Molim vas zauzmite svoja mjesta. Mi u ovom trenutku imamo 22 prisutna poslanika, što je kvorum. Ja otvaram 45. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, još jedanput pozdravljam prisutne. Na ovu sjednicu su, prema standardnoj praksi, pozvani svi oni koji su važni za održavanje ove sjednice. Naravno, pozdravljam i predstavnike sredstava informisanja, nevladine organizacije i sve ostale. U ovom trenutku ja ne mogu tačno utvrditi koliko je prisutno. Bilo je 22 kada smo počinjali, evo pridružili su nam se i drugi poslanici i očigledno je da imamo kvorum. Svoje odsustvo sa sjednice su opravdali gospodin Jovan Todorović, gospodin Momčilo Novaković, gospodin Husein Nanić, gospodin Lazar Prodanović, Azra Hadžiahmetović, gospodin Velimir Jukić, Martin Raguž, Jerko Ivanković Lijanović i Zlatko Lagumdžija. Dakle, evo ponavljam, sjednica ipak ima kvorum i možemo punopravno raditi i odlučivati. Poziv za današnju sjednicu ste dobili. Nekoliko prethodnih informacija. Dakle, mi smo jučer imali sjednicu Proširenog kolgija na kojoj smo usaglasili, ponavljam, usaglasili predloženi dnevni red. Također smo predsjednike klubova i članove Proširenog kolegija informirali o svim aktivnostima koje se provode u vezi informacija, zahtjeva za uvrštavanje u dnevni red itd. Nešto od toga vam je poslano, tako da se nadam da nećemo izgubiti puno vremena po tom pitanju. Jedno obavještenje: 22. januara 2009. godine dobili smo obavještenje o formiranju novog mješovitog kluba poslanika u Predstavničkom domu, dakle informacija. To je, znači Mješoviti klub SDS i nezavisni poslanik Momčilo Novaković. Predsjedavajući tog kluba je Momčilo Novaković. Evo, to bi bila obavještenja u okviru, da tako kažem, prethodnih pitanja. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 2 Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, cijenjeni gosti, predstavnici medija, naime, mi smo na posljednjoj sjednici Predstavničkog doma donijeli jedan zaključak koji glasi da ćemo na narednoj sjednici, a trebali smo po onom zaključku Predstavničkog doma to uraditi na posljednjoj sjednici, međutim evo nismo to uradili na zajedničkoj sjednici i Predstavničkog doma i Doma naroda, ali u svakom slučaju danas smo trebali imati na dnevnom redu ‘Informaciju o hapšenju Vjekoslava Vukovića’, inače, pomoćnika ministra sigurnosti za borbu protiv terorizma, organizovanog kriminala i zloupotrebe narkotika i ujedno predsjednika Udarne grupe za borbu protiv terorizma. Dakle, taj zaključak je prihvatio Predstavnički dom i ja mislim da bi ova tačka danas trebala biti na dnevnom redu a Vijeće ministara BiH je imalo obavezu da to dostavi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. S obzirom da nemamo trenutno materijala u pisanoj formi, ja ne znam, evo pitam i Vas predsjedavajući - da li je moguće uvrstiti tu tačku dnevnog reda, pa da nam možda usmene informacije daju predsjedavajući Vijeća ministara i ministar sigurnosti, s obzirom da je prošlo više od pola mjeseca sada, a da se nadležni u Vijeću ministara nisu sjetili da napokon razmotre to pitanje i dostave elementarnu informaciju Parlamentarnoj skupštini BiH. Moram reći da ako takva praksa se nastavi, onda sasvim sigurno da će građani BiH biti pravno još nesigurniji nego što su trenutno, i zaista je neprimjereno da se ovako postupa s građanima BiH. Jučer je to bio neki obični građanin, da tako kažem, Muhamed Brkić, potpuno nevin uhapšen, niko nije reagovao. Ilija Jurišić u Beogradu, također. Mi smo insistirali, pravili rasprave, međutim Vijeće ministara i drugi nadležni organi evidentno ne čine ono šta trebaju da čine. Ali evo, sada imamo prvorazredan skandal. U pitanju je ipak osoba na vrlo važnom mjestu i Vijeće ministara još uvijek neće čak ni da dostavi informaciju o tome, iako to Predstavnički dom Parlamenta traži. Ako zaključak bude i ovog parlamenta i dalje prema Vijeću ministara samo na način - dostavite, čekamo itd. - ja mislim da onda veću odgovornost imaju oni koji podržavaju takvo Vijeće ministara, nego ovo Vijeće ministara koje ne radi. Htio sam također da za današnju sjednicu predložim i ovu tačku dnevnog reda koja se odnosi na ‘Izvještaj o radu za 2008.’ međutim, evo jutros u materijalima smo dobili da ste i Vi, 3 gospodine Belkiću, obaviješteni da se ta informacija danas-sutra treba usvojiti na Vijeću ministara, tako da o tome danas neću govoriti. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Gospodin Izetbegović.
... prošli put tražio da se u dnevni red uvrsti tačka pod nazivom ‘Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije BiH’. U međuvremenu smo dobili informaciju o tome kako teče procedura za redovno imenovanje direktora Direkcije. Također, Zajednička komisija za evropske integracije je zasjedala i ona je donijela neke stavove o tome, tako da je dolazilo u obzir da je, eventualno, time iscrpljena potreba za ovom tačkom dnevnog reda. Međutim, Klub SDA jučer je razmatrao ovo pitanje ponovo i smatra da je neophodno da se i ovaj dom, odnosno Parlament, izjasni o ovome važnom pitanju, tako da mi insistiramo da se danas na dnevnom redu nađe tačka dnevnog reda pod naslovom ‘Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije BiH’. Hvala.
Izvolite dalje o dnevnom redu. Replika na dnevni red.
Nije replika.
Da, diskusija, izvolite.
Zahvaljujem. Klub SNSD-a, da nije SDA insistirala da se ova tačka dnevnog reda stavi na dnevni red, mi bi insistirali da se to stavi. I mi tražimo da predsjedavajući Savjeta ministara dođe i obrazloži razloge zašto se nije imenovao direktor Direkcije za evropske integracije, i mi sad insistiramo na tome.
Hvala lijepo. Dakle, ima li još prijavljenih za raspravu o dnevnom redu? Nema. Zaključujem raspravu. 4 Dakle, ja sam u uvodu pokušao da vas podsjetim da smo mi o svim ovim pitanjima jučer razgovarali i dogovarali na Proširenom kolegiju. Očigledno, nešto malo informacija nedostaje. Dakle, kada je riječ o informaciji vezano za hapšenje pomoćnika ministra, gospodina Vukovića Vjekoslava, mi smo jučer dali informaciju, jutros je, evo prije 10 minuta, informacija od ministra došla. Na stolu je, ja ne znam da li ste je vi dobili svi, ona je došla. Međutim, ja ne mislim da u ovom trenutku ljudi mogu da se pripreme da čitaju, tim prije što smo mi tražili informaciju od Vijeća ministara. Dakle, na Vaš komentar da čekamo itd., mogu Vam reći da ovaj Kolegij Doma vrlo ozbiljno i aktivno obezbjeđuje materijale, ima komunikaciju s Vijećem ministra, traži i nekih rezultata očigledno ima. Međutim, u svakom slučaju da ispoštujemo Poslovnik, mi ćemo, ja ću predložiti Domu da se izjasni o vašim prijedlozima. Dakle, Vi ostajete kod toga, predlažete ovu tačku dnevnog reda da se danas uvrsti.
nije uključen mikrofon
Ja sam zaključio raspravu i nema. Gospodine Huskiću, ne može. I, da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Izetbegovića. Dakle, ja bih vas molio da mi dostavite pisani tekst tačke, formulaciju tačke, iako bih ja mogao je pročitati ako nemate ništa protiv. Evo, ja ću je pročitati. Dakle, gospodin Bećirović traži da se vodi rasprava o informaciji Vijeća ministara koju nemamo. Imamo ovu informaciju ministra sigurnosti, koju sam ja jučer molio gospodina ministra da je dostavi i čovjek je dostavio. Dakle, nije stigla da ode na Vijeće ministara. Dakle, mi smo tražili informacija Vijeća ministara o hapšenju pomoćnika ministra, gospodina Vjekoslava Vukovića. Molim vas da se pripremite
Gospodine Belkiću, samo oko formulacije.
Pa dajte mi formulaciju, gospodine Bećiroviću, ja ću je rado pročitati.
Pa, mislim nije teško dobiti tu formulaciju, samo ako uzmemo Zapisnik sa prethodne sjednice, pa ćemo vidjeti.
Uzeo sam ja ovaj zapisnik.
Dakle, ne radi se više o nekom personalnom, pojedinačnom prijedlogu. 5
Radi se o zaključku.
Radi se o realizaciji ovog zaključka Predstavničkog doma.
Ali nemamo materijal, gospodine Bećiroviću, onako kako u ovom zaključku stoji.
Pa, znam da nemamo i vidim.
Ali evo, izjasnit ćemo se.
Pa nemamo se šta izjašnjavati, ako nemamo materijala.
Imamo jednu vrstu materijala koja nije od Vijeća ministara.
Gospodine Belkiću, ja vrlo jasno kažem - Predstavnički dom je usvojio jasan zaključak u kojem traži
Ok, ok, predlažete li vi ovu tačku dnevnog reda?
Samo da završim. Kratko, dakle Predstavnički dom je tražio da Vijeće ministara dostavi informaciju.
Pa znamo mi to, gospodine Bećiroviću, znamo.
Vijeće ministara BiH nakon pola mjeseca nije u stanju da dostavi tu informaciju. Mi jedino šta možemo konstatovati u ovom trenutku jeste da Vijeće ministara nije realiziralo zaključak Predstavničkog doma i sada kao predlagač evo ove tačke, u ime i Predstavničkog doma, naravno da ne možemo glasati o toj stvari, ali barem, evo Vi, kao predsjedavajući, konstatujte da ne rade ono šta treba da rade. Hvala. 6
Evo, ja konstatiram, gospodine Bećiroviću, da do današnjeg dana Vijeće ministara, u skladu sa zaključkom ovog doma, nije izvršilo obavezu uz činjenicu da je resorni ministar pokušao da neko rješenje ponudi ovdje. Hvala lijepo. Idemo na izjašnjavanje o prijedlogu, odnosno zahtjevu za uvrštavanje na današnju sjednicu tačke dnevnog reda koju predlaže Klub SDA, evo i podržava Klub SNSD. Dakle, ‘Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije’. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Dakle, sa 26 glasova “za”, ... dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je ovaj prijedlog za uvrštavanje u dnevni red usvojen. S tim, trebamo se dogovoriti, dakle radi se o ovoj informaciji, ona bi morala biti tamo gdje su i ove druge, Branka pomozi mi malo, gdje su ovi izvještaji. Dakle, to bi bila tačka 27. Hvala lijepo. Na ovaj način, mi smo završili raspravu o današnjem dnevnom redu. Dozvolite mi da konstatiram da današnja sjednica ima 1. Usvajanje Zapisnika sa 44. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja i odgovori; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sistemu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o advokaturi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o Garancijskom fondu (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 7 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine – predlagač poslanik Adem Huskić (prvo čitanje); 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje); 16. Odluka Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine; 17. Odluka Predsjedništva BiH o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u misiji Snaga međunarodne bezbjednosne pomoći u (ISAF) Islamskoj Republici Avganistan; 18. Odluka Zajedničke komisije za administrativne poslove o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH, radi potvrđivanja; 19. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine; 20. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Predlogu zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine; 21. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme; 22. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje); 23. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka povodom razmatranja Prijedloga zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, i to - Kluba Stranke demokratske akcije, - Poslanika Remzije Kadrića; 24. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc “ i Plan narednih aktivnosti; 25. Izvještaj o napretku Bosne i Hercegovine u 2008. godini (materijal Direkcije za evropske integracije BiH); 26. Konačni izvještaj o provođenju mjera iz Akcionog plana Srednjoročne razvojne strategije BiH 2004.-2007. godine (PRSP) i Ekonomski trendovi, Godišnji izvještaj za 2007. godinu Direkcije za ekonomsko planiranje BiH; 27. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije; 28. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu; 29. Prijedlog usaglašenih zaključaka Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma povodom rasprave o Izvještaju o radu Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope u 2008. godini. 30. Izjašnjavanje o inicijativama poslanika a) Slavka Jovičića za sazivanje posebne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine BiH sa samo jednom tačkom dnevnog reda 'Privredna i ekonomska situacija u BiH, odnosno ekonomska recesija i kolaps bankarskog sistema u mnogim državama svijeta i Evrope i refleksije tog 8 stanja na BiH, odnosno na privredu i ukupno ekonomsko stanje u ovoj zemlji' b) Sadika Bahtića u vezi razmatranja na sljedećoj sjednici Doma ili na zajedničkoj sjednici oba doma sljedeće tačke 'Globalna finansijska kriza, negativni efekti na ekonomiju BiH i mjere za prevazilaženje krize'. To je dnevni red utvrđen za današnju sjednicu. Idemo na realizaciju. Ad. 1. Zapisnik sa 44. sjednice
Pozdravljam sve prisutne. Dobio sam odgovor na zastupničko pitanje koji se odnosi na to ko sve ima pravo na fizičku i tehničku zaštitu, jer imali smo unazad par mjeseci praksu da su pojedini političari sami sebi izmišljali nekakve napade, sami sebi slali anonimna prijeteća pisma da bi povećali obezbjeđenje, a što košta ovu državu. Dobio sam spisak ko sve po zakonu treba da ima: članovi Predsjedništva, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri Vijeća ministara, predsjedavajući Doma naroda. 9 Iz ovoga se vidi da su pojedini političari, kojih nema ovdje na spisku, također, bili dodatno, što smatram da nije uredu, jer pokazalo se da nakon toga nije bilo nikakvih prijetnji i smatram da ova praksa treba da prestane. Ja sam to kazao, par puta sam bio u Bihaću kad nam dolazi pratnja, to je ne daj Bože kao Tito kad je bio prije rata, blokira se sav grad, to puno košta, građani su ogorčeni. Taj isti političar kad bi došao ... niko se za njim ne bi ni okrenuo niti bi ga poznao. Znači, to je to. Još ću samo kratko da kažem, pročitao sam u medijima ovih dana da je predsjednik SDP-a Zlatko Lagumdžija kazao da je Stranka za BiH glasala zajedno sa SDA za 'prudski budžet'. Odgovorno tvrdim da Stranka za BiH, svi znamo, nije glasala za 'prudski budžet', pogotovo što je ono bilo protiv Suda BiH i protiv izbjeglih i raseljenih lica. Znači, da demantiram navode iz izjave predsjednika SDP-a da je Stranka za BiH podržala 'prudski budžet', mi nismo podržali. I na Komisiji sam bio protiv i ovdje Klub Stranke za BiH je bio protiv onog 'prudskog budžeta'. Hvala.
Sljedeća za komentar Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih htjela da prokomentarišem ovaj odgovor, u smislu da je od Sekretarijata i Zajedničke službe dostavljeno da imamo u prilogu Pregled službenih putovanja u inostranstvo članova Parlamentarne skupštine BiH za period od 1. ... do 1. decembra 2008. godine i od 1. decembra 2007. godine, u vezi sa poslaničkim pitanjima Denisa Bećirovića, Azri Alajbegović. Na osnovu ovog odgovora, ja smatram da je zapravo gospodin Bećirović dobio potpuno adekvatan i konkretan odgovor na svoje postavljeno pitanje, a dopuna mog pitanja je potpuno izostavljena iz ovog odgovora, tako da molim službe da ovaj dodatak, znači odgovor Azri Alajbegović, zapravo dopuni na način na koji sam to tražila, a to je da se napravi i pregled poslanika koji su odbili putovanja i službena odsustva vezana za, prije svega, predstavljanje zemlje u inostranstvu na različitim sastancima, sa različitom specifičnom težinom. Zašto ovo kažem? Zato što zapravo smatram da je ovo tema o kojoj se jako puno u medijima razgovara i mislim da bi Parlamentarna skupština BiH morala na jedan transparentan način zapravo pokazati građanima BiH da to nisu nikakva putovanja vezana za određene provode ili neke druge prefikse, kako to mediji pokušavaju da prezentiraju, nego je to jedan ozbiljan posao – prezentacija BiH i službena putovanja sa jasnim i konkretnim ciljem. I, zapravo mislim da bi time, na neki način, građanima BiH dali i pokazali da je taj segment izuzetno važan i da ga zastupnici i delegati Parlamentarne skupštine BiH obavljaju na jedan korektan način, da je to sastavni dio njihovog posla. U isto vrijeme bih molila da se sistematizira odgovor gospodina Bećirovića, zato što je ovaj odgovor kalendarskim redoslijedom postavljen, a ja bih molila da ta sistematizacija ide po poslanicima i delegatima nominalno, tako bi na neki način to bilo potpuno pregledno. I, zapravo 10 taj kompletan izvještaj mislim da bi bilo korisno za Parlamentarnu skupštinu BiH za održanje njenog digniteta i digniteta svakog pojedinačnog poslanika i delegata da se postavi na web sajt Parlamentarne skupštine BiH, čime bismo, na određen način, zapravo otvorili jednu novu stranicu u tom segmentu rada poslanika i delegata i time zapravo pokazali ozbiljnost posla kojim se bavimo. Hvala vam lijepo.
Oprostite, gospodine Kadrić, samo jedan tren. Dakle, radi jasnoće, ovdje ima i nekih inicijativa itd., da li mogu ovako konstatirati radi zapisnika – tražite da se na Vaš dio pitanja odgovori, niste zadovoljni s odgovorom. I imate neke ideje kako bismo trebali biti transparentni vezano za ovo. To bi trebali jednom vrstom inicijative da uradite. Idemo dalje. Remzija Kadrić, nastavljamo s komentarima na odgovore na poslanička pitanja.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, na moje poslaničko pitanje, koje sam postavio 10. novembra 2008. godine .... a postavio sam ga Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara, 'kakav je nacionalni sastav i sastav nacionalnih manjina zaposlenih u Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH, te ako ima neravnomjerne zastupljenosti šta se planira u cilju otklanjanja toga učiniti', ja sam, dakle sa izvjesnim zakašnjenjem, dobio jedan dosta korektan odgovor Generalnog sekretarijata Vijeća ministara. Naravno, u tom pregledu zaposlenosti je sasvim vidljivo, kad su u pitanju pozicije rukovodećih službenika ... u Generalnom sekretarijatu, vidljivo je dakle da na tim pozicijama nema zastupljenosti bošnjačkog naroda, znači Bošnjaka nema uopšte. Ima zastupljenost Srba, Hrvata i ostalih, što treba, u ovom dijelu kad su u pitanju i ostale nacionalne manjine, pozdraviti. Prema tome, vidljivo je dakle da Bošnjaci nisu zastupljeni, kad su u pitanju pozicije u Generalnom tajništvu, nema zastupljenosti. Dakle, očekivati je da će se te stvari u narednom periodu ispraviti. Zahvaljujem.
Šemsudin Mehmedović.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, iako predsjedavajući nije pročitao i moje ime da sam dobio odgovor, ja sam dobio odgovor u međuvremenu, znači na svoje zastupničko pitanje koje sam postavio na 36. sjednici ovog doma, a ono je glasilo: 'Tražim da mi se dostavi sistematizacija i popunjenost po nacionalnoj strukturi SIPA-e od direktora do poslednjeg izvršioca.' 11 Ja sam dobio odličan odgovor, jer on zapravo prikazuje stvarno stanje i vi ste, kolege zastupnici, sigurno dobili, također, kopije ovog odgovora. Međutim, stanje nacionalne strukture u SIPA-i, naročito na rukovodnim radnim mjestima – je katastrofalno. A evo zašto. Od 15 rukovodnih mjesta, znači pet su Bošnjaci, tri Hrvati i sedam srpske nacionalnosti. Ali, od šest prvih ključnih pozicija nema nijedno mjesto koje zauzimaju Bošnjaci. Imaju jedno mjesto Hrvati i pet Srba. Ja želim ovdje da problematiziram. Zapravo, ovakvo stanje nacionalne strukture na rukovodnim mjestima u SIPA-i iz razloga što je SIPA, evo, po rukovodnom kadru postala jednonacionalna, što nije dobro, vezano za izgradnju povjerenja u policijski servis koji se zove SIPA. Bojim se da se ne desi kao sa CIPS-om zbog jednonacionalnih linija da dođe do urušavanja sistema i što će sigurno za posljedicu imati ogromnu štetu BiH, naročito u pogledu liberalizacije viznog režima, a kolege iz Komisije za evropske integracije znaju šta su ih pitali u Briselu na zadnjem brifingu. SIPA je, nažalost, postala jaka politička poluga za borbu protiv političkih neistomišljenika, što svakodnevno možete pročitati u medijima. Naime, napišu se anonimna pisma SIPA-i i na osnovu tih anonimnih pisama provode se kojekakve istrage i vrši se naročito medijska diskreditacija politički neistomišljenika. Ovo ne pripada redovnim zadacima koji su definisani Zakonom o SIPA-i, ovoj instituciji. Stoga ja očekujem da Komisija za odbranu i sigurnost povede računa o ovim stvarima. Zatim SIPA treba da radi u skladu sa zakonima BiH, a ne u skladu sa zahtjevima bilo kojih političkih lidera. Ja evo, postavljam tezu: ima li ovakvo stanje u SIPA-i veze sa hapšenjem gospodina Vukovića kojem smo mi kao predsjedniku Komisije za reviziju državljanstava u ovom domu, a i u Domu naroda, dali potpunu podršku? Tražili smo, ako se sjećate zaključaka ovog doma, tražili smo od Vijeća ministara da ispuni obaveze prema ovoj komisiji i da finansijski podupre ovu komisiju da završi svoj posao. Očigledno je da nekim političkim faktorima nije odgovarao nastavak rada ove komisije i stoga evo hoću da problematiziram ovo pitanje. Hvala lijepo.
Halid Genjac.
Ja se izvinjavam, ja sam se javio za ovaj drugi dio gdje su pitanja i inicijative, pa ću malo sačekati.
Mehmed Suljkanović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja sam dobio odgovor na pitanje koje sam postavio 29.10.2008. godine. Pitanje je bilo: 'Šta su Vijeće ministara i nadležna 12 ministarstva do sada uradili s ciljem bržeg donošenja odgovarajućih propisa usklađenih sa evropskom regulativom i potrebama privrede BiH, prvenstveno rudarstva, naftnog i gasnog sektora, hemijske industrije i drugih grana koje pogađaju nedostatak jasnih tehničkih propisa i odgovarajućih mjera za zaštitu života i zdravlja radnika i za sigurnost imovine i okoline.' U odgovoru se navodi da se djelimično nešto uradilo, raspoređujući kao na nadležna ministarstva, Ministarstvo civilnih poslova, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Međutim, taj fakat sam znao i prije, ali ono što me posebno razočaralo ovdje, kaže se, 'da su na snazi preuzeti SFRJ propisi i standardi koji se ne primjenjuju, a čija bi primjena omogućavala značajnu zaštitu života i zdravlja radnika i sigurnost imovine i okoline, što je suština vaših zahtjeva'. Naime, ovim hoću da upozorim da, vjerovatno, s obzirom na ovaj odgovor, izgleda da se ovo, po ovom pitanju i ne namjerava bilo šta uraditi i da jedino neka velika tragedija, katastrofa u rudarstvu, naftnom i gasnom sektoru, hemijskoj industriji itd. – može potaknuti da se nešto uradi. Hvala.
Gospodine Sokoloviću, je li i Vi, Vi niste dobili odgovor.
Nisam dobio odgovor i iz tih razloga sam i tražio riječ.
Pa vidite, jer ja ne mogu tu praksu uvesti, jer desetine ovdje poslanika, vjerovatno, nisu dobili odgovore i sad bi i oni trebali. Ovdje se radi o komentarima na dobijene odgovore. Mi ćemo intervenisati, napravit ćemo inventuru i vidjeti o čemu se radi, zašto niste dobili odgovor.
Pa upravo iz tih razloga, gospodine predsjedavajući.
Pa vidite, onda mogu dati riječ svima koji nisu dobili odgovor, gospodine Sokoloviću. Ja vas molim, ovo su komentari na dobijene odgovore.
A, šta ćemo s ovim koji od septembra mjeseca na 10 postavljenih pitanja nisu u stanju.
Pa, Vi ćete primjedbu staviti Kolegijumu. 13
Ja sam samo htio da predložim da Sekretarijat ponovo uputi to pismo nadležnim institucijama da dobijemo taj odgovor.
Pa naravno, mi ćemo to uraditi. Vi ste to mogli kroz poslanička pitanja, ali da ne otvaramo praksu, ovo je komentar na dobijene odgovore. Gospodin Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja sam dobio odgovor koji sam postavio Ministarstvu bezbjednosti. I, s obzirom da on nosi oznaku „Tajno“, ja ne mogu da komentarišem odgovor koji sam dobio. Istovremeno, zato što nisam dobio odgovor gospodina Silajdžića, gdje je originalni dokument Dejtonskog sporazuma, moram da dam drugo potpitanje i zato postavljam pitanje predsjednici Ustavnog suda BiH. S obzirom da je članom VI Ustava BiH, primjerak koji imamo, u našem Poslovniku u stavu 3. precizirano, Ustavni sud će štititi ovaj ustav, molim da mi se dostavi odgovor na pitanje: 'Na osnovu kojeg primjerka Ustava BiH, navesti datum, štampanje, izdavača, prevodioca, te na osnovu koje odluke se baš ta verzija koristi, sudije Ustavnog suda BiH donose odluke koje su konačne i obavezujuće.' Hvala.
Na ovaj način smo zaključili komentare. Prelazimo na nova pitanja. Idemo redom. Halid Genjac.
Zahvaljujem, poštovani predsjedavajući. Poštovane kolege, cijenjeni gosti, postoji informacija da je negdje u septembru mjesecu od strane predstavnika EU BiH ozbiljno upozorena na propuste u sistemu personalizacije putnih isprava. Na zadnjem interparlamentarnom susretu delegacije našeg parlamenta i Evropskog parlamenta, nama je otvoreno rečeno da BiH nakon veoma uspješnog starta i najbolje pozicije oko liberalizacije viznog režima je došla u poziciju da se nalazi u posljednjoj grupi sa Albanijom, iz razloga što su ustanovljeni propusti u našem sistemu personalizacije putnih isprava, u prevodu zloupotreba matičnih brojeva, što se u javnosti nekad zvalo kriminal oko CIPS-a, i da je to razlog, dakle to nepovjerenje u naš sistem, za ozbiljnu zabrinutost da bi liberalizacija viznog režima u BiH mogla se na vrlo tragičan način završiti, na način da građani ispaštaju ponovo propuste i greške i kriminal pojedinih službenika u administraciji. 14 Ja hoću ovom prilikom dramatično da ukažem na ovo pitanje, što je bio razlog i jučerašnje sjednice Komisije za evropske integracije koja je donijela zaključak da se zatraži da se na prvoj narednoj sjednici ovo pitanje stavi na dnevni red da se raspravi o tom pitanju. Jer Parlamentarna skupština itekako može doprinijeti na način da se propusti koji nastaju zbog zakonskih nedostataka mogu otklonuti. Propusti zbog administrativnih nedostataka se također mogu našim odlukama otklonuti i iz tog razloga iznosim ovom prilikom, u ime Komisije za evropske integracije, inicijativu da se na prvoj narednoj sjednici stavi 'Izvještaj o problemima provođenja Mape puta za liberalizaciju viznog režima'. Hvala.
Za vašu informaciju, Kolegij već radi na tome. Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, ja imam dva kratka pitanja. Prvo. Prema informacijama iz medija sve je veći problem naplate poreza i kod privrednih subjekata čiji su vlasnici stranci. Naime, iz onoga što se moglo pročitati, preduzeća koja rade određeni period ne plaćaju poreze državi i njihovi vlasnici, odnosno direktori, jednostavno napuste državu. Ovaj problem sadrži, po mom mišljenju, elemente korupcije državnih službenika koji su uposleni u poreskim organima države i entiteta. Pitam: Da li je Vijeće ministara razmatralo ovaj problem i koje mjere stoje na raspolaganju i da li će se nešto konkretno poduzeti da se ova praksa sankcionira i spriječi? Drugo pitanje je upućeno Ministarstvu sigurnosti BiH. Trenutno je preko 20 policijskih službenika iz Granične policije, među kojima i zamjenik direktora, suspendirano zbog istraga koje se protiv njih vode. Međutim, ovaj proces za neke od njih traje više od godinu dana, a da se niti podiže optužnica niti se proces obustavlja, odnosno isti se ne vraćaju na posao, nego suspendirani su i sjede kod kuće. Ovakva praksa govori da se ovim stvarima može i manipulirati i zloupotrebljavati bez ičije lične odgovornosti, a da ljudi pokrenu sudski spor protiv države i da država takve sporove izgubi, jer izgleda da se takvi sporovi već pokreću i da ih ljudi, odnosno, pojedinci dobijaju i da im država plaća kao da su radili. Ovim se narušava ugled institucija BiH među koje spada i pravosuđe. Pitam Ministarstvo sigurnosti: 'Šta namjeravate poduzeti da se ovakve stvari dalje ne dešavaju?' Hvala lijepo.
Sadik Bahtić. 15
Zahvaljujem. Prvo pitanje je za Vijeće ministara BIH: 'Da li Vijeće ministara ima u planu da jednu od novoformiranih državnih institucija locira u Bihać, u centar Unsko-sanskog kantona?' Smatram da Krajina i Krajišnici zaslužuju da sjedište jedne od državnih institucija bude smješteno i u Bihaću iz razloga što je to praksa svugdje u Evropi, svugdje u svijetu. Nisam pristalica da se sve institucije smještaju u Sarajevo, Banja Luku, Mostar, to meni vodi ka etničkoj podjeli BiH. Evo, imam informaciju, ne znam je li donesena odluka ili je već smještena jedna u Tuzli, što ja pozdravljam. Znači, osim Bihaća i Tuzle, i Zenica i Trebinje, svi znači veći centri treba da budu. To govorim iz razloga, evo vidite sad se vodi oko ovoga ustava, sudbina se Krajine i Krajišnika odlučuje van volje Krajišnika, hoće nas u neku enklavu, hoće nas u RS, treba ipak da se tamo građani pitaju, sve regije treba da budu zastupljene, kao i svugdje u svijetu. Znači, da sjedište državnih institucija bude po teritorijalnom principu, vodeći računa o svim većim regijama. I drugo pitanje za Ministarstvo sigurnosti. Smatram da treba da vide da se pristupi izmjeni i dopuni ovog zakona: ko sve ima pravo pristupa tajnim podacima. Smatram da osobe koje imaju dvojno državljanstvo ne bi trebale dobiti dozvolu za pristup tajnim podacima. Imamo primjer slučaj Vuković i možemo iks takvih primjera imati da čovjek koji ima dvojno državljanstvo, a ima pristup svim tajnim podacima. Smatram da se ovim pitanjem treba pozabaviti. Toliko, hvala.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, da skratim ove uvodne pozdrave, dakle svi ste pozdravljeni. Pozdravljam inicijativu dvojice kolege koji su prethodno pitali šta je sa nacionalnom strukturom u dvije institucije. Ja, dakle od 2. sjednice, a danas je 45., postavljam isto pitanje: 'Šta je sa nacionalnom strukturom u svim institucijama i agencijama?'
Koje je pitanje, gospodine Jovičiću?
Postavljam pitanje. Dakle, ja sam dobio odgovor od nekih institucija, agencija, nego ja sad postavljam novo pitanje: 'Kada će se početi poštovati da se ispravi taj debalans u nacionalnoj strukturi kod svih institucija?' Dakle, ja sam dobio odgovore, ali niko ništa ne radi. 16 I naravno, ono drugo pitanje, i rekao sam postavljat ću ga do kraja mandata: 'Kada će se vratiti imovina Srpske pravoslavne crkve ovdje u Sarajevu?' Nadam se, komunisti su oduzeli, ovo nema aluziju sa novim gradonačelnikom koji dolazi iz SDP-a da će on to vratiti, jer zaista je sramota da OHR ovdje pokušava da ovo riješi, a da ne možemo mi, da ne mogu naše institucije da makar vrate zgradu Ekonomskog fakulteta, bivšu Bogosloviju. Hvala.
Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam danas jednu poslaničku inicijativu i jedno poslaničko pitanje. Poslaničku inicijativu upućujem Vijeću ministara BiH a odnosi se na izmjenu i dopunu Bilateralnog sporazuma o socijalnom i zdravstvenom osiguranju između BiH i Republike Slovenije, tako da se za građane BiH i Republike Slovenije na radu ili privremenom boravku u Republici Sloveniji i BiH u isti unese odredba o adekvatnoj zaštiti i socijalnoj naknadi za slučaj nezaposlenosti i gubitka posla. Ovaj problem je intenziviran ostajanjem velikog broja građana BiH na radu u Sloveniji bez posla. Obrazloženje dajem u pismenoj formi uz ovo pitanje, uz ovu inicijativu. Pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Komisiji za integrisano upravljanje granicom BiH: 'Šta možete poduzeti na izmjeni odluke hrvatskog ministra mora, prometa i infrastrukture od 15. decembra 2008. godine u određivanju javnih cesta kojima se mora odvijati tranzitni promet teretnih automobila kroz Republiku Hrvatsku, u cilju da se na popis cesta za tranzitni promet kroz Republiku Hrvatsku uvrsti i cesta Karlovac, granični prelaz Hukića Brdo – Maljevac kod Velike Kladuše?' Za postavljanje ovog pitanja iniciran sam i zamoljen pismom kojeg je potpisalo preko stotinu firmi iz Velike Kladuše, Cazina i Bužima koje su u obavljanju izvozno-uvoznih poslova usmjerene na granični prelaz Hukića Brdo – Maljevac kod Velike Kladuše i koje su direktno pogođene ovakvom odlukom. Također, šire obrazloženje uz ovo pitanje dajem u pismenoj formi. Hvala lijepo.
Azra Alajbegović. 17
Poštovani predsjedavajući, ja imam, također, jednu inicijativu i dva vrlo kratka poslanička pitanja. Moja inicijativa se odnosi zapravo na prisustvo naše delegacije na 120. Godišnjoj skupštini Interparlamentarne unije koja će se održati s početka aprila u Etiopiji. Smatram da delegacija Parlamentarne skupštine BiH na ovoj godišnjoj skupštini treba na jedan adekvatan i potpun način da promovira državu BiH, i to da unaprijed preko službe za međunarodnu saradnju ugovorimo sastanke sa delegacijama zemalja članicama EU u kojima čekamo ratifikaciju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju radi lobiranja i brže ratifikacije ovog sporazuma. Zatim, da se jedan od članova naše delegacije obrati na Interparlamentarnoj 120. skupštini jednim kratkim govorom kako bi ostale parlamentarce ove izuzetno značajne institucije u svijetu upoznao sa zemljom BiH, napravio njenu promociju o njenim mogućnostima i njenim putem ka EU. U isto vrijeme, zapravo mislim da bi već sada naša Služba za zajedničke poslove trebala da napravi dizajn jednog malog pamfleta kojim bi predstavila BiH, zatim Parlamentarnu skupštinu BiH i delegacije, zato što je to uobičajena praksa na godišnjim skupštinama Interparlamentarne unije, kako bi ova naša delegacija u potpunosti i adekvatno predstavila zemlju. Ovo kažem, prije svega, zato što je osnovni cilj Interparlamentarne unije jačanje kontakata i razmjene iskustava među parlamentarcima svih zemalja svijeta, što je Interparlamentarna unija vrlo tijesno povezana sa UN i što zapravo Interparlamentarna unija predstavlja pandan u UN u zakonodavnom smislu. U isto vrijeme, postavljam pitanje Zajedničkom kolegiju oba doma: 'Kakvu poruku šalje ženama BiH kada u delegaciji na ovoj godišnjoj skupštini nema nijedne žene?' I naravno, indirektna poruka: 'Kakvu poruku šaljemo ženama prisutnim na godišnjoj skupštini Interparlamentarne unije kad se zna da zapravo u sklopu svake skupštine imamo obavezujući sastanak skupine žena parlamentarki u sklopu Interparlamentarne unije svijeta? Da li to znači da BiH nema nijednu ženu koja može na jedan adekvatan način da je predstavlja, pogotovo što znamo da zapravo sekretarica ove komisije, odnosno Interparlamentarne unije BiH je uvijek prisutna i što je logično na ovom godišnjem zasjedanju, pa se pitam da li Kolegij smatra da sekretarica Interparlamentarne unije pri Parlamentarnoj skupštini BiH može biti moguća predstavnica BiH, s jedne strane. S druge strane, upozoravam Kolegij da postoje negativni poeni koje će delegacija dobiti u smislu oduzimanja 10 glasova pri glasanju za rezolucije na ovom važnom skupu zbog odsustva žene u delegaciji.' I pitanje Vijeću ministara: 'Kada će se 18
Vrijeme, samo malo požurite! AZRA
: institucionalizirati Ured za bilje BiH?' Mislim da sam to ipak uspjela ispričati za 3 minute. Hvala lijepo.
Naravno, ja mogu kratak komentar. Kolegij, po novim kriterijima, samoracionalno pristupa i nastoji da u okviru raspoloživih sredstava odredi broj ljudi u delegaciji. Dakle, to je na vama da dogovorite sastav. Idemo dalje, Milica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja i oba su upućena Tužilaštvu BiH. Prvo je Tužilaštvu a drugo je, konkretno, glavnom tužiocu Tužilaštva BiH. Naime, u posljednje vrijeme smo mogli i čuti i pročitati, a i iz ličnih kontakata saznati da postoji određeno interesovanje ljudi u BiH, a naročito u RS-u za inertan i nedovoljno aktivan rad ove državne institucije. Mene interesuje, dakle: 'Koji su ključni razlozi zašto Tužilaštvo BiH nema odgovor, niti bilo kakav komentar za javnost i javno mnijenje, zašto određeni procesi ..., odnosno dosjei i predmeti koji su kod njih dostavljeni, uopšte nisu aktuelizovani, niti se išta na njima radi, s obzirom da ne objašnjavaju, ne oglašavaju i slično?' Dakle, mene interesuje konkretno slučaj Atif Dudaković. Poznato je i jasno da je 2006. godine dostavljena uredno i protokolisana tužba protiv ovog lica u Tužilaštvu BiH sa određenim materijalom i dokazima. I evo, nakon više od dvije godine ne postoji nikakva informacija šta se uradilo konkretno na ovom predmetu i da li je uopšte išta dalje od protokola i prijema u Tužilaštvu išta se pomaklo na tom predmetu. Dakle, ovaj slučaj naročito interesuje žrtve koje su postale žrtve u aktivnostima kojima je komandovao gospodin Atif Dudaković, i ja
Gospodine Huskiću, molim Vas sjedite na svoje mjesto.
dakle i u njihovo ime postavljam ovo pitanje i tražim od Tužilaštva odgovor 'U kojoj fazi je predmet Atifa Dudakovića koji je dostavljen, odnosno tužba koja je dostavljena protiv njega u septembru 2006. godine?' 19 A drugo pitanje je upućeno direktno glavnom tužiocu Tužilaštva BiH. 'Tražim njegov komentar na posljednje izjave i komentare u javnosti da Tužilaštvo BiH upravo ne pokreće određene predmet, koje je uredno zaprimilo, iz razloga što postoji uticaj pripadnika bivše organizacije AID, u smislu pritisaka i sprečavanja da se pojedini predmeti otvore i počnu da procesuiraju u tom Tužilaštvu, a naročito za predmete, dakle postoji poseban pritisak, kako je rečeno, za predmete u kojima su optužena lica pripadnici bošnjačkog naroda? Tražim komentar glavnog tužioca na ove izjave i ove komentare. I, naravno, ja očekujem da će on odgovoriti da to nije istina, da to nije tačno.' U tom slučaju očekujem i njegov odgovor 'Koji su dalji potezi Tužilaštva na ažuriranju i ubrzavanju određenih predmeta koji znamo da su već davno primljeni i protokolisani?' Hvala.
Denis Bećirović.
Ja imam nekoliko pitanja. No prije nego što postavim prvo pitanje, želim dati nekoliko uvodnih napomena vezanih za to pitanje. Naime,
Je li nužno ... Vi postavite pitanja.
(trošite mi tri minute moje), nije nepoznata činjenica da je stanje korupcije u BiH zabrinjavajuće i da je već, po ocjenama i nevladinih organizacija i nekih međunarodnih predstavnika, doseglo dramatične razmjere. Imamo veoma raširenu korupciju i kriminal, i to u društveno najopasnijim i ekonomski najštetnijim oblicima korupcije, tako da smo, evo, i poslednjih dana vidjeli da je BiH najkorumpiranija zemlja u regionu. U vezi s tim, postavljam prvo pitanje. Naime, prije tačno godinu dana Predstavnički dom je prihvatio moju inicijativu da se usvoji, odnosno da se dostavi na raspravu Strategija borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije. Prošla je godina dana, a Vijeće ministara BiH još uvijek nije dostavilo tu strategiju, a postojeća strategija koja važi od 2006. do 2009. godine je, slobodno to možemo reći, istekla. Ja zato postavljam pitanje 'Zašto Vijeće ministara BiH već godinu dana ne poštuje i ne realizira usvojenu Inicijativu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kojom se od ovog izvršnog organa traži dostavljanje Prijedloga strategije za borbu protiv korupcije i kriminala?' Pitanje je za Vijeće ministara BiH i predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Drugo pitanje 20 'Koje će mjere preduzeti Vijeće ministara BiH prema onima koji nisu realizirali zacrtane mjere u Strategiji za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije? Mislim na Strategiju 2006. – 2009. godina.' I treće pitanje je također za Vijeće ministara BiH. Ono glasi 'Šta je konkretno učinilo Vijeće ministara BiH, u cilju pomoći i zaštite državljanina BiH Ilije Jurišića u posljednjih šest mjeseci?' Zašto tražim u posljednjih šest mjeseci? Za ovih gotovo godinu i po prethodnu, imam podatke i informacije i, kao i svi, potpuno sam razočaran odnosom nadležnih organa i prema Iliji Jurišiću i brojnim drugim građanima BiH koji se nesmetano hapse i u regionu i dalje, a da pri tome državni organi ne poduzimaju ništa. Dakle, postavljam ova tri pitanja i dostavljam ih u pisanoj formi, 10 sekundi prije roka.
Hvala. Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege! Nema jedinstvenog ekonomskog prostora bez zakona o obligacionim odnosima i zakona o osnovnim svojinsko-pravnim odnosima. Ja znam da su radne grupe, na nivou BiH, završile svoj posao već prije nekoliko godina na izradi draftova ovih zakona i ja sada pitam Vijeće ministara BiH: 'Kada će konačno u parlamentarnu proceduru uputiti Prijedlog zakona o obligacionim odnosima i Prijedlog zakon o svojinsko-pravnim odnosima?' Mi govorimo o imovini u BiH, ovih dana su aktuelne rasprave, a država BiH nema zakon o osnovnim svojinsko-pravnim odnosima, a ovaj zakon je pripremljen i nalazi se zajedno sa zakonom o obligacionim odnosima u ladicama Vijeća ministara. I ja, dakle osim što pitam, apelujem i tražim da to što prije stigne u Parlamentarnu skupštinu BiH. Neke stvari jednostavno ne mogu više da istrpe, ne mogu da podnesu nikakvu ozbiljnu kritiku. Ovo se ne tiče ova dva zakona, ali zar je normalno da mi gledamo praksu da dvije koleginice koje sjede u istoj kancelariji ovdje u ovoj zgradi – jedna od njih ima pravo na porodiljsko odsustvo, druga nema. Može li to više podnijeti, to jednostavno ne može izdržati nikakvu, a ne iole ozbiljnu kritiku. Ima li više, dakle to se ne tiče ovih zakona, ali ovi zakoni će pokrenuti procese u stvarima koje su mnogo važne za BiH, jednostavno harmonizirati neke stvari. Je li logično, recimo, da evo ovdje mi sjedimo u ovom parlamentu, neko plaća porez, a za nekog neko drugi plaća porez, a radimo isti posao. Mislim, ovo su jednostavno stvari koje se moraju uraditi. Zato me čudi zašto Vijeće ministara već dvije godine neće da dostavi zakon o 21 obligacijama u parlamentarnu proceduru, da krenemo, a posebno zakon o svojinsko-pravnim odnosima. Toliko, hvala vam.
Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici! Postavljam pitanje Ministarstvu finansija i trezora: 'Kada će u parlamentarnu proceduru doći novi zakon o akcizama, s obzirom da je u odgovorima na ranija pitanja najavljivano da se ozbiljno radi na izradi novog zakona o akcizama? Donošenje novog zakona o akcizama bilo je neophodno i prije nekoliko godina, a potpisivanjem Sporazuma CEFTA i zbog ekonomske krize potreba za unapređenje Zakona o akcizama jedna je od najprioritetnijih mjera podrške domaćoj ekonomiji.' Hvala.
Salko Sokolović i ja još imam prijavljenog Dragu Kalabića. Ako neko još ima namjeru da se prijavljuje, neka se prijavi. Izvolite, gospodine Sokoloviću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, evo, da ponovim ono od maloprije. Znači, na par pitanja koje sam postavio, računajući od septembra mjeseca do zadnje sjednice, nisam dobio odgovore, izuzimajući, je li, pitanje sa zadnje sjednice kada sam direktno dobio odgovor od ministra Vrankića. I pitanje za danas upućujem Savjetu ministara i Ministarstvu sigurnosti, a veže se za problematiku SIPA-e (djelimično o onome o čemu je maloprije govorio i gospodin Mehmedović): 'Kome i na osnovu kojih kriterija o stimulacijama je direktor SIPA-e dodjeljivao stimulacije u prošloj godini, mislim na zaposlene u SIPA-i?' Drugo pitanje: 'Na osnovu kojeg oglasa je direktor SIPA-e odabrao „Mitel“ kao davaoca usluga za mobilnu telefoniju u SIPA-i? I, kada će direktor SIPA-e izbalansirati nacionalnu strukturu rukovodnih radnika u SIPA-i da ne bi imali ovih problema koje imamo?' Hvala, predsjedavajući. 22
Drago Kalabić, i imamo još prijavljenog gospodina Lozančića.
Hvala, predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara: 'Šta će Vijeće ministara uraditi povodom Odluke Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije od 12. novembra prošle godine kojom se plata generalnom direktoru Agencije uvećava za 30% i ona je u ovom momentu vjerovatno daleko najveća u BiH i, po nekim računicama, gotovo polovinu veća od plata članova Predsjedništva? Da li se na ovaj način ruši Zakon o platama i jesu li pokrovitelji te agencije koji su insistirali na određenim rješenjima – je li im ovo bio motiv što se sada dešava u Agenciji? Hvala.
Evo, i na kraju gospodin Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, članovi Vijeća ministara, ja ću postaviti pitanje Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću BiH, poštujući njegovu neovisnost i pravo da neovisno radi u okvirima zakona, koji definiraju rad Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeće, ali ne mogu se oteti dojmu da kroz odluke o imenovanjima temeljem samo članovima Visokog sudbenog i tužiteljskom vijeća poznatih normi i načela sa svih čelnih pozicija u pravosudnim i tužiteljskim institucijama BiH i entiteta je izbrisalo predstavnike hrvatskog naroda. S tog aspekta, temeljem toga postavljam pitanje: 'Temeljem kojih ustavnih ili zakonskih ili nekih drugih nepoznatih normi ili načela je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće BiH osiguralo da niti na jednoj čelnoj dužnosti u sudovima i tužiteljstvima države i entiteta nema predstavnika hrvatskog naroda?' Hvala lijepo.
Evo, na ovaj način smo iscrpili poslanička pitanja. Prelazimo na tačku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH (drugo čitanje) 23 Nadležna komisija je dostavila Izvještaj 30. januara. Ona je podržala Prijedlog zakona u drugoj komisijskoj fazi. Usvojila je jedan amandman koji je postao sastavni dio ovog zakona. U plenarnoj fazi imamo dva amandmana, odnosno gospodin Halilović brani dva amandmana. Otvaram raspravu u dugom čitanju. Izvolite, Sadik Bahtić.
Ja ću vrlo kratko. Ja sam član Komisije za saobraćaj i komunikacije. Mi smo u prvoj fazi, prvom čitanju, svi smo podržali ovaj zakon, znači u prvoj fazi u identičnom tekstu. Ja sam i na Komisiji glasao „protiv“, bio sam, ja sam znači bio za ovaj zakon, podržao sam amandman poslanika Sefera Halilovića, iz razloga što imamo praksu u okruženju da slijepi ne plaćaju RTV taksu. Po meni je nelogično ako neke ne koristi uslugu da plaća uslugu; ja to kažem ... ne voziš se taksijem, plaćaš taksi, to nigdje ne ide. Ja znam da je finansijska situacija u Javnom RTV sistemu jako, jako loša i iz tih razloga ova komisija o ovoj tački je, vjerujte, vrlo dugo, dugo raspravljala, vodila se široka rasprava. Moj zaključak je bio da se usvoji ovaj zakon i amandman, s tim da se ide na povećanje takse, jer ima godinu dana u RAK-u već čeka Zahtjev za povećanje RTV takse. Vjerujte, svi se zalažemo da treba nam državna televizija, Javni RTV servis; ako iskreno hoćemo da pomognemo, jedini je izlaz da se poveća RTV taksa. Znamo da su plate povećane na svim razinama od općine, entiteta, kantona, države, taksa je ostala uvijek ista. Očito, vidi se da taksa ne može podmiriti troškove poslovanja. Vidjeli ste jučer onu situaciju, onaj štrajk sindikata, i smatram da ovaj parlament treba ići onda u tom pravcu da se poveća RTV taksa i da se uvede reda u Javnom RTV sistemu. Znači, ja sam nadglasan, podržat ću stav Komisije, međutim smatram da ovo ipak ima osnova. Hvala.
Šemsudin Mehmedović.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, dozvolite mi da u ime Komisije za saobraćaj i komunikacije kažem nekoliko riječi o ovom zakonu u drugom čitanju. Naime, kao što ste vidjeli u Izvještaju, Komisija je modificirala dva amandmana kojima je zapravo napravila propust, propusnu moć u ovom zakonu i u drugom čitanju, jer je bilo, nakon rasprave na Komisiji, upitno uopće da li će u drugom čitanju na Komisiji dobiti prolaz ovaj zakon. Stoga mi dozvolite da u par riječi kažem kako, kakav je slijed događaja bio vezano za donošenje ovog zakona. Naime, na 24. sjednici Komisije, održanoj 26.11., predstavnici Ministarstva komunikacija i prometa istakli su da su prije izrade prijedloga zakona konsultirali javne RTV operatere i da oni nisu baš najsretniji, ali smatraju da će podržati ovaj prijedlog 24 zakona iz humanih razloga. Zatim, 1. 12. 2008. godine predsjedavajući Upravnog odbora RTV sistema u dopisu upućenom Predstavničkom domu, koji ste svi dobili, predlaže poslanicma da ne podrže Prijedlog zakona, te da podrže usaglašeni stav Radne grupe Ministarstva komunikcija i prometa u vezi sa ovim pitanjem kako status pojedinih kategorija invalidnih lica treba rješavati u skladu sa važećim međunarodnim standardima gdje se obaveza plaćanja RTV takse za pojedine kategorije domaćinstava nadoknađuje iz budžeta i socijalnih fondova, ali to nije praksa, što je jasno navedeno i ... u jednoj analizi Istraživačkog centra ovog parlamenta. Zatim na 28. sjednici Komisije, održane 29. 1., razmatran je Prijedlog zakona i uložen je amandman gospodina Sefera Halilovića i tada predstavnici Ministarstva nisu članovima Komisije mogli dati informacije u kojem iznosu će biti smanjeni prihodi Javnog RTV sistema ukoliko se usvoji ovaj prijedlog zakona. Zatim, 30. 1., dan nakon sjednice Komisije, dobili smo pismenu obavijest Ministarstva da podržavaju amandman gospodina Sefera Halilovića. Kako je to definisano u Hrvatskoj? U Hrvatskoj plaćanje RTV takse je regulirano Zakonom o Hrvatskoj RTV dok se za pojedine kategorije stanovništva djelimično ili potpuno oslobađaju od obaveze plaćanja RTV takse na osnovu Odluke rukovodstva HRT-a, iz februara 2007. godine. Naime, Hrvatska RTV, zbog navedene odluke, prikuplja manje novca, ali joj nijedna državna ili bilo koja druga institucija ili organ ne refundira, odnosno ne nadoknađuje novac. Od plaćanja RTV takse u Hrvatskoj nisu oslobođene osobe koje su izgubile sluh. Odlukom od plaćanja RTV pristojbe, kako se to zove u Hrvatskoj, oslobađaju se 100% slijepe osobe, invalidi I i II grupe sa 100% invaliditeta, bolesnici koji se liječe dijalizom bubrega, članovi Udruge dijaliznih i transplantiranih bubrežnih bolesnika. U Srbiji neke kategorije stanovništva poput slijepih i gluhih osoba i određena pravna lica oslobođeni su RTV takse u Republici Srbiji. Ovo pitanje je regulirano Zakonom o radiodifuziji, a oslobađanjem od plaćanja RTV takse RTV Srbije dobija manje novca, ali, kao ni u Hrvatskoj, nijedan državni organ ili institucija ne refundira razliku novca RTS-u. Zakonom o radiodifuziji Srbije pravo na oslobađanje od obaveze plaćanja RTV takse, na osnovu člana 82. stav 1. tačke 1., 2. i 3. imaju domaćinstva, odnosno vlasnici prijemnika čiji je najmanje jedan član znači invalid 100% tjelesnog oštećenja, zatim invalid sa manje od 100% tjelesnog oštećenja ako mu je, u skladu sa odredbama posebnih propisa, priznato pravo na dodatak za tuđu njegu i pomoć i lice koje je trajno izgubilo sluh ili slijepo lice. Prema tome, ovdje vlada prilično jedno šarenilo. Mi smo zbog trenutačno teške finansijske situacije u RTV servisu, BHRT-u, odnosno i u Federalnoj TV, kao drugom servisu, mi smo pribjegli jednom srednjem rješenju, zapravo da Vijeće ministara bar ispuni ono što smo ga mi kao Dom zadužili, a to je plaćanje takse za satelit. Oni to i dan-danas ne rade, nažalost. Mi nemamo mehanizama da ih natjeramo. Stoga smo pribjegli ovom rješenju da Vijeće ministara planira u budžetskim sredstvima nadoknadu za ovaj iznos kojim bi eventualno uskratili usvajanjem ovog zakona. Hvala lijepo.
Gospodine Sokoloviću, jeste li Vi za repliku? Za šta? Kome? 25
Gospodinu Bahtiću.
Izvolite.
nije uključen mikrofon
Šta to znači? Prijavite se, gospodine Bahtiću.
Gospodin Bahtić je u svom izlaganju rekao da bi evo jedan od poteza koji bi spasio finansijsku konstrukciju RTV sistema bio i povećanje takse. Ja mislim da u ovom momentu to nije dobro uraditi. Treba napraviti jednu analizu stanja kad je u pitanju plaćanje takse. Mi smo imali to u ovim dosadašnjim izvještajima, ja to sada u ovom momentu ne znam precizno, ali čini mi se da se negdje oko ...% kretalo na prostoru Federacije, 30% ili 40% na prostoru RS-a. Šta znači povećanje takse? Znači da bi ponovo opteretili savjesne građane BiH, one koji ispunjavaju svoje obaveze. Mislim da je pametnije da oni koji treba da brinu oko naplate RTV takse pronađu ovih ostatak procenata građana BiH koji ne plaćaju pretplatu ili nađu određeni način da ih privole, je li, ili natjeraju da plaćaju pretplatu. A kad imadnemo i te pokazatelje i vidimo konačno jednu finansijsku konstrukciju obezbijeđenu na takav način, onda možemo govoriti o nekim drugim vidovima pa, između ostalog, i oko povećanja RTV pretplate, jer bi, u ovom momentu, sigurno oštetili one koji su savjesni građani BiH i žele da svoju obavezu izmire na vrijeme. Hvala.
Da vam pomognem. Ovaj se zakon ne bavi povećanjem takse, on se bavi eventualnim oslobađanjem od takse jednog broja lica, pa da ne trošimo vrijeme. Mi smo imali zahtjeve za povećanje takse. Bilo je prilike da o tom raspravljamo. Gospodine Bahtiću, je li replika?
Ja ću kratko obojici.
Molim Vas je li replika?
Jeste, jeste, replika, naravno. 26
Kome je replika?
Ma replika i Šemsi, a evo sad i Salku.
Izvolite, i Šemsi i Salku.
Prvo Šemsi. Šemso kaže Vijeće ministara, znamo mi da smo, to je doneseno, da Vijeće ministara neće ništa uraditi. Ovaj dom je donio zaključke da Vijeće ministara plati satalitski, pa neće da plati, a kamoli da Vijeće ministara u Budžetu ih planira. Od toga nema ništa. Znači, to je samo dalje od sebe. A što se tiče povećanja takse, ja to znam da to ne stoji u zakonu. Međutim, mislim, otišle su plate, prihodi su sve veći na svim nivoima i pokazalo se, čak, Upravni odbor je pravio analizu i kad je napravio analizu kad se sve radi ... ne može ova taksa podmiriti te troškove. Ja znam da je situacija vrlo teška, pa ako hoćemo servis, onda moramo to rješavati. Toliko, hvala.
Za diskusiju je prijavljen Mirko Okolić. Izvolite, gospodine Okoliću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, predstavnici nevladinih organizacija, sredstava informisanja, međunarodnih organizacija, dragi gosti, evo, vidite, mi kad treba da napravimo u ovoj državi nešto i za određenu populaciju, koja to i zaslužuje, onda se tu pokušavamo snaći kako da to ne napravimo. Ja to potkrepljujem time što nismo našli pravu računicu koliko je to sredstava manje za RTV od ubiranja RTV pretplate ukoliko ovu populaciju oslobodimo, i to smo trebali uraditi tim prije što se predlaže da Savjet ministara refundira to. Moj prijedlog je da ne treba refundirati Savjet ministara i da to ne treba stajati u zakonu tako, zato što ne znamo taj iznos i nemamo određena mišljenja za to. A svakako treba podržati ovaj prijedlog da ova lica i ove kategorije, uvažavajući i ovo što je amandmanom predloženo, budu oslobođena plaćanja RTV takse i mislim da time mi nećemo ugroziti rad i poslovanje Javnog RTV sistema, niti bilo koga u ovoj državi i entitetima, nego ćemo ih ugroziti vjerovatno nekim drugim poslovima koji nisu do kraja dovedeni. Ne trebamo se vaditi na ovo i ovo treba podržati. Hvala lijepo.
Gospodin Bešlagić. Je li replika? 27
Replika.
Kome?
Gospodinu Bahtiću i gospodinu Okoliću. Pazite, Komisija je stvarno našla se u jednoj dilemi. Raspravljajući o stanju u RTV servisu BiH konstatovali smo da je izuzetno teško stanje i, kao što znate, svojedobno smo predložili zaključke kojima je trebalo da u Budžet državnih institucija uđe 10 miliona za digitalizaciju TV, pa je to izbijeno. S druge strane, bilo je ovdje prijedloga za povećanje takse, ali ja bih vas zamolio, jer ovo nije zakon o taksi, nego je ovo Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sistemu i ako ima analiza koja će pokazati za koliko bi se trebala povećati televizija, ona treba da dođe u jednom drugom obliku. A kad se tiče ovih stvari, o slijepim osobama, hajde da kažemo, o osobama za koje je predložio amandman gospodin Sefer Halilović, o gluhim osobama, mi smo raspravljali na sljedeći način. Iz jednog prostog razloga, da bismo se pojasnili, to je više pitanje socijalne kategorije. Država BiH nema, nema institucije koja se bavi socijalnim pitanjem, oni su na nivou entiteta. I zbog toga smo rekli da situacija se u televiziji ne bi pogoršavala, onda smo predložili i dopune, odnosno amandmanski, ... kako je gospodin Šemso rekao, da se znači prihvati ovaj amandman za slijepe osobe, uz napomenu da je potrebno, onaj ko donosi ovakav zakon, da je potrebno i da obezbijedi razliku sredstava da se stanje na televiziji ne bi dalje pogoršavalo. Kada se radi o slijepim osobama, o gluvim osobama, televizija, sve televizije, i entitetske i državna televizija imaju program za gluve osobe i imaju titlovane filmove i titlovane dokumentacione serije kojima bi na toj osnovi. No, međutim, ukoliko se smatra da treba ići sa ovom kategorijom, onda bi to trebalo prebaciti upravo na niže institucije koje imaju socijalne fondove, koji mogu ove stvari da podrže. Prema tome, prijedlog Komisije koji je usvojen sa pet naprema jedan je nešto što mi se čini da je jedinstvenost Komisije. A što se tiče takse, o kojoj gospodin Bahtić priča, mislim da ona zalužuje sasvim drugu diskusiju mimo ovog zakona.
Gospodin Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Pa, ovdje je najlakše podržati ovaj prijedlog zakona i priključiti se svima onima koji brinu za slabovidne, nagluve, socijalno ugrožene itd., jer svako drugo razmišljanje sad na ovu temu ispada surovo, ispada kao pokazatelj nebrige za takve kategorije itd. Ja moram reći da ovaj 28 prijedlog zakona, prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona je vrhunac demagogije našeg Vijeća ministara. Znači, ja bih volio da su oni uistinu ponudili dobra rješenja za rješavanje Javnog RTV servisa i sustava, da se mi svako mjesec, dva, tri dana ne moramo ovdje baviti time. A ovo, očigledno je namjera da se dodvore jednoj skupini ljudi o kojima oni mogu brinuti i trebaju brinuti. Ali mislim ne na ovakav način, pogotovo ne predlažući zakon koji je u potpunosti u suprotnosti sa načelima osnovnog zakona koji se mijenja. Meni osobno nije logično da bilo koji građanin u BiH plaća pristojbu, taksu, porez, kako god hoćete, na posjedovanje radio ili televizijskog prijemnika. Naš zakon je upravo takav. On predviđa još jedan porez koji se ne zove porez na posjedovanje radio i televizijskog prijemnika, kao vjerovatno nečega što je veliki luksuz i što treba oporezovati. I sad Vijeće ministara predlaže da se jedna kategorija građana ove zemlje oslobodi plaćanja pretplate koja uopće i ne postoji. Znači, mi u zakonu nemamo definiranu pretplatu za gledanje radiotelevizijskih programa, nego imamo porez na posjedovanje aparata. Sama činjenica da neko posjeduje, koja, opet kažem, meni apsolutno nije logična, i volio bih da se Vijeće ministara i predlagatelj zakona time pozabavi i da uistinu predvidi zakon koji je logičan, pa da možemo objasniti ljudima da i oni koji pored vlastitih očiju ne vide program, jer nemaju signal niti jednog od naših javnih emitera, nisu oslobođeni plaćanja pretplate, iako nemaju šansu ni teoretski ni da čuju, ni da vide program koji se emitira, ali eto, nažalost, imaju televizijske aparate kao visoki luksuz u ovoj državi i zbog toga ovoj državi moraju plaćati porez svaki mjesec. Znači, neću biti protiv prijedloga ovog zakona, da se ne shvati da sam protiv toga da ove kategorije osoba budu oslobođene plaćanja ovog nelogičnog poreza, ali evo, prijedlog ovakvog zakona, hoću da iskoristim da pozovem Vijeće ministara da predloži korektan i logičan zakon koji će uistinu omogućiti i funkcioniranje Javnog RTV servisa i funkcioniranje Javnog RTV sustava. Hvala lijepo.
Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, evo, mi smo, po ko zna koji put od jedne dobre ideje stvar ispolitizirali i doveli je u jedan drugi kontekst. Svi smo vjerovatno bili saglasni u startu da podržimo ovu ideju, međutim ona je u svom konačnom obliku dobila nešto drugo što je vrlo teško u ovom momentu podržati. Finansiranje iz Budžeta Javnog servisa je, vi dobro znate, uvijek bilo problematično i kao takvo dovodi u pitanje i mi smo to ovdje kazali da dovodi u pitanje njegovu nezavisnost. Na ovaj način se to ponovo pokušava i Komisija je politizovala ovo pitanje, umjesto da ga posmatra konkretno, ona je u svjetlu cijele situacije u Javnom servisu pokušala da riješi neke stvari, koje ranije nije uspijela riješiti, ali ovaj put na mala vrata. Za nas je sporno finansiranje iz Budžeta, ono se kosi sa osnovnim principima nezavisnosti medija. A ovdje, kada smo mi se odlučivali da podržimo ovaj zakon, da budem iskren, prevashodno i sa humanitarnog aspekta, ako neko ne konzumira nešto za što treba da plati, smatramo, i zna se iz kojih razloga to ne može učiniti, 29 pogotovo u ovoj situaciji, da to ne treba niko da plati. Znači, da to ne treba niko da plati, jer to se znači i dalje, pogotovo kada povežemo s ovim o čemu je gospodin Lozančić govorio, onda to postaje pomalo apsurdno. Traže se različiti izvori finansiranja, različiti načini pomoći Javnom servisu, ali niko ne želi da komentariše kako je on došao u tu situaciju i šta je sa samim stanjem, brojem zaposlenih, reformama i svim ostalim nego jednostavno u jednu vreću bez dna traže se dodatna opterećenja građana BiH da nastave uplaćivati, a očito ovaj parlament nije imao snage da realno sagleda stanje u toj oblasti i da donese prave odluke. Hvala.
Ja se izvinjavam, propustio sam, gospodine Suljkanović, samo jedan tren. Ja sam propustio da vas obavijestim da je gospodin ministar Božo Ljubić obavijestio mene, odnosno Parlament da je jedan broj pomoćnika iz Ministarstva prisutan današnjoj sjednici, pored njega. Ja se nadam da će i on biti prisutan tu po ovim pitanjima, dakle po tačkama dnevnog reda gdje je Ministarstvo prometa i komunikacija na neki način obrađivač i predlagač. Dakle, i po ovoj tački dnevnog reda imamo prisutne pomoćnike ministra pa ako imate potrebu pitanja itd. Izvolite, gospodine Suljkanoviću.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ovdje govorim kao član Komisije i vrlo jednostavno je bilo usvojiti prijedlog, donijeti jednu populističku odluku, jer za nju postoji i puno opravdanje. Na Komisiji, moram da kažem, da zaista nismo nimalo politizirali ovaj problem, ali smo bili obavezni da uzmemo u obzir i stav Upravnog odbora Javnog RTV servisa koji je bio protiv ovakvog prijedloga, iznoseći podatke o tome koliki je to trošak na račun gubitka pretplate koji će biti izazvan usvajanjem ovog zakona. Dakle, mi smo pokušali jednostavno, ne politizirajući, da izađemo u susret i napravili smo ove amandmane. Usvojili smo ih i smatramo da smo dobrim dijelom izbacili, odnosno, smanjili mogućnost zloupotreba i ubacujući da se pretplate oslobađaju samo osobe koje su 100% izgubile vid i koje žive sa jednim starateljem. Ovo što smo prebacili na Vijeće ministara, ja ne znam koliko je sretno rješenje, ali smo to većinom glasova usvojili i smatramo da bi takvo jedno rješenje bilo ipak bolje nego rješenje kojim bi sav teret prebacili na Javni RTV sistem. Kad su u pitanju osobe koje su izgubile sluh, onda je tu bilo, isto tako, podijeljenih mišljenja, bilo je diskusija o tome da se ne zna koji je to broj i čekalo se na izjašnjavanje resornog ministarstva. Koliko sam dobio obavještenje, ovdje je takvo izjašnjavanje došlo u kome se podržava ovaj prijedlog da se u pomenuti zakon o oslobađanju od plaćanja RTV takse uključe i osobe koje su izgubile sluh. Prema tome, još jedanput naglašavam da zaista nije bilo nikakve namjere ovdje da se politizira. Najlakša varijanta u svemu, u čemu su članovi Komisije potpuno saglasni, bila je da se postupi populistički i da se jednostavno usvoje ovi prijedlozi. Ali mi znamo, isto tako, da će vrlo brzo nama na dnevni red Komisije doći pitanje stanja u Javnom RTV sistemu i, između ostalog, 30 bit će i sigurno na tapetu i oni gubici koji će proizaći iz ovakve odluke koju smo mi mogli donijeti. Hvala.
Sefer Halilović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Samo kratko. Zahvaljujem se, naravno, svima onima koji su podržali ova dva amandmana, jer oni su konačno duboko ljudski. Da ne govorim o njihovoj socijalnoj i humanoj kategoriji i apelujem na poslanike da se ova dva amandmana usvoje, jer oni oslobađaju one ljude koji zaista nisu u stanju da potpuno ili djelimično prate TV prenos. A, dakle ovo je jedna ljudska dimenzija i ja apelujem na poslanike da ovo usvoje. Potpuno je drugo pitanje jedne kompleksne reforme Javnog RTV servisa, jer mislim da kao ozbiljni političari trebamo i to pitanje uzeti u ozbiljno razmatranje. Prvo da osiguramo da svi zdravi plaćaju RTV taksu, a onda da vrlo ozbiljno uđemo u samu reformu ovog sistema, da vidimo koliko to tamo ko radi, šta radi, ko pravi gubitke, ko pravi dobre programe itd. Da osiguramo ono o čemu stalno pričamo ovdje i nacionalnoj ravnopravnosti i zastupljenost, kako po broju zaposlenih tako i u ravnopravnosti jezika i svega ostalog što spada u domen Javnog RTV servisa. Hvala.
Drago Kalabić, replika. Kome?
Gospodinu Suljkanoviću, zato što ne može ovo biti populističko pitanje. Mi ako ljudima činimo nešto što je humanitarno i socijalno pitanje, onda to ne možete proglasiti populističkom mjerom, kao mi njima činimo nekakvu uslugu. Ne činimo im nikakvu uslugu. Ljudi koji ne mogu gledati tv program, činimo jednu logičnu stvar koja ima evo socijalni i humanitarni aspekt. Znači, ne mislim da se iko povodio tu i da će ako to donese takvu mjeru da je to populistička mjera. Nažalost, politizacija je nastala nakon toga što smo shvatili da to trebamo donijeti, e kao mi sad razmišljamo kako bi mi te njihove pare uzeli ali na neki poseban način. Eh, pa mislim da je to nekorektno. Ti ljudi su poreski obveznici na neki drugi način. Oni uplaćuju novac u budžet po drugim osnovama i mi ćemo te iste njihove pare sada uzeti iz budžeta. Mislim da nije tačna konstatacija. Znači, ne mislim čak ni da je predlagač imao bilo kakav populistički zahtjev. On je uvidio jednu nelogičnu stvar i pomalo nekorektnu koju smo mi, imao sam, smatrao sam da ćemo bez velike rasprave završiti a onda se kaže, dodalo ovo drugo, politizacija. Najmanje što je Komisija trebala je da dobije stav i Vijeća ministara o načinu ulaska. Mi znamo da je Budžet donesen, ne znam ni ja ostalo, mišljenje Ministarstva finansija itd., što je vjerovatno trebalo da se 31 vidi, ali mislim da smo trebali ostati na onom prvom stavu da završimo onako kako je predlagač to predložio. Hvala.
Savo Erić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, evo, upravo hoću da konstatujem kako smo mi majstori da zakuvamo neke stvari i da ih tako parcijalno podijelimo da nemaš rješenja. Imamo zakon i donijeli smo taj zakon i tad su bili ovi ljudi, koji su oštećeni, znači predmet i najvjerovatnije da ih je neko trebao vidjeti. I tad su sjedili poslanici ali nisu predložili. Ako sad rušimo zakon, postavlja se pitanje - znači na koji način ćemo pomoći ovim ljudima. Evo, imamo stavku Budžeta, sa koje stavke da skinemo ova sredstva. To je moje pitanje, logično. Drugo, ne znam o kojim sredstvima se radi. Ako ta sredstva budu mala i da su prezentovana, trebalo bi za njega glasati. Hajde da kažemo da je to iz humanitarnog karaktera. S principijelnog i profesionalnog karaktera, ako su velika sredstva, odakle ih skinuti? I s druge strane, ostavljamo sad još neke kategorije ljudi. Ako uzmemo da smo ih oporezovali sa 17% PDV-a, znači apsolutno ne gledajući sentimentalnost, ti isti poslanici su glasali za 17% PDV-a i nisu ostavili mogućnost, a rekli su nema problema, mi kad skupimo te pare pravilno ćemo ih rasporediti i ovim ljudima bi trebalo preko socijalnih ustanova, preko ljekarske pomoći, završiti priču i oni to plaćaju i nema uopšte potrebe da pokazujemo sentimentalnost na ovaj način. To je problem. I postavlja se sad još jedno pitanje - kakvi smo mi majstori? Znači, koliko će nam se pojaviti još gluvih, koliko će potvrda ljekari da izdaju ubrzo, 50-100 maraka, pa ćemo napraviti unutrašnje troškove još neviđene, a onda ćemo brzo donijeti zakon i vidjeti da je to velika cifra i promijeniti i zeznut ćemo te ljude. Ja zaista ne vidim razloga zašto ovako ulazimo i onda poslije se traži od Komisije i ljudi: ako ne glasaš, ti nisi human, nemaš predstave o životu i onda susreću te ti ljudi i kažu - stani, gdje ste vi, kolike plate imate, šta radite, a nećete mene da oslobodite nekih 5 maraka. Ja, zaista molim kolege da ubuduće pokušamo ozbiljno da priđemo nekim stvarima. Ako smo donijeli neki zakon, onda razmišljajte tako. Hvala.
Sadik Ahmetović. Pauzu ćemo praviti u 2,00 sata. 32
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, ja želim, kratko ću, dakle, ali da pomognem u razmišljanjima prilikom donošenja ove odluke. Dakle, pridružujem se svima onima koji iskazuju potrebu da se ova pitanja riješe, a isto tako da ne upadnemo u priču da sutra imamo više gluhih negoli što ih objektivno imamo. A istina je, isto tako, da televizija ima i sliku i ton. Ako oslobodimo istovremeno, dakle oni slijepi ne mogu vidjeti sliku, a gluhi ne mogu čuti ton, stoga dakle ima logike da ove dvije kategorije budu oslobođene, ali isto tako se mora podobro ući u analizu, da li sa udruženjima, centrima za socijalni rad ili nekim drugim ustanovama koje imaju dobru evidenciju iz ove oblasti, da se vidi do kojeg stepena oštećenja sluha osloboditi osobe od plaćanja pretplate. Druga stvar, dakle treba se upustiti isto tako u analizu da li je pomoć gluhim veća ili im je veća pomoć ukoliko obezbijedimo bar da informativne emisije na televizijama, bar Javnom servisu u BiH, imaju dakle prevod na znakovni jezik, kako bi gluhe osobe mogle razumjeti ili kako bi mogle biti informirane iz one oblasti iz koje one trebaju biti informisani kao i svi ostali građani u BiH. To su neke dileme koje ja imam i stoga bih volio da prilikom usvajanja ovih izmjena imamo to na umu. Hvala.
Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o unutrašnjoj i pomorskoj plovidbi (prvo čitanje) Mišljenje o principima nadležna komisija dostavila je 16. januara 2009. godine. Većinom glasova podržala je principe predloženog zakona. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći (prvo čitanje) 33
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, samo kratko u ime Ustavnopravne komisije. Mi smo na Ustavnopravnoj komisiji praktično jednoglasno podržali principe ovoga zakona. Vi znate, jedanput smo imali ovaj zakon u parlamentarnoj proceduri. Bilo je određenih problema. On nije prošao i ponovo se dočekao trenutak da ga vidimo u parlamentarnoj proceduri u prvom čitanju. Ovo je vrlo važan zakon za BiH, za ispunjenje njenih obaveza na evropskom putu a i, osim toga, unutar BiH je institutu ove besplatne pravno pomoći u građanskim stvarima je jako važno urediti na identičan način ili bar na nivou principa u BiH i to čini ovaj zakon na način kako je to uradio. Ja pozivam sve kolege da podrže zakon, odnosno njegove principe, kako bismo mogli ići u sljedeću fazu. Hvala vam lijepo.
Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, kao što je rečeno u obrazloženju ovoga zakona, ‘Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći’ je dio reforme pravnog sustava BiH na putu usvajanja evropskih standarda u ovoj obalsti. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći ima svoju socijalnu dimenziju, s obzirom na našu stvarnost i realnost da je veliki broj građana ove zemlje uskraćen za konzumiranje prava a često i pravde, samo zato što nemaju novca da plate pravne savjete i skupe usluge pravnih zastupnika. Imajući ovo u vidu, ovaj zakon je za mene i jedan od najvažnijih zakona iz oblasti zaštite zagarantiranih ljudskih prava. S obzirom da je ovo prvo čitanje u kojem se utvrđuju principi na kojima počiva zakon, ja želim skrenuti dodatnu pažnju na finansijski aspekt ovoga zakona. Svjedoci smo da smo u ovoj zemlji, u prethodnom razdoblju, donijeli ne mali broj zakona prilikom čijeg donošenja je zanemaren finansijski aspekt, odnosno zanemareno je koliko je potrebno finansijskih sredstava za realizaciju zakona, ko i iz kojih izvora obezbjeđuje sredstva itd. Tako imamo situaciju da smo donijeli zakone koje zbog enormno potrebnih finansijskih sredstava ne možemo provesti, jer se ne mogu obezbijediti potrebna sredstva u budžetima, i onda to naravno izaziva puno i socijalnih i pravnih i drugih konsekvenci. Ovaj zakon spada u red zakona za čiju realizaciju su potrebna značajna sredstva, a živimo u vremenu finansijske krize i recesije kada je sredstva sve teže obezbjeđivati. Treba također 34 imati u vidu da sredstva potrebna za realizaciju ovoga zakona imaju karakter javne potrošnje. Moram pohvaliti predlagača zakona da je posvetio, istina, značajnu pažnju finansijskom aspektu zakona, što je, nažalost, vrlo rijedak slučaj u našoj praksi. Predlagač je izveo računicu da će u prvoj godini primjene ‘Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći’ koštati nešto iznad 5 miliona KM. Iako je računica analitički široko elaborirana, mislim da je to nerealno malo. Ako se uzmu iskustva Distrikta Brčko, očito je da su potrebna sredstva, čak, i u prvoj godini primjene zakona bar deset puta veća, a u punoj fazi eksploatacije zakon je sigurno težak između 150 i 200 miliona KM. Ovome treba dodati i sinergetske efekte povećanih aktivnosti institucija pravosuđa gdje će besplatna pravna pomoć, sasvim sigurno, povećati broj predmeta kod pravosuđa i u državnoj upravi. Ovo ne govorim da bih pokazao bilo kakve rezerve naspram potrebe i opravdanosti da se ‘Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći’ donese, jer tu nemam nikakvih rezervi, već da bih upozorio na negativna iskustva kada donesemo zakon koji nismo u stanju provesti i onda tako činimo dodatnu grešku i izazivamo nezadovoljstvo građana kojima prvo dajemo određena prava, a onda ih uskraćujemo. Primjere za to imamo u Zakonu o pravima demobiliziranih branitelja, u Zakonu o dopunskim pravima branitelja, Zakonu o pravima civilnih žrtava rata, itd. Mislim da nismo izvukli pouke iz iskustava u problemima primjene navedenih zakona i još nekih drugih i bojim se da obmanjujemo ovim ljude. Kad ovo kažem, mislim da su u ovome zakonu neprecizno definisani pojmovi, ‘lice slabog imovinskog stanja, i ‘imovinsko stanje korisnika besplatne pravne pomoći’, a čini mi se da su, također, široko definirani oblici ostvarivanja besplatne pravne pomoći na kojoj bi nam pozavidjele i daleko razvijenije zemlje od BiH. Ja sam mišljenja da trebamo prestati sa praksom da donosimo zakone radi reda. Zakone trebamo donositi sa namjerom da se primjenjuju, tj. da prije njihovog donošenja i stupanja na snagu obezbijedimo uslove da se primjenjuju. Ja ću u amandmanskoj fazi dati konkretnije prijedloge, a ovo su bile moje načelne primjedbe, s obzirom da se radi o osjetljivom zakonu koji, na jednoj strani, zadire u ljudska prava, a, na drugoj strani, ima i vrlo značajne finansijske implikacije. Hvala lijepo.
Gospodine Doliću, nemojte se prije vremena plašiti. Možda nećete ni imati razloga, možda se neće zakon usvojiti. Gospodin Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, kolegice i kolege poslanici, mislim da bi bilo uobičajeno kad se predlažu zakoni, makar u prvom čitanju, da predlagač kaže nekoliko uvodnih rečenica, kako bi mogli da znamo motive i razloge predloženih takvih zakonskih projekata. 35 Razlog zašto to govorim je i prethodna tačka dnevnog reda gdje se trebalo obrazložiti. Ali s obzirom da se niko nije javio za diskusiju, ja nisam smatrao da je bilo šta potrebno u vezi sa tim zakonom reći, a naš stav, stav stranke SNSD-a ćete vidjeti prilikom glasanja. Međutim, u vezi sa ovim zakonom su se javili pojedini poslanici i mi naravno moramo da se javimo, da kažemo naše stavove o ovom zakonu. Naime, ovo je istovjetni zakon koji smo imali 2007. godine. I da vas podsjetim da tada, samo zato što zakon nije nosio ime ‘Okvirni zakon o besplatnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima’, taj zakon nije usvojen. I on je u istovjetnom tekstu danas predložen. Međutim, okolnosti sada trenutno su se u mnogome promijenile nego što su bile 2007. godine. Da vas podsjetim, 2008. godine RS je usvojila svoj Zakon o pravnoj pomoći i formirana je i tzv. Centar za pružanje besplatne pravne pomoći. Imam informacije da u Distriktu Brčkom donose takav zakona, znači ostala je samo Federacija u BiH da donese istovjetni zakon. Naravno, prema Ustavu BiH, nadležnosti koje se tiču regulisanja međuentitetskih sporova ili međunarodnih sporova je u nadležnosti BiH i ovaj zakon prema tom stavu Ustava BiH bi se trebalo da tiče samo pitanja u besplatnoj pravnoj pomoći koje se vode pred Sudom i Tužilaštvom BiH. Znači, ovaj zakon bi trebalo vratiti ili da ga podnosilac povuče i, u vezi sa ovim smjernicama, predloži zakon koji se tiče samo nadležnosti BiH u pravnim stvarima, obebijediti u Budžetu BiH troškove za ove stvari. Kao što znate, mi smo Budžet već usvojili, u tom Budžetu su smanjena sredstva Sudu BiH. Prema tome, ona su odmah umanjena i mi u ovakvoj situaciji i na osnovu ovih novih okolnosti nismo spremni podržati ovaj zakon.
Evo vidite, gospodine Doliću, sve je uredu. Idemo dalje. Ja upozoravam predstavnike Vijeća ministara koji kad dođu ovdje nikad se ne prijave da uvodne napomene daju. Ja nemam namjeru nikoga prozivati. Oni ako žele biti posmatrači ovde, ja nemam ništa protiv. Ministara, naravno, opet nema, ali evo sad se javlja zamjenik ministra, gospodin Srđan Arnaut, zamjenik ministra pravde. Izvolite, gospodine Arnaut.
Žao mi je, mi nemamo tehničke mogućnosti da se prijavimo, moramo mahati. Drago mi je da se sve vidi, pa da pokušam samo da kažem par riječi. Dakle, Ustav BiH garantuje pravo na pošteno saslušanje u građanskim i krivičnim predmetima, te je i reforma pravosuđa postavila mnogo šire pitanja prava na pravnu pomoć. A član 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima zahtijeva da pravna pomoć optuženom bude osigurana besplatna ukoliko nije u mogućnosti da sam plati pravnu pomoć i kada interesi pravde to zahtijevaju. Dakle, činjenica je da je Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo pravde ponudilo Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći i činjenica je da sadržajno taj zakon zapravo nije 36 osporen ni ‘97.godine. Činjenica je, isto tako, da u Distriktu Brčko je oformljena Kancelarija za pružanje besplatne pravne pomoći, da u nekim kantonima, tu bih spomenuo Zeničko-dobojski kanton, također, postoji Kancelarija za pružanje besplatne pravne pomoći i da, po onim saznanjima koje mi imamo, to u mnogome pojeftinjuje plaćanje advokata koji su dužni i koji se plaćaju iz Budžeta u besplatnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, gdje zakon pruža obaveznu odbranu. Dakle, ovaj zakon nema ambicija da zamijeni zakone ni u Distriktu Brčko, ni u RS-u, ni zakone u kantonima ili u Federaciji, ali ima za cilj da ujednači principe pružanja besplatne pravne pomoći a ujedno, za razliku od ovog zakona koji smo imali ’97.godine, mi smo odustali od Centra za pružanje pravne pomoći na nivou države, preuzeli smo to kao obavezu Ministarstva pravde i smatramo da u okviru ovog budžeta možemo ovu godinu ovakvu aktivnost da iznesemo. Ono što je, također, vrlo bitno da smo predvidjeli da institucionalno upravljanje bude preko Odbora za upravljanje pravnoj pomoći koju imenuje ovaj parlament, a da nadzor nad provođenjem zakona, isto tako, bude u nadležnosti Parlamentarne skupštine. Dakle, ovo je jedna od obaveza koje mi imamo po konvencijama i nije ovdje pitanje pružanje pravne pomoći samo od strane Ministarstva pravde.
Hvala zamjeniku ministra. Ja više prijavljenih nemam. Zaključujem raspravu. Idemo dalje. Ideno na tačku 6.
Ima Denis repliku.
Nije mi se niko prijavio. Pa ima sada, ima sada. Ja stvarno zaključujem raspravu. Idemo na tačku 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o advokaturi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Zakon dostavljen 9. januara. Imamo Mišljenje o ustavnopravnom osnovu, dostavljeno 30. januara. Utvrđen valjan ustavnopravni osnov. Većinom glasova podržani su i principi zakona. U Mišljenju Komisije predlaže se Domu da donese, između ostalog, i zaključak da se o ovom prijedlogu zakona održi i stručna javna rasprava. Dakle, otvaram raspravu. Prijavili su se Slavko Jovičić i Šefik Džaferović. 37 Slavko Jovičić. A, ima li potrebe iz Ministarstva za uvodne napomene? Ja ne tražim, pitam Vas.
nije uključen mikrofon
Pa prijavite se, dignite ruku. Želite uvodne napomene, izvolite!
Poštovani poslanici, razlozi za donošenje ‘Zakona o advokaturi’ proizilaze iz obaveza BiH da se osigura najveći nivo međunarodno priznatih ljudskih prava i osnovnih sloboda, da se omogući ostvarivanje takvih prava pred sudovima i državnim organima. Ostvarivanje takvih prava zahtijeva postojanja advokature kao samostalne i javne stručne službe, nadležne za osiguranje pravne zaštite stranaka pred sudovima i drugim državnim organima. Dakle, obaveza BiH je da zakon reguliše važnu profesionalnu i javnu advokatsku službu, u sklopu reforme zakonodavstva na putu ka evrointegracijama. Nakon osnivanja, Advokatska komora obavezna je podnijeti zahtjev za pristupanje članstvu Vijeća advokatskih asocijacija i pravnih društava Evrope, te ispuniti potrebne uslove za to članstvo. Bez sumnje da je ovaj zakon značajan sa aspekta Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u daljim fazama integracija, ali ga treba posmatrati u kontekstu sticanja konačnog članstva u EU. Zakonom o advokaturi BiH uređuje se organizacija i položaj Advokatske komore, advokature kao nezavisne i samostalne djelatnosti članova asocijacije koji osiguravaju pružanje pravne pomoći domaćim fizičkim i pravnim licima u ostvarivanju zaštite njihovih prava, obaveza i pravnih interesa. Zakonom je regulisana samostalnost i nezavisnost advokature, nadležnost advokata, obaveza poštivanja kodeksa advokatske etike, advokatska tajna, pravo izbora advokata, pružanje pravne pomoći. Ovim zakonom osniva se Advokatska komora BiH, uspostavljaju njeni organi, reguliše organizacija, članstvo i organi Advokatske komore BiH. Sama Advokatska komora usvaja svoja opšta akta kao što su Statut, Kodeks advokatske etike, Pravilnik o disciplinskoj odgovornosti, Pravilnik o polaganju advokatskog ispita, te druge akte. Ministarstvo pravde bi pratilo rad advokature sa stanovišta provođenja ovog zakona, te u cilju ostvarivanja funkcije može tražiti odgovarajuće izvještaje i podatke o Advokatskoj komori BiH. O samom zakonu provedene su javne konsultacije. Tekst zakona je bio na web stranici Ministarstva pravde a posebno je dostavljen ministarstvima pravde entiteta, Distrikta, dostavljen je i Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, advokatskim komorama entiteta, te određene sugestije su ugrađene u tekst zakona. I na kraju potrebno je reći da za provođenje ovog zakona nisu potrebna dodatna sredstva u Budžetu institucija BiH. Hvala. 38
Hvala zamjeniku ministra pravde gospodinu Arnautu na korisnim uvodnim napomenama. Ja imam prijavljene Šefika Džaferovića i Jovičića. Dakle, izvolite, gospodine Jovičiću.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, slušajući kratko obrazloženje zamjenika ministra sve bi to tako bilo uredu da se ne radi o jednoj drugoj stvari. Zapravo, radi se o sličnoj stvari, što je maloprije gospodin Živković rekao, o prethodnom prijedlogu zakona. Jer, ne samo kada je ovaj zakon u pitanju i naredni zakoni kada su u pitanju već nekoliko dana ili možda desetak dana takva je u medijima već objavljena informacija i izvršen, pod navodnim znacima, pritisak na poslanike iz RS-a, jer je saopšteno da će poslanici iz RS-a, pogotovo iz SNSD-a, na sjednici ovog parlamenta oboriti 85% predloženih zakona. Ja ne znam kome je palo naum da takva cifra i taj postotak, ali da se vratim na prijedlog ovog zakona. Čuli smo, kažem, u obrazloženju zamjenika ministra da su oni konsultovali advokatske komore entiteta. Ja upravo imam suprotan zahtjev od Advokatske komore iz RS-a gdje oni izričito traže da se ovaj zakon ne usvoji na nivou BiH, a razlozi su sljedeći. Dakle, ne samo, ponavljam, kod ovog zakona nego kod drugih, pod navodnim znacima, mi bismo mogli progutati zakon ako on nosi naziv okvirni zakon, ali ako on ima ovakav sadržaj, on zaista ne može dobiti od nas podršku iz više razloga. Druga stvar, ja ne znam zaista koji je to način i ko to sve ovdje predlaže zakone za koje, i oni koji predlažu, znaju da oni ne mogu dobiti podršku. Mi nismo još ušli u ustavnu reformu, niti je došlo do promjene Ustava. Ovakav Ustav kakav jeste ne dozvoljava ovakvu mogućnost prenošenja nadležnosti sa Advokatske komore RS-a na nivo BiH. Zato i nije moguće da on dobije podršku. Druga stvar, ja zaista ne znam i ne tražim sad ovdje, provedena je, čuli smo, ... rasprava, provedeno je ovo, a mi smo, ja sam lično dobio elaborat od nekoliko stotina stranica gdje je sve obrazloženo zašto ovo ne treba prihvatiti na nivou BiH. Ako su ti zakoni i zakonski prijedlozi uslov za ispunjavanje kriterija na putu prema EU, hajmo se tu dogovarati i sve te zakonske projekte stavljati u proceduru, ali ne ovako ad hok, kad kome padne naum, samo daj zakonski prijedlog, pa ako to ne prođe u Parlamentu, dežurni krivac će biti poslanici iz RS-a, pogotovo iz SNSD-a, kao oni su protiv ovog i onog i oni ne daju napredak BiH u EU. To, prvo, nije tačno, to nije tačno. Dakle, da završim. Izričit zahtjev Advokatske komore RS-a jeste prema nama poslanicima, iz SNSD-a pogotovo, ne znam da li su kolege dobile iz drugih stranaka, da ovaj zakon ne prihvati se na nivou BiH, sa ovakvim sadržajem. Zato ja predlažem predlagaču da ovaj zakon povuče i da uspostave kakav-takav kontakt i da pokušaju da harmonizuju razlike koje su očite. Sa takvim razlikama, sa kojima se ušlo u prijedlog samog ovog zakona, on ne može dobiti 39 podršku. Zato mislim da ne gubimo vrijeme na ovakvim prijedlozima, jer zakon, kako je zamjenik ministra obrazložio, da će to sve se kao riješiti na nivou BiH, pa će onda ići prema EU, baš nije to tako. Jer, on tamo predviđa nadležnosti, treba vidjeti, i to je ključ - jesu li to nadležnosti za Sud BiH, gdje oni izražavaju osnovnu sumnju da neće nikada doći u poziciju da oni nekoga brane na Sudu BiH, nego će im ostati, što bi se reklo, oni repovi po osnovnim tužilaštvima i sudovima da se tamo javljaju i da tamo obavljaju svoje aktivnosti i poslove. Prema tome, ja molim i plediram, i to sam i ranije činio, nemojte nam vi predlagači predlagati zakone za koje znate da niste u prethodnoj fazi, koja je bila vrlo važna, dobili podršku od onih asocijacija koje interesuju ovi zakoni. A u ovom slučaju je najvažnija Advokatska komora RS-a, i ponavljam, koja izričito traži da mi ovo ne prihvatimo. Zato i amandmanska faza ništa neće doprinijeti, jer nisu unaprijed kad je to trebalo usaglašeni stavovi i ogromna razmimoilaženja kada se ovaj zakon našao ovdje u, kako se ranije to zvalo, u prednacrtu ili kod nas u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Jedan kratak komentar. Ja, naravno, gospodine Jovičiću poštujem Vaše pravo da se odredite o bilo čemu i poštujem ja i to, taj autoritet komore itd., međutim želim samo kratak komentar. Mi smo tražili, ovaj parlament je tražio, javnost od nas traži veću efikasnost, produktivnost, zakone, mi smo pritisak pravili. Dakle, Vijeće ministara je jednostavno reagiralo i dostavlja zakone i oni su došli ovdje u regularnoj proceduri. Vaše je pravo hoćete li ih vi prihvatiti ili nećete. Jer, ako nam ne budu zakoni ovdje dolazili i ne budemo mogli o njima razgovarati, prestaje razlog da mi sjedimo ovdje uopšte. Evo, ovako stvari stoje. Imamo, prvo, netačan navod Živković. Ima li još neko netačan navod? Ovo ostalo su replike. Živković, netačan navod.
Zahvaljujem. Mi iz SNSD-a ovdje nismo došli da progutamo bilo šta, pa ni da ovaj zakon se zove okvirni zakon, niti smo došli da provodimo nekakve instrukcije koje dolaze iz Advokatske komore RS-a i to ultimativne, nego smo došli da govorimo o principima i ustavnom osnovu ovog zakona. Čak i Visoki predstavnik koji je 2002. godine nametnuo Zakon o advokaturi, nametnuo ga je na entitetskom nivou. Tada je Visoki predstavnik znao da to ne može da se nametne na nivou BiH, na nivou entiteta i samim tim je odredio ustavni osnov ovoga zakona, koji ne postoji ovdje. Da bi predlagač bio ozbiljan u Prijedlogu zakona trebao je da kaže: ustavni osnov ovoga zakona, sa kim i kad se dogovorao od nadležnih institucija entitetskih u vezi sa prijedlogom ovog zakona i prijedloge stručnjaka u vezi s ovim zakonom, kao i da li ovaj zakon ima oznaku evropskih integracija, odnosno da li je on uslov za pridruživanje BiH EU. 40 S obzirom da je sve od toga što sam naveo negativno, mi nemamo razloga da razgovaramo na ovaj način o ovome zakonu, niti bilo šta da gutamo.
Imam zahtjev zamjenika ministra. Izvolite.
Pa, moram da kažem da smo mi zakon dostavili i Advokatskoj komori RS-a i ministarstvima u entitetima, Advokatskoj komori Federacije i da iz RS-a, mada je prošlo par mjeseci, nikakav odgovor nismo dobili. Dakle, ja sam zatečen da je gospodin Jovičić dobio 100 strana elaborata zašto ovaj zakon nije dobar. Ali nas ne bi trebalo dovoditi u poziciju da mjesecima držimo zakon, da nemamo nikakvu reakciju, da, u onom momentu kad zakon pošaljemo u parlamentarnu proceduru, zapravo dobijemo da to nešto sad nije uredu. Možete provjeriti, možemo vam i mi dostaviti kada smo poslali zakon Advokatskoj komori RS-a i provjerite zašto nikad nisu odgovorili Ministarstvu pravde. Šta se od nas sad traži? Da povučemo zakon zato što ste vi ovdje rekli da postoji protivljenje Advokatske komore. Dakle, molim vas, mi možemo čekati nekad mjesecima, možemo Zakon o obligacijama spomenuti, evo čekamo mjesecima saglasnost ili ne čekamo. Dakle, iz RS-a nismo dobili nikakve reakcije. Zakon je prošao Vijeće ministara, zakon se nalazi pred vama. U principima Advokatska komora BiH – zapravo su dvije advokatske komore, RS-a i Federacije – Advokatska komora BiH mora postojati ako hoće da uđe u Asocijaciju advokatskih komora u Evropi. S druge strane, ako hoćemo jednog dana da budemo članica EU, onda se mora, onda mora postojati jedinstvena organizacija, jer ovo je individualno poslovanje i strani advokati će morati doći ovamo i domaći advokati će ići u inostranstvo, dakle ovo su samo pretpostavke. Da li je sazrelo vrijeme danas ili sutra, ja ne znam, ali bih molio, kad već provodimo konsultacije, kad smo obavezni da provodimo javne konsultacije, kad smo i proveli o svim ovim zakonima, da onda kažemo i ono što smo u konsultacijama dobili. Iz RS-a nismo dobili ništa.
Živković, replika na izlaganje zamjenika ministra. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, evo čovjek hoće, repliku hoće čovjek odmah da ne propusti šta.
Zahvaljujem. Replika je na izlaganje uvaženog pomoćnika ministra. Imeđu ostalog, znači ja sam pitao: osim što je navedeno u preambuli ovoga zakona, član IV a) Ustava BiH, što je poznata opšta odredba za donošenje zakona Parlamentarne skupštine, koja je to odredba Ustava koja daje vama za pravo da ovaj zakon predložite i da ima ustavni osnov, da mi to navedete. I da mi navedete 41 zvanične institucije, ja sam rekao institucije entiteta, podrazumijevajući Narodnu Skupštinu, Vladu koja bi prema toj odredbi – a ja mislim da se treba uvesti odredba koja se tiče prenosa nadležnosti – dala saglasnost za izradu ovog zakona. O tim institucijama sam govorio kada sam pitao koje su institucije bile u konsultaciji ili konsultovane za izradu ovog zakona.
Ja se izvinjavam, izvinjavam se prijavljenim. Dakle ovako da se dogovorimo. Imam redoslijed replika.
nije uključen mikrofon
Izvolite, šta ste Vi htjeli?
nije uključen mikrofon
Poslovnička intervencija. Izvolite.
Dakle, nemojte davati prekoreda riječ. Vi nama trebate dati primjer kako se radi, a ne koristiti priliku što sjedite za stolom da sebi dajete riječ.
Ok, prihvatam primjedbu. Evo prilike za sve. Dakle, idemo redom. Gospodine Denise Bećiroviću, izvolite.
Ja želim reći da ako budemo na ovakav način kao što smo sada čuli opstruirali donošenje ovog zakona o advokaturi u BiH, ali i donošenje drugih državnih zakona, i ako se to bude obrazlagalo tezom da imamo taj zakon u RS-u, u Federaciji BiH, u Distriktu itd., da, ako budemo tako radili, ja mislim da mi nećemo napraviti ništa. Mislim da je to krajnje pogrešan pristup i ako tako budemo nastavili raditi ova država neće ni za 100 godina ući u EU. Zamislite samo da su ove države koje su danas članice EU prilikom ovakvih i niza drugih zakona, nije ovo prvi put, obrazlagale to tezom da to ima na nekom nižem teritorijalnom obliku u toj državi? Pa to bi bilo smiješno u tim državama. Mi ovdje moramo vrlo jasno reći. Partner EU neće biti ni kantoni ni entiteti, partner EU će biti država BiH i ova država se mora opredijeliti hoće li provoditi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ili neće, hoće li donositi zakone ili neće. Ja moram reći, neko je ovdje rekao, da navodno, i to je tačno, nismo donijeli novi ustav BiH, međutim jesmo potpisali Sporazum o 42 stabilizaciji i pridruživanju. Ko je pročitao taj sporazum vrlo jasno vidi šta ova država mora uraditi da bi krenula naprijed i da bi dobila danas, sutra, kandidatski status. Ja mislim da, zaista, ne možemo više u Parlamentu BiH sebi dozvoliti luksuz da se ovako odnosimo prema zakonima koje treba da donesemo na državnom nivou. Prije svega zbog činjenice da već kasnimo sa desetinom zakona koje smo trebali donijeti. Tako da kroz ovaj zakon treba javno postaviti ovdje sada pitanje - hoćemo li sprovoditi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ili nećemo, hoćemo li donositi zakone koje EU traži od ove države ili nećemo? Ako je ovo praksa i ako je ovo način da se sve opstruira, dajte da to javno kažemo i da raspustimo ovaj parlament? On onda nema nikakvog smisla.
Samo ste trebali reći kome je replika, na čije izlaganje. Dakle, Sadik Ahmetović. Kome je replika, na čije izlaganje?
Gospodinu Jovičiću, kolegi, replika na njegovo izlaganje u smislu ko predlaže zakone koji ne mogu proći. Ako me pamćenje dobro služi, posljednja stranka iz koje je ovdje došao i predsjedavajući Vijeća ministara je gospodin Nikola Špirić. I ako vidite dopis da je to iz Generalnog sekretarijata Vijeća ministara, vidjet ćete da je to zakon iz Vijeća ministara. Morate malo usaglasiti te stavove. Mene ne iznenađuje ovo odbijanje kada sam vidio da je to gospodin Čizmadžić potpisao. Mene ne iznenađuje zašto se ovako priča ako uzmete, izanalizirate gospodina Čizmadžića i njegovu ulogu u ovih zadnjih 15 godina u BiH, ali isto tako me iznenađuje zašto se nailazi na ovakva protivljenja zakona koje je potpisao predsjedavajući Vijeća ministara koji dolazi iz SNSD-a. Dakle, mi ovdje imamo problem, dakle dobri i loši momci. Ova priča o Bosni, o evropskim integracijama, o Sporazumu, a ovamo, dakle ima, plašim se da ima neki dogovor: ja ću pričati dobro, a vi ovamo odbijajte ... sve ono, sve odbijajte što će zakočiti BiH i njen ulazak u ...
Mirko Okolić, replika. Kome?
Zamjeniku ministra. Evo, vidite, ja sam u pripremi tačke dnevnog reda izvršio određene konsultacije da vidim kakvo ću ja mišljenje zauzeti i kako ću iznijeti neke stvari povodom ovog zakona. I odmah da kažem da ja nisam dobio nikakvo izrazito niti izričito mišljenje od bilo koga, pa najmanje od Advokatske komore RS-a, niti to mene izričito mišljenje obavezuje, niti ću ga ja ikada kada je izričito poštovati. Zato me čudi da je gospodin Slavko i ovi iz SNSD-a, jer on je rekao da su svi dobili to izričito njihovo mišljenje i uvažili. Ali ja sam u pripremi ove tačke dnevnog reda konsultovao mnoge oko ovoga zakona, među kojima i Advokatsku komoru RS-a, 43 gdje nisu dali izričito mišljenje i izričit zahtjev, nego su dali svoje određeno mišljenje o ovom zakonu, na osnovu koga sam ja usaglašavajući njihova mišljenja i još određena mišljenja drugih relevantnih faktora donio sud zašto ne treba glasati o ovome zakonu. A ne treba glasati zato što je ulazak u prenos nadležnosti sa entiteta RS-a na nivo institucija BiH. I to je razlog zašto danas nećemo podržati ovaj zakon. Znači, nije ni na kakav izričit zahtjev nekakve ne stranačke komore ili nekoga, nego je izričit zahtjev moga razmišljanja. Dalje, pomoćniku ministra, zamjeniku ministra da kažem. Mi hoćemo i trebamo da idemo ka približavanju EU ali nikako ne možemo ići na uštrb kršenja Ustava, na taj način što ćemo određene nadležnosti prenositi sa entiteta RS-a ili bilo kog drugog entiteta na institucije BiH. Znači, mi moramo približavanje ići onako kako je Ustav rekao ili nekim drugim ... stvarima ili da dogovaramo ono što je moguće da uradimo, a da ne zadiremo u nadležnosti ničije ili da ono što opet hoćemo da uradimo i ukoliko ima nekakvih spornih stvari po Ustavu da sjednemo i ... to dogovorimo i kažemo to je to što hoćemo napraviti u cilju napretka BiH i njenih entiteta i građana. Hvala.
Adem Huskić, replika. Kome?
Zahvaljujem. Evo, repliciram na neke stavove koje je iznio kolega Jovičić, ali ne samo on. Prvo da kažem da mi je kao poslaniku neprihvatljivo da se ponašamo u skladu sa mišljenjem bilo koje nevladine organizacije i da bilo koja nevladina organizacija može se pojaviti ovdje kao moćan autoritet da zaustavi bilo koji zakon, pa makar se radilo i o Advokatskoj komori RS-a. Htio bih samo da podsjetim kolege da smo mi na Ustavnopravnoj komisiji, 30. januara, imali 11 zakona u prvom čitanju koji su danas na dnevnom redu i svi ti zakoni su prihvaćeni. Neki sa prostom većinom, a neki jednoglasno. Jedan od tih zakona koji je jednoglasno prihvaćen je prethodni zakon za koji sada postoji, je li, neka vjerovatnoća da se obori. Najveći broj, po mom mišljenju, ovih zakona je direktno vezan za evropski put BiH. I ako smo se svi zakleli za evropski put, onda ja mislim da ne trebamo se praviti i postavljati pitanja gdje je ustavni osnov za donošenje. Uostalom, ustavni osnov je član IV tačka 4. Prema tome, dovoljno je jedan i ne moraju se navoditi dva člana Ustava koji bi dali mogućnost da se donese taj zakon. Ja mislim da ovo ima veze samo sa blokadom, znači nema veze sa prenosom vlasti, sa prenosom ingerencija vlasti RS-a, niti bilo kojeg entiteta. Ovo je nevladina organizacija i ne znam po čemu se RS derogira na ovaj način. Znači, nema, po mom uvjerenju, nema nikakve veze sa prenosom nikakvih ovlasti organa vlasti RS-a, ali ima veze sa blokadom evropskog puta BiH. I to ne samo na ovom ... i onda ovim zakonima nego jedna vrsta blokade traje već ovdje nekoliko mjeseci na nekim drugim zakonima, iz oblasti sigurnosti, nadzora granice itd. I, ja mislim da se ovdje vrlo nekorektno zloupotrebljava entitetsko glasanje i to je suština onoga što sam htio da kažem. Zahvaljujem. 44
nije uključen mikrofon
Pa, ne mogu. Gospodine Džaferoviću, dozvolite mi da vodim sjednicu. Ja pokušavam.
nije uključen mikrofon
Pa, javite se za riječ. Molim Vas, javite se za riječ, nemojte dobacivati. Molim vas, molim vas sačekajte. Dakle, recite na čije izlaganje, na šta je replika, i to samo govorite. Imamo prijavljena tri čovjeka za diskusiju, ne govorite, zloupotrebljavate svi, manje-više. Izvolite, pet rečenica, a Vi nemojte se tako javljati. Prijavite se pa diskutujte. Izvolite.
Da Vam iskreno kažem, gospodine predsjedavajući, ja sam htjela da repliciram svima ovima koji su rekli da je ovo gubitak, jeste, za komoru, Advokatsku komoru RS-a. Svaki projekt je projekt koji ima tzv. cost effective i cost benefit. To znači šta je korisno i šta će donijeti dobro jedan ovakav projekt. Ja mislim da bi jedan ovakav projekat Advokatskoj komori RS-a i Advokatskoj komori Federacije donio samo dobit. Zašto? Zato što bi udružio advokatske komore, s jedne strane, i zato što bi Advokatska komora BiH postala partner advokatskim komorama susjednih zemalja i zemalja EU u zastupanju njihovih klijenata pred domaćim i međunarodnim sudovima. Ja bih htjela, također, da ovdje iznesem jedno iskustvo strukovnih udruženja u zdravstvu, u medicini, gdje ljudi godinama nisu mogli da koriste nikakve povlastice, ni nikakve projekte EU, zato što je postojalo nerazumijevanje udruživanja strukovnih tijela u zdravstvu između Federacije i RS-a. Kolega Živković je doktor medicine. On to može da vidi sa svojim kolegama ginekolozima da zapravo mi nigdje ne možemo da se pojavimo kao entitetska udruženja, kao advokatske komore, entitetski, nego samo kao udruženja, kao Advokatska komora BiH i kao takvi, zapravo, dobijamo jednu punu kapacitiranost da radimo svoje poslove adekvatno. U ovoj situaciji bi to bili advokati, bez obzira da li je to advokat iz RS-a ili advokat iz Federacije BiH. Znači, gospodin Huskić je uzeo dio ove moje diskusije, ove moje replike. Ja se izvinjavam ukoliko je bila dijelom i diskusija i, da budem iskrena, pola od stvari koje sam rekla ću preskočiti, ali odgovorno tvrdim da se ne može biti partner nikome ako si član entitetske komore ili entitetskog udruženja. 45
Dakle, ja Vas još jedanput molim, ovo je bila diskusija, dakle, zašto se ne prijavite na diskusiju. Pa, molim Vas, zašto se ne prijavite za diskusiju, mirno sačekate svoj red itd. Znate svi odlično šta je replika. Evo, gospodine Džaferoviću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, prvo, ja se Vama izvinjavam što sam s mjesta intervenirao. Mogao sam i maloprije kazati poslovnička intervencija i da Vas ne provociram da mi ne kažete ono što ste kazali. Ja sam htio da kažem, dakle ovo nema više smisla. Ljudi su se prijavili za diskusiju i čekaju, a kroz replike se odvija kompletna diskusija koja je tri minute i to je jedina razlika. Međutim, nije samo to razlika. Replika treba da se na konkretan navod nečije diskusije pozove i da ga ospori maksimalno do tri minute. I, molim Vas, pomozite nam da uvedemo red, da ljudi pod ... replika ne diskutuju, a ljudi koji su se prijavili za diskusije čekaju i gube smisao te diskusije. Toliko, hvala vam.
U ovom konkretnom slučaju, evo gospodin Džaferović je prvi na redu za diskusiju i treba imati razumijevanja. Ponekad su stvari drugačije ali evo molim vas. Ekrem Ajanović. Na čije izlaganje i na šta imate repliku?
Ovo je replika na izlaganje gospodina Slavka i gospodina Živkovića. I ovdje, prije nego što pođem da trošim vrijeme ovdje, hoću da kažem da ima ovdje prepametnih ljudi koji zloupotrebljavaju ovaj parlament i nameću se da oni odlučuju ko će ići prvi i ko će ići drugi. Ja sam se prvi prijavio za repliku i prema tome, gospodine Džaferoviću, to je pravo da replika ide prije diskusije i prema tome nemojte se više oko toga ... Samo Slavki, mene ne čudi što je Slavko ovo govorio. Ovaj govor je bio i kod stvaranja Nogometnog saveza BiH. Pa to je bio rat, hoće se dva nogometna saveza i na kraju stvoren je onaj savez koji mora da bude, da mora imati reprezentaciju itd. Ali je ovdje, replika je, svakako je replika, Slavko je u svoj svojoj diskusiji pokazao na koji način smatra, odnosno ljudi smatraju na koji način možemo da dođemo do konsenzusa. To znači uzmi ono što ja kažem i onda je konsenzus. I ako ima budala takvih koji prihvate, onda bez problema ide. A, Živkoviću odgovaram. Njemu se čudim kao vrlo cijenjenom doktoru i vrlo cijenjenom kolegi. Ne može biti da postoje ljudi koji su protiv toga da budu članovi Advokatske komore 46 BiH a preko toga da budu članovi i Evropske komore, jer ni mi, što je Azra već iznosila, ne možemo biti protiv toga da smo članovi svih udruženja koja postoje za one struke kojim se bavimo. I samo još ovo da kažem. Ako ima Ustavni sud BiH, ako ima Sud BiH, ako ima Tužilaštvo BiH, onda je glupo postavljati pitanje da li postoji ustavni osnov da bude Advokatska komora, da li može, da li Ustav dozvoljava da bude Advokatska komora. Pa, to su četiri stvari koje su zajedno povezane u pravni sistem i to je normalno da postoji ustavni osnov.
Milica Marković.
Moja replika se odnosi na zadnje izlaganje zamjenika ministra koji je rekao da je ovo zakon koji je neophodan za približavanje BiH EU i ja želim sada, tražim od njega obrazloženje: da li Vi misliste da svi zakoni koje ovaj parlament treba da usvoji a koji su, kako kažete, u funkciji približavanja BiH EU, a moguće je da nisu zasnovani na Ustavu. Po meni ovaj zakon, ja Vas pitam sada da kažete, znači na kom članu Ustava je zasnovan ovaj zakon koji predlažete, jer svaki zakon mora imati ustavnu osnovu kada se predlaže. I uz to da Vam kažem da je trebalo prilično hrabrosti da Vi u ime Ministarstva izađete i branite zakon koji je neustavno zasnovan. To je jedno. Drugo, Vama gospodine Belkiću, rekli ste, i onima svim dugima koji su konstatovali da je ovo predložilo Vijeće ministara. Tačno je da je došao ovaj zakon od Vijeća ministara, ne od poslanika. Ali pitanje je koliko je ministara u Vijeću ministara glasalo? I ovdje se uporno pokušava da se zamijene teze, da se kaže Vijeće ministara je predložilo i sada to mora da ide. Pa, nekada i ne mora ako su neki ministri preglasani u tom Vijeću ministara, a srpski ministri su preglasani na ovim zakonima i na svim onim zakonima koji će biti osporeni od Kluba SNSD-a. I da jednom Vijeću ministara bude jasno da sve zakone koje predlaže koji nisu ustavno zasnovani, i koje donose putem preglasavanja – neće dobiti podršku Kluba SNSD-a u ovom parlamentu. I na kraju, gospodin Bećirović je rekao da eto i ako nije ustavno zasnovan imamo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Pa je li to zaista SDP predlaže da mi počnemo da poštujemo, odnosno da pojedine sporazume pretpostavljamo Ustavu BiH, a osnovno pravno načelo je da svaki pravni akt dok se ne donese novi stari je na snazi i važeći. Dakle, iako nemamo novi ustav, je li vi mislite da svaki sporazum koji je prihvatila BiH može da se pretpostavi i stavi iznad Ustava BiH. Ja mislim da je to potpuno laičko poimanje ustavne kategorije i ustavnih dokumenata u ovoj zemlji.
Gospođo Marković, možda se nismo razumjeli. Ja, kada sam rekao da je došao od Vijeća ministara, tretirao sam stvar da je Vijeće ministara, u skladu sa svojim poslovnikom, utvrdilo taj prijedlog i ja ne poznajem taj pojam preglasavanja, dakle donošenja odluka. 47
Pa, onda vjerovatno niste, gospodine predsjedavajući, upoznati da je bilo preglasavanja i ... osporavanje od SNSD-a.
Ja se ne bavim detaljima.
Pa mene to živo zanima kod svakog zakona.
Ja se ne bavim, ne prebrojavam ja to. Zamjeniče ministra, jeste li spremni odgovoriti na pitanje?
Dakle, ne mislim da je ovaj zakon neustavan, je li. Dakle, stav je Ustavnopravne komisije da se u preambuli zakona navede samo član IV i na osnovu toga svaki zakon koji dođe na ovaj parlament ima, zapravo, naznačen taj jedan ustavni osnov. U članu II stav 1. Ustava BiH propisuje da će BiH osigurati najveći nivo međunarodno priznatih ljudskih prava i osnovnih sloboda među koja, svakako, spada pravo na odbranu, pravo na pravično suđenje, pravo na zastupanje, djelotvoran pravni lijek itd. Dakle, kada govorimo o Advokatskoj komori BiH, da naznačim – Advokatsku komogu BiH čine advokati učlanjeni u Advokatsku komoru Federacije, advokati učlanjeni u Advokatsku komoru RS-a. Advokati se obavezno udružuju u jednu od advokatskih komora iz stava (1) ovog člana prema sjedištu svoje advokatske komore i čime ujedno stiču mogućnost da se prijave u članstvo Advokatske komore BiH. Međutim, mi smo ovdje sada krenuli u detalje, u jedan detalj, ali predložili smo da se provede javna rasprava, odnosno na Komisiji je predloženo da se provede javna rasprava i u javnoj raspravi se, naravno, može uticati na zakon. Ali, sumnjati da je ovaj zakon u funkciji osnovnih prava i ljudskih sloboda gdje je pravo na odbranu, gdje trebamo imati udruženje na nivou države, gdje to udruženje na nivou države treba da bude član asocijacije u Evropi itd., mislim to su eklatantne stvari, to su činjenice.
Drago Kalabić. Replika, naravno.
Da, replika, gospodine predsjedavajući. Ja nisam očekivao da ću se u ovoj stvari javljati za repliku ali moram da zaštitim poslanike SNSD-a od nekih diskusija. 48 Prvo, odakle nekome pravo da komentariše apsolutno pravo poslanika Jovičića da utvrdi svoj stav kako je on došao do stava. On može da vam ga saopšti i ne mora da vam ga saopšti, ali njegovo je pravo kao državnog poslanika da ovdje suvereno odlučuje. Da li je sporno što je Srbin, da li je sporno kako utvrđuje svoje stavove zato što je Srbin? A iz druge nacionalnosti poslanik, nećemo ga pitati kako i na koji način utvrđuje stavove. Njegovo je pravo, njegove argumente možete suprotstaviti svojim argumentima i u demokratskom glasanju ćemo odlučiti. On je, eto, imao potrebu da kaže kako je došao do stava. Svako se konsultuje sa komorama, nevladinim organizacijama, sa građanima, sa svim ostalima i mislim da je vrlo nekorektno poslaniku postavljati pitanje – odakle njemu pravo da kreira svoj stav i kako ga je kreirao. Mislim da ulazimo u jednu sferu vrlo nekorektnu. Mi možemo prihvatiti, mi smo ovdje više puta upozoravali da je potrebno dogovaranje. I na Komisiji smo to dogovorili da svi ulože napor. Ako je ovo što je Ministarstvo uložilo napor ovdje rezultat činjenice da je Vijeće ministara, slažem se, rekao je gospodin Ahmetović, donijelo odluku i potpisalo Vijeće ministara. Kada ne usvojimo zakon, legitimna odluka ovog parlamenta da taj zakon u ovoj državi ne treba u kom ste učestvovali svi i svi stojite iza te odluke. Ne možete komentarisati mehanizme kako dolazimo do odluke, jer ja glasam po pravilima koje je utvrdio Ustav ove zemlje. Jasna poruka ovog parlamenta kada odbije ovaj zakon je Ministarstvu da ovoj zemlji ne treba ovaj zakon. E, to ćemo imati onda rezultat u priči – znate, Vijeće ministara je potpisalo. Evo, potpisat će i Parlament, pa ćemo imati tu situaciju. Pa ćemo stajati iza te činjenice, jer sjećamo se priče u Vijeću ministara i ponašanja o policijskoj reformi kada smo tvrdili na sva usta da Evropa traži, evo Evropa je prihvatila ono što smo uradili na mehanizmima kojima smo mi to donijeli ovdje. I mislim da na taj način, zamjeniče ministra, reći ću Vam da Vi ovdje ste se ponašali suprotno našim nastojanjima da dođemo do kompromisa, do konsenzusa i dogovora. Nakon preglasavanja na Vijeću ministara, nakon neučinjenih napora u komunikaciji da dođete do potrebnih rješenja o ovome zakonu, Vi ćete imati rezultat od ovoga parlamenta da ovoj državi ovaj zakon ne treba. I to će biti jedino što ćete Vi ponijeti. I ako to uradite u nekoliko navrata, a Vaše ministarstvo postaje poznato po tome, da ne uložite te napore da dođemo do zakona, imaćete taj rezultat. To je poruka ovog parlamenta. To što se nekome ne sviđa i što misli da poslanik zloupotrebljava svoju poziciju, glasajući na osnovu Ustava, nije korektno i nemojte to dovoditi u pitanje, već potrudite se svi da prije odluke uložimo svi napore da dođemo do zakona. Ja mislim da se ovdje moglo, da budem iskren, doći do rješenja ali jedni su išli drumom, jedni su išli šumom. Hvala.
Replika, Slavko Jovičić. Kome?
Pa teško mi je sada nabrojati kome kada su svi meni replicirali. Ali, evo redom ćemo. Gospodin Huskić je rekao da ja na ovaj način, kako sam ja to obrazložio, i ne samo meni kao pojedincu, da mi iz RS-a, pogotovo iz SNSD-a vršimo opstrukciju i pravimo blokadu Parlamenta. To nije tačno. Dobro pripremljen zakon, prijedlog zakona u skladu sa Ustavom koji je na snazi u ovoj zemlji – dobiće podršku. 49 Kada sam figurativno rekao progutati, nisam mislio da gutamo. Zna se da se zakoni usvajaju, ali sam htio reći da smo ranije imali mnogo teže probleme, recimo, kod ovog zakona za poljoprivredu i ruralni razvoj pa smo mu dali naziv 'Okvirni' i prošao je, jer smo se dogovorili. Ja ovdje ne zastupam nevladinu organizaciju, ja samo ponavljam, i ko je dobro slušao mogao je da čuje, nisu ispoštovane procedure sa zvaničnim institucijama RS-a. To je suština. One su partneri za dogovor na nivou BiH. Dakle, Ministarstvo pravde, Vlada RS-a, Narodna skupština RS-a. Zar neko misli ako sve te institucije, evo u lancu dogovaranja, kažu da je ovo prenos nadležnosti, zar neko misli da može vršiti pritisak na mene da ja to prihvatim, kao pojedinca, ne govorim ni u ime kluba, ni u ime Srba, kao pojedinca. Druga stvar. Replika se odnosi i na izlaganje gospodina Okolića, samo u jednoj rečenici. Nema nijednog zahtjeva prema meni, ko će ga uputiti izričito, da ga ja poštujem, ako se on kosi sa Ustavom, ponavljam, koji je na snazi. I ono što je najvažnije. Plediram i molim sve predlagače – dajte, nađite mehanizam i usaglasite svoje stavove, prije nego što dođu prijedozi zakona na ovu klupu, na nadležnim institucijama. A vaše nadležne institucije, evo nazvat ću koordinatora, bili su entitetska Vlada RS-a, entitetska Vlada Federacije i Distrikt Brčko. Da ste s njima uspostavili možda bi ovo mnogo lakše prošlo. I ono što je najvažnije – zašto se ovo osporava? Nije ovo stvar asocijacije, čak i kada bi postojala na nivou BiH, koja bi ispunjavala neke evropske kriterije. Ne, ovdje se najviše članova ovog zakona tiču unutrašnje asocijacije, koja bi se tako zvala, i koordinacije dvije postojeće asocijacije, advokatske komore. To nije ispoštovano i zbog toga su ljudi stavili primjedbu koju sam ja samo iznio i ni na koga nisam vršio pritisak, kao što sam ja ovoliko replika izazvao, da to neko mora prihvatiti. Ali ja ću uvijek tako nastupati i uvijek ću biti protiv onoga što se kosi sa Ustavom, a ovdje se očito radi o prenosu nadležnosti, protivustavnim.
Denis Bećirović, replika. Kome?
Kolegici Marković. Ja želim reći da ovdje u ovom zakonu i u nizu drugih zakona niko ne ugrožava entitete, kantone, niti bilo koga u državi BiH, već se ovim osposobljava država BiH za korist svih njenih naroda i građana da postane normalna evropska zemlja koja će biti partner EU, koja će ozbiljno početi provoditi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Mi ovdje kao da se pravimo i kao da ne znamo činjenicu da ovaj parlament u narednim godinama treba da usvoji stotine i hiljade zakona kako bi ovu državu približio EU. Mi trebamo javno reći hoćemo li raditi taj posao ili nećemo. Ja mislim da moto, koji je do sada važio za neke poslanike, preči mi je entitet nego EU, da je to neodrživo. Ili, ako je to tako, treba obavijestiti kompletnu EU da mi u BiH imamo takav problem, pa da vidimo kako ćemo ga rješavati. Ne može se istovremeno pozivati na poštivanje Ustava BiH, a onda u sljedećoj rečenici uvoditi antiustavne pojmove – bošnjački, hrvatski ili srpski ministri itd. Ne postoje takvi ministri. Postoje, po Ustavu BiH, ministri u Vijeću ministara BiH. Posebno želim reći, ako se pozivamo na Ustav, da li su se i oni zakonodavni organi entiteta pozivali na Ustav kada su u prošloj godini prijetili deklaracijama i rezolucijama teritorijalnom integritetu i suverenitetu ove države. 50 Uostalom, Advokatska komora BiH, koju treba formirati, obavezna je podnijeti zahtjev za pristupanje u članstvo Vijeća advokatskih asocijacija i pravnih društava Evrope. Hoćemo li da Advokatska komora BiH i svi advokati u ovoj zemlji postanu članovi tih asocijacija ili nećemo? Ako nećemo, hajde da to javno kažemo, da to ne krijemo sa nekim argumentima koji više ne mogu prolaziti u ovoj zemlji.
Ima Drago Kalabić repliku. Kome?
Gospodinu Bećiroviću. Vi imate pravo na svoj stav i ja to poštujem. Ali to što vi govorite, u ime RS-a ne možete govoriti, znate. Građani RS-a ne podržavaju to što Vi govorite, kao kad bih i ja uzeo da kažem šta misle građani Tuzle i da je to moje većinsko mišljenje. Nije. Morate poštovati da stav entiteta utvrđuje entitet, a ne Vi; i da Vi tvrdite šta je dobro za entitet, a šta nije. A pogotovo ova Vaša istina o državi, Vaša istina o evropskom putu! To je posljedica činjenice da Vi entitete tretirate kao neprijateljsku, antievropsku priču i onda imate takvo mišljenje. Na sreću ono je usamljeno, ono je manjinsko. Onog momenta kad Vaše mišljenje u ovoj zemlji bude većinsko, ja, u skladu s demokratskim pravilima, neću se s tim složiti, ali ću to poštovati. Znači, to je sad Vaše privatno mišljenje i u velikoj manjini.
Replika ima li još? Nema, hvala. Gospodin Džaferović, pa jeste, izvolite.
Ja, konačno, hvala Vam.
Konačno, izvolite 25 minuta mogućnosti.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, dakle, donošenje ovoga zakona ja ne bih posmatrao sa aspekta da li država BiH uzima nečiju nadležnost ili neko prenosi ili ne prenosi nadležnost na državu BiH. Ovaj zakon trebamo posmatrati kao pravo i mogućnost svih advokata u BiH da budu, na odgovarajući način, konektovani i vezani na CCBI ili Vijeće advokatskih asocijacija i pravnih društava Evrope. Ovo treba da bude ključna teza u donošenju ovoga zakona. Dakle, ovo je pravo i mogućnost svih advokata i svih advokatskih asocijacija koje postoje u BiH nesporno da budu članice ove Evropske advokatske asocijacije i Asocijacije pravnih društava Evrope, kao najvažnije evropske asocijacije iz ove oblasti. I odmah da kažem, uslov za to je donošenje državnog 'Zakona o advokaturi' i uspostave tijela preko kojeg će se vršiti ta saradnja sa ovom evropskom institucijom. 51 Ja sada neću govoriti da postoji mogućnost. Dakle, niko neće moći nikog kazniti u ovoj zemlji zato što neko neće ovaj zakon; neka zna da neće onemogućiti one koji hoće da budu vezani za Evropsku asocijaciju advokata u njihovoj namjeri da budu vezani. Postoji način da se to uradi i to postoji legalan način. Ja o tome sada neću govoriti, ali da znate da to postoji i neka čuju one kolege iz RS-a, iz Advokatske komore koji priječe donošenje ovoga zakona da je moguće i bez njih ako neće napraviti Advokatsku komoru BiH i konektovati se prema ovoj Evropskoj asocijaciji, jer nemojte zaboraviti da ova država ima svoj kontinuitet. Advokatska komora BiH je postojala i prije Dejtona, postoji u Dejtonu odredba koja govori o kontinuitetu propisa. Advokatska komora Republike BiH nije formalno ugašena i ta mogućnost postoji i neka svako zna da to postoji kao mogućnost. Ovo je poziv da svi mi u postdejtonskoj BiH napravimo oblik organiziranja advokatske asocijacije u BiH, da ljudi mogu normalno da uživaju prava i da imaju obaveze i da usklade svoje akte sa Evropskom advokatskom asocijacijom. I na ovaj način treba posmatrati ovaj zakon. I mi smo na Ustavnopravnoj komisiji, pošto smo bili potpuno svjesni kako je zakon prošao u Vijeću ministara, mi smo znali da ministri iz reda srpskog naroda nisu glasali za ovaj zakon, da je on većinom glasova došao u Parlament, kazali - predložimo Domu da podrži ovaj zakon u prvom čitanju i da nam otvori mogućnost javne rasprave. Da u javnoj raspravi pozovemo predstavnike advokatskih komora i da onda zajedno sjednemo i da vidimo koji je to općeprihvatljiv oblik organizacije advokature u BiH koji može proći ovdje u ovom parlamentu, a koji će zadovoljiti evropske kriterije. I to je ono što je predložila Ustavnopravna komisija. Mi da smo imali mogućnost bez prvog čitanja organizirati tu javnu raspravu, mi bismo je napravili. Ne možemo je napraviti dok zakon, po našem poslovniku, ne bude usvojen u prvom čitanju. I ja vas pozivam da zakon usvojimo u prvom čitanju, ali istovremeno da kažemo u svom zaključku, kao Dom, da se zadužuje Ustavnopravna komisija da pozove predstavnike zainteresiranih komora, odnosno svih advokatskih komora u BiH, dakle obje entitetske advokatske komore, i da zajedno sa njima i Ministarstvom pravde i ministarstvima pravde entiteta sačini jedan prihvatljiv tekst, odnosno amandmanima djeluje na ovaj zakon, tako ga uredi da zakon bude prihvatljiv za sve u BiH, pa i za ovaj parlament. I mislim da je to jedini izlaz iz ove situacije. Inače, još jedanput, dakle ponavljam, slušao sam televizijsku emisiju, to je nešto što me je jako zabrinulo, tema dana je bila navečer, kada su učestvovali predstavnici Advokatske komore Federacije i predstavnik Advokatske komore RS-a. Ja sam tada čuo od predstavnika, odnosno predsjednika Advokatske komore RS-a da on jeste za saradnju ali da ne dolazi u obzir uspostavljanje bilo kakvih institucionalnih oblika na nivou države. Ako je to tako, onda mi ozbiljno imamo problem. Ja se nadam da nije tako i da će postojati spremnost da se uspostavi neka vrsta institucionalnog organizacionog oblika u advokatskoj profesiji i na nivou BiH, jer, ponavljam, bez toga nema pristupa ovoj Evropskoj asocijaciji, a istovremeno, ponovo ponavljam, onaj ko misli da će moći nedavanjem svoje saglasnosti blokirati pravo onih koji to žele, neka zna da neće i zato postoji mogućnost i način. Ali, ne bi nam bilo dobro da kompliciramo odnose u ovoj oblasti u BiH i najbolje bi bilo i ja pozivam na dijalog i na dogovor i da na taj način riješimo ovo pitanje. 52 Razmišljam još o jednoj stvari, a vi kao kolege razmislite. Ja ne znam kako će danas proći glasanje kada je u pitanju prvo čitanje. Ako je vjerovati prema onome što smo čuli, danas zakon neće moći dobiti podršku u prvom čitanju. Ako je to tako, ja mislim da mi nikako – kao Parlament nekoliko godina pokušavamo da uredimo ovu oblast – ne bi trebali ovu stvar da ispuštamo iz svojih ruku. I vama kao Kolegiju ja neću ništa predložiti, nudim da razmislite o tome da se istovremeno ako dođemo u poziciju da nemamo zakona formira jedna grupa u Parlamentu ovdje i da se odmah iduće sedmice nastavi rad zajedno sa Ministarstvom pravde BiH, ministarstvima pravde entiteta, Komisijom Brčko Distrikta i advokatskim komorama i Federacije BiH i RS-a, jer jednostavno ovu stvar više ne možemo ispuštati iz ruku. Drago mi je, na kraju, što sam čuo stavove nekih kolega koji dolaze iz RS-a, jel u svemu ovom mi je evo to drago, jer iz toga izvlačim zaključak da nisu potopljene baš sve nade kada je u pitanju uspostava neke vrste advokatske asocijacije na nivou BiH, da postoji ta vrsta spremnosti, samo je pitanje koja je to vrste asocijacije? Evo, to bi bio moj pogled na ovu situaciju i moji prijedlozi. Toliko, hvala vam.
Živković, diskusija. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne može se odavde prijaviti elektonski i nemate razlog da ne vjerujete da se i članovi Kolegija imaju pravo prijaviti za diskusiju i za repliku i pustite me da radim.
Prvo, želim da kažem da mi nije nikakva želja da zbog ...
Ne može elektronski, da jedino mi odustanemo od prava na riječ.
... toga što ovdje sjedim, čak bih biše volio da sjedim tamo, da bi na isti način na koji se moje kolege mogu da jave. Međutim, evo da krenemo redom. Znači, meni je jasno da ovo što je zamjenik rekao da je stav Ustavnopravne komisije da se navodi samo član IV Ustava BiH i ne čudi me takav stav Ustavopravne komisije, kada znamo i da je Ustavni sud BiH navodio u svojim presudama da je sasvim dovoljno da se navodi član 4.a) Ustava BiH gdje jednu notornu činjenicu da ovaj parlament ima pravo da donosi zakone je uveo. Gdje se navodi ustavni osnov da ima takve zakone ovaj parlament da ...? Znači, potrebno je da se kaže na koji član se poziva ovaj parlament da može da donosi iz nadležnosti to. Tako da 53 takav stav Ustavnopravne komisije i Vaše obrazloženje da je to stav Ustavopravne komisije mene ne čudi, ali smatram da nije ispravan. Isto tako od kolega doktora koji su mi spočitavali mogućnost da se ljekarske komore na nivou BiH i potrebu da se ujedine – isto tako me ne čudi. Međutim, znate i sami da ljekarske komore i ovaj zakon o ljekarskim komorama je donesen na nivou entiteta. Neću da prejudiciram činjenicu, može se desiti u budućnosti da će te ljekarske komore da se dogovore da naprave ljekarske komore ili savez ljekarskih komora na nivou BiH. Ali hoću da vas upoznam da ljekarska komora sasvim dobro sarađuje sa ljekarskim komorama ostalih zemalja i da nema nikakvih problema u toj saradnji. A nemojte da, ja razumijem vašu potrebu da sve na nivou BiH stavite, ali ne razumijem kao potrebu svih nas da to uradimo. Znate koji je problem između Makedonije i Grčke? Kaže se da je to samo semantički problem, ja mislim da je to suštinski problem. Tako je i suštinski problem i sam naziv kada hoćete nešto da mimo Ustava stavite na nivo BiH i pitanje je samo kako će doći u ovaj parlament, a poslije ćemo sve na javnoj raspravi da se dogovaramo. Kad smo poslije na javnoj raspravi mogli da se dogovorimo o suštinskom problemu, a to je da ovaj zakon nosi naziv 'Zakon o advokatskim komorama u BiH' ili savez ili 'Okvirni zakon o advokatskim komorama', čime bi dali do znanja da u ovoj BiH nema jedna advokatska komora nego da ih ima više, ali da nije problem da se napravi savez kako bi se ušlo u Asocijaciju evropskih komora. Zašto ne pričamo na taj način? Zašto nećemo da kažemo da u ovoj BiH ima nadležnosti i entiteta? Zašto hoćemo da pričamo u svijetu da samo postoji jedna istina o BiH, da postoji samo nešto što se zove BiH iz bošnjačkog pogleda. Dajte da govorimo na taj način, i onda ćete imati podršku našu i da taj zakon dogovaramo u Savjetu ministara i da taj zakon potvrdimo ovdje. A ovi načini su samo predigra za ustavne promjene, gdje mislite da donošenjem ili upućivanjem mase neustavnih zakona u ovaj parlament koji nemaju ustavni osnov natjerate, evo ovim putem, poslanike iz entiteta RS-a da glasaju protiv i da to bude glavna priča o ustavnim promjenama. Nažalost, do toga neće doći.
Vraćamo se replikama. Azra Alajbegović.
Ja ću samo sekundu da repliciram kolegi Živkoviću po pitanju ovoga da nemamo probleme. Imali smo ... probleme koje smo razriješili i, kolege iz RS-a, neurolozi također su imali te iste probleme koje smo razriješili tako što smo udruženje registrovali kao udruženje u BiH, a kolege su na dobrovoljnoj osnovi. To je bio jedini način da se registrujemo, da postanemo pravno lice i da se pridružimo Evropskoj federaciji neuroloških društava, evropskoj porodici. Ovo drugo su sve bili neformalni i nezvanični kontakti.
Selim Bešlagić. 54
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, ovdje se radi o ovom zakonu o advokatskoj komori i moram da kažem da smo samo čuli gospodina Šefika Džaferovića kao pravnika i gospodina Kalabića, ja mislim, kao pravnika. Ostali nisu pravnici. Mene čudi, ja stvarno nisam htio da diskutujem, međutim kad se počela voditi ova rasprava, onda sam neke stvari poredao i, iz toga što tražim za sebe spas, razgovarao sam sa advokatima iz Srbije da mi pomognu i da pomognu i našem Iliji i svima onima koji se danas nalaze na tapetu optužnice u Srbiji. To je jedan veliki ..., koji je vršio dužnost i potpredsjednika Komore Republike Srbije, koji mi je rekao da je upravo doveo dva entitetska, da kažemo, šefa dvije komore, advokatske komore, da se učlane i samo je trebala njihova saglasnost da će nešto biti zajedničko u BiH i nisu se složili, i to je propalo. Govorim od strane ljudi iz Srbije, ne iz strane BiH. Govorim koliko smo mi u BiH komplikovani. A, sjećate se, kad smo ovdje donijeli Rezoluciju o ulasku BiH u EU, da smo, sve partije u ovom parlamentu, potpisali da smo a priori za ulazak u EU. Sjećate se, kad je potpisan Sporazum o pridruživanju da je tu zaslugu, tu zaslugu, gospodo, uzela vladajuća šestorka, iako smo i mi bili za, uz određene kritike. To drugim riječima znači kad smo dobili obaveze da nešto po tome što smo potpisali i što ste uzeli sebi, mi uvijek dolazimo ovdje u to ko je to, šta je to, šta nama daje za pravo da donosimo zakone. I kao što znate, ja sam veliki pristalica da se poštuje Ustav BiH i Dejtonski sporazum i vi znate da sam ja to stvarno ali mi se čini da Vijeće ministara nije shvatilo tu obavezu. Zato sam par puta i više puta, evo i sad govorim, za mene je veoma bitno bilo da se prvo vidi šta je to obaveza prema onoj našoj deklaraciji ... EU, da Vijeće ministara kaže: ovo su zakoni koje mi moramo donijeti, ne preglasavajući jesam li ovaj ili onaj, Srbin, Hrvat, Bošnjak itd., i da za takve zakone, uvijek kad se dostavljaju u parlamentarnu proceduru, napiše se - Vijeće ministara predlaže - a to znači da je ispunilo onaj uslov, ja bih rekao, dogovora o prenošenju nadležnosti ... ako za to postoji ta ustavna odredba. Ja sam prvi put bio sretan što u parlamentarnoj proceduri imamo 13 zakona u prvom čitanju. To je obaveza ovog parlamenta. Da li će se oni izvršavati? Naša je obaveza da provjeravamo da li se oni izvršavaju. Ali čini mi se da nakon ovakve rasprave i nakon ovakvog upozoravanja prenošenja nadležnosti i na tome se sve svodi, čitava je rasprava oko toga, dakle ne govori se o kvalitetu zakona, nego rasprava oko toga, osim gospodina Džaferovića koji je sada nešto rekao drugo, dovodi nas do toga da će produktivnost tog Vijeća ministara biti veoma loša i produktivnost ovog parlamenta da će biti veoma loša, jer ćemo se baviti ovim zakonima, raspravljati ovdje i, na kraju, kad dođe glasanje, ovi zakoni neće dobiti potrebnu većinu. Zbog toga još jednom molim da možda uputimo zahtjev Vijeću ministara da, prije svega, on mora ispuniti tu obavezu. Navodim jedan primjer kada sam prije šest godina u ovom parlamentu dao prijedlog o formiranju 'Ministarstva za poljoprivredu'. Tada sam dobio odgovor da nisam izvršio preduvjet, jer nisam dobio saglasnosti entitetskih vlada. Molim vas, ko predlaže zakon, ako je to pravilo, onda treba i da dobije ovu saglasnost. U protivnom, smisao ove rasprave u ovom parlamentu gubi svoj značaj i zbog toga vas molim da još jednom odavde skrenemo pažnju Vijeću ministara da ozbiljno shvati ovaj problem kako ga sutra ne bi proglasili da ima vrlo malu efikasnost, a samim tim i sebe da okrivimo što imamo tu malu efikasnost. Hvala velika. 55
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ja smatram da ovaj zakon treba prihvatiti u prvom čitanju iz dva-tri razloga. U suštini, zaista, kad se iščita suština ovoga zakona, njegove odredbe, radi se zaista o okvirnom zakonu koji nosi naziv 'Zakon o advokaturi BiH', a ne o advokatskim komorama, znate. Dakle, radi se, po mom mišljenju, o jednom okvirnom zakonu i ovdje, evo, ja bih, slobodan sam da pođemo od teze da se ovdje zaista ne radi, po mom mišljenju, o nikakvom prenosu nadležnosti. Zašto se ne radi o prenosu nadležnosti? Iz razloga što se ovim zakonom ne ukidaju advokatske komore entiteta. Treba pogledati član 11., 33., 90., 91. itd. Dakle u članu 11. 'Advokatsku komoru čine', pa govori se, 'advokati učlanjeni u Advokatsku komoru Federacije BiH i advokati učlanjeni u Advokatsku komoru RS-a'. Pa, onda u članu 33. kad se govori o nadležnostima za obavljanje djelatnosti, pominju se advokati: 'Advokatsku djelatnost iz člana 3. ovoga zakona mogu obavljati advokati upisani u imenik Advokatske komore BiH ili odgovarajuće imenike advokatskih komora u Federaciji BiH, RS-u ili regionalnim komorama entiteta'. Zatim, govori se ovdje u članu 90. o Skupštini, o Osnivačkoj skupštini itd., da ne ulazimo u detalje. Dakle, ovdje se ne radi o ukidanju advokatskih komora entiteta. Prema tome, nadežnost advokatskih komora entiteta i dalje ostaje. Advokati učlanjeni u te komore i dalje obavljaju svoje poslove. U članu 9. se govori da ... advokati mogu ovo obavljati, ovu djelatnost na čitavoj teritoriji BiH i vani. Dakle, ja zaista vas molim da zaista treba, mislim da treba prihvatiti ovaj zakon u prvom čitanju. Ovo što je zaključak Ustavnopravne komisije da otvorimo javnu raspravu da se u amandmanskoj fazi, ako postoje neke dileme, da se to sve otkloni i da se takav zakon, kao jedan okvirni zakon, prihvati kako bi ispunjavali uslove za ove evo ove asocijacije koje ... se od nas traži da pristupimo takvim asocijacijama. Prema tome, zaista vas molim, daj da prihvatimo ovaj zakon u prvom čitanju, da otvorimo mogućnost da se u amandmanskoj fazi sve ove dileme otklone i na takav način ispunimo nešto što je dobro za sve nas.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju uvaženi poslanik Jozo Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dakle, ovo nije prvi put da se u ovom domu nakon prijedloga zakona koji stižu iz Vijeća ministara otvara rasprava ne o samom zakonu nego se 56 vraćamo na pitanje ustavnog osnova tog zakona i pitanja prenošenja, eventualnog prenošenja nadležnosti entiteta na državnu razinu. Dakle, prvo što je čudno da danas, a to kažem nije prvi put, da je jedino, koliko ja znam, kolega ispred mene, kolega Remzija, govorio o tome – treba li nam ovaj zakon ili ne treba? Dakle, nismo dobacili ni dotle da kažemo treba li nam ili ne treba, a kamo li da govorimo o samom meritumu ovog prijedloga zakona. Dakle, treba jasno reći da je naš Ustav dosta neprecizan i postavio je vrlo široko i neprecizno nadležnosti države BiH. I da je teško, da kažem preciznije, crpiti nadležnost države u pogledu donošenja mnogih zakona, koje smo mi do sada i donosili, pozivajući se na isti članak Ustava koji je danas na dnevnom redu. Međutim, za mene je ovdje manje važno da li će ovaj zakon danas proći ili neće. Mislim da bi ove političke rasprave koje su danas vođene trebale da ukažu na jedno opredjeljenje ovog doma – ili ćemo prihvatati široko postavljnu, da kažem, formulaciju Ustava o nadležnosti države i u tom smislu prenositi nadležnosti, nužne nadležnosti sa entiteta na državu, odnosno tumačiti da su one izvorno državna nadležnost, ili ćemo reći, brate, hajmo mijenjati Ustav. Druge nam nema. Hajmo ga precizirati onda. Ili ćemo reći da nismo iskreni sa našim rezolutnim opredjeljenjem da smo za brži put u EU, da smo obavezni kao ozbiljna država promptno i uredno ispunjavati ugovorne obaveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle, to je jedna prekretnica za koju bi se morali, koja bi se morala politički dogovoriti u Parlamentu. Jer, ovo će biti blokada sljedeće sjednice isto, ništa neće novo biti i ništa ona nije novo danas. Zamislite, recimo, prođe cijela procedura, radi se po godinu dana nekakav prijedlog zakona, formiraju se interresorne grupe, savjetovanja, troškovi se prave, napravi se zakon, prođe zakon Vijeće ministara i onda mi ovdje dođemo i otvaramo jednu političku raspravu – je li to prenos nadležnosti ili nije? Dakle, ovdje se radi o jednoj vrlo ozbiljnoj prepreci, da kažemo – ljudi, nemojmo se više zamarati, znate. I imamo sada priliku, zakon je u drugom čitanju, postavlja se pitanje ustavnog osnova i je li to izvorna nadležnost države. Dakle, u interesu i troškova i našeg vremena i političkih rasprava koje ničem ne vode, mislim da bi bilo dobro da se parlamentarna većina jednom dogovori o tome je li za provođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, je li za mijenjanje Ustava, ako je Ustav prepreka tome. Na kraju krajeva, mnoge zemlje koje su sada članice EU morale su po tri-četiri puta mijenjati svoj ustav i usklađivati ga, a mi imamo još i dodatnih razloga za to. Meni su recimo u jednoj kontradikciji neke rasprave ovdje koje osporavaju ustavni osnov ovog zakona. I zaključak, jednoglasan zaključak ili ... zaključak Ustavnopravne komisije bez glasova „protiv“ da se organizira javna rasprava. I ovo što je kolega Džaferović govorio, javna rasprava ima smisla samo onda ako smo podržali zakon u prvom čitanju. I ako smo se opredijelili za javnu raspravu, onda mislim ... da bismo mogli malo efikasije ovom prići i podržati zakon u prvom čitanju. Omogućiti mu da doživi jednu ozbiljnu javnu raspravu i, naravno, silu amandmana koji bi mogli, evo, eventualno popraviti ovaj prijedlog. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. 57 Za repliku se javio uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, ovo sam mislio Vama reći na pauzi, međutim shvatio sam da je nužno da to kažem javno ovdje radi stenograma samo. Dakle, ja hoću da Vam kažem da uopće nije toliko važno kako će se zvati to tijelo ili ta advokatska asocijacija na nivou BiH i tu postoji prostor za raspravu i za dogovor. A Vi ste to istakli kao jednu od važnih tačaka u procesu donošenja ovoga zakona. Ja Vas molim da se iskonsultujete, da razmotrite još jedanput na klubu mogućnost vašeg stava da se ovaj zakon podrži u prvom čitanju, ... da bismo samo došli u fazu rasprave, javne rasprave, a da onda u javnoj raspravi razmotrimo zaista sva ova pitanja, jer advokati u BiH djeluju na prostoru cijele države BiH. Remzija je nešto počeo, gospodin Kadrić je nešto počeo da govori o tome, advokati nisu zatvoreni u entitetske linije, ni u kantonalne, niti mogu biti. I mi sada nećemo da u Bosni – zapravo mislim da hoćemo – ja vas molim da učinite napor da napravimo nešto da to povežemo i sa Evropom, ništa više. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Diskusiju ima uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Hvala. Ja, na početku svoje diskusije, želim podsjetiti sve poslanike u Predstavničkom domu da je već Parlamentarna skupština BiH donijela, između ostalog, Zakon o Sudu BiH, Zakon o Tužilaštvu BiH, Krivični zakon BiH, Zakon o krivičnom postupku, Zakon o parničnom postupku pred Sudom BiH, Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH, Zakon o izvršnom postupku BiH, Zakon o upravi BiH, Zakon o upravnim sporovima BiH, Zakon BiH o izvršenju krivičnih sankcija pritvora i drugih mjera. Dakle, ovih pobrojanih 11 zakona su već usvojeni u BiH i u ovom trenutku, po meni, je tragikomično osporavati potrebu donošenja 'Zakona o advokaturi BiH'. Također, želim reći da i dosljedna primjena odredaba Evropske konvencije o ljudskim pravima i Međunarodnog pakta o građanskim pravima, kao i sve ostale odredbe međunarodnih ugovora o ljudskim pravima, da su one sadržane i u Ustavu BiH. I te odredbe nalažu uspostavu advokature na nivou države BiH, koja će biti uređena u skladu sa evropskim standardima. Naime, kada sam govorio o Ustavu BiH, član II Ustava BiH tačka 2. doslovice glasi: 'Prava i slobode predviđeni u Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i u njenim protokolima se', ovo naglašavam, 'direktno primjenjuju u Bosni i Hercegovini. Ovi akti imaju prioritet nad svim ostalim zakonima.' Dakle, Ustav BiH nije nikakva prepreka, to stoji u Ustavu BiH, koji smo mi, je li, i pročitali i zakleli se na početku ovog mandata da ćemo ga provoditi. 58 Također, želim reći da u skladu sa evropskim principima koji se odnose na obavljanje advokatske profesije Advokatska komora BiH je obavezna podnijeti zahtjev za učlanjenje u Vijeće advokatskih asocijacija i pravnih društava Evrope. Mi danas, u odnosu na izjašnjavanje o ovom zakonu, treba jasno da pokažemo da li želimo da BiH pristupi u članstvo Vijeća advokatskih asocijacija i pravnih društava Evrope ili to ne želimo. Moram reći da se ne slažem sa onima koji su neke diskusije ovdje okarakterisali kao, citiram, 'neprijateljske prema entitetima'. Ja mislim da smo mi danas vodili jednu argumentovanu raspravu i da nema govora o tome da bilo šta proglašavamo neprijateljskim. Ja lično mislim da oni koji blokiraju put BiH, ali i njena oba bosanskohercegovačka entiteta, ponašaju se neodgovorno i prema entitetima i prema državi i prema građanima. Mislim da to što smo bliži EU, to što usvajamo potrebne zakone da bi jednog dana ostvarili naš strateški cilj da postanemo punopravna članica EU, žalosno je ako to budemo tretirali kao neku prevaru među nama. To nije prevara. Jednostavno, moramo biti malo pošteniji prema ljudima u ovoj zemlji. Možda je i lako svim političarima u BiH, uključujući i sve nas u Parlamentu, sa diplomatskim pasošima možemo otići, je li tako, i u Evropu i svijet sa diplomatskim pasošom BiH, trošiti dnevnice građana BiH, a, s druge strane, ogromna većina, 95%, 99% građana BiH nema uopšte priliku da izađe van BiH i te ljude sada držati zarobljene, ne dozvoliti ovdje da se usvajaju evropski zakoni, ne dozvoliti ovoj zemlji da postane članica EU da svi ljudi i narodi u ovoj zemlji imaju priliku da, kao i druge evropske zemlje, uživaju blagodeti koje donosi sa sobom EU. Zato na kraju, a povodom ovog zakona, želim reći da mi definitivno ovdje moramo shvatiti da se BiH mora približavati i prilagođavati EU i da se EU neće prilagođavati BiH. Što prije to shvatimo, mislim da će to biti bolje za sve nas u ovoj državi.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 6. Prijedlog zakona o advokaturi. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje) Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Komisija je dostavila 30. januara. Utvrđen je odgovarajući, odnosno, valjani ustavnopravni osnov. Većinom glasova su podržani principi. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima u prvom čitanju. Imam prijavljenog gospodina Bećirovića. Izvolite, Bećirović. 59
Ja moram reći da zaista postoje opravdani razlozi za donošenje jednog ovakvog zakona i postoji potreba u BiH da na jedan jedinstven način regulišemo ovu problematiku, a ona je proistekla iz onog Zakona o sportu o kojem smo mi ovdje raspravljali i usvojili ga. Tačno je da u ovom trenutku postoje u jednom od dva entiteta i u nekim kantonima slični zakoni koji regulišu ovu materiju, ali isto tako je tačno da mi do dan-danas ne vidimo efekte tih zakona, jer se neredi i nasilje na sportskim takmičenjima događaju bez ikakve ograde u cijeloj BiH. Naime, u obrazloženju ovog zakona, između ostalog, stoji da se ovim zakonom predlaže uspostava policijske saradnje između svih policijskih snaga u BiH. Ja mislim da to treba brisati, dakle kako je ovdje formulisano na ovakav način, jer logično se postavlja pitanje šta je sa onim policijskim zakonima koji su usvojeni u proljeće prošle godine, šta je sa reformom policije, ona je odgovorila na ova pitanja i ona nameće ovu potrebu, a ne ovaj zakon kako to ovdje stoji. Lično mislim da nije dobro da smo čekali 14 godina da dođemo do ovog zakona, pogotovo ako imamo u vidu da nas i Evropska konvencija o nasilju i nedoličnom ponašanju gledalaca da nam ona nalaže potrebu usvajanja jednog ovakvog zakona. S obzirom da je zakon u prvom čitanju, da imamo priliku danas reći neke svoje načelne stavove a da ćemo imati priliku i u amandmanskoj fazi konkretno djelovati, nadam se, ako prođe u prvom čitanju, bilo bi dobro da u članu 4. ovog zakona pokuša se regulisati i jedan dio koji se odnosi na nedolično i uvredljivo ponašanje prilikom izvođenja himne BiH ili prilikom upotrebe drugih državnih simbola u BiH. Također, želim reći da kaznene sankcije, predviđene ovim zakonom, nisu adekvatne onome šta danas treba u BiH. Primjer, recimo, u članu 49. kaže se da se novčane kazne od 2.000 do 10.000 KM mogu izreći za prekršaj za fizičko lice koje pod stavkom g), citiram, 'fizički napada, poziva i potiče na tuču', a kazne su između 2.000 do 10.000 KM. Zatim za lice koje učestvuje u tuči ili napadu na drugog gledaoca, redara i službeno lice, opet ovako minimalna kazna. Za lice koje oštećuje ili uništava dijelove sportskog objekta, prevozno sredstvo, drugu imovinu itd., opet ovako blaga kazna. Ja želim reći da su druge države i u regionu i u Evropi ovu problematiku regulisale mnogo oštrije nego što to predviđa ovaj zakon i mislim da trebaju ozbiljno razmisliti i predlagači ovog zakona i Vijeće ministara BiH da i mi primjenjujemo određene sankcije koje primjenjuju i druge razvijene države. Za slične kazne, od ovih koje sam ja sada nabrojao, u susjedstvu se izriču i kazne zatvora od šest mjeseci do pet godina, od jedne godine do osam godina itd., a ovdje to uopšte nije predviđeno. Bojim se da ako budemo ovako blago išli sa sankcijama, za ovako krupne prekršaje, da će to biti dodatno ohrabrenje za huligane u ovoj državi da mogu praviti nerede kakve smo mi viđali prethodnih godina na teritoriji cijele BiH. Hvala.
Vinko Zorić; izvinjavam se, repliku ima Huskić.
Nije, nije, zakačio sam za dugme. 60
Malo se igrao, dobro. Vinko Zorić.
Pozdravljam sve nazočne. I, pošto ja ne patim od toga koliko ću imati recki kod ovih nevladinih organizacija, koje broje javljanje nas parlamentaraca, nisam se htio javljati po prethodnom zakonu, gdje je točka dnevnog reda u dnevnom redu kojeg sam ja dobio i naslov zakona nisu isto napisani, odmah znate o čemu se radi, dakle radi se o jeziku, ali to ću reći pod ovim zakonom. Zašto se nisam javio pod predhodnom točkom? Zato što je neko u ime, evo, piše ovdje generalnog tajnika potpisao, dakle, za, pa sam ja mislio da to ide ova naslovna stranica sukladno osobi koja potpisuje pa sam prešutio. Međutim, to isto u ovom zakonu piše 'Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskom takmičenju', a potpisao je gospodin Zvonimir Kutleša, pa ne znam zašto to nije napisano na hrvatskom jeziku, a prepun je ovaj zakon takvih pogrešaka, mogu ih samo neke nabrojati. Dakle, u samom naslovu 'Zakon o sprečavanju nereda na športskom takmičenju', nije natjecanju dakle, a već sljedeća, dakle u članku 2. 'športskim natjecanjem' itd. Onda imamo članak 18. gdje piše 'uslovi', ne piše dakle uvjeti, onda imamo članak 23. 'uslovi', onda imamo, ono što me najviše zaprepastilo, dakle vi znate da je hrvatski jezik šport, a preostala dva jezika sport, imamo dakle dodato to 'š' u članku 31. gdje piše 'dužnosti športiste'. Ali ovdje taj lektor ne zna da je hrvatska riječ športaš, ali ono je to 'š' ubacio eto nek se nađe. Ali odmah u stavku 1. tog istog članka 31. piše 'športaš'. I tako dalje i tako dalje, ... onda 'učesnike', opća pojava u ovom zakonu, nije sudionik. Sad ću nešto kazati o ovom zakonu. Neću ponavljati riječi koje je moj prethodnik kazao. Dakle, zaista je velika potreba oko ovog zakona. Mi znamo da uglavnom huligani, neću reći navijači, huligani prave nerede na stadionima. Pravim navijačima se sve manje mili doći na natjecanja i navijati za svoj klub, reprezentaciju, za svog športaša kojega oni obožavaju, je li, u pojedinačnim disciplinama, ali bih kazao da sukladno i iskustvima iz svijeta, pa evo i iz RS-a, da bi dobro bilo da u naslovu piše 'na športskim natjecanjima'. Dakle, da bude u množini, a ne u jednini, i mislim da treba, iako je kolega Bećirović rekao da su sankcije preblage, ja sam zato da ako usvojimo i kad usvojimo, a zato sam da usvojimo ovakav jedan zakon, pa da ga i popravljamo kroz amandmane, dakle ono što usvojimo da i primjenjujemo. Jer nije dovoljno nabrojati ovdje ogromne sankcije, a to ne sankcionirati. Ja imam iskustva i pratim, nemam živog iskustva ali pratim kako se to odvija u susjednoj nam Republici Hrvatskoj gdje je zakon perfektan, međutim ogromna su nasilja na športskim natjecanjima i ne vidim tu velika sankcioniranja, iako ima razloga za to. Dakle, ponavljam i podvlačim to, ono što usvojimo u ovom zakonu, dakle bilo da to već piše u njemu ili napišemo kroz amandmane, zato sam da se to rigorozno primjenjuje. Dakle, da nema odstupanja od tog zakona i nema onda povlaštenih osoba kako bi, je li, se neko dodvorio tim, nazovimo, navijačima, a te šačice navijača tisuće i tisuće pravih navijača odvlače i ti pravi navijači ne dolaze na športske terene. 61 Hvala.
Ja se zaista izvinjavam gospodinu Zoriću. Ono što je do nas mi ćemo poduzeti. Nažalost, tekst je takav došao, ali evo upozorit ćemo generalnog sekretara, evo mi ćemo intervenisati, ja to respektujem ovo što Vi kažete. Imam još prijavljenog Adema Huskića. Ima li još neko želju da diskutuje? Molim da se prijave. Ako nema, imamo još samo Adema Huskića.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja neću puno govoriti, ali ću reći samo da mi je zaista drago da je došao prijedlog ovakvog jednog zakona u Parlament. Ja sam lično bavio se mišlju da predložim sam zakon, ali nakon malo duže analize odustao sam, jer sam vidio da treba više znanja iz ovih nekih disciplina koje ja zaista nemam. Ali evo, drago mi je da je Vijeće ministara predložilo ovaj zakon, i on je logičan slijed Zakona o sportu i logičan slijed organizacije naših liga takmičenja i ja mislim da ono što nam fali u sportu je ovaj zakon, jer sad se dešava na stadionima ono što nema nikakve veze sa sportom. Znači, sportski događaji samo služe kao povod za divljanja koja su više štetna, odnosno koristi od njih niko nema, sport najmanje. I zbog toga predlažem da podržimo principe ovog zakona, a eventualne nedostatke, koji naravno postoje u tekstu, da u amandmanskoj fazi popravimo, jer je očigledno da su neke zemlje u Evropi, koje su imale probleme slične kao mi, sa zakonima riješili i doveli su stanje na sportskim terenima tako da je zaista milina otići na utakmicu, a mi imamo situaciju da normalan čovjek nema šta da traži na utakmicama. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu o tački 7., dakle Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima. Idemo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (prvo čitanje) Mišljenje nadležne komisije o osnovnim principima dobili smo 30. januara. Utvrđen je valjan ustavnopravni osnov i podržani su principi Prijedloga zakona. 62 Otvaram raspravu, prvo čitanje. Ja još nažalost – evo imam sada – nemam prijavljenih. Dakle, zaključujem raspravu o tački 8. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o Garancijskom fondu (prvo čitanje)
Pa, ja ću malo kraće. Komisija je znači jednoglasno podržala ovaj zakon. Drago mi je bilo čuti i diskusije svih članova Komisije i predstavnika predlagača da je ovo vrlo važan zakon, da ovaj zakon potiče ekonomski razvoj, da u pravo vrijeme se predlaže, u vrijeme recesije. Mislim da je ovaj zakon ... jedna od ključnih mjera ako hoćemo (Vijeće ministara po ovom mom zahtjevu i kolege Jovičića) mjere za prevazilaženje ekonomske krize. Znamo da ovaj zakon će imati i finansijske i ekonomski pozitivne efekte, a i socijalne efekte, jer spriječit će gašenje i stečaj mnogih malih i srednjih preduzeća, znači manje će biti ukidanja radnih mjesta. Bit će više investicija, više ... Po meni, ovo je jedan ključni reformski i ekonomski zakon. Mislim da ga trebamo podržati i da bude jedna od najvažnijih mjera u strategiji Vijeća ministara u mjerama za prevazilaženje ekonomske krize. Ja pozdravljam predlagača. Mislim da je odabrao pravo vrijeme i pravi trenutak. Vidite, da bi ovaj fond imao 150 miliona ... da je to vrlo, vrlo, znamo da sad do kredita je teže doći, kriteriji su pooštreni, kamate povećane. Mislim da država treba da interveniše. Neki dan sam vidio kako u Srbiji država interveniše u državne firme, pogotovo one koje imaju proizvodnju i koje izvoze. Zašto i mi ne potaknemo svoju privredu? Hvala.
Vinko Zorić.
Ja ću samo pročitati jedan dio obrazloženja za razloge donošenja ovog zakona: 'Kada, s obzirom na stanje u domaćem bankarstvu kao i neophodnost osiguranja sredstava za razvoj 63 malih i srednjih poduzeća, država treba na sebe da preuzme i obvezu financijske i nefinancijske potpore razvoju malih i srednjih poduzeća i poduzetnika.' Ja se slažem da ovaj zakon treba i da treba razvijati mala i srednja poduzeća. Međutim, zašto je stanje u domaćem bankarstvu ovakvo? Zašto se predlagač ne zapita je li, možda, država može regulirati ta pitanja, da ne bude takvo stanje? Jer ima čitava jedna stranica prije toga, jedna priča kako taj razvoj malih i srednjih poduzeća je nemoguć kroz kredite iz poslovnih banaka. I isto tako želim kazati da treba utvrditi jasne kriterije kako ne bi bilo zlouporabe kroz ovaj jamstveni fond, a amandmanski ću djelovati na nejasnoće ovdje gdje kaže da ovaj fond počinje sa radom, dakle mislim da je to, je li, nakon donošenja ovog zakona, a onda, kaže, osnivači fonda mogu biti institucije BiH, Vijeće ministara BiH, vlade entiteta, Distrikta Brčko i lokalne vlasti, a onda opet kaže da sredstva za utemeljenje će se osigurati iz proračuna. Kako će se osigurati ako ti osnivači neće biti, kad ovdje piše mogu? Mislim ... da treba kazati u startu ko je osnivač ovakvog jednog jamstvenog fonda. Hvala lijepa.
Ja nemam više prijavljenih.
nije uključen mikrofon
Pa, zar Vi niste govorili, gospodine Bahtiću.
Da odgovorim, on je pitao zašto.
Je li to replika? Izvolite.
Kazao je zašto država interveniše kod banaka. Smatram da naša država u sferi monetarne politike ne može da interveniše niti ima uticaja. Znamo da su naše banke sve privatizirane, sve su bankine kćerke. Znate, tu spoljni faktor odlučuje. I zato dobar je ovaj zakon da mi mimo tih banaka, gdje bi, znači, je li, banke, mi znamo da su banke sve privatizirane, tako da država tu nema uticaja, ni kod donošenja kamata ni kredita. Država upravo može ovako da zaobiđe banke da daje poticaja našoj privredi. Hvala.
Savo Erić. 64
Dakle, samo bih zamolio predlagača da nam još malo objasni da u drugom čitanju smanjimo amandmane, da ne širimo raspravu. Ja sam to i na Komisiji rekao. Znači, ako već dajemo sredstva, kako obezbjeđujemo bonitet vraćanja, na osnovu čega, to je jedno. I ovo što je Vinko rekao, nemoguće je praviti mješoviti fond sa vlasnikom ili onaj ko uloži pare, a nema pravo da odlučuje ili ako će biti država onda mora se o definisati. Znači, u tom pravcu ima mnogo nejasnoća. Pa da ne bi ispalo sad da mi ne podržavamo privredu, pogotovo mala i srednja preduzeća koja neće moći sigurno krenuti u razvoj ako ne bude podrške države.
Evo, ja se nadam, kad ste već spominjali mala i srednja preduzeća, da ćemo mi vrlo brzo dobiti ovu strategiju razvoja malih i srednjih preduzeća, što je jedna od obaveza. Ali evo, javio se zamjenik ministra i ponudio, odnosno, stavio na raspolaganje da na sva pitanja odgovori. Izvolite, gospodine Kasumoviću.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zamjenici i zastupnici, Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o Garancijskom (ili Jemstvenom) fondu. U vrijeme ove recesije, kada je sve teže doći do sredstava, sredstva su sve skuplja. Ministarstvo finansija a onda i Vijeće ministara se odlučilo i vama uputilo na klupe ovaj prijedlog zakona, te Vas molim i pozivam da ga podržite. Znači, u želji da se podstakne ekonomski razvoj i afirmaciju tržišnog gospodarstva, institucijama vlasti nameće se problem stvaranja adekvatnog ambijenta za podsticaj razvoja i samoodrživih projekata. Znači, uz Prijedlog zakona priloženo vam je i propisno obrazloženje sa ustavnim temeljem, razlozima za donošenje, priloženo je također i pozitivno mišljenje Ureda za zakonodavstvo. Zakonom o zaduživanju, dugu i garancijama BiH mi smo jemstvo preuzeli samo na kapitalne investicije. A ostalo nam je upravo ono gdje BiH ima najveći prolaz ili za budućnost može najviše da uradi, to su mala, srednja preduzeća i mali poduzetnici ili poljoprivrednici. Formiranjem ovakvog fonda direktno bi se uticalo na cijenu kapitala kod poslovnih banaka. To je ono pitanje što ste postavljali. Znači, BiH nema na nivou institucija BiH ni agenciju za bankarstvo, nemamo ni superviziju banaka koju nam traži i Evropsko partnerstvo, znate da je ovdje to odbijeno. Znači, mi nemamo mjerila, kao država, da možemo pozvati banke i razgovarati na tu temu, jer to bi te agencije trebale da rade. Evo, u varijanti da snizimo kapital, da snizimo cijenu kapitala, mi jednostavno tim malim i srednjim preduzećima koji u ovo vrijeme veoma teško mogu doći do kolaterala, a to je ono kad mu traži banka da dobije kredit da traži mu zalog neki ili nešto, državni fond bi se pojavio ali u sljedećem smislu, da ne mislite da se i o tome ne razmišlja. 65 Vi ste vidjeli u Prijedlogu zakona da tamo stoji da će postojati Upravni odbor, pa Nadzorni odbor, pa direktor toga. Fond će imati svoj Statut, imat će Poslovnik o radu i, što je najbitnije, predsjedavajući je maloprije rekao, ovo je u sklopu ovoga, znači imat ćemo strategiju BiH koja će biti zbirna strategija i entiteta za razvoj srednjih i malih preduzeća. I u varijanti da u toj strategiji usvojimo koncept recimo razvoja, hajde recimo, jagodičarskog voća, imamo u strategiji, jave se ljudi koji to mogu raditi. I projekt banka poslovna ocijeni da je takva, a čovjek ima tu ideju, ima sve ali nema kolaterala, nema s čim da potvrdi to – u toj varijanti taj fond će stati iza toga, kao i sada što stajemo iza svih kapitalnih investicija u BiH. I mislim .... nema nikakve sumnje da mi ne očekujemo od vas veoma dobre amandmane, da ovo poboljšamo, ali mislim u ovoj situaciji, kad veoma teško pogotovo mala preduzeća dolaze do sredstava koja su veoma skupa, na ovaj način ćemo pomoći da se pokrene malo brži razvoj BiH. Hvala.
Hvala zamjeniku. Ja se nadam da je gospodin Erić dobio odgovor. Imamo repliku, Vinko Zorić.
Greška je to, pardon.
Greška, je li greška i kod Erića. Imamo diskusiju Bakira Izetbegovića.
Banke imaju razlog što traže kolaterale, što dobro odmjere prije nego što daju novac. Mi ćemo podržati ovaj zakon, u najboljoj namjeri da podržimo malu privredu, srednju privredu. Međutim, ne mogu da ne izrazim bojazan na šta to može izaći kad država daje sredstva, a ne traži ove garancije koje banke s razlogom traže. Evo, s ovim CEMT dozvolama vidjeli smo na šta izađu stvari. Čim nešto možete dati ovome, onome, ne dati, preko reda dati, po kojim kriterijima, znate, po kojim prioritetima. Ovaj put je novac u pitanju, što je još opasnije od nekakvih dozvola. I ja ne mogu da, evo, ovako javno ne izrazim svoju bojazan, već da vas zamolim, a i mi ćemo pogledati sad za drugo čitanje, kako da se što bolje osiguramo, da to ne bude preko reda, da se onda neko nekome odužuje što ga je ubacio preko reda itd. Eto, hvala vam.
Hvala lijepo. Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 9. o Prijedlogu zakona o Garancijskom fondu 66 Idemo na tačku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dobili smo 30. januara. Utvrđen je valjan ustavnopravni osnov i prihvaćeni principi predloženog zakona. Za ovu tačku dnevnog reda za raspravu se odmah javio Šefik Džaferović. Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam se javio samo da kažem da smo i u pogledu ovoga zakona, kao i kod Zakona o advokaturi, odlučili da nakon prvog čitanja obavimo neku vrstu javne rasprave, da vidimo kakvo je stanje u ovim ustanovama za izvršenje krivičnih sankcija. Da malo sagledamo organizaciju i način funkcioniranja. Zakon koji uređuje njihov rad ili na kojem je utemeljen njihov rad i naravno ove izmjene i dopune i da vidimo je li ovo sve što je potrebno sada promijeniti, dopuniti ili treba zahvatiti još neke oblasti. Dakle, ja vas molim da podržite zakon u prvom čitanju i pomognete i nama da obavimo ovu vrstu stručne, javne rasprave sa, prije svega, ministarstvima pravde u BiH i ovim ustanovama. Toliko, hvala vam.
Hvala, gospodine Džaferoviću, na korisnim napomenama. Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 10., Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Mišljenje Ustavnopravne komisije o ustavnom osnovu i principima dobili smo 30. januara. Također je utvrđen valjan ustavnopravni osnov i podržani su principi ovog zakona. 67 Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 11., dakle o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine. Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje)
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću zaista kratko. Prije svega, smatram da ovo što je govorio, i ranije govorio, zamjenik predsjedavajućeg, ovdje bi trebali uvesti jednu praksu da predlagač zakona, prvo on, obrazloži razloge zbog čega predlaže određena rješenja u nekom zakonu, tako da mi možemo onda kasnije biti kanalisani kad se vodi rasprava o tome. Ali s obzirom da predlagač zakona nije tu, iako znamo da što se tiče Ministarstva civilnih poslova da su oni u tom, kad su u pitanju njihova prisutnost i odgovornost, da nije tu nedostajala takva jedna prisutnost. Međutim, da ne idem u te stvari, ja sam pokušao da se bavim malo, s obzirom na kratkoću vremena, nekim rješenjima koja su postojeća rješenja sa onim što je predložila radna grupa koju je formiralo Ministarstvo civilnih poslova i sa onim prijedlozima koji su na prijedlog Ministarstva civilnih poslova prihvaćeni na sjednici Vijeća ministara. Zaista tu postoje određene 68 razlike, određena različita viđenja u tome u čemu se ogleda rad ove Agencije za zapošljavanje, u kom stepenu je ova Agencija neovisna, samostalna, šta treba da radi, šta ne treba da radi, tako da postoje ta različita viđenja, možda i konceptualna viđenja po pitanju rada ove Agencije. Ja hoću da kažem da treba bez obzira na sve to podržati zakon u prvom čitanju da bi se u amandmanskoj fazi ove dileme otklonile da zajedno – ja ću predložiti određene amandmane – sa Ministarstvom civilnih poslova i sa ovom radnom grupom vidimo šta se tu treba otklonuti, u ukoliko se te stvari trebaju, na neki način, dovesti u sistem boljeg funkcionisanja Agencije da Prijedlog ovog zakona ne bi propao. Iz tih razloga, podržavam ovaj stav Ustavnopravne komisije. U amandmanskoj fazi ćemo pokušati da se ove dileme otklone i na takav način da dovedemo ovaj zakon, da ga usvojimo i da imamo na spisku više zakona koje smo u ovom domu usvojili. Zahvaljujem se.
Ja sam maločas rekao da apsolutno podržavamo opredjeljenje da svaki put kada želi predlagač izađe za govornicu i da dodatne napomene, ali evo ja recimo predlažem da se slijedi praksa ministra Ljubića koji je na početku sjednice evidentirao ko je prisutan i za koje pitanje. Ja ne mogu znati svakog čovjeka koji tu dođe, ispred koga je došao i želi li se javiti itd. Dakle, predlagači ili oni koji su ovlašteni u ime predlagača, neka se sekretaru Doma na početku sjednice prijave po kojoj tački su prisutni i žele li imati uvodno izlaganje. Evo, da mi nastavimo, gospodin Jozo Križanović. Dakle, čovjek iz Ministarstva civilnih poslova, ako želi govoriti ja ću mu omogućiti. Gospodin Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja zapravo razmišljam da li da nešto i kažem na ovo, posebno zbog toga što smo uskraćeni za uvodno izlaganje predlagatelja. Vidite, ja sam uložio dosta napora da vidim zbog čega se vrši izmjena i dopuna ovog zakona. I nisam mogao baš razumjeti o čemu se radi. Dakle, bilo bi vrlo važno da se kaže šta je to razlog za prijedlog izmjene i dopune ovog zakona. Posebno što jedan od razloga se pominje da se vrši usklađivanje sa Zakonom o upravi iz 2003. godine. Dakle, sama obrazloženja i sami prijedlozi promjena ovog zakona mene ne uvjeravaju da mi dobijamo išta bolji Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje i mislim da je ovo jedan promašen koncept koji ja ne bih mogao podržati. Hvala vam lijepo.
Šefik Džaferović. 69
Gospodine predsjedavajući! Šta je suština ovog zakona? Ljudi iz Agencije za rad i zapošljavanje su shvatili da je potrebno unaprijediti rad Agencije i da je potrebno promijeniti zakon u tome i formirana je radna grupa i taj dio je zaista napravljen korektno. Ali onda kada je zakon došao u Ministarstvo, onda je Ministarstvo, koliko ja vidim po ovome što se priča i što piše ovdje u zakonima, iskoristilo priliku pa je onda proširilo svoje ingirencije na račun te Agencije. Sad je problem u tome i ja hoću, ja sam ustao da kažem da treba ovaj zakon podržati u prvom čitanju, ali da ćemo u amandmanskoj fazi voditi računa o tome da se unaprijedi rad Agencije i da se sačuva njen autonoman status kojeg ima u odnosu na izvorni zakon. Toliko, hvala vam.
Dobro je da imate te informacije. Mi imamo zakon kojeg je predložilo Vijeće ministara. Gospodin Bahtić.
Ma ništa, i ja sam dobro iščitao ovaj zakon, evo pratio sam diskusije. Odmah da kažem da ću ja podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Kolega Džaferović je kazao da u ovome zakonu je izmjena, ide se na jačanje uloge resornog Ministarstva civilnih poslova, što ja zdušno podržavam iz razloga što ima, ne samo ovaj direktor, ima dosta direktora koji nemaju nikakve veze sa ministarstvom. Između ostalog, ovaj direktor je putovao u Argentinu, nije nikoga pitao, velike troškove ima, niko nikog neće poslati u Argentinu. I zato treba resorno ministarstvo da ipak ima neke veze sa agencijama da ne može raditi svaki direktor šta hoće, ... jer ulagat ću ja amandmane.
Gospodine Bahtiću, dajte da se klonimo personalnih stvari, dajte nam o zakonu da govorimo.
Ja razumijem odbijanje raznoraznih; međutim, ako hoćemo da jačamo ulogu države, onda strategija razvoja, upošljavanje, država treba preko resornog minsitarstva da ima određeni uvid u rad Agencije za zapošljavanje. Kolega Remzija, na mene ne može niko lično lobirati ako na tebe može. Ja govorim sa aspekta države i jačanja države. Zahvaljujem se. 70
Uredu je, hvala lijepo. Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 13. o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje. Idemo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Adem Huskić (prvo čitanje) Nadležna je bila Ustavnopravna komisija. Dobili smo Izvještaj 30. januara. Podržani su principi i utvrđen je valjan ustavnopravni osnov. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 15. Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje)
Naime, prijedlog je da možda za 19., 20., 21. tačku dnevnog reda, pošto se sve tiču utvrđivanja novog roka, zajednički napravimo raspravu i da odmah kažemo – naš stav je da smatramo da su iscrpljene sve poslovničke mogućnosti i da predlažemo da se obustavi u sva tri prijedloga ovaj zahtjev. Evo.
Evo, čuli ste ovaj prijedlog. Ja ga neću ignorirati ali evo sada da čujemo diskutante. Imam prijavljenog čovjeka za diskusiju. Šemsudin Mehmedović.
Pa evo, ja ću u ime Komisije za promet i komunikacije iznijeti stav. Naime, mi smo pokušali da usaglasimo dostavljene amandmane na ova dva zakona koji su pod tačkom 19. i 20. Nismo to uspjeli u roku koji nam je ostavljen, zbog toga tražili smo od Doma da nam Dom da zapravo produžetak roka da pokušamo da usaglasimo sve te dostavljene amandmane. Mislim da ne bi bilo loše da pokušamo da dobijemo te zakone, evo u nekom narednom periodu. Hvala ljepo.
Hvala gospodinu Mehmedoviću. Dakle, gospodin Živković je predložio da vodimo jedinstvenu raspravu o 19., 20., 21., dakle o svim ovim zahtjevima. Naravno, kada dođe do glasanja, izjašnjavat ćemo se o svakom pojedinačnom zahtjevu, izuzev ako nema nekao potrebu da komentariše ili neko pojašnjenje ili dodatnu neku argumentaciju iznosi o ovim tačkama. Ako nema razloga za posebno javljanje po ovim tačkama, ja mislim da možemo prihvatiti. Dakle, da li Dom ovo podržava? Evo konstatiram, ima li potrebe glasati? Evo ljudi insistiraju da glasamo. Dakle, ja vas molim. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 73
Ja bih ovdje, s obzirom na ono što smo imali u prvom dijelu sjednice, ja bih zaista ... uputio apel prema gospodinu Živkoviću da pokušamo iznaći ovdje rješenje. Nakon diskusije koju smo imali na Komisiji za transport i komunikacije, mislim da bi vrijedilo da se iznađe bilo kakva mogućnost produženja roka za ulaganje amandmana kako bismo, uz određene napore, pokušali ove vrlo važne zakone usvojiti u Parlamentu. Dakle, jedan apel da se pokuša iznaći mogućnost da se ovaj rok ipak produži. Ne mora on biti dugačak, rok od nekoliko dana ali, i po mom mišljenju, bilo bi jako korisno da se tako nešto donese.
Imam prijavljenog Slavku Matića. Jesam li ja dobro shvatio, gospodine ministre, jeste li Vi željeli nekoliko?
nije uključen mikrofon
Radi se o zakonima čiji je obrađivač i predlagač Ministarstvo prometa i komunikacija. Mislim da će biti korisno da čujemo i ministra šta on misli o ovim rokovima, produžavanjima itd.
Pa gledajte, radi se o dva vrlo važna zakona, 'Zakon o civilnom zrakoplovstvu' i 'Zakonu o Agenciji za pružanje usluga kontrole leta'. Ovi zakoni su nužni u ispunjavanju ATM strategije, dakle Strategije upravljanja zračnim prostorom BiH, prema kojoj i prema planu bi BiH krajem ove godine trebala preuzeti operativnu kontrolu nad svojim nebom, koju trenutno vrše susjedne države Srbija i Hrvatska. Ovi zakoni su vrlo seriozno rađeni uz pomoć Direkcije civilne avijacije, Ministarstva, entitetskih direkcija civilne avijacije, entitetskih ministarstava i došli smo do jednog teksta oba zakona za koji smatramo da zadovoljava sve potrebe BiH koje, naravno, nisu samo naše 74 unutrašnje potrebe već i naše međunarodne obveze u ovoj oblasti, jer BiH, kada je zračni promet u pitanju, ne može ostati crna rupa. Međutim, ja znam da su se ovdje, da tako kažem, javili određeni ... parainstitucionalni problemi u svezi s ovim zakonima i koji su bili vezani, zašto ne reći otvoreno, za smještaj ovih institucija, koje bi proizašle iz ova dva zakona, jedne institucije u Mostaru, druge institucije u Banja Luci, i određene bojazni sa strane Banja Luke da smještaj institucije u Banja Luci bi došao u pitanje, ne znam zbog čega. Evo, ja jamčim ovdje, u ime Ministarstva, čim se stvore uvjeti za uspostavu ovih institucija, one će biti preseljene u Banja Luku, odnosno u Mostar. Prema tome, ako neko ima bojazni oko toga, molim lijepo, ja sam spreman da te bojazni odagnam. A nama ovi zakoni trebaju jer, poštovani zastupnici, BiH u ovom momentu ne ubire otprilike 30 milijuna maraka godišnje, koje će ubirati kada počne vršiti operativnu kontrolu nad svojim nebom. S druge strane, čitav ovaj sustav ATM strategije čija operativnost zavisi od usvajanja ovih zakona je plaćen i već se instalira u BiH, u Sarajevu i Banja Luci, na planinama našim gdje su radarske stanice i taj kredit od Europske banke za obnovu i razvoj iznosi 17 milijuna eura. Ta sredstva ćemo mi uskoro početi vraćati. Ako ne uspostavimo ovaj sustav, a usvajanje ovih zakona je uvjet za uspostavu tog sustava, mi ćemo morati ta sredstva plaćati iz Budžeta. Dakle, ja vas molim da uložite maksimalan napor pa ako je potrebno da produžite ovaj rok Komisiji da uz pomoć Ministarstva dođe do odgovarajućeg očitovanja o amandmanima, da bismo imali ove zakone što prije i da bismo uspostavili ove institucije što prije i da bi ovaj sustav postao operativan. Hvala vam lijepo.
Ja se zahvaljujem ministru i siguran sam da će biti vrlo korisne ove informacije o daljoj proceduri i evo ova argumentacija, naročito finansijska, koju je gospodin ministar ovdje potcrtao. Nastavljamo raspravu o tačkama 19., 20., 21. Bio se prijavio gospodin Matić. Je li i dalje ostajete, gospodine Matiću? Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, štovani gosti! Dvojica mojih kolega su već govorili o sjednici Povjenstva za promet i veze. Evo, u nenazočnosti predsjednika ovog povjerenstva, želim i ja nešto o tome reći. I nije bilo do ovog povjerenstva, mi smo taj dan mogli se izjasniti o amandmanima. Razlog zašto nismo: imali smo jasne upozorbe da preglasavanjem na Povjerenstvu u svezi amandmana da to može dovesti do pada ovih zakona na sjednici Zastupničkog doma i radi toga smo zatražili novi rok. Dalji razlozi za produljenje roka su što, pri samoj raspravi, nije bilo nikoga ko bi predstavljao Ministrstvo prometa i veza. Bili su nazočni ljudi iz Direkcije civilnog zrakoplovstva, ali nitko nije bio iz Ministarstva, a čuli smo u raspravi na Povjerenstvu da postoje određena razmimoilaženja između 75 stavova ljudi iz Direkcije civilnog zrakoplovstva i samog Ministarstva, kao ovlaštenog predlagatelja, i radi toga se nismo upuštali u izjašnjavanje o amandmanima. Isto tako, evo čuli smo maloprije obrazloženje ministra, a čini mi se da je to bilo i u obrazloženju ovih zakona, bilo je naglašeno da su zakoni usuglašeni sa nadležnim entitetskim institucijama, da bi nam na Povjerenstvu predsjednik Povjerenstva, a koji dolazi iz RS-a, rekao da ima pouzdane informacije i zahtjeve iz RS-a da takva teza nije točna i da nije sve usuglašeno i da je sam on zalagao se da se ipak odgodi izjašnjavanje o amandmanima dok se te stvari ne raščiste. Nakon svega, slažem se da ne bi bilo nimalo dobro da ovi zakoni padnu. Čuli smo i od ministra da bi se time nanijela i financijska daljnja šteta BiH, bez zakonske regulative ovih značajnih oblasti. I mislim da bi bilo dobro, ipak, produljiti rokove za zakone u točkama 19. i 20. Ne govorim o ovom zakonu u točci 21., možda je drugačija problematika, ali bilo bi vrlo štetno da ne iskoristimo prigodu i ovu značajnu oblast koja do sada nije na razini BiH bila zakonski regulirana, pa nam je zračni prostor, u smislu kontrole i na svaki drugi način, bio pokrivan iz Republike Hrvatske i Republike Srbije i time BiH gubila i određene financijske prihode, da ne iskoristimo prigodu i u prvom čitanju donesemo ove zakone a, eventualno, u amandmanskoj fazi dalje popravljamo. U stvari, ovdje je već riječ o amandmanima. Mi smo bili spremni dobar dio amandmana prihvatiti na Povjerenstvu, s obzirom da se o njima pozitivno očitovalo i Ministarstvo. Evo, iz poznatih razloga koje sam ja naveo a neke moje kolege, ipak smo zatražili produljenje roka i mislim da to možemo već na narednoj sjednici Zastupničkog doma, 18., obaviti. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tačkama 19., 20.. i 21. Prelazimo na tačku 22. Ad. 22. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje) Vidite iz Izvještaja da nije postignuta saglasnost na Kolegiju kao Komisiji i odlučivat ćemo u drugom krugu glasanja. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu po tački 22., praktično nemamo rasprave. Idemo još na tačku 23. 76 Ad. 23. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka povodom razmatranja Prijedloga zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, i to: - Kluba Stranke demokratske akcije i - Poslanika Remzije Kadrića
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici i gosti, Izvještaj koji ste dobili je pisan prije nekog vremena, tako da bih želio da malo još dodam neke novije informacije u vezi razvijanja projekta „Autoput na Koridoru Vc“. 77
Molim vas, malo pažnje.
U toku 2008. godine postignut je značajan napredak u pripremama za izgradnju autoputa. Taj napredak se može manifestovati kroz sljedeće: užurbano se pripremaju tehnička dokumentacija i glavni projekti za oko 165 km autoputa. Kroz kreditne sporazume sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj i Evropskom investicijskom bankom kao i Kuvajtskim razvojnim fondom planira se obezbijediti kreditna sredstva u iznosu od preko milijarde KM za izgradnju prioritetnih dionica u Federaciju u dužini od oko 70 km. Vlada RS-a je također potpisala Ugovor o koncesiji prema kojem planira izgraditi ovu dionicu, svoju dionicu autoputa, čim se stvore ovi posljednji tehnički uslovi. Također, naše ministarstvo je pripremilo Nacrt međudržavnog sporazuma sa Republikom Hrvatskom o zajedničkoj izgradnji međudržavnog mosta na rijeci Savi, kao i o usaglašavanju dinamike izgradnje graničnih dionica na sjeveru i na jugu autoputa. Što je bitno još ukratko reći? Da se rade prostorni planovi i u RS-u i u Federaciji koji će poslužiti kao osnova za izdavanje urbanističke saglasnosti i građevinske dozvole a, naravno, i za eksproprijaciju. Pri svemu ovome možda je važno podvući uslove koji su navedeni u kreditnim sporazumima sa evropskim razvojnim bankama koje je neophodno da ispune institucije u BiH da bi kreditni sporazumi stupili na snagu i da bi sredstva mogla da budu efektivna za trošenje. Kao prvi i možda najvažniji uslov je da se obezbijedi iz goriva 10 feninga izvornih prihoda za entitetske direkcije za autoceste, znači putem Zakona o akcizama, i da se donese odluka o raspodjeli tih sredstava. Taj proces je u toku i očekujem da će se ubrzati njihovo donošenje, zakona i odluke. Također, jedan od uvjeta u kreditnim sporazumima je da se donese strategija javno-privatnog partnerstva za obezbjeđenje finansiranja ovih preostalih dionica ... za koje nisu osigurana kreditna sredstva. Postoje rokovi u kreditnim sporazumima za donošenje strategije i za otpočinjanje tenderske procedure izbora privatnog partnera. To se odnosi na Federaciju, s obzirom da je RS to uradila. Zatim je potrebno da Vijeće ministara osigura učešće u finansiranju izgradnje međudržavnog mosta na Savi i graničnog prelaza. Potrebno je također formirati Nadzorni odbor sastavljen na visokom niovu od predstavnika Vijeća ministara i entitetskih vlada, koji će nadzirati aktivnosti na pripremama za izgradnju autoputa na Koridoru Vc. Ima još dosta tih uvjeta koji su navedeni u kreditnom sporazumu i za koje smatramo da će biti ispunjeni ali smo ovdje izdvojili samo ove najvažnije. Evo, za neka pitanja na raspolaganju sam tu da odgovaram. Hvala. 78
Hvala, gospodine Kupusoviću, dovoljno je. Evo, javio se gospodin Šemsudin Mehmedović.
Kolegice i kolege, dozvolite mi da u ime Komisije za promet i komunikacije kažem par riječi. Naime, nakon jedne opširne rasprave, Komisija za promet i komunikacije je jednoglasno podržala Izvještaj i predlaže Predstavničkom domu da usvoji Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti. Međutim, Komisija predlaže Domu da usvoji i tri zaključka. Prvi je: 'Traži se od Vijeća ministara da Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi Mapu trase autoputa na Koridoru Vc, iz razloga što ima određenih dilema: je li definisana trasa, jesu li definisani početak i kraj.' Da ne bi bilo tih dilema, mi smo evo tražili, odnosno predložili Predstavničkom domu da od Vijeća ministara se zatraži cjelovit uvid u Mapu trase autoputa.' Drugi zaključak je: 'Potrebno je da Vijeće ministara BiH obavijesti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH kakve reperkusije na položaj trase autoputa Koridor Vc ima podnošenje prijedloga Republike Hrvatske da se delta Neretve na teritoriji Hrvatske proglasi zaštićenim područjem u smislu zaštite okoliša.' Ovaj zaključak je zapravo izveden zbog dilema o tome kuda prolazi trasa autoputa, odnosno gdje su spojne tačke sa Republikom Hrvatskom, jer Koridor Vc treba da ima svoj završetak u Luci Ploče. I prema nekoj mapi, koju ja imam kod sebe, on zaista završava u Luci Ploče, međutim postoje dileme o tome da je došlo do izvjesnog zakretanja trase autoputa, odnosno Koridora Vc preko određenih teritorija gdje, da ne kažem, postoje lični interesi pojedinaca. Da bi to izbjegli, evo čuli smo i gospodina koji nam je pojasnio. I zbog toga predlažem da se usvoji ovaj zaključak broj 2. Treći zaključak: 'Traži se od Vijeća ministara BiH da Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi informaciju o realizaciji dokumenta o usklađivanju izdvajanja sredstava za autoputeve i brze puteve i cijene tečnih goriva.' Naime, određeni dokument postoji o posebnom izdvajanju za izgradnju i održavanje autocesta u BiH. Čini mi se da je to i Fiskalno vijeće odobrilo. I mi smo na Komisiji, evo, predložili da i ovaj dom zatraži od Vijeća ministara – šta je s tim dokumentom, odnosno kada će doći do primjene izdvajanja određenih sredstava iz cijene litre goriva. 79 Stoga, evo očekujem od vas, kolege, da podržite zaključke koje je predložila nadležna komisija. Hvala lijepa.
Sadik Bahtić.
Ja ću kratko. Evo, i ja sam član Komisije za saobraćaj i komunikacije i mi smo vodili raspravu, također, evo Nacrt plana narednih aktivnosti, stvari koje trebamo uraditi, nismo toga puno uradili, to je kolega Mehmedović kazao. U BiH je inače najmanje izdvajanja iz litre goriva u cijeloj Evropi, a najviša je marža, najveća zarada, zato nam distributeri imaju ekstra marže i zato imamo da benzinske niču kao pečurke poslije kiše, svakih par kilometara. Znači, država treba da donese ovo, tj. da se izdvaja 10 feninga po litri za gradnju cesta. Znamo da su ceste važne za sve. Nema privrede bez dobrih cesta. Kolega Mehmedović je ali na Komisiji je bilo puno pitanja i ja bih ovdje samo aplicirao par. Znamo da je Hrvatska uvela zaštitni pojas, eko zonu, dolinom rijeke Neretve i po tome ispada da taj Koridor Vc ne završava u Luci Ploče. Za nas u BiH Luka Ploče je prioritet svih prioriteta i pitanje je: znači li to da je BiH odustala da taj autoput ide do Luke Ploče i da završava dole? Ima li Hrvatska pravo, pošto su ... da su prihvatile sve u Helsinkiju, ima li Hrvatska pravo da ospori gradnju bez saglasnosti BiH? Znamo, isto tako, da u Federaciji nije usvojen prostorni plan a da se planira tamo graditi lijevo preko Počitelja (ekologija i rasprava). Ima tu još puno problema i, po meni, mislim da tu ima puno stvari koje su rađene mimo onoga što je zacrtano na Koridoru Vc. Osnovna poenta: 'Da li taj autoput završava u Luci Ploče ili ne?' To mi je pitanje. Toliko, hvala.
Bakir Izetbegović.
Prije svega da izrazim zadovoljstvo što imamo konačno ovu temu, evo pred ovim domom, koju očekujemo već godinama. Drago mi je da je posao ipak značajno krenuo, da se sad već radi, vjerovatno, o milijardama ugovorenog i posla koji je pred ugovorom i da se uveliko rade projekti, dakle izvedbeni, glavni projekti za objekte na trasi Koridora Vc. Ja imam tri pitanja za gospodina Kupusovića , pa Vas molim da ih zapišete. '1. Šta ko radi od ovih dionica? Šta radi Federacija, šta radi RS, a šta radi državni nivo, državno ministarstvo? Dakle, od onoga što ste pobrojali u Izvještaju, da tačno znamo ko koju dionicu radi. 80 2. Zatim, zanima me koliko košta kilometar autoputa u planu i koliko košta kilometar dosad izgrađenog, jer već imamo nekih 20-30 km, možemo vidjeti otprilike kako se kreću te cijene, je li to ide u okviru plana ili je to nešto jeftinije ili skuplje? 3. I konačno, ovo pitanje u vezi Ploča. Napravljena je devijacija, okrenulo se prema Splitu. Da li će to bitno produžiti put do Ploča ili je to samo jedna manja prihvatljiva devijacija?' Hvala vam.
Savo Erić.
Hvala. I ja izražavam zadovoljstvo što ova tačka dnevnog reda posle dvije godine se našla ovdje, pa predlažem da svi oni koji su u predizbornoj kampanji pričali da ide autoput, da imaju ugovor, da ga donesu i da nam predočite, pa da vidimo šta još tu treba doraditi i kako da idemo naprijed. Podržavam ove stavove Komisije i samo bih postavio zamjeniku ministra pitanje: 'Koji je kriterij za određivanje trasa, znači da nam to obrazložite, i na osnovu čega? Znači, da li na osnovu frekvencije, broja stanovnika, a ujedno da date i obrazloženje za budući projekat: da li će tu biti tuneli, vijadukti, mostovi ili će biti trasa samo?' To govorim zbog toga, ako napravimo realnu priču, nešto od ovoga će biti, a ako napravimo priču da ćemo to rastezati do sljedećih izbora, onda najvjerovatnije za sljedeće izbore ćemo imati sigurno kreativniju priču u odnosu na prošle dvije godine. Ono što bih sad želio još da pitam. Znači, koliko vremena nam treba za ovu priču što smo rekli, ovo što je rekao i gospodin Izetbegović? Ne trebaju nam strategije, gospodo, trebaju nam konkretni podaci, idejni projekti i kako da dođemo do toga, kad će biti gotovi idejni projekti, koje su trase i da ih usvajamo. Znači, nemojte nas zamarati sa strategijama. Ono što mene još zanima: znači na koji način i kako će se vršiti eksproprijacija? I, tu moramo imati jasan stav. Da ne bude sve smo donijeli ali evo sad problem je što ne daju ljudi zemlju i nema mogućnosti da se završi posao. Trebamo da vidimo urbanističke i građevinske dozvole, da kroz ove sve silne kantone i silne zakone i sve vlastodršce po raznim kombinacijama, znači pitanje: da li ćemo doći do ujednačenog stava i hoće li biti ujednačenog stava? I mene zanima, znači, kad će biti završni projekat? Na koji način mislimo ovo graditi? Ako idemo na naftu, znamo koliko se proda nafte, obračunajte i vidite koliko je to kilometara puta. Ako idemo na budžetsko izdvajanje, znamo koliki su nam budžeti i znamo da će nam sljedeće godine biti veliki problem oko budžeta, da ćemo imati socijalne probleme koji će biti 81 ispred autoputa. Ako idemo na koncesije, znači dajte nam prijedlog koncesija i da napravimo i zakon i priču o koncesijama i svi oni koji su zainteresovani i da ne filozofiramo u tom pravcu. I samo bih dopunio ovo, što je kolega maloprije rekao, da nam dostavite izvještaj kompletan: do sada, na koji način, kako su rađeni autoputevi, dokle se stiglo, odakle su finansirani i da znamo tu priču. Ako bude pitanja koncesija, najverojatnije da će koncesionar tražiti da i ovaj put spoji. Znači, moramo vidjeti s kim ćemo pregovarati, ko je finansirao do sada ovaj dio puta. I ono što bih htio da podsjetim jeste da Rumunija naveliko završava svoj dio puta, Hrvatska je izašla na Jadransko more, Rumuni gore završavaju obilaznicu, treba im još jedan most i polako ovi krajevi neće više biti zanimljivi za koncesionare i neće imati više vremena da s nama pregovaraju o raznim temama i nebulozama koje su do sada bile. Hvala lijepo.
Azra Alajbegović.
Pa, dame i gospodo, ja bih postavila nekoliko pitanja predstavniku resornog ministarstva. Prvo pitanje: 'Da li će i da li je planirano u sklopu izrade Koridora Vc raditi naplatne kućice na svim mjestima na kojima je potrebno ili ćemo zapravo naplatne kućice raditi kao naknadne projekte koji će, na neki način, već gotov put derogirati, s jedne strane, i, s druge strane, značajno poskupljivati gradnju autoputa?' Zatim bih pitala: 'U kojem optimalnom vremenu se može očekivati realizacija izvođenja radova na dionici Jošanica – Butila i Butila – Blažuj, s obzirom da o toj zaobilaznici i o tom dijelu autoputa već dugi niz godina postoji i projektna dokumentacija, a koliko je meni poznato, i obezbijeđena finansijska sredstva?' Ono što me još zanima, to je ovaj dio autoputa koji ide od Kaknja do Zenice koji bi trebao da se vrlo brzo realizira, međutim na prvoj strani, na četvrtoj strani ovog izvještaja, koji datira od januara ove godine, kaže se da je u fazi izrada Prostornog plana Zeničko-dobojskog kantona. Pa, ako je u fazi izrada Prostornog plana Zeničko-dobojskog kantona, na kojem se već uveliko gradi autocesta, mene zanima koliko će zapravo ova izrada Prostornog plana, na neki način, usporiti gradnju autoputa? Dosta sam slušala od lokalnih zajednica o otporu određenih građana i određenih lokalnih zajednica i otporu vezanom za izmještanje trase Koridora Vc, pa bih ja molila da se dostavi, na neki način, izvještaj o mišljenju ovih lokalnih zajednica, lokalne samouprave, jer ovdje piše da je položaj trase zvanično prihvaćen od svih općina. Koliko je meni poznato, nije zvanično prihvaćen od svih općina. 82 I još samo jedno kratko pitanje, a to je: 'Koliko ovaj izmješteni tok ceste poskupljuje već raniji idejni projekat Koridora Vc?' Hvala.
Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, prije svega, želim da izrazim svoje zadovoljstvo što je autoput definitivno pošao da se pravi, a mogao bi biti zadovoljan ili nezadovoljan tempom izgradnje. Drago mi je što smo dobili ovaj izvještaj. Međutim, moramo napomenuti neke stvari koje bi bile potrebne da u ovom parlamentu dobijemo odgovore. Zašto kažem? Komisija je to sagledavala i u tom smislu želim da ponovim neka pitanja koja su vrlo bitna. Kad se govori o Koridoru, to ne znači izgradnja autoputa. To je faktički pojas koji polazi odnekud i završava se negdje. Koridor Vc je pojas koji obuhvata znači prostor autaputa i koji je zacrtan da ide od Budimpešte do Luke Ploče. To je znači Koridor koji je usvojen na evropskom nivou i koji je faktički ratificiran od svih institucija u Evropi, bar što se tiče puteva, i evo ovo što nam se dešava. Mi imamo sada da dolazi do izmještanja trase Koridora Vc i da po novim prijedlozima mi imamo da se naš Koridor faktički završava u Mostaru, a da odatle skreće autoput na autoput koji se sada gradi od Splita, znači ne završava se u Luci Ploče. Pitanje koje je Komisija postavila: Ko je donio takvu odluku, kad je donesena takva odluka, jel se ona usaglasila sa Hrvatskom, jel se usaglasila sa evropskim zakonima o koridorima? Jer je to vrlo bitno pitanje. Pitanje koje je u relacijama ovih koji se javljaju i govori i o nekim stvarima gdje, možemo slobodno reći, izazivaju najmanje čuđenje. Republika Hrvatska je donijela odluku o stvaranju zaštitne zone u delti rijeke Neretve, znači dole od Mostara prema Pločama. Samim tim neko je prihvatio da ide na te razgovore bez ratifikacije ili ne znam nekakvog dogovora i ovaj pravac – tada su iscrtana dva moguća pravca – jedan je išao prema Neumu pa dalje. Molim vas, ovdje da ne govorimo o pretendiranju da luka Neum postane luka, nema govora, govorimo o autoputu, govorimo o tom koridoru. A drugi je da ovaj koridor, odnosno autoput, skreće mostom ispod Počitelja, pa zatim da ide preko slapa Kravice, Trebižata i da izlazi na Bijaču, to je znači na granici između BiH i Hrvatske, a odatle još negdje oko 15 ili 20 km, gospodine Kuposoviću, znači autoputem da ide i da ide u Luku Ploče. Ako, evo zadnji slučaj je pokazao problem plina, razgovori da Hrvatska i BiH idu na ukapljeni plin pa da se taj ukapljeni plin prevozi nekakvim gasovodom odatle, govori da mi ne bi mogli ići tim koridorom od Ploča i postavlja se objektivno pitanje i ovdje moramo dobiti odgovor. Znači, jesu li se usaglasile strane o izmještanju trase za Koridor Vc od Mostara prema Pločama? Ko je, kako je i da li su se s tim usaglasile međunarodna zajednica koja je proglasila Koridor Vc kao Koridor od interesa za Evropu? 83 Drugi problemi su problemi unutar BiH i ovdje su mnogi htjeli ili ne htjeli, ali su načeli jedno vrlo bitno pitanje. Prostorni plan u Federaciji BiH je važeći prostorni plan koji je plan BiH, Prostorni plan BiH. Izmještanjem pravca ovoga puta od faktički zacrtane trasa, znači da ovaj pravac ide na Počitelj preko Trebižata i da ide na Bijaču, i tada je donesena odluka da po toj trasi se radi prostorni plan – skroz suprotno zakonima! Ne kažem ništa, mislim da to treba ispoštovati i kroz raspravu mi bi u ovom parlamentu trebali da čujemo i našu javnost, kurturološku, kulturnu javnost, mislim, zaduženu za ekologiju i kulturu, ekološku javnost, za prolazak autoputa na ovim lokalitetima. Ako ko nije bio na slapovima, na slapovima Kravice, ja bih preporučio, jer to su bosanskohercegovačka Plitvička jezera. Mislim, moje viđenje, preporučio bih to da uradite. I treća stvar gdje vi u ovom izvještaju vidite da nisu u pitanju sredstva. Gospodine Kupusoviću, ukupno je negdje oko 480 miliona, čini mi se, eura, jel tako, obezbijeđeno kroz kreditna sredstva. Znači, nama u ovom trenutku je vrlo bitno pitanje projektne dokumentacije koje su postavile kolege. Koji su to putevi koji se grade? I jedna stvar koja ovdje nije spomenuta, a mi smo to iščitavali u ovom odboru za transport i komunikacije, gdje jedan dio dionica nije, ja bih rekao, finansijski održiv, ali se on predlaže da ide na javno-privatno partnerstvo. Republika Srpska ima Zakon o javno-privatnom partnerstvu i znači ako bi se javio taj problem u RS, onda oni to mogu da riješe na toj dionici koja prolazi kroz RS. Što se tiče Federacije BiH, mi taj zakon nemamo i dobro bi bilo, ja ne znam kako bi, mislim, dobro bi bilo kada bismo mogli sugerisati Parlamentu FBiH da ili Federaciji da se donese taj zakon o javno-privatnom partnerstvu, kako bismo neke dionice koje nisu samoodržive u ovom dijelu od, ja bih rekao, od Konjica dole prema Mostaru ili ne znam gdje, vi to gospodine Kupusoviću znate, mogli da damo na ovakvu gradnju, i onda bi tek nakon toga mogli da dobijemo ukupnost autoputa, odnosno Koridora Vc, i njegovu ekonomsku održivost. Pitanja koja su članovi Komisije postavili, mislim da su korektna. Jednostavno, ne želeći da prekinemo graditi autoput, mislim da ovim odgovorima moramo dati podršku, maksimalnu podršku ovom projektu, sa napomenom da bih ja volio, ja lično bih volio da se radi o državnom autoputu. Nažalost, on je takav kakav jest, ali dajmo maksimalnu podršku s tim da dobijemo odgovore na ova pitanja. Hvala velika.
Ja se nadam, gospodine Kupusoviću, da Vi ovo sve evidentirate, ima dosta pitanja. Gospodin Križanović.
Ja?
Jok, ja.
Mogu li malo kasnije? 84
Može, može i nikako. Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, ja nisam ni mislio danas da govorim o ovome, o ovoj tačci dnevnog reda, smatrajući da je ona dobro izdiskutovana već više od 30 godina. Međutim, gledajući određene stvari ovdje u ovome izvještaju, onda sam ostao zapanjen. Ostao sam zapanjen, jer one opštine ... koje su čuvale trasu koja je prije 30 godina uspostavljena, koje nisu dali svojim građanima izgradnju objekata, koje nisu dali da se razruši taj ambijent koji treba da stvara – stavljene su da se radi 2017. godine. Po kojim to kriterijima su ti stručnjaci radili, kada mi znamo da određene opštine ... su na autoput koji je zacrtan republičkim planom izgradnje autoputa još za vrijeme onoga sistema tu trasu potpuno uništile radeći određene objekte i sad se ta trasa treba izmještati i te opštine su dobile prioritet izgradnje u odnosu na one koji su sačuvali trasu i gdje su riješena pitanja imovinsko-pravnih odnosa. Kome je palo napamet da dionicu od Doboj juga koja uglavnom ide preko općine Tešanj prema Zenici stavi u izgradnju 2017. godine? I radi toga sam se digao da mi ljudi koji predstavljaju Ministarstvo odgovore na ovo pitanje: Zašto je tu došlo do takvog stava, a da čak nema ni napomene na koji način bi se mogla ta dionica graditi? A garantujem da nema ni u jednom dijelu trase da su imovinski odnosi bolje urađeni i sačuvani za izgradnju tog dijela auto- puta nego u opštini Tešanj.
Hoćemo li, gospodine Križanoviću?
Hvala, gospodine predsjedavajući. Zapravo, dobar dio ovoga što sam ja mislio govoriti bilo je već postavljeno kao pitanje i dat je određeni komentar. Ja bih želio podsjetiti nas neke koji smo 2003. godine bili u ovome domu da smo tada jedva uspjeli da na neki način osporimo plan Vijeća ministara da se 'Autoput na Koridoru Vc' završi za pet godina. Koliko je to bio dosta, da kažem, neozbiljan pristup? Za razliku od toga, mi danas imamo izvještaj o učinjenim i tekućim aktivnostima na Koridoru Vc. Ono što želim reći, mislim, korektan je ovaj izvještaj, ovdje se nema šta prigovoriti zaista. Ljudi su napravili ono što se radi. Ali, ono što je problem za mene jeste da mi nemamo jedinstvene politike u BiH kad je u pitanju izgradnja autoputa. Nemamo jedinstvene politike kao ozbiljna država koja ima ozbiljnu međunarodnu obavezu da izgradi jedan dio autoceste na Koridoru Vc. I mi sad dakle imamo ovdje određenih rokova ... i nabrojane aktivnosti, iz kojih se vidi da mi još nemamo čiste ni trase, još dakle. Nemamo dokumentacije. Imamo neke studije koje jesu podloge dobre, ali mi nemamo realizacije. Nemamo još niz aktivnosti koje su neophodne da bi se otpočela gradnja. 85 Drugo je pitanje što mi ne upravljamo kao država ovim i jeste pitanje prioriteta dionica. Vidite, npr. mi radimo ovu dionicu autoputa Sarajevo – Zenica. To je najbolji put bio u BiH, najsigurniji, najbrže se putovalo. To nije bio problem nikakav. To je možda trebalo ostaviti u zadnjoj fazi rada. ___________? [[nije uključen mikrofon]] Ti iz Zenice poslije. Dakle, mi imamo toliko čepova, toliko problema na toj trasi kroz BiH da smo mogli istovremeno otklanjajući te probleme graditi i autoput. A mi pravimo smetnju na najboljoj dionici autoputa, odnosno na toj trasi koja će prolaziti. Šta hoću reći? Da zaista mi možemo, kažem, prihvatiti ovaj izvještaj, njemu se nema šta dodati. Međutim, nedostaje ovoj državi jedinstvena politika gradnje ovog autoputa. Za godinu dana ova 12-ta i 17-ta godina će biti pomjerena još za koju godinu i mi ćemo tako gutati ove izvještaje. Hvala vam.
Ima li još prijavljenih? Jozo, je li ti imaš namjeru nastaviti? Ima li još pitanja, diskusija? Nema. Zaključujem raspravu, odnosno dajem mogućnost gospodinu Kupusoviću da na neka pitanja, eventualno, odgovori, ali vodite računa da ne bude drugih 50-tak pitanja i replika.
Evo, počeo bih hronološki. Gospodin Izetbegović je pitao šta radi Federacija, šta RS, a šta institucije BiH. Ja se ograđujem od političkih tema. Bit ću konkretan, šta radi. Recimo BiH je potpisala kreditni sporazum i sa EBRD-om i sa EIB-om, kao partner evropskim bankama i sad je partner Kuvajtskom fondu. I, da bi se potpisao kreditni sporazum potrebno je pripremiti mnogo toga da bi se došlo do tog sporazuma. Zatim BiH dogovara sa Hrvatskom istovremenu gradnju graničnih dionica da bi promet tekao nesmetano i na sjeveru i na jugu. Po dosadašnjoj praksi zajednički komunikacioni objekti, kao što je most na Savi, se uvijek finansiraju 50%50%, je li, i to je nivo BiH. Granični prelazi su također nivo BiH. Povoljnost je da se rade glavni projekti u velikoj dužini, jer se neke stvari tipiziraju, isti se standardi postižu i brže se može raditi i kvalitetnije, da kažem. I, naše ministarstvo, dakle, kao što je navedeno u izvještaju, upravlja sa izradom glavnih projekata za 130 km, 46 km u RS-u i ostalo u Federaciji, a ovaj dio rade institucije Federalne direkcije, također dionice Kakanj – Drivuša i Vlakovo – Tarčin, kao naručioci glavnih projekata. Što se tiče cijene izgradnje autoputa, tu je malo teško biti precizan, s obzirom da je vrlo velika razlika u cijenama, ovisno o petljama, o uslovima terena. I, ovo što je do sada građeno je bilo proširenje postojeće prve faze autoputa koji je građen 70-tih godina Sarajevo – Zenica, pa je već i eksproprijacija i sama organizacija građenja jeftinija i lakša i te cijene su, vjerovatno, nešto 86 niže od prosječne cijene. Prosječna cijena na ostalim dionicama na kojima je rađen projekt, znači osim Kaknja, Kakanj – Vlakovo, na ostalih 291 km je negdje oko 10 miliona eura po kilometru i to bez poreza, bez PDV, jel. Što se tiče ove devijacije o kojoj je bilo riječi, to se odnosi na, da kažem, modifikaciju u odnosu na prostorni plan Bosne, SR BiH, koji je donesen '81. godine, znači prije 28 godina. Za 28 godina se toliko toga promijenilo na terenu i principi nekog projektovanja su se promijenili, tako da je sigurno projekt kvalitetan, to je potvrđeno i potpisima od predstavnika eksperata međunarodnih banaka i Evropske komisije i data je podrška za to i kreditiranje. U sastavu ovih banaka postoje i eksperti za tehnička pitanja koji provjeravaju ispravnost i dokumentacije i kvalitet. I, da ne budem previše neskroman, rečeno je da treba da se ugledaju na takvu dokumentaciju susjedne zemlje u regionu, uključujući, ne znam, i Hrvatsku, Srbiju, Makedoniju i druge, na dokumentaciju kakva je rađena ... našeg ministarstva.
nije uključen mikrofon
Nije.
nije uključen mikrofon
Gospodine Izetbegoviću.
Ovo je optimalna trasa, s obzirom na mnoga ograničenja u prostoru i ona je provučena kroz iglene uši, kroz južniji dio, s obzirom na kriterije zaštite okoliša, a uz saglasnost sa svim općinama, o čemu je Hercegovačko-neretvanski kanton izdao potvrdu da su dobili saglasnost od općina i da podržavaju položaj trase. To je potvrđeno i na javnim raspravama i dobijeno je pozitivno rješenje Ministarstva za zaštitu okoliša o ovoj studiji i uticaju na okoliš koja je tretirala tu trasu kuda je provučena. Dakle, sav upravni postupak je, i zato smo dobili i pohvale od EBRD-a i potpisan je taj kreditni sporazum, nakon njihove procjene projekta, u oktobru ove godine, prošle godine. Koji su kriteriji za određivanje trase? Traži se multikritirijalna analiza, ima preko 60 kriterija, radi se softverski, upoređuju razne varijante i onda se ona koja dobije najviše bodova smatra da je najkvalitetnija. Ako neke dvije trase dobiju približno isto bodova, onda se dodatno još pokušava da vidi da li ima nekih nedostataka i slično. O tome postoje knjige i to je specifična struka. Koliko nam vremena treba da sve to radimo? Po literaturi, oko šest godina se radi Idejni projekt i Glavni projekt feasibility studija i ostvaruje urbanistička saglasnost i građevinska 87 dozvola, u slučaju da smo dobro organizovani. Pošto mi baš i nismo uvijek najbolje organizovani, znači to je neki minimum, i mislim da ćemo mi taj rok prevazići, s obzirom da intenzivno radimo na dokumentaciji. Što se tiče Idejnog projekta, on je urađen. Dakle, Federacija je donijela nekoliko odluka, Vlada Federacije i Parlament FBiH koji je potvrdio istu trasu iz Idejnog projekta i donio odluku o javnom interesu za tu trasu u smislu izrade i Prostornog plana ... obilježja autoputa na Koridoru Vc koji se radi. Radi se i Prostorni plan Federacije i oni koriste sve naše studije i analize i položaje trasa koje smo predvidjeli. Eventualno, ima negdje manjih korekcija zbog opravdanih razloga, najčešće zaštite okoliša. Što se tiče pitanja da li nam treba strategija. Ne treba nam, možda, neka strategija u nekom drugom smislu, nego u smislu plana finansiranja autoputa kao cjeline. Znači, mi ga zovemo Autoput, uslovno, Svilaj – Bijača, ali ne možemo ga zvati Budimpešta – Ploče, nismo nadležni za dionice kroz Hrvatsku i kroz Mađarsku. Znači, treba imati, inače bi prevarili banke, jer bi rekli da ćemo imati privučeni saobraćaj, da ćemo imati dosta saobraćaja iz srednje Evrope, a ako ne izgradimo bar dvije trećine autoputa do kraja 2012. godine, kao što je ... studija, onda bi ispalo da smo bili nekorektni, jel, da neće biti u stvari tog privučenog saobraćaja, mnogi će ići, ne znam, nekom trasom Autoputa Zagreb – Split i sl., umjesto da ih privuče ovaj dio od Osijeka prema Sarajevu i Luci Ploče. Trasa je – po meni, koji se bavim zadnjih šest-sedam godina ovom problematikom – provučena zaista optimalno. Postoje po novinama nekim i javnosti neke primjedbe, mi to sagledavamo, ali stvarno je minimum tih osjetljivih površina, kao što su poljoprivredne površine, ugroženo, a sve ostalo degradiran teren, teren koji se ne može koristiti nizašta, tako da je sa aspekta štete za druge korisnike prostora sve sagledavano i učinjeno je maksimalno i na javnim raspravama i kod nevladinih organizacija, recimo, u Hercegovini, a i drugim, naravno. Rečenicu, da oni ne bi znali sami provući tako trasu kako je projektant uspio da provuče, a da bude, da ne kažem, baš idealna, što ide blizu ovih, da kažem, parkova prirode kao što su vodopad Kravice na Trebižatu i sl. Pa to većina tih eksperata koji se bave tim smatra da treba da prođe relativno blizu da bi se u turističke svrhe koristili ti spomenici prirode i te zaštićene površine, a da ne ugrozi tu površinu. Ako vi daleko odete sa komunikacijom, bit će mrtvo to što je napušteno sa komunikacijom. Tako većina eksperata za zaštitu okoliša i spomenike kulture misli, a da drugi neki misle da treba napustiti i ostaviti, ne znam, samo malo ljudi da dolaze specijalno na neke turističke destinacije. Dakle, nadležnost na izgradnji, na eksproprijaciji, na izdavanju zahtjeva i odobrenja za građenje je na nivoima RS-a i Federacije, naravno. Dakle, mi radimo i Glavni projekt za dionicu kroz RS, sarađujemo intenzivno sa nadležnim ministarstvima iz RS-a. Oni imaju još jedan u RS- u, ili mi imamo problem što se ujedno radi i hidroelektrane u dolini rijeke Bosne za koncesionara i sve se to usklađuje na opšte zadovoljstvo da se dobije optimalan projekt i da više korisnika prostora budu u užoj zoni tu usaglašeni. Ovo pitanje u vezi brzine izgradnje 'Sarajevske zaobilaznice', ... mi koliko možemo eventualno nešto pomoći, ali to je u nadležnosti Federalne direkcije za ceste ... U toku je izgradnja (Lot 1) od petlje Butila, uključujući i petlju Butila do Jošanice, a Lot 2, zbog eksproprijacije, to je prilazak Sarajevu, prilazak gradu, kasni jer eksproprijacija nije još riješena. 88 Za ovaj Lot 3 još nije dobijena građevinska dozvola, nije još ni Glavni projekt do kraja revidovan i završen i tako da taj projekt, nažalost, kasni, a obezbijeđena su ta kreditna sredstva. Ovi prostorni planovi koji se rade to je idealno, po meni, što se rade paralelno sa Glavnim projektom, jer onda imamo uzajamno usaglašavanje kvalitetnijih rješenja u smislu korisnika prostora i u smislu šireg područja koje se onda bolje tretira, tako da projekt postane razvojni, a ne samo protočni da ide neki saobraćaj iz udaljenih destinacija na drugu destinaciju, jer se kroz ove prostorne planove predviđaju poslovne zone u blizini petlji i negdje neko zemljište se po pravilima struke ili uz odgovarajuću proceduru pretvara iz poljoprivrednog na manje mjesta, ali dešava se i to, u građevinsko zemljište, što je neophodno za razvoj. Ne može ostati poljoprivreda tamo gdje je blizu petlja, uz samu petlju. Petlja je kao jedna tvornica koja sama od sebe generira razvoj. Bilo je pitanje koliko izmješteni tok ceste poskupljuje izgradnju? Dakle, po Prostornom planu od prije 28 godina je išla trasa u pravcu Metkovića, u pravcu Opuzena pa Metkovića. Ta dionica je napuštena, kao što je napušten npr. autoput Zagreb – Split preko Bihaća, kao što su mnoge trase napuštene, nešto iz administrativnih razloga, a ovdje, ovo što je gospodin Bešlagić govorio, ponajviše zbog toga što je Hrvatska u svojim granicama, unutar teritorije Hrvatske, deltu Neretve predložila evropskim institucijama da bude vrijednost zaštićeno močvarno područje. I kada se takav plan, zahtjev podnese automatski se preporučuje da se ne grade krupni infrastrukturni objekti, jer bi promijenilo izgled same takve vrijedne površine. I to je jedan, isto, od razloga kao što smo i mi i Hutovo blato, u Titovom periodu, poslije te '81. godine, proglasili Parkom prirode i odredili njegove dimenzije, veće nego prvobitne i slično. Tako da je to što se tiče struke sigurno sve prostudirano i zadovoljeno i nema nekih poteškoća ni sa lokalnom zajednicom, ni sa zaštitarima okoliša i niti ima problema sa zakonom. Radi se novi prostorni plan. Postojeći se sa nekim mjestima ne može ispoštovati, jer bez obzira koliko neko mogao graditi ... ne vodeći računa o Prostornom planu BiH, ne možemo mi sad rušiti neka izbjeglička naselja autoputem, nego idemo po prostorima koji su adekvatni za autoput. U vezi ove dionice, što je rečeno, kroz Tešanj, to je isto po pravilima struke. Ja sam isto možda volio da ta dionica se radi ranije od Doboj juga preko općine Tešanj do Žepča, do Ozimice, međutim ekonomisti, koji su specijalisti za pripremnu predfisibility i fisibility studije, smatraju da je dionica optimalna Doboj – Zenica, kao jedna saobraćajna funkcionalna cjelina i nisu smatrali da treba to parčati na dvije dionice. Tako da je ispalo kao kolateralna šteta ta poddionica Žepče – Tešanj, jer je ova druga dionica povukla, kao sa stepenom isplativosti puno manjim, i ovu dionicu kroz Tešanj. Što se tiče prioriteta, to je toliko puta pregledano i provjeravano. Nekih vrlo minornih je bilo primjedbi i prioriteti su određeni na osnovu predfisibility studije. Znači, pretpostavi se da će se graditi teoretski sve u osam godina podijele se saobraćajne funkcionalne cjeline, ovo što smo rekli, npr. jedna je cjelina Zenica – Doboj, druga je Doboj – Sava, treća je Zenica – Kakanj, ovamo Tarčin – Konjic, Konjic – Jablanica, Jablanica – Mostar i Mostar – granica jug. I to su podijelili tako da smatraju da tu saobraćaj najviše dolazi i odlazi u tim funkcionalnim cjelinama, i na osnovu stope ekonomskog povrata za svaku od tih dionica, jer vidjelo se koja je isplativija, a 89 koja nije, koja je manje isplativa. One koje su isplativije su prva faza, eto. Tako da je ispalo, po pravilima struke, tako je ispalo, šta sad.
nije uključen mikrofon
Neka, gospodine Bahtiću, govori čovjek, evo pola sata, neka polako. Izvolite Vi, završite.
Generalno se autoput u zadnje vrijeme u svim zemljama poskupljuje zbog sve strožijih zahtjeva zaštite okoliša, zaštite voda, zaštite prirode i zato je možda autoput relativno skuplji nego što bi bio da se radio prije 20 godina ili ne znam kad. Eto, mislim da sam zaokružio.
Ide li do Ploča ili ne ide?
Pravo ide, najkraće do Ploča.
Molim vas malo, Bahtiću. Zahvaljujem se, gospodine Kupusoviću, na iscrpnim odgovorima. Ne bi bilo loše još jedanput pogledati informaciju, ima tamo odgovora koje smo i ovdje čuli, ali stoji i tamo. Ja ne znam, gospodine Bešlagiću, je li Vi neku onako malo repliku njemu.
nije uključen mikrofon
Samo izvolite.
Meni je drago što smo imali predstavnika Republike Hrvatske na zaštiti prirodnih ljepota ili bolje rečeno u Hrvatskoj. Mene stvarno interesuje zašto mi nismo mogli ubijediti naše prijatelje iz Hrvatske da mi hoćemo u Luku Ploče, a ne da idemo na nekakav pristupni put. Zašto nismo mogli ubijediti naše prijatelje iz Hrvatske da je Kravica, Trebižac ljepota koju će dolaziti i posjetiti ljudi iz Hrvatske, a ne samo da mi moramo ... 90 I još jedno pitanje. Zašto Republika Hrvatska, mogla je ići autoputem bliže Plitvičkim jezerima, ali je odmakla to dobro od Plitvičkih jezera i hvala joj što je sačuvala to dobro. Ne želeći osporavati ništa, molim vas, ovo nek se uzme da maltene nisam diskutovao, morate dati odgovor na ono što ... Komisija za saobraćaj i komunikacije je rekla – kada, ko je donio odluku da se Koridor Vc, koji je usvojen na evropskom nivou i koji se završava u Pločama, zašto je došlo do njegove izmjene? Ko je odobrio, kad i kako? Evo, s tim odgovorom ja prihvatam sve ovo što ste vi rekli i želio bih svima da kažem jednu stvar. Ako se autoput bude pravio kako se pravi sada ovaj autoput od Kaknja, nema nama za jedno 10 godina. Ja sam jučer prošao tim putem. Pet mašina radi na čitavoj dionici puta, a uslovi su se stvorili da se radi. Prema tome, ostavite, to ćemo diskutovati, niste vi kompetentni, ali da ovaj odgovor moramo, na ovo pitanje moramo dobiti odgovor. Hvala velika.
Malo strpljenja, molim vas. Evo pravit ćemo se, kako ti reče, da nisi ni diskutovao. Evo da zaključimo raspravu, naravno, ako se više niko ne javlja za riječ. Ja se zahvaljujem gospodinu Kupusoviću još jedanput. Idemo na tačku 25. Ad. 25. Izvještaj o napretku Bosne i Hercegovine u 2008. godine (materijal Direkcije za evropske integracije BiH) Dakle, koristi se materijal koji je pripremila Direkcija za evropske integracije, nažalost, inicijatora i predlagača i podnosioca zahtjeva. Molim? Gospodine Genjac, o čemu se radi? Nema gospodina Nanića koji je insistirao, ali evo vidim da je Komisija za evropske integracije bila vrlo ažurna, čak danas evo vidim na sjednici ima i Mišljenje, evo gospodin Halid Genjac se već javlja. Izvolite, gospodine Genjac.
Imajući u vidu značaj i potrebu da se razgovora zaista o stanju i procesima evropskog integrisanja i problema koji tu nailaze, zaista je opravdana inicijativa gospodina Nanića da se razgovara ... o Izvještaju o napretku. 91
Pa naravno, mi smo je podržali i uvrstili, to je već tačka dnevnog reda.
Međutim, mi smo donijeli kao oba doma zaključke da predsjedavajući Vijeća ministara kvartalno, dakle u svako tri mjeseca podnosi izvještaje o realizaciji Akcionog plana obaveza iz sporazuma i Akcionog plana prioriteta iz Evropskog partnerstva. To su dakle konkretne stvari, jedna po jedna stvar, gdje je napredak šta je u toku, šta je urađeno, šta nije urađeno. I zaista produktivna rasprava o izvještaju o napretku je moguće jedino ako imamo izvještaj, da vidimo šta je urađeno i onda da poredimo sa stanjem u ovom izvještaju. Raspravljati o samom izvještaju koji je jedan ogroman dokument sa dosta opštih kvalifikacija je vrlo nezahvalno. Iz tog razloga, pošto je Kolegij usmjerio ovu inicijativu na Komisiju, mi smo jučer odlučili da preporučimo kolegijima oba doma da se sazove tematska sjednica u roku nekih 30 dana, što mislim da je realno, i da se uz izvještaj predsjedavajućeg Vijeća ministara na toj tematskoj sjednici razgovara i o ovom izvještaju, ali i o cjelovitom stanju procesa o napretku BiH prema evropskom integrisanju.
Zahvaljujem se, gospodine Genjac. I apsolutno ja razumijem o čemu Vi to govorite, međutim ove inicijative, evo su učestale zahtjevi za ove tematske sjednice, moramo vidjeti, dakle kapacitet i tajming svih tih incijativa da li možemo obezbijediti. Dakle, što se tiče Kolegija Predstavničkog doma, apsolutno, vidjeli ste nekih situacija i rasprava da li treba plenarna, ko je sazvao, što je sazvao itd. Dakle, moramo to malo i koordinirati s Domom naroda, obezbijediti materijal od Vijeća ministara itd. Ali u svakom slučaju, ova inicijativa će biti respektovana i kroz procedure, naravno, i kroz ovo danas glasanje tretirana. Ima li prijavljenih za diskusiju o ovom izvještaju? Bakir Izetbegović.
Ma evo, danas sam dobio urgenciju od Kolegija da se pravi, da ja ispred Kluba dam prijedlog za ovu godinu tema koje bi se trebale naći pred Domom, bitnijih tema, je li. Evo jedne od najbitnijih tema. I šta smo dobili? Samo su nam proslijedili ono što je napravljeno van BiH. Dakle, vi tamo nas upozoravate da nijedan nam od klubova ove godine nije dostavio to što tražite. Prve godine ja sam napravio ovakav materijal, ako se sjećate, malo sam vas ugnjavio s njime, pa sam ga prošle godine prepolovio otprilike ali me već počeo da popušta entuzijazam, evo ove godine nisam dostavio ništa, pa čovjek se osjeća malo besmisleno. Ako mi za ovakvu temu ne možemo dovesti ljude tu da nam kažu, da naprave presjek, pa ili u tri mjeseca, ili u po godine, ili u godinu dana, pa da znamo gdje se nalazimo, gdje su problemi, šta rješavati, onda postaje već zbilja pomalo besmisleno to raditi, i mislim da ovo nije odnos prema poslu kako se ljudi iz Vijeća ministara odnose u prema ovoj temu i u odnosu na ovaj dom. Ako ne ide, neka dođu, pa nek kažu da ne ide, da znamo gdje smo i kud smo. Mislim, zbilja ovo nije način. Ja 92 mislim, sad izražavam nešto što ovdje lebdi u zraku, što svi misle, a prema ovoj temi se ovako ponijeti, kako su se oni danas ponijeli – je ispod kritike.
Dakle, treba malo pojasniti. Gospodin Nanić je imao inicijativu i tražio je razmatranje izvještaja. Mi smo malo proširili pa pridodali još jedan dokumenat za koji smo smatrali da je važan i mi smo otišli prema Komisiji. Komisija nam je dala Mišljenje i mi ćemo se potruditi. Dakle, imamo Mišljenje da nam treba izvještaj koji je gospodin Špirić neki dan javno podnosio. Dakle, trebamo ga oficijelno ovdje. A što se tiče odnosa Vijeća ministara, što se mene lično tiče, ja ću idući put kad ovdje papir krene sa ovim potpisima i ja ću to potpisati ako ovako nastavi. Dobro, dakle ima li još neko prijavljen. Imamo Sadik Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, ja ću kratko, dakle, ali zaista da uozbiljimo situaciju kad je u pitanju ova tema u BiH. Mislim da mi nemamo važnije teme u BiH da bi ovako proizvoljno, olako prelazili preko ovih veoma važnih stvari ukupno za državu BiH. Stoga mislim da trebamo uozbiljiti Vijeće ministara, pogotovo u sferi ovih događanja kad je u pitanju Direkcija za evropske integracije i svega onoga što ima za posljedicu takvo ponašanje predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Dakle, evo ja
Ja se izvinjavam, gospodine Ahmetoviću. Moramo biti korektni i pošteni, mi nismo tražili, pazite ovo su dokumenti, nisu ovo naši dokumenti, niti su ovo dokumenti naše Direkcije, mi smo preko njih to pribavili itd. Mi smo proceduralno samo tražili mišljenje od ove komisije. Nismo tražili od Vijeća ministara. Sada, ako usvojimo ovu preporuku i mišljenje, naravno da ćemo mi obezbijediti da se postupi po zaključku i tematska sjednica sa materijalima i prisustvom Vijeća ministara, ovo o čemu je gospodin Genjac govorio.
Ali hoću da kažem da ne smije biti problema u smislu ovog što ste vi rekli, Kolegija, odnosa između Vijeća ministara, predlagača ove teme itd., itd., ukoliko želimo zaista na jedan ozbiljan i odgovoran način da pristupimo svemu ovome što je naša obaveza koju ima BiH kad je u pitanju njen evropski put. Ja mislim, dakle to je takvo mišljenje u javnosti u BiH. Sa običnim građanima kad razgovarate, mislite, uglavnom ljudi misle da je ova tema, dakle da se ne pristupa dovoljno ozbiljno kad je u pitanju ova tema inače u BiH, evo i od mene samog. Hvala lijepo. 93
Denis Bećirović.
Ja ću vrlo kratko. Mislim da ovo ne samo da je važna tema već treba da je centralna tema ove države i ovog parlamenta. Nažalost to potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanje a i prije toga ovo nije bila centralna tema ni ovog parlamenta, ni organa vlasti u ovoj zemlji. Ja samo želim podsjetiti na ono o čemu su ljudi iz Komisije govorili, a to je da smo mi već usvojili zaključak i Predstavnički dom i Dom naroda da ćemo imati priliku da svaka tri mjeseca raspravljamo u Parlamentu o ovom izvještaju koje će nam dostaviti Vijeće ministara BiH. Vijeće ministara to do sada nije radilo i ja mislim da ne treba i nije korektno prebacivati svu odgovornost ovdje iz Parlamenta prema Vijeću ministara. Pogotovo nije, hajde da kažem korektno, ako neki poslanici žele to prebacivati iz vladajućih stranaka unutar Vijeća ministara, jer u Vijeću ministara sjede isti ljudi koji sjede i u vladajućoj šestorki. To govorim samo zbog jedne stvari. Naime, Parlament BiH, odnosno Predstavnički dom i Dom naroda imaju mehanizme kako da uozbilje Vijeće ministara, i to jako dobro svi znamo. Ovaj totalni nerad, totalno ignorisanje glavnih tema za BiH od strane Vijeća ministara se može sankcionisati ako to žele ljudi koji čine parlamentarnu većinu, mogu ih i uozbiljiti ako to također žele i pomalo izgleda degutantno ako odavde iz klupa vladajućih stranaka dolaze kritike na rad Vijeća ministara. Ja ne znam zašto više se oni mogu kritikovati? Pa oni ne mogu za više od pola mjeseca da se sastanu da vide zašto je uhapšen jedan od prvih ljudi u borbi protiv terorizma i kriminala u zemlji, a kamoli druge stvari. A da ne govorim o svim drugim temama. Prema tome, postoje jasni mehanizmi kako se Vijeće ministara može dovesti u onaj red kako to funkcionišu i normalne vlade koliko je to moguće i u drugim državama.
Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Evo ja sam se javio zbog prijedloga ovog zaključka koji je ovdje predložen od naše Zajedničke komisije za evropske integracije. Prijedlog ovog zaključka je u onom smislu: ako ne želite ništa uraditi, onda ovakav zaključak predložite, a reći ću vam zašto. Mi nažalost imamo problema evo sa odnosom Vijeća ministara i ovog parlamenta i to govori svaka sjednica, nazočnost članova Vijeća ministara na sjednici Parlamenta, čak i onda kad se raspravljaju točke dnevnog reda iz nadležnosti konkretnih minsitara. To je vidljivo, i danas smo to imali slučaj i nije to prvi put, nažalost, da predsjedatelja Vijeća ministara ja se ne sjećam kad sam zadnji put vidio na sjednici. I nije to problem najveći, odmah da kažem. Imamo problem i u funkcioniranju, i zato sam počeo ovako, našeg Zajedničkog kolegija, jer mi imamo muku 94 sazvati Zajednički kolegij sa kolegama u Domu naroda, želim ovdje javno reći to, imamo strahovit problem naći odgovarajući termin koji njima odgovara. Evo, gospodin Belkić je nekidan pokušavao zakazati sjednicu, ne odgovara im termin, ne nude nikakav drugi termin, znači jednostavno, zato sam rekao, ako želite da ne uradimo nešto, predlažite zajedničku sjednicu obaju domova, jer dok sazovemo Zajednički kolegij proći će Boga pitaj koliko vremena. Zato sam ja pristalica da se mi okrenemo radu ovog doma i da znači sve ove teme koje trebaju aktualiziramo i analiziramo ovdje na sjednici ovog doma. A nažalost, evo moram se složiti sa nekim kolegama da ovo pitanje osim u deklarativnim izričajima nije centralno pitanje u BiH, jer da jeste makar bismo, evo, našli smo prije nepunih možda koliko sat vremena u jednom prijateljskom tonu upozoreni od odlazećeg visokog predstavnika na nekoliko primjera gdje mi pokazujemo svoju ozbiljnost, odnosno neozbiljnost u pristupu ovim poslovima. Mi danas nemamo direktora Direkcije za evropske integracije. Znači, to je samo do nas. Kao da nismo znali da će mu isteći mandat, kao da nismo znali da čovjek ide, kao da nismo, to traje predugo, i mi danas nemamo direktora Direkcije za evropske integracije. Znači, ovo o čemu govorimo danas. Mi čekamo po šest mjeseci da imenujemo veleposlanika BiH u Briselu, tamo gdje je sjedište evropske adminsitracije i gdje bi trebali da imamo uz njega još 15 ili 55 diplomata koji bi pokazali da naš prioritet, naša stvarna želja je evropska integracija. Znači, ovo govorim o nekoliko tehničkih pitanja, koja uistinu mislim da nisu politička, nisu nešto što je toliko složeno da se ne može riješiti, da pokažemo istinski konkretno volju i želju šta hoćemo mi to. I jedino ostaje znači da se kolege za koje mislim da su imali dobru namjeru, znači Zajedničko povjerenstvo da ... Zajednički kolegij, ne znam koliko predsjedatelj tog povjerenstva ima mandat da redefinira ovaj zaključak. Ali mislim da je bolje da ne prihvaćamo ovakav zaključak, jer mislim da ćemo podugo počekati da ga realiziramo. Bolje da ga na određen način redefiniramo, evo gospodin Genjac sigurno to može uraditi kvalitetno i da raspravu obavimo u okviru ovog doma, da pozovemo predsjedatelja i sve članove Vijeća ministara na tu sjednicu i da vidimo što su čije obveze iz tog evropskog puta i da vidimo zašto neke nisu izvršene? A uistinu, ja sam samo nabrojao dvije ili tri, ima puno njih koje su uistinu lagane i ne vidim ni jednog razloga zašto ih ne bismo realizirali i onda pokazali da uistinu želimo raditi i davati doprinos na ovom evropskom putu.
Živković. Ali, oprostite, replika, imam dvije replike. Denis Bećirović.
Ja sam se prijavio za repliku, ali nije klasična replika. Naime, ustao sam zbog ove rečenice, a volio bih da me čuje i gospodin Belkić. Naime, gospodin Lozančić je rekao da se vrlo teško dogovoriti sa Kolegijem Doma naroda, i čak ste evo svi rekli da ne daju termin itd. Ja sad javno postavljam pitanje: Šta to rade ljudi u Domu naroda u toku jednog mjeseca? Koliko ja znam i javnost, ovo što mi pratimo, sastanu se eventualno dva puta u toku jednog mjeseca, dva dana. A znamo kolika su primanja svih poslanika i delegata u Domu naroda. Za tolika primanja 95 dva puta imati sjednicu u mjesecu i još odbiti, kako Vi kažete, Vaš prijedlog da Vam ne daju termin, to je stvarno malo previše. Moj je prijedlog dakle da zaista pokušate da ih obavijestite i da ih upozorite, oni su ipak ravnopravan Dom u Parlamentarnoj skupštini. Da kažete da ćete obavijestiti kompletnu javnost da ne žele da rade od interesa građana BiH i cijele zemlje. Primaju platu, a neće da rade za ono za šta su plaćeni. Ja zaista, ako je to tako, molim vas, da napravite pres-konferenciju i obavijestite cjelokupnu javnost, ako je to tako. Jer mi drugačije ne možemo funkcionisati, ovo su oba doma. Na stranu sad kako je regrutovan Dom naroda.
Denise, kome je replika bila, oprosti.
Ja sam rekao replika na izlaganje gospodina Lozančića, s tim da sam rekao da nije klasična replika, ali sam jedino pod firmom replike mogao reći ovo što sam rekao.
Dakle, Kolegij će naći načina da svoje obaveze, gospodin Lozančić nije želio otvarati temu o radu Doma naroda. Dom naroda je autonoman, oni mogu raspraviti itd., radi se o sljedećem: vrlo je teško obezbijediti održavanje tematskih konferencija, tematskih konferencija, to je prolem. I, koliko sam ga ja shvatio, on je otvorio dilemu da razmislimo šta nam je racionalnije, brže da radimo, kad je riječ o ovim inicijativama. Ali ja vas uvjeravam mi ćemo obezbijediti komunikaciju sa Kolegijem Doma naroda i obezbijedit ćemo i tematske sjednice, ako vi istrajete na tome da to budu sve tematske sjednice, nema problema. Imam još repliku gospodina Genjca. Kome, gospodine Genjac?
Zapravo to je, naime, gospodine Berize, ako može malo samo da komunikaciju dovedemo u ... jer gospodin Lozančić je tražio od mene odgovor, pa eto ja bih da odgovorim. Samo je to u pitanju. Naime, motiv Zajedničke komisije za evropske integracije je zaista bio upravo to što ste Vi rekli, pošto imaju istovjetni zaključci na oba doma da se raspravlja tromjesečno. I, pošto je tema urgentna i pošto je tema važna i pošto nema važnije teme, to je bio motiv. Međutim, ja se apsolutno slažem i sa predsjedavajućim i s Vama da postoje problemi i sa tematskim sjednicama, i mi uopće ne insistiramo na tome, i mi imamo mogućnost, pošto je inicijativa poslanika iz Predstavničkog doma, pošto mi na svaki zaključak možemo amandmanski djelovati, mi imamo tu mogućnost, mogu i ja to. Dakle, samo da se na ovaj zaključak doda ... rečenica: 'Ukoliko ne bude mogućnosti za zajedničku tematsku sjednicu, rasprava će se održati na sjednici Predstavničkog doma u navedenom roku.' Takav zaključak mislim da se može usvojiti. Hvala. 96
Ja ne znam u čemu je nesporazum. Dakle, ja sam pokušao, ako smo se slušali, dakle gospodin Nanić je potpuno opravdano pokrenuo inicijativu da se dokumenat Evropske komisije, kojeg je prevela Direkcija za evropske integracije, dakle dokumenat Evropske komisije ovdje raspravljamo. To sam vam već jedanput rekao. Mi smo na Kolegiju odlučili da pribavimo ovo mišljenje, uvrstili ga u dnevni red i pribavili Mišljenje Komisije. Tek sad Komisija predlaže da tražimo od Vijeća ministara šta su oni uradili po izvještaju itd. Čim to dobijemo, ako zaključite da je plenarna, ići ćemo na plenarnu. Ako ne mognemo, mi ćemo izvijestiti ovaj dom: 'Nismo u stanju, gospodo, hoćete li našu sjednicu i napravit ćemo našu sjednicu.' I sve je uredu. Nemamo ovdje uopšte razlika u pristupu. Milorad Živković. Pardon, replika.
Pazite, ja ne želim ostavljati dileme je li mene neko razumio ili me nije razumio i kako me razumio, nema potrebe da me iko prevodi, ja mislim da sam dovoljno jasan bio. Znači, ne želim preuzimati odgovornost za rad drugog doma. Mislim da nemam ni pravo komentirati rad tog drugog doma. Slažem se da smo potpuno ravnopravna dva doma. Želim preuzeti odgovornost za rad ovog doma, za rad ovog kolegija. Korektno sam informirao za vrijeme mog predsjedavanja ovim domom, mi smo održali samo dvije sjednice Zajedničkog kolegija. Imam iskustvo u pokušaju sazivanja sjednica Zajedničkog kolegija. Imamo iskustvo i sada. Znači, imamo problema s terminima, ... prezauzeti, ja ne ulazim u to zašto su prezauzeti, niti imam pravo ulaziti u to, ali očigledno imamo problem. Znači, da ne biste vi nas prozivali ovdje zašto mi ne zakazujemo te sjednice, koje od nas tražite, želim da znate punu i pravu istinu. To je istina. I znači, bez ikakvih dopuna. Drugo, ovo, slažem se, mislim da je ovo rješenje. Zato zahvaljujem gospodinu Genjcu, mislim na rješenje, ako postoji mogućnost, jer mi smo do sad već trebali imati ove teme, ali ih očigledno nemamo. Znači, rokovi nam ističu. Mi donosimo zaključke koji se ne realiziraju. Znate, problem je i stalno nas sustižu novi zaključci, stalno dolaze novi zaključci, a mi ne realiziramo prethodne. Znači, da bismo došli u poziciju da sustignemo, sigurno da je aktualno i uistinu da ispoštujemo rok onda od 30 dana, da u tom roku organiziramo jednu tematsku sjednicu sa Domom naroda ili bez Doma naroda. Hvala lijepo.
Imamo još prijavljenu diskusiju Živković. Molim vas pažnja, molim vas pažnja. Maksimalna pažnja, molim vas. 97
Zahvaljujem, predsjedavajući. Članovi Savjeta ministara, kolegice i kolege poslanici, očigledno da smo malo umorni i ne pratimo, da kažem, dovoljno kvalitetno raspravu. Naime, tačka dnevnog reda je definisana, koja je ovdje, i glasi 'Izvještaj o napretku BiH u 2008. godini' prema inicijativi koju je ovaj dom usvojio, a na prijedlog gospodina Huseina Nanića i taj materijal imate. Naša Zajednička komisija za evropske integracije je dostavila Mišljenje, koje ja mislim da nije primjereno načinu na koji komisija pravi mišljenje, jer jednostavno nije napravila da se poziva na član 64. Poslovnika, gdje je obavezna da ovome domu, da bi uopšte ovaj dom stavio tačku dnevnog reda, dostavi svoje mišljenje i koje treba da glasi da se u vezi sa ovim materijalom, što je Kolegij tražio, opredijeli ova komisija i da da svoje zaključke između kojih bi i ovo trebalo da bude zaključak, a ne mišljenje. Mi imamo i još jedno Mišljenje Komisije koje je danas volšebno došlo, a tiče se sljedeće tačke dnevnog reda ili neke iza toga, koje se opet ne poziva na član Poslovnika na koji je ta komisija obavezna na takav i takav način da radi i da dostavi mišljenje ovom domu, a u skladu sa tim mišljenjem, odnosno u kontekstu tog mišljenja može da bude i zaključak koji će predložiti ovome domu. Molim vas i vi iz ove komisije da se vratite u okvire Poslovnika, da navodite članove kojima se rukovodite za pravljenje mišljenja ovome domu. I mi ovdje sad imamo zaključak koji bi mogla da predloži ova komisija: da smatra da ovi materijali nisu dovoljni i da u skladu sa prethodnim zaključcima trebamo da imamo i ono što će Savjet ministara da nam da u vezi sa ovim napretkom, a ne samo da imamo prevod dokumenta Evropske komisije i da organizujemo zajedničku sjednicu sa Domom naroda, ako Kolegij Parlamentarne skupštine uspije da organizuje takvu sjednicu. I tu prestaju bilo kakve diskusije o tome ko je kriv, kako je kriv itd., itd. Molim vas da se vratimo dnevnom redu i da se vratimo Poslovniku ovoga parlamenta. Hvala.
Evo, da se vratimo činjenici da smo mi završili raspravu o ovoj tački dnenog reda. Prelazimo na tačku 26. i molim vas da se malo uozbiljimo. Ad. 26. Konačni izvještaj o provođenju mjera iz Akcionog plana Srednjoročne razvojne strategije BiH 2004.-2007. (PRSP) i ekonomski trendovi, Godišnji izvještaj za 2007. godinu Direkcije za ekonomsko planiranje BiH Radi se o materijalu Direkcije za ekonomsko planiranje čiji je direktor prisutan, gospođa Ljerka Marić, pozdravljam je. Mi smo materijale dobili u decembru, dakle 10. decembra. Kolegij je Konačni izvještaj proslijedio nadležnoj Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj. Ona je 10.12. dostavila Izvještaj o Konačnom izvještaju i, kao što vidite, primila ga je k znanju, 98 Konačni izvještaj primila je k znanju i usvojila određene zaključke koji su sadržani u Izvještaju Komisije. Dakle, primila k znanju, dala pozitivno mišljenje i usvojila jedan broj zaključaka. Otvaram raspravu. Javio se je Željko Kuzmanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, s obzirom da sam prvi put za govornicom ovog parlamenta, prije nego što započnem svoju diskusiju, koristim priliku da pohvalim kolege poslanike i vas na kulturi komunikacije koja vlada u ovom domu i moram priznati da sam prijatno iznenađen. Vezano za sam Konačni izvještaj o sprovođenju mjera iz Akcionog plana Srednjoročne razvojne strategije BiH od 2004. do 2007. godine, pohvalio bih rad svih onih institucija koje su uspjele sprovesti ili realizovati veliki dio mjera iz Akcionog plana, no ipak postoji par zamjerki koje bih ovom prilikom želio istaknuti.
Malo strpljenja, molim vas.
Osvrnuću se na rezultate tačke 2. Opšteg razvojnog prioriteta, koji glasi: 'Povećati privatne investicije'. Smatram da je malo urađeno na razvoju preduzetništva i stvaranju povoljne klime za ulaganje. Ovdje su navedeni, za mene, poražavajući fakti koji govore da je BiH na 150. mjestu u svijetu u dobijanju olakšica za započinjanje posla i prikupljanju dozvola, odnosno na 144. mjestu u registrovanju imovine. Mislim da se na ovom području može, na kraju krajeva, i mora više raditi u budućem periodu, pri tom akcenat stavljam na nadležna ministarstva. Pored toga, ovdje je naveden jedan interesantan podatak po kojem je BiH na 13. mjestu u svijetu po olakšicama za dobijanje kredita. Ne znam koliko na ovaj podatak utiče činjenica da su najveći kreditori mikro malih i srednjih preduzetnika mikrokreditne organizacije koje kreditiraju privrednike po izrazito nepovoljnim uslovima, odnosno po kamatnim stopama koje nemaju razvojni karakter. Ovdje naravno ne prozivam mikrokreditne organizacije već odgovorne institucije koje ne rade dovoljno na podršci i razvoju malog i srednjeg preduzetništva. Nadam se da ćemo u budućem periodu, konkretnim akcijama i zakonima, omogućiti povoljniju poslovnu klimu. Da smo se time na vrijeme i adekvatno bavili, sada bi znatno komotnije dočekali ekonomsku krizu, koja je, nažalost, već prisuta i kod nas. Hvala puno.
Mehmed Suljkanović. 99
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, ja neću, nadam se, oduzeti puno vremena, ali bih htio kazati nekoliko riječi o ovoj tačci dnevnog reda. Naime, u samoj najavi tačke u zagradi se ovdje kaže da je to Konačni izvještaj o provođenju mjera iz Akcionog plana Srednjoročne razvojne strategije 2004.-2007. (PRSP). Da vas potsjetim, to je ustvari akronim od engleskog izraza 'Paverty reduction strategy paper'. Tako je taj dokument počeo svoj život u prošlom mandatu. Rađen je od strane Direkcije za ekonomsko planiranje. U međuvremenu je Direkcija za ekonomsko planiranje devalvirala u Jedinicu za ekonomsko planiranje i ako naš odnos prema ovim dokumentima nastavi biti ovakav, pretpostavljam da u narednom periodu više neće biti ni Jedinica za ekonomsko planiranje. Naime, u okviru Direkcije, odnosno ove Jedinice, uređeno je zaista puno posla. Mi smo u prethodnom mandatu imali i nekoliko zajedničkih sjednica, plenarnih sjednica oba doma. Bilo je tu rasprava o ovim materijalima, koji su i na našem domu obavljani, to su bile čitave predstave. Nažalost, dokumenti su uvijek bili, na određen način, pastorčad i ovog doma, jednostavno je odnos prema tome bio takav da se nije pridavala posebna važnost. Mislim da je tu učinjena jedna izuzetno velika greška. I ja bih se, isto tako, kao i prethodni diskutant, nadovezao malo i za narednu tačku 29., to su inicijative naših uvaženih kolega. Mislim da se iz materijala, iz svega onoga što je rađeno u okviru Srednjoročne razvojne strategije, da se tome prilazilo ozbiljnije, da bi i ovi problemi koji nas čekaju i sve ono što nas čeka da poduzememo na planu buduće, odnosno recesije u kojoj smo već, zatim globalne krize itd., sigurno je jedno, da smo ozbiljnije uzimali sve ono što je dolazilo iz Direkcije za ekonomsko planiranje, odnosno Jedinice za ekonomsko planiranje, da bi to danas bilo puno drugačije. Hvala lijepo.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih se iz ove Srednjoročne razvojne strategije osvrnula samo na dva segmenta. Prvi segment je nauka, a drugi zdravstvo. Što se tiče nauke, zapravo htjela bih da kažem da bi u narednom periodu trebalo da se posebna pažnja usredsredi na obezbjeđivanje preduslova za razvoj nauke i naučnoistraživačkog rada na univerzitetima, pogotovo što znamo da je od '90. godine pa do danas, znači gotovo 18 godina, značajno umanjena stopa izdvajanja za naučnoistraživački rad, te time zapravo, na neki način, pokrećem inicijativu da se planira više sredstava za naučnoistraživački rad koji bi se u potpunosti inkorporirao sa Okvirnim zakonom o visokom obrazovanju, čime bi se, na određen način, obezbijedili uslovi za funkcioniranje akademske zajednice i stvorili adekvatni preduslovi za razvoj društva u cjelini. Što se tiče zdravstvenog segmenta, htjela bih da vam skrenem pažnju na podatak kojim se kroz ovu strategiju suočavamo, a to je da imamo zapravo povećanje određenih, prije svega, medicinsko-socijalnih problema kod građana, a to je da imamo značajne probleme i pojave koje 100 završavaju zdravstvenim teškoćama zbog upotrebe i zloupotrebe duhana, alkohola i droge, kao i probleme vezane za antisocijalno ponašanje, nasilje, depresiju, suicid i drugi široki spektar različitih tjelesnih i mentalnih poremećaja. U isto vrijeme imamo probleme koji nisu zaokruženi ovom strategijom, a to su problemi nejednakosti i nepravičnosti u zdravstvu, problemi nedostatka pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem i kontrolom prikupljanja doprinosa. Zatim, neumrežavanjem entitetskih i kantonalnih zdravstvenih sistema iz kojih je proistekao, i dugi niz godina prisutan, fenomen nejednakosti paketa zdravstvene zaštite. O korupciji u zdravstvu, ne bih htjela da govorim, s obzirom da mi je to primarna djelatnost gotovo 30 godina, ali bih u svakom slučaju skrenula pažnju na ova tri segmenta koja su ovdje apostrofirana i čini mi se da po tom pitanju nije ništa urađeno. A to je, prvo, korumpiranost osoba koje su odgovorne za nabavku roba u zdravstvenim ustanovama i kapitalne investicije, pa onda konflikt interesa kroz favoriziranje privatnih praksi za vrijeme rada u javnoj instituciji i korumpiranost nekih zdravstvenih djelatnika u smislu „plaćanja ispod stola“ za usluge koje se pružaju u javnim ustanovama. Ovo treće, zapravo se godinama provlači kroz fenomen pojave korupcije u zdravstvu, iako bih zapravo vrlo odgovorno mogla da kažem da je ovaj treći fenomen prisutan možda kod pet do deset zdravstvenih djelatnika, da gotovo 90%, sigurno, zdravstvenih uposlenika i zdravstvenih profesionalaca nema ovaj fenomen korupcije. Međutim, eto to je fenomen gdje zapravo onih pet do deset upire prstom i kalja ugled ovih 90. Ono što bih još, na kraju, zapravo samo htjela da kažem, a to je da zapravo nepostojanje adekvatnog javnog zdravstvenog instituta na nivou države BiH je zapravo faktor koji, na neki način, opstruira promociju i prevenciju zdravlja. Mi moramo kroz reformu zdravstva, u budućnosti, da educiramo naše građane da je zdravlje privilegija koja se dobija rođenjem i da je svaki pojedinac odgovoran za njegovo vlastito zdravlje, da je odgovoran za čuvanje tog zdravlja, a javno-zdravstveni sektor i javno-zdravstveni sistem bi bio, zapravo, sistem koji bi imao taj primarni cilj. Zdravstvene ustanove tipa primarne zdravstvene zaštite bi se, prije svega, trebale da bave prevencijom i promocijom zdravlja, a bolesnim ljudima, naravno, zdravstveni profesionalci i uposlenici, te bih time zapravo htjela da apostrofiram, kako bih rekla, imperativ formiranja jednog zavoda za javno zdravstvo na nivou države, koji bi se bavio zdravljem ljudi, pošto je zapravo bolest, kad se dogodi, nešto što ne poznaje apsolutno nikakve granice. Hvala lijepo.
Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici, član sam Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj i htio bih da istaknem da je veliki uspjeh da danas na dnevnom redu imamo ovakav jedan izvještaj i da bi to bila dobra praksa da i u budućnosti, i kod donošenja i usvajanja strategije i kod izvještavanja, obavezno domovi Parlamentarne skupštine BiH uzmu aktivno učešće u tome. 101 Istakao bih da ovaj izvještaj slijedi nakon završetka faze oficijelnog praćenja implementacije Srednjoročne razvojne strategije, koje je završilo u decembru 2007. godine. Na Komisiji je istaknuto da je Srednjoročna razvojna strategija prvi dokument pripremljen na državnom nivou, za koji je osiguran monitoring i priprema izvještaja. Evidentirano je ono što je urađeno da bi se vidjelo što je potrebno dalje činiti. Izvještaji su pripremani, do sada, na polugodišnjoj bazi. Pripremljeno je šest izvještaja, a ovaj završni je pripremljen sa nešto izmijenjenom metodologijom, uzimajući u obzir i kontekst, kako političkog, tako i ekonomskog udruženja. Održano je šest radionica na kojima je ovaj izvještaj prezentiran nevladinom i vladinom sektoru, kao i o biznisu a na kome se diskutovalo o šest prioriteta iz ove Srednjoročne razvojne strategije BiH. U Konačnom izvještaju je tretirana realizacija 969 mjera iz Strategije, od kojih je oko 60% blagovremeno implementirano. 32% mjera je u nekoj fazi implementacije, dok se u 8% slučajeva sa implementacijom mjera još nije ni startovalo. Zacrtane su a ne implementirane strateške mjere; zacrtane a ne implementirane strateške mjere će biti uključene, ponovo razmotrene i, ukoliko se ocijeni prioritetnim reformskim procesima, bit će uključene u nove strateške dokumente, Strategija razvoja 2008.-2013. godina i Strategija socijalne uključenosti u BiH za isti period, koje su u procesu priprema. Metodološki pristup izrade nove strategije prema načinu projekcije trendova je unaprijeđen. Pripremljena je situaciona analiza, sa prijedlogom ciljeva koji treba da se usvoje na Koordinacionom odboru za ekonomske reforme i evropske integracije, pripremljene su SFOT radionice i radi se na pripremi za tri scenarija koji se uvijek rade prilikom izrade ovih strateških dokumenata. Duboko se zagazilo u proces pripreme novih strateških dokumenata. Vezano za prethodnu strategiju, nakon što je prošla godinu dana oficijelnog praćenja, implementacija mjera Srednjoročne razvojne strategije, potrebno je bilo krajem prošle godine pripremiti još jedan izvještaj koji će nas uputiti na to da li se stanje promijenilo. I ovom prilikom želio bih da istaknem i sljedeće: da je jako potrebno poduzeti aktivnosti na podizanju nivoa svijesti državnim autoritetima o važnosti Srednjoročne razvojne strategije BiH i relevantnim strategijama, kao i o razvojnim procesima uopće, a to bi ujedno pomoglo i u inplementaciji mjera. Nova strategija bi trebala biti nastavak politika u Srednjoročnoj razvojnoj strategiji u određenim sektorima i treba biti usmjerena prema ciljevima definisanim kroz konsultanski proces. Novi razvojni dokumenti također trebaju prepoznati džender komponentu. Istaknuto je to u ovom izvještaju, ali ovo želim da potcrtam. Jasno definisanje ciljeva i instrumenata za njihovo postizanje, osnovni su preduvjet za njihovu uspješnu realizaciju. Pored jasnih ciljeva nužno je definisati indikatore uspješnosti na različitim nivoima vlasti. Mjere i ciljevi trebaju imati specifične, mjerljive, dostupne, relevantne i vremenski određene indikatore praćenja. Definisanje instrumenata uključuje jasno određivanje institucija i rokova za implementaciju, kao i finansijskih resursa i ljudskih potencijala potrebnih za njeno izvršenje. Odgovorne institucije moraju imati mehanizme i nadležnosti za ispunjenje zadataka. Potrebno je promicanje procesa praćenja i evaluacije unutar svih nivoa vlasti u BiH. Bez razvoja ovih kapaciteta, skoro je nemoguće imati uvid u rezultate urađenog i doprinos utrošenih sredstava na život građana. I mislim da bi ovaj dom trebao snažno poduprijeti da se u dinamici izrade nove strategije zacrtani plan u potpunosti ostvari. 102 Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Jašareviću. Na ovaj način, ja nemam više prijavljenih diskutanata. Zaključujem raspravu o 26. tački dnevnog reda, dakle o Konačnom izvještaju o provođenju mjera iz Akcionog plana Srednjoročne razvojne strategije BiH i ekonomski trendovi itd. Prelazimo na tačku 27. Ad. 27. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije Ja sam na početku sjednice rekao ... da smo dobili određene informacije i od predsjedavajućeg Vijeća ministara i sekretara, generalnog sekretara Vijeća ministara. Insistiralo se da se danas ova tačka dnevnog reda uvrsti u dnevni red. Ona je uvrštena. Imamo prisustvo predsjedavajućeg Vijeća ministara kojeg pozdravljam i želim mu dobrodošlicu i što češće prisustvo ovdje. Dakle, otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda, dakle Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije. Gospodine predsjedavajući, imate li Vi potrebu nešto dodavati, Informacija postoji. Izvolite, otvaram raspravu. Imamo i ... Mišljenje resorne komisije, odnosno Komisije za evropske integracije. Ja se nadam da ga imate kod sebe na stolovima. Izvolite, gospodine predsjedavajući.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, naime, ja se izvinjavam što možda moje prisustvo nije češće, ali ono što imamo u Vijeću ministara je da svaki ministar kada mu je tačka dnevnog reda, ukoliko nije zasjedanje Vijeća ministara, treba da bude. Nadam se da smo u tom smislu popravili komunikaciju. Kada Parlament zahtijeva da budem tu povodom tačke dnevnog reda, ja sam spreman da budem tu, da se odazovem i da odgovorim na zahtjeve Parlamenta i zahvalan sam što ste me pozvali vezano za ovu tačku dnevnog reda. 103 Ja mislim da je imalo smisla da smo o ovome i ranije razgovarali. Dakle, čini mi se da bi riješili dio nedoumica, jer je u međuvremenu iskorištena situacija da prema predsjedavajućem se razmijene različite infomacije koje su htjele, imam osjećaj, da ostave utisak predsjedavajućeg kao čovjeka koji želi da uzurpira poziciju drugih, da uzme više ovlaštenja nego što mu po zakonu pripada. Zapravo, želim da kažem da sve to nije tačno, nego da sam po zakonu i Poslovniku bio dužan da obezbijedim nesmetano funkcionisanje Direkcije. Vi ste tu informaciju dobili. Ali da budem samo jasniji, dakle niti je Nikola Špirić, javnosti radi, v.d. direktor Direkcije, niti direktor Direkcije, i to je vrlo bitno da se zna, jer se u javnosti želilo stvoriti takav utisak, nego po zakonu do izbora novog direktora mora obezbijediti nesmetano funkcionisanje Direkcije, jer je to interes građana ove zemlje i svih nas. Svoju grešku bih zapravo vidio da nisam preuzeo odgovornosti zakonom i da nisam obezbijedio normalno funkcionisanje Direkcije do izbora direktora. Tačno je da je Predsjedništvo imenovalo gospodina Osmana Topčagića za ambasadora, šefa Misije u Briselu na 40. sjednici, održanoj 26.6.2008. godine. Ja moram da kažem da ne postoje dobre veze i komunikacije između institucija BiH, što je takođe velika slabost. Logično je bilo da sam tada iz Predsjedništva dobio pisanu informaciju da je direktor imenovan za mjesto ambasadora i da ga treba razriješiti funkcije direktora i raspisati konkurs. Ja sam to mogao da pročitam iz medija kao i vi, ali na bazi tih pisanja ne mogu da povučem potez. Bio sam, moram da kažem, zamoljen, dakle zamoljen da Osman ostane kao direktor, da bude prisutan prilikom zadnjeg Izvještaja o napretku koji je ... negdje u decembru mjesecu. Da sam tada rekao da to ne želim, bilo bi medijskih nastupa da nisam prijatelj BiH, da ne želim da dam direktoru koji je obavljao svoj posao da govori o napretku te zemlje, i to su sve stvari koje sam, naravno, morao da nosim da bi procesi išli i da zemlja ... ne bi trpila. Osmanu Topčagiću je istekao mandat direktora 21.8.2008. godine. Da je bila pisana informacija iz Predsjedništva do tada smo mogli završiti izbor direktora Direkcije. Ne mislim da bi bilo to uopšte problem. Pokušao sam na 70. sjednici, održanoj 23.12.2008. godine, dakle da završim taj posao koristeći svoje zakonske i poslovničke nadležnosti i predložio rješenja čiji su sastavni dijelovi: prijedlog za razrješenje direktora Direkcije, što je sasvim logično; prijedlog da se imenuje vršilac dužnosti; prijedlog da se na istoj sjednici raspiše konkurs za izbor direktora. Nažalost, nisam imao saglasnost, jer u članu 20. ( bez obzira što u članu 23. st. 5. i 6. Zakona o Savjetu ministara propisano je da Direkcijom rukovodi direktor kojeg imenuje i razrješava Savjet ministara na prijedlog predsjedavajućeg Savjeta ministara i u skladu sa Zakonom o državnoj službi u institucijama BiH) direktor je neposredno odgovoran za svoj rad predsjedavajućem Savjeta ministara, tako da nisu u pravu oni koji kažu - mogu ja biti direktor ovoga ili onoga. Dakle, to je jedina institucija gdje je direktor odgovoran predsjedavajućem za svoj rad i jedina adresa u političkom i svakom drugom smislu prema Briselu kada su evropske integracije u pitanju; po njihovom stavu je predsjedavajući ukoliko mu se to dozvoli da radi. U članu 28. stav 1. tačka 8. Zakona o Savjetu ministara navodi se: 'Predsjedavajući predstavlja Savjet ministara i odgovoran je za rad Direkcije za evropske integracije.' Dakle, ja sam odgovoran za rad. Za mene bi apsolutno neodgovorno bilo da sam rekao - O.K., Direkcijom neće upravljati niko, čekamo izbor direktora. Dakle, moraju se usmjeravati procesi. U članu 30. navedeno je: 'Predsjedavajući Savjeta ministara posebno usklađuje i prati aktivnosti institucija vlasti BiH vezane za integrisanje BiH u EU. U cilju djelotvornog obavljanja 104 ovih poslova i zadataka predsjedavajućem Savjeta ministara je direktno odgovorna Direkcija za evropske integracije.' Članom 6. stava 3. Poslovnika o radu Savjeta ministara propisano je: 'Predsjedavajući usklađuje i prati rad institucija vlasti u BiH vezano za integracije BiH u EU, te u cilju djelotvornog obavljanja ovih poslova i zadataka predsjedavajućem je direktno odgovorna Direkcija za evropske integracije.' Pomenuto rješenje koje je predloženo na 70. sjednici imalo je za cilj da na zadovoljavajući način riješimo situaciju. Dakle, da razriješimo funkcije direktora gospodina Topčagića i da imamo ga kao ambasadora, da na istoj sjednici imenujemo, dakle raspišemo konkurs za izbor direktora i da imenujemo vršioca dužnosti. Dva puta sam pokušao da to uradim, nisam imao saglasnost za to, dakle da imenujemo v.d. A onda smo u trećem pokušaju razriješili direktora, donijeli Odluku o raspisivanju konkursa i dalje dakle ostaju zakonske kompetencije predsjedavajućem da upravlja procesima do izbora direktora. Nema odluke ni o v.d. direktoru, ni o direktoru Direkcije, niti je to namjera bila predsjedavajućeg. Imam osjećaj da je trebalo stvoriti neku histeriju, nepotrebnu, koja može da nanese štete, recimo, političku predsjedavajućem, ali i štete BiH. Naprosto nisam mogao da se začudim da ljudi ne žele direktno da me komuniciraju i da pitaju, jer sam spreman poslanicima pojedinačno, bilo kome. Pet mjeseci sam pokušao da sa liderima političkih partija, uz prisustvo i visokog predstavnika, postavim pitanje - dajte, imamo direkcije, da vidimo ima li neki dogovor koji može to riješiti, jer moramo sve riješiti u skladu sa zakonom. Ima li mogućnosti da ono što jesu deset najbitnijih direkcija, bez obzira koje su u ovoj zemlji, da bi se obezbijedila integracija zemlje, da svi shvate da su to njihove direkcije, dajte da nađemo model. Ne postoji spremnost za takav dogovor da bih ja implementirao: ako se izabere jednom Srbin, dovijeka Srbin; jednom Bošnjak, dovijeka Bošnjak; jednom Hrvat, dovijeka Hrvat – ali to je podjela BiH. Dakle, ono što sam mogao da uradim uradio sam u skladu sa zakonima i konačno na 73. sjednici, održanoj 15.1.2009. godine, Savjet ministara je donio te odluke o razrješenju i o raspisivanju konkursa. To su jedine dvije odluke koje je donio Savjet ministara. I dalje, dakle moram da crpim ingerencije iz zakona. I šta sam uradio? Pozvao sve rukovodeće ljude iz Direkcije i rekao im: Ništa se ne mijenja, svi ostajete na svojim mjestima i radite kao u vrijeme vašeg direktora. Ko potpisuje naloge? Potpisuje ga taj. Potpisuje i danas. Ko daje izvještaj prema Vijeću ministara? Taj i taj. On vrši i ubuduće. Ko će držati kopču sa Kabinetom da znam gdje su procesi? Taj i taj. Ko će ispred Kabineta imati dnevnu komunikaciju za tehničke stvari? Šef kabineta. Dakle, nema preuzimanja, niko ničije ingerencije ne preuzima nego obezbjeđuje normalno funkcionisanje Direkcije. Ja sam sretan što sam to uradio na takav način. Kao što znate, 2. februara je raspisan konkurs. Očekujemo da će se javiti kandidati i da ćemo izabrati direktora i ići dalje. Moram da kažem da smo u međuvremenu, bilo je pokušaja, žao mi je što moram da kažem, da se izdaju nalozi da se ne smiju ispunjavati ti nalozi. Pa se pokušalo od državnih službenika praviti u političkom smislu pješake, što je štetno i za njih i za BiH. Ja žalim, ja te ljude cijenim i nisam čovjek koga je bilo kada zabolila glava kad radi u skladu sa zakonom. A znate, svaki čovjek, postoji granica strpljenja kada se trudi da unaprijedi proces, a zato nema razumijevanja ili čak ima pokušaje opstrukcije. Dakle, raspisan je konkurs, imali smo u međuvremenu RTM, dobili najveće ocjene iz Brisela, jer smo odradili dobar posao. 105 U februaru imamo sektorske i tematske izvještaje o RTM, napretku, takođe se pripremamo. Ja želim da kažem da je dobra atmosfera u Direkciji. Ima stvari koje u Direkciji treba mijenjati. Za te procese sam odgovoran ja i ja mislim da snosim odgovornost u skladu sa zakonom. Ja tražim vašu podršku umjesto pokušaja uskraćivanja da u skladu sa zakonom unapređujemo procese. Evo, smatrao sam da je potrebno i dobro je bilo da smo se na ovakav način informisali, izbjegli bismo pokušaj stvaranja medijske priče koja nije dobra, nije saveznik uspjehu. Ja nemam namjeru, moram da vama kažem, da uradim bilo šta izvan i mimo zakona. Očekivao sam da ću dobiti, u tom smislu, riječi - bravo, postoji neko ko ne želi da dozvoli da procesi idu nazad, nego želi da ih usmjerava, da napreduje! I to je bio moj jedini cilj. Može neko da me optuži, od mene se traži da učestvujem u postizanju sporazuma između entiteta i države i to, po načinu kako su me predstavili, stvara opasnost za mene, jer mogu reći da želim da preuzmem ingerencije bilo kojeg ministarstva, što je nonses. Dakle, ja ne vidim načina na koji se moglo izaći iz ove situacije, izuzev ako nema raspoloženja za v.d. direktora. Moram da kažem da je bilo nezakonitog ponašanja bivšeg direktora koji je sam odredio svog nasljednika, a vi znate da to po zakonu nema. Dakle, direktora predlaže i razrješava predsjedavajući, ne može direktor odrediti svog nasljednika. I mislim da je i to pomalo zakuhalo situaciju, ali ja nisam tada smatrao neophodnim da se bavim optužbama na račun direktora sa kojim sam dobro sarađivao i mislim da je kolega Topčagić dobro radio svoj posao. Htio sam da sačuvam i njegov kredibilitet i da stvorimo atmosferu za izbor novog direktora. Žao mi je, moram da kažem, što se stvorila takva atmosfera. I evo, još jednom želim reći da sam zahvalan što ste me pozvali da objasnim da je sve urađeno u skladu sa zakonom. Obavijestio sam o ovim odlukama Vijeća i Evropsku kancelariju koja je to shvatila. Dakle, ništa nije urađeno mimo zakona. Želim da vas obavijestim da se stvari normalno odvijaju, u Direkciji imaćemo brzo izabranog direktora, a ja sam obavezan da u skladu sa zakonom usmjeravam procese do izbora direktora. I ništa se u Direkciji nije pomjerilo. Ima stvari, moram da vam kažem, na koje želim da ukažem, a to su stvari kojih, vjerovatno, ima i u drugim institucijama, narušenog ... nacionalnog balansa. U Odjeljenju za harmonizaciju pravnih propisa imate devet Bošnjaka i šefa bez ijednog Srbina i Hrvata. To nije dobro. A znate zašto nije dobro? Ne zato što ja ne vjerujem tim ljudima ili vi ne vjerujete nego što šalje drugu sliku, drugi utisak. Gdje je problem? Dakle, svugdje moramo težiti da se izbalansira ta struktura da bismo zajedno jer evropski put je zajednički proces, niti samo Srba, ni samo Bošnjaka, ni samo Hrvata. Kad o tom čovjek želi da govori, onda on želi da uspori evropske procese. Ali moramo o svemu otvoreno, otvoreno razgovarati. Spreman sam naravno da odgovorim na svako pitanje, ali evo namjera je bila da vas informišem da ništa urađeno nije mimo zakona, niti ću bilo šta uraditi mimo zakona kad je ne samo ovaj proces nego i drugi procesi u pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Riječ je zatražio i zamjenik predsjedavajućeg Tarik Sadović. Izvolite. 106
Poštovani predsjedavajući i zamjenici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, poštovani zastupnici, poslanici, dame i gospodo, dozvolite da vas sa ovom temom koja je izazvala dosta bure u javnosti, pa i javnih polemika i ponekad i žuči, upoznam sa nekoliko činjenica koje je predsjedavajući ili izostavio ili preletio itd. Dakle, riječ je o jednoj vrlo važnoj direkciji u okviru Vijeća ministara, dakle jedno ključno tijelo koje se brine o evroatlanskim integracijama BiH itd. i služi kao tijelo koje koordinira sve aktivnosti BiH na tom putu. Dakle, u šestom mjesecu prošle godine Predsjedništvo BiH je imenovalo Osmana Topčagića, bivšeg direktora Direkcije za evropske integracije, za šefa Misije BiH pri EU. Naravno od tada počinje jedna trakavica koja se dugo vukla, između ostalog, i po medijima. Ja sam svjedok da je gospodin Topčagić, i na Vijeću ministara i kroz nekoliko pisama predsjedavajućem, pokušavao da se ovaj problem riješi, tako što će se on razriješiti dužnosti, donijeti zaključak o raspisivanju javnog oglasa za izbor novog direktora. Međutim, eto nije bilo, nije bilo razumijevanja. Predsjedavajući je predlagao na jednoj sjednici, sad se ne sjećam tačno, gospodina Vojina Mijatovića, svoga savjetnika poslije, za vršioca dužnosti Direkcije. Međutim Vijeće ministara nije podržalo tu odluku, taj prijedlog. Onda je, na jednoj sjednici Vijeća ministara, predlagan jedan paket odluka, da tako kažem, dakle razrješenje direktora, raspisivanje, donošenje zaključka o raspisivanju oglasa i u paketu da predsjedavajući Vijeća ministara preuzme rukovođenje Direkcijom. Dakle, ovdje apsolutno nije sporno ono što predsjedavajući Vijeća ministara ima po Ustavu i zakonu, dakle i da je direktor Direkcije njemu odgovoran i Vijeću ministara i da ima koordinirajuću ulogu i da je odgovoran za rad Direkcije. Ali ovdje se postavlja pitanje neposrednog rukovođenja Direkcijom. Ja vas molim, želim da vam pročitam, dakle iz Odluke o Direkciji za evropske integracije ... kojom je regulisan rad ovog stalnog tijela Vijeća ministara: u članu 9. se kaže: '(Način upravljanja) Direkcijom upravlja direktor kojeg imenuje i razrješava Vijeće ministara na prijedlog predsjedavajućeg Vijeća ministara, sukladno Zakonu o državnoj službi', ovo je vrlo važno, 'u institucijama BiH. Direktor je neposredno odgovoran za svoj rad predsjedavajućem Vijeća ministara i direktor, sukladno Zakonu o državnoj službi u institucijama BiH, ima status tajnika, sekretara sa posebnim zadatkom, dakle državnog službenika'. Dalje se kaže: 'Direktor Direkcije ima pomoćnike direktora', u članu 10. 'Jedan od pomoćnika direktora, po njegovom ovlaštenju, zamjenjuje direktora u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti. Pomoćnici direktora neposredno upravljaju sektorom i odgovorni su za rad direktoru i pomoćnika direktora imenuje Vijeće ministara', pomoćnika direktora Direkcije imenuje Vijeće ministara, također, vrlo važna činjenica. Također, 'u skladu sa Zakonom o državnoj službi i pomoćnici direktora imaju status pomoćnika ministra'. Molim vas, 14., ja imam to rješenje, bivši direktor Direkcije Osman Topčagić donosi rješenje kojim, pod: '1. Amelu Alihodžić, pomoćnika direktora u Sektoru za usklađivanje pravnog sistema BiH sa acquis communautaire, ovlašćuje da privremeno obavlja poslove rukovođenja Direkcijom za evropske integracije te se na imenovanu prenose prava i dužnosti rukovođenja, odnosno prava i obaveze direktora, uključujući donošenje svih odluka i potpisivanje svih akata Direkcije za evropske integracije. Rješenje će se primjenjivati od dana donošenja pa do izbora novog direktora.' 107 U obrazloženju se, također, kaže da je 'na ovo rješenje pozitivno mišljenje dala Agencija za državnu službu'. Dakle, ovo rješenje je od 14.1. Mi imamo sjednicu Vijeća ministara 15. 1. na kojoj se, između ostalog, raspravlja o ovome, dakle prijedlog predsjedavajućeg da u paketu razriješimo direktora Direkcije, da raspišemo oglas i da ovlastimo predsjedavajućeg da rukovodi Direkcijom. Nije dobio većinu, glasano je protiv. Dakle, predsjedavajući ima obavezu da poštuje odluke Vijeća ministara. I ponavljam, ovdje nije sporna ustavna i zakonska odgovornost predsjedavajućeg nego državnog službenika koji upravlja Direkcijom. I sad je osnovno pitanje: Da li se uvažava ovo rješenje koje je doneseno, po mom mišljenju, legalno? Dakle, neko u toj Direkciji mora potpisivati akte, neko mora biti materijalno i finansijski odgovoran. Dakle, imali smo poslije da predsjedavajući ovlašćuje jednim pismom svoju šeficu kabineta da pisanu korespondenciju vodi u ime Direkcije, što je, po mom mišljenju, nezakonito itd. I ova trakavica se nastavlja. Dakle, ja bih zamolio i ovaj parlament za pomoć da mi kažemo ko ovom Direkcijom upravlja kao državni službenik, bez ikakvog miješanja u odgovornost i nadležnosti predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ali, neko u ime Direkcije mora biti materijalno-finansijski odgovoran. Neko mora potpisivati akte. Ko je taj čovjek? To je pitanje na koje mi moramo dati odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S obzirom na poslovničke mogućnosti i obavezu da predsjedavajući Savjeta ministara kad god zatraži riječ da dobije riječ, izvolite, uvaženi gospodin Špirić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja sam mislio ... ja želim da držim naravno do ličnog digniteta i do digniteta ovoga doma, da sam trebao da informišem ovaj dom, jer je ta informacija i tražena. Nemam ništa protiv da i moj zamjenik kaže svoje viđenje, jer Parlament to želi. Htio sam da sačuvam dignitet ljudi sa kojima sam radio. Ja se bojim da ovakav način povrede zakona tjera te ljude na drugu stranu, a ja to ne želim. I moram da kažem da ovdje moramo biti apsolutno do kraja decidni, iskreni, jer se radi o zakonu i sada ću, dakle nisam htio da pominjem te stvari, ali evo kolega Sadović mi je pomogao. Dakle, bivši direktor Direkcije, gospodin Topčagić je prekršio zakon kada je dostavio materijal kojim je predložio i svoje razrješenje i imenovanje lica za privremeno obavljanje poslova direktora. U Zakonu se kaže - Prijedlog za imenovanje i razrješenje daje predsjedavajući - ne može niko da uzme to ovlaštenje predsjedavajućem. Sad možete misliti kad bi u svim direkcijama ljudi otišli na druga mjesta i rekli - ja ostavljam, kao kućepazitelja, taj će poslije mene četiri godine. Ako je to tumačenje zakona, ja mislim, stvarno nemam, nemam dalje riječi. 108 Dakle, u Zakonu o Savjetu ministara je jasno rečeno ko predlaže imenovanje i razrješenje. Dakle, ovo je očigledno nezakonito postupanje direktora. Da problem bude još veći, niko ili ne zna dovoljno domaće zakonodavstvo ili namjerno krivo tumači zakonske odredbe kada tvrdi da se za vršioca dužnosti može imenovati samo neko iz iste institucije. Prije svega, ni jedan zakon ne predviđa postojanje vršioca dužnosti. To je pravna praksa očigledno od odredaba na koje se poziva direktor Direkcije, a koji su svi ostali podržali objeručke, u datom slučaju u najmanju ruku je neodgovarajuća. To je član 38. st. (1) i (2) Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Možete misliti da se status državnog službenika reguliše 'Odlukom o platama'. Grdne li države ako mi tako tumačimo pravo, ... a tamo kaže: 'U slučaju kada državni službenik privremeno obavlja posao drugog državnog službenika, ima pravo na naknadu od 35% od njegove osnovne neto plate. Naknada za privremeno obavljanje poslova drugog državnog službenika može se odrediti samo u slučaju kada je raspisan konkurs za popunjavanje konkretnog radnog mjesta, a može se isplaćivati najduže tri mjeseca.' Ovom odredbom se ni slučajno ne govori o tome ko može biti vršilac dužnosti, niti se rješavaju bilo koja statusna pitanja, nego se samo određuje kolika će se naknada primiti ukoliko obavlja takav posao. Cijela ova priča otvara još jedno pitanje: Da li je tada Agencija za državnu službu radila u nečijem interesu i postupala u skladu sa zakonom? Ja imam stav Agencije, jer su tada razgovarali, bili u istoj situaciji gospodin Topčagić i gospodin Finci. Ali sam zatražio stav Agencije koji datira od prije deset dana, kada je počela ova priča, gdje kaže, međutim, dakle dobio sam novo mišljenje Agencije za državnu službu kojim su priznali da prethodno nije meritorno. Ja sam htio da izbjegnem ovo valjanje po blatu ljudi koji rade na ovome. Da je ovo država u kojoj se poštuju zakoni, vjerujte mi, ja nikada ne bih bio doveden u situaciju da dođem ovdje i da vam čitam odredbe zakona po kojem sam radio, a da drugi to ... osporavaju. I kada bi krenuli korak dalje, ko se sve još upleo, Ured za zakonodavstvo da tumači nešto za šta nije nadležan. Ali ovdje se bila politička bitka – ko može biti i koji drugi ne mogu biti? I dajte da bude jasno. Dakle, konkurs ne prejudicira ko će biti, ni Srbin, ni Bošnjak, ni Hrvat, i to je rješenje. Jedini zakonski izlaz je bio ovaj. Dakle, ja nisam imao spremnosti da se izabere za vršioca dušnosti ni Srbin, ni Bošnjak, ni Hrvat, jer je bio stav evo kolege da to može biti samo Bošnjak, i tu smo pali. Nažalost, pada ova zemlja. I nije problem što u Parlamentu ima opozicija, to je logično, to ja sad poštujem, sasvim uredu. Žalosno je i tragično ako je ja imam dnevno u Savjet ministara. Pitate me hoće li ova zemlja naprijed. I to da je imam na ovome pitanju. Dakle, ja molim, ako je predsjedavajući prekršio bilo koji zakon da krivično odgovara. Ali nemojte, suviše je bizarno da ovu zemlju lomimo na ovim stvarima. Ja sam zahvalan stranci, pojedincu koji je postavio ovo pitanje da vam objasnim, jer sam progutao toliko stvari medijskih koje nisu bile bazirane na zakonu i na činjenicama. I zato sam došao danas ovdje da mojim prijateljima poslanicima, ko god da su, objasnim da nije cilj Nikole Špirića da krši zakon, niti da se pogađa. Pokušao sam sa liderima, nije išlo, pokušao sa visokim predstavnikom, nije išlo, pa sam morao ovo da riješim. Uzmite, evo vas pitam kao kolege: Da li sam ja trebao iz medija da pročitam da je kolega Topčagić imenovan? Jer je trebala biti pisana komunikacija između Predsjedništva i Vijeća. Da mi se kaže: imenovali smo ga, raspišite konkurs, birajte drugog. Mogu to da znam ili da ne znam, ali nemam korespondencije. Ali sam dobio drugu molbu iz Predsjedništva i Ministarstva vanjskih poslova: molimo te ostavi Osmana za posljednji izvještaj o napretku. Ja sam to učinio. Mislio sam da 109 radim dobro za moju zemlju. Šta bi bilo da sam tad rekao: Ne, ne može Osman, istekao mu mandat. Šta bi tek od mene bilo? Ja vas molim, dajte da ovo završimo na ljudski način. Kažem, stanje u Direkciji je dobro, ljudi rade svoj posao, jer niko nije pomjeren. Nema ni jednog dokumenta za koji se ne zna ko će da potpisuje. Mora postojati koordinacija između mog kabineta i Direkcije, ljudi! Kako drugačije dnevno reagovati? Neću ja sjediti u Direkciji. Tačno su zadužene osobe. Žao mi je što je jedna osoba koju je Osman odredio za svog nasljednika i za koju sam ja, poštujući i Osmanovu odluku, rekao da je to osoba koja će sjediti na sjednicama Vijeća ministara i informisati šta se dešava i kako radi Direkcija i koji su projekti, što je poslušala Tarika Sadovića pa nije došla na tu sjednicu, a imali smo RTM, imali smo Brisel u Sarajevu, jer je trebalo poslati poruku da ovdje postoji nasilnik Nikola Špirić koji ne poštuje evropski put ove zemlje. Ako je obračun sa Nikolom, to vi možete u Parlamentu drugačije završiti, izglasati nepovjerenje predsjedavajućem i svako opet radi svoj posao u skladu sa zakonom. Hvala vam lijepo.
Gospodine Sadoviću, ova rasprava neće biti završena ni Vašom replikom, ni ponovnim javljanjem gospodina Špirića. Hajde da pustimo poslanike da pričaju, a Vi možete bilo kad, u bilo kom momentu, ponovo se javiti i nećete biti odbijeni. Znači, imamo replike tri. Uvaženi poslanik Okolić, molim vas da mi navedete član Poslovnika na koji se referirate i da kažete u čemu je poslovnička intervencija. Izvolite.
Poslovnička intervencija se odnosi na sljedeće: tačka 27. glasi 'Informacija predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije'. E, sad ja vas pitam, po Poslovniku trebali bi da imamo njegovu informaciju i da se oko njegove informacije mi izjašnjavamo ovako ili onako. E, sad, na šta ovo liči? Iza predsjedavajućeg se javlja ministar. Ja sad pitam sebe - u kom je svojstvu on? Je li on od predsjedavajućeg, po njemu, ovlašteni, je li on izvjestilac o ovome pitanju ili je u nekoj drugoj ulozi? To da mi se objasni i čini mi se da ovo nije, kako radimo, po Poslovniku. Hvala lijepo.
Ja mislim da radimo u skladu sa Poslovnikom. A imamo i želju i volju da ovu temu otvorimo na način na koji i jedni i drugi mogu da izraze svoje mišljenje bez oduzimanja riječi. Ako hoćete da izglasamo da niko drugi osim predsjedavajućeg Savjeta ministara ne može da se javi, vi izvolite predložite, ja ću staviti na glasanje. Ali mislim da je korektno i na način na koji vodimo i na način na koji je gospodin Sadović odustao sada da se javi za repliku, a ima mogućnost da se i nakon toga uključi u diskusiju. 110 Replika ima uvaženi poslanik Vinko Zorić. Izvolite.
Ja se donekle mogu složiti s Vama, gospodine Živkoviću, da se može javiti bilo koji član Vijeća ministara po bilo kojoj točci dnevnog reda, ali mislim da je nama zastupnicima zbunjujuće kad dobijemo dvije informacije, jednu za drugom, koje su dijametralno suprotne. Zapravo u jednom dijelu nisu ni suprotne, jer gospodin Sadović nije ni jednom riječju osporio ništa ... od onoga što je rekao gospodin Špirić. I ja u ovoj svojoj replici izražavam, pa ne znam koju bih riječ upotrijebio, u najmanju ruku čuđenje da mi dobivamo dvije informacije jednu za drugom i mislim da gospodin predsjedavajući Vijeća ministara je ovdje nekoliko puta opetovano ponovio da ... on nije ni jedanput prekršio zakon, i ja vjerujem da nije. Ovdje je jedan problem koji niko neće da kaže, koji je djelomično kazao gospodin Špirić. Dok je bio Adnan Terzić predsjedavajući Vijeća ministara, nikome nisu smetale ovlasti, po ovom pitanju, koje je imao Adnan Terzić. Sada te ovlasti koje ima Nikola Špirić, po ovom pitanju, smetaju mnogima. I to nije dobro. Volim da nije pročitano to ime i nećemo o imenima ljudi koje je gospodin Topčagić, je li, odredio za svog nasljednika, ali ja vjerujem da nije ni Hrvat ni Srbin.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Sadik Ahmetović, replika. Izvolite.
Ma, malo sam zbunjen ovim svim izlaganjima i onim što je predsjedavajući rekao. Dakle, u jednom momentu da nije dobro za zemlju da je podjela zemlje Bošnjak, Srbin, Hrvat, a u drugom dijelu je govorio o nekim integracijama da nije bitno. Dakle, malo, malo me to zbunilo. Ali isto tako mislim da Direkciju za evropske integracije treba voditi stručna osoba. Dakle, to zaista tako mislim. Logično je bilo da je gospodin Topčagić predložio nekog od pomoćnika, jer sigurno je stručnija osoba od onih koji su van te institucije. Dakle, ne govorim o imenu. Isto tako je logično da predsjedavajućeg Vijeća ministara, u njegovom odsustvu, mijenja neko od njegovih zamjenika ili ministara, da to ne bude šef kabineta gospodina Živkovića. Dakle, ja pokušavam logički govoriti, možda nisam dovoljno upućen u to, ali pokušavam logiku staviti u zdrav razum kad je u pitanju ovo. Logično je da tako važnu instituciju kao što je Direkcija za evropske integracije vodi neko ko zna suštinu, a vjerovatno zna više onaj ko je zamjenik, pomoćnik direktora itd., itd., bez obzira kako mu je ime i prezime. Ja tako razmišljam.
Zahvaljujem. Za diskusiju idemo redom. Uvaženi poslanik Halid Genjac. Izvolite. 111
Zahvaljujem. Ja mislim, gospodine Špiriću, da nisu problem ni medijske priče, da nisu problem ni zakonska rješenja, da nije problem ni postojanje pitanja da li mora biti Bošnjak na tom mjestu, problem je negdje drugdje, da budemo iskreni. Gospodine Špiriću, ja imam sasvim pouzdane dokaze da je gospodin Topčagić od augusta Vas upozoravao i pismeno da raspišete konkurs za direktora Direkcije jer je njemu mandat pri kraju, potreba je da se razriješi. Vi niste taj konkurs raspisali sve do januara mjeseca. To su činjenice. Niste raspisali taj konkurs čekajući politički dogovor ko će biti direktor Direkcije i u nekakvim nastojanjima da se neka rješenja prejudiciraju itd., itd. To je jedna stvar. Druga stvar, Vi zaista treba da koordinirate i odgovorni ste za rad Direkcije. Ali to nije propisano zakonom, to je propisano Poslovnikom o radu Vijeća ministara, podzakonskim aktom. Zakonom je propisano da se direktor Direkcije bira i razrješava na prijedlog predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ovdje nije u pitanju bilo, u ovom trenutku, pitanje direktora. Ovdje je bilo popunjavanje upražnjene pozicije dok se to pitanje direktora konkursom ne riješi, jer se direktor samo konkursom može riješiti. Zaista stoji u Poslovniku o radu Vijeća ministara da za rad Direkcije za evropske integracije odgovoran je predsjedavajući Vijeća, ali način izvršavanja ovih nadležnosti regulisan je ovim poslovnikom i posebnim odlukama Vijeća ministara. Dakle, ne može se ništa napamet raditi, ne može se ništa raditi po svojoj volji, bez obzira na sve probleme koje razumijem i probleme ko će biti i šta će biti i potrebe i nepostojanja političkog dogovora itd., sve razumijem. Ali ne može se ništa pod svojim činom, svojim gestom, mora to biti stav ili Vijeća ministara a postoji mogućnost pronalaženja rješenja. Dakle, imam neke situacije i Agencije za državnu službu itd., gdje je prenos ovlaštenja u ovim situacijama bio izveden i u Direkciji za evropske integracije: bivši direktor je prenio ovlaštenja, zatražio je mišljenje od Agencije za državnu službu, dobio je to mišljenje. Možemo to osporavati, možemo o tome razgovarati, međutim argumentacija ... da ne može biti Bošnjak ili da je to, otežava problem što je neko postavio Bošnjaka ili nije postavio ovoga drugog, vjerujte mora se, nije u srži problema i mora se razgovarati o njoj, imajući u vidu širi kontekst. Naime, nekoliko tijela postoje pri Vijeću ministara: Jedinica za ekonomsko planiranje, Ured koordinatora, Direkcija za zakonodavstvo itd. Ta tijela su u paketu dogovarana po principu nacionalne zastupljenosti. I od svih tih pet tijela, samo je u Direkciji za evropske integracije na čelu Bošnjak. Dakle, ja bih na Vašem mjestu, dok se ne postigne politički dogovor koji se može postići do završetka konkursa, poštovao tu činjenicu da od pet tijela samo je jedan Bošnjak. Dakle, ja bih iz nekakvih političkih razloga, ako ništa, ali zaista postoji potreba da se politički riješi. Ako treba taj paket da se stavi ponovo na sto pa da se vidi, da se nova kompozicija napravi, nije nikakav problem. Ali ovdje nastojati i prejudicirati nekim rješenjima, narušiti neku strukturu nije uputno. Vjerujte, Direkcija za evropske integracije je jedna solidna institucija, kvalitetna institucija i o tome se slažemo. Rade kvalitetno posao. Ima potrebe da se izbalansira nacionalna struktura itd. Tvrdite da nijedan zakon, nijedan akt ne čeka na potpis, ne trpi. Vjerujte da trpi. Naime, poznato je da prema Poslovniku i prema ustaljenoj praksi Direkcija već daje mišljenja usaglašenosti zakona sa evropskim zakonodavstvom. Pitanje: Ko će potpisati ta mišljenja ispred Direkcije? Vi ste, na neki nači, u ovom papiru koji ste poslali kazali da Vi koordinirate rad 112 Direkcije, ali 'takođe vas obavještavam da će u navedenom periodu pisanu korspondenciju Direkcije za evropske integracije potpisivati šef kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara'. Gospodine Špiriću, pored najbolje namjere, mislim, ne može to tako. Ne može zaista, jer radi se o državnoj službi, radi se o poziciji državnog službenika na posebnom zadatku, radi se o instituciji ... Kako ćemo razmatrati prijedlog zakona u prilogu kojega dolazi mišljenje da je usaglašen sa evropskim zakonodavstvom koga potpisuje šef kabineta? Nemamo potrebe za tim. Nije slučajno da to mora raditi državni službenik i nije slučajno da je praksa da se iz institucije za privremeno pokrivanje tih pozicija nađe neko, a tamo ima šest sektora u Direkciji za evropske integracije. Tamo ... su različite i nacionalnosti šefova sektora, mogli ste na Vijeću ministara razgovarati o tome da se neko od šefova sektora imenuje za vršioca dužnosti, to ne mora biti. Ali ne može se dovesti neko izvana da vrši dužnost direktora Direkcije za evropske integracije, ne može. Direktor, znamo kako se imenuje, postaje državni službenik, ali vršilac dužnosti ne može se izvana dovesti, nije to dobro za Direkciju, nije dobro. I zato mislim, gospodine Špiriću, da nije problem ni medijske špekulacije, nije problem ni insistiranja na zakonu, nije problem ni neka priča. Problem je, otvoreno da vam kažem, što ste Vi izbjegavali raspisati konkurs, što ste imenovanjem vršioca dužnosti u predloženom liku nastojali da prejudicirate neka rješenja, ... što je nepotrebno, jer to se može samo političkim dogovorom riješiti i treba da se riješi. I problem je što takav način koordinacije Direkcijom s Vaše strane je izazvao problem, jer sad tamo u službi je konfuzija, tamo u službi se čeka nekoliko mišljenja o usklađenosti na potpis koji ne znaju ko će potpisati. Ja apeliram zaista da dakle ima mogućnosti da se to na Vijeću ministara riješi na način da se na poziciju državnog službenika postavi i privremeno državni službenik, na način da se poštuje ono što postoji, ko ima predispozicije i kompetencije za to. I na način da se, naravno, na tome nađe kompromis unutar Vijeća ministara. Sve ostalo, mislim, nema argumentacije da je svako neko drugi kriv samo Vi niste krivi, nema argumentacije, jer ima ovdje i krivice predsjedavajućeg Vijeća ministara kao što se ... može iz dokumentacije ustanoviti. Ali mislim da se pitanje može riješiti na način da budu svi zadovoljni. Hvala.
Replika. Izvolite, gospodine Špiriću.
Ja se izvinjavam, ja sam u obavezi da se javim da ne bile krive informacije, da ljudi ne bi imali krivu sliku. Mislio sam da će ovo ići drugim tokom ali kako god vi odlučite neka tako bude. Ovdje se pozivate na dokumente, ja ne znam da li ih imate. Ja samo, da li je dobro da ja, evo, kao predsjedavajući koji je odgovoran ne znam za te probleme, a da ih vi znate – da čekaju dokumenti na potpis. Je li to vama išta govori? Je li to govori poslanicima šta? Da ja kao predsjedavajući koji je po zakonu odgovoran ne znam da čekaju, a da Vi, poslaniče, znate? Ja vam govorim da te instrukcije od tih radnika prave pješake, nije dobro, molim vas. Druga stvar, ovdje imam dakle ovaj izvještaj koji vi nemate. Žao mi je, neću da pominjem ljude da ne bi platili cijenu, jer ovdje inat pobjeđuje ne zakon. Evo vam stava 113 Agencije. Ja vam govorim šta je izdilalo prvi stav koji je mimo zakona. Šta bi bilo da sam se tad upustio pa rekao, ljudi, nemojte to raditi radi sebe. Da li biste me tada podržali? Evo vam stava Agencije koji je potpisao direktor: ‘Agencija za državnu službu nije ovlaštena niti nadležna da tumači odredbe Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH.’ Je li vama išta ovo znači ako vam kaže Agencija za državnu službu? Znate li na šta se vi pozivate da je meritorno? Službeni glasnik, pri tome ni odredbe člana 38. iz tog zakona nego samo da daje saglasnost da li su ispunjeni uslovi propisani članom 38. novog Zakona o platama i nakanadama u institucijama BiH, te stoga mišljenje to i to od godine te i te, na koje ste vi, gospodine poslaniče, pozivate, iz tog razloga nije pravno valjano u dijelu u kome se tumači član 38. itd. Ovo je drugo mišljenje koje stavljaju ljudi. Znate šta mi ljudi kažu iz Direkcije, a ja nemam posebne komunikacije sem pisama – da se stide tog prvog stava. Ja vam govorim šta se dešava u državi. Hoćemo li je uređivati? Kada je biran kolega Topčagić, ja sam tada bio poslanik kao i vi, ... on je bio v.d., tad je mijenjan Pravilnik o sistematizaciji gdje se tražilo 10 godina iskustva rukovodnog da bi on bio direktor. Je li to ikome zasmetalo? Dakle, samo on. Nema šanse da drugi postoji. I dakle, ovo je sve vrijedilo u vrijeme predsjedavajućeg kojeg ja nikada nisam niti ću pomenuti negativno. Šta se sada dešava? Dakle, logično bi bilo da je imenovan, da je bilo razumijevanja ... I moram da vam kažem da sam ja imao sasvim drugih prijedloga. I postoji čovjek kojeg sam predložio tada, koji se takođe osam-devet godina bavi samo ovim poslovima, koji je stručan i za kojeg i Brisel zna, ali ja sam mislio da trebam čekati da vidim ima li sporazum, ne smeta meni koje je vjere i nacije. Ali je bilo ako direktor prekrši zakon i predloži svog nasljednika – je li pomogao predsjedavajućem? Ako je to obavezujuće za bošnjačke ministre, dakle, ja vas molim samo dajte malo razumijevanja da iz ovoga izađemo na zakonit način. Ali vas parlamentarce takođe želim da upozorim: Vijeće ministara donose odluku, Parlament donese odluku, te se odluke ne ispoštuju, evo vam živog slučaja CRA – šta pravimo od ove države? Šta hoćemo napraviti? De meni recite. Dakle, možda ja nisam čovjek koji može sve ove ciljeve postići. Ja vas molim, promijenite Nikolu Špirića, neću prekršiti zakon. Način na koji se željelo licitirati s ovim je protiv države. Ako ima bilo gdje, gdje sam prekršio zakon – odgovara Nikola Špirić, ali da izađemo iz ove sapunice. Ima konkurs, raspisan je, doći će brzo do imenovanja direktora. Moji savjetnici iz Kabineta dnevno imaju pisanu korespondenciju sa ministrima, sa ministarstvima, to im je obaveza. Dnevno pisanu korspondenciju, pa ne mogu, dakle nisam ja taj koji će, postoji nešto što radi Kabinet, nešto. Pisana korespondencija podrazumijeva ako ljudi traže instrukciju, ne da potpiše finansijski dokument, ko će ići na FPM, ko će ići na ovo, ko će ići na ono. To je mehanizam kojim ja mogu da upravljam procesima. Nađite mi ijedan dokument, evo molim vas u međuvremenu, koji su potpisali moji savjetnici koji je finansijskog sadržaja i nije ni Osman kao direktor potpisivao sve, nego ima tamo Odjel za opšte i pravne poslove, ima Odjel za integracije, ima Odjel za pravne propise. I sve to rade ti ljudi sada. Dnevno imam komunikaciju. Ja ću da provjerim ovo da li nešto stoji, vjerujte mi, jer mi je cilj da dnevno napredujemo. Ako hoćete ovo da se zakuje, onda je ovo idealna prilika. Ali ja mislim da će Parlament pozvati predsjedavajućeg i sve ostale da rade u skladu sa zakonom i da ovde nema kršenja zakona. Žao mi je što su i mnogi drugi pokušali da to tumače, da ne pročitaju ovo, pa kada sam im objasnio, ljudi stanu, od međunarodnih do domaćih. Ali niko ne želi da čita, svako se daje opštem utisku. Ja vam govorim zakon i poslovnik, ne mislite valjda da sam ja sretan što se ovo dešava. Pa ne mislite valjda da sam sretan što trčim za liderima pa ih pitam, dajte ljudi da ovo riješimo, oni neće to da stave na dnevni red. Pa pitam visokog predstavnika, pa neće, još nemam podršku od vas šta da uradim. 114 Da se pogađam u kafani koje će nacionalnosti ko biti. Pa kažem, ako je bio Srbin, pa da vas molim, kažem, šta vama smeta da ostane Srbin 100 godina. Ako je to sudbina ove zemlje, recite. Dakle, ja molim da mi se kaže: predsjedavajući, prekršio si zakon tu i tu. Mi moramo izaći iz ovoga. I nisam htio ni jedno lice da pomenem dok nisam vidio da ovdje postoje druge namjere. Ja mislim da postoje ljudi koji ponekad u ovoj zemlji napišu nešto dogovorno, a to zapravo nije dobro za zemlju. Samo zakon. Zakon je najbolja brana i meni i vama. Ali ja vas pitam šta smo uradili što u CRA-u nemamo konkursa godinu dana, imamo vršioca dužnosti, a imaćemo materijalne transakcije. Hoćete i tada optužiti predsjedavajućeg što niste podržali da se odluka Vijeća i Parlamenta realizuje. Pa mene već prozivaju radi toga. Hvala vam lijepo.
Samo trenutak, imamo prijavljenog Sadika Ahmetovića za repliku, pa Halid Genjac, pa Azra Alajbegović.
Ma ovdje se radi o dobroj neodgovornosti kada je u pitanju ova pozicija, dakle dobroj neodgovornosti. Ako imamo situaciju da je prije šest mjeseci gospodin Topčagić dobio odmah u sljedećem mjesecu agreman, ovdje se radi o neodgovornosti da se ovaj posao završi na vrijeme i da Direkcija ima direktora. Dakle, da ne ulazimo u zakon, u Kabinetu predsjedavajućeg Vijeća ministara je sjedio i direktor i ministar vanjskih poslova. I ako ministar vanjskih poslova ne zna ko je predložen ili imenovan za ambasadora negdje, ili ako na sjednici Vijeća ministara nije moguće da vas obavijesti direktor da je imenovan na poziciju ambasadora, onda ja ne znam kakva korespondencija treba unutar sjednice, van sjednice. Mislim, zaista mi ništa nije jasno. I ne znam zaista šta smeta ... evo, šta smeta da gospođa koju ja ne znam, zaista ne znam, koja je pomoćnik direktora da vrši tu dužnost do izbora direktora. Dakle, volio bih obrazloženje šta je problem da ona to ne bude? Možda bih i ja glasao da ne bude. Ali nemoj da po nekom nahođenju, dakle ovo nije dobro, ja imenujem drugog.
Znate šta je problem?
Ne znam šta je problem, gospodine Špiriću. Zaista ne znam da pomoćnik direktora ne može obavljati poziciju ... čovjeka koji potpisuje akta do izbora direktora.
Ja vas molim za strpljenje.
Zaista mi je neobjašnjivo to. Hvala lijepo. 115
Izvolite, gospodine predsjedavajući.
Dakle, izbor direktora i razrešenje se vrši u skladu sa zakonom, ne što je nešto problem. Dakle, ja vas molim, ja kažem da je bivši direktor povredio zakon i uradio nešto što mu ne stoji u zakonu. I sad, ako hoćete da tjerate čovjeka, dajte, ja ne znam šta je ovdje rešenje. Dakle, ako je čovjek prekršio zakon i uradio nešto što nije njegova kompetencija i zakovao odlučivanje? Sad, kad bih vam rekao ko je meni bio u glavi, ne biste mi vjerovali. Dakle, ne govori niko da li neko stručno može ili ne može. Ali, ako neko dođe i kaže, na to mjesto može biti samo ova ili ona nacionalnost, mi smo u pat poziciji. Pa ne mislite valjda da sam ja sretan što se to dešavalo. A druga stvar, ako Predsjedništvo imenuje nekoga, pa nije Predsjedništvo izvan ove zemlje. Mora, kao što mene pitate jesam li prekršio zakon, ja moram imati akt o imenovanju. Nađite ga danas u mojim dokumentima, bilo gdje u ... Vijeću ministara. Ne može korespondencija meni i ministarima biti usmena garancija da nema kršenja zakona. To, takva država ne postoji. Dakle, logično je bilo da je rečeno - imenovan je, molimo da ga razriješite iste sekunde. Što tada nije bilo raspoloženja za razrešenje? Dva mjeseca smo imali da se raspiše konkurs, a ja vam kažem kakvi su zahtjevi do mene dolazili. I dakle, neću da govorim ništa loše o ljudima koji su radili dobro posao. Ali neću ni da me neko optuži da sam izvan zakona radio, sa namjerom što hoće nešto. Možda je to dobro rešenje. Možda je idealno. Ali mora biti u skladu sa zakonom, i to kao i ovo koje će biti po konkurstu. Evo, samo to je razlika između mene koji neće da krši zakon i onih koji misle da u interesu imenovanja tog imena se može i prekršiti zakon. I tu je razlika. Dakle, ništa ja ružno ne govorim o kandidatu. I može li ili ne može biti. Ja sam samo za to da to bude po zakonu. To je jedina moja obaveza.
Dakle, imam prijavljene dvije replike: Halid Genjac i Azra Alajbegović; i četiri disusije: Živković, Izetbegović, Marković i Džaferović. Idemo redom, Halid Genjac.
Vrlo kratko. Gospodine Špiriću, jedna je stvar korespondencija pismena koja se obavlja, a sasvim je druga stvar rečenica ... u kojoj Vi potpisujete da će pisanu korespondenciju Direkcije za evropske integracije (ne vašeg kabineta, nego Direkcije, dakle ono što izlazi iz Direkcije) potpisivat će Vaš šef Kabineta. Molim Vas, na pitanje direktno Vaše gdje ste prekršili zakon, moram odgovoriti. Nisam se pozivao na Mišljenje Agencije za državnu službu, pogrešno ste razumjeli gdje ste prekršili zakon. Prekršili ste zakon u sljedećem što niste raspisali konkurs za direktora Direkcije blagovremeno, a znali ste ili ste trebali znati da je istekao rok, mandat, ili ističe mandat. Što niste 116 raspisali konkurs onda kad vas je direktor pismeno upozorio da je imenovan i da treba da se raspiše konkurs da bi on mogao biti razriješen. Tu ste prekršili zakon
nije uključen mikrofon
I prekršili ste.
Molim vas, molim vas, malo strpljenja da se slušamo.
I prekršili ste zakon u tome što ste odredili da korespondenciju jedne značajne direkcije, jedne značajne agencije, naložili ste da te dokumente iste značajne agencije potpisuje Vaš šef Kabineta. Tu ste prekršili zakon.
nije uključen mikrofon
Molim vas, strpljenja, gospodine Špiriću, da se slušamo. Replika Azra Alajbegović.
Pa ne, ja bih samo htjela da pitam gospodina Špirića. On je rekao da je ovo država u kojoj se ne poštuje zakon – pa ako može da imenuje jednu osobu ad nominem – zatim je rekao da je ovo zemlja u kojoj inat pobjeđuje zakon, pa da vidmo koja vrsta inata i ko to provodi taj inat, jer su ovo bile pretpostavke za tu tzv. kolektivnu histeriju povodom ove Odluke za vršioca dužnosti. Hvala.
nije uključen mikrofon
Ma, gospodine Špiriću, naravno da možete, a ja vam predlažem da saslušate. Izlazit ćete svaka tri minuta, ali evo, ako ste u kondiciji. Naravno, ja poštujem Poslovnik, ja ću vam svaki put dati, ja sam dobronamjerno Vam predložio. Izvolite. 117
Mislim da je ovo dobro pitanje od kolegice poslanika. Ali ja sam maloprije rekao gdje smo svi u autu kad je država u pitanju. Imate odluku Vijeća ministara, imate odluku Parlamenta. Ako se te dve odluke u ovoj zemlji ne realizuju radi izvanpolitičkih dogovora, kako možete, ja sam sav mokar kad me pitate, vjerujte. Pa hoće li iko u ovoj zemlji reći, nema te nezavisnosti u kojoj se mogu ignorisati odluke Parlamenta i vlade državne, Vijeća ministara. Ako mi tu nemamo saglasnosti, šta ćemo napraviti. Evo vam konkretne odluke i Parlamenta i Vijeća ministara. Mislio sam da ćemo o tome razgovarati. Lako je, možete optužiti predsjedavajućeg, nije problem, a neće riješiti ovo generalno gdje se mi nalazimo. Pa dobro je pitanje.
Ajanović, replika.
Gospodin Špirić se ovdje ponaša kao da je poslanik u ovom parlamentu. I, na svaki govor poslanika, on replicira. To nije poslovnički. I on mora da sačeka.
Kada god zatraži riječ, ja sam dužan da je dam, gospodine Ajanoviću.
I ne trebamo da idemo putem svađe između premijera i poslanika. A treba sačekati poslanike da izgovore
Molim vas, gospodine Ajanoviću.
i dadnu svoje mišljenje.
Gospodine Ajanoviću, ja vodim sjednicu, ja sam dužan da mu svaki put dam riječ. Ja sam savjetovao gospodinu predsjedavajućem da se malo strpi, ali on je u kondiciji i želi da odmah reagira. Dakle, evo nemam više prijavljenih za diskusiju. Gospodin Živković se je prije javio. Gospodine Izetbegoviću, vjerujte, ja sam Vam u nekoliko navrata rekao da članovi Kolegija nemaju mogućnost ... Izvolite, gospodine Živkoviću, pa onda idemo Izetbegović, Marković, Džaferović. 118
Gospodine predsjedavajući! Naime, očigledno je da mi iz SNSD-a ne bježimo ni od kakve diskusije o bilo čemu ovdje u Parlamentu, samo je pitanje svrsishodnosti toga. Mogli smo nakon Vašeg traženja da ova tačka dnevnog reda i mi postaviti pitanje zašto sutra na Savjetu ministara gospodin Sadović ultimativno zahtijeva da se poredaju tačke dnevnog reda u smislu donošenja pravilnika. Čemu to? Čemu ovakve rasprave u ovome parlamentu i čemu nas vodi ovakva rasprava? Da li možda sad imate više informacija o tome šta ste htjeli znati ili želite i dalje da raspravljamo u vezi sa ovim, da vam i mi damo dio informacija koje se tiču ne samo ovoga pitanja nego i mnogih drugih pitanja u funkcionisanju ove države. Zašto niste podržali moj prijedlog kada sam htio da od ove agencije napravim ministarstvo evropskih integracija, zašto niste tad ... prihvatili taj moj prijedlog? Zašto ste govorili da se i tada ova država rastura? Tada ne bi imali ovaj problem koji sada imamo. Imali bi ministra, [[zajednička diskusija]] A isto tako, jeste,
Možemo li se strpiti?
predlagao sam da ono ministarstvo koje ionako niša ne radi nego napravilo je sad samo ovu strategiju koju ćemo ovdje, hvala Bogu, usvojiti, a sve ostalo će raditi onaj Fond za povratak i ljudi koji su u tome i to će biti ono pitanje kao što i treba da bude to pitanje u narednom periodu, pitanje određivanje posla, a ne vođenje politike u vezi sa izbjeglicama.Trebali ste tad podržati i ne bi imali danas ovo pitanje otvoreno. Ali evo, pošto ste ga otvorili, naravno da želim da vas podsjetim na činjenice da nije lijepo čuti da je gospodin Topčagić izabran po principu namještenog konkursa, gdje se tražilo 10 godina, da se čovjek prijavio na taj konkurs, nije to lijepo čuti. Ali evo, i to je sistem konkursa u našoj državi i Zakon o državnoj službi koji su stranci nametnuli po principu kako se radi u Velikoj Britaniji, što su Slovenci odbili, isto tako i Makedonci, a mi imamo problem sa time, pa imamo isti takav problem da i predsjednik ove agencije predlaže ili namiješta konkurs ko će biti sada direktor Agencije za državnu službu. Znači, ima BiH male careve koji smatraju ... da im je to neko ostavio u zaostavštinu pa da oni imaju pravo da to govore i u direkcijama i u raznoraznim institucijama, kao što je Uprava za indirektno oporezivanje, RAK. A evo jutros smo čuli i ovdje iz prvih klupa njihovo dušebrižništvo i priču o tome kako u SIPA-i imamo narušenu nacionalnu strukturu, pa kako SIPA samo one preslušava koje anonimnim prijavama dobijaju, ništa nije govorila o tome koga hapsi i ko je ... uhapšen u ovoj državi, a ni jednom riječju ne kažu o nacionalnoj strukturi u evropskim integracijama. O čemu mi pričamo ovde? O jednom velikom nepovjerenju. O jednom velikom nepovjerenju u kome niko ne pita, evo, mi nemamo nikakav problem da gospodin Topčagić bude u Briselu, nemamo problem. Da li je nekome bio problem da taj čovjek ode odmah? Da li je trebalo da u strukturi koja će predstaviti ovu BiH bude član Predsjedništva Bošnjak, ministar spoljnih poslova Bošnjak i direktor Direkcije za evropske integracije Bošnjak. Nikakvih problema nema, je li tako? To je spoljna politika BiH bila. Problem je kad se hoće 119 dovesti u red ova država i očigledno da ne može na način na koji mi mislimo samo prema svom narodu da se pravi ova država. Moraju se slušati i drugi i imati malo više povjerenja i u predsjedavajućeg Savjeta ministara koji je na tepetu ovdje bez potrebe, a trebao bi da bude neko drugi na tapetu, jer je ta ista Agencija za državnu službu dala svoje mišljenje ko je prekršio zakon. A o tome da li nije neko urgentno djelovao, o tome možemo pričati, ali to nije kršenje zakona nego to je odnos prema tom poslu. Ja se nadam da za sve ove koje sam spomenuo u Direkciji će se naći konačno rešenje, najmanje dotle dok usvojimo zakon o državnoj imovini. Zahvaljujem.
Bakir Izetbegović.
Ja ne znam, izgleda da se SDA trebala izvinuti što bitna pitanja države problematizira, da se izvine? Ili možda gospodin Genjac što je završio fakultet koji je završio? On izgleda ne bi imao pravo da tumači zakon, da čita a da ne doživi onakvu diskvalifikaciju kao maločas. Pa nemojte nam to raditi, ljudi! Sav problem, ja mislim, je počeo odatle što je doktor Špirić uradio jednu stvar koja mu inače nije svojstveno. To je čovjek koji ima vrlo izbalansirano ponašanje, dobro, iskusan je čovjek i ima takvu narav da ne provocira stvari kako je sada isprovocirao. Trebalo je nekoga sa kontinuitetom iz te Direkcije postaviti za v.d., to je jasna stvar. Čovjeka koji se bavi time i onda biste Vi, doktore Špiriću, imali svog pijuna. Siguro bi Vam ta žena svakodnevno dolazila tamo, odnosno kad imate vremena, da vam ispriča kako stoje stvari, ne bi nama dolazila. Trebalo je to uraditi. Druga stvar, svi mi smo jako osjetljivi na nacionalne balanse i na konstalacije i na promjene svega toga. Možda Bošnjaci najmanje. I, ne treba tu stvar olako počinjati. A to dvoje je uradio doktor Špirić. I mene čudi da je to uradio, jer nije takav, jer do sada ga kao takvog nisam prepoznao. I čudi me i ovakav odnos prema doktoru Genjcu. Ima čovjek pravo da pročita valjda neke tamo članove zakona, a da ne doživi ovakvu stvar kakvu ste mu priredili. Dakle, Agencija za državnu službu je potvrdila da je uredu imenovanje ove gospođe Amele Alihodžić, a OHR je utvrdio da nije uredu ono što je uradio premijer. Dakle, nije to samo mišljenje SDA ovakvo, koliko ja znam, doktore. Što se tiče nacionalnog balansa, kažem, mi Bošnjaci smo možda najmanje osjetljivi, jer evo pogledajte kako stoje stvari u Fiskalnom vijeću. Gdje smo mi tu? Samo inžinjer saobraćaja doktor Branković sjedi tu, svi ostali nisu Bošnjaci. Ili pak, isto tako, dakle gdje se novac dijeli i zatim gdje je u pitanju sigurnost, koordinaciona policijska tijela, je li, SIPA, DGS, direktori policije, nema Bošnjaka nikako. Imali smo direktora SIPA-e, nemamo ga od prije par mjeseci, imali smo načelnika Štaba vojske, nemamo ga od prije par mjeseci. Ali to je išlo sve svojim tokom i mi to tako prihvatamo. Ali ova stvar ide neprirodno. I nemojte se čuditi na ovakvu našu reakciju. Nemojte nas sprečavati da napravimo tačku dnevnog reda, da vas pitamo premijeru, šta je to, o čemu se radi? Nema potrebe ni na kvalifikaciji kakve ste, odnosno, na doktora Genjca maloprije, nema potrebe da spuštamo nivo komunikacije na to. 120 Dakle, ja vas molim da se ubrza imenovanje, da se ubrza imenovanje redovnog direktora Direkcije, da to sad ne bude opet pola godine. A u međuvremenu da postupite po zakonu, pa kako god je to.
nije uključen mikrofon
Pa zašto se ne strpite malo da čujete i ostale. Hajte, izvolite.
Ja se izvinjavam. Dakle, ako je pozvan predsjedavajući da se pita, mora biti pozvan da odgovori, da ne bi priča dobila drugi ukus. Ja poštujem ovo o čemu je kolega Izetbegović govorio. Ne postoji mišljenje,
Molim vas da se slušamo, Šefik, da se slušamo.
molim vas, ne postoji mišljenje OHR-a da je predsjedavajući prekršio zakon niti postoji mišljenje ove agencije da je dobro postupljeno. Nemate mišljenje. Ja zato samo to govorim da morate imati sve papire. Na bazi tih informacija možete doći do krivog zaključka. Moje izvinjenje kolegi Genjcu. Ja sam uvijek spreman da se izvinem. Htio sam da relaksiram situaciju, nije mi bilo da potcijenim bilo koga i ja sam uvijek spreman da kad osjetim da to nekom zasmeta da se izvinem. Dakle, nije bila namjera, moje izvinjenje. Htio sam da relaksiram situaciju, jer ne mislim da oko ovoga treba voditi žučne rasprave u optuživanju. Dakle, samo hoću da znam je li bilo kršenja zakona ili nije. Nije, ja vas ubjeđujem da nije. Da li je moglo ovako, da li je moglo onako, nisam govorio uopšte o kandidatu koji je predložio Osman izvan zakona. I moje pohvale. Ja sam i predložio da bude glavna iz Direkcije na Vijeću, poštujući to, i želeći da ispoštujem zakon. Konkurs će riješiti to pitanje. Ali, ovo pitanje koje je stiglo recimo danas da je bilo iza te odluke, mi bismo se razjasnili i ne bi se proizvelo u javnosti to što se proizvelo. To smeta meni, smeta Bosni, smeta vama. Samo u tom smislu. Hvala.
Milica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Molim vas, molim vas da se slušamo. Ekreme, šta je to danas? 121
Mi smo se doveli u situaciju, Parlament evo cijeli doveli smo u situaciju i predsjedavajućeg Vijeća ministara da radi jednog mjesta direktora u jednoj direkciji ove zemlje potrošimo više od dva sata vremena, a imali smo i danas i na nekim prethodnim sjednicama tačaka na dnevnom redu kada smo to prešli onako brzo, pa evo i danas onaj Izvještaj o napretku BiH na evropskom putu smo riješili jednim zaključkom. Gospodin Izetbegović je rekao na početku svog govora da ovdje izgleda trebao bi neko nekome da se izvinjava. Pa ja zaista mislim i bukvalo mislim da bi i trebalo zaista neko nekom da se izvinjava ovdje iz razloga što ne mogu da se otmem potrebi a da ne napravim paralelu između situacije danas kad smo razmatrali Prijedlog zakon o advokaturi, kada smo mi poslanici iz SNSD-a rekli da ne možemo podržati taj zakon zato što su preglasani ministri u Savjetu ministara iz reda srpskog naroda, a onda se to komentarisalo i okarakterisalo kao nije to bitno, Vijeće ministara je dostavilo taj zakon, dajte da idemo dalje, da napravimo javnu raspravu, pa ćemo to rješavati negdje kasnije u hodu, amandmanima, ne znam, u drugoj fazi usvajanja zakona itd. A ovdje, kada se jedan dio ministara, odnosno ministara iz reda bošnjačkog naroda, konkretno iz SDA, nije složio sa određenim odlukama predsjedavajućeg Vijeća ministara, e onda treba da se postavi tačka dnevnog reda i da se ovdje danas saslušava predsjedavajući Vijeća ministara, da mu se postave raznorazna pitanja, pa čak se dovodi i zakonitost ... u pitanje, zakonitosti njegovih postupaka i rada. E, to treba da se podigne na nivo Parlamenta, da cijeli Parlament raspravlja o tome što se neki ministri u Vijeću ministara nisu složili sa odlukama predsjedavajućeg, a, kada se zakon jedan cijeli preglasa u Vijeću ministara, to nije bitno, to ćemo vidjeti kasnije kako ćemo. E, ja zbog toga mislim da bi zaista neko nekom trebao ovdje da se izvine za takve postupke i za tako, da kažem, pojednostavljeno omalovažavanje međusobno među kolegama u ovom parlamentu. To je nedopustivo. S druge strane, ono što sam ja primijetila i u izlaganju predsjedavajućeg Vijeća ministara i kolega poslanika, ovdje se zapravo problematizuje nešto što je predsjedavajući Vijeća ministara uradio sa pozicije zakonitosti i poštovanja zakonitosti da bi se napravio i kontinuitet u radu te Direkcije i da bi se omogućio dalji nesmetan rad te Direkcije, a ne problematizuje se, naprotiv, brani se nešto što je bivši direktor uradio, a nije imao ovlaštenje ni po kakvom zakonu da to uradi. Čuli smo ovdje da je njegov mandat istekao u avgustu mjesecu 2008. godine, čuli smo od predsjedavajućeg da je iz Ministarstva inostranih poslova traženo da se njemu omogući da dalje nastavi rad do izvještaja posljednjeg u prošloj godini o tome i ja vjerujem da su to sve tačne informacije, i sad je kriv ministar, sad je kriv predsjedavajući što je prihvatio takvu sugestiju, a da je to problematizovao odmah kada se to od njega tražilo, onda bi rekli, evo, vidiš, praviš probleme, praviš smetnje, opstruišeš, ne daš da se neke stvari riješe na fin i na dostojanstven način. Ja mislim da je ovdje glavni problem što se raspisao uopšte konkurs i što se uopšte procesuira ta stvar da se legitimnim i zakonitim načinom izabere direktor i dovedu stvari u red. Institut konkursa uopšte ne prejudicira da li će to biti Bošnjak, da li će biti Hrvati ili Srbin i Agencija za državnu služu će, vjerujem, to potpuno u skladu sa zakonom riješiti i okončati taj postupak. Ali se, mislim, htjelo nešto drugo sa ovim postupcima i sa ovim problematizovanjem cijelog pitanja oko direktora Direkcije za evropske integracije, ... ... misleći valjda da niko drugi 122 ne zna ništa čitati između redova i za nekakve potajne namjere i želje, a to je da se imenuje to lice koje je bivši dirketor imenovao, pa ćemo vidjeti kad će biti konkurs, da li će uopšte doći do izbora direktora. Ako ne bude, ostaće tako kako jeste i stvar će tako da preživljava do nekog narednog perioda. Ja cijenim da su postupci predsjedavajućeg Vijeća ministara bili upravo u cilju da se stvari na zakonit i regularan način riješe i da je pokazao dovoljno dobre volje da
Molim vas, molim vas malo strpljenja.
... da da svoj doprinos kako bi Direkcija za evropske integracije nastavila normalno da radi. Šta je neko drugi od ministara u Vijeću ministara htio i želio? Smatram da ovaj parlament ne treba time da se bavi, jer svako i od poslanika i od ministara može da ima raznorazne želje u pogledu kadrovskih rješenja, ali će kadrovska rješenja biti ona kakva propisuje zakon i kako se dogovore političari i stranke koje su odgovorne za vlast koja se vrši, izvršna vlast preko Vijeća ministara. Dakle, ja predlažem da mi poštujemo i da kao Parlament damo podršku tome da se konkurs provede do kraja i da se legalno i legitimno izabere novi direktor Direkcije za evropske integracije i da svojim postupcima, pa i današnjim komentrima i raznim diskusijama, ne doprinosimo da Direkcija za evropske integracije, odnosno, izbor njenog budućeg direktora poprimi razmjere afere, a čini mi se da poprilično poprima te razmjere, samim tim što je postala top tema u medijskim raspravama, novinskim člancima i ostalim vrstama sredstava javnog informisanja, da to nije naš cilj i ne bi smio da bude cilj ovog parlamenta, samim tim što je poslije Vijeća ministara Direkcija za evropske integracije najeksponiranija institucija u približavanju BiH EU i mislim da moramo poštovati takav status te institucije i moramo dati svoj konstruktivan doprinos u tom cilju. Hvala vam.
Ja imam zahtjev zamjenika predsjedavajućeg za riječ. A evo, samo malo da se dogovorimo. Dakle, imaju još dva diskutanta, imamo tri tačke dnevnog reda. Ako imamo ambicija da večeras završimo, molim vas da budete koncizniji, da se ne ponavljamo. Izvolite, gospodine Sadoviću.
Poštovani predsjedavajući! Dakle, ovdje se, po mom mišljenju, jako puno iznosi stvari koje apsolutno ne odgovaraju istini. A ovdje je zakon jasan. Ovdje je bivši direktor Direkcije za evropske integracije Osman Topčagić apsolutno u skladu sa zakonom imenovao rukovodioca ove institucije. I nije se pozivao ni na kakav Zakon o platama. I sad mi slušamo obrazloženja kako Agencija za državnu službu 123 nije dužna da tumači Zakon o platama. Pa nije se ni pozvao Topčagić na Zakon o platama, nego se pozvao na član 61. stav (2) Zakona o upravi, pozvao se na tačku 10. stav (2) Odluke o Direkciji za evropske integracije i član 11. st. (2) i (3) Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Direkcije za evropske integracije i donio rješenje. I na to rješenje, evo vam ga pokazujem, postoji to rješenje, Agencija za državnu službu je dala pozitivno mišljenje, kao ovlaštena institucija. O čemu sad mi pričamo? Dakle, molim vas, evo ja moram to ponoviti. Nažalost, predsjedavajući, ali ne može se zadužiti šefica Kabineta, taman da je u pitanju šefica Kabineta predsjedavajućeg, jedna gospođa koju ja jako poštujem, ali ne može se žena zadužiti da ona vrši pisanu korespondenciju u ime Direkcije. Hoće li ona biti materijalno-finansijski odgovorna? Ko će potpisivati putne naloge i druge izvještaje? Ko? Ko je odgovorno lice u instituciji? Pa to je sve regulisao Zakon o državnoj službi, a direktor Direkcije ..., savjetnik, odnosno šef Kabineta je izabrano lice, imenovano lice. Dakle, nije državni službenik. To su jasne stvari. Dakle, ja imam, hoćete da vam pokažem i akt gdje šefica Kabineta raspoređuje poslove u Direkciji? Hoćete da vam pokažem akt gdje potpisuje propratni akt uz materijale Direkcije za evropske integracije? Po kojem zakonu? Predsjedavajući, ja Vas jako uvažavam i poštujem kao jednog jako sposobnog političara, ali Vi sami znate, u ovom slučaju, da niste u pravu. Vi to znate, ne trebam Vas ja ubjeđivati. Dakle, i nije tačno da sam se ja, eto iz nekog manira, suprotstavio Vama. Protiv Vašeg prijedloga, predsjedavajući, glasali su i hrvatski i bošnjački ministri. Glasali ljudi protiv toga, jer se kadrovska politika ne vodi na takav način. Kadrovska se politika, ponavljam, ne vodi na takav način. I nije uredu. Pa šta sad treba? Od četiri ili pet stalnih tijela Vijeća ministara, treba da ne bude nijedan Bošnjak. Šta sad mi treba da kažemo? Da vam aplaudiramo, je li? Ako je to tako, pa nećemo, kako vi kažete, dlaku cijepati na troje. A što onda, što smo onda direktora SIPA-e izabrali Srbina, kad je i prije njega bio Srbin, ili da vam ne navodim druge primjere. Hoćemo li tu rotaciju, hoćemo li biti dosljedni? ____________(?) Hoćemo. Pa evo, ja se slažem, ali hajmo u paketu.
Sjedite vas dvojica na kafu pa to ...
Da vam kažem još jednu stvar.
Ovo je sjednica Parlamenta. 124
Da vam kažem još jednu stvar. Isto tako, nemojte molim vas, dakle u pravu je gospodin Genjac, Vi to znate kao i ja, predsjedavajući. Pisao vam je direktor Direkcije Topčagić, pisao je, imate to pismo. Imate na svakoj sjednici Vijeća ministara na kojoj direktor Direkcije prisustvuje. Tražio je da se razmatra to pitanje. Vi to niste htjeli. Neću ulaziti zašto, ali to je istina, to su činjenice. Dakle, evo ja bih volio da ovo riješimo na način dogovora. Ali ovo je osjetljivo pitanje.
Evo izgleda da ćemo baš dobro riješiti, idemo sa novim replikama.
Pa dobro, evo nažalost, nemojte da, pazite, evo još jednu stvar da vam kažem
Samo malo strpljenja.
Kada ste, predsjedavajući, predlagali za vršioca dužnosti svoga kandidata, kako je onda mogao biti vršilac dužnosti, kako je onda mogao biti vršilac? Evo, ja Vas to pitam. Znači, kad vi predlažete, može, ali kad drugi predlaže, ne može. Dakle, nemojte se pozivati na zakonitost. Na osnovu jednog podzakonskog akta, kao što je Poslovnik o radu, Vi ne možete svoju šeficu Kabineta promovirati za vršioca dužnosti direktora Direkcije. Nemojte, pa valjda je ovo visoki dom.
Gospodin predsjedavajući.
Ja se izvinjavam poslanicima, ali radi jasne situacije. Žao mi je, ovo meni ...
...možete sjesti, popijte kafu i na nivou Vijeća ministara ovo riješite.
Ne, ne molim vas lijepo, kad smo mi mogli ovo, vi ste tražili informaciju.
Dobro, dobro, ali nismo tražili.
Molim vas, tražili ste informaciju, predsjedavajući. Ja poštujem da i drugi kažu .... Dakle, vi ovo hoćete, ne ja. 125
Izvolite, izvolite.
Dakle, ono što stoji, dakle gdje je razlika. Dakle, zakon i poslovnik kažu ko predlaže imenovanje i razrješenje i ne daje to pravo nikom drugom. Ja molim da mi se kaže gde je to prekršeno. Evo ovde Mišljanja Agencije koje neće niko da čita. Ovo je posljednje Mišljenje Agencije. Dakle, ne može se u zavisnosti od direktora, ko je direktor Agencije, davati pa reći - to nije stav. Šta je meritorno? Dakle, i ja neću ovde da ulazim, ovde se iz ove rasprave očito vidi šta je problem. Dakle, problem je nacionalna pripadnost, a ne broba za konkurs. Dakle, a konkurs će, molim lijepo, reći, dakle konkurs, ali onda moramo reći - ja jesam za to. Kad ja tražim da se sjedne i da se dogovori ima li rotacije, neće niko dijalog. Ja ću na svakom imenovanju imati ovaj problem, ja vas ubjeđujem u Parlamentu, ako me ne podržite. Ova zemlja ide u nezakonitost ako ne bude podrške zakonitom radu. Ja nisam protiv dogovora. Dajte da to regulišemo kao princip. Ali ja molim ovde da se kaže gdje je prekršen zakon. Nigdje. I ne postoji nijedna druga odluka sem ... razrješenje dužnosti i raspisivanja konkursa. Zašto? Dakle, ima šef Odjela za pravne poslove i ostalo, ja sam ranije kao predsjedavajući potpisivao akta Osmanu. Piše u zakonu da je odgovoran meni, a ne Vijeću. Dakle, naloge putne, izvještaje itd. Te akte nižima potpisuje šef Pravnog odjela, ne potpisuje ni moj šef, savjetnik, ni šef Kabineta. Korespondenciju, kad se dogovorimo šta će biti dnevni red, Gordana Živković, po mom ovlaštenju da bi upravljao procesima, kaže - dostavljamo tu tačku na raspravu Vijeću ministara. Dakle, po mom ovlaštenju, ja upravljam procesima, a ne, nema akata finansijskih. Dakle, da se razumijemo samo, dakle nije, ja vas molim, ja uvažavam sve, ali vas molim da uvažavate te ljude isto takođe koji ujutro uđu ovde prvi i, zapamtite, zadnji izađu iz zgrade. I nisu opterećeni, na njihovu sreću, ovim o čemu mi raspravljamo. Za mog šefa Kabineta je svejedno koje će nacionalnosti biti direktor, ali je dužan da poštuje zakon. I nije direktor Direkcije ni v.d. direktor
Molim vas za malo strpljenja.
Direkcije. Nađite mi igdje papir gdje se Gordana Živković kao šef Kabineta imenuje za v.d. ili za direktora. Dajte da iziđemo iz te priče. (?) nije uključen mikrofon 126 Ne, ne nije tačno. Dakle, niti je Nikola Špirić ali, ako se želi voditi ovakva priča sa predsjedavajućim, može, ali ja neću izaći izvan zakona. Kad bi danas Parlament donio odluku da povučem izvanzakonski potez, ja to ne bih uradio, vjerujte. Niti ću uraditi. Imate druge mehanizme prema predsjedavajućem. Ako kršim zakon, smijenite predsjedavajućeg, ako ne vjerujete, smijenite predsjedavajućeg. To je mnogo bolje za zemlju nego da vodimo ovakve rasprave. Hvala.
Dakle, ja vas još jedanput molim da sačuvamo i strpljenje i da ovaj parlament ne uvodimo u poziciju, na plenarnoj sjednici, sudije – je li nešto zakonito, nije li zakonito. Mi smo imali namjeru, odnosno pretpostavljam inicijatori namjere da se izađe iz ove situacije. Evo, ima jedan i korektan, meni se čini, prijedlog zaključka itd., ali evo imam dvoje prijavljeno za repliku. Vinko Zorić, prvi.
nije uključen mikrofon
Ja sam imao registrovano, gospodine Zoriću, ako niste, ako ste odustali ok.
nije uključen mikrofon
I imam za repliku, jeste li Vi, gospodine Bahtiću, odustali?
Evo, ja ću samo kratko, jednu rečenicu.
Znači, niste odustali. Izvolite.
Nisam. Hoću da kažem da evo trošimo već par sati na ovim stvarima. Ovo bi ipak trebali lideri koji dogovaraju u Prudu vrlo ozbiljne stvar, trebali su da riješe i ovaj problem jer imamo mi i upravu, imamo mi hiljadu stvari. Mislim da ona 'Prudska trojka' već je preuzela ingerencije Predsjedništva, neka rješava ovakve stvari i tamo, pa da se mi ne bi o ovim stvarima, jer doći ćemo.
Kome je replika, Sadik? Liderima, je li? 127
Replika je 'Prudskoj trojci', evo predsjedavajućem i zamjeniku predsjedavajućeg, neka taj problem lociraju.
nije uključen mikrofon
Izvolite, gospodine Ahmetović.
Ma, zaista ja mislim da čovjek krši Poslovnik. Priča o nekim sasvim drugim stvarima. Mogli bi sad, mogli bi ući tako ko je imenovao gospodina Topčagića da prije toga nije razriješio ovaj problem direktora Direkcije. Dakle, to je problem koji je otvoren.
Dobro. Nema replika više. Idemo na diskusiju. Imamo još dva prijavljena, naravno Šefik Džaferović i Selim Bešlagić. Ima li još neko za diskusiju? Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, zamjeniče, dame i gospodo, ovaj problem ima svoju političku i ima svoju, rekao bih, tehničko-pravnu dimenziju. Ja ću samo u dvije-tri rečenice kazati šta mislim o ovome, pa neka uzme ko šta hoće. Nemam namjeru nikoga da ubjeđujem, jer očigledno je da mi ovdje ne možemo jedni druge ubijediti. To je potpuno jasna stvar ali valjda će se jednog dana gledati šta je ko govorio ovdje i ko je šta radio i vjerovatno će se iz toga izvlačiti određeni zaključci. Dakle, problem ima zaista političku dimenziju. Ja sam čovjek koji je već dugo vremena, treći mandat, ovdje u ovom parlamentu i kao generalni sekretar ili potpredsjednik stranke koja je u dva mandata, već u kontinuitetu, na vlasti. Pratio sam, dakle i ove političke dogovore i u njima učestvovao. Ja nisam čovjek koji tako, eto, parcijalno posmatra ove stvari i dobro znam da je ovo pitanje direktora Direkcije za evropske integracije, kada je u pitanju raspodjela ovih pozicija, osim ovog pitanja o kojem je govorio gospodin Genjac, dakle ovih pet institucija koje postoje pri Vijeću ministara, vezano i za generalnog sekretara Predsjedništva BiH i generalnog sekretara, odnosno tajnika Vijeća ministara BiH i da je tom prilikom, dakle kada je postavljan gospodin Topčagić, zapravo napravljen ustupak kada je u pitanju Predsjedništvo ili Sekretarijat Vijeća ministara, jedna od te dvije funkcije, da bi gospodin Topčagić bio direktor te Direkcije. Mislim ustupak kada govorimo o ovoj etničkoj zastupljenosti i ovu stvar svakako treba da znamo, gospodine Špiriću, svakako i Vi to znate i trebamo svi skupa da znamo. Ja se zalažem da u BiH najsposobniji ljudi obavljaju najodgovornije poslove ali da se pri tome uvažava i multietnička struktura ove zemlje. I to je neka formula po kojoj mi možemo imenovati ljude, dakle birati 128 najsposobnije, one koji mogu najbolje da rade posao i naravno uvažavati multietničku strukturu ove zemlje. Jednostavno, zemlja je takva i hvala Bogu, ja kažem, da je takva, jednog će se dana, nekada u budućnosti pokazati da je to naša velika prednost iako ovo danas za mnoge može zvučati nevjerovatno, ali ja zaista tako mislim. Dakle, mislim da ste Vi, gospodine Špiriću, potpuno bespotrebno, mislim, ovo je moje mišljenje, ušli u jedno pitanje koje je ranije, otprilike, kada je ova etnička struktura u pitanju dogovorena i mislim da ste imali elegantan izlaz iz ove situacije da nakon ovog gospodina... Topčagića postavite za vršioca dužnosti nekoga iz ove Agencije, postoji tamo ta žena koja je pomoćnik direktora, da raspišete konkurs i onda, naravno, kao predsjedavajući Vijeća ministara, sve je, između ostalog, i stvar političkog dogovora, uđemo u proces razgovora, dogovora i da onda i Vama olakšamo. Ja Vašu poziciju u potpunosti razumijem, mislim, Vama nije moguće uraditi ovaj posao ukoliko iza sebe imate politiku koja, jednostavno, ima takve postavke. Da bih ovo opravdao, dakle ja se sjećam npr. imenovanje direktora SIPA-e i sjećam se jedne teške svađe koju je predsjednik moje stranke imao sa tadašnjim visokim predstavnikom. Ako se sjećate, bilo je to ljeto, raspisan konkurs ali tada je gospodin Sredoje Nović, današnji ministar, koji je i prije toga bio direktor SIPA-e kao najkvalificiraniji kandidat na konkursu, iako smo mi tražili da se promijeni etnička struktura, bar moja stranka, izabran za direktora SIPA-e. Ali također se sjećam i imenovanja, jednog slučaja imenovanja direktora CIPS-a, kada je jedan čovjek, koji eto nije Srbin, Bošnjak je, bio najkvalificiraniji na konkursu i kada se jako insistiralo na Vijeću ministara, tadašnji ministar Mladen Ivanić (koliko se ja sjećam, ako nije, ja mu se izvinjavam) je insistirao na tome i onda je izabran čovjek koji je, ja mislim, i danas direktor CIPS-a ali nije bio na konkursu najkvalificiraniji kandidat. Dakle, ipak ima tu i elemenata ovog dogovaranja i o tim stvarima se mora voditi računa u ovoj zemlji, ukoliko hoćemo da imamo koliko-toliko harmonične odnose. Ja mislim da je ovo što je urađeno sasvim bespotrebno. Sada je naravno to otišlo u javnost, stavovi su potpuno zakovani i jedino što ostaje u ovoj poziciji je da se potpuno, dakle apsolutno, to treba da bude uvijek, ali evo sada da se poštuju postojeća pravila i postojeći zakoni. Toliko o političkoj dimenziji. Što se tiče formalno-pravne ili tehničke dimenzije ove stvari, ja ću kazati svoje mišljenje, kao pravnik, a vi prosudite šta možete od toga uzeti. Zakon o državnoj službi ovo pitanje nije uredio i to kažu ljudi iz Agencije. I, oni svoje prvo mišljenje, vezano za ovaj slučaj, vežu za Zakon o plaćama i daju pozitivno mišljenje. Drugo mišljenje nisam vidio ali znam da Zakon o državnoj službi ovo pitanje nije uredio. Drugi akt koji se mora poštovati je temeljni akt na kojem je fundirana ili osnovana ili na temelju koje funkcionira ova institucija, dakle Direkcija za evropske integracije, i u tom aktu se kaže, u članu 10., da direktor Direkcije ima pomoćnike direktora. Jedan od pomoćnika direktora, po njegovom ovlaštenju, zamjenjuje direktora u slučajevima njegove odsutnosti i spriječenosti. Pomoćnici direktora neposredno upravljaju sektorom. Odgovorni su za rad direktoru. Pomoćnika direktora imenuje Vijeće ministara itd. Sav problem u ovoj napetoj situaciji je oko toga hoće li to biti Bošnjak ili Srbin. Mislim da se stvar nažalost svodi na to, gospodine Špiriću. Ovdje ne preostaje ništa drugo nego da posmatramo ko je legalno, nakon odlaska gospodina Topčagića, ko je legalno, po zakonu, po odluci u poziciji da vrši dužnost direktora. Ako se posmatra ova odluka, gospodin Topčagić je bio u funkciji direktora kada je donio odluku i ovlastio svoga pomoćnika da on, u njegovoj odsutnosti, vrši dužnost direktora. 129
nije uključen mikrofon
Molim Vas, molim Vas, nakon toga, čekajte malo, i v.d. pomoćnika i pomoćnik. Nakon toga, molim Vas, ja samo svoje mišljenje iznosim, Vi kasnije, kažem, uzmite šta Vam odgovara, šta ne odgovara, a nakon toga Vijeće ministara razrješava dužnosti direktora Topčagića. Jedina osoba čiji je status na čelu Agencije, po mom mišljenju, zakonit je osoba koju je gospodin Topčagić ovlastio da vrši dužnost direktora u njegovoj odsutnosti i spriječenosti. I to je jedino što mi imamo. Predsjedavajući Vijeća ministara ima specifična prava i obaveze u odnosu na ovu instituciju i to proizilazi iz ovih akata, ali to je pitanje politike te institucije, to nije pitanje svakodnevnog upravljanja institucijom. Ja želim ovdje, zapisnika radi, i zato sam rekao neka svako uzme ono šta mu odgovora iz ovoga svega, jer jednog će dana ovo neko čitati, između ostalog i povodom ovog slučaja, da upozorim, dakle da, po mom mišljenju, redovnim administrativnim, operativnim, svakodnevnim, tekućim poslovima Direkcije, koja ima status onakav kakav ima, ne može upravljati niko osim osobe koju je ovlastio odlazeći direktor, u situaciji kada Vijeće ministara ne može donijeti drugačiju odluku. Svako onaj ko danas se upliće, ako se upliće, ja ne znam, nisam to istraživao, u ove poslove Agencije, odnosno Direkcije, osim direktora, ja mislim da će u budućnosti imati problem sa zakonom. Ja želim da ovo jasno kažem i da poručim, ako možete prihvatite, ja sam dobronamjeran. Ako ne možete, onda ja tu zaista ništa ne mogu pomoći, jer mi ovdje imamo suprotstavljena mišljenja o ovom pitanju ali po mom mišljenju stvari ovako stoje. Toliko, hvala vam.
Imamo prijavljene za repliku: Drago Kalabić i Niko Lozančić. Izvolite Kalabiću.
Pa evo, zaista o ovome dugo raspravljamo i ja ću, što reče kolega Džaferović, sa dva aspekta. S obzirom da je ova operacija spašavanja redova Osmana pokazala mnogo toga što se možda u dosadašnjem periodu prikrivalo i danas pokazalo svoje pravo lice u činjenici da jedan čovjek kome je istekao mandat još tokom ljeta, koji je preuzeo dužnost na drugo mjesto i stvorio obavezu na tom drugom mjestu u pravnom i svakom drugom smislu da ostane upravljati tim procesom na ovakav način na koji se to pokušalo uraditi, mislim da nije prihvatljivo. U pravnom smislu potpuno je jasno, predsjedavajući je to danas u više navrata objasnio, da ni u jednoj varijanti nije prekršio zakon, a njegova spremnost da snosi sankciju, znači ako je prekršio zakon, pokazuje jasno da mu se to ne može imputirati. Sva ova objašnjenja da može neko, kome je istekao mandat, suprotno zakonu, odrediti svog nasljednika pokazuju nešto drugo a to je, u ovom 130 političkom smislu, da će evropsku budućnost ove zemlje određivati samo pripadnici jednog naroda. Da za Evropu postoji samo priča koju će kreirati pripadnici tog naroda, što mislim da nije dobro i ovakva poruka predsjedavajućem – da ti možeš imati formalno poziciju ali se nećeš miješati, mi tebi ne vjerujemo, iako jesi u aktima odgovoran za evropske procese, mi tebi ne dozvoljavamo nikakvu operativnu mogućnost da utičeš na te procese, nisi podoban. Jesi ti predsjedavajući, ali mi imamo neku svoju viziju i neke svoje radnje po Evropi koje želimo da napravimo, to je poruka. To je poruka iako jasno stoji, jer kada iz ovoga vidite, čak da ne ulazimo evo u ove pravne finese koje su apsolutno na njegovoj strani, politička je poruka, kada je u pitanju evropska priča BiH, mi tebi ne vjerujemo. Mi imamo neku svoju ovdje šemu koju želimo da provedemo i ti nisi pozvan. Prema njemu bi bilo pošteno povući sljedeći potez: smijeniti ga, jer je evropski put BiH, saglasni smo, za sve nas najbitniji. Ako njemu ne vjerujemo da ima pravo uticati na procese u ovoj Direkciji za evropske integracij, onda zna se šta je put. Ova priča oko podjele, na kojoj se insistira da se sve dijeli u ovoj zemlji, ja postavljam pitanje onima koji su pokušali danas i učestvovali da ovo dijele – gdje misle stati. Dijelimo direkcije, dijelimo ljude, dijelimo pozicije, kada i gdje mislite stati, kada neki drugi budu nastavili zahtjeve za drugim podjelama da se dalje neke stvari dijele. Tu imamo problem onda. Ko će reći da odjednom prelazimo sa ove podjele gdje isključivo insistiramo da to bude ovaj, da to bude onaj, odjednom da preskočimo na nivo jedinstvene države ... ovakve i onakve. Tu imamo problem zato što nismo principijelni.
Vrijeme, gospodine Kalabiću!
Ljudi kažu ili dijelite to do kraja ili prestanite sa tim pričama, zato što se nećemo moći oduprijeti, nećemo naći princip kako ćemo se na kom principu suprotstaviti ovome što danas radimo. Začudilo me da zagovornici, takođe, danas neke drugačije organizacije BiH, oni koji zagovaraju takvu, ne zapitaju se, kada su u pitanju evropske integracije, da li se ovo može desiti Sanaderu, da li se ovo može desiti Đukanoviću, da li se ovo može desiti Mirku Marjanoviću. Da li se to njima može desiti? Ne može sigurno. Ovdje je važniji partijski nazor, ovdje je važniji nacionalni nazor da se on uzme i da se u njemu bude gazda po cijenu da ove države ili ne bude ili da ne stigne nigdje, važno je da naša partijska ili nacionalna šema ne propadne i da ona traje što duže može trajati, i po cijenu kršenja zakona i po cijenu sprečavanja puta ove države prema Evropi i po svaku drugu cijenu.
Četiri minute, upozorio sam čovjeka, ja pustim i tebe, Bahtiću, da dovršiš rečenicu. Niko Lozančić, replika. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 131 Ja sam se osušio, ako se je Špirić oznojio, ja sam se osušio od ove rasprave.
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo zastupnici, poštovani predsjedatelju i dopredsjedatelju Vijeća ministara, poštovani gosti, pa i ja sam se uznojio, moram reći, od muke i sramote što sjedim ova dva sata ovdje. I, uistinu, nisam mislio davati svoj doprinos ovoj mučnoj raspravi koja ničemu ne vodi, koja uistinu nema nikakvog smisla, ali, kako je rečeno, da je sav problem hoće li biti Srbin ili Bošnjak, skontao sam ako ja ne izađem može javnost pomisliti da Hrvata uopće i nema. Pa eto, makar na ovaj način da vam kažem – ima i Hrvata još uvijek u BiH iako mnogi kod raspodjele funkcija ne vode računa, ponašaju se već kao da ih nema. I nije problem u tome je li to Srbin, je li Bošnjak, je li Hrvat ili nije samo bošnjačko- srpsko pitanje, problem je ovdje, uistinu, kako je rekao predsjedatelj Vijeća ministara, bizaran. Bizarno je da predsjedatelj i njegov zamjenik ovdje pred svima nama i pred cjelokupnom javnošću iskazuju visok stupanj uzajamnog razumijevanja, povjerenja i spremnosti na suradnju. I mene je sramota zbog toga, ja moram, fali vam treći, trebali ste njega makar natjerati da dođe pa da i on pokaže da se ne slaže sa vama dvojicom, mene je sramota jer ja sam jedan od onih koji je digao ruku za sastav ovog Vijeća ministara. I ovo uistinu nije pitanje za ovaj dom. Ja sam očekivao da ćemo dobiti kratku informaciju. Informaciju smo dobili, možemo biti zadovoljni, nezadovoljni, svako od nas istraživati ko je krivac za to što, nažalost, kasnimo. Ja ne bih ulazio ovdje je li prekršen zakon, koji zakon je prekršen, ne bih uopće optuživao ko je kriv. Mi, nažalost, u ovom trenutku imamo upražnjenu poziciju direktora Direkcije za evropske integracije iako smo evo čuli iz ove informacije, kojoj ja vjerujem, da je prethodnom direktoru mandat istekao prije pola godine. Pazite, potpuno ... ko je, ja sam siguran da ovaj parlament nije odgovoran i ne smije biti maltretiran zbog toga. Ovo je isključiva nadležnost Vijeća ministara. I mi, koliko god to htjeli, mi ne možemo ući u ovlast Vijeća ministara. Znači, mi sada ne možemo Vijeću ministara reći da ono nema nadležnost u skladu sa zakonom da izvrši izbor, raspiše natječaj itd. Mi možemo davati opće ocjene je li Vijeće ministara uopće radi svoj posao ili ne radi. Nemojte da dajemo danas, možemo posebnu sjednicu zakazati, ali ja uistinu zamoljavam evo i predsjedatelja i zamjenika i zamjenike da češće malo sjednu njih trojica, jer predsjedatelj je često pozivao lidere da se trebaju sastajati. Uz svo uvažavanje lidera koji se sastaju i onih koji se ne sastaju, za mene kao zastupnika u ovom parlamentu vas trojica – Vi, gospodin Sadovići i gospodin Vrankić ste lideri Vijeća ministara. Ja očekujem da se vi kao lideri sastajete i dogovarate, pa rješavate i određena mučna pitanja u funkcioniranju Vijeća ministara, kojih očigledno ima, ali da isključite potrebu, da tako kažem, da se Parlament i javnost zabavlja i onda kada se ne slažete. Ja razumijem da postoje pitanja u kojima se ne slažete i da će ih biti, ali dajte pokušajte to zadržati u okviru Vijeća ministara i pokušajte uložiti napor kao lideri da postižete sporazum i da tražite rješenja koja će biti na zadovoljstvo svih nas. Znači, ja bih uistinu volio da evo nismo danas potrošili ovoliko vremena. Ali nije, bilo je svakakvih termina protiv države. Ma pazite, svi mi koji nedovoljno brzo i efikasno ne uradimo svoj posao, na određen način, radimo protiv interesa ove države bez obzira koji su razlozi sad. Znači, hajmo uložiti svi napore da radimo malo više, malo bolje, malo brže i da se međusobno 132 uvažavamo po linijama rada. Ja mislim da ćemo imati puno manje potrebe da imamo ovakvih teme u buduće, makar evo da nismo uzalud potrošili ovo vrijeme danas ...
Hvala gospodinu Lozančiću na pozivu na red, rad i mir, to je dobro došlo u ovom trenutku. Imamo još jednog diskutanta, evo Selim se je već digao. Ima li još? Nema. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, obavezno, pa naravno, pa naravno. Imat ćemo još sat vremena, gospodine Sadoviću, i Vi se pripremite. Izvolite.
Ja ću reći da u diskusiji o ovom pitanju, koliko sam primijetio, opozicija nije učestvovala i ja ne bih učestvovao, ja bih zamolio samo i drago mi je što sam ovdje ovu raspravu promatrao kao klizanje na ledu i što je ovdje bilo dosta ... i kada bi se davale ocjene imate ocjenu za tehnički dio i imate ocjenu za umjetnički dojam. Ja ću reći da je za umjetnički dojam izuzetan – jedinica 100%, a ovaj tehnički dio – koga i kako ko sluša. Međutim, za mene kao čovjeka koji je ovdje sjedio, pažljivo slušao, postoji jedan prijedlog vrlo lak. Gospodo iz Vijeća ministara, sjedite, dogovorite se, izađite, recite – ili ste se dogovorili ili podnesite ostavku. Hvala vam velika.
Evo, na ovaj način smo iscrpili.
nije uključen mikrofon zajednička diskusija
Ja sam dužan, molim vas, ja sam dužan po Poslovniku; ja Vas, gospodine Špiriću, molim samo kratko, mislim da smo rekli svi jedni drugim, a vas molim da se suzdržite od replika. 133
Ja ću kratko. Molim vas lijepo, ja mislim da niste dobili od mene zahtjev da ovo bude tačka dnevnog reda. Dakle, od mene nije došao zahtjev, vi ste tražili. Ja sam dužan da odgovorim na svako poslaničko pitanje.
Molim vas strpljenja malo.
Slažem se sa zamjenikom predsjedavajućeg, kolegom Zorićem, problem i jeste ovdje što je evoluirao sistem,
Lozančićem, Lozančićem.
Lozančić, izvinjavam se, što je evoluirao sistem, a mi to ne priznamo. Različite su kompetencije predsjedavajućeg i zamjenika, poslovničke, pročitajte Poslovnik. Dakle, ako me tjerate da se nas trojica raspravljamo kao u Predsjedništvu, naravno da treba sve usaglašavati, tamo gdje možemo, tamo gdje nejasne su kompetencije. Dakle, ja to moram da kažem. I ja bih volio da ide dogovaranje bolje, ali naravno Parlament ima sve mogućnosti. Ja se slažem sa kolegom Bešlagićem. Dakle, ja sam jednom pokušao da povučem potez pa je on ocijenjen kao antidržavni, jer produkujem krizu. Ako postoji bolje rješenje i to je ok, ali najgore je ovo da se ne dozvoljava poslovničko i zakonsko djelovanje. Hvala vam lijepo.
Evo, na ovaj način zaključujem raspravu o tački 27. Nadam se da ćemo svi izvući neke pouke iz ovoga i ovo prevazići. Prelazimo na tačku 28. Ad. 28. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu Dakle, vi znate da smo mi formirali ovu Interresornu radnu grupu. Interresorna grupa je u svom izvještaju dala presjek rada ove radne grupe od svog osnivanja. Navedeni su i zaključci 134 Doma usvojeni na 38. sjednici povodom razmatranja Privremenog izvještaja kojeg smo ovdje imali. Iz Izvještaja je vidljivo da je Interresorna radna grupa imala i nekih problema u svom radu. Ona je praktično posao završila ali nema potpunog konsenzusa u odnosu na tekst koji je završen. Šta nama ostaje kao mogućnost? Ostaje nam mogućnost da, eventualno, u svojstvu predlagača se pojave oni koji podržavaju ovakav tekst ili da pravimo nove interresorne grupe što, po meni, ne bi bilo racionalno. Dakle, mi imamo jedan tekst zakona. Ko smatra da on ima šanse neke, ko smatra da je on dobro rješenje, treba ga staviti u proceduru. Ali evo ovim, na ovaj način, mi ipak okončamo oficijelno i da je ovaj dom informisan šta se desilo. Imali ste priliku da sve pročitate. Mi smo ljude imenovali i mislim da je uredu da smo ovo danas imali, bez obzira što neke velike zaključke po ovom pitanju ne možemo donijeti. Ali evo, ja dajem nekakvu vrstu preporuke. Dakle, ko misli da ovaj zakon ima odgovarajuća dobra rješenja, neka predloži pa ćemo vidjeti a vidjet ćemo dalje kako će se stvari razvijati. Tačku 29. zaključujem. Tačka 29., dakle: Ad. 29. Prijedlog usaglašenih zaključaka Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma povodom rasprave o Izvještaju o radu Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope u 2008. godini
Nema, nema ovdje, ovo je advokatura.
A, ovo je advokatura, pardon, ja sam ga stavio ovdje, izvinjavam se. Dakle, ovo smo završili, tačku 5. Idemo na tačku 6. Prijedlog zakona o advokaturi (prvo čitanj). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 23 glasa „za“ (21 Federacija, dva RS), sedam „protiv“, dva „uzdržana“, nemamo entitetsku saglasnost. 137 Idemo naravno u drugi krug. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 23 glasa „za“, sedam „protiv“, dva „uzdržana“, bez ... dovoljno protiv iz bilo kojeg entiteta, konstatiram da smo Prijedlog zakona o advokaturi usvojili u prvom čitanju. I ovdje imamo jedan zaključak Šefika Džaferovića: Da se obaveže Ustavnopravna komisija da obavi stručnu javnu raspravu o ovom zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 28 glasova „za“ (21 Federacija, sedam RS), jednim glasom „protiv“, tri „uzdržana“, dovoljna i opšta i entitetska većina. Dakle, konstatiram da smo usvojili ovaj zaključak vezan za ovaj Prijedlog zakona o advokaturi. Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o sprečavanju nereda na sportskim takmičenjima (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 25 glasova „za“ (22 Federacija, tri RS), četiri „protiv“, jedan „uzdržan“, nemamo entitetsku podršku iz RS-a. Naknadno ćemo se usaglašavati. Ja ne prejudiciram, usaglašavat ćemo se. Izvinite samo malo. Idemo na tačku 8. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 29 glasova „za“ (21 Federacija, osam RS), bez glasova „protiv“, tri „uzdržana“, dobili smo i opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima u prvom čitanju. Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o Garancijskom fondu (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 23 glasa „za“ (20 Federacija, tri RS), šest „protiv“, tri „uzdržana“. Naknadno usaglašavanje. 138 Idemo na tačku 10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 30 glasova „za“ (22 Federacija, osam RS), jednim glasom „protiv“, jednim glasom „uzdržan“, imamo i opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankci, pritvora i drugih mjera u prvom čitanju usvojili. Ovdje također imamo zaključak, odnosno prijedlog Komisije da se organizira javna rasprava. Dakle, molim vas da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka ili ovom mišljenju Komisije, kako kaže Šefik. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 31 glasom „za“ (21, 10) , bez glasova „protiv“, bez glasova „uzdržan“, dobili smo i opštu i entitetsku većinu. Dakle, konstatiram da smo i ovaj zaključak o organiziranju javne rasprave o ovom zakonu također usvojili. Idemo na tačku 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 28 glasova „za“ (20 Federacija, osam RS), bez glasova „protiv“, četiri „uzdržana“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu i da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine usvojili u prvom čitanju. Idemo na tačku 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 27 glasova „za“ (19 Federacija, osam RS), bez glasova „protiv“, pet „suzdržanih“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu, te da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine usvojili u prvom čitanju. Idemo na tačku 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). 139 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 24 glasa „za“ (16 Federacija, osam RS), četiri „protiv“, četiri „uzdržana“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu, te da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine u prvom čitanju usvojen. Idemo na tačku 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine – predlagač: Adem Huskić (prvo čitanje) Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 27 glasova „za“ (Federacija 20, RS sedam), jednim „protiv“, četiri „uzdržana“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu, te da je Zakon o službenom glasilu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju usvojen. Idemo na tačku 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (pvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 31 glasom „za“ (Federacija 21, RS 10), bez glasova „protiv“, jednim glasom „uzdržan“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu, te da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Idemo na tačku 16. Odluka Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine. Dakle, radi se o potvrđivanju ove odluke. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 29 glasova „za“ (19 Federacija, 10 RS), bez glasova „protiv“, tri „uzdržana“, imamo opštu i entitetsku većinu i konstatiram da smo potvrdili Odluku Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine. Idemo na tačku 17. Odluka Predsjedništva BiH o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u misiji Snaga međunarodne sigurnosne pomoći (ISAF) u Islamskoj Republici Avganistan. Također glasamo o potvrđivanju ove odluke. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 20 glasova „za“ ( 13 Federacija, sedam RS), jednim „protiv“, devet „uzdržanih“, konstatiram da imamo i opštu i entitetsku većinu te da smo potvrdili Odluku Predsjedništva BiH 140 o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u misiji Snaga međunarodne sigurnosne pomoći Islamskoj Republici Avganistan. Naravno, u raspravi smo mi podržali, da tako kažem, osudu koju je Komisija izrekla za neprisustvovanje raspravi od strane predlagača. Idemo mi dalje, tačka 18. Odluka Zajedničke komisije za administrativne poslove o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH. I ovdje se radi o potvrđivanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 27 glasova „za“ (17 Federacija, 10 RS) , bez glasova „protiv“, pet „uzdržanih“, konstatiram da smo potvrdili ovu odluku. Tačka 19., e, sad imamo ovu seriju zahtjeva za rokove. Tačka 19. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o zrakoplovstvu Bosne i Hercegovine. Traži se rok produženja do 10. februara. Dakle, glasamo o Zahtjevu, glasamo o produženju roka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 20 glasova „za“ ( 17 Federacija, tri RS), pet „protiv“, pet „uzdržanih“, nema saglasnosti. Idemo u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 22 „za“ ( 20 Federacija, dva RS), sedam „protiv“, tri „uzdržana“. Nema ni u jednom entitetu jedna trećina „protiv“, ... dvije trećine „protiv“, pardon, konstatiram da je Zahtjev prihvaćen te da je utvrđen novi rok 10. februar 2009. godine. Idemo na tačku 20. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 2009. Mogu li ja dalje? Hvala. Idemo dakle na tačku 20. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi Bosne i Hercegovine. Također se traži produženje roka do 10. februara. 141 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 23 glasa „za“ (20 Federacija, tri RS), pet „protiv“, četiri „uzdržana“, nemamo ... dovoljno entitetskih glasova iz RS. Nema saglasnosti. Molim vas da se pripremite za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad! 21 glas „za“ ( 19 Federacija, dva RS), sedam „protiv“, tri „uzdržana“. Nema dvije trećine „protiv“ ni iz jednog entiteta i konstatiram da smo prihvatili Zahtjev za produženje roka do 10. februara za podnošenje Izvještaja o Prijedlogu zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine. Idemo na tačku 21. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme. Traži se produženje roka za 20 dana. Dakle, glasamo o produženju roka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 23 glasa „za“( 20 Federacija, tri RS), pet „protiv“, četiri „uzdržana“, nema saglasnosti, idemo u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 22 glasa „za“, šest „protiv“, tri „uzdržana“, nemamo dvije trećine „protiv“ ni iz jednog entiteta i konstatiram da je i ovaj Zahtjev za produženje roka za 20 dana usvojen. Idemo na tačku 22., molim vas samo malo strpljenja, 22. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme. Radi se o zakonu u prvom čitanju. Nismo postigli saglasnost, dakle glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 24 „za“, dva „protiv“, pet „uzdržanih“, nemamo „protiv“ dvije trećine ni iz jednog entiteta. Konstatiram da je Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme usvojen u prvom čitanju. Idemo na tačku 23. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka povodom razmatanja Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu. Idemo redom. Dakle, radi se o zaključcima Kluba SDA i zaključku Remzije Kadrića. Idemo prvo se izjašnjavati o Prijedlogu zaključka Kluba SDA. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 142 22 „za“, sedam „protiv“, dva „uzdržana“, bez dovoljne entitetske podrške.
Ne, ovo je drugi krug.
Pardon, drugi krug. Prošao je ovaj zaključak. Dakle, 22 „za“, sedam „protiv“, dva „uzdržana“ i bez dvije trećine „protiv“ iz bilo kojeg od entiteta, te konstatiram da je ovaj zaključak SDA usvojen. Idemo se izjašnjavati o Prijedlogu zaključka Remzije Kadrića. Također, glasamo u drugom krugu, jer nemamo saglasnost o ovom zaključku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 20 „za“ (18 Fedaracija, dva RS) , pet „protiv“, šest „uzdržanih“, bez dvije trećine „protiv“ iz bilo kojeg od entiteta, te konstatiram da je ovaj zaključak Remzije Kadrića usvojen. Prelazimo na tačku 24. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti. Dakle, glasamo o Izvještaju i zaključcima sadržanim u Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Uz 25 glasova „za“ (17 Federacija osam RS), dva „protiv“, četiri „uzdržana“, konstatiram da je Izvještaj dobio i apsolutnu i entitetsku podršku, te je usvojen zajedno sa predloženim zaključcima od strane Komisije. Idemo na tačku 25. Izvještaj o napretku Bosne i Hercegovine u 2008. godini. Glasamo o zaključku Zajedničke komisije za evropske integracije uz korekciju koju je iznio predsjedavajući Halid Genjac, ukoliko se ne uspije organizirati zajednička rasprava oba doma da se rasprava obavi u Predstvničkom domu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 30 glasova „za“ (Federacija 20, RS 10), jednim „protiv“, jednim „uzdržan“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili ovaj zaključak Zajedničke komisije za evropske integracije, uz ovu korekciju koju sam pročitao u zapisnik. Dakle, idemo na tačku 26. Konačni izvještaj o provođenju mjera iz Akcionog plana Srednjorčne razvojne strategije 2004.-2007. (PRSP) i Ekonomski trendovi, Godišnji izvještaj za 2007. Direkcije za ekonomsko planiranje. Dakle, glasamo o primanju informacije k znanju i ustvari glasamo o Konačnom izvještaju, na neki način, sa zaključcima, primamo k 143 znanju, sa zaključcima sadržanim u Izvještaju Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 26 glasova „za“ (17 Federacija, devet RS), dva „protiv“, tri „uzdržana“, konstatiram da Konačni izvještaj ima apsolutnu i entitetsku većinu te je usvojen sa zaključcima sadržanim u Izvještaju Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj. Idemo na tačku 27. Ovo sad moram pažljivo, dakle tačka 27. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije. Dakle, imamo varijantu da se Informacija primi k znanju, a onda da se izjasnimo na naki način (premda ovdje piše mišljenje) o jednoj vrsti zaključka ispred ove Komisije za evropske integracije, gdje se poziva Vijeće ministara da riješi problem vršitelja dužnosti ravnatelja Direkcije za evropske integracije, u skladu sa Zakonom o državnoj službi u institucijama BiH, i da se što je prije moguće završi procedura u vezi sa izborom novog ravnatelja. I imamo još jedan zaključak SNSD-a, ja se nadam da ga na stolu imate. Dakle, Informacija predsjedavajućeg Savjeta ministara o imenovanju direktora Direkcije za evropske integracije se prima k znanju i zadužuje predsjedavajući Savjeta ministara da u skladu sa Zakonom o državnoj službi, nakon provedenog konkursa, u najkraćem mogućem roku, predloži, a Savjet ministara imenuje direktora Direkcije za evropske integracije. Ova dva zaključka su vrlo slična, ali evo da idemo redom. Dakle, glasamo o primanju Informacije predsjedavajućeg Vijeća ministara k znanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Primamo Informaciju predsjedavajućeg Vijeća ministra k znanju. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema problema, ponavljamo glasanje. Dakle, glasamo o tome da li ćemo Informaciju predsjedavajućeg Vijeća ministara primiti k znanju, a primili smo je. Dakle, pripremite se glasanje. Glasajte sad! Sa 16 glasova „za“, sedam „protiv“, devet „uzdržanih“, nemamo trećinu iz Federacije. Usaglašavanje. Ja sam saglasan, jeste, evo ja sam saglasan. Dakle, primili smo Informaciju k znanju. Evo primili smo Informaciju k znanju. 144 Glasamo o ... Prijedlogu zaključka Komisije za evropske integracije. Molim vas, ja sam ga pročitao u zapisnik. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad“ Osam „za“, šest „protiv“, četiri „uzdržana“; 16 Federacija, dva RS. Naknadno ćemo se usaglašavati. Idemo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka SNSD-a. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Pa ćemo i ovo naknadno usaglašavati. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema, nema, nema ...
Pardon, on je pao. Dobro, onaj će drugi pasti kad dođe. Dobro, trla baba lan da joj prođe dan. Idemo dalje. Dobro. Idemo na tačku 28. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu. Dakle, mi glasamo o Izvještaju, trebali bismo se izjasniti o prihvatanju ovog izvještaja. Komisija je završila rad, ja ponovno napominjem da postoji gotov zakonski projekt. Ko cijeni da može stati iza njega, neka ga stavi u zakonsku proceduru da ne bi bilo trud uzalud. Možda kroz proceduru, kroz amandmane itd. da dođemo do rješenja. Ali sada da se izjasnimo o Izvještaju Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu. Glasajte sad! Glasajte sad! Sa 24 glasa „za“ (16 Federacija, osam RS), jednim „protiv“, tri „uzdržana“, Izvještaj je dobio podršku i apsolutnu i entitetsku i konstatiram da je usvojen. I imamo 29. Prijedlog usaglašenih zaključaka Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma povodom rasprave o Izvještaju o radu Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope u 2008. godini. Usaglašene zaključke ste dobili. 145 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Sa 28 glasova „za“ (18 Federacija, 10 RS), dva „protiv“, dva „uzdržana“, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključaka Komisije za spoljne poslove. I ostaje nam posljednja 30. tačka dnevnog reda – Izjašnjavanje o inicijativama poslanika Slavke Jovičića i Sadika Bahtića. Molim vas, evo dozvolite. Dakle, predlagači, odnosno pokretači inicijative predlažu da se objedini ova inicijativa u jednu i da se izbjegne Dom naroda, da se rasprava vodi u Predstavničkom domu. Dakle, molim vas, dakle izjašnjavamo se o Inicijativi autora Jovičić – Bahtić na temu: Globalna finansijska kriza, odnosno privredna i ekonomska situacija. Pardon Jovičić – Bahtić i o tome da se rasprava o ovoj tački obavi u Predstavničkom domu. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasamo sad! Sa 24 glasa „za“ (19 Federacija, pet RS), sedam „protiv“, jednim glasom „uzdržan“, konstatiram da smo usvojili ove inicijative. Na ovaj način smo iscrpili današnji dnevni red. Ja vam se zahvaljujem. ... molim vas, naredna je 18., dakle samo da vas podsjetim, naredna sjednica je 18. februara. Sjednica je završena u 19,20 sati.