Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Запросіть депутатів до сесійної зали і ввімкніть систему "Рада". [[16:00:48]] Зареєструвалися картками в сесійній залі, наголошую, 309 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, ми переходимо, продовжуємо розгляд законопроектів, визначених розкладом на сьогодні. Зараз на черзі проект Закону [[реєстраційний номер 7548]] про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" [[щодо продажу лікарських засобів та виробів медичного призначення в сільській місцевості]]. Доповідач – народний депутат України Олег Ляшко. Співдоповідач. Хто буде від комітету? ([[Шум у залі]]) Михайло Чечетов. Я нічого не знаю. [[Шум у залі]] Я звертаю увагу на бурхливу таку, незрозумілу реакцію, шановні колеги. Тому я ставлю на голосування пропозицію, я розумію, була розглядати питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[16:02:07]] За-180 Рішення прийнято. Ще раз говорю, доповідач – Олег Ляшко. Від комітету буде виступати Михайло Чечетов. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Шановні співгромадяни! Законопроект ви. Внесення законопроекту викликано тим, аби спробувати зменшити вартість ліків, які продаються в сільській місцевості для сільського населення. Статтею 9 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" фельдшерські, фельдшерсько-акушерські пункти, сільські дільничні лікарні та амбулаторії, що діють у сільській місцевості, не включені до переліку тих, які не повинні застосовувати реєстратори розрахункових операцій та розрахункові книжки. Це призводить до зайвого ускладнення в реалізації ліків цими установами та здорожчує забезпечення медикаментами і призводить в наслідку до погіршення умов доступу до медикаментів осіб, які проживають у сільській місцевості, у перше чергу людей похилого віку і одиноких. У зв’язку з цим аби врегулювати цю проблему пропонується внести зміни до статті 9 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг" щодо того, що при здійсненню продажу населенню лікарських засобів та виробів медичного призначення через фельдшерські, фельдшерсько-акушерські пункти, сільські дільничні лікарні та амбулаторії на підставі договорів, укладених із суб’єктами господарювання, що мають відповідну ліцензію, за умови, що відпуск буде здійснюватись особою з медичною освітою у сільській місцевості, де відсутні аптечні заклади, не зобов’язані застосовувати реєстратори розрахункових операцій та розрахункові книжки. Прийняття цього закону дозволить зменшити ціни на медичні засоби, препарати, на ліки у сільській місцевості. Зважаючи на обмеженість коштів сільського населення, прошу підтримати. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов від Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва на засіданні 16.02.2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" щодо продажу лікарських засобів та виробів медичного призначення через фельдшерські, фельдшерсько-акушерські пункти, сільські дільничні лікарні та амбулаторії особам, які проживають у сільській місцевості, поданий народним депутатом України Ляшко. Метою зазначеного законопроекту є врегулювання питання забезпечення можливості реалізації медикаментів у селах і створення нормальних умов для забезпечення тих, хто проживає в сільській місцевості, конституційної можливості придбати медикаменти за рахунок зменшення. обмежень. Розглянувши законопроект, члени комітету зазначили, що проект закону підготовлено з урахуванням вимог Податкового кодексу та з метою законодавчого закріплення дозволу на впровадження роздрібної торгівлі лікарськими засобами, фельдшерськими, фельдшерсько-акушерськими пунктами, сільськими дільничними лікарнями та амбулаторіями без застосування реєстраторів розрахункових операцій та підтримали його. Враховуючи вище зазначене, члени комітету прийняли рішення: проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" [[щодо продажу лікарських засобів та виробів медичного призначення через фельдшерські та фельдшерсько-акушерські пункти, сільські дільничні лікарні та амбулаторії особам, які проживають у сільській місцевості]] внести на розгляд Верховної Ради та запропонувати підтримати цей закон. Дякую.
Так. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Радовець, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово колезі Сорочинській Раїсі Миколаївні.
Будь ласка, ввімкніть мікрофон.
Шановні колеги! Група "Реформи заради майбутнього" висловлює свою позицію щодо підтримки законопроекту 7548 внесення зміни до статті 9 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Враховуючи те, що в сільській місцевості, де фельдшерсько-акушерські пункти та сільські лікарні, проживає глибоко пенсіонний вік населення, інваліди та глибоко похилі люди, ми маємо право, і я вважаю абсолютно доцільним дозволити відпускати і продавати ліки медичному працівнику, який має медичну освіту, робити це на фельдшерських пунктах і в сільських лікарнях. Надзвичайно важко цим людям переміщуватися до великих районних лікарень в районні міста або села. Група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати законопроект 7548 і просить народних депутатів підтримати його також. Дякую.
Народний депутат Солошенко, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Вопросы, поднимаемые данным законопроектом, противоречат действующему законодательству, потому что именно согласно действующего законодательства данные вопросы относятся к компетенции Кабинета Министров. В связи с этим предлагаю отклонить данный законопроект.
Шановні колеги, коли ми розглядаємо законопроект за скороченою процедурою, там немає підведення підсумків і заключного слова доповідача. Від фракцій, які не виступали, ніхто не наполягає? [[Шум у залі]] На жаль, Регламентом не передбачено. Шановні народні депутати! Ще раз нагадую, що комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки, а саме, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування – прошу уваги! – пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" [[щодо продажу лікарських засобів та виробів медичного призначення у сільській місцевості]] [[реєстраційний номер 7548]]. Прошу голосувати. [[16:09:49]] За-54 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 3, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 3, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 0, позафракційні – 3. Немає мотивів. Немає такого! [[Шум у залі]] Я прошу вас, ну не кричить, ну, я прошу. Я ж йду як по Регламенту. Ну чого ви кричите? Я прошу вас. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 36 Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо звільнення від сплати обов’язкових послуг автостанцій [[реєстраційний номер 7465]]. Доповідач – народний депутат Камчатний. І від комітету хто буде виступати? Мироненко? Пропозиція була: розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:10:59]] За-213 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього", будучи послідовною в внесенні своїх законопроектів, на ваш розгляд сьогодні вносить чергову ініціативу, яка направлена на те, щоб вилучити з статті 36 Закону України "Про автомобільний транспорт" певні неузгодженості і таким чином покращити ситуацію з надання пільг тим, хто їх потребує, тобто ветеранам війни, інвалідам, іншим пільговим категоріям населення. Справа в тому, що в статті 36 Закону України "Про автомобільний транспорт" є дві складових, тобто це вартість квитка, вартість проїду, власно кажучи, а також вартість і перелік тих обов’язкових послуг автостанцій, які надаються пасажирам. Якщо з вартістю проїзду нам все зрозуміло, вартість проїзду є безкоштовною, то відносно обов’язкових послу автостанції, зокрема до яких належить: продаж квитків, користування приміщеннями для чекання поїздки, інформування щодо розкладу руху автобусів, можливість користування громадськими вбиральнями, тощо, про це в статті не зазначено. Таким чином, в багатьох випадках виникає ситуація, коли при оформленні квитка на проїзд пільговим категоріям з них вимагають гроші за надання послуг автостанцій. Тому, враховуючи, що до вартості квитка обов’язково входить і вартість обов’язкових послуг автостанцій, ми пропонуємо вирішити цю неузгодженість і записати до статті 36, що також особи пільгових категорій звільняються від оплати вартості послуг автомобільних станцій. Дякую.
Від комітету – Михайло Іванович Мироненко, будь ласка, голова Комітету з питань транспорту і зв’язку.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань транспорту і зв’язку розглянув проект Закону про внесення змін до статті 36 Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо звільнення від сплати обов’язкових послуг автостанцій]], поданий народними депутатами України Димковичем та Камчатним. Як зазначається у пояснювальній записці, метою законопроекту є законодавче врегулювання питання відміни стягнення автостанційного збору при оформленні безкоштовного проїзду автотранспорту загального користування ветеранами війни та іншими пільговими категоріями громадян. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 25 січня зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Кабінет Міністрів України листом від 26 січня 2011 року повідомляє про те, що зазначений законопроект не підтримується та пропонує його відхилити. Уряд вважає, що запропоноване законопроектом надання додаткових пільг шляхом звільнення пасажирів, які відповідно до законодавства мають право на безкоштовний проїзд автомобільним транспортом від сплати від автостанційного збору без визначення джерел виплати відповідної компенсації власникам автостанцій погіршить ситуацію в галузі автомобільного транспорту та призведе до закриття значної кількості автостанцій, насамперед у сільський місцевості. Враховуючи вище визначене та результати обговорення на засіданні 16 лютого 2011 року, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України зазначений проект Закону України прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання у разі, якщо є така потреба. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Народний депутат Кілінкаров, фракція комуністів. І потім – Камчатний.
Спасибо, Владимир Михайлович. Вообще мне не совсем понятна позиция Кабинета Министров. Я думаю, очень многие уже давно не были на автовокзалах. И тот перечень услуг, который сегодня оказывается этими предприятиями, которые являются частными, кстати сказать, на сегодняшний день, они абсолютно не соответствуют тем тарифам, которые они устанавливают для перевозчиков. Фактически это превратилось в определенную такую мафиозную структуру, которая получает определенную мзду от перевозчиков транспорта. Поэтому я думаю, что надо предметно этим вопросом разобраться и в отношении не только ветеранов, но и в принципе людей, которые получают услуги на этих автовокзалах, все-таки привести их в определенное соответствие. Я считаю, что данный проект закона можно поддержать, и фракция коммунистов будет голосовать за этот проект закона. Спасибо.
Народний депутат Камчатний Валерій, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово моєму колезі Тарасу Чорноволу.
Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Від імені депутатської групи "Реформи заради майбутнього" я хочу наголосити на тому, що цей законопроект ми, дійсно, зобов’язані просто прийняти. Бо недопрацювання, коли приймалися попередні соціальні закони, просто не прорахували самого факту, що ті ж самі білети, ті ж самі обов’язкові послуги, ще раз нагадаю, не про якісь комерційні послуги йде мова, а саме обов’язкові послуги автостанції, що вони також є окремою йдуть бухгалтерською стрічкою. У зв’язку з цим у той момент, коли приймався закон, просто забули ці моменти записати. У випадку. Стосовно ж заяви, яка прозвучала щодо позиції Кабінету Міністрів, то дійсно дуже сумно, що в даному випадку зіграла роль не основна ідеологія, яка є в уряду України, а позиція когось з клерків, хто підходить за абсолютно формальною, я думаю, складовою. Насправді говорити про те, що є якісь трати для автостанцій, це, принаймні, надумано по більшості автостанцій, виходячи з абсолютно гуманних причин, по-перше. По-друге, з того, що розділяти вартість білета і вартість послуги обов’язкової послуги автостанції, навіть чисто по-бухгалтерськи, дуже проблематично, до останнього часу цих послуг з ветеранів, з інших людей, які мають право на безкоштовний проїзд не знімалося. Але останнім часом, коли відбувається загострення боротьби щодо порушення фінансової дисципліни в податковій системі, на превеликий жаль, замість того, щоб боротися проти дійсно дуже серйозних розкрадачів, відбувається дуже часто пошук таких дрібниць і мух. Приймаючи цей законопроект ми не завдаємо комусь якихось фінансових збитків, ми просто даємо можливість нормально надати ті ж самі послуги, які надаються сьогодні і висловити.
Завершуйте думку свою. Все у вас?
Так, все.
Валерій Баранов, будь ласка, одна хвилина.
Уважаемые коллеги! Нет сомнения в том, что необходимо серьезно заниматься проблемами ветеранов и оказания им помощи, и может быть даже дополнительных льгот. Но мы не имеем права обманывать людей, как это делается всегда у нас, на протяжении последних 20-ти лет. Вы наверное знаете о том, что и половина льгот сегодня не финансируется государством, именно поэтому государство уничтожило коммунальный транспорт во всех городах нашей страны и приложило руку к развалу трамвайно-троллейбусных управлений в крупных городах. Поэтому, если мы вводим дополнительную льготу, а это дополнительная льгота, ее должен кто-то компенсировать, и кто-то должен выплатить эти деньги. Поэтому принимать закон, наверное, нужно, но только после того как будет указан источник этих дополнительных затрат из государственного бюджета.
Дякую. Ніхто не наполягає більше? Ландік? Будь ласка. Фракція Партії регіонів.
Спасибо. Вы знаете, у нас там в Луганске сейчас столкнулись со строительством автостанций за городом, чтобы меньше заезжало транспорта пригородного. И стоим перед такой дилеммой, если не брать денег, то за что ж тогда автостанция будет сама содержаться. Ведь автостанция ничего не покупает, ничего не продает, у нее один единственный источник – это заезжают автобусы, они указывают услугу по отстою, по билетам, комната матери и ребенка и так далее. Теперь мы сделаем с вами, чтобы там никто ничего не платил, но и не будут открываться просто автостанции и все, просто их не будет. Ведь их же не открывает государство, это частные фирмы открывают. Если частник не получает ни одной копейки, он просто это не откроет, так зачем же мы. И популизмом опять уже занимались, надо прекращать. Спасибо.
Шановні народні депутати, ми завершили обговорення питання. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту закону, такої ж думки дотримується і Головне науково-експертне управління. Йдеться про проект закону про внесення змін до статті 36 Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо звільнення від сплати обов’язкових послуг автостанцій [[реєстраційний номер 7465]]. Прошу голосувати. [[16:21:29]] За-50 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо узгодження їх норм з Конвенцією МОП №87 про свободу асоціації та захист права на організацію [[щодо дотримання прав профспілок]] [[реєстраційний номер 7342]]. На вашу пропозицію ставлю на голосування питання про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:22:16]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутата України Михайло Якович Волинець, співдоповідач голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Олександр Миколайович Стоян.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, телеглядачі і радіослухачі! Останні опитування серед населення України показали, що 85 відсотків населення України, при сприятливих умовах, готові виїхати з України. Чому виникла така ситуація? Тому що люди в державі протягом цих 20 років незалежності, відчувають себе незахищеними. І якби виникли такі можливості, що люди безперешкодно могли б виїхати за кордон, то створилися б мільйонні колони людей, які б рухалися переважно до країн Західної Європи. Чому така ситуація виникла? Це виплата заробітної плати в конвертах, що свідчить про рабську працю, нелегальна праця, робочий час на багатьох підприємствах зараз складає 12-16 годин, необґрунтовані звільнення і багато інших речей. І держава не здатна сьогодні захистити людей так само як інші громадські організації і, в першу чергу, профспілки, бо старі "кишенькові" профспілки та "жовті", створені роботодавцями, намагаються захищати сьогодні роботодавців. І тому а втори законопроектів від 4 фракцій Верховної Ради написали зміни до цілої низки законів України для того, щоб українське законодавство відповідало міжнародним нормам і конвенціям, зокрема: Конвенції номер 87 "Право на свободу асоціацій", а також Конвенції номер 95 "Право на винагороду" тобто право на заробітну плату. Також порушується і Конституція України, і рішення Конституційного Суду, які передбачають, що профспілки мають діяти в державі безперешкодно, що передбачена відповідальність кримінальна за порушення прав профспілок. Одначе, ми бачимо іншу ситуацію, коли люди незахищені і немає кому їх захищати. І тому, разом зі спеціалістами федерації профспілок України, я як основний розробник, внесли зміни до цілої низки законопроектів. Ну, наприклад мерії, ради, голів різних рівнів приймають рішення про те, щоб оподатковувати профспілки комунальним збором. На підприємстві "автобаза", наприклад, 5 членів профспілки, при цьому вони повинні зареєструватися в 10 державних інстанціях, регулярно, щомісяця ходити звітувати до різних інспекцій, звітувати до податкової інспекції і таке подібне.
Завершуйте, будь ласка.
цим законопроектом передбачено привести українське законодавство до Конституції України і також до міжнародних норм і стандартів. І якісно захистити наших найманих працівників. Дякую.
Олександр Миколайович Стоян, голова підкомітету. Будь ласка, щодо рішення комітету.
Я поважаю самокритику Михайла Волинця, який сказав, що 80 відсотків громадян України не сподіваються на захист профспілок, які створені і нічого не роблять, щоб були робочі місця, щоб була зайнятість, щоб була зарплата. Виникає питання. Михайло Якович, ви 10 років очолюєте Національний профцентр профспілок, національну федерацію, чому ж ви нічого не робите, щоб захистити трудящих? Чому йдете на трибуну і вималюєте собі все більше і більше прав? Що пропонує автор? Вдумайтесь, шановні колеги! Конвенція МОП 87-ма передбачає право об’єднання як профспілок, так і роботодавців. При чому передбачено систему легалізації. Для чого? Є всеукраїнський статус профспілок, є статус обласний. І для того, щоби мати статус, треба легалізуватися: подати заяву, подати статут і потім їх реєструють. Що пропонують шановні колеги? Нічого цього не робити. Створилася профспілка 5-10 чоловік. Заявляє в своєму статуті, що вона всеукраїнська, що вона має право на всі права бути в генеральній угоді, в переговорах з урядом і так далі, і так далі, і легалізує свій статус. Таким чином ми не будемо знати про ці організації, що вони собою представляють, який їх рівень, чим вони будуть займатися? А це все-таки організація велика. Тому, безумовно, Конвенція МОП надає права і свободи організаціям, але Конвенція МОП каже про те, щоби була певна легалізація. В нашій державі це чітко прописано законами про профспілки, це чітко прописано законами про реєстрацію фізичних осіб. І таким чином, якщо ми підемо за тим, що запропонував Михайло Волинець, ми будемо мати 10 тисяч або 100 тисяч профспілок з всеукраїнським статусом. Для чого потрібно це їм? Для того, що працювати вони не вміють, а хочуть наплодити профспілок десятки тисяч і далі казати, що вони аж бачте, які великі. Тому ми пропонуємо, і це думка комітету, цей законопроект або відхилити, або направити на доопрацювання. Ось і все.
Так, шановні колеги, щодо бажаючих взяти участь в обговоренні цього питання, прошу здійснити запис. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів на інформаційне табло виведіть. Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я хотів би аби склалося правильне враження у тих, особливо, людей, котрі слухають нашу дискусію. Справа не в тому, як сказав колега Стоян, що буде їх 10 тисяч чи 20 тисяч, на здоров’я. Але просто профспілки ставляться в якесь зовсім інше становище, ніж громадські організації інші, які легалізуються у спосіб, котрий передбачений законом і Конституцією України. І потім тут же йшла мова про те, що ця конвенція МОП №87, вона ж стосується не тільки профспілок, вона стосується іншої сторони суспільно і соціально-трудових відносин організація роботодавців. Тому вибирати, вихоплювати, вихватувати одне тільки рішення стосовно легалізації профспілок в інший спосіб, ніж це передбачено законом, просто неприпустимо, тому що ми вступаємо і породжуємо у нас на очах колізію різних законодавчих норм, яка в послідуючому не дасть можливість цим же самим профспілкам працювати. Держава, згідно з Законом "Про громадські організації", "Про політичні партії", повинна чітко знати яка створена організація, яка легалізована, як реорганізується, як вона припиняє своє існування. І не потрібно забувати, що згідно з Законом "Про соціальний діалог" профспілка має право, якщо вона має статус, ще й до того всього сама себе назвала, всеукраїнський, має право передбачати представлення інтересів якоїсь сторони. Я думаю, що за цим всім криється не намагання захистити інтереси людини, захистити інтереси найманих працівників. Це закон написано в інтересах профспілкової бюрократії, яку ми розмножили, розплодили дуже багато. І я думаю, нам на сьогоднішній день сам народ покаже, яким профспілкам вони довіряють. Я би на місці народного депутата України не став би багнюкою мазюкати рідну державу. Мільйони, які хочуть виїхати, це, по-моєму, перебільшення. Відкрилися кордони, залізний занавіс впав, люди шукають можливості, де собі краще заробити. Цей законопроект нічого спільного з законопроектами не має, його потрібно відхилити.
Шановні народні депутати! Шановні народні депутати! Комітет пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління рекомендує відхилити законопроект. Знову ж таки, ми з вами йдемо за регламентом. І я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо узгодження їх норм з Конвенцією МОП N87 про свободу асоціацій та захист права на організацію [[щодо отримання прав профспілок]]. За основу. [[16:31:02]] За-2 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Нам потрібно розглянути у другому читанні проект Постанови Верховної Ради України про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2011 році. Хто буде від комітету доповідати? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Дело в том, что комитет практически вывернул наизнанку, если так можно сказать, редакцию первого чтения. Это практически новая постанова. Поэтому, в связи с тем, что это фальшивка, это фактически фальсифицировали процедуру первого чтения, вывернули наизнанку, это издевательство над сессионным залом и как насмешка, - сам докладчик и не пришел на заседание! Поэтому для того, чтобы глупостей нам не наделать, есть предложение, принять во втором чтении редакцию первого чтения и поставить точку. Это будет правильно, справедливо и в соответствии с регламентом. Спасибо.
Шановні колеги! З політичної точки зору, то ви абсолютно маєте логіку. Оскільки ми з вами прийняли законопроект за основу, а не прийняли тоді в цілому, і депутати мали право вносити і інші дати, які вони вважають, заслуговують на увагу щодо їх відзначення на державному рівні, то є дві пропозиції. В зв’язку з відсутністю голови комітету, нам відкласти розгляд цього питання. Одну хвилинку! А якщо ні, то голосувати кожну поправку і та поправка, яка буде підтримана, приймається, яка буде не підтримана не приймається. Але перед цим ще я скажу вам свою точку зору як людина, яка в цих питаннях трішки розуміється. Власне цією постановою ми не охопимо всіх дат, які заслуговують на увагу, і ми приймемо Верховною Радою України абсолютно дике рішення, що ми будемо визначати, що є пам’ятною датою, а що немає. Я вважаю, більш правильно, як ми йшли раніше – окрема постанова щодо окремої пам’ятної дати, це буде свідчити про авторитет Верховної Ради України. А в даному разі ми, шановні колеги, хочемо перетворити Верховну Раду України в укладача календаря. Давайте тоді займемося цією роботою! Але, оскільки ви наполягаєте, давайте йти по поправках. Ми приймаємо документ, який потім буде піддатись абсолютній критиці. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Ну, я говорю, що будуть сміятись, тому в мене прохання було погодитись відкласти розгляд цього питання, а якщо ні, то давайте будемо розглядати по датам. Будь ласка, Валентин Григорович Матвєєв.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ми повністю підтримуємо вашу позицію щодо прийняття сьогодні цієї постанови в другому читанні. Тому що, дійсно, необхідно визначатися Верховній Раді по кожній окремій пам’ятній даті. Це було уже в практиці роботи Верховної Ради на протязі всіх років. І по тій чи іншій видатній даті будуть вноситися конкретні проекти постанов, вони будуть обговорюватися, вони будуть носити конкретне практичне навантаження. Тобто будуть визначатися практичні дії Кабінету Міністрів чи інших органів влади, які будуть проводити ту чи іншу роботу до відзначення цих пам’ятних дат і ювілеїв. І такий підхід вірний, фракція його підтримує.
Шановні колеги, давайте тоді ще раз внесемо ясність. Я думаю, що ми всі свідомі того, що, якщо Верховна Рада України приймає постанову про вшанування пам’яті видатної людини, це повинен бути акт Верховної Ради України. В даному разі, коли ми з вами затверджуємо перелік, ми нівелюємо сам підхід. Тому у мене є така перша пропозиція чи друга пропозиція, бо перша, коли ми прийняли за основу, то ми маємо зараз іти по поправках. Друга пропозиція: нам відкласти цей законопроект і не розглядати його сьогодні, а потім приймемо ми з вами відповідне рішення. Тому. Ну, сьогодні, значить сьогодні. Давайте, йдемо по поправках. Поправка номер 1 Володимира Яворівського. Я ставлю на голосування про підтвердження цієї поправки. [[16:36:11]] За-2 Поправка не підтримана. Далі. Поправка номер 2 Миколи Томенка. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги, я у своєму виступі, коли ми обговорювали даний документ, казав про те, що коректно розділити категорії дат на ті, що відзначаються і вшановуються. В принципі, комітет підтримав цю ідею, і таким чином ми знімаємо момент, що у нас у категорію відзначення потрапили трагічні сумні дати, як початок війни. Тому у такій версії, що у 2011 році на державному рівні відзначаються і вшановуються такі пам’ятні дати та ювілеї, я вважаю, що така поправкам коректна. І, я вважаю, що тоді постанова буде виглядати більш адекватною.
Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Бо якщо мова йде про початок війни, то ми не можемо говорити "святкування", ця дата вшановується. А якщо ми говоримо про день народження того чи іншого видатного класика, то ми святкуємо цю дату. Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку номер 2 Миколи Томенка. [[16:37:45]] За-12 Поправка не приймається. Ми ж ідемо по поправках. Якщо буде ваша, дійдемо, так будемо тоді. Поправка номер 3 Володимира Яворівського. У вас текст розданий. Я ставлю на голосування поправку номер 3. [[16:38:17]] За-2 Поправка не прийнята. Поправка номер 4 Петра Ющенка. Ставлю на голосування. [[16:38:39]] За-4 Шановні колеги, я нічого не хочу сказати, але якщо битва під Берестечком, це 360 років, ми про це не говоримо, ну, тоді я не розумію взагалі, наскільки ми відповідальні політики. Повірте, тут уже людина, яка знає елементарно історію, ну, не можна спокійно сприймати цю постановку питання. Шановні колеги, ну ви просто подивіться, про що йдеться. Я прошу вас, шановні колеги. Ми дурниць уже наприймали багато, давайте ще одну приймемо дурницю. Ставлю на голосування поправку номер 5 Володимира Яворівського. [[16:39:27]] За-15 Поправка не підтримана. Так, поправка 6, Кендзьор і Карпук. Будь ласка. Ставлю на голосування. Голосуємо. [[16:40:03]] За-0 7-а поправка Миколи Томенка. Будь ласка.
Шановні колеги, я готовий і далі аргументувати, але я думаю, що тут треба визначити. Якщо далі ми працюємо в такому режимі, нема смислу нам витрачати і сил, і здоров’я, тому що я бачу загальний настрій не прийняти постанову, яка би в рік 20-річчя незалежності зробила роком, де ми належним чином відзначили події, а прийняти якийсь документ. я не знаю як його позначити. Моя поправка стосується того, що ми не можемо постанову вносити, на моє глибоке переконання, відзначення дат виходу в світ якихось творів. Я можу вам сказати, що в 2011 році там більше 300-400 геніальних творів вийшло в світ. Якщо ми будемо кожну повість і роман відзначати, ну то це дійде до абсурду. Я – один з організаторів 200-річчя святкування.народження Миколи Васильовича Гоголя. Мій фонд організував соціальну рекламу, радіо рекламу, ми видали купу книжок і шануємо Миколу Васильовича Гоголя. Но якщо ми будемо святкувати кожну книжку Гоголя, то це неадекватно. Тому я вважаю, що пункт з приводу видання твору Гоголя треба вилучити з постанови, щоб привести до розумної логіки – відзначаємо або вшановуємо дати або ювілеї.
Я ставлю на голосування поправку номер 7 Миколи Томенка. Та хто пропонував? Навпаки, сказали йти по поправках. Ярослав Михайлович, ну. [[16:42:00]] За-5 Рішення не прийнято. Шановні колеги, є пропозиція. Давайте таким чином. Я прошу уваги і згоди Верховної Ради України! Давайте ми зараз поставимо цей проект постанови для прийняття в цілому. Якщо Верховна Рада підтримає – підтримали, якщо ні – значить ми скасовуємо цю постанову і на цьому завершуємо всю роботу. Ще раз я кажу, зараз нам безглуздо йти по поправках, підтримки немає. З урахуванням цього я пропоную: поставити на голосування в цілому. Якщо Верховна Рада не підтримала, ми цей документ скасовуємо, якщо підтримала – все.
Ми вже приймали в першому. Ну, ми ж тепер. Шановні колеги, ми вже ж тут дискусію вели, я прошу вас. Я ставлю на голосування про схвалення проекту постанови як постанови (реєстраційний номер 8122. Прошу визначайтесь. [[16:43:03]] За-6 Постанову відхилено. Я прошу комітети і фракції, якщо є потреба по тій чи іншій постанові, по тій чи іншій дати вносити окрему постанову, будемо приймати рішення. Я дякую вам за підтримку і розуміння. Шановні народні депутати, прошу уваги! Тепер пропонується, шановні колеги, прийняти проект постанови Верховної Ради України, ми вранці включили його до порядку денного, про. Я перепрошую, йдеться про проект Постанови, який не потребує включення до порядку денного, про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань Автономної Республіки Крим.
Про утворення. Такої немає, в нас тимчасові слідчі і тимчасові спеціальні. Це Регламент, це закон. Шановні колеги, ми визначаємо, що ця комісія буде працювати до завершення діяльності Верховної Ради України нинішньої каденції. А тоді прийдуть нові люди, я хотів би, щоб прийшли присутні тут, вони продовжать дію цієї комісії. Я зачитаю склад вам комісії, це подання безпосередньо від фракції. Пропонується обрати головою Тимчасової спеціальної комісії народного депутата України Дейча Бориса Давидовича, фракція Партії регіонів, заступником голови комісії – народного депутата України Василенка Сергія Володимировича, фракція Блоку "Наша Україна – Народна самооборона". І обрати до складу ТСК таких народних депутатів: Кисельов Василь Олексійович [[фракція Партії регіонів]], Веліжанський Сергій Костянтинович [[фракція "Блок Юлії Тимошенко"]], Гриневецький Сергій Рафаїлович [[фракція "Народної партії"]], Єресько Ігор Геннадійович [[фракція "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина"]], Забарський Владислав Валерійович [[фракція Партії регіонів]], Зац Олександр Вікторович [[фракція Партії регіонів]], Колесніченко Вадим Васильович [[фракція Партії регіонів]], Нетецька Олена Анатоліївна [[фракція Партії регіонів]], Перестенко Марина Володимирівна [[фракція Комуністичної партії України]], Сенченко Андрій Віленович [[фракція "Блок Тимошенко – "Батьківщина"]], Трайдук Микола Федорович [[група "Реформи заради майбутнього"]], Триндюк Юрій Григорович [[фракція "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина"]], Шемчук Віктор Вікторович [[фракція блоку "Наша Україна" – Народна самооборона"]]. Гарний склад комісії? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови як постанови [[реєстраційний номер 8525]]. Прошу голосувати. [[16:46:06]] За-260 Постанову прийнято. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Постанови "Про заходи у Верховної Раді з відзначення 20-річчя проголошення незалежності України" [[реєстраційний номер 8581]]. Шановні народні депутати, дозвольте від імені президії, від Адама Івановича і Миколи Володимировича поінформувати, що вчора відбулося засідання координаційної ради з підготовки 20-річчя незалежності України. Плануються широкі заходи немілітарного характеру. Разом з тим, ми, вивчивши детально проекти заходів до 20-ї річниці незалежності України, пропонуємо ті заходи, які мають бути здійснені Верховною Радою у Верховній Раді України. Зокрема пропонується, шановні колеги, перше засідання наступної сесії ранкове провести як урочисте засідання Верховної Ради України та ряд інших заходів у Верховній Раді України, виставки і таке інше. Немає заперечень? Документ вам розданий. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови як постанови про заходи у Верховній Раді України з відзначення 20-ї річниці проголошення незалежності України. Реєстраційний номер 8581. Прошу голосувати. [[16:47:52]] За-256 Рішення прийнято. Прошу зарахувати мій голос, не встиг проголосувати. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про Раду міністрів Автономної Республіки Крим. Оскільки Регламент дозволяє нам розглядати це питання за скороченою процедурою, тут менше 100 статей, я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[16:48:36]] За-225 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Черноморов Олександр Миколайович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про Раду міністрів Автономної Республіки Крим. Як ми знаємо, частиною 136 Конституції України встановлено, що повноваження, порядок формування і діяльності Ради міністрів Автономної Республіки Крим визначається Конституцією України, законами України, нормативними правовими актами, прийнятими Верховною Радою Автономної Республіки Крим, з питань, віднесених до їх компетенції. Вказана конституційна норма стала правовою підставою для того, що був розроблений і представлений на розгляд Верховної Ради проект Закону про Раду міністрів АРК. Розробка цього проекту зумовлена була також наступними обставинами. Аналіз Конституції та законів України, в тому числі Конституції АРК і нормативно-правових актів Верховної Ради АРК дає підстави зробити висновки, що недостатньо врегульованими залишилися відносини Ради Міністрів АРК з органами виконавчої влади АРК, порядок формування Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, вимоги до членів Ради Міністрів Автономної Республіки Крим і компетенція цього органу з тих чи інших питань. При цьому слід звернути увагу, що на сьогоднішній день Рада Міністрів АРК керується в своїй діяльності крім іншого ще і Законом Автономної Республіки Крим від 3 лютого 1997 року "Про Раду Міністрів АРК" який в певній частині не відповідає Конституції України. Також законодавство України закріплюючи лише загальні питання компетенції Ради Міністрів АРК у певних сферах, це визначено, зокрема, частиною другою статті 38 Конституції Автономної Республіки Крим, не розмежовує повноваження уряду Автономної Республіки Крим на виконавчі повноваження з питань віднесених до самостійного відання Республіки Крим Конституції України та Конституції Автономної Республіки Крим і законам України та державні виконавчі функції, повноваження делеговані їм відповідно до Законів України. Вказане ще раз є вагомим аргументом для того, що в решті має бути прийнятий Закон "Про Раду Міністрів АРК", який визначає статус Ради Міністрів, порядок.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Вимоги до членів, компетенцію цього органу і також взаємовідносини між різними органами АРК і органами влади, зокрема і територіальних органів центральних органів виконавчої влади, які існують на території Криму. Прошу підтримати вказаний закон і прийняти його в першому читанні. Дякую.
Дякую. Олександр Миколайович Черноморов, заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засідання 19 травня 2011 року розглянув проект Закону України "Про Раду Міністрів Автономної Республіки Крим", поданий Кабінетом Міністрів України. Зазначений законопроект спрямований на законодавче врегулювання питань щодо порядку формування Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, здійснення нею діяльності та закріплення повноважень згідно Конституції України та законів України. Комітет звернув увагу на те, що концепція проекту побудована на законодавчому закріпленні за Радою міністрів Автономної Республіки Крим статусу вищого органу в системі органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим. Відповідно до положень частини четвертої статті 136 Конституції України згідно з якою Рада міністрів Автономної Республіки Крим є урядом Автономної Республіки Крим. А також положення частини першої статті 35 та частини п’ятої статті 38 Конституції Автономної Республіки Крим затвердженою законом України від 23 грудня 1998 року, які визначають Раду міністрів Автономної Республіки Крим як орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим. У ході обговорення питання народні депутати члени комітету вказали на відсутність спеціального Закону України про Раду міністрів Автономної Республіки Крим і зазначили, що Рада міністрів Автономної Республіки Крим вважається урядом Криму стаття 136 Конституції України і виконавчим органом Автономної Республіки Крим стаття 2 Конституції Автономної Республіки Крим, що не дозволяє чітко визначати її місце у системі органів державної влади та місцевого самоврядування. Уряд Криму не відноситься ні до органів державної влади, ні до органів місцевого самоврядування. Також відмітили, що прийняття Закону України про Раду міністрів Автономної Республіки Крим дозволить.
Мікрофон, будь ласка.
Дозволить законодавчим шляхом удосконалити організацію та порядок діяльності Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Комітет з питань бюджету вважає, що зазначений законопроект не має впливу на показники бюджету. Комітет з питань правової політики у висновку зазначає, що положення проекту Закону України про Раду міністрів Автономної Республіки Крим узгоджується з нормами Конституції України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у висновку не вбачає потреби у прийнятті спеціального Закону України про Раду міністрів Автономної Республіки Крим. Комітет на своєму засіданні ухвалив рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про Раду міністрів Автономної Республіки Крим поданий Кабінетом Міністрів України за результатами розгляду його в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу!
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення питання. Так, прізвища, будь ласка. Колоцей, фракція Партії регіонів, потім – Тарас Чорновіл.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я прошу передати слово моєму колезі Коновалюку. Дякую.
Валерій Коновалюк, мікрофон.
Шановні колеги, дійсно, це давно очікуване питання, тому що Автономна Республіка Крим, вона потребує більш чітких повноважень стосовно діяльності виконавчих органів влади. Я переконаний, що це має за мету значно покращити соціально-економічний розвиток і забезпечити те, що дасть потім достатньо серйозні переваги і можливості в цілому для України. Тому що є особисті позиції, які сьогодні притаманні півострову і я переконаний, що цей законопроект, який буде чітко врегульовувати питання організації діяльності Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, він більше дасть можливість суттєво покращити ситуацію і зробити таким чином, щоб і в загальнонаціональній економіці і соціально-економічному розвитку це відігравало значну роль. Тому я переконаний, що ми підтримаємо це рішення і будемо робити все для того, щоб забезпечити більш суттєвий розвиток півострова і громадян, які мешкають на цій території. Дякую.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" стосовно цього законопроекту хоче заявити наступні речі. Ми готові підтримати його в першому читанні, але в нас є кілька застережень. Перше. Це занадто суттєвий момент прийняття базисних законів для Автономної Республіки Крим, занадто суттєвий, щоб його в такому поспіху розглядати. Він тільки сьогодні включений до порядку денного, у нас сьогодні паралельно створена відповідна спеціальна комісія Верховної Ради, яка ще не почала працювати, яка могла би дати теж свої певні пропозиції, зауваження. І ми вже сьогодні в першому читанні приймаємо цей закон. Ми готові проголосувати в першому читанні, але до другого читання наша група буде в першу чергу покладатися як на позицію експертів, які висловлюються стосовно цього законопроекту, так само і на позицію спеціальної комісії, яка буде теж, я надіюся, при підготовці до другого читання вивчати і обставини конституційності щодо цього закону. Ну, і найосновніше. Нас все-таки тривожить питання: а чи потрібно було вводити спеціальний закон, якщо це все достатньо чітко відображено в Конституції Автономної Республіки Крим, яка затверджена українським парламент. Тому ще раз наголошуся, зараз, щоб не зарізувати цю депутатську, цю урядову ініціативу, ми голосуємо "за". Але до другого читання я би просив, щоб ми всі дуже детально вивчили. Крим – це є та автономія, де сходяться дуже багато і національних, і економічних, і геополітичних різних процесів. І дуже важливо, щоб ми не створили, з одного боку якісь фактори протистояння чи відчуття ущербності в якихось груп, які живуть в Криму. З другого боку, щоб ми не повторили і не породили яку-небудь чергову нову мєшковщину. Тому прохання, після того, як буде прийнято в першому читанні, ніяких скорочених процедур. Нормально, спокійно вивчаємо, готуємося до другого читання.
Так, шановні народні депутати, ніхто більше не наполягає на виступі? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію. Дейч Борис Давидович, будь ласка, голова ТСК. Вам доведеться, якщо приймемо за основу, далі працювати разом з комітетом.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, действительно Чорновил прав, что Крым – автономия и там сегодня нужно решать многие политические, социальные и другие проблемы. Мы к этому постановлению Верховной Рады, к этому закону шли лет 15, но не доходили в стены Верховной Рады. И то, что сегодня он рассматривается в этом зале, это уже большая победа. И я прошу депутатский корпус поддержать, он нужен как воздух. Закон о Верховной Раде Автономной Республики есть, а закона о Совете Министров Автономии – нету.
Так, шановні народні депутати, прошу уваги. Ще раз, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління не демонструє такого оптимізму, воно вважає, що немає підстав підтримати поданий законопроект. Просив би враховувати всі ці обставини. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону "Про Раду Міністрів Автономної Республіки Крим" [[реєстраційний номер 8191]]. Прошу голосувати. [[17:00:26]] За-257 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект. про підготовку до другого читання, у нас і так, і так вона фактично буде скорочена. Ми тиждень не працюємо, у нас проблем не буде тут великих. Це буде залежати від вас. Я думаю, що ми, головне, я повинен сказати так, коли комітет буде готовий, то ми його розглянемо і приймемо рішення остаточне.
На цій сесії ми приймемо рішення. На цій сесії ми приймемо рішення.
Ми на цій сесії приймемо остаточне позитивне рішення. Зараз ми тільки викличемо протистояння і нічого це не буде. У нас наступний тиждень не пленарний, якраз буде два тижні, ми розглянемо його. Будь ласка, Пеклушенко Олександр з цього приводу.
Спасибо Владимиру Михайловичу. Уважаемые коллеги, законопроект на самом деле очень прост, и растягивать его на неделю нет смысла. Мы все в неоплатном долгу перед Крымом, потому что Крым это не просто полуостров, Крым – это жемчужина Украины. И все, что хорошо для Крыма, отлично для Украины. Я предлагаю проголосовать в целом и сейчас.
Шановні колеги, давайте таким чином. Паліативне і компромісне рішення, підготувати до другого читання доручення комітету за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Про підготовку до другого читання за скороченою процедурою. Ну, давайте, хай подивляться, ще ж там думки ж розбіглись. Хай юристи ж подивляться уважно. Щоб потім не було вето Президента. Шановні колеги! Я ще раз говорю, ви не зрозуміли пропозицію. Відмініть голосування. Мова йде про те, щоб доручити комітету, враховуючи актуальність цього питання, підготувати його до розгляду за скороченою процедурою. Тарас Чорновіл, будь ласка.
Вибачте, Володимире Михайловичу! Той поспіх, з яким зараз проводиться цей законопроект, переконує нас в тому, що дійсно він є частиною певних дій, які зовсім не пов’язані з законодавчим регулюванням. Від того, якщо кажуть, він, 15 років його чекали. Від того, що тиждень нормально попрацює з ним додатково і комісія, яку ми створили, і експертне середовище і нормально оцінимо все. А не отак приймати. Сьогодні включили його в порядок денний, сьогодні ж приймаємо його в першому читанні. Сьогодні ж взагалі хочуть за скороченою процедурою або і в цілому. Це викликає тільки підозри, що за цим законом криються якісь інші подальші плани. Тому ви можете просто втратити додаткових зараз 20 голосів остаточно і раз, і назавжди за цей закон.
Дякую. Шановні колеги! Оскільки моя пропозиція була незрозуміла і я вимушений поставити ще раз на голосування це питання. Пропозиція ще раз вам. Щоб доручити комітету розглянути за скороченою процедурою. Так чи інакше, це буде мінімум два тижні. Тому зараз пропозиція, повернутися до цієї, до розгляду цієї пропозиції. І, якщо буде підтримано, тоді ми поставимо на голосування по суті. Прошу уваги. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду пропозиції про розгляд і підготовку законопроекту до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:04:24]] За-238 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування про доручення комітету підготувати законопроект до другого читання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[17:04:47]] За-236 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 290 Цивільного кодексу України [[щодо відомостей про донора]] [[реєстраційний номер 8318]]. За скороченою процедурою, ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:05:21]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра охорони здоров’я Копитов Сергій Миколайович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Забарський Владислав Валерійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Правове регулювання трансплантації та здійснення іншої, пов’язаної з нею, діяльності на сьогодні визначено Законами України "Про трансплантацію органів та інших анатомічних матеріалів людини", Цивільним кодексом України, Постановою Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства охорони здоров’я. Метою прийняття проекту закону є приведення частини третьої статті 290 Цивільного кодексу України у відповідність до вимог статті 13 Резолюції Ради Європи [[№ 78]] "Про приведення у відповідність законодавства держав-учасниць з питання вилучення, пересадки та трансплантації матеріалів організму людини". А саме те, що особа донора не повинна бути відомою реципієнту, а особа реципієнта – родині донора, окрім випадків, коли реципієнт і донор перебувають у шлюбі або є близькими родичами. МОЗ просить підтримати пропозиції щодо прийняття закону, який необхідний для подальшого розвитку трансплантації та буде сприяти позитивному іміджу України як держави, що розвиває трансплантацію у правовому полі відповідно до європейських стандартів. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Забарський Владислав Валерійович, голова підкомітету Комітету з питань правової політики.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 18 травня цього року проект Закону України про внесення змін до статті 290 Цивільного кодексу України щодо відомостей про донорів. Законопроектом пропонується внести зміни до абзацу другого частини третьої статті 290, відповідно до якої особа донора не повинна бути відомою реципієнту, а особа реципієнта родині донору, крім випадків, коли реципієнт і донор перебувають у шлюбі або є близькими родичами. Це корелюється із статтею 13 Резолюції Ради Європи про приведення у відповідність законодавства до держав-учасниць з питань вилучення, пересадки та трансплантації матеріалів організму людини, прийнятої 11 травня 1978 року. Таким чином прийняття законопроекту забезпечить приведення абзацу другого частини третьої статті 290 Цивільного кодексу України у відповідність до вимог зазначеної статті резолюції Ради Європи. Комітет відзначає, що запропонованим проектом закону норма є більш виваженою, оскільки у зв’язку з пересадкою органа особи, яка відома реципієнту, в останнього може виникнути певні дискомфорти психологічні та інші питання, особливо може сприяти, як шантажу чи вимаганню у випадку, коли члени сім’ї, близькі родичі померлої особи дізнаються про реципієнта. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку висловилося за доцільність повернення законопроекту на доопрацювання, посилаючись на необхідність внесення відповідних змін. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект закону,поданий Кабінетом Міністрів, прийняти за основу, доручивши Комітету з питань правової політики доопрацювати зазначений законопроект з врахування зауважень та пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи і внести його на розгляд Верховної Ради України у другому читанні.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Тарас Чорновіл, мікрофон, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати України! Наша депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримає даний законопроект. Ми вважаємо, що він крім того, що відповідає цивілізаційним нормам, прийнятим у всьому світі, він ще є просто, елементарно гуманний. Давайте зрозуміємо, що коли відбуваються трансплантації, які були узгоджені, коли відбуваються пересадки донорських органів, за таких обставин дуже часто виникають певні складності моральні. Україна ще не вступила в період, коли в нас буде повноцінно працювати пересадка донорських органів від сторонніх людей, не від родичів, зокрема, від померлих, але це так чи інакше буде рано чи пізно. Ми до цього часу мусимо встановити всі нормальні правила, які заведені в моральній сфері в цій частині. Без них ми не можемо приступати, тому що будуть виникати психологічні несумісності, психологічні складності. Люди, чий родич, скажімо, став донором, посмертно особливо, очевидно, можуть мати якусь неадекватну реакцію. Ми не маємо допустити того, щоб людина, яка отримала донорські органи, яку таким чином було врятовано, потім могла піддаватися певному психологічному і фізичному пресингу. В зв’язку з цим, ця норма, яка абсолютно в більшості цивілізованих країн включена в національне законодавство, має знайти своє місце в українському законодавстві. Це простий законопроект. Я припускаю, що якщо не буде застережень, і ми могли би його проголосувати відразу в цілому.
Так, шановні колеги, більш ніхто не наполягає на виступах? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 290 Цивільного кодексу України [[щодо відомостей про донора]] [[реєстраційний номер 8318]]. Прошу голосувати. [[17:11:51]] За-250 Рішення не прийнято. Рішення прийнято! Перепрошую. Шановні колеги, тут звучала пропозиція прийняти в цілому. Кабінет Міністрів не заперечує? Більше того, Кабінет Міністрів просить. Ніхто не заперечує з вас? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту закону як Закон про внесення зміни до статті 290 Цивільного кодексу України [[щодо відомостей про донора]] [[реєстраційний номер 8318]]. Прошу голосувати. [[17:12:36]] За-262 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" [[щодо державного експортного контролю]] [[реєстраційний номер 8488]]. Тут звучала пропозиція – чув – щоб розглядати це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[17:13:12]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Максюта Анатолій Аркадійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Чечетов Михайло Васильович.
Шановні народні депутати! До вашого розгляду подано проект Закону про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності". Суть проекту закону полягає у визначенні того, що дія закону. зазначеного закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів державного експертного контролю. Необхідність розробки такого закону викликана тим, що, по-перше, на сьогоднішній день заходи державного експортного контролю здійснюються відповідно до Закону України про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання відповідно до міжнародних зобов’язань України. По-друге, Держекспортконтроль згідно з положенням, яке затверджено щодо нього, не включений до переліку органів ліцензування та відповідно не видає ліцензій суб’єктам господарювання для здійснення певних видів господарської діяльності та не здійснює заходи державного нагляду, контролю за господарською діяльністю суб’єктів господарювання. Тому є необхідність законодавчого врегулювання порядку застосування державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності щодо питань, пов’язаних із здійсненням заходів Державного експертного контролю. Тому шляхом внесення змін до статті 2 закону і виключенням цієї діяльності з-під дії закону пропонується врегулювати це питання. Прошу підтримати.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Михайло Васильович, щодо рішення комітету?
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проектом Закону України передбачається доповнення статті другої Закону України про основні засади державного нагляду і контролю у сфері господарської діяльності в частині, що дія цього закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів Державного експертного контролю. Прийняття закону дозволить уникнути покладання на Держекспертконтроль функцій державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності, які не пов’язані з реалізацією заходів державної політики в галузі Державного експертного контролю, які Держекспертконтроль здійснює відповідно до Закону України про державний контроль за народними передачами товарів військового призначення та подвійного використання, а також дублювання заходів контролю за господарською. за діяльністю суб’єкта. Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва розглянув проект цього закону і одностано прийняв рішення щодо підтримки в першому читанні. Я звертаюсь до сесійної зали, підтримати цей законопроект. Дуже дякую.
Так, шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Так, прізвища народних депутатів покажіть. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, якби цей законопроект був прийнятий декілька років тому нам, напевно, вдалося би в Запоріжжі зберегти прекрасне і чудове легендарне підприємство "Іскра", яке виробляло прекрасне обладнання радіолокаційне і яке мало нещастя розміщати це радіонавігаційне обладнання за кордоном. І всі послідуючі дії – ремонт, поставка комплектуючих, укладання самостійних контрактів – тут же наривалося на Держекспортконтроль, Укрспецоборону. і там далі експерти, всі ці контролюючі, забороняючі організації держави забороняли "Іскрі" самостійно здійснювати вихід на зовнішній ринок, тим самим в кінці кінців привели до затяжної кризи, котру зараз переживає цей прекрасний колектив, де зібрана еліта радіоелектроніки нашої держави, без сумніву, можна про це сказати. Тому цілком зрозуміло, що цей законопроект потрібно прийняти. І було б непогано, напевно, якщо мова йде про те, що Держекспортконтроль не поширюється на товари, які не підлягають переліку подвійного призначення, то цей законопроект можна було б прийняти у першому читанні і в цілому. Дякую.
Так, Валерій Камчатний, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово колезі по нашій депутатській групі "Реформи заради майбутнього" Задирку Геннадію.
Кому? А, Геннадій Задирко, будь ласка.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", депутат Задирко, Миколаївщина. Проектом пропонується в частині другій статті другої Закону України "Про основні засади державного нагляду і контролю у сфері господарської діяльності" після слів "митного контролю" доповнити словами "державного експортного контролю". Для цього закон не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю, державного експортного контролю. В принципі, ми розуміємо, що тут просто йде наведення порядку у цьому законопроекті, в цій статті, тому ми пропонуємо, депутатська група "Реформа заради майбутнього", проголосувати за цей законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Так, шановні народні депутати, ніхто не наполягає на виступі? Не бачу. Комітет пропонує прийняти закон за основу, Головне науково-експертне управління вважає, що можна приймати законопроект за основу. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" [[щодо державного експортного контролю]]. Реєстраційний номер 8488. Прошу голосувати. [[17:19:42]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, звучала пропозиція про те, щоб прийняти проект закону як закон. Заперечення є? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту закону як закон, а саме: про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" [[щодо державного експортного контролю]]. Реєстраційний номер 8488. Прошу голосувати. [[17:20:28]] За-257 Закон прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 17 Закону України "Про лікарські засоби" [[щодо забезпечення проведення фармацевтичної розробки лікарських засобів та наукових досліджень]]. Реєстраційний номер 8175. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:21:06]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Віктор Петрович Корж. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я Юрій Олександрович Гайдаєв.
Шановна президіє! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується внести зміни до статті 17 Закону України "Про лікарські засоби", доповнивши перелік підстав для ввезення на митну територію України незареєстрованих лікарських засобів. Актуальність цієї проблеми полягає в тому, що досить тривалий час вітчизняні виробники лікарських засобів позбавлені можливостей ввозити на митну територію України зразки субстанції, пелет, продукції так званої "in bulk", в тому числі стандартних та референтних зв’язків, які не зареєстровані в Україні. Такі засоби використовуються підприємствами на стадії фармацевтичної розробки та необхідні для відпрацювання технологій, виробництва дослідних серій, апробації аналітичних методів та контролю якості. Це відбулося внаслідок припинення МОЗ України видачі відповідних дозвільних документів, які вимагаються митними органами України згідно Законом "Про митний тариф України". У свою чергу митні органи без дозвільного листа МОЗ не пропускають зразки не зареєстрованих лікарських засобів, які напрацьовуються для подальшої реєстрації. Водночас сировина для вітчизняних лікарських засобів закуповується головним чином за кордоном. Дослідження фармацевтичної розробки проводяться підприємством виробником, але вони неможливі без наявності певної кількості досліджувальної сировини. Придбання зразків сировини спрямована в тому числі на вибір оптимальних з точку зору забезпечень якості та безпеки постачальників. Існуюча ситуація може призвести до вимивання вітчизняних ліків, остаточне вимивання з українського ринку і неминуче призведе до підвищення вартості лікування громадян України. Прийняття закону дозволить розблокувати виробництво лікарських засобів вітчизняними підприємствами і зменшити їх ціну для споживачів від п’яти до 20 разів. Щодо висновку Головного науково-експертного управління, то воно було дещо необґрунтованим ми його узгодили і заперечень з його боку сьогодні немає. Міністерство охорони здоров’я підтримує цей законопроект, профільний комітет розглянув і одноголосно його підтримує. Прошу вас його розглянути і підтримати в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Я запрошую до виступу голову підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я Юрія Олександровича Гайдаєва.
Вельмишановний Володимир Михайлович! Вельмишановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань охорони здоров’я на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 17 Закону України "Про лікарські засоби". Народні депутати, члени нашого комітету одностайно відзначили, що законопроект є вкрай необхідним з точки зору забезпечення, оновлення та розширення номенклатури вітчизняної фармацевтичної промисловості за рахунок впровадження генеричних лікарських засобів. Сьогодні частка лікарських засобів імпортного виробництва на фармацевтичному ринку України складає, вдумайтесь, 73 відсотки у вартісному виразі та 34 відсотки в упаковках. Не є секретом те, що генерично лікарський засіб в декілька разів дешевше регіонального лікарського засобу і не поступається йому якістю та ефективністю. Використання генеричних препаратів може суттєво підвищити фінансову доступність лікарських засобів для населення та збільшить обсяги державних закупівель ліків для потреб системи охорони здоров’я. А так впровадження генеричних препаратів сьогодні штучно гальмуються через недосконалість законодавства, а саме через те, що у чинній редакції Закону України "Про лікарські засоби" не передбачена можливість ввезення не зареєстрованих субстанцій для фармацевтичної розробки, підкреслюю розробки, лікарських засобів та відпрацювання технологій їх виробництва. Законопроект усуває цю прогалину і дає можливість впроваджувати у виробництво життєво необхідні генеричні лікарські засоби. Враховуючи вище сказане, вважаємо за доцільне рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Прізвища народних депутатів прошу вивести на інформаційне табло. Тарас Чорновіл депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, я вибачаюсь, випадково натиснув "за", але в нас якраз в даному випадку щодо цього законопроекту виникло досить серйозне застереження. Оскільки мова все-таки іде про лікарські засоби, які можуть ввозитися в Україну без сертифікації, і ми не бачимо зараз, на жаль, повної гарантії цим законом того факту, що вони будуть використовуватися дійсно виключно для розробки, для напрацювання нових інших лікарських засобів, які вже мають бути сертифікованими. Немає впевненості, немає гарантії, тому і виникають сумніви, якби в нас було трошки більше часу від моменту включення до порядку денного і до моменту повноцінного розгляду в першому читанні, наша депутатська група "Реформи заради майбутнього", очевидно, мала б всі підстави проголосувати за цей законопроект. На превеликий жаль, зараз буквально, порадившись тут в залі, ми доходимо до висновку, що ми не бачимо достатніх гарантій в тому тексті, який вноситься зі змінами до закону для того, щоб бути впевненими, що не буде зловживання ввезенням цих матеріалів. На превеликий жаль, через оцю прискорену дуже роботу і враховуючи те, що не має схвального відгуку так само і Головного науково-експертного управління, ми зараз не зможемо проголосувати за цей законопроект. Можливо є сенс його відкласти і нормально, до наступного пленарного тижня переконатися, щоб дійсно нам представили докази, що це не може бути використано в. як зловживання.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття законопроекту за основу. Прошу голосувати про прийняття законопроекту [[реєстраційний номер 8175]] за основу. [[17:28:07]] За-244 Рішення прийняли.
Шановні колеги, була пропозиція голосувати в цілому, але є заперечення, з яким виступив Тарас Чорновіл. Будь ласка, Гайдаєв, мікрофон. Але, шановні колеги, якщо заперечує бодай один депутат, я не маю права ставити на голосування.
Уважаемые коллеги, я хочу просто объяснить, для того, чтобы произвести препарат, генеричный препарат, необходимо ввести субстанцию, за которую приходится платить, и цена на лекарства резко увеличивается. Я бы в своем докладе специально сказал, подчеркиваю, что ввозится только для разработки этих препаратов, только! Ни в коем случае этот препарат не поступит на прилавок. Ни в коем случае этим препаратом не будут лечиться люди, который ввозиться именно для разработки генерического препарата. Поэтому я просил бы Тараса Вячеславовича прислушаться к моему мнению и мнению комитета и снять свое зауваження. Дякую.
Будь ласка, Тарас Чорновіл. Одну хвилинку. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Ну, я, по-перше, попрошу там декого не демонструвати свій особливий рівень інтелекту. А щодо дуже глибоко поважного мною доповідача по цьому питанню пана Гайдаєва, я ще раз кажу, ми розуміємо потрібність цього закону, але, ну, є в нас позиція, в нашій фракції. Якщо ми не відчуваємо впевненості в тому, що закон не може бути використаний на зло, ну, для нас є певні табу. Ми хочемо побачити і переконатися. За цей тиждень щось зміниться? Чому так горить? Поясніть? Коли ви починаєте по Криму так поспіхом гнати, ну, важко повірити в благі наміри. В даному випадку, ще ж буде на підписання Головою Верховної Ради, на підписання Президентом, на публікацію. Що так горить? Що тиждень міняє? Давайте, підготуйте нормально до другого читання. Можливо, ми не матимемо застережень, але ми хочемо перевірити. Тут життя і здоров’я людей.
Шановні народні депутати, ми прийняли законопроект за основу. Відповідно до Регламенту, якщо є заперечення бодай від одного депутата, ми не можемо ставити на голосування пропозицію про прийняття в цілому. Ну, я думаю, це ж очевидно, буде через тиждень готовий – розглянемо. Будь ласка. Шановні народні депутати, ми розглянули всі питання, які були визначені розкладом на вівторок. Тому, шановні колеги, вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу у пленарному режимі, як ми з вами домовлялися, будуть спочатку виступи народних депутатів, потім інформація Генеральної прокуратури, а далі за планом. Дякую за роботу. Ще раз оголошую вечірнє засідання Верховної Ради України закритим.