Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Я радий вас всіх вітати. Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Нагадую: реєстрація відбувається із застосуванням сенсорної кнопки та натисканням зеленої кнопки, першої зліва. Ще раз нагадую, що спочатку натискається сенсорна кнопка, потім – кнопка "за", і важливо тримати до зарахування результатів. Підготуйтеся до реєстрації, будь ласка. Готові реєструватись? Готові? Прошу реєструватись. [[10:03:47]] У залі зареєстровано 236 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у наших колег Романа Володимировича Каптєлова і Андрія Андрійовича Клочка [[Оплески]]. Вітаю вас від себе особисто, від колег! Бажаю вам успіхів, наснаги, досягнень, нових перемог і завжди рухатися вперед! Дякую. Шановні колеги, по-перше, я хотів би нагадати, що в нас продовжується епідемія СOVID, пандемія. Будь ласка, якщо ви не виступаєте, знаходьтеся в масках. Під час виступу, я розумію, що всі знімають маски, да, але коли в залі знаходитесь. Тому що штрафи ніхто не відміняв. Або давайте тоді ну якось так формувати фонд і будемо допомагати якійсь школі, дитячому садочку або дитдому. Домовились? Бачу, що ви готові вже долучитися до цього процесу. Мамка Григорій Миколайович перший готовий дати гроші на дитячий фонд. Все, домовились. Дякую. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок ми маємо 30 хвилин на виступи від уповноважених представників депутатських фракцій та груп з оголошенням пропозицій, заяв та повідомлень. Будь ласка, запишіться на виступи від фракцій. Стефанишина Ольга Анатоліївна. Хто, Костенко? Костенко Роман Васильович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, вчора ми з вами всі ще раз подивилися інтерв’ю наших журналістів про зрив спецоперації, так звану спецоперацію "вагнерівців", які нам назвали ще раз прізвища тих, хто був причасний до цієї спецоперації. Надалі ми чекаємо всі виходу розслідування іноземних наших журналістів, які будуть нам розповідати про те, що сталося в нашій країні, в наших спецслужбах, в нашому Офісі Президента. Що зробили для цього ми? Ми як фракція "Голос", безпосередньо я зареєстрував Постанову 4105 для того, щоб створити тимчасову слідчу комісію по розслідуванню цієї справи. Тому що захист наших розвідників і національних інтересів – це те, чим ми повинні займатися і у нас в комітеті, і безпосередньо тут, в парламенті. Що зараз намагається зробити влада? Намагається створити тимчасову слідчу комісію, в яку будуть входити якраз ті фракції і депутатські групи, які до цього не хотіли входити в слідчу комісію та розбиратися, що сталося в Офісі Президента, чи була зрада на вищому державному рівні, чи її там не було. Що ми зараз маємо? Ми вважаємо, що зараз ця комісія – це спроба реально приховати правду, яка була б визначена цією комісією, ця комісія просто "розмиє". Так, я знаю, що потрібно розслідувати і "плівки Медведчука", потрібно розслідувати Іловайськ, потрібно розслідувати Крим. Але в першу чергу, ми повинні розслідувати те, чи є у нас зрадники у вищому керівництві держави, чи можуть наші спецслужби нормально працювати і думати про те, що країна їх реально захищає. Ми зараз реально переслідуємо екс-працівника ГУР і екс-голову ГУР, і тих співробітників, які приймали безпосередню участь в цій спецоперації. Я закликаю всіх, колеги, нам потрібно створити тимчасову слідчу комісію безпосередньо по "вагнерівцям", проголосувати Постанову 4105 і показати всьому суспільству, чи була зрада чи її не було. І безпосередньо цим ми повинні як парламент тут займатися, а не створювати щось таке квазі для того, щоб потім просто цю тему закривати. Давайте захистимо наших розвідників, давайте скажемо людям правду. Голосуємо за 4105. Дякую.
Лабазюк Сергій Петрович. Батенко Тарас Іванович.
Шановні депутати, шановні громадяни України, у нас цього тижня насичений порядок денний. Сьогодні в порядку денному знову "земля і люди", тільки головне, щоб людям від цього було легше. Ви знаєте, наша депутатська група думає про майбутнє, про майбутнє наших громад, наших людей. І ми закликаємо і парламент насамперед, як вищий законодавчий орган, не зосереджуватися на минулому, щоб не скочуватися до банального "полювання на відьом", і щоб в такий спосіб не відвертати увагу суспільства від наболілих проблем, які сьогодні чекає суспільство. Тому що ми переконані, чим бідніше сьогодні суспільство, тим легше ним маніпулювати, тим легше здійснювати зовнішнє управління. Ми нагадували про те, що сьогодні критичні неплатежі у житлово-комунальній сфері, які сягнули більше 70 мільярдів гривень і з них понад 30 мільярдів гривень – неплатежі за використання газу, і треба з цим щось робити. Тому що, коли люди отримують платіжки, вони просто очевидно не платять, тому що немає з чого платити. І я вважаю, що нам треба повернутися знову ж таки до економічно обґрунтованих тарифів на газ – давно наболіла тема, яку ми до кінця не можемо розв’язати з урядом, і переглянути методику визначення оптової ціни на нього. Запровадити ефективні механізми вилучення надприбутків, які сьогодні є в ГТС і "Нафтогаз України", який фактично призвів до цієї ситуації. І за нашими приблизними підрахунками, підрахунками експертів, це порядку 20 мільярдів гривень надприбутків, які можна спокійно вилучити і спрямувати як субвенцію місцевим органам самоврядування на погашення заборгованості перед "Теплокомуненерго" і ТЕС, і в такий спосіб полегшити підготовку до наступного опалювального сезону. Ми також закликаємо дуже активно долучатися до того, в який спосіб уряд сьогодні веде переговори в черговий раз з МВФ, який нам вже не дає грошей, тому що ми в черговий раз залазимо в "боргову яму". І ми хочемо, щоб Верховна Рада України тут була суб’єктом, щоб постановою Верховної Ради ми зобов’язували уряд дотримуватися певних соціально-економічних орієнтирів у переговорах з МВФ і закріпити на законодавчому рівні право Верховної Ради України на ратифікацію будь-яких домовленостей із міжнародними фінансовими організаціями. Друзі, і останнє питання – це пандемія. Легше зараз не стає. Ми бачимо критичну ситуацію з вакцинуванням, фактично вона не триває, фактично вона не розгорнулася. Більше того, на фоні вакцинування саме цією вакциною AstraZeneca, від якої відмовляється левова частка країн Європи, звичайно, що у суспільстві немає віри і довіри і до Міністерства охорони здоров’я, який здійснює цю вакцинацію, і безпосередньо до цієї вакцини. Ми чекаємо відповіді на ці питання від уряду, ми чекаємо відповіді на ці питання міністерства. Скільки часу ми будемо вакцинувати націю: 10 років, 20 років, 30 років? Вакцинація переживе нас всіх, так виглядає, але нам головне здорове суспільство, здорова нація, і ми хочемо почути в цьому питанні відповіді від уряду і від профільного міністерства на "годині Уряду". Застрахуємо людей, створимо фонди допомоги на випадок хвороб – це те, перше необхідне, в рамках вакцинації, яку ми сьогодні чекаємо. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Бужанському Максиму Аркадійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Мар’яна Безугла, будь ласка.
Чи є зрадники у вищому керівництві держави? Чи є корупція? Чи є корупція у нашій розвідці? Чи є корупція у Службі безпеки України? Я думаю ніхто не буде заперечувати, що у нашої країни є ці ризики і кожен стикався з тим чи іншим проявом. Але давайте мій особистий досвід. З 2015 року по 2019 я працювала у Міністерстві оборони і знаєте, який був мій перший проект – це школа бойових медиків. А знаєте чому? Тому що у 2013 році методично і спеціально закрили школу санітарних інструкторів. І коли трапилась війна, у нас не було санітарних інструкторів. Методично і послідовно закривали військові частини. А потім методично і послідовно приймали рішення, щоб не захищати Крим. А потім методично і послідовно вели переговори з тими, хто вбиває нас. У нас зараз іде сьомий рік війни, перепрошую, сім років, восьмий, війни з Російською Федерацією. І всі ці події залишають плями – плями у нашої країни – це життя нас, наших військовослужбовців, добровольців та мобілізованих. Сьогодні ми отримуємо історичний шанс, в рамках того, що може парламент і як має діяти парламент, і як має не мовчати парламент, з’ясувати істину щодо тих кричущих моментів, щодо тої загальної картини і послідовності прийнятих рішень та координації між військовослужбовцями, між посадовцями, які призвели до того, що ми маємо зараз. І ми не будемо мовчати, і ми не будемо віддавати перевагу тому чи іншому високопосадовцю. Ми методично і послідовно розслідуємо ряд резонансних подій. І дуже прикро, що ТСК все ще сприймається як політичний інструмент, який імпонує одній або іншій фракції, тому що ТСК об’єктивна і діюча, коли парламент об’єднується. Тож я закликаю ті фракції, які не подали в силу своїх політичних амбіцій людей, змінити рішення і доєднатися до парламентського нагляду і контрою.
Приходько Борис Вікторович. Кулініч Олег Іванович.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні колеги, шановні виборці! Сьогодні хотів би підняти надзвичайно важливе питання – це фінансування наших об’єднаних територіальних громад, особливо новоутворених. Зараз на їхніх плечах величезне фінансове навантаження, яке в першу чергу пов’язане із передачею функцій колишніх РДА до об’єднаних територіальних громад. Поки держава щорічно втрачає величезні кошти від корупції на митниці і від скруток з ПДВ, наші громади по факту залишаються недофінансованими. За інформацією Національної ради реформ збитки від корупційних схем в державі становлять 37 мільярдів доларів в рік – це, по суті, ще один державний бюджет України. І тут повинні працювати не тільки правоохоронні органи, а я вважаю, що і Верховна Рада як законодавчий орган. Нещодавно ми проголосували, і він вже вступив в дію – закон, який направлений проти боротьби із скрутками з ПДВ в агарному секторі. Я впевнений, що цю роботу треба продовжувати в інших напрямках для того, щоб поступово виводити економіку держави з тіні, тому що це, перш за все, податки і це податки до місцевих бюджетів. Депутатська група "Довіра" постійно отримує величезну кількість звернень від об’єднаних територіальних громад, від голів ОТГ якраз із проблемами фінансування. Тому ми вийшли з ініціативою і зареєстрували законопроект 5244 і законопроект 5245, якими пропонується встановити справедливий розподіл податків на доходи фізичних осіб між місцевими бюджетами. Тому що діюча система, яка є на сьогодні, вона є недосконалою. Ці законопроекти підписали майже всі депутатські фракції та групи. Ми вважаємо, що вони будуть проголосовані, і громади якраз отримають гарний сигнал для своєї роботи. Ну і ще одне надзвичайно важливе питання, яке на сьогодні турбує об’єднані територіальні громади, – це питання розпорядження землями за межами населених пунктів. Законопроект, який це вирішує, 2194 сьогодні стоїть в порядку денному. Я хочу сказати, що Верховної Ради минулого скликання, у неї просто не вистачило політичної волі для того, щоб його проголосувати, і, як наслідок, за цей період дуже багато землі просто було втрачено і роздерибанено. І громади роками чекають на прийняття цього законопроекту. Ну не може чиновник із обласного центру розпоряджатися сінокосами, городами, пасовищами, навіть кладовищами. Це повинні робити тільки об’єднані територіальні громади. Тому якщо ми, дійсно, хочемо завершити реформу децентралізації, якщо ми хочемо створити потужні об’єднані територіальні громади, ми повинні дати їм повноваження, і ми повинні дати їм ресурс. Тому голосуємо за такі законопроекти, які дійсно будуть робити наші громади сильними, потужними і самодостатніми. Дякую.
Бурміч Анатолій Петрович. Бойко Юрій Анатолійович.
Шановний пане спікер! Шановні народні депутати! Ми не можемо робити вигляд в цьому залі, що не бачимо зриву перемир’я на Донбасі. Ми з вами всі раділи, коли в липні минулого року припинилась стрілянина. Була домовленість про перемир’я і була відносно тиша до кінця року. Але зараз ми бачимо, що перемир’я вже немає. З початку року є загиблі і поранені. Ми абсолютно чітко розуміємо, що перемир’я може бути тільки базове для подальшого політичного шляху врегулювання конфлікту. Наша політична сила, наша фракція готова до прийняття законів, які дадуть можливість остаточно врегулювати конфлікт і припинити можливість стрільби. Ми наполягаємо, щоб сьогоднішня влада провела якнайшвидше переговори по відновленню перемир’я, як бази для подальшого руху вперед врегулювання війни на сході, тому що це бажання всього українського народу. Друге питання, яке я хочу сьогодні підняти, – це питання трудової міграції. Я вважаю, що це стало сьогодні реальною загрозою нашій національній безпеці. Виїжджають всі: слюсарі, лікарі, інженери, зварювальники. Відверто кажучи, якщо би не пандемія, закриття кордонів в Росію і в Європу, то в нас би було нікому працювати на підприємствах. І ми не бачимо в сьогоднішньому уряді навіть натяку на те, що є програма забезпечення і створення нових робочих місць. Я переходжу до конкретики. В нашому парламенті пройшов перше читання півроку тому Закон 3739, який дуже простий. Якщо щось купується за державні, бюджетні кошти, воно повинно мати вітчизняну складову: від 10 відсотків в цьому році, до 50 відсотків через декілька років. Це реальна підтримка нашого вітчизняного виробника. За розрахунками Федерації роботодавців України, прийняття цього закону дасть можливість відкрити 60 тисяч робочих місць і зберегти 200 тисяч. Треба цей закон прийняти. І уряд повинен провести перемовини з усіма фракціями, хто не готовий його підтримати в залі, домовитись і прийняти закон в цьому залі. Ми за це готові голосувати, ми закликаємо весь парламент це зробити, тому що це дуже важливо для наших виробників, для створення робочих місць. Дякую за увагу.
Чийгоз Ахтем Зейтуллайович. Артур Володимирович Герасимов.
Шановні українці, в неділю Україна відзначала День добровольця. Від імені фракції "Європейська солідарність" хочу ще раз привітати і подякувати кожному, хто не залишився байдужим і став на захист української держави від російської агресії. На жаль, політика Зеленського розв’язала руки "антимайдану", який намагається помститися усім патріотам. Десятки ветеранів, волонтерів, добровольців, залишаються за гратами і піддаються політичним переслідуванням. Вже другий рік поспіль День добровольця зустрічає за гратами ветеран Андрій Антоненко. Досі не закриті ганебні справи проти Софії Федини, Марусі Звіробій, Тетяни Чорновол та багатьох інших. І систематично з’являються нові сумнівні провадження. Ось як Зеленський не на словах, а на ділі розуміє справедливість. Вже місяць "Європейська солідарність" вимагає розглянути Постанову 5100 проти політичних переслідувань громадян. Репресії проти патріотів мають негайно припинитись починаючи зі звільнення "Ріфа", якого Президент без суду і достатніх доказів призначив винним у вбивстві. Також хочу нагадати: рівно сім років тому під дулами автоматів в Криму відбувся псевдореферендум. І саме "п’ята колона" Кремля, а серед них голови райрад, голови міськрад, голови селищних рад злочинно допомагали агресору в його організації. Тому потрібно невідкладно розглянути законопроект 5135 про притягнення до відповідальності за співпрацю з агресором. Вже очевидно, що просто санкцій РНБО замало, аби повністю нейтралізувати діяльність проросійських сил в Україні. Тим паче готується фільм-розслідування про зрив спецоперації з затримання "вагнерівців" через витік секретної інформації з Офісу Зеленського. Тому Закон про колаборацію набуває ще більшої ваги для покарання зрадників. Півроку монобільшість відмовлялася давати людей в нашу тимчасову слідчу комісію для розслідування "Вагнергейту". А ж раптом, перед прем’єрою розслідування Bellingcat "слуги" спільно з "п’ятою колоною" Кремля хочуть створити власну ТСК. Очевидно, робиться це не для встановлення фактів, а для прикриття державної зради в команді Зеленського. Як не дати Офісу Президента сховатись за димовою завісою від держзради так само, як вони ховаються від ескалації на фронті під завісою перемир’я? Дуже просто: підтримати спільну ініціативу проукраїнської опозиції щодо створення комісії у Постанові 4105. Тоді суспільство нарешті дізнається всю правду про "Вагнергейт", а чесні українські офіцери розвідки та спецслужб будуть захищені. Наступне. Маємо констатувати повний провал темпів вакцинації. Журналісти порахували, що з нинішніми темпами Україна не встигне використати майже половину партії Сovishield. А викидати вакцину в розпал епідемії – це ще один вирок професійним якостям Зеленського та його команди. І наостанок про санкції. Влада нібито накладає санкції на Медведчука. А "квартал", який де-факто належить Зеленському, отримує від Медведчука та Коломойського гроші через телеканал "1+1". Але що тут дивного, якщо "квартал" Зеленського не гребував грошима, вкраденими з "ПриватБанку", та досі заробляє в країні-агресорі. Дякую.
Дякую. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Зараз я хотіла б звернутися до всіх громадян України, які нас зараз слухають або бачать, не до парламенту. Не до парламенту тому, що в парламенті, на жаль, вже давно продані і перепродані всі національні інтереси. Я прослухала всі виступи з цієї трибуни і я не почула жодного слова про те, що на сьогодні і на цей тиждень готується для України. Але коли я почитала порядок денний, я зрозуміла, чому напередодні декілька тижнів так біснувався інформаційний простір і створювалися такі гучні процеси. Тому що реально прикривають, я би сказала, таку історичну здачу національних інтересів України. Бо на цей тиждень поставлені законопроекти не про боротьбу з СOVID, не про створення національних фондів захисту людей, не про страхову медицину і навіть не про тарифи. На цей тиждень поставлені законопроекти, які остаточно позбавляють українську націю української сільськогосподарської землі. Я хочу зараз звернутися до українців, тому що в цьому залі зараз оббирають вас, ваших дітей і всі ваші прийдешні покоління. Законопроект 2194, який має тисячі правок зараз, – це продовження по суті позбавлення української нації сільськогосподарської землі. В цьому законопроекті зникає розуміння "особливо цінні землі", чорноземи, які тепер можна розпродавати. В цьому законопроекті знімається те положення Земельного кодексу, яке забороняли знімати 1 метр верхнього шару землі. Тут скасовується ця заборона і можна знімати верхній шар землі. Я хочу вам нагадати, що родючі землі – це якраз і є 1 метр ґрунту. 40 сантиметрів – це чорноземи. 1 відсоток гумусу, а у нас його 4,6, 100 років формується. І те, що зараз приймається в цьому законі, позбавляє Україну контролю за землею, впливу, права отримання прибутку, продовжує ту історію і стратегію продажу землі іноземцям через володіння іноземними банками. І цей закон ставить крапку на українському фермерстві. Тому що з 90-го по 95-й рік фермерам віддавалися землі, з 91-го по 97-й навіть, по 50 гектарів безкоштовно, і на цьому тримається наше фермерство. Цим законом у фермерів будуть забирати цю землю, якщо вони не знайдуть копійку за неї заплатити. Цей закон антиукраїнський. Цей закон, який нищить українську незалежність, український суверенітет і українське право жити. Тому будьте уважні до сьогоднішнього дня і боріться, не здавайте Україну.
Шановні колеги, зараз надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Кіра Олександрівна Рудик. Після цього переходимо до голосування за постанову. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Доброго дня, шановні колеги. Два місяці останні команда партії "Голос" подорожувала Україною з презентацією національного плану "Голосу" на 2021 рік. Ми об’їхали 27 міст і понад 6 тисяч кілометрів, щоб особисто почути про всі проблеми, які турбують українців. Скажу відверто: від Львова до Маріуполя у людей проблеми одні і ті ж самі. Звичайно, дуже велика є загроза пандемії, але більшість проблем економічного характеру і вони накопичувались десятиліттями. Гарна новина в тому, що ми знаємо про ці проблеми і зібрали системні рішення для їх вирішення. Цей план називається "Економічний план національного плану "Голосу" на 21-й рік". Тому ми можемо конструктивно і професійно підходити до задач, яким чином профінансувати реальні потреби громадян, не збільшуючи податки. Що саме ми пропонуємо в економічному плані "Голосу" на 2021 рік? Перш за все – це мораторій на перевірки бізнесу. По всій Україні підприємці скаржаться, що до них приходять з перевірками в час, як люди намагаються вижити в умовах карантину. Мораторій, який за ініціативи партії "Голос" був запроваджений у 20-му році, зупинив понад 6 тисяч перевірок і водночас мораторій приніс додаткових 50 мільярдів гривень до бюджету. Це яскраве свідчення того, що держава виграє, коли гроші залишаються в касах підприємців, а не осідають в кишенях інспекторів. Тому ми закликаємо продовжити мораторій на перевірки бізнесу. Крок другий – це податкова реформа. Ми маємо покласти край зарплатам у конвертах. Ми переконані, що лише через зниження податків на працю ми дозволимо вивести з тіні значну частину заробітних плат. Водночас ми пропонуємо щонайменше 2 відсотки від податків, сплачених із зарплат, направляти на персональні пенсійні рахунки. Тобто одночасно ми впроваджуємо нарешті накопичувальну пенсійну реформу. Крок третій економічного плану "Голосу" на 21-й рік – це повернути гроші з офшорів. Для цього ми пропонуємо провести амністію капіталів. Що це означає? Бізнес, який виводить гроші в офшори, зможе легалізувати ці кошти. І партія "Голос" вже зареєструвала відповідний законопроект 5154-1. Куди ми пропонуємо направити отримані гроші? До Пенсійного фонду, щоб перекрити його дефіцит та до екологічного фонду. Тому що екологія – це не віяння західної моди, це здоров’я наших громадян. Українці тратять понад 13 мільярдів гривень в рік на лікування захворювань, пов’язаних з поганою екологією, і ми маємо терміново це змінити. Партія "Голос" знає, як.
Дякую. Шановні колеги, зараз декілька оголошень, Руслан Олексійович Стефанчук. А після цього переходимо до розгляду питань. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали ще раз.
Дякую. Шановні колеги, відповідно до статті 60 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України, повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "БезЗайве". Співголовами цього міжфракційного об’єднання обрано народних депутатів України Мезенцеву Марію Сергіївну і Василенко Лесю Володимирівну. Також відповідно до статті 60 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Шахи для всіх". Головою цього об’єднання обрано народну депутатку України Володіну Дар’ю Артемівну. Наступне. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Стоп COVID!". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Рабіновича Вадима Зіновійовича. І останнє. Відповідно до статті 60 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Збережи ФОП". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів України Качуру Олександра Анатолійовича, Рудика Сергія Ярославовича, Світличну Юлію Олександрівну, Чорного Віктора Івановича, Білозір Ларису Миколаївну, Івченка Вадима Євгеновича. Вітаю колег зі створенням міжфракційних об’єднань.
Шановні колеги, переходимо до Постанови, проект якої вам наданий. Це проект Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4690-5). З мотивів Геращенко. Хто ще? Геращенко і переходимо до голосування. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, я хочу ще раз наголосити, що Верховна Рада України – це не лише монобільшість, це і опозиція. І вже більше півтора року опозиція не має права тут проводити свої законопроекти. ТСК – це є важливий механізм опозиції, контрольна функція над владою. І ми вже кілька місяців не можемо поставити в порядок денний ТСК по справі Шеремета, ТСК по ситуації з пандемією, ТСК по справі "вагнерівців". Вже відбувається міжнародне розслідування цієї справи, а ми ховаємо як страуси голову в пісок. Ми також не розуміємо, чому в порядок денний ставлять законопроект Президента Зеленського щодо декларацій і повернення кримінальної відповідальності в той час, як заблоковані, наприклад, наші законопроекти, які були раніше подані і які повертали кримінальну відповідальність за декларування недостовірне, в тому числі ув’язнення. І ми вимагаємо, щоб весь пакет цей було поставлено в порядок денний в середу, і так само закони по колаборації.
Дякую. Соболєв з мотивів хвилину.
Шановні колеги, вже який місяць 48 законопроектів передаються постійно на Погоджувальній раді керівництву Верховної Ради, на цей раз включено один законопроект. При чому це законопроекти, які потім все одно ухвалюються, як то було, наприклад, з Постановою по протидії COVID, але вони ухвалюються в якийсь дивний спосіб. Наша фракція наполягає на десятках законопроектів, які стосуються регулювання і податкової системи, і соціально-економічних ключових параметрів, і енергетичної системи, боротьби з COVID, вони чомусь не враховані. Цілий ряд законопроектів, які стосуються окупованих територій, як підтримати громадян на цих територіях, не включаються в порядок денний. Ми наполягаємо на тому, щоб ці питання беззастережно були включені. Тому ми, на жаль, голосувати за такий порядок не будемо. Дякую.
З мотивів Колтунович, після цього переходимо до голосування.
Дякую. Вельмишановний пане Голово, щодо проекту Постанови, запропонованого на сьогоднішній день, з 39 проектів законодавчих актів лише вісім – це проекти законів від фракції політичної партії "Опозиційної платформи – За життя" і в даному випадку витриманий пропорційний принцип. Даний перелік ми підтримуємо і проект Постанови, однак, на наш погляд, пріоритетність і першочерговість тих законопроектів, які необхідно включати вони все ж таки мають стосуватись нагальних соціально-економічних проблем. Тому що наприклад публікація даних по тарифам і по заборгованості по комунальним платежам – 81 мільярд гривень, вона показує, що все-таки дещо інша пріоритетність має бути. Однак повторюсь, даний проект Постанови підтримуємо. Дякую.
Дякую. Олександр Сергійович, давайте будемо відверті, 13 законопроектів, де ваші члени фракції є або авторами або співавторами, 13. Будь ласка, я можу продемонструвати. Дякую. Будь ласка, переходимо до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4690-5). Готові голосувати? Нагадую, голосування відбувається шляхом натискання як сенсорної кнопки, так і кнопки "за", "проти", чи "утримався". І обов’язково треба утримувати до фіксації результатів голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:38:32]] За-267 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це законопроект (реєстраційний номер 5133). На ваш розгляд вноситься проект Закону (реєстраційний номер 5133) про внесення змін до статей 85 та 106 Конституції України (щодо порядку призначення на посади та звільнення з посади Директора Національного антикорупційного бюро України і Директора Державного бюро розслідувань). Законопроект про внесення змін до Конституції України подали 237 народних депутатів України. Згідно з вимогами частини першої статті 146 Регламенту, питання розглядається за процедурою повного обговорення. Слово для доповіді надається одному з ініціаторів внесення пропозицій народному депутату України Федору Володимировичу Веніславському. Регламент – до 20 хвилин.
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні громадяни України! Сьогодні ми у Верховній Раді маємо розглянути дуже важливий законопроект, який має стати черговим етапом в посиленні боротьби з корупцією та із злочинністю у вищих ешелонах державної влади злочинів, вчинених вищими державними посадовцями. Чому важливо сьогодні нам з вами ухвалити законопроект про внесення змін до Конституції України? Тому що, по-перше, проблема корупції в Україні є дуже серйозною і усвідомлюється не лише політиками усіх практично політичних сил, представлених в парламенті, але усім українським суспільством. Я хочу нагадати, що саме боротьба з корупцією була однією з ключових вимог Революції Гідності в 2014 році. Верховна Рада попереднього скликання, маючи на меті досягнення цілей боротьби з корупцією, в 2014 році ухвалила Закон України "Про запобігання корупції". Саме цим законом було передбачено утворення спеціального державного органу – Національного антикорупційного бюро України і було передбачено особливу процедуру призначення на посаду Директора Національного антикорупційного бюро України. Але чи то з недогляду окремих народних депутатів попереднього скликання Верховної Ради, чи це навмисно в законі було передбачено повноваження Президента призначати Директора НАБУ і звільняти Директора НАБУ, які не було передбачено Конституцією України. Як наслідок, до Конституційного Суду України надходили конституційні подання щодо неконституційності тих положень Закону "Про запобігання корупції", які передбачали такі повноваження Президента. І всі ми з вами знаємо, що Конституційний Суд України визнав в частині повноважень Президента призначати Директора НАБУ цей законом таким, що не відповідає Конституції України. Саме через це Конституційний Суд України, розглянувши конституційне подання народних депутатів України, визнав таким, що не відповідає Конституції України Указ Президента про призначення Директора Національного антикорупційного бюро України. Для того, щоби ми мали ефективний механізм протидії і боротьби з корупцією, ми повинні ухвалити законопроект за реєстраційним номером 5133, який передбачає, що Директора НАБУ, так само як і Директора Державного бюро розслідувань, буде призначати на посаду і звільняти з посади Президент. Але, по-перше, за результатами відкритого конкурсного відбору, що прямо має бути закріплено в Конституції України; і б) за згодою Верховної Ради України. Порядок проведення конкурсного відбору ми з вами, я думаю, після того, як Конституційний Суд надасть відповідний позитивний висновок і ми ухвалимо цей законопроект, ми спільними зусиллями, робочою групою, спеціально створеною, розробимо найбільш ефективний правовий механізм проведення конкурсу на зайняття посад Директора НАБУ і Директора ДБР. Конституційний Суд України, розглядаючи законопроект, який в серпні 2019 року був ініційований Президентом України, у мотивувальній частині свого висновку прямо зазначив, що має бути забезпечений баланс гілок влади в процедурі призначення на посаду, звільнення з посади директорів цього важливого антикорупційного органу і не менш важливого органу правоохоронного, який займається боротьбою з злочинністю в органах державної влади – Державного бюро розслідувань. Я хочу нагадати для всіх громадян України і, насамперед, для народних депутатів України, що утвердження і забезпечення конституційних прав і свобод є головним завданням української держави, яке закріплено в статті 3 Конституції України. Громадяни України вимагають від влади безпосередньо посилити боротьбу з корупцією для того, щоб Україна зміцнила свої позиції в рейтингу сприйняття корупції. Я хочу нагадати для всіх, що за час, який минув від Революції Гідності, за час функціонування Національного антикорупційного бюро України, а його функціонування весь час було в такому напівпідвішеному статусі, тому що багато хто і з народних депутатів, і з представників нашого парламенту звертався до Конституційного Суду України і в публічному просторі виражав сумніви щодо того, що Директор НАБУ був призначений у відповідності до Конституції України. Саме тому ми і пропонуємо закріпити ту процедуру, яка пропонується в цьому законопроекті (5133). В цьому законопроекті є два ключових керівника органів державної влади з особливим статусом, які мають бути призначені на посаду Президентом за згодою Верховної Ради і звільнені можуть бути з посади Президентом за згодою Верховної Ради. Перший орган, як я вже сказав, – це Національне антикорупційне бюро України, яке є головний органом в розслідувані корупційних злочинів, насамперед, вчинених високопосадовцями. Без всякого сумніву, найбільшими корупційними ризиками характеризується сфера виконавчої влади, яка має можливість розпоряджатися бюджетними коштами. Саме там, де мова йде про використання коштів державного бюджету України, як свідчить практика, мають місце корупційні прояви. Тому що багато спритних ділків, у яких хватальний рефлекс сильніший за патріотичні позиції, намагаються таким чином забезпечити достаток для себе і своїх нащадків. Для того, щоб ми не уособлювали один орган, який має на меті боротьбу з корупцією в структурі виконавчої влади, в якій найбільш поширені корупційні ризики, пропонується, щоб цей директор цього органу призначався саме Президентом як гарантом прав і свобод людини і громадянина, і за згодою Верховної Ради, що вже унеможливить якісь політичні спекуляції, які до цього часу лунають в процесах, чи звинувачень, які лунають щодо призначення директорів ДБР, НАБУ. По-друге, я хочу сказати, що саме такий статус Національного антикорупційного бюро, він має на меті забезпечити максимальну незалежність цього органу від будь-яких політичних сил і відповідно максимальну результативність цього державного органу. Державне бюро розслідувань, який також є органом державної влади, що має на меті боротися зі злочинами в системі органів державної влади і насамперед злочинами, які вчиняються високопосадовцями, також має мати максимально незалежний правовий статус. Саме для цього і Директора ДБР пропонується призначати Президентом за результатами відкритого прозорого конкурсу і за згодою Верховної Ради України. Звільнення відбувається також Президентом і також за згодою Верховної Ради України. Усі політичні сили практично, які представлені в нашому парламенті, йдучи на вибори, декларували свої наміри боротися з корупцією. Усі політичні сили декларували наміри боротися зі злочинністю на найвищих державних посадах. І я думаю, що це якраз той слушний момент, коли представники усіх політичних сил можуть продемонструвати відданість тим словам і тим лозунгам, які вони заявляли під час передвиборчої програми, які вони заявляють в публічному просторі. Тому я прошу всіх колег, представлених в парламенті, незалежно від політичних уподобань, підтримати сьогоднішню Постанову Верховної Ради України і направити цей законопроект для того, щоб його оцінив Конституційний Суд України на предмет відповідності вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Ще раз підкреслюю, сьогоднішнє голосування має на меті лише направлення цього законопроекту до Конституційного Суду України для отримання висновку Конституційного Суду. Тому я прошу всіх колег по парламенту підтримати цей законопроект. І, як сказав Голова Верховної Ради, цей законопроект вже підтриманий підписами 237 народних депутатів України. Я пропоную всім іншим представникам парламенту долучитися до підтримки цього законопроекту шляхом голосування. Дякую за увагу. Готовий надати відповіді на ваші запитання.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на запитання до доповідача. Регламент – до 9 хвилин. Ар’єв Володимир Ігорович.
Прошу передати слово Князевичу.
Ще раз, вибачте. Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановний Федір Володимирович, я хотів би уточнити для себе ті питання, які я намагався поставити на засіданні комітету. На жаль, не до кінця задоволений відповідями був. Можливо, в цей раз більш конкретно ви зможете аргументувати. В мене питання дуже просте. Сам Президент під час першого дня роботи в парламенті сказав, що цей законопроект про внесення змін до Конституції, тоді він був за номером 1014, наскільки мені пам’ять не зраджує, він для нього пріоритетний як одна з програмних засад. В мене питання дуже просте. Чому Президент зараз не наважиться його подати знову? Що трапилося? Що стало на заваді Президенту, що змусило, в тому числі вас, ініціювати серед народних депутатів збір підписів? І цей збір, як виявляється, майже рік тривав. Для чого ми втратили такий дорогоцінний час, якщо це так було нагально потрібно Президенту вже тоді? Дякую.
Дякую, Руслан Петрович, за ваші запитання. Я хочу нагадати, що боротьба з корупцією, боротьба з злочинністю – це не лише передвиборча програма Президента України Володимира Зеленського, це і один із головних елементів передвиборчої програми політичної партії "Слуга народу". Президент України, ініціювавши в 2019 році законопроект про внесення змін до Конституції, фактично реалізував своє конституційне право і дав на розгляд парламенту той законопроект, з якого Конституційний Суд України надав негативний висновок, що він не відповідає вимогам статей 157, 158 Конституції України. Саме тому я як один із народних депутатів України запропонував колегам і зібрав підписи в парламенті. Я думаю, що сам факт того, що під цим законопроектом підписалося 237 народних депутатів України, є достатньо красномовним і підтверджує, що цей законопроект є пріоритетним і для Президента, і для політичної сили, яка представлена в парламенті і яка підтримує ініціативи Президента. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна.
Будь ласка, слово Руслану Князевичу передайте. Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, Федоре Володимировичу, за відповідь. У мене наступне питання, яке я теж намагався задати під час засідання комітету. Питання наступного характеру. Ви сказали, що 237 народних депутатів підписалися. Там було спочатку більше підписів, потім виявилося, що їх менше. Ну, це питання технічне. Питання в мене принципове, я тоді його намагався поставити і зараз. Мені вдалося переговорити з великою кількістю підписантів, співавторів законопроекту. І я ставив перед ними одне запитання: чи ознайомилися вони під час підписання цього законопроекту з самим висновком Конституційного Суду щодо законопроекту 1014, а також з двома рішенням Конституційного Суду – одне, що стосується Закону про Національне антикорупційне бюро, а друге – що стосується призначення, відповідного Указу Президента про призначення голови Національного антикорупційного бюро, Директора. І жоден з них не підтвердив мені факт того, що вони обізнані з цими речами. Тому в мене таке питання. Чи свідомо перед підписантами ставилися просто пусті аркуші для того, щоб вони підписали? Чи все ж таки вони усвідомлено приймали рішення, розуміючи, що вони підписують апріорі неконституційний з точки зору Конституційного Суду проект.?
Дякую за запитання, Руслане Петровичу. Говорити про неконституційність законопроекту про внесення змін до Конституції не зовсім коректно з точки зору взагалі сприйняття того, про що зараз іде мова. По-друге, я хочу нагадати, що Конституційний Суд України був пов’язаний тими правовими рамками, які випливають з чинної Конституції України, яка дійсно не передбачає, що Директора ДБР і Директора НАБУ має право призначати Президент України. А якраз у тому законопроекті, в тому законі, я перепрошую, і про запобігання корупції, і в тому законі про Державне бюро розслідувань, які прийняла Верховна Рада попереднього скликання, в якій ви також були представлені, в законі чітко передбачено, що особливий порядок призначення на посаду Директора НАБУ і Директора ДБР є гарантіями їх незалежності. Саме для того, щоб забезпечити максимальну незалежність було ініційовано цей законопроект. Всі народні депутати мали можливість ознайомитися з текстом законопроекту. І я для всіх народних депутатів, які задавали запитання давав відповіді, в тому числі щодо висновків.
Федієнко Олександр Павлович.
Прошу передати слово Маслову Денису Вячеславовичу.
Нечутно.
Маслов. Маслов.
Маслов.
Добрий день. Шановний доповідач, скажіть, будь ласка, ну цілком є зрозумілим, що такі антикорупційні органи, запорукою їх ефективної діяльності, є їх незалежність, в тому числі незалежність виражається і порядком призначення очільників таких відомств і органів, які покликані боротись з корупцією. Хочу поставити вам питання. На вашу думку, скажіть, будь ласка, чи дотримано даним законопроектом систему стримувань та противаг для того, щоб ані Президент, ані Верховна Рада не могли мати вирішальний вплив на призначення таких очільників? Дякую.
Дякую за ваше запитання. Дійсно, в цьому законопроекті, який пропонується зараз шановним народним депутатом України, передбачено максимально можливий баланс повноважень між Президентом, який є гарантом дотримання прав свобод людини і громадянина, і парламентом, який має бути якраз стримуючим чинником у процедурі призначення директорів ДБР і НАБУ. Я хочу сказати, що. Пан Власенко, я вас не чую все одно, не кричіть. Я хочу сказати, що якраз процедура призначення Директора ДБР і НАБУ за результатами відкритого конкурсу і за згодою парламенту має забезпечити і забезпечить максимальну незалежність цих антикорупційних органів. А для народних депутатів попереднього скликання хочу зауважити, що у вас була можливість при обговоренні законів не допустити антиконституційних речей, про які ви зараз кричите. Дякую.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Юрчишин.
Юрчишин Ярослав Романович.
Пане Федоре, я вітаю, що ви зібрали 237. Я так розумію, що більшість зараз продемонструє те, що насправді більшість існує і зможе направити це рішення до Конституційного Суду. Хочу наголосити, сьогодні ми не голосуємо по суті закону, а ми, власне, звертаємося до Конституційного Суду його оцінити. У мене лише одне питання до вас як до представника Президента в Конституційному Суді. Чому був зірваний термін тримісячний, який був виділений Конституційним Судом на підготовку альтернативи? І ми не в грудні, як би це мали, а лише зараз приступаємо до розгляду цього питання, якщо воно настільки важливе, як ви зараз сказали? Дякую.
Дякую, пан Юрчишин, за ваше запитання. Я хочу нагадати, що Конституційний Суд України, перевіряючи на відповідність Конституції України Закон "Про запобігання корупції", він зауважив, що треба привести законодавство у відповідність до Конституції України. І це абсолютно два паралельних процеси. Тому що Конституційний Суд України, перебуваючи в рамках чинної Конституції, чітко сказав, що Президент не має конституційних повноважень призначати очільника Національного антикорупційного бюро, і це має бути здійснено в системі органів виконавчої влади. Відповідний законопроект, як ви знаєте, зареєстрований у Верховній Раді України за ініціативою уряду, але цей законопроект не має жодного відношення до того законопроекту, який ми сьогодні розглядаємо. Ще раз нагадую, що мова йде про законопроект про внесення змін до Конституції України щодо забезпечення максимальної незалежності очільників антикорупційних органів і органів, які ведуть боротьбу зі злочинністю на найвищих посадових рівнях. І сьогоднішнє голосування в парламенті в тому числі продемонструє, яким чином народні депутати з інших політичних сил готові підтримувати.
Не кричіть, будь ласка, шановні колеги. Дякую. Сідайте, будь ласка, Федір Володимирович. Для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань правової політики Андрій Євгенович Костін. Регламент – до 10 хвилин на виступ.
Доброго дня, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань правової політики за дорученням Голови Верховної Ради (від 22 лютого 2021 року) розглянув на своєму засіданні поданий 237 народними депутатами проект Закону про внесення змін до статей 85 та 106 Конституції України (щодо порядку призначення на посади та звільнення з посад Директора НАБУ та ДБР) (реєстраційний номер 5133) (від 22 лютого 2021 року). Комітет встановив наступне. Метою запропонованих законопроектом змін є закріплення особливого порядку призначення на посади та звільнення з посад Директора Національного антикорупційного бюро України та Директора Державного бюро розслідувань Президентом України за згодою Верховної Ради, що забезпечить максимальну незалежність зазначених державних правоохоронних органів, не порушуючи балансу конституційних повноважень Глави держави та парламенту України. Для досягнення зазначеної мети авторами пропонується доповнити частину першу статті 85 Конституції України новими пунктами 25-1 та 25-2, а частину першу статті 106 Конституції новими пунктами відповідно 11-1 та 11-2. Якими до повноважень наших з вами, тобто Верховної Ради України, додати надання згоди на призначення на посаду за результатами конкурсного відбору та звільнення з посади Президентом України Директора НАБУ та Директора ДБР. А до повноважень Президента України – призначення на посаду та звільнення з посади за згодою Верховної Ради України Директора НАБУ та Директора ДБР, з відбором кандидатур на посаду на конкурсних засадах. Відповідно до частини другої статті 145 Регламенту Верховної Ради України в межах предмету відання комітет зробив серед іншого наступні висновки. Згідно зі статтею 154 Основного Закону, законопроект поданий до Верховної Ради України належним суб’єктом законодавчої ініціативи – 237 народними депутатами України. Прийняття поданого відповідно до статті 154 Конституції України законопроекту не потребує викликаного системною єдністю норм Конституції одночасного внесення змін до розділів І, ІІІ та XIII Конституції України. Комітет вважає, що законопроект відповідає вимогам статті 156 Конституції України, відповідно до якої повторне подання законопроекту про внесення змін до розділів І, ІІІ, XIII цієї Конституції з одного і того ж самого питання можливо лише до Верховної Ради наступного скликання. Попередній аналіз законопроекту дає змогу вважати, що в ньому відсутні положення або подібні до них, які, у раніше наданих висновках та прийнятих рішеннях Конституційного Суду, визнавалися такими, що скасовують чи обмежують права і свободи людини, і громадянина або спрямовані на ліквідацію незалежності чи на порушення територіальної цілісності України. У комітету є підстави вважати, що положення законопроекту відповідають вимогам статей 157 та 158 Конституції України. Прийняття законопроекту закріпить реальні повноваження щодо призначення на посади та звільнення з посад Директора НАБУ та Директора ДБР Президентом України за згодою Верховної Ради України. Члени комітету також взяли до уваги правові позиції Конституційного Суду України щодо призначення на посаду Президентом України Директора НАБУ, відповідно до яких встановлений Конституцією України перелік повноважень Глави держави зокрема і щодо повноважень призначення посадових осіб органів, визначених Конституцією, є вичерпним. Члени комітету зазначають, що Конституційний Суд України вже розглядав питання щодо призначення на посаду та звільнення з посади Президентом України Директора НАБУ та Директора ДБР. У своєму висновку Суд вказав, що аналіз законопроекту дає підстави для висновку, що ним передбачається розширення повноважень Глави держави, який матиме наслідком перерозподіл повноважень між Президентом України та Кабінетом Міністрів, тому спричинить розбалансування наявної конституційної системи стримувань і противаг у механізмі реалізації державної влади України та наділення Президента нехарактерними для нього функціями та повноваженнями, що може призвести до поступової та завуальованої зміни балансу влади (це кінець цитати). Члени комітету зазначили, що саме в законопроекті за реєстраційним номером 5133 передбачається, на відміну від попереднього законопроекту, не одноосібне призначення та звільнення Директора НАБУ та ДБР Президентом України, а таке призначення та звільнення відбувається за згодою Верховної Ради України. Враховуючи викладене, а також положення статті 146 Регламенту Верховної Ради України, Комітет з питань правової політики вирішив: рекомендувати Верховній Раді України, поданий народним депутатом України Веніславським та іншими (всього 237 народних депутатів), Закон про внесення змін до статей 85 та 106 Конституції України (щодо порядку призначення на посади та звільнення з посад Директора Національного антикорупційного України і Директора Державного бюро розслідувань) (реєстраційний номер 5133) (від 22 лютого 2021 року), включити до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання та направити до Конституційного Суду України для одержання висновку щодо його відповідності вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Ще раз зазначаю, що зараз ми з вами приймаємо дуже важливе рішення щодо включення цього законопроекту до порядку денного та направлення його до Конституційного Суду. Подальше опрацювання цього законопроекту буде відбуватися з врахуванням відповідного висновку Конституційного Суду України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться на запитання до доповідача. Регламент до 6 хвилин: хвилина – на запитання, дві хвилини – на відповідь. Пузійчук Андрій Вікторович. Власенко Сергій Володимирович.
Шановний Андрій Євгенович, ви в своєму виступі дійсно формально зазначили позицію комітету, але я хочу звернути вашу увагу, що за це абсолютно невіглаське, абсолютно некоректне рішення проголосували лише частина депутатів, які представляють одну політичну силу, а саме, фракцію "Слуга народу". Більше за це невігластво ніхто в правовому комітеті не голосував. Тому в мене величезне прохання до вас: коли ви наступний раз будете доповідати, будь ласка, реально описуйте ситуацію в комітеті. Скажіть, що були зауваження до цього законопроекту, в тому числі і невідповідності його статті 157 Конституції, оскільки уже є висновок Конституційного Суду з аналогічних питань, що була пропозиція відправити цей законопроект для відповідного правового висновку на підкомітет з конституційного права, що була насправді дискусія. І лише тому, що в нашому комітеті більшість складають представники "Слуги народу", це було просто, пробачте, тупо "продавлено". А питань у мене до вас немає. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович.
Шановний пане Голово, у мене питання є і воно аналогічне. Знаючи свідомо про рішення Конституційного Суду, представники всіх фракцій і груп не підтримали, крім однієї, не підтримали передачу цього законопроекту на висновки до Конституційного Суду. Як ви вважаєте, чому в свій час було пропущено трьохмісячний термін, коли аналогічне рішення можна було виправити при подачі такого законопроекту, врахувавши безпосередньо рішення Конституційного Суду? Було три місяці, голоси під це були, чому не була подана ця пропозиція? Дякую.
Дякую, Сергій Владиславович, за ваше запитання. Я думаю, що це питання кожний народний депутат може адресувати собі: чому саме тільки зараз з’явився законопроект щодо внесення відповідних змін до Конституції України? Але ми з вами пам’ятаємо, що минулий рік також був роком випробувань не тільки для українського народу, але й для парламенту, як це був рік, коли почалася епідемія і відповідні процеси в парламенті були також перенаправлені на боротьбу з епідемією COVID. Але ми не зупиняємося на виконанні як передвиборчих обіцянок Президента України, так і програми політичної партії "Слуга народу", тому не 150 народних депутатів України, а 237 народних депутатів України подали відповідний законопроект. І він має бути підтриманий і направлений до Конституційного Суду для висновку для того, щоб зняти всі питання щодо конституційності цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат України Бондар Михайло Леонтійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович, будь ласка.
Шановний Андрій Євгенович, у мене до вас запитання по суті, як до фахівця у тому числі і в галузі конституційного права. Скажіть, будь ласка, доповідач перший сказав, що цей законопроект виправляє дисбаланс, який, на думку Конституційного Суду, був у попередньому законопроекті, і склався він в площині перетягування Президентом повноважень Кабінету Міністрів. В який спосіб зараз корегуються ці речі? Як вони виправляються? Які повноваження цим законопроектом від Президента передані Кабінету Міністрів України? Дякую.
Шановний Руслан Петрович, цей законопроект не передбачає передання будь-яких повноважень Кабінету Міністрів України, і це чітко визначено в самому законопроекті. Цей законопроект – про встановлення балансу між Президентом України та Верховною Радою України. Саме той баланс, якого не вистачило при прийнятті Верховною Радою минулого скликання законопроекту, відповідно до якого відбувалися призначення Директора Національного антикорупційного бюро України. Саме на це звернув увагу Конституційний Суд у своєму рішенні. І для того, щоб виправити цю помилку і передбачено запропонований законопроект, яким баланс формується наступним чином: Президент України призначає голову ДБР та Директора НАБУ за згодою парламенту, Верховної Ради України, і звільнення з цих посад відбувається в такому самому порядку. На нашу думку, цей баланс є абсолютно виправданим, і, проголосувавши сьогодні за направлення цього законопроекту до Конституційного Суду, ми матимемо змогу отримати від Конституційного Суду відповідний висновок, який зніме всі питання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Шановний Андрій Євгенійович, в принципі, я приймаю ту відповідь, яку ви надали, тому що я розумію складність ситуації. Я, чесно кажучи, сам би був в такому стані, тому що насправді законопроект зовсім про інше, ніж те, про що йдеться в рішенні Конституційного Суду. Але у мене питання наступного характеру. Відповідно до Закону про Регламент, Комітет з питань правової політики – це є квазіконституційний суд, він має певні квазіповноваження, в тому числі превентивного характеру для того, щоб не допускати до того, щоб Конституційний Суд надалі визнавав неконституційними ці речі. Ми маємо вже зараз фактично три рішення Конституційного Суду. І тут абсолютно очевидно, що комітет мав би прийняти таке рішення. Як ви думаєте, якщо такого роду помилки наш комітет в тому числі допускатиме на перспективу, чи сенс є надалі залишати такі повноваження в нього? Оскільки по факту він тоді знімає з себе свідомо ці повноваження, абстрагується від ситуації і все віддає на відкуп Конституційного Суду. Для чого тоді такі повноваження в Регламенті? Дякую. Яка ваша позиція?
Дякую, Руслане Петровичу, за запитання. По-перше, я повністю не погоджуюсь з вами з тим, що комітет припускає помилки. Питання опрацювання цього законопроекту, воно більш детально розписано як в Конституції, так і в Регламенті Верховної Ради. І розуміючи, що за відповідною процедурою розгляд цього законопроекту потребує висновку Конституційного Суду, то я думаю, що комітет, зі всією повагою до цієї процедури, абсолютно зважено і правильно поступив, прийнявши рішення про включення цього законопроекту до порядку денного сесії і про рекомендацію Верховній Раді України, саме парламенту, прийняти рішення про направлення цього законопроекту до Конституційного Суду. Дякую.
Дякую, Андрій Євгенович. Будь ласка, сідайте. До слова запрошується Представник Президента України у Верховній Раді України Руслан Олексійович Стефанчук. [[Шум у залі]] Переходимо тоді до виступів від депутатських фракцій та груп. Запишіться на виступу від депутатських фракцій та груп. В’ятрович Володимир Михайлович. Князевич? Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановні колеги. Шановний пане Голово, ви не помилися, коли хотіли передати слово представнику Президента, тому що ми всі прекрасно розуміємо, що це президентський законопроект, і тут немає ніяких таємниць. Я думаю, що те, що навіть Представник Президента в Конституційному Суді одночасно є представником групи депутатів, які підписали законопроект, цей факт ще раз підтверджує. Я недарма спитав, чому, на думку Представника Президента, сам Глава держави не наважився подати законопроект? Я вам скажу. Тому що він прекрасно розуміє, що такого роду ганебні неконституційні речі подавати йому не личить. І він вирішив люб’язно передати цю місію вам, шановні колеги, вам, щоб ви свідомо взяли на себе місію подавати апріорі неконституційні речі. Чому я це стверджую? Це не я стверджую, як сказав представник. Це стверджує Конституційний Суд. І суть висновку Конституційного Суду і двох рішень Конституційного Суду, що стосуються НАБУ і керівника НАБУ, дуже проста. НАБУ і ДБР за своєю правовою природою є органами виконавчої влади і тому їхні керівники мають призначатися вищим органом в системі органів виконавчої влади. Але це не Президент, друзі, це Кабінет Міністрів. Ми живемо в умовах парламентсько-президентської республіки, а не президентської, як комусь хотілося б. Президент дуже хоче призначити своїх "ручних" глав ДБР і НАБУ. Він не знає, як це зробити, але в нього чомусь є абсолютна недовіра до Кабінету Міністрів. Він боїться, що там може так трапитись, що призначать не тих, кого йому хотілося. Тому він вважає, що це право треба залишити за собою в тому числі з погодження відповідно більшості, яка вже зараз сама апріорі підтримує таку річ, навіть не вдумуючись в суть законопроекту. Чому він ще не наважився? Тому що ми, коли розглядали законопроект в кінцевій редакції, ця сесійна зала не підтримала пропозицію щодо того, щоб продовжити роботу над законопроектом, тому що всі виступаючі з цією трибуни, і я навмисно сьогодні перепровірив стенограму, всі одноголосно говорили, що цей законопроект в такому вигляді не може бути навіть внесений надалі в сесійну залу як такий, що відверто суперечить Конституції України. Президент все рівно не відмовився від цієї ідеї, вирішив, знаєте: не пускають в двері – піду через вікно. Друзі, якщо навіть сьогодні вистачить голосів, якщо навіть змушують Конституційний Суд змінити свою правову позицію, в що я особисто не вірю, то перспективи його прийняття є дуже туманними. Я вас закликаю: не голосуйте за апріорі неконституційні речі, бо потім прийде час і, як показує теперішня дійсність, може настати момент, коли доведеться за це відповідати. Дякую.
Руслан Петрович, можна вас на хвилинку? Бакунець Павло.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Сьогодні антикорупційні органи функціонують неповноцінно, адже вони поневолі стають як і заручниками недолугого законодавства, яке унеможливлює їх повноцінне функціонування, так і заручниками політичних міжусобиць. І тому антикорупційні органи не можуть ефективно реалізувати свою надважливу місію – місію боротьби з корупцією, з корупцією, яка тягне нашу країну назад, з корупцією, яка стає основною перепоною в розвитку нашої країни. Тому сьогодні ми повинні показати готовність вийти на новий етап розвитку нашої країни. Одним з показників цього нового етапу, власне, повинна стати дієва боротьба з корупцією. І саме цей законопроект покликаний зробити процедуру призначення і звільнення директорів Національного антикорупційного бюро і Державного бюро розслідувань чіткою і прозорою, а головне – з дотриманням принципу стримувань і противаг. Адже згідно з текстом цього законопроекту Президент призначатиме директорів НАБУ і ДБР після незалежного конкурсу, але й також йому потрібна буде згода парламенту на ухвалення рішення про призначення чи звільнення директорів НАБУ і ДБР. І саме цією пропозицією змін до статті 85 Конституції України щодо надання додаткових повноважень Верховній Раді України і може бути забезпечена ця система стримувань і противаг. Ми сьогодні погоджуємося з рішенням профільного комітету. Ще раз нагадаю: сьогодні ми не голосуємо за закон, а лише пропонуємо включити його в порядок денний і направити до Конституційного Суду України для одержання висновку щодо відповідності даного законопроекту Конституції України. Депутатська група "Довіра" голосуватиме "за". Дякую за увагу.
Устінова Олександра Юріївна.
Прошу передати слово Ярославу Юрчишину.
Юрчишину? Юрчишин Ярослав Романович.
Шановні колеги, спочатку я хотів би дещо виправити голову профільного комітету, який сказав, що Верховна Рада вчасно не подала свої пропозиції. Насправді всі фракції зареєстрували свої пропозиції, як можна це питання виправити. У той же час, чи сьогодні ми з вами говоримо про суть законопроекту, який ми розглядаємо? Ні, ми говоримо про те, щоб направити в Конституційний Суд. Тобто щоб Конституційний Суд згідно своїх конституційних повноважень сказав конституційні ці пропозиції чи ні. Бо коли зараз колеги, які виступали до і виступатимуть після цього будуть давати оцінку, вони будуть давати оцінку як політики. Тобто вони будуть говорити конституційно, неконституційно не як єдиний орган, який може це визначати – Конституційний Суд. І тут, звісно, можна згадати непослідовність наших колег з більшості, які говорили про конституційну кризу, які говорили, що цьому Конституційному Суду не можна вірити. І так виглядає, що не вірять, бо цей Конституційний Суд вже один раз оцінив можливість призначення Президентом Директора НАБУ, що відбулося у попередньому скликанні і було ініційовано попереднім скликанням, і чомусь тоді, коли колег, які зараз це критикують не напружувало. Але є 237 народних депутатів. Є більшість, яка цілком може в межах своїх конституційних і законних повноважень запитати в Конституційного Суду, чи конституційний цей законопроект чи ні. І зараз створювати політику навколо того, а чи можуть вони це робити? Перепрошую, у них своя голова на плечах. Я би просто хотів порекомендувати більшості таки показати, що 237 не на папері, а дати достатню кількість голосів і отримати нарешті вдруге, здається, оцінку Конституційного Суду. Ми можемо прогнозувати, що вона буде заперечлива, бо це справді розширення повноважень Президента. Але, якщо вам таке ще раз нагадування потрібне, ще раз консультація потрібна, це повністю можна робити і без політики, звинувачуючи когось в чомусь. Тому давайте, голосуємо і просто ще раз переконаємося, що та Конституція, яка приймалася в 96-му році, не передбачала наявність Національного антикорупційного бюро, Державного бюро розслідувань. І тому насправді може бути як одне рішення ствердне, так і інше заперечне. Але це буде після оцінки Конституційного Суду, для чого він і створений. Дякую.
Бабій Роман Вячеславович.
Прошу передати слово Монастирському Денису.
Монастирський Денис Анатолійович.
Шановні колеги, я згоден з попереднім виступаючим, що тут, в першу чергу, треба оцінити суть сьогоднішнього кроку: а сьогодні ми саме відправляємо цей законопроект на фактично розгляд Конституційного Суду і, власне, визначення його конституційності. Тобто – це перший крок, це правда. Проте все ж таки я би хотів наголосити на значенні цього законопроекту, на його суті: що ми маємо, яку проблему вирішуємо цим законопроектом. Не секрет, зрозуміло всім, що стабільність будь-якого органу полягає в стабільності його правового статусу. Якщо в нас не визначена чіткість правового статусу, ми будемо мати постійно з року в рік або, може, через якийсь певний політичний період перезавантаження правового статусу того чи іншого органу. Давайте згадаємо, що це також відбувалось і з Державним бюро розслідувань, про яке сьогодні менше говорять в контексті цього законопроекту, але все ж таки це також одне з питань. Близько двох років тому був змінений правовий статус цього органу з центрального органу виконавчої влади якраз на незалежний правоохоронний орган. І, власне, після рішення Конституційного Суду, який заклав проблему по діяльності Національного антикорупційного бюро, це саме рішення заклало проблеми і по діяльності ДБР. І сьогодні ми також слухали нещодавно з вами звіт виконуючого обов’язки Директора ДБР і ми чули, проблематика, яка полягає в основному, неможливо зараз обрати повноцінного Директора Державного бюро розслідувань, конкурс ще не розпочато. А Директор ДБР потрібен для стабільності роботи даного органу, і будь-які ці перезавантаження і тривалість цього процесу тільки шкодять роботі даного правоохоронного органу. Тому цей законопроект вирішує питання стабільності правового статусу Національного антикорупційного бюро і Державного бюро розслідувань, яке робить їх конституційними органами з чітким визначеним статусом. Друге – це, звичайно, посилення ролі парламенту. Колеги, в даному випадку погодження, згода парламенту – це завжди підвищення рівня призначення. І третє – це конкурсні засади, які прямо прописані в Конституції. Це також важлива гарантія і незалежності керівників цих органів, і незалежності в тому числі рішень про зняття їх з даної посади. Ну, і на завершення хочу наголосити, що, власне, ця ганебна ситуація з конкурсом на посаду Директора ДБР якраз і свідчить про те, що треба невідкладно приймати даний законопроект, направляти його, точніше, на розгляд Конституційного Суду і обов’язково підтримати потім в залі спільним голосуванням. Тому, колеги, прошу його підтримати, це надзвичайно важливий законопроект для всієї правоохоронної системи. Дякую вам.
Дякую. Бурміч Анатолій Петрович.
Шановна президія, шановні колеги! Бурміч Анатолій Петрович, "Опозиційна платформа – За життя". Те, що у нас сьогодні дуже погана, і я б сказав би взагалі не ведеться практично, боротьба з корупцією на вищих ешелонах влади, це ми всі знаємо. Але причина не в тому, що законодавство таке досконале, чи не досконале. Головна причина в тому, що немає політичної волі – це перше. А друга причина – це те, що призначеними керівниками на ці посади йдуть безвідповідальні та непрофесійні люди. Ось в чому причина негативної роботи в боротьбі з корупцією. НАБУ і ДБР – мотивами і задумом була саме їх незалежність, перш за все від президентської гілки влади. Тому що вони і призначалися і задумувались для того, щоб боротися саме у владних структурах, в найвищих ешелонах влади в оточенні Президента. Далі. Я хочу нагадати і вже тут не один раз говорили про те, що у нас парламентсько-президентська республіка, а не навпаки. Президент у нас відповідає за безпековий сектор, а Кабінет Міністрів виконує за виконавчу гілку влади. Далі. На сьогоднішній день, що цим законопроектом пропонується. Пропонується та ж сама процедура, що призначається Голова Служби безпеки. Але на сьогоднішній день ми знаємо, що в структуру Служби безпеки входить Головне управління по боротьбі з корупцією і організованою злочинністю. Скажіть мені, будь ласка, хто заважає сьогодні Президенту, Голові Служби безпеки, керівнику Головного управління по боротьбі з корупцією боротися з корупцією? Хто заважає? Ми те ж саме пропонуємо цим законом зробити. То який тоді зиск у реформі Служби безпеки, який зиск? Ми ж навпаки хотіли зробити цей орган по боротьбі з корупцією незалежним. Тоді навіщо це все робити, треба повернути все назад і просто захотіти боротися з корупцією. Ми вважаємо, що, звичайно, Закон про НАБУ і ДБР необхідно покращувати. Чому? Тому що вони дійсно повинні стати незалежними, але не від країни Україна, вони повинні стати незалежними і від впливу іноземного. Їх треба покращити, прискорювати ці конкурсні процедури, які ми повинні з вами проводити, і призначати керівників саме Кабміном, але ні в якому разі не Президенту, тому що ми порушимо баланс сил в цьому секторі. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати сьогодні за це рішення. Але я хочу звернути увагу народних депутатів, що ми не голосуємо за законопроект, який з трибуни так жваво обговорюється. Ми голосуємо за включення в порядок денний та направлення до Конституційного Суду для отримання висновку (крапка). Ми не бачимо проблем, чому за це не потрібно голосувати. Я думаю, що парламент повинен проголосувати і більшістю звернутися до Конституційного Суду. Але з приводу самого законопроекту, я дякую колегам, які підписалися такою великою кількістю під даною законодавчою ініціативою, що вони дослухались, в тому числі до порад народних депутатів депутатської групи "За майбутнє". Бо, коли законопроект вже був на розгляді парламенту, зміни до Конституції саме щодо призначення Президентом керівника НАБУ і Президентом призначення керівника ДБР, ми тоді ще наголошували, що Конституційний Суд визнає це неконституційним. Бо в умовах парламентсько-президентської республіки ми саме звертали увагу, візьміть за аналогію призначення керівника Служби безпеки України і Генерального прокурора, коли Президент пропонує, але саме парламент надає згоду за призначення цих кандидатур. Тому врешті-решт розум і досвід перемогли, Конституційний Суд дав висновок, що попередня редакція була неконституційною і ви врешті-решт подали той законопроект, на якому ми наполягали. Тому дякуємо народним депутатам за те, що дослухаєтесь до наших порад. Ми чекаємо висновок Конституційного Суду, якщо він буде позитивний, то будемо знову розглядати і будемо голосувати, щоб процедура призначення керівника НАБУ і процедура призначення керівника ДБР була прописана, як в Конституції, була законна. І нагадаю народним депутатам, що ми заслуховували керівника виконуючого обов’язки ДБР. І ми абсолютно більшістю звертали увагу, ми хочемо, щоб через рік перед нами стояв і звітував повноцінний Директор ДБР. Тому робимо, змінюємо законодавство і поліпшуємо антикорупційне законодавство і антикорупційну боротьбу в нашій державі. Дякую.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую. Шановний пане Голово! Зазначений законопроект не має ніякого відношення до боротьби з корупцією – це перше і ключове, і не треба маніпулювати. Зазначений законопроект не про це, зазначений законопроект про контроль, про те, щоб ДБР очолював на сто відсотків "свій хлопець", про те, щоб НАБУ очолювала на сто відсотків "своя дівчина" або навпаки і так далі. Більше ні про що цей законопроект не говорить. Тут колеги кажуть, давайте ми його відправимо в Конституційний Суд, та це ж просто відправити в Конституційний Суд. В принципі, Конституційний Суд надав оцінку уже цьому законопроекту. У мене в руках рішення Конституційного Суду і висновок Конституційного Суду. Цитую рішення Конституційного Суду. "Конституційний Суд зазначає, що Національне антикорупційне бюро України як орган правопорядку фактично є органом виконавчої влади". Про які баланси ви говорите? Це орган виконавчої влади, який до Президента не має ніякого відношення. А ось у мене в руках висновок Конституційного Суду від 16 грудня 2019 року. Цитую: "Конституційний Суд наголошує на тому, що опосередковане підпорядкування Національного антикорупційного бюро України та Державного бюро розслідувань Президенту України через призначення і звільнення керівників створить загрозу незалежності цих органів, призведе до концентрації виконавчої влади у Президента, його конкуренції з органами виконавчої влади". От про що уже сказав Конституційний Суд. Далі, Конституційний Суд зазначає, що такі зміни про призначення Директора ДБР і НАБУ Президентом розширюють компетенцію Президента шляхом наділення його невластивими повноваженнями. Скажіть, будь ласка, в який момент ці повноваження зненацька стали властивими для Президента? А також суперечить засадничим положенням Конституції України. Скажіть, будь ласка, в який момент ці положення стали не суперечити засадним положенням Конституції? Я ще раз підкреслюю, цей законопроект не має ніякого відношення до боротьби з корупцією. Це законопроект про контроль над правоохоронною системою. Це законопроект про можливість призначати і звільняти директорів НАБУ і ДБР. Нам тут згадують, що гарною є процедура призначення керівника Служби безпеки. У нас є така процедура і що? У нас Генерального прокурора призначають так і що? Я ще раз підкреслюю, мова не йде ні про який баланс, мова іде про спробу втрутитися Президенту в компетенцію виконавчої гілки влади. Про що вже неодноразово зазначав Конституційний Суд, а відтак відправляти цей законопроект ще раз до Конституційного Суду є недоречним. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, повертаючись до минулого питання про виступи. Сергій Володимирович, і вам у тому числі. Представник Президента або Президент згідно 146 статті пункту 2 має право виступити на засіданні Верховної Ради під час розгляду направлення до Конституційного Суду законопроекту. Якщо бажаючих немає, переходимо до наступного етапу розгляду цього законопроекту. Зараз надається до 9 хвилин на виступи від народних депутатів. Після цього заключне слово – Веніславський і заключне слово – Костін, по 3 хвилини. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів України. Абдуллін Олександр Рафкатович. Власенку?
Да.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, прийняття цього законопроекту дуже мені нагадує прийняття славнозвісного законопроекту 1008, це законопроект про судоустрій і статус суддів. Нам теж тут тоді говорили, що таке у нас верховенство права, ми так бачимо світ, ми відмінні від вас, ми тут все розуміємо без вас. Ми тоді попереджали з цієї трибуни, що, насправді, Конституційний Суд визнає той законопроект неконституційним. Так і відбулося. На жаль, зараз ситуація точнісінько така сама. Абсолютно очевидно, що запропоновані зміни до Конституції уже були оцінені Конституційним Судом. Конституційний Суд визнав, що Президент не може перебирати на себе повноваження, пов’язані із виконавчою гілкою влади. Це не має ніякого відношення до боротьби з корупцією чи до бажання збудувати або розбудовувати парламентсько-президентську державу. Мова йде про те, що хтось хоче "зализати" пана Президента і принести йому "на тарілочці з блакитною кайомочкою" чергове додаткове повноваження, яке Президенту невластиве. Президент, зверніть увагу, Президент, коли вніс аналогічний законопроект, коли Конституційний Суд надав негативний висновок, Президент не перевносив цей законопроект, розуміючи, що в такий спосіб це буде дуже сильно нагадувати бажання привласнити повноваження, які тобі невластиві. І тоді знайшлися люди, деякі з них навіть двічі підписали законопроект про внесення змін до Конституції. Так хотіли, бідні, "зализати" Президента, що перший раз "поцілували у вуста", а другий раз хотіли ще раз "поцілувати", але не вийшло. Тому я ще раз зазначу, цей законопроект не має нічого спільного з боротьбою з корупцією, абсолютно. Цей закон про контроль над правоохоронною системою. Цей законопроект про можливість Президенту, в неконституційний, незаконний, нелегітимний спосіб впливати на призначення керівників Національного антикорупційного бюро України і Державного бюро розслідувань, які, відповідно до позиції Конституційного Суду, є органами виконавчої влади. Не треба нам розповідати тут і про баланси. Не можна відірвати шматок повноважень виконавчої гілки влади, а потім говорити: ми тут на чужих повноваженнях баланси робимо. Баланс якраз і полягає в тому, що виконавча гілка влади займається виконавчою гілкою влади, законодавча гілка влади займається законодавчою, а судова – займається судовою. Служба безпеки України, яку тут наводили, до речі, і Генеральна прокуратура, вони не відносяться до виконавчої гілки влади. І саме тому там потрібен баланс у вигляді подання Президента і призначення Верховною Радою, і аналогічно звільнення. Але не треба вдаватися до неконституційних дій. Як говорить Рада національної безпеки і оборони: за це, через.
Дякую. Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, прошу передати слово Григорію Мамці.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, ну, дійсно для того, щоб голосувати, необхідно читати закони і законопроекти, і правильно висказувати свої думки. Цей законопроект, перше, немає ніякого відношення з приводу боротьби з корупцією, боротьби з корупціонерами. А дійсно, це виправлення тих рішень Конституційного Суду і, по суті, поновлення і узаконення старих механізмів передачі щодо призначення на посаду не одного уже, а двох керівників, заодно керівника НАБУ повноважень і керівника Державного бюро розслідування. Я чув з трибуни заклики про те, що цей закон щось нормує. Ну ключове питання – "щось" нормує. Якщо про ДБР, розказували керівника немає, то хочу відкрити карти про те, що комісія не створена тому що міжнародники не надали своїх фахівців в комісію. А без створення комісії, без проведення конкурсу, буде повноваження в Президента призначати чи не буде, керівника не буде. З приводу унормування, і проведення ссылки, і внесення змін до Конституції, і посилання на те, що будуть повноваження Президента. Хочу зазначити, що необхідно все-таки авторам законопроекту проаналізувати більш раніші рішення Конституційного Суду України, який чітко зазначив в своїх рішеннях, що крім не маючи повноваження щодо призначення керівника НАБУ, також не можна дозволяти і це призначення, тому що втрачений баланс. Хтось розказував з цієї трибуни про те, що, хтось з народних депутатів, про те, що критерії незалежності керівника і самого правоохоронного органу, який наділений специфічними повноваженнями, – це призначення керівника Президентом, в цьому буде незалежність. Я хочу розчарувати, що крім НАБУ більше десятка правоохоронних органів, органів із специфічними статусами займаються боротьбою з корупцією. Якщо порівняти, наприклад, по аналогії орган, яких входить в систему боротьби з корупцією чи з корупціонерами, –Національне агентство із запобігання корупції, чомусь керівник призначається рішенням Кабінету Міністрів. То це що, втрачена незалежність? На даний час в парламенті, хочу звернути увагу, знаходиться більше 10 законопроектів щодо унормування рішення Конституційного Суду. Необхідно розглядати їх в комітетах, виправляти помилки і йти не від того, як потрібно робити, а від рішення Конституційного Суду, провести баланс, внормувати законодавчо, тоді це буде вірно. Ми не будемо підтримувати даний законопроект. Дякую.
Німченко Василь Іванович.
Доброго дня, шановні колеги, шановні громадяни України! Ви сьогодні бачите ту реальну спробу, яка направлена на діяльність Конституційного Суду. Кому не відомо, що в 19-му році з аналогічного питання, я ще раз повторюю, з аналогічного питання Конституційний Суд прийняв рішення і сказав: не "товчіть" Конституцію, периметри повноважень Президента визначені виключно нормами Конституції статтею 106. Що тут не зрозуміло? З тих же питань, з тих же ДБР, з тих же НАБУ і всього іншого. Чому? Та ви знаєте, що на сьогоднішній день саме діями з Банкової, саме діями провладних сил паралізована діяльність стража Конституції, яким є Конституційний Суд. Саме так назвала комісія, Європейська комісія верховенства через право, питання, хто такий Конституційний Суд. Це перше. І друге. Тут прозвучало про ті баланси, про те, що 136 народних депутатів підписали, значить треба відправляти. Можна все відправити і наберете ви голоси. Питання йде про суть, про суть – про повноваження Президента. Я хотів би зрозуміти. І саме основне – йде питання про внесення змін у Конституцію. Чому ми вважаємо Конституцію як ту тряпку, яку може зорвати собака під любим углом? Хіба це допустимо? Ви ж подивіться аналогічні. Ми вже за два роки поставили стільки питань щодо внесення змін до Конституції. І третє. Я хотів би, шановні колеги, акцентувати увагу і на тому, що суб’єктом цього законодавчого, так сказати, опусу не є Президент. Президент уже ходив з цим питанням, і йому Конституційний Суд відповів, що, пане Глава держави, ви дійте в нормах Конституції, це вам не передбачено. Але ми бачимо, що тут є ініціатива від народних депутатів, це їхнє право. Разом з тим я не хотів би, щоб на алтарь було покладено питання узурпації влади у нас в державі в одних руках, у нашій країні, яка є парламентською республікою. Парламентською – ще раз кажу – не парламентсько-президентською. Парламентською республікою ми є. То на якій підставі так можна знущатися з волі парламентарів, які представляють інтереси громадян? Тому ми.
Дякую. Сідайте, будь ласка. До слова. для заключного слова запрошується один з ініціаторів внесення пропозицій народний депутат України Федір Володимирович Веніславський. До 3 хвилин регламент.
Шановна президія, шановні народні депутати України! Сьогодні ми почули дуже багато спекуляцій, маніпуляцій від наших колег по парламенту, які на сьогоднішній день перебувають в опозиції. Я хочу нагадати шановним народним депутатам України, що багато з тих, хто сьогодні полум’яно виступав про неконституційність тих чи інших положень Закону про внесення змін до Конституції, що само по собі є абсурдом, голосували в 2014 і 2015 роках за Закон, який. Пане Власенко, ви особисто голосували за Закон "Про Державне бюро розслідувань". Почитайте стенограму. Я щойно подивився. І там були явно неконституційні речі. В даному випадку, колеги, я хочу сказати, що ми з вами голосуємо за законопроект про внесення змін до Конституції України і пропонуємо направити його до Конституційного Суду України. Не можна оцінювати на конституційність законопроект про внесення змін до Конституції України, маніпулюючи висновком Конституційного Суду України щодо абсолютно іншого законопроекту, який абсолютно іншу процедуру передбачає призначення директорів ДБР, НАБУ. Це перше. Друге. Не потрібно маніпулювати і закликати до різних інсинуацій з приводу законопроекту, який має забезпечити максимальний баланс повноважень Верховної Ради і Президента у процедурі призначення керівників органів, які забезпечують боротьбу з корупцією і злочинністю у вищих ешелонах влади. Саме для того, щоб підкреслити парламентсько-президентську форму правління, пане Німченко, а не парламентську, якраз і передбачено, що цей законопроект передбачає обов’язково наявність згоди парламенту на призначення Президентом директорів ДБР і НАБУ. На сьогоднішній день ніхто не сумнівається в незалежності Генерального прокурора, в незалежності Служби безпеки України, які мають аналогічний спосіб призначення на посаду очільників цих органів. Для того, щоб ми продемонстрували українському народу готовність боротися з корупцією, ми ініціювали цей законопроект. І я переконаний, що сьогоднішній день це є тим чинником, тим лакмусовим папірцем, який реально продемонструє, чи на словах чи на ділі готові представники тих чи інших політичних сил боротися з корупцією. На завершення ще раз підкреслюю, цей законопроект про максимальну незалежність директорів Національного антикорупційного бюро і Державного бюро розслідувань. Я переконаний, цим законопроектом ми зможемо піднести статус Державного бюро розслідувань до статусу Федерального бюро розслідувань Сполучених Штатів, де не буде ні в кого запитань про ефективність цього органу, так само як і Національного антикорупційного бюро. Дякую.
Костін Андрій Євгенович.
Шановні колеги, цей законопроект про нашу з вами спільну відповідальність, відповідальність за боротьбу з корупцією, відповідальність за те, щоб очільники цих органів, Національного антикорупційного бюро України та Державного бюро розслідувань, користувалися довірою суспільства. Саме завдяки тому, що законопроект передбачає, що ці керівники будуть обрані за результатами прозорого та відкритого конкурсу, і саме завдяки тому, що ми як парламент відіграємо ключову роль як в призначенні, так і в звільненні цих очільників, і полягає наша відповідальність. Я прошу всіх, пропоную всім народним депутатам долучитися до авторів цього законопроекту, до політичної партії "Слуга народу", яка підписала цей законопроект, долучитися до того, щоб ми як парламент взяли на себе відповідальність за боротьбу з корупцією. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Власенко, репліка.
Дякую, пане Голово. Насправді, стільки поправок, скільки вніс я під час голосування за законопроект про НАБУ і про ДБР, напевно, стільки років доповідач ще не прожив. Тому так як ми боролися за те, щоб цей закон відповідав Конституції, напевно, шановний пан доповідач не боровся в своїх викладацьких справах жодного разу. Це, по-перше. Але, по-друге, щодо маніпуляцій. Абсолютно не треба маніпулювати, цей закон не має ніякого відношення до боротьби з корупцією. Ще раз підкреслюю, що до позиції Верховної Ради про можливість призначати керівника ДБР і НАБУ – так, це може бути повноваженням Верховної Ради. Але просте питання: до чого тут Президент, де боротьба з корупцією? Нас насправді відволікають від того, що рівень корупції в країні зростає, ніхто з корупцією не бореться. А нам зараз пропонують в неконституційний спосіб знову щось поміняти, щоб сказати: от дивіться, а тепер, через 2 роки після президентства Володимира Зеленського, ми почнемо боротися з корупцією. Це не має ніякого відношення до боротьби із корупцією. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я нагадую, що коли ви згадуєте своїх колег, вони мають право на репліку, Федір Володимирович. Німченко Василь Іванович.
Шановні колеги, я хочу відповісти доповідачу, що питання – яка ми республіка? – це ноу-хау України, вірніше, українських вчених. Нема чуть-чуть беременных чи не беременных. Є питання – парламентська чи президентська? Почитайте теорію, світову теорію. Це перше. І, по-друге, тут преподносити через, типу, "не по Станіславському, а по Веніславському", я думаю, що якраз тут не проходить, тут взагалі нема ніякого питання боротьби з корупцією. І не жмурте очі! Не жмурте очі! Ви ж прекрасно бачите, що за цим стоїть. І я, шановний доповідачу, хотів би сказати ще раз і, до речі, хочу сказати і президії, треба подивитись, так хто такий пан доповідач, чи є тут конфлікт інтересів, чи є тут конфлікт інтересів в діяннях пана Веніславського. Оскільки він є народним депутатом, а представляє Президента.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Готові? Відповідно до статті 146 Регламенту Верховної Ради України, ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 5133-п) про включення до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання законопроект про внесення змін до статті 85 та 106 Конституції України (щодо порядку призначення на посади та звільнення з посад Директора Національного антикорупційного бюро України і Директора Державного бюро розслідувань) і про його направлення до Конституційного Суду. Готові голосувати? Нагадую про сенсорну кнопку. Всі пам’ятають? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:52]] За-267 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "Партія "За майбутнє" – 12, "Голос" – 8, "Довіра" – 18, позафракційні – 4. Шановні колеги, до перерви залишилося дві хвилини. Я вважаю, що немає сенсу заходити зараз в питання. Оголошується перерва до 12:30.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Засідання правомочне, воно було розпочато, були голосування. Станом на зараз в залі знаходиться 343 народних депутати України або зараз зайдуть. Шановні колеги, тут невеликий законопроект. Шановні колеги, хто буде наполягати на правках, підійдіть, будь ласка. На всіх правках будете? Колтунович. Я бачу, Юлія Володимирівна. Я не чую. Колтунович Олександр Сергійович, включіть, будь ласка, мікрофон.
Вельмишановний пане Голово! У мене пропозиція, дійсно, колеги пропонують з "Батьківщини", щоб ми йшли, починали по таблиці, я підтримую цю пропозицію колег з "Батьківщини", що давайте підемо по таблиці. Бо, наприклад, наші поправки починаються з 32-ї, а до цього моїх колег, а до цього дійдуть і вони, тому ми можемо просто далі йти по табличці.
А скажіть, будь ласка, ви на якій кількості правок будете наполягати?
Шановний пане Голово, дивіться, я спеціально підготувався до вашого запитання: 896 поправок від колег, від фракції.
Не багато.
Зайдемо. Я особисто – 92.
Дякую вам за конструктив, співпрацю. Я сподіваюсь це була. А можна на хвилинку запросити представників депутатських фракцій та груп до трибуни? Корнієнко Олександр Сергійович, будь ласка, підійдіть. Всі представники фракцій та груп, керівництво, будь ласка, підійдіть сюди на хвилинку. Шановні колеги, заходимо в розгляд питання. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо удосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин (реєстраційний номер 2194). На трибуну запрошується голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович. Правка номер 1. Пузійчук. Не наполягає. Наполягаєте? Ну давайте.
Наполягаю. Дмитре Олександровичу, а будь ласка, у мене 1 і 2 поправка, дві хвилини на виступ.
Ви ж на всіх правка будете наполягати?
На всіх.
Ну тоді по черзі.
Добре. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні українці, цей законопроект з пакету так званої земельної реформи, якою відкривається ринок сільськогосподарської землі. Нагадаю, перший закон рік тому був прийнятий у абсолютно ганебний спосіб – вночі під час карантину, щоб не допустити до парламенту українських аграріїв, які виступали проти і продовжують виступати проти. Після ухвалення цього закону "Батьківщина" ініціювала подання до Конституційного Суду про визнання його неконституційним. Конституційний Суд відкрив за нашим поданням конституційне провадження. І я думаю, що надасть цій реформі належну оцінку. Земля – це об’єкт права власності українського народу. Це норма Конституції. Це національне багатство, яке не можна продавати.
Ставлю на голосування правку номер 1 народного депутата Пузійчука. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:41:24]] За-65
Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 2. Народний депутат Пузійчук, наполягаєте? Будь ласка, включіть мікрофон.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні громадяни, що відбувається зараз? Влада чудово знає, що питання перебуває на розгляді Конституційного Суду, однак цинічно це ігнорує і проштовхує черговий проект про розпродаж землі. Цим проектом впроваджуються механізми відчуження землі сільськогосподарського призначення. Послаблюється екологічний контроль. Тобто наступна загроза – виснаження ґрунтів та надер. Шановні колеги, давайте все-таки згадаємо те, ким ми є і хто нас обрав. Одного разу ви почули "Батьківщину" та не взяли гріх і не підтримали законопроект, відправили на повторне друге читання. В цьому законопроекті все теж саме. Тому я наполягаю на своїй поправці і звертаюся до вас не підтримувати цей ганебний законопроект про розпродаж української землі. Не будьте співучасниками злочину і не ганьбіть себе. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 2 народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:43:00]] За-72 Рішення не прийнято. Наступна поправка 12, народна депутатка Шкрум. Наполягаєте? Не наполягає. Наступна поправка 13, народна депутатка Лабунська. Не наполягає. Наступна поправка 14, Лабунська. Немає її. Наступна 15-а, Тимошенко Юлія. Тимошенко Юлія Володимирівна, будь ласка.
Шановні друзі, я звертаюся зараз до всіх, хто чує і бачить трансляцію Верховної Ради. Зараз у Верховній Раді почався другий етап, який присвячений безглуздій, бездумній, антиукраїнській системі розпродажу сільськогосподарської землі. Перший закон, ви пам’ятаєте, був проголосований під час карантину в присутності Президента вночі. І закон, який про розпродаж землі тоді проголосували, передбачав в тому числі володіння іноземними банками нашою сільськогосподарською землею. Зараз цей законопроект в Конституційному Суді. Зараз у Верховній Раді розгортається другий етап ганебної вистави, коли будуть нашу землю практично від українців відривати. У мене 70 правок, я на кожну правку буду говорити якусь частину цього законопроекту.
Ставиться на голосування 15 поправка народної депутатки Тимошенко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:44:53]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна поправка 16. Івченко.
Шановні колеги, ви знаєте, ми живемо в епоху змін, і не можливо стати успішною країною, якщо немає стратегічного бачення. Цей закон, який сьогодні пропонується, це продовження розпродажу української землі без стратегічного бачення. У цьому законі немає фермерів, оскільки вони не мають доступу до кредитів. Немає обіцяних державних коштів, особливо маленьким фермерам, щоб вони були конкурентоздатні і могли купувати землю. Немає сьогодні підтримки в цьому законі при купівлі землі сімейним фермерським господарствам. Немає! Хоча це було обіцяно. Обіцяні були колосальні інвестиції. Натомість, я стверджую: інвестиції в сільське господарство впали на 40 відсотків, тому що фермери почали відкладати кошти на ринок землі. Тому цей закон, колеги. Вони перестали вкладати кошти в тваринництво, почали вирізати худобу. Вони готуються до ринку.
Ставиться на голосування поправка номер 16 народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:46:23]] За-68 Рішення не прийнято. Наступна поправка 17. Івченко.
Фермери перестали, колеги, сьогодні вкладати кошти в розвиток власного виробництва. Колеги, фермери сьогодні перестали вкладати кошти в тваринництво, худобу сьогодні вирізають. Молоко завозиться з-за кордону. Колеги, фермери перестали вкладати кошти в екологічне землеробство точне, в розширення своїх виробничих потужностей. Вони сьогодні тримають кошти, щоб купувати свої паї і мати можливість зберегти свій бізнес. Ті фермери, які сьогодні землю мають в постійному користуванні і спокон веков ця земля у них була з 91-го року, їм сьогодні цю землю не дають можливості отримати у власність. А говорять, щоб вони за неї ще доплатили. Колеги, цей базар і розпродаж української землі немає нічого спільного з європейським досвідом обігу земель сільськогосподарського призначення. Тому "Батьківщина" за цей такий закон голосувати не буде.
Ставиться на голосування поправка 17 народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:47:51]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 18. Народний депутат Кириленко. Не наполягає. А, є.
Шановні колеги! Кириленко, фракція "Батьківщина". Величезна трагедія і драма прийняття цього закону і інших полягає в тому, що віз ставиться попереду коня. І ось чому. Земля має подвійну природу. По-перше, це ресурс. А по-друге, це відносини. Безумовно, первинним є ресурс, а не відносини, вони вторинні. Ви з упорством гідним кращого застосування займайтесь відносинами, тобто бізнесом, і абсолютно ігноруєте долю землі як ресурсу. А цей ресурс криком ричить про порятунок. Вчені ще кілька років тому підрахували, що з активного обігу, тобто з обробітку, з бізнесу, треба виводити 8 мільйонів гектарів. Це кожен четвертий гектар за рахунок засолення, закислення, ерозії, деградації. Це вимагає потужної державної програми по захисту земель на величезних площах одночасно. Ринок, який ви пропонуєте, абсолютно хоронить цю перспективу. Живете одним днем. Ось чому ми пропонуємо кардинально підхід: побільше землі в державній і комунальній власності, і ще більше – передачу в оренду. Виграє громада. Виграє держава.
Ставиться на голосування поправка № 18 народного депутата Кириленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:49:30]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка 20. Народний депутат Власенко, будь ласка.
Дякую пане Голово. Я буду наполягати на всіх своїх поправках, а відтак прошу надавати мені слово. По-перше, "Батьківщина" говорить про одне єдине, "Батьківщина" говорить про те, що абсолютним пріоритетом земельної реформи, не того бандитства, яке зараз відбувається, а реальної земельної реформи повинен стати український фермер. І наша мета – це сформувати клас середнього і невеликого фермера, який би зміг забезпечити Україну належними продуктами сільського господарства. При цьому ми за те, щоб залишався вплив держави в частині контролю за ситуацією, в частині можливості моніторингу що відбувається з землями, не лише з сільськогосподарськими землями, а і з особливо цінними землями. Цим же законопроектом Верховна Рада викидається. Всі механізми контролю з боку Верховної Ради над цими процесами прибираються. Саме про відновлення контролю з боку держави за особливо важливими, за особливо цінними.
Ставиться на голосування поправка номер 20 народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:50:55]] За-70 Рішення не прийнято. Наступна поправка 24. Народний депутат Ковальов. Не наполягає. Наступна поправка. Наполягає? Не наполягає. Наступна поправка 26. Народний депутат Грищенко. А, Ковальов наполягає, да? Будь ласка.
Ви знаєте. Ковальов Олексій, народний депутат, 186 округ, Херсонщина. Я вам скажу так, як професійний землевпорядник, обгортка закону дуже цікава, правильна, але наповнення там неправильне. Фактично іде закріпачення селян, оскільки вони не зможуть, повторюю, вони не зможуть продати свою земельну ділянку. Я голосував за земельну реформу, але зараз в цьому законі досить змінюється земельна реформа і я буду утримуватись від голосування за цей законопроект. Дякую.
Ви наполягаєте на цій поправці голосувати, так? Ставиться на голосування 24 поправка народного депутата Ковальова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:52:09]] За-92 Рішення не прийнято. Наступна поправка 26. Грищенко. Не наполягає. Наступна 27. Народна депутатка Шол. Не наполягає. Наступна 30. Народний депутат Холодов. Не наполягає. Наступна 31. Торохтій. Не наполягає. Наступна 33. Столар. [[Шум у залі]] 32-а врахована, я перепрошую. 32-а врахована. Підтвердження ми ставимо в кінці, друзі. 33. Столар, будь ласка. Не наполягає. Наступна поправка 34. Прощук. Не наполягає. Наступна 37. Лукашев. [[Шум у залі]] Що? А Лукашева немає в залі, так? Павленко, будь ласка, ви співавтор, будь ласка, 37-а.
Шановний головуючий, шановні колеги, нагадаю, що відповідно до Конституції земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. На жаль, цим законопроектом пропонується скасувати вимоги щодо цільового використання земель сільськогосподарського призначення. Також скасувати заборону передачі таких земель у власність іноземцям, виключити поняття "особливо цінні землі". Звертаю також увагу колег на численні зауваження як науково-експертного, так і юридичного управління Верховної Ради України, які говорять про необхідність суттєвого доопрацювання даного законопроекту. Мої поправки, а також поправки моїх колег "Опозиційної платформи – За життя" спрямовані на те, щоби захистити право українських громадян розпоряджатися своєю землею і не допустити.
Ставиться на голосування поправка номер 27 народних депутатів Лукашева, Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:54:43]] За-69 Рішення не прийнято. Наступна поправка 38. Народний депутат Волошин, будь ласка.
Колеги, я пам’ятаю, як рік назад з цієї трибуни, я тоді, коли протягувався цей абсолютно ганебний Закон про земельну так звану реформу, говорив, що найбільше ви всі хвилюєтеся і боїтеся, що ви зараз за це проголосуєте попри настрої суспільства, а МВФ все рівно кредит не дасть. І саме так і відбулося: вас всіх кинули. Де 10 мільярдів, які вам обіцяли? Після цього висунули ще купу умов. Банківський закон протягли – знову кинули. Зараз вже судову реформу вимагають, Ситника не чіпати, ще щось. Ну скільки ви будете дозволяти собі бути вже "зеленими" кнопочками навіть не Зеленського, а МВФ? Поміняйте собі колір на голубий і причепіть прапор МВФ собі, і тоді кажіть: ми – партія "слуг МВФ" і це буде чесно. Але головне мені буде дивно – як ви будете після цього дивитися на своє обличчя в дзеркало. Оце найбільш ганебно, що відбувається сьогодні в залі. Поставте, будь ласка, на голосування.
Ставиться на голосування поправка 38 народного депутата Волошина і Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:56:02]] За-63 Рішення не прийнято. Наступна поправка 42, народна депутатка Тимошенко. Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я дуже добре пам’ятаю, як в цьому залі голосувалися "харківські угоди", який був рукопашний бій, як наша фракція сражалася за те, щоб жодна кнопка не була натиснута за цю національну зраду. Дивіться, скільки років пройшло, але відповідальність знайде своїх героїв. І за ці "харківські угоди", скоріше за все, багато хто буде відповідати за Кримінальним кодексом. Зараз розгортається такого ж масштабу трагедія, коли абсолютно безлика маса в цьому залі невігласів і людей, для яких Україна нічого не варта, зараз здають українську землю повністю, без будь яких застережень, по самій мародерській формі, яку тільки можна вигадати. І це теж не кане в літу. Рано чи пізно, кожному, хто натисне в залі зараз цю кнопку за продаж сільськогосподарської землі, доведеться відповідати.
Ставиться на голосування 42 поправка народної депутатки Тимошенко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:57:35]] За-70 Рішення не прийнято. Наступна поправка 43. Народний депутат Наливайченко, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я наполягаю на цій поправці, тому що саме визначення "стратегічно важливі землі" для України і українців, ми вважаємо, має бути в Земельному кодексі. І той, хто не розуміє цього, я прошу звернути увагу на головний документ з питань безпеки – Стратегія національної безпеки. Ми ж його з вами затвердили. І лідер нашої фракції Юлія Тимошенко на те і вказує: так не робиться під час війни, так не робиться під час пандемії, так не робиться, коли не забезпечено головне – питання врегулювання стратегічно важливих земель для охорони кордону, для вирішення питань безпеки, для будівництва інфраструктури, для забезпечення зв’язку і так далі і тому подібне. Тому наполягаю на цій поправці, її врахувати. І головне – зупинити безглузде, не продумане розбазарювання земель.
Ставиться на голосування 43 поправка народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:01]] За-75 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 48. Народний депутат Ніколаєнко.
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Я настоюю на цій поправці, тому що, як вже зазначали мої колеги виступаючі, ми маємо розуміти, що частина норм, які. Цей закон став дещо кращим, але він дуже, дуже, дуже далекий від інтересів українського народу. І тому, виходячи із інтересів як фермерів, так і з інтересів національної безпеки і оброни, про що щойно сказав мій колега Наливайченко, цей законопроект не може бути прийнятий сьогодні. І я вважаю, що маємо уповати на те, що здоровий глузд все-таки переможе і не найдеться 226 людей, які візьмуть на себе відповідальність за подальше розбазарювання українських земель. Тому я прошу підтримати правку і не підтримувати законопроект в цілому.
Ставиться на голосування 48 поправка народного депутата Ніколаєнка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та проголосувати. [[13:00:16]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна поправка 51. Народний депутат Бондарєв. [[Шум у залі]] Ну, 55-а і 56-а йде після 51, якщо ви не проти. Такі закони математики. 51-а. Бондарєв, будь ласка.
Костянтин Бондарєв, фракція "Батьківщина". Перший крок нинішньою владою по здачі, продажу фактично інтересів українського народу вже пройдено, це вже другий крок. Зараз нам пропонують прийняти закон, в якому чітко йдеться про те, що особливо цінні землі можна буде розкопувати і робити на них сміттєзвалища або діставати пісок з кар’єрів, або ще щось. Українська земля – це особливо цінна земля. Німці вивозили під час Другої світової війни. Зараз це може повторитися, але ж вже не під час війни, а за гроші. Нинішня влада, вона планує не тільки землю продати, а потім – і український народ. І вже один міністр казав, що треба, щоб вони від’їжджали в Польщу.
Ставиться на голосування 51 поправка народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та проголосувати. [[13:01:56]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна поправка 54. Народна депутатка Королевська. Немає. Тоді Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! "Опозиційна платформа – За життя" послідовно відстоює право українців володіти і розпоряджатися своєю землею. Щодо даного законопроекту, то, на жаль, значна частина норм даного законопроекту не містить завершених правових механізмів, не узгоджується з чинними нормами законодавства та суперечить Конституції. Зокрема законопроектом передбачена можливість передачі іноземній юридичній особі в користування земельної ділянки. Вже й Закон про референдум ухвалений. А де ж референдум про право українців про землю? Де референдум про те, щоб українці висловили свою точку зору, кому має належати українська земля? Прошу поставити на голосування.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 54 народних депутатів Королевської та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:03:27]] За-75 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 55. Німченко Василь Іванович. От бачите, ваша поправка прийшла. Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, ми сьогодні знову втягуємося в довгу історію. Заради чого? Щоб вкрасти українську землю. В даному випадку мова йдеться, щоб позбавили найдорожчого,що є у українців, а саме: земель аграрного призначення. Знайти можливість їх продавати, змінивши фактично їх користування. У мене запитання конкретне до шановного голови комітету. Скажіть, будь ласка, сьогодні є подання в Конституційний Суд, який ви систематично, саме із-за цього подання, знищуєте як влада. Але до вас у мене професійне питання. Чим вас не влаштовує у відповідній нормі Земельного кодексу діюча норма? Чому ви зараз так нахабно пропхаєте і пропихуєте, як говорив.?
Ставиться на голосування 55 поправка народного депутата Німченка. Позиція комітету, будь ласка. Я передав позицію комітету для того, щоб чітко вам розказати.
Нестор Іванович, при всій повазі, я не зрозумів яка норма не влаштовує комітет. Якщо ви можете уточнити, тоді я вам скажу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування 55 поправка народного депутата Німченка та Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:05:20]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 56. Знову Німченко, Шуфрич. Хто буде? Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Я хочу звернутися до шановного голови комітету. Відповідно мова йде про статтю 8 в Земельному кодексі. І якщо ви відхиляєте поправку, то ви точно маєте знати, чому ви її відхиляєте і до чого вона відноситься. Тому ваша репліка мені, чесно кажучи, незрозуміла. Що стосується нашого принципового питання, то я ще раз звертаю вашу увагу, що мало того, що ви обманули людей з приводу проведення референдуму. Наступне. Зараз відповідне подання про визнання неконституційним того закону, який був протягнутий вночі під час пандемії, під час карантину. І замість того, щоб дочекатись рішення Конституційного Суду, ви продовжуєте зараз пропихувати закон, який фактично позбавляє Україну своїх.
Ставиться на голосування 56 поправка народного депутата Німченка і Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:54]] За-63 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 57. Ковальов, прошу. Не будете, да? Не наполягаєте? Будете, да? Будь ласка.
Хочу зазначити, що в цьому законопроекті, повертаючись саме до професійної дискусії, є норма, точніше правка, яка забороняє дарувати земельну ділянку сільськогосподарського призначення третім особам. Я хочу наголосити, що це суперечить Конституції і Цивільному кодексу. Тому, якщо, можливо, саме пану голові комітету пояснити саме в чому питання. І чи суперечить дана норма Конституції і Цивільному кодексу? Оскільки ми обмежуємо право осіб на отримання земельної ділянки. Наприклад, якщо є бабуся і у якої немає родичів, що їй робити з цією земельною ділянкою, вона не може її подарувати іншій особі? Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Позиція комітету досить проста. Якщо бабуся не має кому подарувати, то вона продає цю земельну ділянку. Це перший момент. Другий момент. Дарування не родичам першої, другої, третьої черги, це в 99, а на мою думку в 100 випадках, це обходження переважного права орендаря і інші, які мають відповідні права щодо цієї землі. Тому що абсолютно всім комітетом і всіма асоціаціями ця норма була підтримана.
Дякую. Ставиться на голосування 57 поправка народного депутата Ковальова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:08:41]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 58. Чорноморов, прошу.
Шановний головуючий, дякую. Шановні колеги, ми вже в друге розглядаємо цей законопроект. І хотів би наголосити на тому, що це єдиний уже закон і законний спосіб передачі земель громадам. Дуже багато в цій залі казали про те, що людям належить земля, українська земля – українському народу. Оце і є той закон, який передасть землю українським громадам і дасть їм можливість їх приводити в комунальну власність і розпоряджатися ними самостійно. А також нівелює владу геокадастру, про який також дуже багато Президент зазначав і Уповноважений Роман Лещенко. Кадастр буде повністю терять свою можливість роздавати землю. Вся земля буде належати громадам. Дякую.
Ви не наполягаєте на цій поправці? І ми йдемо далі. Наступна поправка 59. Торохтій. Не наполягає. Далі, наступна поправка 60. Гайду. Не наполягає. Наступна поправка Крулько, 61-а. Не наполягає. Шпенов, 62-а. Не наполягає. Павловський, 63-я. Не наполягає. Яцик, 64-а. Не наполягає. Кабаченко, 65-а. Будь ласка.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні українці, сьогодні ми розглядаємо з вами так званий другий законопроект так званої земельної реформи. Взагалі, чесно кажучи, дуже важко назвати це земельною реформою, тому що абсолютна більшість українців, а це більше ніж 70 відсотків, вони висловилися проти цієї реформи. І тому її насильне запровадження шкодить перш за все інтересам українців. Коли ми з вами розглядали перший законопроект, він розглядався із порушенням Регламенту, він розглядався із прямим і встановленим конфліктом інтересів. І перше, що нам хочеться побажати, увійшовши в розгляд цього законопроекту, щоб ми як мінімум не порушували Регламент і дотримувались абсолютно всіх правил, які в ньому прописані. Моя ж правка 65 носить виключно технічний характер, вона абсолютно логічна і стосується чіткого визначення, правового чіткого визначення та реальних повноважень обласних рад. Я її прошу підтримати, вона абсолютно.
Ставлю на голосування 65 поправку Кабаченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:11:38]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна поправка 66. Волошин, будь ласка.
Продовжуємо тему Міжнародного валютного фонду. Будь-хто, хто знайомий з історією переговорів, розуміє, що якщо одна сторона постійно виконує вимоги іншої сторони, тим більше сторони, що потенційно і об’єктивно є більш сильною, то сильна сторона завжди буде висувати додаткові вимоги. І це саме відбувається у переговорах з Міжнародним валютним фондом та Україною. Тому що нам дають постійно якусь морковку, вони розуміють, що багато давати не хочуть, тому будуть кожен раз ціну цієї морковки збільшувати. У цих умовах треба не такі закони протягувати чергові, а просто елементарно цьому безрукому уряду постаратися прожити хоча б рік без кредитування з боку Міжнародного валютного фонду. І це автоматично знизить перелік вимог, які Міжнародний валютний фонд висуває для отримання наступного кредиту, якщо він вже буде потрібен. А для цього просто потрібно перестати красти. Для цього потрібно відновити мир на сході. І для цього потрібно почати переговори про кредитування з іншими країнами, як той же Китай, і не сваритися з ними через.
Дякую. Ставиться на голосування поправка номер 66 народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:13:09]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 67. Фріс. Не наполягає. Наступна поправка 68. Колтунович Олександре Сергійовичу, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, по-перше, я хочу відреагувати, один із депутатів, здається, з Миколаївської області, зі "Слуг народу", казав, що це якраз земля відійде громадянам України. Не погоджуюсь. Тому що норма в законопроекті, яка є і містить конкретне формулювання. Я цитую: "Передбачається можливість набуття у власність іноземними юридичними особами земельних ділянок сільськогосподарського призначення". Ось чому цей законопроект сьогодні розглядається у повторному другому читанні. Ось чому він у свій час не пройшов друге читання. Ось чому позиція Президента, коли голосували 2178-10, щодо вилучення норми по іноземцям, щодо зменшення концентрації землі сільськогосподарського призначення в одних руках, ось чому ця позиція якраз є важливою. І ряд інших похідних: щодо зміни цільового призначення, щодо багатьох інших моментів, які є в цьому законопроекті, які є неприйнятні для нас. Але навіть не стільки це головне. Ну завершується час, я в наступній поправці сформулюю.
Так. Звісно. Шановні колеги, ставиться на голосування 68 поправка народного депутата Колтуновича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:14:47]] За-69 Рішення не прийнято. Наступна поправка 69. Народний депутат Шуфрич, Кива. Хто буде Шуфрич чи Кива? Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановний голово комітету! Ви знаєте, я розумію, що протягувати такі закони дуже складно. Можливо, не всі дивляться засідання Ради, але всі увечері дивляться новини і новинні канали. І особливо цинічно знищувати свободу слова, щоб те що зараз відбувається у Верховній Раді, не можна було довести до людей. Що ви робите? Журналістів, фактично закривши їм рота, позбавляєте їхнього професійного конституційного права подавати інформацію і надавати інформацію про те, що відбувається в тому числі у Верховній Раді, коли фактично ви зараз пробуєте вкрасти українську землю. Тому ми наполягаємо на тому, щоб до розгляду в Конституційному Суді нашого подання будь-які законодавчі ініціативи щодо втручання в земельні відносини були зупиненні. А щодо поправки, ми наполягаємо, щоб залишилась редакція відповідно.
Дякую. Ставлю на голосування 69 поправку народного депутата Шуфрича, Киви. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:16:22]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна поправка 70. Народний депутат Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Я ще раз хочу підкреслити, що насправді ані Закон про обіг сільськогосподарської землі, ані той законопроект, який розглядається зараз, не є так званою земельною реформою. Це не має нічого спільного з земельною реформою, це є спільне з пограбуванням українських громадян, і зі знищенням залишків українського фермерства. "Батьківщина" підтримала б погляд державницький на це питання, який би забезпечив існування і функціонування в Україні прошарку і класу малих і середніх фермерів. На жаль, також знищується, цим законопроектом знищується вплив держави на різні речі, в тому числі і на питання, пов’язані із використанням особливо цінних земель як державної, так і комунальної власності. Поправка ця моя говорить про те, що низка питань, пов’язаних із зміною цільового призначення, повинна вирішуватись на обласному рівні обласними радами для того, щоб забезпечити.
Ставиться на голосування 70 поправка народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:17:53]] За-63 Рішення не прийнято. Наступна поправка 71, Яцик. Не наполягає. Ви не будете наполягати на своїх.? Ні. Дякую. Наступна поправка 73. Колтунович.
Дякую, шановний головуючий. Я хотів би звернутись до наших телеглядачів, які нас зараз дивляться, виборців наших і усіх громадян України, що це сьогодні живий приклад, ось чому Президент Зеленський вводить санкції незаконні, неконституційні проти незалежних інформаційних телеканалів – для того, щоб він і його уряд розкрадали українські сільськогосподарські землі. Ось для чого вводяться санкції проти опозиційних депутатів, щоб вони не наполягали на поправках, для того, щоб такі речі не збивались, для того, щоб вони не виступали і не висловлювали власну думку. А колегам-депутатам я хотів би звернути увагу далі, що в тілі закону стосується норма, є така, що запровадження можливої передачі в оренду, в заставу земельної ділянки сільськогосподарського призначення користувачем без повідомлення і погодження із власником земельної ділянки. Також в законопроекті пропонується скасувати вимоги щодо цільового використання земель сільськогосподарського призначення, у тому числі і заборону передачі таких земель у власність іноземцям. Ну і не можу не звернути увагу на те, що передбачено виключити поняття "особливо цінні землі".
Ставиться на голосування поправка 73-я народного депутата Колтуновича і Загороднього. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:19:27]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна – Качура, 74-а. Не наполягає. Німченко, 75-а. Німченко, Шуфрич, хто буде? Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. По-перше, хочу звернути вашу увагу про повне ігнорування звернень багатьох народних депутатів України з різних фракцій на їх позицію і відповідну реакцію голови профільного комітету. Если он молчит, то посадите его, чего ему стоять? Наступне питання. Дуже цікавила би позиція голови аграрного комітету щодо запропонованих змін до статті 9 Земельного кодексу. Ми вважаємо, що чинна редакція Земельного кодексу є актуальною сьогодні і міняти її не потрібно. Прошу висловити обґрунтування саме з боку комітету, при всій повазі до головуючого, який зразу ставить питання на голосування. Народні депутати.
Нестор Іванович, оскільки ви згадали мене, я вам просто хочу нагадати, що відповідно до такої книжечки, якою є Регламент, доповідач доповідає виключно позицію комітету. А позиція комітету – відхилити. Але я надам слово доповідачу, якщо в нього щось є більше. І він обов’язково роз’яснить вам всі ці позиції, аргументацію, підхід, логіку і спадковість цих питань. Будь ласка, пане Миколо.
Нестор Іванович, стаття 8 і 9 – це повноваження обласних рад, Київської і Севастопольської міських рад. Принципи децентралізації, які відображаються в цьому законі – це перерозподіл повноважень на користь місцевих громад, а саме, органів ОТГ. Саме тому позиція комітету ці правки відхилити.
Ставлю на голосування 75 поправку народного депутата Німченка і Шуфрича. Комітет пропонує відхилити, обґрунтувавши, тому прошу визначатися та голосувати. [[13:21:53]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 76, вона ідентична до 75. Ви наполягаєте, Нестор Іванович? Дайте слово Нестору Івановичу, будь ласка.
Дякую. Саме позиція профільного комітету, як підкреслив Перший заступник Голови Верховної Ради України і сьогоднішній наш головуючий, і цікавить народних депутатів України. Безумовно, ми з повагою ставимося до ваших особистих точок зору, як головуючого так і персонально голови комітету, але нас цікавить саме позиція профільного Комітету з аграрної політики, тому я і наполягаю, щоб були відповідні коментарі. З іншого боку, нас сьогодні турбує, що держава, незважаючи на те, що зараз ви формуєте владу в державі, втрачає контроль над використанням земель аграрного призначення і під виглядом зміни можливості користування ми зменшимо площі аграрних, саме аграрних земель, що безумовно може нести загрозу продовольчій безпеці нашої країни. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування 76 поправка народного депутата Німченка і Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:23:25]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 77. Ковальов, будь ласка.
Хочу зазначити, що в цьому законопроекті 2194 є таке поняття "щодо зняття верхнього шару земельної ділянки". Що це значить? У мене на окрузі і так відбувається незаконне видобування саме піску, а зараз можна буде, якщо буде прийнятий цей законопроект, можна без будь-якого дозволу знімати верхній шар родючого ґрунту, не тільки родючого, а взагалі піску і добувати його. Тобто фактично ми зможемо узаконити незаконний видобуток корисних копалин місцевого значення. І я вважаю, що це є невірним і протирічить тим засадам, які ми обіцяли людям. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Не без ніякого дозволу, а за проектом землеустрою, який погоджується в установленому порядку. Це перше. Друге. Усунуто дублювання, тому що насправді один орган, мало того, що погоджує проект землеустрою, так пізніше видає дозвіл. І це на 100 процентів абсолютно корупційна історія в межах країни, тому її забрано. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 77 поправку, народного депутата Ковальова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:24:57]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 79, Торохтій. Не наполягає. 80-а. Кабаченко, будь ласка.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". Колеги, я пропоную вам зараз повернутися до Закону України "Про запобігання корупції". У першій версії законопроекту норма звучала наступним чином, що місцеві органи земельних ресурсів контролюють земельні органи земельних ресурсів, тобто орган контролює сам себе. Чи ви не вбачаєте тут можливість і конфлікту інтересів, і можливих зловживань повноваженнями, і відсутність будь-якого контролю з боку інших органів, які мають контролювати саме такі прояви корупції? І тому моя правка, вона дуже проста, знову ж таки вона дуже логічна і виважена, вона пропонує наступне. Вона надає можливість саме міським радам здійснювати координацію діяльності місцевих органів земельних ресурсів. Прохання підтримати. Дякую.
Ставиться на голосування 80 поправка народного депутата Кабаченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:26:28]] За-69 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 81, Лукашев, Павленко. Хто буде? Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, чисельна кількість наших поправок спрямована на одне – захистити право українських громадян розпоряджатися землею, не допустити розпродажу землі, також не допустити порушення Конституції, які, на жаль, є численними в запропонованому законопроекті. Зокрема, викликає занепокоєння бажання авторів законопроекту ліквідувати самоврядний контроль, як один із видів контролю, і надати посадовим особам органів місцевого самоврядування повноваження із здійснення державного контролю. Виконавчим органам сільських, селищних, міських рад пропонується надати право здійснення державного контролю за використанням та охороною земель. Разом з тим, звертаю увагу, що така пропозиція суперечить 6 та 7 статтям Конституції України. Прошу мою поправку поставити на голосування. Дякую.
Ставиться на голосування 81 поправка Лукашева, Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:27:57]] За-64 Рішення не прийнято. Наступна поправка 82. Плачкова, будь ласка. Не наполягає. Немає, так? Добре. 83-я, Лукашев, Павленко. Будь ласка, Павленко.
Шановний головуючий, шановні колеги, ще раз звертаю увагу на неприпустимість як порушення Конституції, так і голосування і формування закону, де є норми, які суперечать іншим законам, і таким чином буде складність в їх реалізації. Крім того, дуже важливо розуміти реалізацію цього закону в рамках цієї так званої адміністративної реформи, реформи децентралізації, коли сьогодні місцеві органи влади фактично до кінця не розуміють своїх повноважень, а до них прийде дуже скоро ця земельна реформа, що принесе дуже багато неузгодженостей, проблем, конфліктів на місцях. Саме тому прошу поставити мою поправку на голосування. Дякую.
Ставиться на голосування 83 правка народних депутатів Лукашева, Павленка. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:29:26]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка 84-а. Волошин, Славицька. Хто буде? Волошин, будь ласка.
Шановні колеги, ну що, продовжимо трошки лікбез. Сьогодні в умовах, коли в Сполучених Штатах ухвалений так званий стимул безпеки черговий на 1,9 трильйонів доларів, всі, хто хоч трошки цікавиться світовою економікою, знають, що нас очікує величезна інфляція долара. Тому що надлишкова доларова маса створює тиск на цю валюту. І зараз інвестори шукають, куди можна вкласти вільні гроші. До речі, у кого є особливо великі накопичення в доларах, раджу їх в доларах не тримати. Так ось, у тому числі стоїть завдання масового скуповування аграрних земель. Це не тільки в Україні, по всьому світу. Розумний господар в цих умовах, державник, він би притримав би ці землі до того, як зростуть на них ціни, а не продавав в умовах тотального зубожіння громадян, в умовах продовження війни, коли, дійсно, хеджеві фонди готові вкладати великі гроші, але фактично набагато нижчою ціною, ніж це може бути за декілька років. Ось тому ця реформа є дуже.
Ставиться на голосування 84 поправка Волошина, Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:30:57]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 85. Колтунович, Загородній. Хто буде? Колтунович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, ну хотів би звернути увагу, що, дійсно, коли ми сьогодні розглядаємо другий уже такий складний земельний закон, який фактично проводить процес обезземелення, я хотів би звернути увагу, в чому підступність, подвійні стандарти і лицемірство таких законодавчих ініціатив. Тому що багато хто з авторів розказував: ми реалізуємо світле право громадян України на володіння землею, на купівлю земельних і продаж земельних ділянок. Але давайте з вами подивимося і порахуємо, я вам порахував, хто може купити ці земельні ділянки? А їх можуть купити виключно олігархи. Тому що, якщо ми навіть візьмемо 100 гектарів землі, 2 тисячі доларів, при мінімальній заробітній платі 6 тисяч, виплата на руки 4 тисячі 830. Це означає, що, от я порахував, 1 тисяча 142 місяці необхідно відкладати свою заробітну плату для того, щоб купити земельну ділянку, 95 років. Для чого ви обманюєте людей, що ви даєте їм право купувати земельні ділянки? Ганебний закон. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування поправка 85, Колтунович, Загородній. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:32:30]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна поправка 86. Шуфрич, Ківа. Хто буде? Нікого немає. Чи є? Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний Голово, до мене тільки що звернулись навіть наші виборці з Коломиї. Вони дуже стурбовані питанням, яке сьогодні розглядається в цій залі. Тому, люди бояться того, що фактично відбувається підміна понять і замість того, щоб захистити конституційні права людей і отримати справедливу вартість, під грифним впливом спробують зменшувати і змінювати призначення земель, щоб реальні аграрні землі були продані як пустирі, як сміттєзвалища. Тому ми зайняли принципову позицію – захистити інтереси всіх наших громадян, незалежно від того, де вони проживають і за кого вони голосували. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 86 поправку Нестора Івановича і Киви. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:34:12]] За-60 Рішення, на жаль, не прийнято, Несторе Івановичу. Не помогли коломийці. Наступна 87-а. Шпенов. Не наполягає. 88-а. Соболєв Сергій Владиславович, будь ласка.
Шановні колеги! Соболєв, "Батьківщина". Це дуже суттєва правка, яка фактично в цій статті і наступних визначає порядок розпорядження землями місцевими, в тому числі об’єднаними далі громадами. Схеми, які винайшли ділки при передачі 2 мільйонів гектарів землі, згідно з Указом Президента, об’єднаним громадам, коли до них доходять вже ці землі, які здані в оренду на 49 років, за безцінь, на жаль, цією редакцією статті взагалі не скасовуються. Наприклад, Яремчанська громада, яка виявила 42 гектари полонин, які були передані невідомим київським особам. Така сама ситуація в Запоріжжі, де парикмахер чомусь володіла тисячами гектар земель, які безпосередньо відносились під городництво. Я вважаю треба залишити.
Ставиться на голосування 88 поправка, народного депутата Соболєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:35:51]] За-72 Рішення не прийнято. Наступна поправка 89. Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Я наполягаю на цій поправці. І, колеги, хотів би звернути увагу і доповідача і буде питання у мене до вас. До головного питання. А порядок навели на землі? А Київська міська рада знає і володіє інформацією про номери ділянок? Коли і як повернуть топ-корупціонери все, що вони вкрали і нібито приватизували чи то на себе, чи то на підставних осіб? Далі йдемо. Аудит коли буде проведений? Далі йдемо. Чи заслуховували (це вже питання від нас, від фракції "Батьківщина") на засіданні комітету, чи заслуховували Київську міську раду і, можливо, інші? Чому до цього часу не затверджений генеральний план міста на цей рік? А чому до цього часу не володіють інформаціями об’єднані територіальні громади про справжній стан речей і про справжніх власників ділянок землі, які насправді належать кому – та людям, які живуть в Києві і в інших містах. Прошу відповісти, чому не були.
Будете? Позиція комітету коротко.
Шановний колего, ми в тому числі з міськими радами опрацьовували цей закон. А все, що пов’язано з генеральними планами, в нас 24.07 цього року вступає закон в силу 2280, після опублікування номер 711, де цю всю документацію заміняє просторовий план розвитку. І міськради знають, як його затверджувати. В місті Києві це в тому числі розробляли за участю депутатів вашої фракції і багато правок було враховано. Просто в місті Києві це, очевидно, займе більше часу, ніж в інших містах. Воно заміняє не тільки генеральні, а ДПТ і багато інших питань проектів землеустрою в певних моментах, не у всіх.
Ставиться на голосування 89 поправка народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:38:17]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка, так, 90, Качура. Не наполягає. 91-а. Лукашев. Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, викликає серйозне занепокоєння бажання авторів даного законопроекту скасувати механізм віднесення земель до особливо цінних та особливостей зміни цільового призначення особливо цінних земель. На наш погляд, таке бажання авторів даного законопроекту є ні чим іншим, як кроком до втрати вказаними землями їх цінності та значення. Враховуючи той факт, що вже багато місяців триває чергова реорганізація Міністерства агропромислової політики, яке то ліквідовувалося, то наново створювалося, можна тільки з жахом уявити, що буде на місцях, коли даний законопроект почне реалізовуватися. Давайте зупинимося, схаменімося і не створюймо проблем чергових для українських громадян.
Ставиться на голосування 91 поправка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:39:52]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна поправка 92. Плачкова. Не наполягає. Далі. Тимошенко, 93-я. Будь ласка, Юліє Володимирівно.
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Ви чули заяву Президента України про боротьбу з олігархією? Думаю, всі чули. Але зараз закон, який приймається, про розпродаж сільськогосподарської землі, приймається в інтересах глобальної аграрної олігархії і місцевої тут аграрної олігархії, такі "молодші брати". На трибуні стоїть голова комітету, один з олігархів, який працює в аграрній сфері і який має конфлікт інтересів. Які конкретно питання вирішуються цим законом? Перше. Продаж сільськогосподарської землі іноземцям. Друге. Зняття державного контролю повністю за використанням сільськогосподарської землі. Забір у фермерів по 50 гектарів, що їм видавалися безкоштовно, землі, на якій тримається українське фермерство. Метр землі сільськогосподарської родючої можна тепер знімати. Плюс тут дається можливість знищити аграрне виробництво.
Ставиться на голосування 93 поправка народної депутатки Тимошенко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:41:34]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 94. Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ще раз і ще раз звертаємо вашу увагу, що саме ця поправка, на якій я наполягаю, як і інші, підготовлені фракцією "Батьківщина", ставлять головне питання. Та кому ж належить і хто вкрав у українців зараз ті ділянки, які є самочинно захопленими, які всілякими схематозами відійшли від об’єктів комунальної власності, від державних підприємств? Спочатку наведіть лад на землі. Раз. Друге. Відзвітуйте людям. Два. І третє. Після цього спочатку українці мають отримати акти на землю, а потім всі інші питання. Тому ми наполягаємо, щоб і на вашому комітеті, шановний пан Сольський, були проведені комітетські слухання хоча б в Києві і для киян. Проаналізуйте і скажіть людям, коли повернете незаконно захоплені ділянки від Дарниці до Оболоні? Хочете в центрі? В центрі також. Наведіть справедливість на землі бодай в одному місці.
Ставиться на голосування 94 поправка народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:43:05]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка 95. Народний депутат Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Я хочу ще раз зазначити, що законопроект, який ми розглядаємо сьогодні, не має ніякого відношення до земельної реформи. Це не є реформою в нормальному, широкому розумінні цього слова. Це є спроба вчергове усунути українських фермерів від можливості на конкурентних засадах реально отримати контроль, отримати у власність землі сільськогосподарського призначення. Цей закон також вирішує низку інших проблем. Пан голова комітету сказав, що децентралізація – це передача всіх повноважень в об’єднані громади. Це не зовсім так, пане голово комітету. Це і в тому числі і реструктуризація повноважень, які є на рівні держави загалом по контролю за землями, а також на рівні області, обласним радам. Іще хочу зазначити, що ті формулювання, які є в законі, повинні бути абсолютно чіткими і зрозумілими, і не мати подвійного тлумачення, і не зменшувати права громадян.
Дякую. Ставиться на голосування 95 поправка народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:44:36]] За-69 Рішення не прийнято. Наступна поправка 98. Волошин, будь ласка.
Продовжуємо кампанію просвітництва для виборців з Коломиї та всіх інших. У нас останнього разу після голосування про Закон про землю було багато критики з боку певних наших колег, які постійно згадували: а до чого в цій нашій критичній риториці згадується, зокрема, шановний меценат, пан Сорос. А питання в тому, що дідусь Сорос, як вони люблять про нього говорити, насправді є в першу чергу не меценатом, а дуже досвідченим і дуже вмілим інвестором, який грає на спекулятивних світових ринках. І при чому тут земля? Один простий приклад. Є такий холдинг, компанія "ДЕКО АГРО", зареєстрована в Люксембурзі. До речі, це і з приводу того, що на заході всі чесні і не шукають дешеві юрисдикції, де можна уникати сплати податків. Так ось ця компанія володіє 2,5 мільйонами гектарів сільськогосподарських земель в Латинській Америці. 25 відсотків в цій компанії належить пану Соросу. І відповідно ця компанія має сьогодні великий інтерес для того, щоб відкрити ринок землі і через.
Ставиться на голосування поправка номер 98 народних депутатів Волошина, Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:46:09]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна поправка 90-а. Волошин, Славицька. Волошин, будь ласка.
Дякую. Відтак, ми маємо чітко розуміти. І до речі, найцікавіше, що я спілкувався з деякими представниками фракції "Слуга народу" і в тому числі і з головами комітетів певних, дуже розумними людьми, які чесно і відверто говорять, що в спілкуванні із представниками західних компаній чітко і однозначно звучить одна думка: якщо ринок землі не буде доступний для іноземців, причому в першу чергу для юридичних осіб, то такий ринок землі в принципі нікому не потрібний. Тому вони будуть вважати, що Україна не виконала власні обіцянки і не зробила те, що вони від неї хочуть. Тому що коли вони говорять про те, що Україні потрібен ринок землі, вони мають на увазі ринок землі відкрити для себе, а не для того, щоб один фермер міг продати землю іншому. І я це чув від людей, які, якщо у них є совість, вони не будуть голосувати відповідно за цей законопроект, тому що вони знають, що це правда. І тому що це елементарна логіка: нікому не цікаві реформи в Україні заради реформ, цікаво лише те, що здатне принести вигоду тому що так.
Ставиться на голосування 99 поправка народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:47:41]] За-51 Рішення не прийнято. Наступна поправка 100-а. Народний депутат Колтунович, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Дійсно, 100-а поправка з 3 тисячі 128, а це означає, що ще 3 тисячі 28 поправок і ми йдемо в гарному темпі – це перше. Друге. Президент Зеленський настільки боїться критики, що аж запроваджує санкції щодо опозиційних депутатів, незаконні санкції, всупереч чинному законодавству, неконституційні санкції. А чого він боїться? А він боїться правди, він боїться того, що в сільському господарстві, наприклад, коли він прийшов до влади, падіння сільськогосподарського виробництва відбулося на 11,5 відсотків. Це ж не мої слова, а це офіційні дані Державної служби статистики України, яка фіксує провал усіх макроекономічних показників. А в січні місяці сільське господарство знову спало на мінус 5,7 відсотків і це знову відбувається при нинішній владі, при нинішньому уряді і що найголовніше – при цьому Президенті, який абсолютно не сприймає критику. Він вважає, що саме опозиційні депутати здійснюють кроки, які спадають сільськогосподарське виробництво.
Ставиться на голосування 100 поправка, комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:49:08]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна поправка 101. Народний депутат Наливайченко, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Наполягаю на цій поправці. І, найголовніше, що хочу довести до відома всіх громадян України: ми вимагаємо, щоб кожна ділянка землі, ваш земельний пай належав вам і тільки за вашої добровільної згоди міг бути або відчужений або укладений договір купівлі-продажу чи міни і так далі, і так далі. Простіше кажучи, фракція "Батьківщина" чітко каже на весь світ: ну не готова зараз фракція монобільшості до земельної реформи; більше того, це не земельна реформа. Третє питання, на якому ми наголошуємо. Спочатку потрібен референдум, треба почути і дізнатися справжню думку всіх об’єднаних територіальних громад. Ви, шановні українці, обрали вже нові органи влади в об’єднаних територіальних громадах. Ви маєте вирішувати, що буде з вашою землею, на якій живете ви століттями, дай Бог, далі жити. Тому – до референдуму. Ми вимагаємо зупинити.
Ставиться 101 поправка народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:50:36]] За-64 Рішення не прийнято. Наступна поправка 102. Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". 102 поправка, я наполягаю і хотів би звернути увагу на те, що ще не звучало в цій залі. Антикорупційне агентство, Агентство з питань запобігання корупції навіть опублікувало 30 топ поширених корупційних схем у сфері земельних відносин. Саме тому до подолання, а краще б сказати, усунення корупції в земельних відносинах, говорити про якусь дерегуляцію і спрощення є неправдою. Ми вимагаємо головного: топ-корупціонерів по суті величезних землевласників усунути від цього процесу. Землі, які були в незаконний, не прозорий спосіб забрані, відчужені або вкрадені у людей і у об’єднаних громад, повернути людям. Навести порядок в Земельному кадастрі. І тільки після цього говорити про якісь інші питання. Простіше кажучи: зупинити зараз розгляд цих питань і перейти до наведення порядку і, головне.
Ставиться на голосування 102 поправка народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:52:03]] За-68 Рішення не прийнято. 103-я. Народний депутат Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Цей законопроект складається із двох частин. Я вчергове наголошую, що цей законопроект не має ніякого відношення до земельної реформи. З одного боку, цим законопроектом зменшується можливість українських фермерів реально використовувати земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Але другою частиною цього законопроекту повністю руйнується контроль з боку держави за виконанням і використанням земель, в тому числі сільськогосподарського призначення, а також за дотриманням екологічного і земельного законодавства. Я ще раз підкреслюю, децентралізація – це не просто передача всіх повноважень в один орган. Децентралізація – це струнка система, коли дійсно найважливіші, основні, ключові повноваження передаються місцевим громадам, але залишаються механізми контролю з боку держави за виконанням в тому числі і законодавства українського. На жаль, цей закон таких пропорцій не витримує, моя правка хоча би потрошки це поправляє. Дякую.
Ставлю на голосування 103 поправку, народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:53:32]] За-64 Рішення не прийнято. 104 поправка. Королевська Наталія Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, шановні присутні! Як всі дуже добре розуміють, позиція "Опозиційної платформи – За життя" дуже чітко була ще висловлена рік тому, коли тут були ганебні дії по розпродажу української землі в цьому залі. І зараз наша позиція незмінна: ми вважаємо, що треба спочатку розпаювати землю, щоб отримали паї не тільки 7 мільйонів пайщиків, а щоб землю, свою власну землю міг отримати кожен українець. І друге, на чому ми наполягаємо, – це провести всеукраїнський референдум та спитати людей, що люди вам, яку відповідь дадуть. Навіщо ви приймали тут Закон про референдум? Так пишалися, на кожному боці про це розповідали. А найважливіше питання – щодо ринку землі, ви і далі ховаєте і боїтесь винести на референдум? Тому ми наполягаємо на проведенні всеукраїнського референдуму та тільки після визначення.
Ставиться на голосування 104 поправка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:55:00]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна поправка 105. Волошин.
Передайте слово, будь ласка, другому автору Антоніні Славицькій.
Зараз, будь ласка, Антоніна Славицька.
Так, доброго дня, шановні колеги! Ця правка стосується того, що пропонується залишити чинну редакцію пункту "і" статті 9 Земельного кодексу щодо повноважень Київської, Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин стосовно здійснення контролю за використанням охоронних земель комунальної власності. Нам незрозуміла логіка суб’єктів законодавчої ініціативи, чому комітет це повноваження виключив. Ще хочу сказати, що сьогодні ми направили своїм рішенням до Конституційного Суду щодо надання висновку по законопроекту щодо повноважень Президента призначати Директора ДБР та НАБУ. При цьому сьогодні в законопроекті розглядається фактично другий етап судової реформи без висновків Конституційного Суду і рішень стосовно тлумачення Конституції щодо права українського народу розпоряджатися своєю землею і без рішення Конституційного Суду стосовно попередньо ухваленого закону.
Ставиться на голосування 105 поправка народних депутатів Волошина, Славицької. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:56:40]] За-60 Рішення не прийнято. 106 поправка. Колтунович.
Дякую. Шановний головуючий, я бачу дещо відношення окремих колег в залі. Але я рекомендував би, підніміть документи, підніміть таблицю, підніміть базовий законопроект і взагалі подивіться контент, який тут запропонований в даному проекті закону. Адже той пропонований контент говорить про те, що створюється антиконституційний механізм, коли власник земельної ділянки приватної форми власності може без погодження з уповноваженим органом виконавчої влади самостійно змінити будь-яке цільове призначення земельної ділянки. Або ще одне. Що запропоновані положення проекту дозволяють відчужувати право користування земельною ділянкою сільськогосподарського призначення державної і комунальної власності без повідомлення і погодження з орендодавцем. Наступний момент. В статті 130 Земельного кодексу пропонується надати переважне право купівлі земельних ділянок сільськогосподарського призначення, що матиме особа, яка має спеціальний дозвіл на видобування корисних копалин. І так далі, і дак далі, і так далі. Тому у мене пропозиція. Ми в цьому проекті закону будемо ще довго. Ви візьміть почитайте, ви тоді зміните.
Ставиться на голосування 106 поправка народного депутата Колтуновича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:58:05]] За-64 Рішення не прийнято. Наступна поправка 107. Крулько. Не наполягає. Наступна поправка 108. Ніколаєнко.
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Вже у попередніх виступаючих прозвучало, що ми, приймаючи ряд норм цього закону, розбалансовуємо ситуацію щодо можливості контролю над питаннями охорони земель, зокрема комунальної форми власності. Тому моя поправка стосується саме того, що потрібно (правка 108) повернути можливість контролю над розпорядженням землями комунальної власності і відповідно буде можливість застосовувати екологічне і земельне законодавство. Тому що, якщо ми залишимо в тому варіанті, який ви пропонуєте прийняти, то не буде потім куди застосовувати ці екологічні норми, оскільки контроль буде повністю втрачений. Тому я вважаю, що цю правку потрібно підтримати. І в цілому я продовжу в наступній правці щодо частини другої статті 9. Дякую.
Ставиться на голосування 108 поправка народного депутата Ніколаєнко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:59:26]] За-65 Рішення не прийнято. 109 поправка. Ніколаєнко, будь ласка.
Ніколаєнко, "Батьківщина". Як вже я зазначив, в 108 правці те саме, тут є продовження. На жаль, ви першу не підтримали, але по суті це є продовження цієї правки. Це пропоную частину другу статті 9 Земельного кодексу взагалі виключити, зміни до цієї частини. Оскільки всі повноваження чітко виписані в діючій редакції кодексу. І якщо ми будемо вносити подібні зміни, то крім плутанини, я вважаю, це не призведе до жодних ефективних рішень. Відповідно правку потрібно підтримувати. Але взагалі, в цілому спостерігаючи те, що відбувається, я розумію, що більшість колег просто відбуває номер, розуміючи, навіть не бажаючи, не маючи найменшого бажання вникнути і почитати зазначений законопроект. Це надзвичайно важливий проект. І, колеги, він буде мати велике резонансне значення, не менше ніж Харківські угоди, які відбулися вже багато років тому. Все-таки почитайте, законопроект великий, правок багато.
Ставиться на голосування 109 поправка народного депутата Ніколаєнка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:00:55]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 110. Колтунович.
Вельмишановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці, присутні! Я хотів би звернути увагу на те, що сам концепт двох пропонованих законодавчих ініціатив щодо купівлі земельних ділянок сільськогосподарського призначення, він суперечить економічним реаліям, які на сьогоднішній день є. Ну, наприклад, я казав, що 18 місяців провалу в усіх макроекономічних показниках. Ви зверніть увагу, заборгованість по зарплаті майже 3 мільярди гривень, По комунальним – 81 мільярд гривень. Абсолютно антирекорд в історії України. Люди не мають за що сплачувати комунальні послуги. Абсолютно низький рівень купівельної платоспроможності населення. В цих умовах нібито пропонується купувати їм земельні ділянки сільськогосподарського призначення за такі великі гроші. Очевидно, що це питання виключно олігархату, монополій, які на сьогоднішній день є в Україні і сформовані вже впродовж усіх цих 30 років незалежності. Тому вигодонабувачем є не кінцевий громадянин України, а насамперед олігархи. Ось для кого цей законопроект. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування 110 поправка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:02:20]] За-57 Рішення не прийнято. 112. Королевська. Будь ласка.
Шановні колеги, я хочу підтримати свого колегу Олександра Колтуновича, який дуже правильно сказав. Ну, що людям сьогодні нема чим заплатити за тепло. Немає сьогодні грошей заплатити за тарифи. Жити нема за що. А ви в цей час виносите пропозицію щодо розпродажу української землі. Ну, всім дуже добре зрозуміло, що грошей у людей нема. Ну до цього ви ще і вимикаєте канали, для того, щоб люди і не бачили, як цю землю розграбують, як ці землі перейдуть до іноземців і як це все буде відбуватися. Тому, шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя" звернулась до Конституційного Суду України з тим, щоб визнати закон цей неконституційним. І ми вважаємо, що таке рішення Конституційний Суд рано чи пізно, але обов’язково прийме.
Ставиться на голосування 112 поправка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:03:45]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна 113-а. Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. В який спосіб збудовано взагалі те, що відбувається зараз із землею і що влада робить із землею. Приймається закон, яким український фермер, по суті, усувається або ставиться в абсолютно неконкурентні умови щодо землі. Таким чином надається можливість великим корпораціям отримувати контроль над величезними масивами української сільськогосподарської землі. Потім знімається обмеження по тому, що такий власник може з цією землею робити. А потім ще знімається обмеження у вигляді державного контролю за дотриманням екологічного і земельного законодавства. Тому ось така приблизно ідеологія так званих реформ. Я хочу нагадати, що, дійсно, нещодавно РНБО прийняла рішення про те, що депутати, якщо вони голосують і це стає державною зрадою, повинні нести відповідальність. Продаж української сільськогосподарської землі, очевидно, є державною.
Ставиться на голосування 113 поправка народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:05:15]] За-56 Рішення не прийнято. Наступна поправка 114. Королевська Наталія Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя", ми не проти земельної реформи, але ми виступаємо за реформу в інтересах громадян, реформу, яка не віддасть сьогодні українську землю іноземним спекулянтам та таким місцевим рейдерам. А за те, щоб сьогодні була проведена чесна розпайовка земель. Наприклад, коли землю розпаювали, більше 30 мільйонів українських громадян свого земельного наділу не отримали. У держави у власності більше 10 мільйонів гектарів землі, і її потрібно, в першу чергу, сьогодні справедливо розпаювати. Першочергове право на отримання землі повинні отримати найбільш соціально незахищені малозабезпечені громадяни, пенсіонери, ветерани війни і праці, багатодітні сім’ї та інші. Тому, шановні, спочатку треба людям віддати землю, а ви зразу продавати. Ми категорично проти розпродажу.
Ставиться на голосування 114 поправка народної депутатки Королевської. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:06:50]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 115. Німченко, будь ласка.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, я хотів би лише доповідачу нагадати про те, що 1 грудня ми будемо 30-літній уже стаж мати. На референдумі народ підтримав декларацію, в якій сказав (на референдумі, ще раз), що земля є власністю народу і основою матеріального суверенітету. Що тут не зрозуміло!? Що розпродаж землі на вивіз чи навинос, чи на користування – це стаття 11 Кримінального кодексу України. Це зрада інтересів Батьківщини і робиться на шкоду суверенітету. Це перше. І друге. Я хотів би нагадати, що цю свою поправку.
Ставиться на голосування поправка 115. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:08:22]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка 116. Будь ласка, Василь Іванович, ви.
І продовження. Шановні колеги, та не може Верховна Рада, законодавчий орган в парламентській республіці, слугувати МВФу. Ви що не пам’ятаєте, як ви продали цю землю? Ви її продали, шановні представники від "Слуг народу", які підтримали. Це ще історія про це скаже. Я єдине хотів би сказати, шановні колеги, шановні друзі, шановні громадяни України, ми зараз є очевидцями, як розпродають честь, совість і незалежність нашої країни, тому що продається її суверенітет. Отакі правила вироблені. А для тих, хто бігає, хто бігає кругом МВФ і виконує їх забаганки, я хочу сказати черкаським сленгом, народним сленгом: не підпрягайтесь під МВФ, а то барки обсерете. От про що іде мова. Не робіть цього. І вивчіть, пожалуйста, етимологію.
Ставиться на голосування 116 поправка народного депутата Німченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:09:52]] За-53 Рішення не прийнято. 117-а. Торохтій. Не наполягає. 118-а. Ковальов, будь ласка.
Колеги, хочу зазначити, що саме законопроектом 2194. У нас іде комплекс: спочатку ми знизили податок на додану вартість у розмірі 14 відсотків, тобто у нас фактично зекономлено 30 відсотків податку з доданої вартості. Що це значить? Це значить те, що великі агровиробники мають більше грошей для купівлі земель сільськогосподарського призначення, оскільки саме із зекономлених цих коштів вони і будуть придбавати саме землі сільськогосподарського призначення. Тому я вважаю, що законопроект 2194 саме в цій частині він є передчасним і непотрібно саме підтримувати його. Дякую.
Ви наполягаєте ставити на.? Не ставимо. Добре. Дякую. Далі. Наступна 119-а. Крулько. Не наполягає 120-а. Тимошенко, будь ласка.
Шановні громадяни України, зараз в цьому залі відбувається реальний шабаш з продажу сільськогосподарської землі, шабаш проти інтересів української нації. Українську націю позбавляють української сільськогосподарської землі. Команду це робити дав Президент України Володимир Зеленський, і він послідовно проводить цю лінію. Коли він балотувався на посаду Президента, він обіцяв, що кожне значиме питання буде проводитись через референдум, а потім голосуватися в залі. Земля розпродається в тому числі іноземцям, олігархам, як вітчизняним, так і глобальним, без будь-якого референдуму, при тому, що він знає, що більше 70 відсотків людей проти цього. І більше того, законопроект, який проголосований в парламенті, про референдум, він не підписується 1,5 місяці. Це свідома дія.
Ставиться на голосування 120 поправка народної депутатки Тимошенко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:12:15]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 121. Кабаченко, будь ласка.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина". Колеги, зараз вам зачитаю чинну норму статті 10 Земельного кодексу України. Отже, серед повноважень районних рад у галузі земельних відносин пункт "е" – вирішення земельних спорів. В законопроекті, підготовленому до першого читання, саме це повноваження пропонується викреслити, тобто прибрати повноваження районної ради вирішувати земельні спори. А зараз я хочу запитати, поставити дуже конкретне і знову ж таки логічне запитання голові земельного комітету. Якщо ви перебираєте це повноваження, то перше запитання. Хто буде вирішувати земельні спори в інтересах районних рад? І друге запитання. Чи залишиться можливість у районних рад звертатися до суду, тобто бути позивачами в земельних спорах? А зараз йдеться про землі комунальної власності, які належать саме районним радам. Я вам наперед дуже дякую за відповідь. А свою правку пропоную підтримати. Дякую.
Дякую. Позиція комітету, будь ласка.
Шановний колего, всі учасники земельних відносин, в тому числі державні органи, які на певних етапах до цього мають відношення, мають право звертатися за захистом своїх прав або оспорювати інші права. Ці права існують, і вони нікуди не ділись в цьому законопроекті.
Ставиться на голосування 121 поправка народного депутата Кабаченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:14:09]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна поправка 122-а. Лукашев, Павленко. Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, моя правка стосується абзацу першого статті 10 Земельного кодексу України, де після слів "в галузі земельних відносин" пропоную додати слова "в межах територій району". Власне, цією правкою хочу привернути увагу до тієї ситуації, яка склалася з новим так званим районуванням країни. Ми вже говорили про хаос, який створений у зв’язку то з ліквідацією, то зі створенням Міністерства агрополітики, тобто хаос на центральному рівні. Тепер вже більш як півроку ми не знаємо, що роблять, які повноваження, яка відповідальність 139 нових районів. Саме тому, в цих умовах хаосу управлінського, як на центральному і на місцевому рівні, починати і проводити земельну реформу для країни небезпечно. Тому прошу зняти взагалі з розгляду даний законопроект, а мою поправку поставити на голосування.
Ну давайте почнемо з поправки. Ставиться на голосування 122 поправка народних депутатів Лукашева і Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:15:38]] За-54 Рішення не прийнято. 123-я. Волошин, будь ласка.
Я, знаєте, впевнений, що переважна більшість колег в цьому залі зараз сидять і тихо ненавидять членів регламентного комітету, які, коли ухвалювали специфічну норму про 70 відсотків голосувань, які потрібно для депутатських, не зробили виключення для правок. А інакше вони всі давно пішли додому, займалися б своїми справами, залишився б пан Стефанчук, шановний пан Сольський і ми – автори правок, які тут є. Але сталося як є, тому доведеться сидіти ще довго тут, я вас запевняю, і нас слухати, або не тягніть ідіотські, шкідливі для держави, законопроекти. І так буде, до речі, з кожним законопроектом, а їх ще багато, які ви хочете зараз протягти на догоду МВФ та певних лобістських груп всередині України. Тому або змінюйте норму про 70 відсотків голосування, або сидіть і слухайте, і з цим я вас всіх і вітаю. Так що, будь ласка, прошу поставити на голосування мою правку.
Дякую. Обов’язково поставлю, але скористаюся невеличким правом на репліку. Парламентаризм – така штука, що треба працювати інколи. Дякую. Ставлю на голосування 123 поправку народного депутата Волошина і Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:17:06]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна 124-а. Колтунович Олександр Сергійович, будь ласка.
Дякую. Вельмишановний пане головуючий, 3 тисячі чотири поправки ще залишилося. Якраз маю нагоду звернути увагу на те, чому Зеленський взагалі протягує питання продажу української землі. Тому що нахапавшись боргів за ці півтора роки, безумовно, є питання, які необхідно віддавати перед міжнародними кредиторами. Ніхто не скасовував питання зовнішнього управління, які фактично в Україні продовжуються впродовж цих останніх семи років. І як воно виглядає? Наприклад, ви коли приходили до влади, Президент Зеленський і новий уряд, держборг був 82 мільярда доларів, зараз 91. Всі розказують, що ми віддаємо постійно борги, а державний, гарантований державою, борг зріс на 9 мільярдів. На кожного українця вже борг 2 тисячі 200 доларів, ось як ми віддаємо борги. Ще одна влучна цифра: 64 відсотки доходів бюджету або 700 мільярдів – це додаткові запозичення. Ось чому сьогодні розпродається українська земля. Ось чому Україна таким чином бере борги і приймає участь в цьому зовнішньому управлінні. Дякую за увагу. Прошу не підтримувати цей закон.
А з приводу поправки? У вас поправка, що у статті 10 абзац після слів "земельних відносин" доповнити "на території району". Ставити на голосування, так? Ставлю, добре. Просто у мене прохання до всіх вельмишановних авторів правок, я був би вам щиро вдячний, якби ви віднайшли таку можливість дотримуватись вимог Регламенту і обговорювати саме вашу поправку, а не в цілому ставлення до закону. Я думаю, що це було б ґречно, це було би правильно, це було би у повній відповідності до Регламенту Верховної Ради України і поваги до колег, які сидять тут. Шановні колеги, я ставлю на голосування 124 поправку народного депутата Колтуновича Олександра Сергійовича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:19:15]] За-54 Рішення, на жаль, не прийнято. Наступна 125-а. Шуфрич Нестор Іванович, Кива Ілля. Хто Кива чи Шуфрич? Не наполягаєте, немає? Я не бачу, шановні колеги. Нестору Івановичу дайте, будь ласка. Я не бачу доповідачів, колеги. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий, за вашу увагу. Шановні колеги, дійсно ми пам’ятаємо: народовладдя, народовладдя і ще раз народовладдя. Потім виявилося, що народовладдя неможливо тому що немає Закону про референдум, а те, що у Конституції виписані відповідні норми, і те, що проводились вже референдуми в Україні навіть без закону – це вже питання другорядне. Але все ж таки, чому під час прийняття таких законів ми не звертаємося до народу України, вибачте, ви не звертаєтесь до народу України? І, друге питання, є ж позиція Конституційного Суду щодо бажання розглянути законність самого процесу розпродажу української землі щодо конституційності цього процесу. Прийняв до розгляду Конституційний Суд провадження відповідні. Чому ви спішите? Кому ви хочете, що продати?
Ставиться на голосування 125 поправка Нестора Івановича Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити, на жаль. Прошу визначатися та голосувати. [[14:20:57]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна поправка 126 народного депутата Плачкової. Будь ласка, мікрофон включений.
Не наполягаю.
Не наполягаєте. Дякую. 127. Шпенов. Не наполягає. 128-а. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, от подивіться, що ви натворили з районами, і подивіться, які повноваження залишили ви районним радам – це сміх і гріх. Ну, або тоді скасуйте і не знущайтесь. Райони не мають ні власності, ні власних повноважень, ні власних доходів. І після цих голосувань ви ще відберете у них всі інші повноваження. Як, наприклад, ви можете відбирати повноваження про координацію роботи в межах району? Якщо, наприклад, будуть створюватися якісь об’єкти, які є об’єктами, які обслуговують всі об’єднані громади на території району, як бути районам, в межі яких входять обласні центри? На мій погляд, цей закон нікчемний. Або ви визнайте, що районні ради не потрібні, але ж ви боїтеся це сказати, бо ви набрехали людям. Ви обіцяли виконавчі органи і ви не хочете їх вводити.
Ставиться на голосування 128 поправка народного депутата Соболєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:22:46]] За-58 Рішення не прийнято. 129-а. Народний депутат Волошин Олег Анатолійович, будь ласка.
Шановний головуючий, ви, до речі, підняли в своєму коментарі щодо того, як правильно озвучувати правки, дуже вірне питання. Ми два роки в цьому залі спостерігаємо як надзвичайно змістовні правки від будь-яких фракцій від самого правого кута до самого лівого, вони більш аргументовані, якщо немає відмашки і фрази "прошу підтримати та проголосувати". А, ні, якщо інша фраза буває "правка відхилена, але логіка в ваших словах є". Оці дві формули, які дозволяють будь-яку правку ухвалити. В усьому іншому просто більшість постійно демонструє неповагу до опозиції. Тому ми демонструємо неповагу до більшості. Ми не пояснюємо свої правки, тому що все рівно всім байдуже, а розповідаємо якісь цікаві речі, які людям, можливо, будуть цікаві. Ось і все. Все дуже просто відбувається в цій Верховній Раді під вашим головуванням.
Дякую. Як ви і зробили це при аргументації 129 поправки, яка належить вам. Шановні колеги, я ставлю на голосування 129 поправку народного депутата Волошина і Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу голосувати. [[14:24:11]] За-54 Рішення не прийнято. 130-а. Олександр Сергійович Колтунович, будь ласка. Залишилося 2 тисячі 386 поправок.
Дякую, що ви рахуєте. У вас, напевно, там таблиці Excel відкриті, ви дуже влучно кожну підраховуєте. 1:1. Приймається, да. Але я хотів би звернути увагу щодо концепту земельної реформи. Безумовно, ці проекти законів не мають нічого спільного з земельною реформою і з тим, що колись в свій час пропонували Вітте, Столипін. Навіть в сучасній історії України, в новітній історії України, коли в 2001 році приймався Земельний кодекс, де якраз реалізувалося це істинне право громадян володіти земельною ділянкою. На сьогоднішній день ці всі законодавчі ініціативи, вони зводяться до того, що вони примушують громадян України, в принципі, здати свої земельні паї. Ну наприклад, гляньте хоча би в іншому підзаконному акті чи законопроекті зміни до податкового законодавства, де піднімається у тому числі вартість орендної. не орендної плати, а піднімаються податки по земельним паям. Для того, щоб громадяни України, в яких вони простоюють, змушені були їх віддавати під агрохолдинги. Це перше. Друге, безумовно, – по юридичним особам. Ця стаття і ця норма абсолютно не відповідає Конституції України.
Дякую. Ставиться на голосування 130 поправка народного депутата Колтуновича і Загороднього. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:25:46]] За-61 Рішення, на жаль, не прийнято. Але коли обґрунтували, навіть я вам віддав свій голос. Дякую. Шановні колеги, ідемо далі. Наступна поправка 131. Народний депутат Ніколаєнко, будь ласка.
Дякую, що головуючий підтримав мого колегу. Я сподіваюсь, він також висловить підтримку і до моєї поправки. Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". І скаже все-таки магічну фразу "прошу підтримати та проголосувати", можливо, ще буде більше голосів. Отже, як вже було правильно зазначено, треба розуміти, що, якщо вже зробили не досить долугу адміністративно-територіальну реформу, скоротили значно кількість районів (і це викликає занепокоєння і часто збурення на місцях), то потрібно залишити певні можливості, передбачені сьогоднішнім кодексом, для регулювання діяльності в земельних питаннях. Що стосується конкретно цієї правки. Я якраз і пропоную залишити трактування, як є сьогодні. Тому що, якщо ми почнемо вигадувати в рамках цього закону і одним територіальним громадам, типу, одним, давати ці права, а іншим не давати, то в результаті буде хаос і те, що люди дуже не люблять.
Дякую. Ставиться на голосування 131 поправка народного депутата Ніколаєнка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:27:22]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна поправка 132. Качура. Не наполягає. 133-я, Фріс. Не наполягає. 134-а. Івченко Вадим Євгенович, будь ласка.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги з монобільшості, коли ви вночі протягували Закон про ринок землі, ви багато обіцяли українським фермерам і українцям. Ви обіцяли знайти дешеві кошти. Цього не зроблено. Ви обіцяли державні кошти маленьким фермерам, щоб вони могли купувати землю. Цього не зроблено. Ви обіцяли проінвентаризувати землі. Колеги, ви і цього не зробили. У нас є землі сьогодні, які не проінвентаризовані. Ви цим законом визнаєте їх безхазяйними. Чи ви не розумієте цього? Ці безхазяйні землі віддадуться місцевим чиновникам на растерзание. Ви подумайте, що ви робите, колеги, перш ніж нажимати кнопки. Я раджу, перше, колеги, щоб ми проінвентаризували перш за все всі масиви, і залишили ліси і парки безпосередньо в Державному земельному кадастрі. І це буде, повірте, стосуватися земель, особливо прикарпатських, коли вони побачать багато.
Ставиться на голосування поправка 134 народного депутата Івченка і Мейдича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:28:58]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка 135. Івченко Вадим Євгенович, будь ласка.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, перш ніж відкривати ринок землі першою умовою в усьому світі це є інвентаризація земель. І друге. Що ви називаєте "передача землі територіальним громадам"? 55 відсотків земель сьогодні знаходяться в оренді на 10 років. Ще 25 знаходяться в оренді на 15 років. Що ви їм передаєте? Ви їм передаєте вже орендовані землі. А економіку з цих земель ви забираєте в центр. Це подвійні стандарти децентралізації. Ці громади не зможуть тепер: а) підняти орендну ставку, яка мінімальна записана ще 10 років тому. Вони не зможуть впливати на земельний податок, а це їхні власні кошти. Ось вам подвійні стандарти децентралізації. Ви передаєте вже те, що на 10 років, до 35-го, до 49-го, проорендовано. Це подвійні стандарти децентралізації, які ви пропонуєте.
Ставиться на голосування 135 поправка народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:30:24]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна поправка 136. Чорноморов, будь ласка.
Шановні колеги, дивіться, повертаюсь до вас всіх в обличчя, хочу бачити очі кожного народного депутата. Прошу особливо звернути увагу мажоритарників, ми всі давали слово людям бути голосом народу. Цей закон перш за все передає землю громадам. Я представляю 131 округ, це 13 громад, які чекають зараз не землю в повній законній мірі. По-друге, цей закон ліквідує повноваження геокадастру розпоряджатися землею. Тому давайте припинимо популізм і не будемо затягувати час, і нарешті дамо землю громадам, які так довго її чекають. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте, так? 137-а. Гайду. Гайду не наполягає. 138-а. Шкрум, будь ласка.
Я ж запитав. 137-а, Гайду. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ.]] Так всі наполягають.
Добре, друзі. Вадим Євгенович, ви можете відповідати тільки за себе. Коли я. Як не чути? Я в мікрофон говорю. Добре, давайте тоді 137-а, Гайду. Будь ласка.
Не наполягаю.
Не наполягаєте, так? Шкрум, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Пане головуючий, ми наполягаємо на кожних своїх поправках. Тому, якщо ми погано щось недочули, все одно вважайте, що ми на них наполягаємо і давайте нам слово. Я трішки хотіла б сказати про філософію цього законопроекту. Колеги, очевидно, видно, що у нас з вами є час, і я би хотіла порадити цей час використати з користю. Дійсно, відкрийте, будь ласка, на сьогодні цей законопроект і витратьте ці півгодини, які є зараз, і наступні години, які будуть під цими поправками, на те, щоб прочитати фінальну редакцію цього законопроекту. І зрозумійте, чи відповідає фінальна редакція тим стратегічним засадам, які ви для себе змалювали. Тому що навіть коли ми говоримо про вільний ринок сільськогосподарської землі, ми маємо говорити про ринок, який стимулює мале та середнє фермерство. Це те, що обіцяв і пан Зеленський, це те, що обіцяв кожен з вас, це те, що від вас вимагають люди, я впевнена, коли ви їздите по регіонам. На сьогодні в цьому законопроекті логіка абсолютно інша. Ми тут не бачимо достатньої підтримки малого та середнього.
Ставиться на голосування поправка 138 народної депутатки Шкрум. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:33:18]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна 139-а. Власенко. Будь ласка, Сергію Володимировичу.
Дякую, пане головуючий. Ви трошки захрипли, вас не завжди чути тут. Це така ремарка просто, щоб ви розуміли, чого така реакція. Це з одного боку. А з другого боку, ви закликаєте нас дотримуватися Регламенту. Я теж звертаюся до вас з проханням дотримуватися Регламенту. Вам прямо заборонено Регламентом коментувати виступи народних депутатів. Це по-перше. По-друге, повертаючись до попереднього-попереднього виступу народного депутата, який закликав не займатися популізмом. Не треба цим займатися, а треба нормально і фахово працювати над законопроектами. Цей законопроект не лише про передачу землі громадам, що "Батьківщина" підтримує, цей законопроект про позбавлення по суті українських фермерів можливості вільно на рівних умовах придбати землю. А також цей законопроект про руйнацію по суті державного контролю над земельними відносинами. Оце є неприйнятним, повністю неприйнятним! Тому не читайте.
Дякую. Ставиться на голосування поправка 138 народного депутата Власенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[Шум у залі]] 139-а, так. [[14:34:54]] За-67 Рішення не прийнято. Перед тим, як перейти до наступної поправки, просто, не коментуючи жодним чином, я повідомлю вас про те, що я використовую так само право на репліку, коли звучить моє прізвище. В інших випадках я жодним чином народного депутата не коментую. Дякую. Далі, 140-а. Народний депутат Волошин, будь ласка.
Шановні колеги, по-перше хочу підтримати попереднього виступаючого. Знаєте, лозунг "Земля – крестьянам, фабрики – рабочим" на одній шостій частині суші вже чули, і всі знають, чим це завершилось. Тому якраз оці викрики "землю громадам" – це і є популізм. А тепер, шановний головуючий, виключно в тій самій логіці, в якій я пояснював своє ставлення до оголошення поправок, розповім анекдот, який тісно пов’язаний, власне, з земельними відносинами та МВФ. Зустрічаються два одесити. Один іншому каже: Абрам, позич мені 100 доларів. Той каже: 100 доларів немає, є 80. Той каже: добре, давай 80, 20 будеш мені винен. Оце те саме, що хоче МВФ. Скільки б вони нам не дали, вони завжди дають менше, а ми все рівно більше винні. І тому скільки б ви не притягували лобістських законопроектів на догоду їм, все рівно будемо винні ми всі з вами, наші діти і онуки. Думайте про це, коли голосуєте за цей і інші подібні законопроекти. Дякую.
Ставиться на голосування 140 поправка Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:36:34]] За-51 Рішення не прийнято. Наступна поправка 141. Наливайченко, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". 141 поправка. Але шановні громадяни України, як ви думаєте, скільки разів тільки за сьогодні можна і треба було підписати Закон про референдум? Як мінімум 141 раз. А для чого потрібен Закон про референдум? Та тому що ми, фракція "Батьківщина" і інші, наполягаємо на тому, щоб саме ви – народ України на референдумі вирішили головне питання: чи згодні ви з тим, що зараз розпродадуть українську землю. Я наполягаю на своїй поправці, тому що наполягаю, щоб суд розглядав будь-які спори між районною радою і іншими сторонами земельних відносин. Але перше і найголовніше на чому я наполягаю, – щоб поважали український народ. Бо референдум означає дуже просте вирішення людьми питання. То може так і зробити? Я впевнений, що треба так і зробити: підписати закон і.
141 поправка, народний депутат Наливайченко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:38:01]] За-61 Рішення не прийнято. Наступна поправка 142. Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, звичайно, було би краще нам в залі, якщо було би рішення Конституційного Суду України з приводу конституційності прийнятого ринку землі. На жаль, такого рішення немає. Ми жодним чином не впливаємо і не тиснемо, і не хочемо тиснути на Конституційний Суд України. Це добре, що ми йдемо постатейно, і для суспільства, для країни ведемо дискусію. Різні фракції і групи, різні сфери думок стосовно плюсів і недоліків цього законопроекту. Однозначно кажу, що законопроект має як плюси, так і недоліки. Плюси – це щодо земель за межами населених пунктів, які передаються об’єднаним територіальним громадам. І те, що моя поправка стосовно повноважень Верховної Ради України у галузі земельних відносин, які треба погоджувати з Верховною Радою щодо зміни цільового призначення, теж врахована. Але ряд поправок і не врахованих. І я попрошу, зокрема, поставити на підтвердження, не на підтвердження, на врахування поправку номер 142. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування 142 поправка народного депутата Батенка і Констанкевич. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися і голосувати. [[14:39:24]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна поправка 143. Ніколаєнко, будь ласка.
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Знаєте, я використовую час, якого в нас тут багато, ще для того, щоб освідчуватись. Багато з колег "Слуги народу" підходили і запитували, яку я книгу читаю? Ця книга, я її продемонструю. Так в камеру, туди, мабуть, да. Це називається "Азійська модель управління". І тут аналізується досвід країн, які часто наводить як приклад і Президент Зеленський, і багато з вас на ефірах, це Японія, Корея, Китай і Тайвань, щодо успіху і як вони змогли стати "тиграми". Так от, я в наступних правках, коментуючи їх, потім більше розкажу. Але там три основних причини успіху. І перша причина успіху, навіть перед промисловою політикою, – це правильна земельна реформа і упор на малих фермерів. І я потім навіть зацитую, коментуючи іншу правку, чому погоня за великими холдингами і великими аграрними підприємствами не дає і не дала ефекту в інших країнах, як Азії, так і всього світу.
Ставиться на голосування 143 поправка народного депутата Ніколаєнка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:40:53]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 144-а, Халімон. Не наполягає. 145-а. Німченко Василь Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, йде питання про статтю 12. І ви подивіться, питання як зробити регулятор стосовно розпорядження землею на місцях і що ми тут бачимо. По-перше, подивіться, що в нас нема розуміння "об’єднана територіальна громада", її немає в Конституції. Але ж вона є по закону, по якому вже були створені органи місцевого самоуправління. То скажіть, будь ласка, які ж вносяться зміни, на що направлено? А направлено на одне, щоб завести туди хаос, відібрати державний контроль і відібрати контроль територіальних об’єднаних громад менше десяти тисяч чи більше. От про що йде мова. І тому я хотів би, щоб підтримали наше доповнення і зміни, і виходити з того, що в основі повинна бути людина. А вона у вас тут ніде й не згадується ні разу, у вас міста.
Ставиться на голосування 145 поправка народного депутата Німченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:42:30]] За-54 Рішення не прийнято. 146 поправка. Будь ласка, Василь Іванович.
Шановні, і в продовження, я хочу сказати. Тут уже звучало про те, що по суті на сьогоднішній день на місцях у нас нема органів самоуправління. Оці райради, які створені, вони бідні, як церковні миші. Ви знаєте, що вони, ті лікарні, які були на балансі на районі, вони їх поздавали під платні підприємства, тому що їх нема за що утримувати, лікарні для людей, поліклініки для людей. А ми тут десь бачимо, як вирішується питання. Чому ми вирішуємо питання землі без відома людей, без їх права на реалізацію управління державними справами через референдум? І останнє, я хочу сказати. Референдум 1 грудня ніхто не відміняв, ніхто. І поки не буде референдуму, балакати взагалі за це неможливо. І третє.
Ставиться на голосування 146 поправка народного депутата Німченка і Шуфрича, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:43:59]] За-50 Рішення не прийнято. Наступна поправка 147. Ковальов, будь ласка.
Я хочу підняти питання щодо переважного права на придбання земельної ділянки юридичною особою. Хочу колег, щоб вони саме послухали і прочитали цю правку. Вона стосується того, що юридична особа має переважне право на купівлю сільськогосподарської землі зараз і вона може передати це право третій особі. Як ми можемо зараз передавати це право, якщо юридична особа фактично протягом 3 років не зможе купувати цю земельну ділянку? Що це значить на ринку саме правовідносин, як складеться? Що юридична особа буде просто торгувати цим правом продати право саме фізичній особі. І тому, я вважаю, що ця норма є деструктивною. Дякую.
Позиція комітету.
Я хочу нагадати, що норма про можливість продажу переважного права прийнята в 2178-10 і вступила в силу. Друге, я хочу нагадати, що внаслідок компромісу в цьому залі 2178-10 починає діяти тільки для юридичних осіб. Тому можливість уступки абсолютно логічна і підтримана всіма асоціаціями. Дякую.
Ставиться на голосування 147 поправка народного депутата Ковальова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:45:32]] За-70 Рішення не прийнято. 148-а. Торохтій. Не наполягає. 149-а. Шуфрич, Кива. Хто буде? Кива, чи Шуфрич? Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, підтримуючи звернення не тільки виборців з Коломиї, а і виборців з Луганщини, ви бачите позиція проти цього закону об’єднала всю Україну – це, мабуть, єдиний позитив цього закону, що проти нього вже виступають від Івано-Франківська до Луганська. Так от, виникає питання: навіщо сьогодні паплюжити діючий Земельний кодекс, якщо він достатньо захищає права наших громадян? Я ще раз наполягаю: або голова профільного комітету, який представляє позицію профільного комітету згідно з Регламентом дасть відповідні пояснення щодо позиції профільного комітету або посадіть його. Дякую.
Позиція комітету, давайте.
Нестор Іванович, позиція комітету – правка відхилена. Я так розумію, ви в черговий раз хочете виключити норму і вернути міські ради в тому числі Севастопольську. У мене питання тоді зустрічне, раз це питання вас так хвилює. Якого скликання раду Севастопольську ви хочете повернути? Дякую.
149 поправка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:47:27]] За-54 Рішення не прийнято. Наступна поправка 150, Крулько. Не наполягає. 151-а. Тимошенко. Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Зараз в цьому залі йде голосування правок, які відхилені комітетом, які унеможливлять, по суті, позбавлення української нації права розпоряджатися своєю сільськогосподарською землею. Фракція "Батьківщина" категорично проти розпродажу сільськогосподарської землі України, тому що це позбавляє нас можливості мати реальну продовольчу безпеку. Це позбавляє нас можливості мати мільйони робочих місць, якщо сільськогосподарська земля буде продана. Це позбавляє Україну можливості отримати органічні чисті продукти і сотні мільярдів євро прибутку. Нашу країну зараз оббирають і це робиться в цій продажній Верховній Раді за дорученням Президента Зеленського. Ми голосуємо проти цього закону.
Ставиться на голосування 151 поправка народної депутатки Тимошенко і Цимбалюка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:49:02]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 152. Народний депутат Кабаченко, будь ласка.
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". Колеги, в хронологічному порядку що ви вже зробили. Перше. Ви прибрали повноваження місцевих рад в частині координації роботи місцевих органів земельних ресурсів. Друге. Ви прибрали повноваження районних вже рад в частині земельних спорів. Нормою ж цієї правки ви намагаєтесь прибрати вже повноваження, точніше, зменшити повноваження сільських, селищних та міських рад в частині здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності. І тому моє перше питання до голови комітету профільного: чи ми справді говоримо в цьому залі про децентралізацію? І в чому саме вона полягає, якщо кожного разу ми зменшуємо функції органів місцевого самоврядування? І друге питання, ще більше цікавіше. Пропонується передати функції щодо ведення Держземкадастру органам місцевого самоврядування. І тому таке питання: а хто саме з органів місцевого самоврядування буде цим займатися?
Будь ласка, позиція комітету по 152 правці народного депутата Кабаченка. Будь ласка.
Шановний колего! Перше. Дійсно, функції перерозподілу – на користь ОТГ. Друге. В частині охорони земель ОТГ отримують дві функції: контроль за самовільним захопленням і нецільовим використанням. Оскільки вони розпоряджаються, цілком логічно, що в цій частині вони можуть це контролювати. Третє питання. Я, чесно кажучи, вже. Стільки питань, що вже не пам’ятаю. Якщо зможете, повторіть, будь ласка, наступний раз.
Будь ласка, ставиться на голосування 152 поправка народного депутата Кабаченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:51:06]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка 153. Лукашев, Павленко. Будь ласка, Павленко.
Шановний головуючий, шановні колеги! Звертаю вашу увагу, що даний законопроект називається: щодо удосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин. Разом з тим, аналізуючи даний законопроект, а також ті поправки, які були підтримані, які дещо змінили концепцію, ухвалену в першому читанні, що вже є певним порушенням, то насправді виникає ситуація, коли цей законопроект робить гіршою ситуацію, менш прозорою, менш контрольованою і дасть можливість зловживати під час здійснення тих норм, які передбачені даним законопроектом. Тобто дасть можливість тим, хто має кошти, обманути будь-якого селянина і позбавити реального українського громадянина володіти землею. Цей закон порушує як Конституцію, так і низку законів, зокрема і про місцеве самоврядування.
Ставиться на голосування 153 поправка народних депутатів Лукашева і Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:52:37]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна поправка 154. Лукашев, Павленка. Будь ласка, Павленко.
Так от, продовжуючи. Цей закон, так, суперечить як Конституції, цілій низці норм і статей Конституції, він суперечить цілій низці інших законів, зокрема, про місцеве самоврядування. Він створює і може створити дуже серйозний хаос і величезні проблеми у дуже багатьох громадян України, у дуже багатьох місцевих органів влади, коли ці норми почнуть, не дай Бог, застосовуватись. Тому все-таки звертаю увагу авторів, давайте відкладемо цей закон ще раз, відправимо його на повторне друге читання. Можливо, до цього часу все-таки проведемо референдум і зрозуміємо, а яка реальна точка зору українських громадян. Реально почуємо органи місцевого самоврядування, ОТГ, районні новостворені ради, всіх тих людей, які сьогодні залучені до земельних відносин, до сільського господарства. А не будемо приймати під диктовку.
Ставиться на голосування 154 поправка народного депутата Лукашева і Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:54:08]] За-55 Рішення не прийнято. 155 поправка. Народний депутат Волошин, будь ласка.
Колеги, ну, щодо певних образ щодо того, що хтось з опозиції щось штучно затягує. Насправді, я думаю, що тут всі люди досвідчені і розумні в більшості, вони знають, що процедура певного затягування ухвалення законопроектів через правки та виступи, запозичена напряму з передової американської парламентської практики і запроваджена була в Сенаті ще самим легендарним Джорджем Вашингтоном, який у такий спосіб вважав, що це засіб заспокоїти пристрасті. Я хочу нагадати, що в 1957-у році. До речі, там все не менш, у нас ще більш цивільно, там ще і не обмежений час для виступів. В 1957-му році один з сенаторів виступав 24 години 57 хвилин і всі сиділи, його слухали, і жодне рішення в цей час не ухвалювалось. Тому, я думаю, що ви маєте не ображатись на нас за це, а просто перестати вносити законопроекти, які ви штучно продавлюєте без погодження і знаходження компромісів з опозицією. Тоді і не буде філібастерінгу. Дякую.
Дякую. Є необхідність поставити цю поправку на голосування, так? Тоді ставлю на голосування 155 поправку народного депутата Волошина і Славицької. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:55:38]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна поправка 156. Колтунович, Загородній. Будь ласка, Олександре Сергійовичу.
Дякую, шановний головуючий. Ну, по-перше, щодо популізму землі народу і об’єднаних територіальних громад. Я хотів би звернути вашу увагу, що коли ми розглядали 2178-10 щодо обігу земель сільськогосподарського призначення, то до нас звернулись 450 місцевих рад, прийняли відповідні рішення і звернення щодо неприйняття даного закону. Вони представляють 14 мільйонів виборців. Ви маєте на це зважати. Це перше. Друге. Ви ж так само маєте реагувати і на соціологічні дослідження Київського міжнародного інституту соціології, соціологічної групи "Рейтинг", Центр Разумкова, інших соціологічних служб, які давали дані соціології щодо того, що від 70 до 80 відсотків громадян України виступали проти запровадження обігу земель сільськогосподарського призначення. Тобто, коли ви хочете входити в дискусію щодо результатів роботи, ще чого, я готовий, я в матеріалі і ми можемо з вами подискутувати про результати вашої роботи в цьому залі за півтора роки. І звертаюсь до головуючого. Прошу продовжити засідання на 15 хвилин, щоб я міг озвучити поправки 161 і 162. Дякую.
Дякую. На превеликий жаль, це право, а не обов’язок головуючого, тому я буду здійснювати так, як це передбачає регламент. 156 поправка Колтуновича ставиться на голосування. Шановні колеги, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:57:20]] За-48 Рішення не прийнято. Але ваша думка цікава. Я думаю, нас ще чекає не одне нічне засідання з цього питання. Тому я прошу наступну поправку 157. Народна депутатка Плачкова, будь ласка. Немає. Наступна 158. Шпенов. Немає. 159-а. Соболєв Сергій Владиславович, будь ласка.
Шановні колеги, це дуже важлива правка. Про що вона? Відкрийте Конституцію у відповідній статті – сільські, селищні міські ради. Відкрийте Закон про вибори – об’єднані територіальні громади. Відкрийте кодекс – територіальні громади: сільські, селищні, міські. Повний різнобій в поняттях і термінах. А тепер дивіться, що ви зробили, пан Голова. Ви прибрали статтю, в якій був державний контроль за порядком земельних відносин. Я переконаний, ви це зробили умисно. Бо зараз Держгеокадастр, на кінець-то відновлене міністерство, має можливість дуже швидко зупиняти оборудки, такі, які йдуть по всій Україні. Я приводив приклад Запорізької області. Те саме по інших областях. І тепер ради ніби отримають землю, а її немає.
Ставиться на. Необхідна позиція комітету? Позиція комітету, будь ласка.
Сергій Владиславович, я думаю, що ці органи, які ви зазначили, не стільки зупиняють, як самі беруть участь в цих оборудках. Тому логіка закону абсолютно правильна. Дякую.
Ставиться на голосування 159 поправка народного депутата Соболєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:59:30]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка 160. Волошин. [[Шум у залі]] Ще одна хвилина. Друзі, ні. Волошин і на цьому завершимо. Олександра Сергійовича послухайте.
Шановний головуючий, я вас також закликаю до гуманізму, я не наполягаю.
Дякую. Тоді, шановні колеги, на цьому пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10 годині. Дякую.