da, ne možemo reći da naredimo gospodinu Klisoviću koji je glavni pregovarač tamo, da ako može ikako ono što je čuo danas, a zahvaljujem vam zato što ste došli i ovako bili uporni u slušanju svih naših ovih komentara i rasprava, da koliko možete što više ostvarite svega ovoga što mi želimo, dobronamjerno. Ne da, nismo mi nikakvi zločesta oporba, niti smo nekakvi ne znam ni ja neprijatelji nikoga. Evo hvala vam lijepo.
U ime kluba DC-a, Novog vala, Narodne stranke reformista kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče sa suradnicima, poštovane mnogobrojne dame i gospodo večeras u 10 manje 5 šta bi rekli mi Šibenčani. Raspravljamo o možda jednoj od najvažnijih tema u ovom mandatu Sabora, ne raspravljamo o benignoj stvari. Dovoljno smo politički pismeni svi mi koji smo došli kroz demokratske izbore u ovu sabornicu da shvaćamo da je ovaj sporazum koji je predmet između ostalog ove interpelacije, odnosno indirektno zapravo jedan potpuno novi životni okvir za buduću generaciju građana Europske unije prvenstveno. Dovoljno smo politički pismeni i iskusni da znamo pravu narav ovog sporazuma, pa bih o tome rekla svega kratko nekoliko rečenica da bi obrazložija naš stav vezano za ovu interpelaciju. Znate priču o benignosti i avangardnosti politike i demokracije SAD-a sam ja popija kad sam ima 15 godina. Danas mi tu priču ne može nitko prodat. Ovaj sporazum je zapravo okvir za stvaranje potpuno novog odnosa građana EU prema i otvaranja zapravo društva EU prema SAD i njihovim interesima i on je iznimno važan. Otud i konspirativnost, tajnost pregovora, suptilnost. Ja doduše moram potvrditi neke navode kolege Mondekara koji je kazao da je njegov odbor matični odbor raspravljao u više navrata o ovome na jednoj od zadnjih konferencija sam i osobno govorija baš na temu GMO-a. Ali je činjenica da je odnos visoke hrvatske politike prema ovom pitanju takav da mi o ovome raspravljamo večeras u 10 sati, a toliko smo jutarnjih termina potrošili bit ću brutalno iskren pa možda čak i politički nepristrojan, na budalaštine. Da je ovu temu trebalo uvažena gospođo potpredsjednice Sabora staviti u primjereno vrime kad je ova sabornica puna, kad u ovoj sabornici sjede i ljudi koji su svojim profesionalnim nišama stručnjaci raznih profila pa mogu vrlo detaljno sagledati ovaj kompleksni materijal, odnosno prokomentirati aspekte TTIP-a. Da je to trebalo biti u primjerenom terminu da i civilno društvo može to na jedan primjeren način pratiti hrvatsko novinstvo jer ne radi se o jednostavnoj stvari. Ova interpelacija ima obrazloženje koje počinje, činjenica jest da je Vlada RH dala podršku sklapanju TTIP-a bez da je prethodno izradila studiju utjecaja TTIP-a na domaće gospodarstvo i društvene odnose u cjelini. Znate, tamo u mom kraju diže jedna firma 7 vjetro elektrana, mislim da je to baš kraj odakle je … [[Govornik se ne razumije.]] zamjenik ministrice, pa onda ima potrebu izraditi čitav niz studija, studija između ostalog ona ključna je studija utjecaju na okoliš, 7 vjetro generatora koji će po nekim statističkim podacima ubiti 10 vrabaca godišnje pa se radi studija. A mi raspravljamo večeras o dokumentu koji će imat iznimno jak utjecaj u kreiranju sudbine hrvatskog gospodarstva, hrvatskog obrazovanja, u budućnosti hrvatskog javnog zdravstva, hrvatske poljoprivrede, a da apsolutno nitko nije napravija projekcije šta će se desiti u zemlji koja ima deficit u proizvodnji hrane i koja nije samodostatna u proizvodnji hrane u razini od milijardu i po do dvi milijarde američkih dolara godišnje. Šta će se desiti sa proizvođačima kukuruza u Hrvatskoj kad se liberalizira potpuno i ukine bilo kakva zapreka da američki kukuruz dolazi na tržište u Hrvatsku, da američka soja dolazi na tržište u Hrvatsku. Tko je taj koji će iskontrolirati da li je to GMO free ili klasično sjeme ili je GMO sjeme? Tko je taj, koji su to mehanizmi? Dajte me uvjerite. Nema ih! Imamo poljoprivredu u kolapsu koja bi s obzirom na strukturu hrvatskog gospodarstva u kontekstu zapošljavanja i samoodrživosti gospodarske RH trebala proći kroz reformu i proces oporavka. Mi večeras imamo raspravu o radu Vlade vezan uz dokument koji iz korijena mijenja još detaljnije, još korjenitije poziciju hrvatskih poljoprivrednika na slobodnom tržištu. Imamo li ikakvu projekciju što to znači za te ljude koje je neodgovornost hrvatske politike već dosad satrala i bacila na koljena? Apsolutno nemamo. Je li to dopustivo? Ne. Uvoz-izvoz, predlagatelj interpelacije vrlo logično je zaključio potrebno je izvršiti analizu utjecaja kojeg će TTIP imati po domaći izvoz u odnosu na podatke o robnoj razmjeni RH i SAD-a. Potpuno točno! Imamo situaciju da se generalno pred ovaj Sabor sve bitne stvari stavljaju kad je komedija finita. Potpuno politički realno, svjesno mogu reći da je naš manevarski prostor i naš utjecaj i važnost u kreiranju odnosa između Bruxellesa kao centra upravljanja EU i SAD-a minoran. Bez obzira na trud i doprinos koji su dali naši europarlamentarci, ne dovodim to u pitanje, bez obzira na trud i doprinos koji su predstavnici Ministarstva vanjskih poslova o ovom pitanju dali ali bi bilo dobro i bilo bi politički odgovorno da se o ovome detaljnije i iscrpnije raspravljalo u normalnim terminima Hrvatskog sabora, da se intenzivnije i u nekim drugim odborima raspravljalo o svim aspektima ovog dokumenta po hrvatsko gospodarstvo … [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivreda, ostatak gospodarstva, energetika što god. Da bi u dozvoljenom manevru nacionalne politike mogli kondicionirati sektore za ono što će biti realne konzekvence primjene ovoga sporazuma kad bude gotov. Neke se stvari pripremaju unaprijed. Brod se za ribarenje sprema kad je ružno vrijeme, par dana prije. Da vam se ne desi feler kad ste na moru i kad je stvar već gotova. Radim jednu paralelu da bi me oni malobrojni odgovorni zastupnici koji večeras pošteno zarađuju svoju plaću zajedno s predstavnicima izvršne vlasti u ovom neprimjerenom terminu za ovakvu temu shvatili. Danas imamo na dnevnom redu 4 interpelacije. 2 se odnose na vrlo osjetljivu gospodarsku djelatnost protiv koje mi u Narodnoj stranci reformista i u klubu sa DC-om i Novim valom nismo protiv ali tražimo ozbiljan pristup pa je to dobilo jutarnji termin, onda je došla ova još ozbiljnija tema. Ovo je ozbiljnije od bušenja Jadrana. Pa o tome raspravljamo u 22,00 a o potrebi reforme javne uprave ćemo raspravljati vrlo vjerojatno kad kolega Lesar odradi završnu riječ negdje u 22,20 u zemlji u kojoj je javna uprava glavna Ahilova peta sustava i u kojoj javna uprava je jedan od najvećih konzumenata, a ne producenata. I nakon 20 godina plakanja da nam javna uprava ne treba raspravljat ćemo u Hrvatskom saboru u 22,20 sati nas, sad nas je 8, dok dođe to na dnevni red bit će nas 5. Da ne duljim ovo je večer još jedne sramote za hrvatsku politiku i neodgovornosti u pristupu ozbiljnim temama klub Narodne stranke reformista, DC-a i Novog vala će poimajući ozbiljnost TTIP-a a i opravdanost sugestija i zaključaka koji su u ovoj interpelaciji podržati interpelaciju zastupnika Lesara. Hvala na pažnji.
I završno kolega Dragutin Lesar.
Želim se zahvaliti svima koji su potpisali interpelaciju, svima koji su sudjelovali u raspravi, zamjeniku ministra sa suradnicima koji pristojno prati raspravu cijelo vrijeme i gostima na galeriji kojih je skoro koliko i nas zastupnika u dvorani jer oni isto takav interes imaju da prate. Samo 4 komentara. Neki u svojoj raspravi su rekli da ne vide vezu TTIP-a i suverenosti država, odnosno nacionalnih politika. Ja nisam okulist pa im tu puno ne mogu pomoći i zato ih samo mogu uputiti na ono poglavlje područja TTIP-a koje se zove regulatorna suradnja. Možda će otkriti o čemu se radi. Podnositelji su bili proglašeni da šire defetizam. Ne, ne, jesu pošli od opreza i ničeg drugog. I želje da naš oprez čuju i oni koji odlučuju, a mimo Sabora, i da shvate da ima onih koji žele znati više. Da je komunikacija s građanima potrebna ali i mogućnost da oni iznose svoje stavove, dakle ne da građani samo slušaju nego da se i sasluša građane valjda više nikome nije sporno u Hrvatskoj. A to su upravo i naši prijedlozi zaključka. Opredjeljivanje za ili protiv TTIP-a, ja nemam nijedan argument u ovom trenutku biti za ili protiv jer ne znam njegov sadržaj i posljedice. Zato smo rekli studija, studija će odgovoriti na to jel' koristan ili ne, ako bude rađena savjesno i pošteno. Izbacivati 545 eura profita po obitelji je čisti populizam. Na temelju čega je to izračunao? Molim vas, pa nemojmo to raditi. Vlada veli nema studiju, tek ćemo je sad napraviti i već je netko izračunao profit po obitelji nakon TTIP-a. To je populizam, opasan populizam i demagogija. I moram vam reći da sa velikim djelom rasprave kolege Mondekara se slažem. Imao sam malo rezervu prema vašoj raspravi prije nego što ste počeli i dobro je da ste naveli primjere nekih delegacija s kim ste razgovarali iz nekih država koji su rekli ispod ovoga mi ne idemo. Vidite mi bi htjeli znati što je Hrvatska rekla ispod čega ne ide? I to je točka jedan naših zaključaka da Vlada kaže Hrvatska ispod ovoga ne ide. Mene nije briga ispod čega Malta ne ide, i je li Velika Britanija ili Poljska, ja želim znati ispod čega Hrvatska ne ide. To piše u točki jedan zaključka, to želimo konačno čuti. Što smo dosad rekli i što danas tvrdimo ispod čega ne idemo. Jel to svetogrđe to tražiti i raspravljati o tome u Saboru? Drugo, išle su neistine, točno, upravo zato što nije bilo istine. Neistina se može širiti kad nema istine. To su naši zaključci. Dajte ljudima informacije na način koje neće biti obojene, frizirane i tražit pravo na apsolutnu istinu samo jedne strane. I sad na kraju znam za niz rasprava i razgovora na odboru. O kvaliteti toga udruge civilnog društva imaju svoje mišljenje, znate kad ih pozovete pa samo jedan od njih ima na kraju mogućnost reći dvije rečenice, to baš ali dobro. Ali kolega Mondekar odbor ima isti problem kao i mi koji je efekt svega toga u hrvatskoj javnosti? Jako mali. To je naš problem. I zato da je odbor na plenarnu prenio, kompletno sastavio i prenio kompletno izvješće o devet krugova. Ne trebamo čekati deseti i interpelacije ne bi bilo. Napravite vi to, ako Vlada neće napravite vi to i na taj način omogućite raspravi i u mogućem sadržaju tog tipa. To je suština slijedećega, i na kraju odbor nije Sabor. Ja znam Zakon o suradnji Vlade i Sabora na europskim poslovima, ali mi smatramo da TTIP nije u kategoriji europskih poslova i da Sabor plenarno o tome ima pravo raspravljati i odlučivati. Tu se samo malo razlikujemo, ništa drugo. Ne željeti nikoga ni uvrijediti, ni povrijediti. To je točka pet zaključka. I vi ste svojom raspravom dali dosta potpore onim strahovima, prohtjevima i zahtjevima koje smo mi u interpelaciji zatražili i ako u petak svi imamo taj isti cilj da otklonimo mogućnosti ne sporazuma, da otklonimo mogućnosti širenja laži, da građane ne pridobivamo ucjenama i strahovima nego istinom što je jako bitno onda smo napravili veliki posao. Kada smo obrazlagali u Hrvatskoj benefite ulaska u EU, bilo je previše spinova i PR-a a premalo informacija. Pa sada kada se neka europska pravila počnu i u Hrvatskoj provoditi i ostvarivati javljaju se nezadovoljstva i ljudi su razočarani zato jer na vrijeme nisu znali istinu. Ona je možda bila nuđena ali na način koji ljudi nisu čuli i razumjeli i prihvatili. Nemojmo to ponoviti ovaj put. Što je kolega Baranović rekao nije ovo običan trgovinski ugovor, ovaj ugovor kad bude potpisan on će živote ljudi u Hrvatskoj i cijeloj EU duboko mijenjati. A ja vas uvjeravam da amerikanizacija Europe nije dobra stvar i nije to kako što neko bezobrazno reče težnja da idemo u špilje, da se vraćamo u špilje. Opravdani strah pred nečim što nije Europa i nisu naše vrijednosti, one su za Amerikance dobre i neki uživaju u njima a da samo zbog profita petnaestak multinacionalnih kompanija uništavamo ono što dosad jesmo stvorili, cijenimo, njegujemo i ljudi prihvaćaju to nije interes građana. To me nitko neće uvjeriti da je to interes građana. Naravno da ću pozvat zastupnike i zastupnice da nas podrže u petak. Ne zato što sam naivan da će nas podržati, nego želim vjerovati i doživjeti u 12 godina da jednom svi glasaju po savjesti a ne samo po tome da izvrše zadaću koju su dobili. Eto, to bi bilo to o jakoj važnoj stvari u kojoj će vjerojatno, slažete se kolega Mondekar, sutra u medijskom izvještajima biti jako puno rečeno i da smo sad napravili veliki doprinos da širimo istinu o TTIP-u s ovom raspravom ovdje. Vidite to je naš problem, to je naša odgovornost i naša krivica što to dozvoljavamo tome smo mi krivi.
Inače jako puno informacija u medijima iz Sabora kolega Lesar. Tako da ne trebamo biti baš … [[Upadica se ne čuje.]] Ingrid Antičević-Marinović replika.
Ma evo iako je kasno dozvolite da vam samo nešto kažem u vezi tog kukanja, da nismo pod svjetlima pozornice. Pa mnogi Parlamenti i u Europi pa i van Europe rade po cijelu noć, rade po cijelu noć i ja ne bih ovdje govorila koja je tema važnija i tako. I zašto vi smatrate da nije ozbiljno raspravljati navečer? Do kad bi mi trebali raditi do 2 sata popodne, a redovito ići na šalter gdje se isplaćuju plaće? Pa ja vjerujem da to niste mislili kad ste to rekli. I još malo, preplavit će multinacionalne, i dakle u interesu multinacionalnih američkih kompanija koje govorite o proizvodima američkim, a mene više zabrinjavaju neprovjereni kineski koji i ovako dolaze u Hrvatsku ali ne preko Amerike.
Dragutin Lesar odgovor na repliku.
Kolegice Ingrid, vi bi bar trebali znati poštivati i sjećat se da se u ovoj dvorani vodila rasprave i u 1 sat ujutro i u 3 sata ujutro kao što sam i sad u dvorani i često jesam ovdje i meni uopće nije problem raditi 12, 13, i 14 sati, ali radi se o tome kada u čemu Parlament raspravlja. I nemojte mi sada reći da redoslijed točaka i termin otvaranja rasprava je slučajnost ili kuglicama lota. Nemojte me uvjeravati da vladajući ma tko oni bili, rasprave ne tempiraju kako to njima odgovara. I ako vi ne razumijete što znači važna tema kada postoji prijenos i nije bitno da mediji prenose replike i doskočice i poskočice petkaša i replikanata nego sadržaj rasprava, o tome sam govorio, a ne o tome da mi se ne radi u Saboru, bar to meni ne možete reći.
Zaključujem raspravu. O interpelaciji ćemo glasati u petak.
Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi sa njezinom ulogom u postupku pregovora EU i SAD-a o sklapanju partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za gospodarstvo dajem na glasovanje slijedeći zaključak: odbija se interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi s njezinom ulogom u postupku pregovora EU i SAD-a o sklapanju partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova 72 glasa za, 1 glas suzdržan i 18 glasova protiv.
I kao što je dogovor raspravit ćemo: - Interpelacija o radu Vlade RH na područje reforme javne uprave - Predlagatelji 16 zastupnika u Hrvatskom saboru Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja interpelacije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na interpelaciju članci 145.do 151. Poslovnika. Vlada RH u poslovničkom roku dostavila je izvješće. Izvješće ste primili. I sada molim u ime predlagatelja kolegu Petra Baranovića da obrazloži interpelaciju.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora. Dobro veče, uvaženi zamjeniče ministra. Svi nazočnim kolegicama i kolegama zahvaljujem što su toliko pristojni i odgovorni da su ostali i iza 10 da mi daju potporu u ovoj nemogućoj misiji ozbiljne rasprave o vrlo ozbiljnoj temi. Interpelacija o radu Vlade RH na područje reforme javne uprave zapravo motivirana je činjenicom da su potrebu manje ili više potrebu reforme javne uprave i korigiranja tog bitnog elementa hrvatskog društva i bitne komponente sustavu ove države tu reformu najavljivale sve vlade u predizborno vrijeme. Svi su ih manje-više doticali u svojim predizbornim programima i planovima, a zapravo 20 i nešto godina od momenta proglašenja Hrvatske države mi i danas živimo u društvu u kojem ćete od ljudi najčešće pritužbe upravo na rad i efikasnost ekspeditivnost javne uprave u Hrvatskoj. Ono što odlikuje javnu upravu u Hrvatskoj to su vrlo visoki troškovi i veličina, ali vrlo loša efikasnost, ekspeditivnost pa smo i od ljudi u gospodarstvu kada se govorilo o tome što sprečava i usporava investicije u Hrvatskoj jako često imali prilike čuti da i javna uprava ne servisira dovoljno dobro, da anketirate hrvatske obrtnike i recimo srednje manje poduzetnike, isto tako ćete čuti da ih javna uprava ne servisira dovoljno dobro. Kada gledate neke figurativno nazvane karcinome u Hrvatskoj kao što je bespravna gradnja pa shvatite da su i neki elementi javne uprave odgovorni za to i kada vidite koja je gospodarska šteta recimo samo u tom slučaju nastala, neefikasnošću rada javne uprave, kada prođete životno iskustvo odlaska u urede za ishodovanje dokumenata bilo kakvih potvrda, obavljanje poslova, onda smo svi u ovoj zemlji duboko svjesni da ta javna uprava treba reformu. U ovom obrazloženju mi se naslanjamo na podatke Svjetske banke koji su podređeni parametrima izračunali cijenu koštanja rješavanja pojedinog predmeta, znači ne možemo govoriti da javna uprava generalno u Hrvatskoj kvantitativno košta koliko javna upravu u jednoj Poljskoj ili jednoj Italiji koje su zemlje od 60-ak milijuna stanovnika ali možemo govoriti o stvarnoj cijeni koštanja kada se uzme u obzir koliko je sredstava uloženo za dobivanje koje razine i kvantitete usluga javne uprave. Možemo komparirati poziciju djelatnika javne uprave u odnosu na one ljude koji rade u realnom sektoru, stvarajući novu vrijednost, plaćajući poreze, stvaraju financijsku pretpostavku za plaćanje tih ljudi u toj javnoj upravi pa ćemo vidjeti onda da onaj tko je zapravo temelj gospodarstva društva i opstanka ove zemlje djelatnik u tom dijelu u tom realnom gospodarskom sektoru nema nikakva prava, da je potplaćen u odnosu na onoga u javnoj upravi. I kada analiziramo pravila igre unutar javne uprave onda ćemo shvatiti da nema apsolutno nikakvih konsekvenci za onoga koji igra na pasijans i na marendi ostaje 45 ili 50 ili 60 minuta u odnosu na onoga tko disciplinirano dođe na svoje radno mjesto, rješava predmete, pauzu konzumira u zakonskom roku od 30 minuta, ljubazan i kada mu je u životu tešku dočeka vas nasmijan i svoj posao napravi korektno. Možemo li živjeti u zemlji u kojoj se unutar državnog aparata jednako plaća onaj koji radi, pa evo večeras primjer. Jednaku plaću ćemo primiti nas 6, 6 da dobro sam izbrojao u odnosu na predsjednika najveće oporbene stranke koji se ukaže u Saboru, jednako često koliko Gospa u Međugorju pa čak i rjeđe. Možemo li zatvarati oči pred činjenicom da javna uprava nije ustrojena i da norme koje određuju način funkcioniranja i ustroj javne uprave nisu adekvatne trenutku i okolnostima? Stvar je vrlo jednostavna, a jednostavne stvari stanu u vrlo kratke materijale, tako da ni obrazloženje u kojem se između ostalog recimo i konstatira da javna uprava ima jednu situaciju da su radnici koji imaju srednju stručnu spremu puno bolje plaćeni od radnika koji imaju srednju stručnu spremu u realnom gospodarskom sektoru. A oni visoko obrazovani koji su se pokazali izvrsnima u javnoj upravi zbog niskih plaća u javnoj upravi i nedovoljne nagrađenosti za njihovu izvrsnost bježe u realni sektor da mi danas imamo čak i kada gledamo realno kadrovski neadekvatno posloženu i nedovoljno izvrsnu javnu upravu. Ta javna uprava će morati i mora već sada servisirati a to nam se već i razbilo o glavu. Primjerice procese povlačenja sredstava iz Fondova Europske unije. Koji smo rezultat imali u prvom obraćanju? Mislim nekih 560 milijuna eura ili kuna, kuna, da dobro pamtim kuna smo uplatili više članarine u briselsku kasu nego što smo izvukli iz europskih fondova. Zapitao sam se kao zastupnik zbog čega je do toga došlo a onda sam u razgovoru sa nekim mladim ljudima, izvrsnim ljudima, fakultetski obrazovanim koji su na jedvite jade zbog pretrpanosti ureda i nedostatka financijskih sredstava ušli u taj sustav kao projektno pismeni, doznao da zapravo nemaju kadrova i nemaju s kime raditi. Jer je temeljem kolektivnih ugovora, dobre sindikalne organiziranosti gledajući da toga nema u privatnom sektoru, to nismo kao politika omogućila radnicima u realnom sektoru da budu sindikalno organizirani. Tamo se događa svašta ali u javnoj upravi i državnim tvrtkama to sve štima, nema problema, radio ne radio svira ti radio. Iz tih razloga smo ovaj vrlo kratki tekst koji ću evo večeras nastojati bez obzira na raspoloživih 30 minuta sabiti u 8, 9 cijeneći vrijeme i poštujući vas saželi smo u dva zaključka za koja smatramo da su bitni. Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 3 mjeseca predloži Hrvatskom saboru paket zakonskim prijedloga i pravilnika koje uvode obavezu mjerenja i automatizam sankcioniranja gubitka radnog mjesta 3% najneuspješnijih zaposlenika u državnoj javnoj upravi. Šta je ideja? Ideja je da javna uprava postane prostor u kojem funkcionira ventiliranje. Oni koji su najlošije ocijenjeni, koji imaju najmanje izmjerene učinke radne, trebaju ići iz javne uprave a određeni broj manji s ciljem postupnog smanjivanja ali podizanje efikasnosti, određeni broj, manji broj izvrsnih, obrazovanih, adekvatno obrazovanih za nove izazove uprave, trebaju ulaziti u sustav. Onog momenta kada se to uvede, kada hrvatska politika bez obzira na glasačke konsekvence i biračke konsekvence bude imala karaktera napraviti takav potez ja vas uvjeravam da će svatko raditi u javnoj upravi i da će se bojati za svoje radno mjesto i da će biti motiviran da daje rezultate. Dok god žive svjesni da su nedodirljivi i da kada jednom uđu u taj sustav iz njega odlaze samo u mirovinu. Nema šanse da one koji ne žele i ne vole raditi natjerate da to čine. Drugi zaključak, zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 3 mjeseca predloži zakonski okvir kojim se jedinice lokalne i regionalne samouprave obvezuju na prihvaćanje istih standarda mjerenja kvalitete na razini lokalne i regionalne samouprave uz istovremeno poticajno nagrađivanje uspješnih. Zalažemo se kroz tu reformu zbog koje smo predložili ovu interpelaciju da se u sustav mjerljivosti uvede i nagrađivanje da oni koji su najbolji i najizvrsniji i marljivim radom opremaju najveći broj predmeta i daju najbolje radne rezultate budu i bolje plaćeni. Jer je nenormalno i neprihvatljivo i nemoralno da Republika Hrvatska uz blagoslov politike održava sustav u kojem se jednako plaćaju radnici i neradnici. To dame i gospodo ne postoji nigdje kao što vrlo vjerovatno i nema parlamenta u kojem o ovako ozbiljnim temama radimo na način da je prisutno nekih, čekajte da izračunam, 3, 4% od ukupnog broja zastupnika i da nema parlamenta koji o sudbinskim temama kao što je bila interpelacija jutros i interpelacija popodne a ja ću biti toliko spreman ići daleko da je i ova zadnja točka dnevnog reda jednako tako bitna, je sudbinska za funkcioniranje hrvatskog društva, raspravljamo na ovaj način u 10 i pol sati navečer. Uz nadu da ćete shvatiti da reformu javne uprave moramo pokrenuti i da ćete nam dati svoje povjerenje i glasove u petak na glasanju, zaključujem ovu raspravu ime kluba Narodne stranke reformista, DC-a i Novog vala. Hvala na strpljenju i na pažnji.
Dati ću si slobodu da komentiram ovo vaše zadnje kolega, ovu vašu inicijativu potpisalo je 16 zastupnika, od njih samo ste vi ovdje prisutni. Toliko o interesu i onih koji su potpisali da se raspravlja o ovoj temi. I sada molim zamjenika ministra uprave gospodina Zorana Pičuljana da obrazloži izvješće Vlade.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvažene dame i gospodo zastupnici. Isto tako kratko o ovoj važnoj temi. Važnoj temi o kojoj je vrlo iscrpno raspravljano od svibnja mjeseca pa onda i taj zaključak, i zaključno 12. lipnja ove godine u ovom Parlamentu koji je rezultirao i donošenjem dokumenta koji je prvi puta usvojen u Hrvatskom parlamentu a to je Strategija razvoja javne uprave u kojem je, dozvolite da to isto tako konstatiram, odgovoreno uglavnom na, u potpunosti odgovoreno na ovaj, na interpelaciju, na zaključke, na sukus ove interpelacije koju je iznio uvaženi zastupnik gospodin Baranović. Možda samo malo drugačijim načinom i drugačijom metodologijom i na način koji ovaj zaključak namjerava provesti sustavno u jednome razumnom vremenu. Naime, sukus interpelacije ide za onim što nitko razuman u ovoj zemlji ne može … a to je da se učinkovitost javne uprave mora dignuti na puno višu razinu no što je ona sada i da zato treba iznaći odgovarajuće mehanizme, ali čini mi se da to treba činiti na način koji je postupan, odmjeren i koji temeljem analize stanja predlaže mjere koje su provedive. Ono što je u Strategiji razvoja javne uprave kao dokumentu napravljeno to je prvi puta sustavno napravljeno, jest upravo takav pristup. To nije pristup koji bježi od rješavanja ovih problema i pomicanja odgovornosti na nekoga tko će to provesti za pola godine ili godinu dana. Ne, to je samo uvažavanje realnosti da ovakvu modernizaciju, reformu ili meni se uistinu čini da je najbolje govoriti o razvoju javne uprave, sustavnom razvoju javne uprave može činiti samo kontinuitet hrvatskih Vlada, odgovornih hrvatskih Vlada koje se uvijek naslanjaju na dobro što je učinjeno i koje još jačom snagom moderniziraju stvari no što je to činjeno prije. Meni se čini da je to bio glavni nedostatak svih dosadašnjih modernizacija, a to je da su zastajale u provedbi iz raznih razloga. Zato je ovaj dokument koji odgovara i koji će odgovoriti, kojim će ustvari na interpelaciju odgovoriti na zaključke interpelacije ustvari kreće ka jednoj, kreće obrnutom jednom paradigmom od one koja je dosad činjena. Bavili smo se strukturama, organizacijom državne uprave vrlo stidljivo javno, vrlo malo lokalne samouprave, a ovdje je bit da se i mislim da je to istakao i gospodin uvaženi zastupnik Baranović, da se moramo baviti procesima i stvarnim potrebama zaposlenih u upravi i zbog toga je i skratit ću jer je puno rečeno uistinu bilo u prošlom, 12. lipnja pa reći da je sukus onoga što je u strategiji napravljeno i onoga što Vlada čini već nekoliko godina jest snimanje i eliminiranje tih, ružno je reći eliminacija ali eto dopustite da je koristim, a to je eliminiranje neusklađenosti, nejedinstvenosti u cijelom tom sustavu plaća pa onda i radnih mjesta, klasifikacije i radnih mjesta ocjena, vrednovanja, vrijednosti samih tih radnih mjesta, strukture. Temeljno i to je isto tako istaknuto strukture zaposlenih u javnoj upravi gdje je veći problem struktura zaposlenih no što je problem broj zaposlenih. Broj zaposlenih u nekoliko zadnjih godina pada i on je pao za preko 2800 zaposlenih u javnoj upravi manje no što je to bilo u prethodnom razdoblju no struktura je ustvari, i o tome je bilo sada rečeno, struktura je danas ustvari, danas je ona zabrinjavajuća da bi se moglo provesti sve ono što javna uprava, moderna javna uprava treba činiti. Zbog toga je odgovor sljedeći. U nekoliko sljedećih mjeseci, a to će bit već u rujnu mjesecu, Vlada će izaći sa prijedlogom nove klasifikacije i kompetencije, klasifikacije radnih mjesta u javnoj upravi i onda kroz procjenu radnih mjesta utvrditi i sustav plaća koji će biti odgovarajući toj klasifikaciji negdje do 3. mjeseca sljedeće godine. To će biti vjerojatno u mandatu, gotovo sigurno u mandatu nove Vlade te na taj način će povezivanje, … do onoga što je neizbježno, povezivanja samih radnih mjesta postupaka, procedura koje valja snimiti i onda pojednostaviti i ustvari doći će se do pravoga stanja javne uprave. Taj proces je u tijeku i mislimo da na taj način će se puno bolje odgovoriti na ovakva, in favorem modernizaciji javne uprave nego na ovakav način da se unaprijed odredi automatizam 3% napuštanja radnih mjesta, onih najneučinkovitijih. Najneučinkovitiji oni koji su najneuspješniji trebali bi i ovako gubiti radna mjesta. Upravo u usporedbi sa realnim sektorom je izvrsna usporedba i to ponekad ne ovisi samo, to ovisi i o kvaliteti upravljača, kvaliteti profesionalnog osoblja u državnoj i javnoj upravi, o njemu isto tako valja voditi računa. Stoga bez obzira kako god prošao, a uistinu strategija modernizacije odnosno razvoja javne uprave raspravljena je vrlo široko u udruzi poslodavaca među sindikatima, akademskom zajednicom, političkim strankama, političkim čimbenicima i to bi bio jedan dosta veliki stupanj konsenzusa. Meni se čini bez obzira na napade da ona i ne može biti bitno drugačija. Provedba će ono što je bitno i što će u konačnici ići slično u istom ili sličnom smjeru kao interpelacija to je provedba, politička volja, provedba koja se može postići ili političkim konsenzusom ili velikim stupnjem političke volje, oni koji hoće i moraju provoditi razvoj, modernizaciju ili reformu javne uprave inače ona ostaje prazno slovo na papiru. Ali čini se da Hrvatska ovaj puta za takvo što nema vremena i da onoga koji bude provodio i išao i realizirati i sukus ove interpelacije, ali i samog dokumenta strategije čeka isti i težak posao i morat će ga i svatko će ga morati obaviti. Eto to je naš odgovor, on je dosta iscrpno dan vezano za interpelaciju i on indirektno, a ustvari izravno dan i kod same strategije razvoja javne uprave. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin koji nije prisutan pa klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba DC-a, Novog vala, Narodne stranke reformista kolega Petar Baranović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora, vrlo kratko ću iskoristiti ovo da zapravo prokomentiram ovo što je gospodin zamjenik kazao o temi pa da malo i komentiram ono vaše čim ste me ispratili na mjesto, o tome da nema ni od 16 potpisnika nikog osim mene. Da sam potpredsjednik u Hrvatskom saboru ili predsjednik, a nisam i vrlo vjerojatno nikad ni neću bit, jer ljudi mog kova ne dolaze na te pozicije, onda bi se duboko zamislija nad tim da mi moj radni kolektiv na ovaj način funkcionira. Mene bi bilo sram, ne znam kako druge. Ali da idemo sad na kratko ovo šta je gospodin zamjenik kazao o onom našem ključnom, da mjere treba provoditi odmah i da Vlada koja vodi zemlju koja je u ovako dubokoj krizi, zemlju koja je korak od grčkog scenarija, ako sagledamo realno brojke, ako sagledamo istinu da se svake godine za održavanje, tehničko održavanje zemlje zadužujemo između 4 i pol i 5 milijardi eura, ako sagledamo te realne činjenice sa se svake godine 2 i pol milijarde eura moramo zadužiti da bi isplatili mirovine na postojećoj razini ostvarenih mirovinskih prava, ako shvatimo realnost da imamo deficit koji bez obzira na napore Vlade je teško kontrolirati u onim okvirima koje nam preporuča Europska komisija, a prema kojima smo sad obvezatni postupati. U toj zemlji nemamo komoda i nemamo resursa vremena više koliko su imale nekad neke Vlade u koje su i sazivi Sabora sjedili na svojim radnim mjestima u sretnijim vremenima, a nisu poduzeli ništa jedni, pa drugi, pa treći, pa četvrti, pa sad i ova Vlada bit ću iskren pomalo poncijevski pere ruke i tu reformu javne uprave želi odraditi na način da se stvari počnu otvarati nakon izbora. Nikom se ne čeprka i to je jedini razlog zašto nikad nismo imali hrabrosti u svim sektorima provesti prave reforme. Posebno se nikom ne čeprka po osjetljivim pitanjima kao što je egzistencija i ostvarena prava, makar ona bila i nezaslužena, nerealna u predizbornoj godini. Govorite da će se to kroz druge vidove mjerljivosti rješavati. Postoji registar zaposlenih u javnom sektoru pri Ministarstvu uprave. U taj registar svake godine do 28. veljače unose se ocjene koje rukovoditelji daju svojim državnim službenicima ako bi se zamjerija svojoj posadi, pa da te bace priko bande u more. Najnoviji podaci govore da od 23 850 državnih službenika odlično radi njih 26%, vrlo dobro 69, 7% je ocijenjeno ocjenom dobar. Kao student sam vrlo dobro prihvaćao tu ocjenu u indeks, jer dobar je ocjena za đaka, idete dalje s njom. Jedan posto je dobilo ocjenu dovoljan, a samo je 8 zaposlenika u postojećem sustavu vrednovanja od 24000 ocijenjeno ocjenom nedovoljan. Pa onda uzimajući sebi za pravo da procijenim recimo da će samo oni sa ocjenom nedovoljan odlaziti iz javne uprave mogu zaključiti da bi po dosadašnjoj praksi odlazili u promilima, a vrlo vjerojatno u promilima odlaze iz razno raznih razloga je povreda radne discipline i danas. Ali ne odlaze zbog neefikasnosti i ne odlaze zbog sustava vrednovanja i nemamo vremena čekati, jer čekanje u konkretnom slučaju znači direktne gubitke, odnosno suvišne troškove u proračunu na razini mjeseca u desetcima milijuna kuna, indirektne štete od neefikasne javne uprave na razini mjeseca po hrvatsko gospodarstvo, obrtništvo, poduzetništvo, hrvatske građane ne želim ni komentirati. Zato mislim gospodine zamjeniče, poštovane dame i gospodo da kad je u pitanju reforma javne uprave moramo imati Vladu koja je sposobna donositi odluke sad i odluke čija je izvršna narav trenutna. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Da bismo raspravljali i o ovoj važnoj i prevažnoj temi valja reći nekoliko riječi koje su na neki način obilježile raspravu o svim interpelacijama a pogotovo kako je vrijeme odmicalo. Zašto se u tako kasno vrijeme a to se već počelo događati u rano poslijepodne raspravlja o tako važnim temama jer bi izvjesna osoba došla, najčešće u vrijeme ručka kad se svrati, meni je to žao. Radi se o pripadnicima HDZ-a sve redom i govorili kome oni to govore, nema novinara, nema svjetla kamera i da se to čini namjerno. Isto tako su nastavili u sljedećem tonu i oni predlagatelji nekih interpelacija. Evo po prethodnoj interpelaciji obrušio se kolega i čim je to učinio, završio svoju točku otišao je. Ako ćemo tako se ponašati, a to je licemjerno ponašanje i to dovodi, dakle do urušavanja uopće političkog života. Jer uglavnom oni koji su uvijek tu ne zamjeraju nikome, građani sve vide. Prema tome, takvi glasovi koji su rijetko u Hrvatskom saboru visokih decibela neće stvoriti dojam da su oni tu, a inače nisu. Oni urušavaju samo prije svega vlastiti integritet, a doprinose i urušavanju politike u cjelini. Prema tome u takvom jednom ozračju, a svi su se založili za jedan demokratski, dakle to nema veze sa demokracijom ako nastupate sa figom u džepu. Govorim generalno. Prema tome još ću jedanput ponoviti, svako vrijeme je dobro za raspravljanje. Parlamenti mnogih zemalja raspravljaju po cijele noći. Začudili bi se možda i oni parlamenti nekih zemalja koji nisu u EU, a itekako teže da uđu. I još jednom, prethodna rasprava o prethodnoj interpelaciji trebala je biti u 12,00 sati. Ali što se dogodilo? Nakon izlaganja kolege iz HDZ-a svi njegovi koliko ih je bilo, koji su se tada zadesili, su mu replicirali. Toliko o tome. Ono što se predlaže ovom interpelacijom klub SDP-a ne može podržati. Ne zato što se ne slaže sa sadržajem, uglavnom, nego iz dva razloga. Zato što je ovaj Hrvatski sabor usvojio Strategiju razvoja naše javne uprave. I to na način i u obimu koji je mnogo i daleko opširniji i koji gotovo apsorbira sve ono što se u ovoj interpelaciji uglavnom predlaže i još puno šire i puno detaljnije. Da je tome tako vidimo iz ovih datuma kada je što rađeno. Dakle, kada je Strategija razvoja javne uprave došla u Hrvatski sabor 21. svibnja 2015. godine, a interpelacija o radu Vladu RH na području reforme javne uprave koju potpisuje 16 zastupnika od kojih je ovdje samo prisutan naš kolega Petar Baranović koji govori u ime predlagatelja i nitko drugi predana je Hrvatskom saboru samo trenutak 29. svibnja 2015. godine. Iako pisci ove interpelacije kažu da su je napisali 13. svibnja. Možda su i prošle godine ali ona je svjetlo ugledala dana u Hrvatskom saboru 29. svibnja. Toliko o toj korektnosti. Međutim, slažem se gotovo sa većinom što je rekao kolega Baranović. I možda nije zgorega da se još jedanput ponovi da je reforma javne uprave u Hrvatskoj potrebna, međutim nikako se mi ne možemo složiti s time da bi Vlada bila i odgovorna i da se o tome raspravlja jer da nije provela, da Vlada nije provela reformu javne uprave. To podrazumijeva jedno nerazumijevanje stvari. Kada bi bilo koja Vlada, bilo koja Vlada bilo koje države mogla provesti reformu javne uprave u 4 godine onda nama više ništa ne bi trebalo raditi nego bi mi te eksperte koji bi obogatili ne samo sebe nego čitavu Hrvatsku slali diljem svijeta da im to učini. To je jedan proces koji traje, koji je dugotrajan, koji je mukotrpan, koji su prošle mnoge zemlje koje nisu prolazile tranziciju. To je jedan dugi put, a nedvojbena je činjenica na taj dugi put otisnula se upravo ova Vlada sa ovakvim, bez obzira što se uvijek nešto na tom području i radilo, ne možemo reći da nije, bili bi posve nepravedni prema bilo kojoj vladi, ali bilo je potpuno nedovoljno i nesvrsishodno u smislu onoga sve što i kolega Petar Baranović ovdje govori kakvu mi javnu upravu želimo. I sada dolaze kad dođu izbori, izborna je godina, nema političara koji nema svoju mantru, želimo malu upravu, efikasnu, brzu. Mala ili velika uprava, to je jedna velika zabluda jel' nam treba mala ili velika uprava. Onoliko koliko je potrebna društvenom razvoju zemlje da bi bila zaista servis građana. I sigurno je dakle na taj put u koji smo se otisnuli usvajajući strategiju koju je predložila Vlada vidjet ćemo da ona je dubinska, da ona nije napisana tek tako pa idemo nego i toj strategiji da bi se ona ovako napisala i način na koji je ona učinjena gdje su vrhunski stručnjaci sudjelovali u njoj, podrška gotovo svih relevantnih, ja ne znam tko nije dao podršku toj strategiji, govori o ozbiljnosti uopće akta koji za to ranije nismo imali podlogu. I to je po prvi put učinjeno. Prema tome, dakle ono učinjeno je sve ove pretpostavke što koji su daljnji koraci za jedno dubinsko snimanje gdje ih imamo previše, gdje ih imamo premalo. Ali istina je i činjenica je da organizacija treba biti drugačija da bi državni službenici, namještenici, da bi naša javna uprava zaista bila uspješna. Dug je bio period, ako vidimo malo i kroz povijest pa i onu, evo puno smo se spominjali Amerike pa i možemo od onog početka njihove javne uprave kao plijena određenih političkih stranaka do sada jednog novog termina, novog menadžmenta, nove javne menadžerske uprave. Da, efikasnost i ovo, ali državna uprava nikad ne smije biti identična upravi privatnog sektora, onda smo gotovi. Privatni sektor i njihova uprava jedini motiv im je profit. Upravljanje državom je puno složenija stvar. Upravo se država mora na kraju krajeva i to joj je jedna od osnovnih uloga dobre države, pogotovo socijaldemokratske vlasti, da zaštiti one slabije kojih je otpustio privatni sektor. Prema tome, isto tako se slažem s onima koji vide, iako postoje ozbiljni razlozi zašto se to čini, ali gdje se u svakog državnog službenika i namještenika upire prstom da je on uhljeb. Privatnom sektoru odgovara da je država slaba, da joj manje plaća, da je manje regulative odnosno ukratko da radi što hoće. Naravno da država ne smije biti ni prejaka u tom smislu da previše i optereti, ali da očuva one svoje temeljne zadaće prije svega regulacije poštene utakmice i prije svega zaštite slabijih ali jednako tako ne zanemarujući one koji stvaraju to je njezina osnovna uloga. I slažem se sigurno i to vidimo u strategiji koja govori o rezanju nepotrebne administracije, to se izričito govori u strategiji gdje zauzima ozbiljan dio teksta i preokupacije Vlade a i nas koji smo usvojili tu strategiju koja se brine upravo da se nepotrebna regulacija ukloni kao osnovna prepreka prije svega koja zagorčava život običnom građaninu u njegovim svakodnevnim potrebama kad se obraća državi ili negdje javnoj upravi u svojoj lokalnoj samoupravi a da ne govorimo o poslovima. Naravno kažem složit ćemo se da je javna uprava kao ogledalo države, ona je alfa i omega svih procesa i sve dobre stvari koje jedna Vlada donosi mogu biti blokirane od strane uprave, od strane administracije. Od administracije se očekuje i to je u strategiji sasvim jasno postavljeno dvije postavke da radi po zakonu, ali da mora biti lojalna politici. Ne poslušna, ona ne smije opstruirati politiku. Mi imamo situacije pa toga smo svi zastupnici koji kontaktiramo s građanima, ja mislim da ni nema zastupnika koji na ovaj ili onaj način ne kontaktira s građanima, kojem građanin kaže pa o tome što vaša Vlada govori mi idemo dolje na šaltere, nitko čuo za to, zalupi nam dobro da nos nismo na vrijeme iz šaltera povukli. Što namjerno a što možda što nisu educirani. E da mi sada ne bi, mi stalno o tome govorimo ali oni koji vladaju su odgovorni kako se oni ponašaju i to je istina, od toga se pobjeći ne može zato i ova strategija. Ja kad govorim o ovim temama i ponovno ću ponoviti, jedna Austrija prije 10 godina koja nije imala tranziciju, koja ne zna što je šutnja administracije a o tome ću se posebno osvrnuti, taj pojam treba ukinuti, on ne smije više egzistirati kao pojam zastare koji je pravosuđe dugo godina koristilo, zloupotrebljavalo kako bi rješavalo predmete. Ne bi rješavali pa su im se računali kao riješeni predmeti. To je isto što je za pravosuđe su bili i mi smo stali na kraj tome, zastarama kod sudskih predmeta, tako i šutnja administracije. To ne može biti. E da se sada vratimo na Austriju, kada su oni krenuli u svoj pilot program, kaže kod nas ne postoji šutnja administracije. Svaki predmet se riješi u roku od 15 dana ali mi smo svjesni da samo jedna četvrtina su zaista motori koji tako rade da bi mogli imati takve rezultate, ali smo shvatili da u istom platnom razredu ne može biti, ne mogu biti svi isto nagrađeni jer svi isto ne rade. Ono o čemu i kolega Baranović govori i potpuno se slažem s ovim, to je na tragu i ove strategije samo se to ne može preko noći. Dakle mi sada moramo vidjeti upravo ovo gdje ih ima više, gdje ih ima premalo, koja je težina predmeta. To je kod pravosuđa puno lakše. Zato je sigurno da je reforma uprave, a nju je puno teže i provesti i zato se ona i kasnije provodi nego reforma pravosuđa, da je reforma uprave na vrijeme krenula, mi i sa pravosuđem bi davno već imali puno, puno uređenije pravosuđe i sa puno, puno manjih problema jer i neriješeni predmeti iz uprave oni se prebacuju na samo pravosuđe. I sada, što se dogodilo i koji je to bio pilot program u Austriji? Bit će minimalne plaće svima za 3 mjeseca, a svak može dobiti i po 4 puta veću plaću nego što je, 3 do 4 puta nešto što ima ali moraju riješiti točno određeni broj predmeta. Dakle, mjerenje kvantitativno, to je vrlo teško u upravi ali nije nemoguća misija, nije univerzalno kao kod pravosuđa, kao kod kaznenih, građanskih predmeta. To nije ni tamo jednostavno ali puno, puno jednostavnije nego što će to biti učiniti ovdje da bi se to kvantificiralo, ali može se. I šta se događa? Najprije je bio veliki otpor u tome jer ovi koji, njih je bilo ¾ koji nisu baš bili revnosni, ¼ koja je bila revnosna koja se nije protivila. Počeli su provaljivati jedan drugome u ormare. Dakle moguće je kvantificirati, moguće je upravo da respekt javni službenici i namještenici o čemu je također i kolega govorio imaju svoj dignitete, da se ne nazivaju uhljebima nego da je ponos, čast i dika raditi u javnoj upravi. A to znači upravo sve one mjere, da ih sda ja ne ponavljam, i na koje upravo zbog kratkoće vremena vas gospodine Baranoviću upućujem na strategiju i na mišljenje gdje ćete način odgovore na sve ono što u biti i postavljate u svojoj interpelaciji. Hvala lijepo.
Petar Baranović replika.
Hvala lijepa uvažena potpredsjednice. Svjetla pozornice i estradne sklonosti neću komentirati. Što se tiče prisutnosti generalno zastupnika pa tako i ovih veličanstvenih 16 iza ove interpelacije, to ima svoju genezu u drugim stvarima i to bi nas trebalo sve zabrinuti da zaštitimo dignitet ne javne uprave nego Hrvatskog sabora za početak, pa da onda krenemo prema upravi. Vi ste rekli da javna uprava ne može funkcionirati na istim načelima, potpuno istim načelima. Ja se tu mogu složiti s vama kao uprava u privatnom sektoru ali mora davati određene rezultate. Rekli ste da je to tako jel da oni moraju biti u poziciji da zaštite upravo najslabije, da zaštite zaposlenike u privatnom sektoru od njihovog menadžmenta. Pa zapitajmo se koliko su nam danas zaposlenici u privatnom sektoru zaštićeni. Spomenuli ste i socijaldemokraciju, znate da sam prijatelj socijaldemokracije, predugo se poznamo vi i ja, ali mislim da je pala na ispitu u ovom mandatu kada je to u pitanju. Kada pogledamo realnu poziciju žena u velikim trgovačkim lancima u velikim tvornicama, kada pogledamo realna prava zaposlenika i koliko se ta uprava trudi objektivno regulirati te stvari. Kada ste vidjeli žutu traku na bilo kojem velikome trgovačkom centru? Javna uprava funkcionira kada su mali i slabiji u pitanju njih batina, a velike i krupne javna uprava u Hrvatskoj ne dira. To su činjenice. A koliko je servis dobar procesima koje ova Vlada pokušava uspostaviti, koji su pozitivni najbolje svjedoči epizoda od neki dan kada se ispostavilo da je ministar poljoprivrede odnosno ravnateljica agencije dodjelu poljoprivrednog zemljišta uzgajivaču stoke na kojem je nogometno igralište. Toliko o kvaliteti rade i efikasnosti.
Ingrid Antičević-Marinović, odgovor na repliku.
… tko radi može i pogriješiti. Ali koliki su pomaci napravljeni u 3,5 godine to samo čovjek pored zdravih očiju dakle koji namjerno neće da viti ne može i neće da vidi. Ja ne znam u čemu ste vi vidjeli sukob, vi praktički što ste mi replicirali kod uprave odnosno takve jedne menadžerske koja se propagira i u javnoj upravi, da brza i efikasna, ona mora imati čitav niz kvalitete atributa koji ne moraju prije svega koji je interes menadžmenta u privatnom i došli ste od menadžmenta do radnika. Tko je zaštitio ili bar pokušao zaštiti radnike i koliko sada imamo neisplaćenih plaća koliko smo imali prije? 2003.godine mi smo uveli neisplatu plaća kao kazneno djelo. Evo upravo ja kao ministrica sam to predložila i sastavila to kazneno djelo, iako je to čak bilo glupo pored postavljenog kaznenog djela povrede prava na rad koji je sve do tada obuhvaćalo. Ali kada bi došli do Državnog odvjetništva oni bi rekli, a Državno odvjetništvo bi ih otpustilo devedesetih godina. Pa nisam ja njemu uskratio pravo na rad nego ja njemu ne mogu to nemam novaca, za sebe je imao pa smo morali eto samo to preimenovati da svakome bude jasno o čemu se tu radi, iako je od početka bilo jasno. 80 tisuća ljudi je radilo nije dobivalo plaću i danas je to problem, ali daleko, daleko manje. Ali danas kada imamo manji problem o tome se više govori. Ali mi u tome ne vidimo i ne žalimo se, u tome vidimo naš uspjeh da i to sredimo. I govorimo zaista o malim plaćama u trgovačkim centrima, pa mi smo sami oduvijek govorili da su to lanci nepravde u kojima su zarobljene najviše žene. Pa i zato kada želimo investirati kada želimo ono naše bogatstvo staviti u uporabu onda imamo zaista velike otpore. I ja se kolega Baranoviću vama čudim jer ljudi ovi konzervativci imaju zdrave noge ali imaju sposobnost ići samo nazad, a ne naprijed. I svaku investiciju hoće.
Hvala lijepa. Želite završno kolega Baranović? Ne. Zaključujem raspravu. O interpelaciji ćemo glasati u petak. Samo da najavim, sutra ćemo raspravljati objedinjeno o Prijedlogu godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2014., Prijedlog u godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2014.i Izvješću o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2014. Hvala lijepa. Hvala i vama. Laku noć.
Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske na području reforme javne uprave. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Kluba zastupnika SDP-a dajem na glasovanje slijedeći zaključak: odbija se interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske na području reforme javne uprave. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđuje da je većinom glasova, 73 glasa za, ništa suzdržanih i 19 glasova protiv prihvaćen predloženi zaključak. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici, nastavljamo u plenarnom zasjedanju Hrvatskoga sabora po utvrđenom dnevnom redu. Vidim jednu ruku u zraku. Sada ne počinjem sjednicu dok ne pregledam kako izgleda Sabor. Slušam.