Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 6. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednice, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Informacija samo jedna na početku. Zapisnik sa 5. sjednice Hrvatskog sabora iz tehničkih razloga nije pripremljen, pa ćemo isti usvojiti na idućoj sjednici. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 9 novih točaka pod rednim brojevima 4., 5. 7., 12., 13., 14., 15., 17. i 18. To su: Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Vladi Republike Hrvatske. Konačni prijedlog zakona o prijenosu mirovinskih prava. Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju ulaganja. Prijedlog zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. I Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu, drugo čitanje. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za koji predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To je točka 45. iz konačnog prijedloga dnevnoga reda. To je Prijedlog zakona o dopuni Ovršnog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 216. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka Konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za šestu sjednicu. Ponavljam još jednom to su točke pod rednim brojevima 4., 5., 7., 12., 13., 14., 15., 17. i 18. pa ih ne bih ponovo poimenično čitao. Ima li tko kakav prigovor? Ako nema prigovora utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red šeste sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je ovim utvrđen. Sukladno članku 228. stavku 1. Poslovnika ja bih ga sada trebao objaviti čitajući sve točke. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda sa ovim izmjenama. Sada idemo dakle na glasovanje. Prvo ćemo, predložiti ću dopunu dnevnog reda 6. sjednice sa 11 novih točaka. To su sljedeće točke: 1. Prijedlog zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa sa Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. 2. Prijedlog zakona o strateškim investicijskim projektima RH. 3. Prijedlog zakona o zaštiti neotkrivenih znanja, iskustava te poslovnih informacija. 4. Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 511/2014. o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoje o pristupu genetskim resursima te pošteno i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji. 5. Prijedlog zakona o zaštiti dužnika u posebnim slučajevima prijenosa tražbina Predlagatelj Klub Živog zida i SNAGA-e. 6. Izvješće o provedbi aktivnosti protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima u 2015. i 2016. godini, 7. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u misiji potpore miru „RESOLUTE SUPPORT“ u Afganistanu, 8. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru „KFOR“ na Kosovu, 9. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operaciji potporu miru „EU NAVFOR“ Somalija-Atalanta, 10. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a i 11. Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga RH na dužnostima u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim nacionalnim i multinacionalnim zapovjedništvima u operacije i druge aktivnosti u inozemstvu pod vodstvom NATO-a. Navedeni akti objavljeni su na internetskim stranicama Hrvatskog sabora. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku pa vas molim da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo 136 nazočnih zastupnika, dakle imamo kvorum. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja pod točkom 1. predložene dopune, to Prijedlog zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, s Konačnim prijedlogom zakona, to je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 221, predlagatelja je Klub zastupnika SDP-a? Ako nema primjedbi smatram ili smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 6. sjednice, To su točke od 2 do 11 predložene dopune? Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, tako je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Hvala gospodine predsjedniče. Za tjedan dana Sabor završava zasjedanje za 2017. godinu i sada smo uvrstili 16 novih točaka na dnevni red a na dnevnom redu Hrvatskoga sabora nalazi se programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014., 2015., i '16.-tu godina a 2017. godina je na izmaku. Ja vas molim, vas kao predsjednika Sabora da svojim autoritetom omogućite da ovaj Sabor rasprava o financijskom i programskom izvješću Hrvatskog olimpijskog odbora inače se ne mogu oteti dojmu da HDZ na neki način želi spriječiti raspravu o hrvatskom sportu i problemima o hrvatskom sportu u ovom Visokom domu. Malo smiješno zvuči da već 3 godine nismo raspravljali o radu Hrvatskog olimpijskog odbora. Evo, hvala vam lijepo.
Slažem se s vama i iskoristio sam svoj autoritet i ta će točka biti idući tjedan na dnevnom redu. [[Pljesak.]] Dobro, ako nema drugih primjedbi, ako nema drugih primjedbi ove su točke od 5. do 15. uvrštene u dnevni red sjednice. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam vam ovdje tek 5 minuta pa onih 55 vas nisam mogao čuti. Recite.
Pa gledajte ovako, imamo danas dnevni red za 8. prosinca, ima tu važnih zakona. Gledajte, ja mislim da politika treba biti određivanje prioriteta, to je Zakon o radu, vodama itd.. To je nemoguće nekim ljudima koji rade drugo poslove ovdje i ne mogu doći svakodnevno ovdje i uključujući mene koji sam ovdje svakodnevno skoro da mi proučimo sve te zakone, je li moguće napraviti nekakav raspored da mi prioritetiziramo neke zadaće koje su važan za razvoj ove naše RH i da ovo drugo što je nebitno, mislim nebitno, sve je bitno, jer to je totalni information overload. To je, da imate 3 pravna tima za svakog zastupnika ne bi proučio sve ove zakone. Ja ne razumije ovo danas, dobili smo danas dnevni red na kojem imate točaka ovdje, koliko točaka imate ovdje 3 strane skoro i još imamo jednu dopunu. Mislim to je meni, to je za mene kritično.
Zahvaljujem se na vašoj primjedbi. Ima li još kakvih primjedbi? Ako nema onda konstatiram da su točke od 5 do 15 predložene dopune uvršteni u dnevni red sjednice tako da konstatiram da je dopuna dnevnog reda utvrđena. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 6. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednice, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Informacija samo jedna na početku. Zapisnik sa 5. sjednice Hrvatskog sabora iz tehničkih razloga nije pripremljen, pa ćemo isti usvojiti na idućoj sjednici. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 9 novih točaka pod rednim brojevima 4., 5. 7., 12., 13., 14., 15., 17. i 18. To su: Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Vladi Republike Hrvatske. Konačni prijedlog zakona o prijenosu mirovinskih prava. Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju ulaganja. Prijedlog zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. I Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu, drugo čitanje. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za koji predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To je točka 45. iz konačnog prijedloga dnevnoga reda. To je Prijedlog zakona o dopuni Ovršnog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 216. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka Konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za šestu sjednicu. Ponavljam još jednom to su točke pod rednim brojevima 4., 5., 7., 12., 13., 14., 15., 17. i 18. pa ih ne bih ponovo poimenično čitao. Ima li tko kakav prigovor? Ako nema prigovora utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red šeste sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je ovim utvrđen. Sukladno članku 228. stavku 1. Poslovnika ja bih ga sada trebao objaviti čitajući sve točke. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda sa ovim izmjenama.
Hvala gospodine predsjedniče. Za tjedan dana Sabor završava zasjedanje za 2017. godinu i sada smo uvrstili 16 novih točaka na dnevni red a na dnevnom redu Hrvatskoga sabora nalazi se programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2014., 2015., i '16.-tu godina a 2017. godina je na izmaku. Ja vas molim, vas kao predsjednika Sabora da svojim autoritetom omogućite da ovaj Sabor rasprava o financijskom i programskom izvješću Hrvatskog olimpijskog odbora inače se ne mogu oteti dojmu da HDZ na neki način želi spriječiti raspravu o hrvatskom sportu i problemima o hrvatskom sportu u ovom Visokom domu. Malo smiješno zvuči da već 3 godine nismo raspravljali o radu Hrvatskog olimpijskog odbora. Evo, hvala vam lijepo.
Slažem se s vama i iskoristio sam svoj autoritet i ta će točka biti idući tjedan na dnevnom redu. [[Pljesak.]] Dobro, ako nema drugih primjedbi, ako nema drugih primjedbi ove su točke od 5. do 15. uvrštene u dnevni red sjednice. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam vam ovdje tek 5 minuta pa onih 55 vas nisam mogao čuti. Recite.
Pa gledajte ovako, imamo danas dnevni red za 8. prosinca, ima tu važnih zakona. Gledajte, ja mislim da politika treba biti određivanje prioriteta, to je Zakon o radu, vodama itd.. To je nemoguće nekim ljudima koji rade drugo poslove ovdje i ne mogu doći svakodnevno ovdje i uključujući mene koji sam ovdje svakodnevno skoro da mi proučimo sve te zakone, je li moguće napraviti nekakav raspored da mi prioritetiziramo neke zadaće koje su važan za razvoj ove naše RH i da ovo drugo što je nebitno, mislim nebitno, sve je bitno, jer to je totalni information overload. To je, da imate 3 pravna tima za svakog zastupnika ne bi proučio sve ove zakone. Ja ne razumije ovo danas, dobili smo danas dnevni red na kojem imate točaka ovdje, koliko točaka imate ovdje 3 strane skoro i još imamo jednu dopunu. Mislim to je meni, to je za mene kritično.
Zahvaljujem se na vašoj primjedbi. Ima li još kakvih primjedbi? Ako nema onda konstatiram da su točke od 5 do 15 predložene dopune uvršteni u dnevni red sjednice tako da konstatiram da je dopuna dnevnog reda utvrđena. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15.04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Ali prije imamo najavu za stanku. Poštovani kolega Panenić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, u ime zastupnika Kluba Mosta nezavisnih lista tražim stanku u trajanju od 10 minuta na temu pogodovanja u javnoj nabavi Ministarstva regionalnog razvoja. Hvala lijepo.
Kolega Pernar, izvolite.
Evo sada radi. Znači na temu mosta u Kućama kraj Velike Gorice koji još uvijek nije gotov. Hvala.
Nisam vas razumio.
Ima mjesto Kuće kraj Velike Gorice to je Turopolje i tamo imaju drveni most koji nije saniran i HDZ-e ga je zatvorio za ljude umjesto da ga obnovi. Evo na tu temu.
Kolega Beus Richembergh.
Na temu Kučkoga mosta također.
Koji?
Kučki most.
Kučki most, dobro. Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba SDP-a vezano uz javnu nabavu u Ministarstvu regionalnog razvoja.
Zahvaljujem. Javlja li se još netko? Kolegica Martinčev-Juričev.
Na istu temu Klub HDZ-a javna nabava u Ministarstvu regionalnog.
Zahvaljujem. To je pet zahtjeva. Možemo ako ste za krenuti odmah ili ćemo napraviti stanku? Može? Onda 10 minuta. U 15.20. STANKA U 15.10 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,20 SATI]] Nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Panenić. Izvolite!
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo, današnje izdanje Jutarnjeg, zapravo na vidjelo je donijelo jednu problematiku koju smatramo evo da trebamo progovoriti i u ovome Saboru. Naime, tamo su navedene ozbiljne optužbe na račun Ministarstva regionalnog razvoja i ministrice regionalnog razvoja, da je pokušala i nije uspjela pogodovati tvrtki čiji je vlasnik njen poznanik, prijatelj, poslovni suradnik iz nekih ranijih vremena. Ono što bih ja rekao gdje je problematika svega toga da je Ministarstvo regionalnog razvoja je zaduženo za kontrolu javne nabave u okviru EU projekata, u okviru operativnog programa konkurentnosti kohezija gdje je alokacija sedam milijardi kuna i ako se otvore ovakve sumnje na jedan posao gdje, ja bih ispravio, je navedeno netočno i u medijima, deset milijuna kuna, zapravo je preko dvanaest milijuna kuna jer je ovo podatak bez PDV-a, onda se postavlja pitanje kako će nadležno ministarstvo kontrolirati korisnike ako i samo krši postupke javne nabave. Evo, uzeo sam analizirati malo i plan nabave koje je Ministarstvo objavilo, pa za predmetnu nabavu u prvom originalnom planu nabave stoji da je pet milijuna i sedamstošezdesetičetiri tisuće kuna, otvoreni postupak unutar usluga. Onda već tijekom prve izmjene ta stavka je obrisana. Pa je onda stavljena nova stavka, to je nabava IT platforme gdje je, znači sa tih 5,7 milijuna se već popelo na 9,8 milijuna kuna. Onda u trećoj izmjeni plana nabave briše se otvoreni postupak i to postaje pregovarački postupak bez javne objave. U četvrtoj izmjeni još jedna iteracija na tu temu, konkretno ta sama nabava dobiva i naziv, ta platforma onda ima naziv PLUR. To je već direktno vezan na mikro grupu jer njihov sistemski softver se naziva PLUR. I što se još događa u samome javnome natječaju – ne raspisuje se za usluge, nego natječaj je za nabavu roba iako u planu nabave stoji pod uslugama. Tu vidimo cijeli niz radnji gdje samo Ministarstvo je više puta se bavilo sa predmetnom nabavom, gdje je mijenjalo okolnosti, nazivlje, brisalo jednu stavku izbriše u istom tom pod drugim nazivom da se ne može pratiti sljednost, stavljalo, tako da tu je opravdana zapravo sumnja da se išlo pogodovati, ali evo srećom pa je onda javio se KING ICT, tvrtka koja je smatrala, ne samo oni, nego još i druge tvrtke koje su radile slične softvere da oni mogu isporučiti slični programski alat kojega traži Ministarstvo. I to je Državna komisija prihvatila i poništila je predmetnu nabavu. Nakon toga izgovor, zapravo pravdanje Ministarstva regionalnog razvoja, ja kažem, nije problem, to je poništeno, mi to trebamo, idemo na otvoreni postupak. Zato sam i htio navesti ovu cijelu iteraciju oko izmjena u planu nabave gdje od jednog otvorenog postupka na koji bi se pozvali po tehničkim karakteristikama koje bi definiralo Ministarstvo, bi se pripremao taj softver, vidjela bi se i cijena koja postiže ovako, na kraju smo od otvorenog postupka došli do jednoga jednoznačno usmjerenoga postupka da samo jedna tvrtka Microprojekt i razvojna platforma, jer dijele isto vlasništvo, da mogu se javiti kao zajednica na to. Međutim, ono što bih ja upozorio, da nije problem samo u tome, jer i kao ministar gospodarstva bio sam i resorno nadležan za javnu nabavu i puno smo analizirali javnih nabava, kada sam pogledao sada samo javne nabave Ministarstva regionalnog razvoja, jedna stavka koju onako laički možete svi primijetiti je pitanje reprezentacije. Ukupno u ovoj godini 2,3 milijuna reprezentacije će Ministarstvo regionalnog razvoja utrošiti. I sve će biti potrošeno putem bagatelne, jednostavne nabave. Raspodijeljena je u 13 stavki gdje u određenoj stavci stoji da će biti više jednostavnih nabava. Osnova, zapravo i cijelog postupka javne nabave je da nema dijeljenja. Hvala.
Kolega Panenić, vrijeme je isteklo. Hvala vam. Prelazimo sada na drugi klub zastupnika, a to je Živi zid i Snaga i poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite!
Uvažene dame i gospodo, imao sam prilike biti u Velikoj Gorici, odnosno mjestu Kuče kraj Velike Gorice, stanovnici toga kraja imaju problem u smislu toga da most koji ih spaja sa ostatkom Turopolja preko nekog kanala koji je u vlasništvu, odnosno pod upravom Hrvatskih voda, stari drveni most više nije u funkciji. Znači ljudi su hajdemo reći, odsječeni od matice. I što se događa? To im stvara naravno, moraju punu duži put prelaziti itd. itd., i sada što je država odnosno županija, grad Velika Gorica, što su trebale napraviti – trebali su napraviti novi most koji nije drveni. Zašto? Zato jer drveni most po svojoj prirodi svako malo će se raspadati i stalno će se morati na novo raditi. Bolje je puno da se napravi pravi, kvalitetan most. Na žalost, ova država, ova županija i grad Velika Gorica, nemaju u svojim planovima izgradnju tog mosta i logično, odnosno posljedično građani moraju ići zaobilaznim putem, gube svoje vrijeme, živce itd., nepotrebno. Smatram da je sve stvar prioriteta, smatram da se to moglo napraviti da se htjelo. Smatram da je ovo stvar političke volje i kada gledam na što sve ide državni novac, što se sve planira sa njime raditi, smatram da bi ovaj most trebao biti prioritet i da bi jednostavno građanima koji tamo žive to puno značilo. Smatram da je odgovornost HDZ-a pri tome najveća zato jer oni upravljaju i državom, i Hrvatskim vodama, i Gradom Velikom Goricom pod što to spada i samim time njegovo ne građenje je rezultat zapravo politike na žalost HDZ-a opet. I sada, što reći dalje? Što reći dalje dame i gospodo? Nerad, ljudi su u problemima, problemi se ne rješavaju. Ista stvar kao i sa Štrabagovom asfaltnom bazom koji ih tamo truje i to ste isto ugurali da se gradi, a isto ljudima to jako smeta. Dajte nešto učinite po tom pitanju. Ljudi će vam biti zahvalni, bit će sretniji. Ovako će biti tužni i nesretni. Eto hvala. Živjeli.
Dobro. Idemo dalje. Klub zastupnika glasi HSU poštovani kolega Goran Beus Richembergh.
Kaj bi rekli pri nami u Turopolju: „Bog … [[Govornik se ne razumije]] da sam se javil“. Dakle kolega Parnar očito nema sve informacije, pa treba reći od kraja, dakle točno je da je kriva administracija HDZ-a. Ali ono što je najvažnije u ovome času, radi se o dva mosta u tom istom kraju. Jedan je koji spaja Kučko područje sa odranskim Ribičom sa naseljem Čička Poljana. Za to naselje znadete svi zbog višekratnih katastrofalnih poplava. I drugi most to je ovaj Kučki most kojega spominje kolega Pernar također drveni koji spaja naselje Kuče preko oteretnog kanala Sava – Kupa odnosno Odra, u konačnici koji nikada nije dovršen, nego je došao samo do turopoljskog Luga, a spaja zapravo to naselje i sa zonom u kojoj su Turopolje i Rakitovec. Iznimno važan most jer je prometna spona kojom vozi javni prijevoz, dakle autobus koji spaja nekoliko naselja. Javašluk lokalne samouprave je između ostaloga u tome što je kupljena hrastova građa za izgradnju Kučkoga mosta prije tri godine i pod izlikom da se suši ništa se ne radi pune tri godine. A sada gle čuda, prije mjesec dana objavljena je informacija da su se gradska uprava Velike Gorice i Hrvatske vode dogovorili da će graditi armirano-betonski most. Dakle, tri godine su vukli za nos građane toga područja tvrdeći da se građa suši i to samo što nije. Valjda se slabo puhalo. Da bi sada odjednom iskrsla priča o armirano-betonskom mostu. Ta dva drvena mosta, o onome u Čičkoj Poljani nitko izgleda nitko niti ne govori, a on je sastavni dio krajolika rijeke Odre i također bi trebalo ozbiljno prionuti njegovoj rekonstrukciji, zapravo su dio ambijentalne vrijednosti Turopolja. Danas graditi armirano-betonske mostove tamo jest tehnološki napredno, ali isto tako znademo da je moguće sa novim tehnologijama sagraditi i kvalitetne drvene mostove koji bi ostali dio te tradicije i ne bi se nametala jedna nova betonska slika kraja, nego bi se i dalje uklapala u okoliš. Ono što je nevjerojatno je indolentnost Hrvatskih voda sve ove godine jer izgradnja tih mostova kao i rekonstrukcija tzv. sifona, isto tako i sanacija nasipa, pa ako hoćete u konačnici i definiranje kraja oteretnog kanala Sava – Odra jesu dio ukupnih nastojanja da se izbjegnu katastrofalne slike koje smo vidjeli 2010. i 2012. u poplavama u tome kraju koje su uništile nekoliko stotina domaćinstava. I nevjerojatno je da i nakon godina u kojima sam tražio ovdje u Hrvatskom saboru od ministara koji su bili nadležni za poslove vodoprivrede da se izađe sa planovima i rekonstrukcije tzv. ustave u Podsusedu odnosno u Strmcu Samoborskom tako da se spriječi veliki vodni val na način da prođe prema Zagrebu i da se omogući njegovo izlijevanje u oteretni kanal. Dakle, ništa se do sada nije napravilo na tome. Ugroženost Grada Zagreba i okolice Zagreba od poplave je jednaka kao i u to doba, a ona je iznimno visoka zbog nekontroliranog šljunčarenja u Savi gdje je korito produbljeno i to je nešto što na svojoj duši kao krimen nose sve administracije u posljednjih 15-tak godina jer nitko ništa ne poduzima. Krajnje je vrijeme da se na vodoprivrednim objektima i Karlovca, i Grada Zagreba i okolice konačno počnu raditi kvalitetni projekti i kvalitetni infrastrukturni zahvati jer mi ne znamo hoće li se nova opasnost poput onih iz 2010. i 2012. javiti već sutra. Priča o Kučkom mostu samo je jedna od njih, ali ona pokazuje kako se varaju građani i kako se za društveni novac najprije kupuje jedna građa, a sada se naručuju novi radovi. Hvala lijepa.
Hvala. Idemo dalje. Sada je na radu poštovani kolega Željko Jovanović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, pa znate onu poslovicu „vuk dlaku mijenja ali ćud ne“ tako da je možemo primijeniti i na HDZ-e koji mijenja odijela, predsjednike, ali neke navike ostaju nepromijenjene. Korupcija je rak rana hrvatskoga društva. Nadali smo se da su neka vremena prošla i da se to neće ponavljati, ali evo, ovih dana smo čuli i od kolege Panenića, da izgleda bez korupcije, sukoba interesa HDZ-ovi ministri ne mogu i ne znaju. Gospođa Gabrijela Žalac dala je posao u vrijednosti od deset milijuna kuna bez otvorenog postupka javne nabave i to svom prijatelju, splitskoj tvrtki Mikroprojekt. Ono što je jako zanimljivo, da je ministrica Žalac upravo tog gospodina pozivala na kolegije Ministarstva i zajedno s njime tamo dogovarala uvjete pod kojima će se raspisati natječaji. Pa drage kolegice i kolege, da li vi mislite da je to normalno? Da li je to uredu? Da li vas po podsjeća na još nekakve Lex Agrokore i dogovore s lešinarskim fondovima koji su dobili informaciju o tome da kupe jeftino i da onda kasnije skupo prodaju. Dakle, korupcija u Hrvatskoj na žalost, korupcijska hobotnica opet poprima epske razmjere. No ono što je najtragičnije u cijeloj priči i što postavlja pitanje da li je gospođa Žalac uopće sposobna, kadra voditi ovo Ministarstvo gdje se svaka kuna gleda pod povećalom Europske komisije i svih tijela Olaf-a i ostalih koji prate da li se europski novci troše na transparentan način. Jer, što je izjavila gospođa Žalac? Ja i dalje se pitam da li je to doslovno preneseno – jer ako je preneseno ja mislim da i gospođa Žalac se mora pridružiti svima ovima koji su dio Vlade u odlasku. Dakle, gospođa Žalac je izjavila, citiram: „taj iznos od deset milijuna kuna, mislim da to nije nikakva velika vrijednost u kontekstu onoga što je nama na raspolaganju i što nam treba.“ Dakle, deset milijuna kuna koje je dodijelila svome prijatelju za nju ne predstavlja nikakav problem. A što se događa onda kada ima neke još manje iznose? Prema tome, imamo na djelu primjer pogodovanja prijateljima, ortacima i još jedan dokaz ortačkih udruženih poduhvata koji će izgleda obilježiti ovu Vladu na odlasku. Ja ću vas podsjetiti 2015. zahvaljujući naporima Vlade Zorana Milanovića, napokon smo izašli iz kruga korumpiranih zemalja, imali smo, bili smo na 51. mjestu što se smatra da nismo u krugu korumpiranih. Međutim, već 2016., zahvaljujući bivšem Oreškoviću, došli smo na 55. mjesto što je izrazito korumpirana država i sa strahom očekujem kakav će biti indeks percepcije korupcije za 2017., za ovu godinu. Prema tome, prema izvješću Randa, Hrvatska spada među najkorumpiranije zemlje Europe kada je riječ o javnoj nabavi, u razini Bugarske i Rumunjske. Prema tome, gospođa Žalac i još jedan ortački ugovor, gospodin Medved sa 519 auta gdje je rok isporuke 22 dana, tipičan primjer namještanja i još jednog ortačkog ugovora. Devedeset posto plaćanja tih ugovora po pregledu na skladištu proizvođača! Pa gdje to ima ljudi moji! I da zaključim sa šećerom, gospodin Tolušić, dao je milijun eura propalim tvrtkama gospodina Lucića – i još jedan ortački ugovor. Kolegice i kolege, vrijeme je da se krene prema odlasku ove Vlade ortačkih, korumpiranih ugovora iz ove sabornice. Hvala lijepo.
Samo malo kolegice Martinčev-Juričev, imamo povredu poslovnika, poštovani Franjo Lucić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče! Kolega Jovanović, vi ste 238 član ste povrijedili i vi ste očito zastupnik nekoga jer širite laži kao i svi ostali, a vrlo brzo ćete shvatiti da što ste i danas izgovorili, da ste rekli neistinu. Stoga vas molim, nemojte upotrebljavati nešto što ne znate jer svi ti koji su vas instruirali su također ljudi koji govore neistinu. Ja vas molim da to više ne radite.
Kolega Lucić, nije došlo do povrede Poslovnika tako da ne mogu ništa učiniti, ali evo sada imamo još jednu povredu Poslovnika.
Gospodine predsjedniče Jandroković, ja vas molim da održite sastanak Kluba zastupnika i vi kao predsjednik ovoga Sabora poučite ih što je povreda Poslovnika i da ne zloupotrebljavaju taj instrument.
Kolega Jovanović, ja vas molim, ja vas molim,.
I onda nas tjeraju da povrjeđujemo Poslovnik.
Ovako, ja vas molim ako netko povređuje Poslovnik sa tom pločicom, onda to rade vaši zastupnici. I bio sam vrlo korektan i fer i nisam nikada to previše naročito naglašavao. Ali nemojte sada, ja nisam dozvolio kolegi Luciću i rekao sam da se ne radi o povredi Poslovnika i nemojte sada vi raditi ovakve cirkuse. Nastavljamo dalje. Poštovana Branka Juričev-Martinčev u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege! Fascinantno je gledati i slušati kako saborski zastupnici tako malo znaju o Zakonu o javnoj nabavi. Posebno se čudim vama kolega Panenić, koji ste vodili jednu općinu. Da li vi znate da Zakon o javnoj nabavi propisuje pregovaračko ugovaranje i u pravo kada se radi o intelektualnom vlasništvu! Recite mi, kada ste ugovarali ili dogovarali odvjetnički tim za branjenje nekog postupka ili sudskog spora vaše općine, da li ste raspisali javni natječaj i birali najpovoljnijeg, odnosno najjeftinijeg odvjetnika bez uvrede, šta nosi najjeftiniji odvjetnik i šta vam može donijeti općini? Ne, radili ste u pregovaračkom postupku. Kada se govori o tome da je taj tim sa kojim je ministrica Žalac planirala, znači nije potpisala ugovor i dala posao firmi, jer onda ne bi niti bilo žalbe, šetao kroz ministarstvo, da li su ti odvjetnici i vašoj općini ranijih godina šetali kroz vašu općinu pa ste zaključili da je to zaista pouzdan odvjetnički tim i da ćete vi u pregovaračkom timu sklopiti ugovor i za narednu godinu? Sigurno da da. Tu se radi o intelektualnom vlasništvu i radi se o IT rješenjima koji su zaštićeni u smislu propisa koji reguliraju ta prava i temeljem Zakona o javnoj nabavi. I zato se krenulo u pregovarački postupak. Izrazili ste svoje žaljenje i kolega iz Kluba SDP-a i vi iz Kluba Mosta, da ministrica Žalac će u narednom periodu će rukovoditi sa natječajima vrijednim više milijuna, milijardi eura. Hoće. I upravo iz tog razloga jako dobro znamo svi mi koji smo radili na tim projektima kakve su kontrole, daleko veće i jače nego što su to naše, a da ne kažem naših novinara koji su izvukli nešto sa stranica Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave. Ono što se dogodilo što je činjenica i istina da je Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave usvojila žalbu tvrtke KING te donijela rješenje o poništenju pregovaračkog postupka. Ali nemojmo sada javnosti prikazivati to da sve ono što je pregovarački postupak, da je sve to kriminalno djelo korumpirano i slično. Ministrica Žalac je ministrica koja je u proteklom periodu napravila jako puno, jako puno se trudi. Na ovakav način kad govorimo o gradonačelnicima i načelnicima koji su šerifi, kad govorimo o ministrima koji su svi korumpirani kriminalci i slično šta ćemo dobiti u dogledno vrijeme? Ja svom djetetu ne bih preporučila da se bavi jednim takvim poslom. Vjerujem ni vi nakon ovako teških riječi u ovoj sabornici. Ako novinari pišu o tome na takav način još to i mogu prihvatiti, ali novinari su pisali i nema dugo da smo isto tako čitali naslove tko je kum Bože Petrova kojeg MOST želi u Hrvatske vode. Kum Bože Petrova s ulice vlada Hrvatskim vodama, djelatnice je tjerao da lažiraju izvješće o Lećevici. Izgleda da MOST mijenja status Hrvatskih voda da bi kuma Bože Petrova mogao zaposliti u upravi. Što je bilo sa 5 milijuna eura koje je dobilo Sveučilište u Osijeku? Šta radi Jakovina? Pa svi bi mi mogli tu nabrajati članke i članke i tekstove. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Mislim da je ovo ružno. I bar ne moramo koristiti ovu poslovnicu. Ja vas molim [[Upadica predsjednik: Nemojte dobacivati. Nemojte molim vas! Nemojte dobacivati.]] Prema tome, poštovanja malo prema radu [[Upadica predsjednik: Kolega Panenić, molim vas. Samo malo Branka. Samo malo vas molim. Dakle i vi ste rekli svoje, iznijeli ste i vi neugodne optužbe, dozvolite sad da i kolegica govori slobodno.]] To je jedna od stotine žalbi koju je usvojila Državna komisija i prema tome ministarstvo treba postupati, a ne trebamo odmah o tome pričati na takav način. Hoćemo mi o rezultatima. Da je Ministarstvo regionalnog razvoja i ministrica značajno ubrzala korištenje ESI fondova da je tijekom prvih 9 mjeseci objavljeno natječaj u vrijednosti 2 milijarde eura, a u 2015. i šesnaestoj zajedno je bilo 2,8 milijarde eura. Time su iznosi objavljenih natječaja popeo na 4,8 milijardi eura što čini 45% ukupne alokacije za 2014. i dvadesetu i tako redom. Hvala.
Zahvaljujem. Time smo došli do kraja rasprava nakon stanke. Ja bih vas molio samo da se pozove sada za iduću točku predsjednik Vlade i suradnici. Možete kolega? Molim vas. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15.04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Ali prije imamo najavu za stanku. Poštovani kolega Panenić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, u ime zastupnika Kluba Mosta nezavisnih lista tražim stanku u trajanju od 10 minuta na temu pogodovanja u javnoj nabavi Ministarstva regionalnog razvoja. Hvala lijepo.
Kolega Pernar, izvolite.
Evo sada radi. Znači na temu mosta u Kućama kraj Velike Gorice koji još uvijek nije gotov. Hvala.
Nisam vas razumio.
Ima mjesto Kuće kraj Velike Gorice to je Turopolje i tamo imaju drveni most koji nije saniran i HDZ-e ga je zatvorio za ljude umjesto da ga obnovi. Evo na tu temu.
Kolega Beus Richembergh.
Na temu Kučkoga mosta također.
Koji?
Kučki most.
Kučki most, dobro. Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba SDP-a vezano uz javnu nabavu u Ministarstvu regionalnog razvoja.
Zahvaljujem. Javlja li se još netko? Kolegica Martinčev-Juričev.
Na istu temu Klub HDZ-a javna nabava u Ministarstvu regionalnog.
Zahvaljujem. To je pet zahtjeva. Možemo ako ste za krenuti odmah ili ćemo napraviti stanku? Može? Onda 10 minuta. U 15.20. STANKA U 15.10 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,20 SATI]] Nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Panenić. Izvolite!
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo, današnje izdanje Jutarnjeg, zapravo na vidjelo je donijelo jednu problematiku koju smatramo evo da trebamo progovoriti i u ovome Saboru. Naime, tamo su navedene ozbiljne optužbe na račun Ministarstva regionalnog razvoja i ministrice regionalnog razvoja, da je pokušala i nije uspjela pogodovati tvrtki čiji je vlasnik njen poznanik, prijatelj, poslovni suradnik iz nekih ranijih vremena. Ono što bih ja rekao gdje je problematika svega toga da je Ministarstvo regionalnog razvoja je zaduženo za kontrolu javne nabave u okviru EU projekata, u okviru operativnog programa konkurentnosti kohezija gdje je alokacija sedam milijardi kuna i ako se otvore ovakve sumnje na jedan posao gdje, ja bih ispravio, je navedeno netočno i u medijima, deset milijuna kuna, zapravo je preko dvanaest milijuna kuna jer je ovo podatak bez PDV-a, onda se postavlja pitanje kako će nadležno ministarstvo kontrolirati korisnike ako i samo krši postupke javne nabave. Evo, uzeo sam analizirati malo i plan nabave koje je Ministarstvo objavilo, pa za predmetnu nabavu u prvom originalnom planu nabave stoji da je pet milijuna i sedamstošezdesetičetiri tisuće kuna, otvoreni postupak unutar usluga. Onda već tijekom prve izmjene ta stavka je obrisana. Pa je onda stavljena nova stavka, to je nabava IT platforme gdje je, znači sa tih 5,7 milijuna se već popelo na 9,8 milijuna kuna. Onda u trećoj izmjeni plana nabave briše se otvoreni postupak i to postaje pregovarački postupak bez javne objave. U četvrtoj izmjeni još jedna iteracija na tu temu, konkretno ta sama nabava dobiva i naziv, ta platforma onda ima naziv PLUR. To je već direktno vezan na mikro grupu jer njihov sistemski softver se naziva PLUR. I što se još događa u samome javnome natječaju – ne raspisuje se za usluge, nego natječaj je za nabavu roba iako u planu nabave stoji pod uslugama. Tu vidimo cijeli niz radnji gdje samo Ministarstvo je više puta se bavilo sa predmetnom nabavom, gdje je mijenjalo okolnosti, nazivlje, brisalo jednu stavku izbriše u istom tom pod drugim nazivom da se ne može pratiti sljednost, stavljalo, tako da tu je opravdana zapravo sumnja da se išlo pogodovati, ali evo srećom pa je onda javio se KING ICT, tvrtka koja je smatrala, ne samo oni, nego još i druge tvrtke koje su radile slične softvere da oni mogu isporučiti slični programski alat kojega traži Ministarstvo. I to je Državna komisija prihvatila i poništila je predmetnu nabavu. Nakon toga izgovor, zapravo pravdanje Ministarstva regionalnog razvoja, ja kažem, nije problem, to je poništeno, mi to trebamo, idemo na otvoreni postupak. Zato sam i htio navesti ovu cijelu iteraciju oko izmjena u planu nabave gdje od jednog otvorenog postupka na koji bi se pozvali po tehničkim karakteristikama koje bi definiralo Ministarstvo, bi se pripremao taj softver, vidjela bi se i cijena koja postiže ovako, na kraju smo od otvorenog postupka došli do jednoga jednoznačno usmjerenoga postupka da samo jedna tvrtka Microprojekt i razvojna platforma, jer dijele isto vlasništvo, da mogu se javiti kao zajednica na to. Međutim, ono što bih ja upozorio, da nije problem samo u tome, jer i kao ministar gospodarstva bio sam i resorno nadležan za javnu nabavu i puno smo analizirali javnih nabava, kada sam pogledao sada samo javne nabave Ministarstva regionalnog razvoja, jedna stavka koju onako laički možete svi primijetiti je pitanje reprezentacije. Ukupno u ovoj godini 2,3 milijuna reprezentacije će Ministarstvo regionalnog razvoja utrošiti. I sve će biti potrošeno putem bagatelne, jednostavne nabave. Raspodijeljena je u 13 stavki gdje u određenoj stavci stoji da će biti više jednostavnih nabava. Osnova, zapravo i cijelog postupka javne nabave je da nema dijeljenja. Hvala.
Kolega Panenić, vrijeme je isteklo. Hvala vam. Prelazimo sada na drugi klub zastupnika, a to je Živi zid i Snaga i poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite!
Uvažene dame i gospodo, imao sam prilike biti u Velikoj Gorici, odnosno mjestu Kuče kraj Velike Gorice, stanovnici toga kraja imaju problem u smislu toga da most koji ih spaja sa ostatkom Turopolja preko nekog kanala koji je u vlasništvu, odnosno pod upravom Hrvatskih voda, stari drveni most više nije u funkciji. Znači ljudi su hajdemo reći, odsječeni od matice. I što se događa? To im stvara naravno, moraju punu duži put prelaziti itd. itd., i sada što je država odnosno županija, grad Velika Gorica, što su trebale napraviti – trebali su napraviti novi most koji nije drveni. Zašto? Zato jer drveni most po svojoj prirodi svako malo će se raspadati i stalno će se morati na novo raditi. Bolje je puno da se napravi pravi, kvalitetan most. Na žalost, ova država, ova županija i grad Velika Gorica, nemaju u svojim planovima izgradnju tog mosta i logično, odnosno posljedično građani moraju ići zaobilaznim putem, gube svoje vrijeme, živce itd., nepotrebno. Smatram da je sve stvar prioriteta, smatram da se to moglo napraviti da se htjelo. Smatram da je ovo stvar političke volje i kada gledam na što sve ide državni novac, što se sve planira sa njime raditi, smatram da bi ovaj most trebao biti prioritet i da bi jednostavno građanima koji tamo žive to puno značilo. Smatram da je odgovornost HDZ-a pri tome najveća zato jer oni upravljaju i državom, i Hrvatskim vodama, i Gradom Velikom Goricom pod što to spada i samim time njegovo ne građenje je rezultat zapravo politike na žalost HDZ-a opet. I sada, što reći dalje? Što reći dalje dame i gospodo? Nerad, ljudi su u problemima, problemi se ne rješavaju. Ista stvar kao i sa Štrabagovom asfaltnom bazom koji ih tamo truje i to ste isto ugurali da se gradi, a isto ljudima to jako smeta. Dajte nešto učinite po tom pitanju. Ljudi će vam biti zahvalni, bit će sretniji. Ovako će biti tužni i nesretni. Eto hvala. Živjeli.
Dobro. Idemo dalje. Klub zastupnika glasi HSU poštovani kolega Goran Beus Richembergh.
Kaj bi rekli pri nami u Turopolju: „Bog … [[Govornik se ne razumije]] da sam se javil“. Dakle kolega Parnar očito nema sve informacije, pa treba reći od kraja, dakle točno je da je kriva administracija HDZ-a. Ali ono što je najvažnije u ovome času, radi se o dva mosta u tom istom kraju. Jedan je koji spaja Kučko područje sa odranskim Ribičom sa naseljem Čička Poljana. Za to naselje znadete svi zbog višekratnih katastrofalnih poplava. I drugi most to je ovaj Kučki most kojega spominje kolega Pernar također drveni koji spaja naselje Kuče preko oteretnog kanala Sava – Kupa odnosno Odra, u konačnici koji nikada nije dovršen, nego je došao samo do turopoljskog Luga, a spaja zapravo to naselje i sa zonom u kojoj su Turopolje i Rakitovec. Iznimno važan most jer je prometna spona kojom vozi javni prijevoz, dakle autobus koji spaja nekoliko naselja. Javašluk lokalne samouprave je između ostaloga u tome što je kupljena hrastova građa za izgradnju Kučkoga mosta prije tri godine i pod izlikom da se suši ništa se ne radi pune tri godine. A sada gle čuda, prije mjesec dana objavljena je informacija da su se gradska uprava Velike Gorice i Hrvatske vode dogovorili da će graditi armirano-betonski most. Dakle, tri godine su vukli za nos građane toga područja tvrdeći da se građa suši i to samo što nije. Valjda se slabo puhalo. Da bi sada odjednom iskrsla priča o armirano-betonskom mostu. Ta dva drvena mosta, o onome u Čičkoj Poljani nitko izgleda nitko niti ne govori, a on je sastavni dio krajolika rijeke Odre i također bi trebalo ozbiljno prionuti njegovoj rekonstrukciji, zapravo su dio ambijentalne vrijednosti Turopolja. Danas graditi armirano-betonske mostove tamo jest tehnološki napredno, ali isto tako znademo da je moguće sa novim tehnologijama sagraditi i kvalitetne drvene mostove koji bi ostali dio te tradicije i ne bi se nametala jedna nova betonska slika kraja, nego bi se i dalje uklapala u okoliš. Ono što je nevjerojatno je indolentnost Hrvatskih voda sve ove godine jer izgradnja tih mostova kao i rekonstrukcija tzv. sifona, isto tako i sanacija nasipa, pa ako hoćete u konačnici i definiranje kraja oteretnog kanala Sava – Odra jesu dio ukupnih nastojanja da se izbjegnu katastrofalne slike koje smo vidjeli 2010. i 2012. u poplavama u tome kraju koje su uništile nekoliko stotina domaćinstava. I nevjerojatno je da i nakon godina u kojima sam tražio ovdje u Hrvatskom saboru od ministara koji su bili nadležni za poslove vodoprivrede da se izađe sa planovima i rekonstrukcije tzv. ustave u Podsusedu odnosno u Strmcu Samoborskom tako da se spriječi veliki vodni val na način da prođe prema Zagrebu i da se omogući njegovo izlijevanje u oteretni kanal. Dakle, ništa se do sada nije napravilo na tome. Ugroženost Grada Zagreba i okolice Zagreba od poplave je jednaka kao i u to doba, a ona je iznimno visoka zbog nekontroliranog šljunčarenja u Savi gdje je korito produbljeno i to je nešto što na svojoj duši kao krimen nose sve administracije u posljednjih 15-tak godina jer nitko ništa ne poduzima. Krajnje je vrijeme da se na vodoprivrednim objektima i Karlovca, i Grada Zagreba i okolice konačno počnu raditi kvalitetni projekti i kvalitetni infrastrukturni zahvati jer mi ne znamo hoće li se nova opasnost poput onih iz 2010. i 2012. javiti već sutra. Priča o Kučkom mostu samo je jedna od njih, ali ona pokazuje kako se varaju građani i kako se za društveni novac najprije kupuje jedna građa, a sada se naručuju novi radovi. Hvala lijepa.
Hvala. Idemo dalje. Sada je na radu poštovani kolega Željko Jovanović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, pa znate onu poslovicu „vuk dlaku mijenja ali ćud ne“ tako da je možemo primijeniti i na HDZ-e koji mijenja odijela, predsjednike, ali neke navike ostaju nepromijenjene. Korupcija je rak rana hrvatskoga društva. Nadali smo se da su neka vremena prošla i da se to neće ponavljati, ali evo, ovih dana smo čuli i od kolege Panenića, da izgleda bez korupcije, sukoba interesa HDZ-ovi ministri ne mogu i ne znaju. Gospođa Gabrijela Žalac dala je posao u vrijednosti od deset milijuna kuna bez otvorenog postupka javne nabave i to svom prijatelju, splitskoj tvrtki Mikroprojekt. Ono što je jako zanimljivo, da je ministrica Žalac upravo tog gospodina pozivala na kolegije Ministarstva i zajedno s njime tamo dogovarala uvjete pod kojima će se raspisati natječaji. Pa drage kolegice i kolege, da li vi mislite da je to normalno? Da li je to uredu? Da li vas po podsjeća na još nekakve Lex Agrokore i dogovore s lešinarskim fondovima koji su dobili informaciju o tome da kupe jeftino i da onda kasnije skupo prodaju. Dakle, korupcija u Hrvatskoj na žalost, korupcijska hobotnica opet poprima epske razmjere. No ono što je najtragičnije u cijeloj priči i što postavlja pitanje da li je gospođa Žalac uopće sposobna, kadra voditi ovo Ministarstvo gdje se svaka kuna gleda pod povećalom Europske komisije i svih tijela Olaf-a i ostalih koji prate da li se europski novci troše na transparentan način. Jer, što je izjavila gospođa Žalac? Ja i dalje se pitam da li je to doslovno preneseno – jer ako je preneseno ja mislim da i gospođa Žalac se mora pridružiti svima ovima koji su dio Vlade u odlasku. Dakle, gospođa Žalac je izjavila, citiram: „taj iznos od deset milijuna kuna, mislim da to nije nikakva velika vrijednost u kontekstu onoga što je nama na raspolaganju i što nam treba.“ Dakle, deset milijuna kuna koje je dodijelila svome prijatelju za nju ne predstavlja nikakav problem. A što se događa onda kada ima neke još manje iznose? Prema tome, imamo na djelu primjer pogodovanja prijateljima, ortacima i još jedan dokaz ortačkih udruženih poduhvata koji će izgleda obilježiti ovu Vladu na odlasku. Ja ću vas podsjetiti 2015. zahvaljujući naporima Vlade Zorana Milanovića, napokon smo izašli iz kruga korumpiranih zemalja, imali smo, bili smo na 51. mjestu što se smatra da nismo u krugu korumpiranih. Međutim, već 2016., zahvaljujući bivšem Oreškoviću, došli smo na 55. mjesto što je izrazito korumpirana država i sa strahom očekujem kakav će biti indeks percepcije korupcije za 2017., za ovu godinu. Prema tome, prema izvješću Randa, Hrvatska spada među najkorumpiranije zemlje Europe kada je riječ o javnoj nabavi, u razini Bugarske i Rumunjske. Prema tome, gospođa Žalac i još jedan ortački ugovor, gospodin Medved sa 519 auta gdje je rok isporuke 22 dana, tipičan primjer namještanja i još jednog ortačkog ugovora. Devedeset posto plaćanja tih ugovora po pregledu na skladištu proizvođača! Pa gdje to ima ljudi moji! I da zaključim sa šećerom, gospodin Tolušić, dao je milijun eura propalim tvrtkama gospodina Lucića – i još jedan ortački ugovor. Kolegice i kolege, vrijeme je da se krene prema odlasku ove Vlade ortačkih, korumpiranih ugovora iz ove sabornice. Hvala lijepo.
Samo malo kolegice Martinčev-Juričev, imamo povredu poslovnika, poštovani Franjo Lucić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče! Kolega Jovanović, vi ste 238 član ste povrijedili i vi ste očito zastupnik nekoga jer širite laži kao i svi ostali, a vrlo brzo ćete shvatiti da što ste i danas izgovorili, da ste rekli neistinu. Stoga vas molim, nemojte upotrebljavati nešto što ne znate jer svi ti koji su vas instruirali su također ljudi koji govore neistinu. Ja vas molim da to više ne radite.
Kolega Lucić, nije došlo do povrede Poslovnika tako da ne mogu ništa učiniti, ali evo sada imamo još jednu povredu Poslovnika.
Gospodine predsjedniče Jandroković, ja vas molim da održite sastanak Kluba zastupnika i vi kao predsjednik ovoga Sabora poučite ih što je povreda Poslovnika i da ne zloupotrebljavaju taj instrument.
Kolega Jovanović, ja vas molim, ja vas molim,.
I onda nas tjeraju da povrjeđujemo Poslovnik.
Ovako, ja vas molim ako netko povređuje Poslovnik sa tom pločicom, onda to rade vaši zastupnici. I bio sam vrlo korektan i fer i nisam nikada to previše naročito naglašavao. Ali nemojte sada, ja nisam dozvolio kolegi Luciću i rekao sam da se ne radi o povredi Poslovnika i nemojte sada vi raditi ovakve cirkuse. Nastavljamo dalje. Poštovana Branka Juričev-Martinčev u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege! Fascinantno je gledati i slušati kako saborski zastupnici tako malo znaju o Zakonu o javnoj nabavi. Posebno se čudim vama kolega Panenić, koji ste vodili jednu općinu. Da li vi znate da Zakon o javnoj nabavi propisuje pregovaračko ugovaranje i u pravo kada se radi o intelektualnom vlasništvu! Recite mi, kada ste ugovarali ili dogovarali odvjetnički tim za branjenje nekog postupka ili sudskog spora vaše općine, da li ste raspisali javni natječaj i birali najpovoljnijeg, odnosno najjeftinijeg odvjetnika bez uvrede, šta nosi najjeftiniji odvjetnik i šta vam može donijeti općini? Ne, radili ste u pregovaračkom postupku. Kada se govori o tome da je taj tim sa kojim je ministrica Žalac planirala, znači nije potpisala ugovor i dala posao firmi, jer onda ne bi niti bilo žalbe, šetao kroz ministarstvo, da li su ti odvjetnici i vašoj općini ranijih godina šetali kroz vašu općinu pa ste zaključili da je to zaista pouzdan odvjetnički tim i da ćete vi u pregovaračkom timu sklopiti ugovor i za narednu godinu? Sigurno da da. Tu se radi o intelektualnom vlasništvu i radi se o IT rješenjima koji su zaštićeni u smislu propisa koji reguliraju ta prava i temeljem Zakona o javnoj nabavi. I zato se krenulo u pregovarački postupak. Izrazili ste svoje žaljenje i kolega iz Kluba SDP-a i vi iz Kluba Mosta, da ministrica Žalac će u narednom periodu će rukovoditi sa natječajima vrijednim više milijuna, milijardi eura. Hoće. I upravo iz tog razloga jako dobro znamo svi mi koji smo radili na tim projektima kakve su kontrole, daleko veće i jače nego što su to naše, a da ne kažem naših novinara koji su izvukli nešto sa stranica Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave. Ono što se dogodilo što je činjenica i istina da je Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave usvojila žalbu tvrtke KING te donijela rješenje o poništenju pregovaračkog postupka. Ali nemojmo sada javnosti prikazivati to da sve ono što je pregovarački postupak, da je sve to kriminalno djelo korumpirano i slično. Ministrica Žalac je ministrica koja je u proteklom periodu napravila jako puno, jako puno se trudi. Na ovakav način kad govorimo o gradonačelnicima i načelnicima koji su šerifi, kad govorimo o ministrima koji su svi korumpirani kriminalci i slično šta ćemo dobiti u dogledno vrijeme? Ja svom djetetu ne bih preporučila da se bavi jednim takvim poslom. Vjerujem ni vi nakon ovako teških riječi u ovoj sabornici. Ako novinari pišu o tome na takav način još to i mogu prihvatiti, ali novinari su pisali i nema dugo da smo isto tako čitali naslove tko je kum Bože Petrova kojeg MOST želi u Hrvatske vode. Kum Bože Petrova s ulice vlada Hrvatskim vodama, djelatnice je tjerao da lažiraju izvješće o Lećevici. Izgleda da MOST mijenja status Hrvatskih voda da bi kuma Bože Petrova mogao zaposliti u upravi. Što je bilo sa 5 milijuna eura koje je dobilo Sveučilište u Osijeku? Šta radi Jakovina? Pa svi bi mi mogli tu nabrajati članke i članke i tekstove. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Mislim da je ovo ružno. I bar ne moramo koristiti ovu poslovnicu. Ja vas molim [[Upadica predsjednik: Nemojte dobacivati. Nemojte molim vas! Nemojte dobacivati.]] Prema tome, poštovanja malo prema radu [[Upadica predsjednik: Kolega Panenić, molim vas. Samo malo Branka. Samo malo vas molim. Dakle i vi ste rekli svoje, iznijeli ste i vi neugodne optužbe, dozvolite sad da i kolegica govori slobodno.]] To je jedna od stotine žalbi koju je usvojila Državna komisija i prema tome ministarstvo treba postupati, a ne trebamo odmah o tome pričati na takav način. Hoćemo mi o rezultatima. Da je Ministarstvo regionalnog razvoja i ministrica značajno ubrzala korištenje ESI fondova da je tijekom prvih 9 mjeseci objavljeno natječaj u vrijednosti 2 milijarde eura, a u 2015. i šesnaestoj zajedno je bilo 2,8 milijarde eura. Time su iznosi objavljenih natječaja popeo na 4,8 milijardi eura što čini 45% ukupne alokacije za 2014. i dvadesetu i tako redom. Hvala.
Zahvaljujem. Time smo došli do kraja rasprava nakon stanke. Ja bih vas molio samo da se pozove sada za iduću točku predsjednik Vlade i suradnici. Možete kolega? Molim vas. Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članci 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je poštovani kolega Boris Milošević. Pitanje upućuje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, poštovani članovi hrvatske Vlade odnosno ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora. Koristim ovu priliku aktualnog prijepodnevna da se obratim predsjedniku hrvatske Vlade s pitanjem koje se odnosi na završetak obnove niskonaponske mreže u selima kojima još uvijek nema struje. Prema podacima koji su prikupljeni u tu svrhu, dakle u svrhu obnove niskonaponske mreže radi se od oko osamdesetak sela koja nemaju, dakle struju, u kojima žive ljudi u kućama gdje su se vratili, kuće koje su obnovljene. Dakle, država je uložila u njihov povratak, u njihovu obnovu ali još uvijek nemaju ono što držim da je osnovna elementarna pretpostavka civiliziranog življenja. Klub SDSS-a je u više navrata upozoravao na rješavanje ovog problema, ali na žalost od 2011. godine imamo potpuni zastoj u njegovu rješavanju. Smatramo da se ne radi o velikim sredstvima, pogotovo ako uzmemo u obzir, da je primjerice HEP Grupa 2016. dakle, prošle godine, ostvarila preko 2 milijarde neto dobiti. Da je u prvih 6 mjeseci ove godine, neto dobit iznosila preko milijardu i 300 milijuna kuna. Dakle, smatramo da u tu svrhu novca ima. Vlada je donijela program koji se odnosi na nacionalne manjine i time se obavezala formalno da u ovom mandatu taj posao završi. Pa moje pitanje se odnosi, kad ćemo onda, ako smatramo da novca imamo, da su formalne pretpostavke ispunjenje i operativno krenuti u rješavanje tog problema, kako bi ljudi dobili ono što godinama čekaju. Hvala.
Zahvaljujem. Molio bih sada predsjednika Vlade da odgovori na postavljeno pitanje.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Lijepo pozdravljam sve cjenjene zastupnice i zastupnice u Hrvatskom saboru. Uvaženi kolega Milošević, ovo je uistinu tema o kojoj smo višekratno razgovarali i na sastancima parlamentarne većine i na sastancima predstavnika vaše stranke sa predstavnicima Vlade, sa nadležnim ministrom energetike i zaštite okoliša, koji je u više navrata razgovarao s predstavnicima Hrvatske elektroprivrede. Točno je da su zbog ratnih stradanja u velikoj mjeri elektroenergetski sustavi bili ozbiljno oštećeni, a nekakva ukupna šteta je bila procijenjena na 2 milijarde 647 milijuna kuna. Činjenica da HEP Operator distribucijskog sustava u svojim planovima i aktivnostima predviđa financijska sredstva koja bi trebala biti dostatna za sva nasilja u kojima trenutno nema struje, upućuje na zaključak da ćemo kroz program posebnoga plana za nacionalne manjine koje smo zajednički dogovorili, koji je Vlada RH usvojila, tijekom ovoga mandata riješiti pitanje koje mora našim sugrađanima u tim krajevima, donijeti onaj civilizacijski minimum, a to je sva nužna infrastruktura koja se u ovom konkretnom slučaju odnosi i na struju, ali u nekim drugim mjestima i naseljima gdje imamo problem vode. Prema tome, Vlada je u punoj mjeri angažirana da zajedno s vama riješi ovo pitanje i da se u Hrvatskoj kada je riječ o dostupnosti temeljne infrastrukture svi građani osjećaju dobro. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Milošević.
Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, zadovoljan sam s vašim odgovorom, ali ne u potpunosti iz razloga što ve nismo krenuli u rješavanje tog problema, što već nismo krenuli u taj posao. Nedavno sam bio u selu Otišić u Splitskoj dalmatinskoj županiji, posjetio sam obitelj Borković, koje vodi jedno malo obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, ti ljudi, nažalost nemaju ono što mi imamo, odnosno, nemaju ono što mi držimo, da zapravo uzimamo zdravo za gotovo, a to je struja. Oni su u svom poslu svakodnevno muče i stoga smatram da je svaki dan čekanja, jedan dan previše, ali se nadam, kao što ste rekli, da će Hrvatska vlada biti posvećena u rješavanju ovog problema, kako bi već na narednoj sjednici Hrvatskog sabora imali i konkretne rezultate. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na drugo pitanje, poštovani kolega Davor Bernardić, pitanje upućuje isto tako predsjedniku Vlade. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade. Pitanje upućujem premjeru Plenkoviću, prije 6 mjeseci, Ivica Todorić je aktivirao lex Agrokor, zakon koji ste pripremili za njega. 6 mjeseci nakon toga on je u Londonu, promatra nas i iz inozemstva i ono što se događa je da ste vi dugo izbjegavali odgovoriti na pitanje, tko je pisao lex Agrokor? Onda je to umjesto vas učinio vaš savjetnik Vladimir Šeks, koji je rekao, da ste upravo vi autor tog ambicioznog i grandioznog zakona. Pri tom je rekao kako vam pomogao osigurati parlamentarnu većinu, kako je malo pritegnuo Vrdoljaka, vjerojatno je po sličnom modelu pritegnut i Saucha, ljudi kojom sada drže ovu parlamentarnu većinu. No ono što je važno je da je rekao da ste upravo vi apostrofirali i napisali zakon i to ste kasnije potvrdili i vi. Mi smo tada upozoravali, predlagali, sugerirali izmjene koje bi mogle omogućiti oporavak hrvatskog gospodarstva. Kao što znate, u procesima u koje smo proveli za vrijeme naše, bivše SDP-ove vlade uspjeli smo u nagodbama spasiti preko 30000 radnih mjesta. Tada niste se na to obazirali, nego ste napisali jedan zakon preko noći i omogućili članak 39. amandmana, članak 39. koji je ovdje upravo branio gospodin Branko Bačić koji omogućuje lešinarskom fondu da uđe u imovinu Agrokora, upravo suprotno hrvatskom zakonodavstvu. Tada sam vas na to upozoravao. Dakle, suština priče je ovo, kupili su za 30, ne naplatiti će za 100 i još će se upisati za imovinu. Lešinari će uzeti imovinu, to je de facto zaključak vašeg zakona, jer oni su na taj način moje pitanje vama je vrlo jasno, tko će biti odgovaran kada se Agrokorove tvrtke prodaju u bescjenje?
Kolega Bernardić, isteklo vam je vrijeme, hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bernardić, zahvaljujem na vašem pitanju, evo čini mi se da i nakon 7 mjeseci, neke osnovne elemente koji su tiču Zakona o izvanrednoj upravi očito vama a ni vašoj stranci nisu poznati. Dakle, prvo i osnovno, eventualni stečaj i padanje pod okvir stečajnog zakonodavstva koncerna kao što je Agrokor, u kojem radi 28000 ljudi u Hrvatskoj, zatim, gotovo isti ili još veći broj u drugim zemljama, susjednim. Brojni dobavljači u kojima radi 150000 ljudi značilo bi pravu katastrofu za hrvatsko gospodarstvo. Vlada se pokazala u takvim okolnostima kada je došlo ne samo do snižavanja rejtinga, indicija o nepravilnom računovodstvu, smanjivanja kreditnog rejtinga, pada vrijednosti dionica, blokada, obustave od strane dobavljača, isporuke svega osim kruha i mlijeka u nekoliko dana pred Uskrs. Dakle razlika između odgovorne vlasti, one koja brine o općim ciljevima i one koja politikanski pristupa ovoj temi, vi ste i sada još jednom ponovili da je Vlada donijela zakon za gospodina Ivicu Todorića. Dakle ja moram priznati da čak imam i logičkih problema da shvatim što vi s time želite reći s obzirom na sve ovo što se zbiva. To što ste vi od te retorike u međuvremenu postali glasnogovornik gospodina Todorića koji silno promovira sve njegove teze koristi u javnom diskursu vrlo teške riječi poput veleizdaje, to kolega Bernardić puno više govori o vama, vašoj stranci, vašem osjećaju za odgovornost prema hrvatskom financijskom sustavu, hrvatskom gospodarstvu, kamatama recimo na državne obveznice, promišljanjima međunarodnih financijskih institucija o tome kakva je Hrvatska zemlja, kakav bi trebao biti njen kreditni rejting, njeni izgledi. I na neki način pridonosite stvaranju jedne slike o zemlji koja upućuje na destabilizaciju. Meni je žao da je SDP izabrao taj put. Vi u svojim nastupima, evo sada ste spomenuli i gospodina Šeksa, nastojite nekako nakititi na jedan bombastičan način razno razne teme. Vidim da imate dvojbe oko uvođenja eura, dakle čini mi se da ste jako puno evoluirali od onoga SDP-a s kojim smo imali europski konsenzus u proteklom desetljeću. Pa onda govorite o nekakvim rezervnim briselskim položajima. Pa evo ja onda predlažem vama da odmah pošaljete jedan zahtjev Vladi da pozovemo Nevena Mimicu. On je bio potpredsjednik Vlade SDP-a, čovjek je trenutno u Europskoj komisiji, ako vi smatrate da su naši kolege koje rade u europskim institucijama na rezervnom položaju vi ga se onda riješite, ne moramo čekati, možemo to napraviti odmah. To se inače ne radi, mi to ne bi nikada napraviti. Ali pokušavam razumjeti smjer kojim ide oporbena stranka koja ima određenu odgovornost za izgovorenu riječ i za javni život. I stoga mi se čini gospodine Bernardić da sve ovo što govorite nastoji pokriti vrlo jednostavnu činjenicu a to je da na vašoj strani nisu ni mali dobavljači jer su svi isplaćeni, svi koji imaju godišnji prihod od 5 milijuna 200 tisuća kuna su isplaćeni. Na vašoj strani nije ni poslovna zajednica, ni veliki ni srednji dobavljači zato što je njima plaćen dio staroga duga, što su zadovoljni sa planom za granični dug i što sudjeluju u onome što je proces nagodbe. A sve što se odvija u provedbi zakona o izvanrednoj upravi odvija se u suglasnosti sa vjerovnicima koji su u biti pravi vlasnici kompanija. Hvala vam.
Odgovor, izvolite kolega Bernardić.
Ovo što ste rekli za Mimicu da li je to možda zbog toga što bi vi htjeli doći na njegovo mjesto, što imate rezervnu adresu u Briselu? Moguće da zbog toga, no situacija je sljedeća. Priča drži vodu dok ortaci ne odu. Opteretili ste Agrokor sa dodatnih milijardu eura zaduženja, to je suština. Američki strvinarski fond kupovao je obveznice kada to nitko nije kupovao. Kupovao je smeće zato jer su znali da drže u svojim rukama čarobni štapić a to je bio lex Agrokor. Iz abrakadabra kada imaš lex Agrokor uzmeš smeće koje nitko ne želi i zamijeniš ga za novac i to je cijela suština. U isto vrijeme Plenkovićev povjerenik, vaš povjerenik gospodin Ramljak u svojoj tužbi prema meni koju ste mu navodno vi naložili nije odgovorio kolika mu je plaća ali jučer smo saznali i taj podatak. Plaća mu je znate koliko? 3 godišnje plaće radnika na minimalcu u Hrvatskoj. 3 godišnje plaće. Mi smo vam predložili izmjene Zakona o minimalnoj plaći, niste htjeli prihvatili. Mi smo vam predložili da minimalna plaća u Hrvatskoj raste, niste htjeli prihvatiti. Mi smo vam predložili da plaće u Hrvatskoj rastu, niste htjeli prihvatiti. Mi smo jučer na Odboru za rad i mirovinski sustav razgovarali o problemu iseljavanja mladih u Hrvatskoj, ne samo da nikog nije bilo, nitko iz Vlade se nije usudio doći ni odgovoriti na nikakva pitanja. To samo pokazuje ne samo da vam nije stalo nego vas baš briga za taj problem. A preko noći ste uspjeli sklepati lex Agrokor. Kada je trebalo napisali ste ga 5 do 12 bez ikakvih konzultacija s bilo kim, pogotovo iz redova opozicije jer ste dobro znali što raditi, radite mutan posao. I to je ono što je najgore u ovoj cijeloj priči. Priču koju su '90.-tih započeli ortaci sada dovršavaju novi ortaci.
Prelazimo na 3. pitanje, poštovani kolega Siniša Hajdaš Dončić, isto tako pitanje upućuje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, gospodine Plenkoviću. Dobar dan vam želim. Često sebe hvalite da imate izvrsne ekonomske rezultate, da imate izvrsne rezultate u smanjivanju stope nezaposlenosti, da ste ostvarili makroekonomsku stabilnost, da ste faktor stabilnosti u RH. A ja ću malo vratiti ovaj kotač povijesti u godinu dana unazad pa ću vas podsjetiti da ste negdje prije godinu dana, nešto manje istina i Bog, pompozno najavljivali vraćanje INA-e u Hrvatskoj, vlasništvo, pa da ste imali neke PR-ovske pokušaje da ćete to riješiti putem inicijalne javne ponude ili IPO-a dionica HEP-a iako bi trebalo promijeniti u tom smislu i Zakon o vodama i raditi mnoge, mnoge izmjene propisa u Hrvatskoj, dakle to je bila INA. Onda ste kao predsjednik HDZ-a i predsjednik Vlade, kao mnogo puta u povijesti jednostavno krivo skrenuli i državnim intervencionizmom u Agrokor zapravo stvorili jednog induciranog mrtvaca koji je lagano na samrti. Nadalje, znate li što je slično recimo Latviji, Rumunjskoj i Hrvatskoj da jedine po Eurostatovim podacima bilježe stope pada zaposlenosti, 0,8, 0,6% ili u Hrvatskoj to vam je 12 tisuća ljudi manje. Dakle ako gledamo prave podatke a ne podatke HZMO-a dakle koji ovdje ukalkulira i ljude koji imaju autorske ugovore. Nadalje, u vašoj ekonomiji ili u vašem gospodarstvu, imali ste pompozne najave da će Hrvatske na nekoj hot spot ljestvici ili ljestvici konkurentnosti koju recimo objavljuje Doing to Business dakle smanjiti svoj neki rejting, da ćemo biti bolji, konkurentniji, a mi smo ono porasli sa 43. na 51. mjesto. Pa moje je pitanje vama gospodine Plenkoviću, da li ste vi iluzionist ili predsjednik hrvatske Vlade? Hvala.
Odgovor na pitanje predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hajdaš Dončić, evo na te tri točke koje ste spomenuli prije svega nekoliko riječi o ukupnim makroekonomskim pokazateljima zemlje. Vjerujem da pratite pa i ovo što objavljuje i EUROSTAT i Državni zavod za statistiku da ste isto tako kao pažljivi akter ili možda promatrač zbivanja svjesni da je Hrvatska tijekom mandata ove Vlade ovoga proljeća izašla iz procedure prekomjernog proračunskog manjka kojeg naravno u okviru europskog semestra koja je bila s nama zadnjih nekoliko godina. To nije slučajno, to je zbog vrlo angažirane, kvalitetne makroekonomske i fiskalne politike Vlade RH. Vi ste vidjeli da su podaci pokazali čak za prvih 6 mjeseci ove godine da smo imali i primarni suficit, vidjeli ste da će proračunski manjak prema našim procjenama ove godine biti još bolji nego što je bio prošle godine. vidjeli ste trend smanjivanja javnog duga koji ide duplo brže nego u drugim zemljama. Pretpostavljam da vam nije promakao prijedlog proračuna i projekcije za 2019. i 2020. gdje ćemo ići sa javnim dugom ispod 70% udjela u BDP-u. Pretpostavljam isto tako da vam nije promaklo da je ovo bila najuspješnija turistička sezona u povijesti Hrvatske i prije '90-tih a ne samo nakon '90-tih. Pretpostavljam isto tako da vidite da našim djelovanjem nastojimo ne samo imati razvojni segment u fokusu nego isto tako i segment društvene solidarnosti. Bilo je spomenuto danas o tome kakva je minimalna plaća. Podsjetit ću da smo prošle godine mi podigli minimalnu plaću više nego vaša Vlada u 3 godine zadnjega mandata zajedno a na novome iznosu već radimo. Što se tiče naše aktivnosti u vezi sa INA-om, Ministarstvo financija, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike pripremilo je jedan prijedlog kojim bismo odabrali odgovarajuće savjetnike koji bi nam pomogli u procesu ili otkupa MOL-ovih dionica u INA-i ili pronalaženja strateškog partnera. Dakle na tome se radi tiho, mirno, bez pompe jer takva tema i zahtijeva takav pristup. Što se tiče vaše aluzije na državni intervencionizam u Agrokoru, citiram ovo što ste rekli, a sigurno vam je poznato da ste sličnu formulaciju koristili i u vašem zahtjevu za izglasavanje nepovjerenja Vladi RH kojeg ste predali prošloga četvrtka a na koji ćemo vam mi sutra na sjednici Vlade dati odgovor. Moram priznati da u rijetko kojem dokumentu koji pisan na jednom čudnom hrvatskom jeziku, moram i to reći, djelovalo mi je kao da ga je netko onako na brzinu čak malo nespretno prevodio sa nekog stranog jezika na hrvatski, uzmite si vrijeme pa pročitajte što ste podnijeli Vladi, djeluje mi kao da zastupate one najgore teze koje su baš na štetu interesa RH. Dakle, za razliku od vas ja ću podsjetiti javnost, da se zakon mogao aktivirati trebao je zahtjev i privola vlasnika i bivše uprave kompanije. Da toga nije bilo, zakon se ne bi aktivirao. I gospodin izvanredni povjerenik je na prijedlog Vlade imenovan od strane Trgovačkoga suda. Ja vas molim da o tome vodite računa jer mi se čini da u okviru SDP-a osnovni elementi još nisu savladani.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Ispričavam se, dakle drago mi je što volite docirati jer to od jednog ovako srednjovjekovnog čovjeka plave krvi i očekujem da se tako ponaša prema oporbi, ali to je sad apsolutno nebitno. Dakle, ja ću vas samo pa ne znam, pokušat vam nešto objasniti, dakle da osim makroekonomskih pokazatelja u Hrvatskoj, dakle oni su vrlo, vrlo podložni, korelativni sa vanjskim okruženjem. Dakle, ne možete negirati povoljno vanjsko okruženje što se tiče niske cijene nafte, jeftinijeg zaduživanja i reći ću neke sreće koju imamo kao turistička zemlja zbog nestabilnosti u našim konkurentskim zemljama koje su nam donijele veću osobnu potrošnju. Ali ću vas upozoriti da jednom kada dirnete rashode a rashode sam primijetio da dirate, u najavi novog proračuna, da ih je vrlo teško korigirati. Ja mogu postaviti samo pitanje, ako ste vi jedan veliki apologeta uvođenju eura, što od vas i očekujem, kako ćete zadovoljiti kriterije ako dižete rashode, kako ćete smanjivati rashode da smanjite ukupan javni dug? Ja ovdje ne govorim o deficitu, dakle to je jedan paradoks. To je paradoks. Dok najavljujete nešto što Hrvatska trenutno ne može u slijedećih 6 do 7 godina neće ni moći ostvariti, upravo zbog vašem pumpanja rashoda na najjače. A vaša priča o stabilnosti, znate na šta me podsjeća? Znate što je stabilnost za mene? Korak ispred progresa. Dakle, vi ste ispod progresa sa svojom pričom o stabilnosti. I zato jednostavno ne mogu biti zadovoljan ovakvim vašim mlakim odgovorima. Hvala.
Četvrto pitanje poštovani zastupnik Damir Lončar pitanje postavlja ministru uprave Lovri Kuščeviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani premijeru, poštovani ministri, kolege zastupnici. Postavljam pitanje ministru uprave gospodinu Kuščeviću. Cijelo vrijeme pričamo o digitalizaciji, poznato je kako imamo sustav E-građani no prema informacijama i dojavama od građana s terena, još uvijek na pojedinim šalterima odbija se zaprimiti ispisivanje potvrda iz tog sustava. Zato vas pitam ministre kad možemo očekivati konkretne usluge da korisnici potvrde neispisivaju sami i ne nose ih na šaltere sami. Hvala.
Odgovor ministar uprave, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici, ministrice i ministri. Gospodine zastupniče, evo ja dijelim vaše nezadovoljstvo sa aktualnom situacijom na pogledu digitalnog društva u Republici Hrvatskoj. No, ja bih rekao da je to rezultat rada ili nerada nekoga tko je prije nas imao odgovornost za to. Što se tiče ove Vlade jasno su izražena naša stajališta i naši ciljevi, a to je digitalizacija društva naročito digitalizacija javne uprave. Evo digitalizacija javne uprave je u domeni Ministarstva uprave kojem sam ja na čelu i tu mogu iskazati kako evo vi ste sami spomenuli sustav e-građani koji je u funkciji, koji danas ima preko 40 funkcionalnosti zahvaljujući kojima naši sugrađani mogu kod kuće u svom naslonjaču dobiti određeni potrebni dokument a da ne obilaze više šaltere, urede, da ne čekaju na kraju krajeva u prometnim gužvama i ne plaćaju takse. Da, došle su do mene informacije da postoje slučajevi da određeni državni službenici doduše i Bogu hvala rijetki i to su iznimke te dokumente ne priznaju kao vjerodostojnu ispravu. I upravo je zato dobro ovo vaše pitanje, ova rasprava i poruka ne samo saborskim zastupnicima, nego cijeloj hrvatskoj javnosti pa i svim službenicima da dokumenti sustava e-građani jesu javne isprave i da su javne službe dužne primiti te dokumente i uzeti ih u obradu i na temelju njih donijeti određeno rješenje. Međutim, to nije sve. Vlada RH je pokrenula i projekt CDU – Centar dijeljenih usluga zahvaljujući kojem projektu ćemo u iduće tri godine gdje ćemo investirati 305 milijuna kuna od kojih se 85% sufinancira sa EU sredstvima, gdje ćemo objediniti sve, dakle sva državna tijela kako u konačnosti naši sugrađani ne bi čak ni kod kuće te dokumente morali printati, vaditi ili u svom uredu i odlaziti u instituciju gdje je potrebno, gdje će sve institucije bit uvezane i službenik će morati izvući taj dokument iz sustava i pružiti uslugu građaninu. Dapače, od 1.10. ove godine svi službenici, sve javne službe su dužne same napraviti uvid iz tih dokumenata a ne tražiti od građanina da sami donesu te dokumente. Dakle evo još jedanput ponavljam i poruka našim sugrađanima da koriste to pravo. I ne samo naši sugrađani nego svi vi gradonačelnici, načelnici, župani da zatražite od Ministarstva uprave pristup tim maticama kako biste mogli omogućiti našim sugrađanima da na licu mjesta u samom uredu dobiju potreban dokument, a ne da ga moraju printati i nositi sa sobom. To nije sve. Ova Vlada će napraviti velike iskorake u idućoj godini. Mogu najaviti e-poslovanje koje će trajati također tri godine, mogu najaviti e-žig, e-štambilj, e-pristojbu. Evo e-novorođenče će već biti u punoj funkciji u siječnju iduće godine gdje naši sugrađani također neće morati obilaziti urede da bi prijavili svoje novorođeno dijete kod Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, kod matičara prijavili ime itd. već će moći sve putem svog računa od svog doma. Evo Vlada RH radi aktivno na digitalizaciji javne uprave. Veliki projekti su pred nama. Imamo velike uspjehe i očekujem da će vrlo brzo Republika Hrvatska stati uz bok svim razvijenim europskim zemljama u pogledu digitalizacije kako to i priliči 21. stoljeću. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite kolega Lončar. Dobro. Prelazimo na peto pitanje poštovani kolega Vladimir Bilek. Pitanje postavlja ministru zaštite okoliša i energetike, poštovanom Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministri. Moje pitanje će biti gospodinu ministru Ćoriću danas na aktualnom satu, a ono glasi u biti direktan upit da li je moguće napraviti reviziju projekta aglomeracije Daruvar. Naime, vodstvo grada Daruvara a i svi njegovi građani su vrlo zainteresirani da se projekt aglomeracije nastavi. U sklopu projekta trebao bi se sagraditi novi pročistač otpadnih voda, ali i rekonstruirati dosadašnji sustav za vodovod i odvodnju na području grada što je za građane grada Daruvara izuzetno bitno jer su vodovodne cijevi na području grada od azbesta, pa sa područja Daruvara na žalost imamo vrlo visoki postotak oboljelih od karcinoma. Osnovni parametri za ovaj projekt su postavljeni prije 8 godina. Na žalost, na širem području grada je došlo do ozbiljnih izvanrednih okolnosti u tom vremenu. Prije svega smanjenje broja stanovnika u posljednjih nekoliko godina više od 25% za daljnjom tendencijom opadanja za što postoji i pisani materijal, a kad se projekt radio bila je tendencija da će broj stanovnika rasti. Protiv predložene lokacije podignuta je i tužba građana, a u prezaduženom gradskom proračunu ne postoji mogućnost osiguranja sredstava za vlastiti udio na vrijednost projekta koji je troškovnički 200 milijuna kuna. Temeljem ovih razloga za koje smatramo da su opravdani traži se opravdano po nama prolongacija roka i revizija projekta, pa vas molim odgovor na pitanja. Hvala lijepo.
Izvolite ministre. Odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Dakle uvaženi zastupniče Bilek, kao što ste i sami rekli vrijednost ovog projekta od preko 200 milijuna kuna, 200,5 milijuna kuna doista prije svega vrijednošću ali i opsegom radova značajna je za daruvarski kraj. Nositelj ovoga projekta jeste komunalno poduzeće koje je u sto postotnom vlasništvu grada Daruvara i zapravo grad Daruvar temeljem svojih odluka jeste i nositelj daljnjih aktivnosti na ovom projektu. Ono što definitivno smanjuje manevarski prostor po pitanju ovog projekta i potencijalnih izmjena kako lokacije, tehnologije ili bilo kojeg aspekta ovog projekta jeste činjenica da su u ovom trenutku koliko nam je poznato u ministarstvu gotovi zapravo, gotove su i ispunjene sve pretpostavke za EU sufinanciranje, odnosno za prijavu obrasca za EU sufinanciranje ovog projekta. U kontekstu ukupnih troškova mi govorimo, dakle preko 63% koji se sufinanciraju iz Europskog kohezijskog fonda. Ostatak na nacionalnoj razini 6% ako se ne varam grad Daruvar. To je jedan scenarij koji je iz perspektive … [[Govornik se ne razumije.]] ocjenjen pozitivno, međutim, okolnosti koje vi ovdje navodite, zapravo otvaraju jednu drugu perspektivu sagledavanja ovog projekta. Naravno da je u ovom trenutku moguće ići i u drugom smjeru, međutim, taj drugi smjer definitivno znači izmjenu dokumentacije, kao što i sami znate, dakle, izmjene lokacije kao takva, potencijalna ili isto tako izmjena tehničkih uvjeta zahtijevaju izmjene svih dokumenta koje stoje u podlozi i realizaciji ovog projekta. Samim time postavlja se pitanje, da li je moguće ovaj projekt A financirati, B dovršiti do kraja, odnosno, do listopada mjeseca 2023. godine, kada zapravo je rok za završene, odnosno, dovršetak trenutne financijske omotnice, odnosno, omotnice iz europskog kohezijskog fonda operativnog programa konkurentnosti i kohezija. Dakle, odluka jeste na gradu Daruvaru, odnosno, na poduzeću Darkcom, koji je zapravo nositelj ove investicije, međutim, s druge strane Ministarstvo zaštite okoliša, Hrvatske vode, koje su u kontekstu sufinanciranje ovog projekta stajale na raspolaganju i dalje staju na raspolaganju na kraju krajeva grada Daruvaru su tu za bilo kakve daljnje razgovore. Ukoliko bi se išlo o ovim izmjenama o kojima vi govorite, onda je uistinu, rokovi su vrlo kratki. Dokumentacijski dio kao što znate, traje do 2,5 godine. Dakle, sama realizacija projekta trebala bi biti vrlo ekspeditivna. Molimo grad Daruvar, prije svega isto tako i Darkcom, da još jednom promisle o svim okolnostima koje su ovdje. Treba uzeti u obzir, međutim, isto tako stojim na raspolaganju. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Bilek.
Poštovani gospodine ministre, zahvaljujem, na ovom odgovoru i zahvaljujem na uključenosti na mogućnosti koje ste rekli, da će se moći razgovarati sa predstavnicima … [[Govornik se ne razumije.]] kao jedne garantne agencije. S obzirom na to, naš najveći problem, znamo da mora biti prijava do 31.12. ove godine s obzirom na obim projekta kako je to potpisano. Ali, s obzirom na ove okolnosti, da je u popisu koji je bio važeći, znači bilo 13240 stanovnika, a trenutno ih imamo 9600, što je točno, 28% smanjenje, vjerujemo da su to okolnosti koje bi i … [[Govornik se ne razumije.]] mogao prihvatiti, jer tu se navodi veličini pročistača koja će biti dapače i cijele te aglomeracije koje će bit veliki teret na smanjenja broj stanovnika. Da ne kažemo i to da je obveza 80% priključenosti, nakon što se projekt završi. A mi trenutno na području imamo 72% stanovnika što je pitanje, da li se može onda izvršiti. Ja se vama zahvaljujem i nadam se da ćemo zajednički naći izlaz i rješenje u ovom problemu da grad Daruvar i građani grada Daruvara riješe probleme i vode i odvodnje. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pitanje broj 6. Poštovani kolega Bores Miletić, pitanje postavlja predsjedniku Vlade.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Zamolio bih predsjednika Vlade, gospodina Plenkovića, da mi odgovori na pitanje, zašto je Hrvatska vlada odučila tolerirati fašističke i ustaške vrijednosti u našem društvu? Našim prijedlogom dopuna Kaznenoga zakona kojima bi se strogo kažnjavalo propagiranje nacističkog, fašističkog i ustaškog režima, otvorili smo vam prostor da se pozicionirate kao jedna moderna, proeuropska Vlada i da učinite ono što su već druge europske zemlje davno učinile. Umjesto toga, držim da ste napravili jedan presedan i poslali vrlo jasnu političku poruku, da ćete tolerirati vrijednosti koje propagira ustaški režim, mržnju, teror i ne toleranciju prema svima onima koji su drugačiji. Ako nekoga treba podsjetiti, radi se o režimu koji je uveo rasne zakone, temeljem kojeg su pogubljene desetine tisuća Židova, Roma, Srba i pripadnika drugih nacionalnosti. Samo u logoru Jasenovac ubijeno je nekoliko tisuća djece. Govorimo o režimu koji je prihvatio nacističko zakonodavstvo i provodio politiku brutalne rasne i nacionalne nesnošljivosti, na temelju koje su tisuće ljudi odvedeni u logore i mučki ubijene. Govorimo o režimu koji je prodao dijelove Hrvatskoj Italiji. Zbog svega toga osuda ustaštva nije političko, nego civilizacijsko pitanje. Sav demokratski svijet jasno je rekao, da su nacizam, fašizam, pa i time ustaštvo najveće zlo 20.stoljeća. Zašto vi to odbijate učiniti? Mlada smo demokracija, imamo nisu razinu političke i građanske kulture i baš zato institucije imaju odgovornost obrazovati javnost i slati jasne i nedvosmislene poruke koje se tiču ključnih vrijednosti u društvu. Zašto to vaša Vlada ne čini?
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Miletić, cijenim vaš prijedlog koji ste dali prije nekoliko tjedana. Vlada se na njega očitovala, ne iz razloga, da ne bi evo, još jednom ako želite i ovdje ću osuditi ustaški režim i sve negativne posljedice koje je on donio za Hrvatsku državu, za brojne žrtve tog režima i nedopustiva najstrašnija kaznena dijela koja su u njegovo vrijeme bila počinjena. Ono što radimo, a vi ste toga itekako svjesni, da kroz Vijeće za suočavanje s posljedicama vladavine nedemokratskih režima, koje je intenziviralo svoj rad, radimo ne samo na jačanju kulture sjećanju, koja treba pomoći društvu, da jača i kulturu pomirbe. Pomirbe u hrvatskom društvu. Nego da od vijeća u kojem su ugledni i pravnici i politolozi i povjesničari, na temelju komparativne analize, ovdje je dokument, koji se odnosi na slična zakonska rješenja u drugim zemljama na 60-tak stranica dobijemo preporuke, govorimo o preporukama, kako bismo eventualno poboljšali zakonodavni okvir koji trenutno postoji u RH, a tu prije svega mislim na relevantne članke Kaznenoga zakona, kao što smo i u mišljenju, koje smo vam uputili rekli. Dakle, imati ćemo na umu vaše sugestije, ali ono što želimo, želimo da ovo pitanje, riješimo na cjeloviti način. I cijenio bih da ne inputirate niti meni osobno kao predsjedniku Vlade, niti ovoj Vladi da se ne određuje o zločinima ustaškog režima. To bi bilo korektno i fer. Vaš doprinos je dobro došao a on će doći na dnevni red kada cjelinu ovoga procesa kojeg radimo budemo smatrali zrelom i da tada dođemo pred Hrvatski sabor i da i od vas i od drugih zastupnika tražimo potporu. Hvala vam lijepa.
Izvolite kolega Miletić, odgovor.
Pa držim da ste vašom odlukom de facto uveli jednu normalizaciju ovoga režima u naš javni prostor. Ukoliko je tome tako kako vi kažete gospodine premijeru onda si postavljam pitanje zašto u potpunosti niste uklonili spornu ploču „Za dom spremni“. Držim da upravo vas vaši postupci demantiraju. Dozvolite mi da ponovim da je uloga institucija da šalju jasne, nedvosmislene i odlučne poruke koje se tiču ključnih vrijednosti u društvu. I ne bih volio da se skrivate iza toga povjerenstva, dovoljno je da se ugledate na vaše sestrinske stranke u Njemačkoj koje su to vrlo jasno, vrlo jasno, efikasno, učinkovito i brzo riješile. Nadalje, za razliku od njih oni su jasno rekli što je zlo je zlo i toga ne smije biti u našem društvu. A držim da se svi iako ste verbalno to kazali svojim djelima pokazali da se ne želite jasno odrediti o onome što je čitav svijet osudio. Na sreću vjerujem u razboritost i odgovornost zastupnika u ovom cijenjenom Parlamentu. Siguran sam da će za ovaj prijedlog zakona glasati svi zastupnici koji vjeruju u vrijednosti slobodne, antifašističke Europe uključujuću i naravno vaše koalicijske partnere, zastupnike HNS-a i nacionalnih manjina.
Prelazimo na pitanje br. 7. poštovani kolega Branko Hrg postavlja pitanje ministru rada i mirovinskog sustava Mariku Paviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici, svi ministri. Moje pitanje ide ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Paviću a vezano je uz Republički sindikat radnika Hrvatske. Naime novoizabrano vodstvo tog sindikata zamolilo me je da postavim pitanje ministru. Dakle ministarstvo odbija donijeti rješenje o promjeni ovlaštenih osoba temeljem legitimne odluke tijela Republičkog sindikata uz tvrdnju da postoji spor između starog i novog vodstva jer se smijenjene osobe protive svojoj smjeni. Ministarstvo je donijelo rješenje o prekidu postupka zauzevši stav da nije ovlašteno odlučivati unutarnjim sindikalnim pitanjima niti tumačiti statut sindikata te je odlučilo čekati odluku općinskog suda u postupku koji je pokrenula strana koja je smijenjena legitimnom odlukom sindikata. Općinski sud u Zagrebu donio je rješenje kojim se naglašava ne nadležnim a u obrazloženju navodi da je utemeljenje i registracija sindikata u isključivoj nadležnosti Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Moje pitanje glasi kada će ministarstvo donijeti odluku o upisu promjena podataka Republičkog sindikata radnika Hrvatske i registar udruga.
Hvala. Molim ministra da odgovori.
Poštovani zastupniče Hrg, poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, zastupnici, kolegice i kolege ministri. Hvala lijepa zastupniče na ovom pitanju. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava vodi registar udruga radnika, odnosno sindikata u kojem se nalazi preko 600 sindikata. Mi kao takvi samo vodimo taj registar. Priča o Republičkom sindikatu radnika Hrvatske nažalost je svakodnevna priča u RH gdje su strane koje su vodile taj sindikat međusobno se podijelile i međusobno se utužuju i međusobno podnose kaznene prijave. 2016. godine kada smo pogledali iz registra udruga sindikata vodstvo koje se sastojalo od 3 osobe međusobno je sazvalo različite skupštine i svako od dvije struje podnijelo 5 različitih zahtjeva za upis u promjena i osoba za ovlaštenje i sjedišta i dopuna i izmjena statuta. Ministarstvo kao takvo nije nadležno arbitrirati među unutarnja pitanja sindikata tko je od njih u pravu. I upravo po članku 55. stavka 1. Zakona o općem upravnom postupku mi smo prekinuli upis Republičkog sindikata u registar dok se sudski ne raščisti tko je tu u pravu. S pravom ste rekli da općinski sud se tu proglasio nenadležnim i to će ići na upravni sud a Ministarstvo rada jedino vodi sam registar i kako kažem tako nije meritorno raspravljati koja skupština odnosno koja struja unutar Republičkog sindikata je imala valjanu i zakonitu skupštinu. Kako bi odgovorio na vaše pitanje upis u registar radnika, odnosno sindikata provesti će se nakon pravomoćne sudske odluke a upravo bilo kakve, ako ima sumnje na neke kaznene prijave ili kršenje zakona to moraju provesti odgovorna tijela, ostala odgovorna tijela u RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, izvolite zastupniče odgovor.
Mislim da ljudi u sindikatu neće biti zadovoljni ovim odgovorom. A ja ću ovdje samo pročitati, nisam pravnik pa se ne razumijem puno u to ali obrazloženje Općinskog suda u Zagrebu o tome tko može poduzimati pravne radnje koje se tiču upisa promjene u registru udruga odnosno tko je aktivno legitimiran za poduzimanje takvih pravnih radnji odlučuje o upravnom postupku nadležno upravno tijelo a to je u konkretnom slučaju Ministarstvo rada i mirovinskog sustava u čijem registru je upisan tužitelj. Tako kaže općinski sud koji se proglasio nenadležnim. Evo poštovani ministre, ja vas molim da vašim službama dajete nalog da još jedanput razmotre ovu materiju i da se vidi da li ste taj postupak miže ubrzati jer ako će taj postupak ići sa jednog suda na drugi sud, znamo kako nam brzo se rješavaju predmeti u pravosuđu, to će trajati tko zna do kad. Tamo radi nekoliko ljudi koji iz ovih razloga ne mogu ni primiti plaću jer registrirani potpisnici i jedni drugima stalno daju otkaze. Evo ja mislim da bi bilo dobro još jedanput jer meni kao laiku u ovom djelu, definitivno nije baš jasno, pravnici jednu kažu drugačije, drugi kažu drugačije, nadmudruju se, ali mislim da to sve skupa zaslužuje da se još jedanput razmotri temeljito i dobro i da se vidi mogućnost eventualnog rješenja ovog spora. Hvala vam lijepa.
Prelazimo na nosimo pitanje, poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk postavlja ponovno pitanje ministru zaštite okoliša i energetike, Tomislavu Čoriću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene ministrice i ministri, svoje potanje upućujem ministru Tomislavu Čoriću. Poštovani ministre, građani Slavonskoga Broda godinama udišu najlošiji zrak u RH. Naslušali su se velikih obećanja bivših ministara ali stvari se nisu pomaknule s mjesta. Što se za vrijeme vašega mandata poduzelo kako bi se smanjilo onečišćenje zraka u Slavonskome Brodu? Imali razloga za optimizam koji se nakon godina nepovjerenja prema državnim institucijama pojavio u mome gradu Slavonskome Brodu unazad zadnjih mjesec dana?
Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana zastupnice Maksimčuk, kao što ste i sami rekli, agonija građa Slavonskog Broda i Slavonsko-brodske županije traje još od 2008. godine. Dakle od trenutka pokretanja u proizvodnji u rafineriji Brod kvaliteta zraka, posebice visoka količina sumporovodika u zraku u razdoblju odnosno prema mjerenjima od 2008. godine do danas, zvala je na akciju, nažalost tijekom godina nije se puno postiglo po tom pitanju. Međutim, od 31. listopada ove godine učinjen je po našem mišljenju vrlo važan korak upravo u rješenju problema s kojim s u građani Slavonsko-brodske županije suočeni. Dakle 31.10. potpisan je protokol o suradnji na plinofikaciji rafinerije Brod između Ministarstva energetike i okoliša RH i Energetike rudarstva Republike Srpske. Ovaj protokol koji prije svega kao međunarodni akt sam po sebi nije pravno obvezujući je temelj za suradnju koja će se dogoditi na plinofikaciji rafinerije Brod. Ono što valja naglasiti jest činjenica da je do potpisivanje ovog protokola došlo nakon višemjesečnih kontakata odnosno angažmana obiju strana. S jedne strane tu svakako želim naglasiti i želim zahvaliti na potpori i predsjedniku Vlade RH gospodin Andreju Plenkoviću. Dakle, potpisivanje ovog protokola otvoren je put plinofikaciji jednog subjekta rafinerije Brod od strane Croduxa. Ono što valja naglasiti jest činjenica da je interes RH u ovom konkretnom slučaju rješenje problemu onečišćenja zraka na području Slavonsko-brodske županije. Mi se nadamo da će dinamika koju će odrediti pravne osobe koje sudjeluju u ovom procesu biti zadovoljavajuće i nadamo se da će u slijedećih godinu i pol dana doći do plinofikacije rafinerije Brod i da će građani Slavonskog Broda udisati puno, puno čišći zrak nakon što ovaj proces sam po sebi bude gotov. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepa. Pa uvaženi ministre, pa evo u ime svih građana Slavonskog Broda, ja vam se zahvaljujem i dajte učinite čim prije da građani Slavonskoga Broda udišu jednako čist zrak kao i ostali građani RH.
Dobro. Prelazimo na iduće pitanje, poštovana zastupnica Sabina Glasovac pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja poštovanoj Blaženki Divjak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, od preuzimanja Ministarstva znanosti i obrazovanja, od vas smo čuli puno lijepih najava s kojima se i ja slažem a to je da ćete ustrajati u provedbi kurikularne reforme. U ovih 6 mjeseci nažalost svi dokumenti na kojima je radila Jokićeva skupina i dalje vjerojatno skupljanju prašinu negdje u ministarstvu. U međuvremenu vidimo da se odustaje od zdravstvenog i građanskog odgoja, Predsjednica primajući vatikanskog državnog tajnika poručuje da Crkva igra iznimno bitnu ulogu u obrazovnoj reformi. Kada pogledamo proračun RH odnosno prijedlog proračuna za 2018. godinu, isto tako vidimo da nema baš previše ulaganja u naše škole, u naše učitelje i nastavnike ali ima u nešto drugo. 26 milijuna kuna namjeravate potrošiti da bis te nabavili računala. Moje pitanje vama glasi. Moj je dojam da u Vladi jedino cvijeta je zapošljavanje u ministarstvima i javna nabava. Moje pitanje vama glasi jeste li vi u Vladi, vi kao ministrica pod nekakvim pritiskom da morate u svom mandatu inzistirati na nabavama informatičke opreme i na nabavkama konkretno u ovom slučaju kompjutera? Vidjeli smo da se nabavljaju borbeni avioni, da su nabavljaju blindirani automobili, ministrica Žalac čak nije u stanju niti provesti javnu nabavu nego je falsificira, pa mene zanima zapravo što se događa u Vladi RH i jeste li vi evo sad kao ministrica koja je isto jedna od značajnijih stavki koja se iznimno povećava nabavka kompjutera, jeste li pod pritiskom, imate li kakve naputke da morate inzistirati na javnim nabavama u vašim ministarstvima? Hvala na odgovoru.
Molim ministricu da odgovori.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ja nisam pod nikakvom pritiskom za nabavu bilokakve opreme ali sam pod velikim pritiskom da sve ono što smo obećali vezano uz kurikularnu reformu i druge zadaće provede. U tom smislu ja jesam pod pritiskom. Mi moramo uvesti naše škole u 21. stoljeće, a to poštovana gospođo zastupnice između ostalog znači da kod naših učenika moramo razvijati i digitalne kompetencije. Te digitalne kompetencije ne možemo razvijati tako da koristimo isključivo olovku i papir. Mi moramo nabaviti opremu. U tome smislu mi smo ove godine osigurali u rebalansu 10 milijuna kuna koji će se rasporediti na prvih 180 škola koji uopće nemaju opremu i gdje oprema nije bila nabavljana u posljednjih pet godina i škole će dobiti sredstva, otprilike 60000 kuna po školi da nabave prijenosna računala koja će služiti kako za obaveznu informatiku, tako i za ostale predmete i upotrebu IKT-a u ostalim predmetima. Mislim da je to svakako za pohvalu i da u tome smislu naravno da se oprema mora nabaviti, jer inače škole su neopremljene. Drugo što se tiče kurikularne reforme, evo ja moram reći nekoliko dobrih vijesti. Znači stručne radne skupine rade na dokumentima, odgovaraju na primjedbe iz javne rasprave i evo najsvježiji podaci od 51 dokumenta na 44 dokumenta je odgovoreno na javnu raspravu, sređeni su. Primjerice možete pogledati odgovore na javnu raspravu i dokumenti iz Kurikuluma informatike koji je objavljen. Isto tako ćemo objaviti i druge dokumente, prevodimo dokumente na engleski jezik, šaljemo na međunarodnu recenziju. Kod nekih predmeta naravno kao što su hrvatski i povijest osim međunarodne recenzije također ćemo tražiti i tražimo ekspertizu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti kako bismo na primjereni način obradili nacionalne teme. I ja vas uvjeravam da stvarno radimo sve u najboljem, dakle u najboljoj vjeri i da uključujemo sve one koji nam žele dobronamjerno pomoći pa ja također zove i pozivam i vas da nam se u tom smislu pridružite. Što se tiče međupredmetnih tema one su također dio kurikuluma na koje se odgovorilo i koji su u ovoj javnoj raspravi, ako su i dobili primjedbe na njih, dakle sada postupak odgovora u tijeku i bit će objavljeni. Nema nikakvih za sada indicija da te međupredmetne teme ne bi ušle u bilo kakvu daljnju, bilo kakav daljnji postupak. Naravno u izmjenama i dopunama koje su sada u javnoj raspravi, Zakona o odgoju i obrazovanju predviđene su, dakle osim prihvaćanja kurikularnih dokumenata što se nadam da pozdravljate. Također je predviđeno da ukoliko postoje neke međupredmetne teme za koje agencija utvrdi da imaju karakter visoko obojen odgojni u smislu izbora ponašanja da se takva tema može proglasiti izbornom temom od strane agencije. I u tom smislu mislim da je to važno. Time se odgovara naravno i na primjedbe Ustavnoga suda i daje se roditeljima ukoliko takve teme postoje. Kao što sam rekla za sada nema indicija da bi takve teme postojale, ali se dozvoljava, znači ukoliko postoje da roditelji imaju pravo izbora. Ja vjerujem da ćemo mi do kraja ove godine dobiti, znači i recenzije međunarodne i da nakon toga ćemo biti spremni pozvati škole da uđu u pilot projekt. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovor izvolite kolegice Glasovac.
Hvala gospođo ministrice, slažem se sa vama da moramo hrvatski obrazovni sustav uvesti u 21. stoljeće ne samo u obrazovni sustav nego i u Hrvatsku. Međutim, u 21. stoljeću i u modernim demokracijama zapravo se ulaže u ljude, a ne u kompjutere, u borbene avione, u službena blindirana vozila. Oni shvaćaju, moderne zemlje shvaćaju da ulaganje u ljude je ključ, u programe ne u kompjutere. U modernoj državi ne može se dogoditi da vam Zakon o odgoju i obrazovanju najvažniji zakon skupinu vodi čelni čovjek. Na čelu te skupine je Hrastovac. U modernoj državi ne može se dogoditi da se licitira i odustaje od građanskog i zdravstvenog odgoja da bi se kupio jedan glas u Saboru da bi Vlada u petak opstala. Znači ne licitira se i ne prodaje se obrazovanje danas, kvalitetno obrazovanje danas za jedan glas u Saboru sutra ili prekosutra. U modernoj državi 21. stoljeća premijer zbog jednog glasa u Saboru ne nameće ministrici kulture savjetnika koji veze nema sa tim resorom, koji ima potpuno retrogradne stavove i u modernoj državi ne falsificiraju se javne nabave kako to radi gospođa ministrica Gabrijela Žalac. Tako da sve te priče su lijepe, ali sve ono što radi ova Vlada zapravo demantira te priče i pokazuje jednu vrlo ružnu sliku Hrvatske koja je daleko od 21. stoljeća.
Prelazimo na pitanje broj 10. poštovani kolega Željko Lacković. Pitanje postavlja ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade i sve članove Vlade. Dakle, moje pitanje ide ministru financija gospodinu Mariću, a odnosi se na projekcije proračuna za 2018. godinu, odnosno pitanje da li s obzirom na svibanjska zbivanja kada je Europska komisija dala prijedlog Vijeću EU da Hrvatska izađe iz prekomjernog postupka prekomjernog deficita konačno postoji sloboda raspolaganja sa onih pet posto od rudne rente koja od ukupnih deset posto odlazi direktno u državni proračun. Dakle, tri posto je to prihod jedinica lokalne samouprave, dva posto županija, a pet posto je to sada centralnog proračuna. Uvijek kada bi sve te mahom siromašne općine smještene od Podravine, Moslavine i Slavonije tražile izmjene unutar raspodjele unutar ovih 10% odgovor je bio to je prihod koji mi ne smijemo sada dirati zato jer je on naveden kao jedno od mjerila kojim ćemo smanjiti svoj deficit. Dakle, hrvatski proračun više nije u deficitu imamo jedno razdoblje, novu situaciju. Imamo staru situaciju da ne možemo povećavati iznos rente koji smo se obvezali držati istim s ugovorom kada je prodavana INA MOL-u. I moje pitanje vama glasi da li, dakle postoji financijska mogućnost da se tih 5% transferira tamo gdje bi on i trebao pripadati, dakle lokalnoj zajednici a naročito u kontekstu, ovog veliko najavljivanog projekta Vlade Slavonija, jer riječ je upravo o svim općinama koje su iz istočne Slavonije, Podravine i Moslavine. Hvala.
Molim ministra Marića za odgovor.
Hvala lijepo gospodin predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče hvala lijepo na pitanju. Dakle, kao što ste i sami apostrofirali, problematika rudne rente, odnosno, naknada kako u smislu Zakona o rudarstvu, tako i u smislu Zakona o istraživanju i eksplantaciju ugljikovodika regulirana tim zakonom, odnosno, uredbom Vlade koja propisuje o slučaju Zakona o rudarstvu raspodjelu tih naknada, 50% ukupnog varijabilnog dijela, odnosno, u smislu ugljikovodika od ukupnih 10% ide državnom proračunu, 30% jedinicama lokalne samouprave, 20% jedinicama regionalne uprave, dakle, županijama. To je zakonski okvir koji je na snazi kao takav. Ja u pravilu ne veliko ulaziti u problematiku drugih resora. Drugi su resori koji su nadležni za ova 2 konkretna zakona, ali možete očekivati da će i Ministarstvo financija, ja sam siguran i resori, odnosno, cijela Vlada biti otvorena, dijalog. I daljnje promišljanje o problematici raspodijele tih naknada između državnog ili centralnog proračuna, jedinica područne, odnosno, regionalne samouprave. Da tome na neki način, pokažem i dokažem, ne samo riječi koji vam sada upućujem, nego su zapravo i dijela. Ja ću ponoviti da je Vlada RH, na prijedlog Ministarstva financija u Hrvatski sabor uputila paket zakona porezne reforme. Sjećate se i sami, dakle, smanjivanje opterećenja porezom na dohodak, koji je izravno na neki način i imao reperkusije na proračun jedinice na lokalne područne, regionalne samouprave. Vlada je iz državnog proračuna, kompenzirala tijekom 2017. izravno, a u pripremi je bio tijekom ove godine, Hrvatski sabor ga je u prvom čitanju, u okviru zaključka usvojio. Idemo u drugo čitanje, za 2018. imati ćemo situaciju da u potpunosti se prihod od poreza na dohodaka preraspodijeli, odnosno, prepušta jedinicama lokalne, područne, regionalne samouprave. Mislim da na taj način, vrlo jasno smo ne samo deklaratorno, nego vrlo suštinski kroz djelo, poručili i na neki način pokazali kako gledamo na problematiku proračuna lokalne samouprave iz perspektive toga da će prema ovom novog zakonu to značiti i jačanje njihovih izvornih proračuna, što će značiti da imaju puno jače kapacitete za gradonačelnike, načelnike koji odgovorno upravljaju svojim proračunima. Znači će puno veće kapacitete i za projekte, ako hoćete i sufinancirane iz europskih sredstava, ali općenito zdrave i dobre projekte koji će omogućiti između ostaloga bolji i jači gospodarski razvitak pojedinih krajeva. A u okviru samog tog zakona, predvidjeli smo naravno i onaj fond izravnanja koji će značiti 17% od ukupnog iznosa koji ide upravo po kriteriju raspodijele prema gospodarski slabije razvijenim krajevima RH iz perspektive fiskalnih kapaciteta po glavi stanovnika. Koji se najvećim dijelom, ja bih rekao, upravo odnosi i na dijelove koje ste spomenuli dakle, projekt Slavonija, kao takav je prepoznat i u ovom zakonu. Neće samo naravno slavonske županije, gradove i općine od njega profitirati, profitirati će brojne druge županije, gradovi i općine diljem RH, jer je neto efekt tog zakona prepuštanje oko milijardu i 400 milijuna kn iz državnog proračuna prema proračunima jedinica lokalne i područne samouprave. Ponavljam još jedanput, smatramo da je to siguran jedan dobar iskorak, koji će lokalan samouprava na adekvatan način znati iskoristiti. A što se tiče ove problematike, sigurno da ostajemo otvoreni, na daljnje razgovore i možemo razmišljati također i u ovom smjeru o nekakvih korekcijama također. Međutim, ono što moram, evo u kratkim crtama, na kraju svoga izlaganja reći, uz ovaj element fiskalne decentralizacije Ministarstvo financija jako zagovora, naravno i redefiniciju, odnosno, diskusiju i razgovore o funkcionalnoj decentralizaciji, da jednostavno ta dva procesa vodimo paralelno jedan uz drugi. Hvala lijepo.
Kolega Lacković, izvolite.
Zahvaljujem. Cijenjeni ministre, dakle, jednim dobrim dijelom ste odgovorili na pitanje koje se odnosi na porez na dohodak. Ovo moje težište je bilo iako nije vaš resor, a tiče se prava na rentu, namjerno nisam postavio pitanje ministrici gospodarstva, zato jer bi ona uprela pogledom u vas. Dakle, da li možemo ta sredstva dirati? Rekli ste da ste otvoreni za razgovore i mi ćemo pokrenuti te razgovore. Mnogobrojne lokalne samouprave se okupljaju. Govorim vam to iz razloga, jer vi ne bi uopće trebali voditi brigu o tim lokalnim samoupravama, jer pojavom bogatstva nafte i plina. Imate ove arapske države koje su bile kruha gladne, a danas su najbogatije zemlje svijeta. Ja ću vam reći, za situaciju, da je recimo jedno malo naftno polje u Podravini … [[Govornik se ne razumije.]] proslavljajući 50 godinu crpljenja nafte, obilježilo 10 milijuna barela nafte izvučeno po prosječnoj cijeni od 50 dolara, to vam je 500 milijuna dolara. Nekada se uopće nije plaćala rudna renta, ali su tvrtke u državnom vlasništvu odgovorno se odnosile prema zajednicama gdje su vršila crpljenja. Danas taj društveni, odgovorni utjecaj naše nacionalne naftne kompanije je mali, minoran i nebitan. I zato smatramo, spada proizvodnja, ona će biti još nekih 10-tak godina i zato smatramo da je potrebno, da država, upravo da bi zadržala gospodarsku aktivnost, kada ta rudna blaga budu iscrpljena, napravi taj pomak i oslobodi potrebna sredstva. Neću vam reći da smo mi trebali biti Kuvajt, ali ću vam reći, da je recimo, na području grada Đurđevca u 7 dana bilo 5 smrtno stradalih u prometu, koji su bili u tranzitu. Mi nemamo autocestu do Koprivnice, mi imamo sada tek, naredno razdoblje od 2020. g. za koje se moramo pripremiti sa poslovno planskom dokumentacijom projektnom dokumentacijom, pa neka vaše ministarstvo bude to koje će i znači potrebna sredstva i za Ministarstvo prometa i veza i potporu premjeru da se razvija projekt … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. 11. pitanje, poštovani zastupnik Damir Mateljan. To pitanje postavlja ministru poljoprivrede, Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo gospodine ministre, evo nas opet na istu temu. Jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi često se prozivaju kako od javnosti, pa tako i od ove Vlade da nemaju dovoljan broj kvalitetnih projekata za europske fondove, pa se to i smatra kao jednim od razloga malog povlačenja sredstava iz EU fondova. Međutim unatoč podkapacitiranosti, unatoč podkapaticiranosti kako financijskoj, tako i kadrovskoj, jedinice lokalne samouprave općine i gradovi su pripremili na stotine projekata u mjeri ruralnog razvoja RH od 2014. do 2020., mjeri koja je teška 2,3 milijarde eura. Za pripremu tih projekata lokalna samouprava koristila je vlastita sredstva, zaduživala se. U očekivanju brze evaluacije i realizacije tih projekata. Općine i gradovi su ta sredstva planirali u svojim proračunima za ovu godinu te su u dogovoru sa financijskim institucijama, odnosno sa poslovnim bankama i na drugi način nastojali osigurati sredstva kako za predfinanciranje tako i za vlastito učešće. Međutim, prošlo je već točno godinu dana otkada je raspisan i zatvoren natječaj za mjeru 722 gradnja nerazvrstanih cesta. Do dan dana općine i gradovi nemaju pojma u kakvom su statusu ti njihovi projekti. Jednaka je stvar i sa operacijom 741 koja ima malo široki naziv a zapravo se svodi na gradnju, adaptaciju dječjih vrtića. Taj natječaj je raspisan u svibnju i zatvoren je u svibnju ove godine. Jednako tako općine i gradovi ne znaju u kakvom su statusu ti njihovi projekti. Stoga je moje pitanje gospodine ministru kada ćemo napokon saznati kada će biti završena evaluacija tih projekata. Hvala.
Molim ministra Tolušića za odgovor.
Hvala uvaženom zastupniku gospodinu Mateljanu na postavljeno pitanju. Ja nažalost moram reći u pravu ste zapravo kada govorimo o sporosti administracije u rješavanju projekata pogotovo u programu ruralnog razvoja. I iz tog razloga smo upravo i promijenili procedura i prve rezultate tih promijenjenih procedura ste vidjeli u natječaju iz mjere 4 kojeg smo završili u 7 mjesecu a prve odluke su išle van, znači završili smo 17.7., prve odluke su išle van 30.08. znači 43 dana. Natječaj iz 722, znači za nerazvrstane ceste, za 741, znači za ovaj dio komunalne društvene infrastrukture kao i natječaji iz mjere 63, odnosno 61 mali i mladi poljoprivrednici su natječaji koji su raspisivani po starim procedurama koje su bile iznimno komplicirane za obradu unutar kuća i unutar ministarstva, odnosno agencije za plaćanje. I nažalost … [[Govornik se ne razumije.]] se još uvijek patimo ali ćemo uskoro riješiti. Kada govorimo o mjeri 722, prve odluke idu van ili krajem ovog tjedna ili početkom idućeg tjedna tako da smo taj dio apsolvirali a mjere 741 nadam se krajem ove godine ili početkom iduće godine. Ono što vam ja mogu obećati, novi natječaji za mjeru 722 ili za vodovode ili za 741 ili nove mjere u šestici kada se raspišu idu po novim procedurama i rok od dana zatvaranja natječaja do ugovora će biti maksimalno 120 dana što se možete uvjeriti kroz mjeru 4 koju smo eto kažem upravo na taj način i izrealizirali. Inače kada govorimo o programu ruralnog razvoja, unatoč lošem početnom startu u 2014./2015. danas smo od te 2,4 milijarde eura raspisali natječaja za blizu 50% iznosa, znači 1,1 milijardu eura, ugovorili oko 30% ukupnog tog iznosa i već isplatili blizu 20% tog iznosa, sa novim procedurama, sa bržim, bržom obradom samih projekata i prijava ja očekujem da ćemo mi ovaj ostatak od 1,3 milijarde eura potrošiti ne do 2020. nego ja se nadam i puno ranije možda do kraja 2019. Hvala.
Molim zadovoljstvo ili nezadovoljstvo.
Zadovoljstvo. Pa da je kojim čudom evaluacija bila gotova jučer ili prije 6 mjeseci već bi bilo i onda kasno. I nažalost, čini mi se da ova Vlada puno jednostavnije, odnosno puno brže donosi one odluke, one zakone koji nisu baš od suštinske važnosti za lokalnu samoupravu poput zakona koji će sutra u kasne sate vjerojatno zbog toga što se Vlada tog zakona srami a to je tzv. lex Agrokor ići na ovu Vladu a to je zakon koji isključuje participaciju građana umjesto dakle da upravo ovakve odluke koje su od suštinske važnosti za lokalnu samoupravu budu donesene na vrijeme kako bi lokalna samouprava, kako bi građani zapravo od toga imali korist. Hvala.
Idemo dalje, idući na redu poštovani kolega Miro Kovač koji pitanje postavlja potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Pejčinović-Burić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče na prilici da postavim jedno zastupničko pitanje gospođi potpredsjednici i ministrici vanjskih i europskih poslova. Naime mi smo na 5. sjednici Hrvatskoga sabora usvojili 27. listopada Nacionalnu strategiju razvojne suradnje. I mene zanima na koji način gospođa ministrica misli da će, primjena, provedba ove nacionalne strategije, razvojne suradnje biti efikasno uklopljena u jednu koherentnu vanjsku politiku RH. Hvala lijepa.
Molim potpredsjednicu Vlade za odgovor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče, mislim da je dobro pitanje obzirom da je Hrvatska razvojna politika, zapravo nova politika koja je u Hrvatskoj u pravom smislu riječi na snazi samo zadnji godina. Hrvatska je naime u pravom smislu riječi postala samo zemlja donator od 2011. godine. Od tada do ove nove strategije mi smo zapravo pokušali definirati koji su to prioriteti sektorski, zemljopisni ali i na koji način Hrvatska može biti prepoznatljiva i upravo ovo vaše pitanje najrelevantnije kako se ta razvojna politika može najbolje uklopiti i biti u sinergiji sa hrvatskom vanjskom politikom. Ona zapravo ovime sa ovim strateškim dokumentom u potpunosti obzirom na provedene konzultacije sa vrlo širokim spektrom dionika u ovom području postaje u pravom smislu jedan novi, važan segment hrvatske vanjske politike. Da su oni potpuno komplementarni pokazuje i činjenica kada pogledate zemljopisne prioritete. Dakle naš prvi zemljopisni prioritet ove politike je jugoistočna Europa i unutar toga BiH kao glavna programska zemlja. Dakle jasno je da time pokušavamo pomoći razvoj i europsku u perspektivu našeg susjedstva, ali svakako i sigurnost i prosperitet u našem okruženju što je sigurno jedan prvenstveni cilj i Hrvatske države. Što se tiče drugih prioriteta tu su istočno i južno susjedstvo unutar kojih opet imamo dvije važne programske zemlje. U istočnom susjedstvu Ukrajinu, u južnom susjedstvu to je Jordan. Mislim da ne treba govoriti vezano na Ukrajinu koliko je ona kao zemlja koja je pozicionirana gdje upravo u dijelu gdje je i energetski i na druge načine sigurnosno važna. S druge strane Hrvatska ima i tu dolazim do onoga što je vrlo specifično i važno za hrvatsku razvojnu politiku. Mi kao novi donator i zemlja koja ima vrlo specifično iskustvo primanja razvojne pomoći, odnosno suradnje vrlo dobro znamo što treba, kako treba i imamo jednu specifičnu nišu. I upravo u tome, zemljama kao što je Ukrajina ali i Kolumbija to je treće naše zemljopisno područje koje obuhvatamo može pomoći upravo na najbolji mogući način. Kad je Kolumbija u pitanju recimo pomažemo u razvijanju i kroz Zakladni fond za Kolumbiju ali i izravno na način da želimo da naše tvrtke koje imaju iskustvo u ovom području i naši stručnjaci idu upravo u ta područja. Ja bih vrlo kratko navela kako očekujemo da će biti izravne koristi za Hrvatsku? Dakle, sigurno će potpomoći izvozu bilo usluga, bilo roba. Sigurno pozicionira Hrvatsku na međunarodnoj sceni na jedan novi, kvalitetniji način, daje nove prilike ostvarivanja šireg interesa izvan našeg uobičajenog ja bih rekla dosega. Tu recimo pokazuju ove zemlje s kojima tradicionalno nemamo još uvijek razvijene odnose i za neke zemlje, a tu mogu spomenuti osim Kolumbije sigurno Tanzaniju i neke druge zemlje u Africi. Dakle, to može biti prvi korak u razvoju širih gospodarskih i političkih odnosa. U tom kontekstu mislim da je upravo ovakav način pozicioniranja međunarodne razvojne pomoći u odnosu na vanjsku politiku vrlo korisno. I još za kraj. Dakle, postoji taj bilateralni element razvojne suradnje, ali vrlo važno kroz ovo Hrvatska u punom, na puni način sudjeluje i u razvojnoj politici EU. Nemojmo zaboraviti da je EU najveći donator na svijetu i Hrvatska zapravo i kroz to multilateralno krilo pomaže pozicionirat se u međunarodnim odnosima. Hvala.
Hvala vam. Kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i zahvaljujem na odgovoru gospođe potpredsjednice i ministrice vanjskih poslova. Važno je čini mi se da sve ove dobre stvari koje Hrvatska čini, koje je Hrvatska činila zaista plasiramo u hrvatski javni prostor, da budemo puno ofenzivniji kada govorimo o tome što smo napravili i što radimo kada govorimo o razvojnoj pomoći. To još nije dovoljno mislim dovoljno prisutno u javnom mnijenju. Druga stvar, naše očekivanje, moje očekivanje jest da zaista novce koje mi trošimo, znači novci naših poreznih obveznika bi trebali ići tamo gdje zaista Hrvatska od toga ima koristi i da ne sudjelujemo u onome što neki zovu industrijom razvojne pomoći. Ima jedan britanski nobelovac, mislim da je Škot, nije Englez, koji je na tome dobio Nobelovu nagradu, da ne trošimo novce na stvari koje su pod navodnicima beskorisne, da se koncentriramo na one stvari koje su važne za ljude koji su u nevolji i za gospodarski rast, za održivi razvoj. Na primjer u BiH možemo investirati na način da pomažemo u gospodarskoj obnovi. Ima tamo poduzeća koja su uspješna, posebno u krajevima gdje su Hrvati dominantni, gdje ih ima najviše, da tamo pomognemo da se, da ti krajevi ožive. Jer tamo gdje ima ljudi, to vidimo u Hrvatskoj, tamo će biti i, a gdje ima gospodarstva, pardon ima i ljudi i uvijek će tamo ostati živjeti. Znači ne trošimo novce na stvari koje su beskorisne, nemojmo sudjelovati u industriji razvojne pomoći i tražimo svoje novce ciljano i pametno. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na pitanje s rednim brojem 13. Poštovani zastupnik Božo Petrov. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade RH. Izvolite.
Poštovani gospodine Plenković, hrvatska javnost bi trebala znati koji je vaš stav kao predsjednika Vlade i drugih predstavnika Vlade, također i hrvatskih članova Uprave INA oko Rafinerije Sisak. Je li on isti kao i predstavnika članova Uprave INA-e MOL-a odnosno mađarskih članova i mađarske Vlade? Mislim da su svi mogli pročitati u medijima da se danas lideru borbe za opstanak Sisačke rafinerije, čelniku sindikata Predragu Sekuliću daje otkaz radi njegovog sindikalnog djelovanje, radi toga što želi da Sisačka rafinerija nastavi sa radom. Ja bih vas samo zamolio da kažete koji je vaš stav i što vi namjeravate napraviti kako biste zaštitili ovog čovjeka? Hvala.
Molim predsjednika Vlade za odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine Petrov da budemo u logici reciprociteta. Što se tiče stava hrvatske Vlade oko Rafinerije Sisak on je nepromijenjen, pa i od vremena dok ste vi bili u vladajućoj koaliciji, a to je da želimo da Rafinerija Sisak radi i proizvodi što je dulje moguće. Kolega Dobrović koji je bio nadležan za to jako dobro zna sve razgovore koji su se vodili. A što se tiče ovog konkretnog pitanja koje se odnosi na jednog od zaposlenika i čelnika sindikata, čini mi se jednog od kandidata MOST-a na lokalnim izborima to je informacija koju sam ja dobio vijesti iz medija. I osim toga nemam ništa drugo, a zatražit ću od kolege Ćorića kao nadležnog ministra da detaljno izvidi o čemu je riječ. Hvala vam.
Izvolite kolega Petrov.
Gospodine Plenković, ja bih se jednako mogao našaliti kao vi pa reći trebao je biti HDZ-ov kandidat pa biste ga mogli zaštititi, jer ovo nije bila politička igrica. Ovo pitanje nije bila politička igrica, jer po meni se trebaju donijeti jasne mjere i odluke, a ne na žalost prazne demagoške, diplomatske priče. Ja bi samo zamolio da nam ne darivate lažne božićne poklone. Konačno donesete iskrenu odluku, Hrvatska jest ili nije za to da se INA otkupi, da INA pređe u hrvatske ruke. … [[Govornik se ne razumije.]] i po tome počnite djelovat i. Most je bio za to da se INA vrati u hrvatske ruke, iz razloga što mi i dalje, vjerujemo da Hrvatska može postati energetski lider u regiji. Ali, ako ćemo gledati što je budućnost, onda su energija, hrana i voda budućnost. Ako ću izuzeti sve druge probleme vaše Vlade, ako ću vaše političko djelovanje procjenjivati samo na temelju ove 3 stavke, onda moram, nažalost, reći da je porazno za hrvatsku budućnost. Energetski sektor pokušavate rasprodati. U poljoprivredi nema značajnog pomaka naprijed, a zbog Zakona o koncesijama koje ste izglasali, upitana je budućnost kontrole izvora pitke vode i to je današnja situacija. Kroz jednog čovjeka, kroz Predraga Sekulića, se ocrtava i buduća hrvatska strategija u energetici. Ako vas nije briga za tog čovjeka, za osobu koja vam se najviše bori da sisačka rafinerija nastavlja rad, bez obzira koja je stranka, onda vas nije briga ni za sisačku rafineriju, onda vas zapravo nije briga niti za hrvatsku energetiku. Hrvatska nema puno vremena. Ja vas molim da donesite odluku, prave odluke, za hrvatsku budućnost. A ako nemate volje i hrabrosti vratite se u Bruxelles. Jedino što mogu reći žao mi je što jedan Predrag Sekulić nije postojao i imao kvorum. Hvala.
Kolega Petrov, pustio sam vam više vremena, molim vas da držite se. Idemo dalje. 14. pitanje, poštovana zastupnica Ines Strenja Linić, pitanje postavlja potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta, Martini Dalić. Izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsjednice Vlade gospođo Dalić, nije potrebno naglašavati, koliko je hrvatska brodogradnja značajna za njeno gospodarstvo. Isto tako valja napomenuti kako je RH, dugi n iz godina davala izdašne subvencije kako bi omogućila postizanje potrebne razine konkurentnosti naše brodogradnje, a upravo je ova godina posljednja u kojoj se dodjeljivala potrebo restrukturiranje. Isto tako činjenica je da nakon što je preuzeo 3.maj Uljanik grupa popunila knjigu narudžbi i trenutno je u knjizi narudžbi preko 20-tak brodova vrijednih više od milijardu eura i predviđenih za isporuku do konca 2018. g. Za realizaciju tog programa predviđeno je Uljanik Grupi, Vlada je dala jamstva za kredite u iznosu od 900 milijuna dolara, za koliko je sada izložen državni proračun. Iako postoji niz objektivnih razloga, zašto je došlo do poteškoća ovog ambicioznog plana, postoji opravdana sumnja da je i poslovanje Uljanik Grupe, temeljeno na sličnim obrascima kao u slučaju Agrokor. Na to upućuje neobična situacija, da je već na kraju prvog polugodišta ove godine dug koji je prema dobavljačima i kooperantima ima 3. Maj, veći od 150 milijuna kuna. Umjesto da podmirujete dugove, to poduzeće je povezanim društvima unutar Uljanik Grupe, posuđuje 523 milijuna kn. Nažalost, možemo konstatirati da je u ovom trenutku ugroženo gotovo 10000 radnih mjesta u 2 brodogradilišta i kooperantskim tvrtkama. Moje pitanje glasi, što namjeravate poduzeti kako bi spasili radna mjesta i izložena kooperantska poduzeća i omogućili nastavak proizvodnje i opstanak hrvatske brodogradnje. Hvala.
Hvala. Molimo poštovanu potpredsjednicu za odgovor.
Poštovana zastupnice Strenja Linić, kao što ste i sama navela, hrvatska brodogradilišta, njih 3. Maj, Brodosplit i Brodotrogir, nalaze se u provedbi programa restrukturiranja, koji je otpočeo 2012. g. To znači da je u tijeku procesa pristupnih pregovora dogovoreno i odlučeno da će hrvatska brodogradilišta koja su se tada suočavala sa iznimnim poteškoćama u poslovanju i ovisila gotovo jedino i isključivo o državnim jamstvima, biti privatizirana. Sukladno tome, u procesu privatizacije brodogradilište 3. Maj, je privatizirano i u kontekstu restrukturiranja preuzeto od Uljanika. Uljanik je brodogradilišta i tada bilo i danas u privatnom vlasništvu koje jedino nije bilo uključeno u proces restrukturiranja, upravo iz razloga jer su poslovni rezultati Uljanika bili takvi da plan i restrukturiranje nije trebalo provoditi te je Uljanik bio brodogradilište, jedino, domaće, postojeće brodogradilište, koje je u stvari u tome procesu se pojavilo kao ono koje donosi novu vrijednost u ovom slučaju 3. Maju. Upravo zbog provođenja procesa restrukturiranja tijekom proteklih godina iz državnog proračuna je brodogradilištima, koja se nalaze u restrukturiranju, dakle, 3. Maj, Brodotrogir i Brodosplit, isplaćivane su subvencije iz državnog proračuna sukladno tome programu i u iznosima sukladno tom programu. Te subvencije nisu isplaćivane Uljaniku, s obzirom da ono nije brodogradilište u poteškoćama i sukladno tome, Uljanik je dobivao jamstva koja spominjete na temelju općih propisa, na temelju propisa koje se primjenjuju i u cijeloj EU, što znači u omjeru 82:20% u smislu da su ta jamstva trebala biti i jesu dogovarana prema tržišnim uvjetima i nisu bila u cijelosti državna jamstva. Slijedom nalaza državne revizije za 2016. godinu, Ministarstvo gospodarstvo je zatražilo provođenje proračunskog nadzora u Trećem maju kako bi se s obzirom na nalaz državne revizije ustanovio tijek novca i ustanovio način korištenja subvencija koje se isplaćuju iz državnog proračuna. Na isti način o provođenju plana restrukturiranja izvješćuje redovito Europsku komisiju. Rezultati proračunskog nadzora koji su u prvom nacrtu došli u Ministarstva nisu još konačni stoga ne mogu o njima u ovome trenutku vas precizno izvijestiti. Međutim, na isti način i Ministarstvo gospodarstva je kroz i poslovne bilance brodogradilišta Uljanik ali i njihova izvješća opazilo da se povećavaju dugovi dobavljačima u određenoj mjeri. Ministarstvo gospodarstvo nema nikakvu izravnu nadležnost nad brodogradilištem Uljanik, ponavljam on je brodogradilište u privatnom vlasništvu i u okviru i kontekstu cijelog procesa restrukturiranja. Brodogradilište Uljanik je upozoreno da smanji dugove prema dobavljačima.
Hvala. Ja vas molim da se držimo vremena, počeli smo izlaziti iz vremena i nemojmo me dovoditi u neugodnu situaciju, molim vas. Odgovor na odgovor potpredsjednice.
Poštovana gospođo potpredsjednice, za grad Rijeku postoje tri bitne stvari a to je riječka luka, brodogradilište Treći maj i nogometni klub koji će ipak i dalje nastaviti pobjeđivati bez obzira na trenutnu situaciju. I zbog toga je naša zabrinutost s tim veća, ne možete reći i niste mi odgovorili na pitanje, ne možete reći da u ovom trenutku Ministarstvo gospodarstva nema nadležnosti jer je situacija vrlo ozbiljna. Znači 150 milijuna kuna onoga što su dužni kooperantima i poduzetnicima i povezanim društvima, zapravo oni zapošljavaju preko 10 tisuća zaposlenih a zapravo najviše zabrinjavajuća činjenica je to da je 523 milijuna kuna zapravo unutar povezanih društva na neki način su posudili Uljanik grupa. Zbog toga je to veliki problem i zbog toga netko za to mora biti odgovoran. Vi niste krivac za situaciju u hrvatskoj brodogradnji, problem je velik i što se tiče Brodosplita i Trećeg maja, pitanje šta će se desiti nakon ove godine, ali odgovorni ste i zbog toga zapravo trebate voditi računa i na neki način voditi brigu što će se dalje dešavati. Situacija sa zaposlenima je takva da je mnogi su građani i mnogi stanovnici Rijeke otišli tražiti svoj kruh u brodogradilište Monfalcone, diljem Italije ali zapravo željeli bi ostati u svojoj zemlji. Na ovaj način ukoliko budemo govorili i pokazivali da nas nije briga, bit će kao i u onim nekim rečenicama, izjavama nekih drugih HDZ-ovih dužnosnika koji su rekli ako im ne odgovara neku idu. Mi želimo zadržati te stručnjake jer bez njih brodogradilišta i Trećeg maja neće biti. Hvala.
Pitanje broj 15, poštovani zastupnik Ivan Kirin, on to pitanje postavlja ministru turizma Gariju Capelliju budući da nema ministra na to pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjednice hrvatske Vlade sa ministrima pitanje je namijenjeno ministru turizma gospodinu Gariju Capelliju koji nije nazočan pa ću moliti odgovor predsjednika hrvatske Vlade gospodina Andreja Plenkovića. Govori se o povijesnoj turističkoj sezoni, kakvi su rezultati ovogodišnje turističke sezone u brojkama i kakvi usu planovi za investicije u idućoj godini? Hvala.
Molim predsjednika Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče Kirin, evo dopustite mi par riječi umjesto ministra Cappelija koji je ovih dana u Londonu na sajmu turizma gdje je kao što je hrvatska javnosti i vidjela, predstavljen novi spot Hrvatske turističke zajednice, dakle jedna novi, kvalitetni i promotivni uradak koji bi trebao pridonijeti promociji hrvatskoga turizma. Točno je da je ovo bila najuspješnija turistička sezona u povijesti RH. Prije nekoliko dana svjedoci smo bili 100 milijuna noćenja u RH. Ukupan broj dolazaka je 17,9 milijuna u ovom trenutku a prihodi od turizma premašuju 10 milijardi eura. Sve to događa se i kroz činjenicu da je čak za 20% povećana i potrošnja turista koji su bili u Hrvatskoj ove godine. Što se tiče ulaganja u 2017. zabilježeno je preko 800 milijuna eura ulaganja. U idućoj godini očekuje se oko 940 i još oko 30 do milijuna eura u zdravstveni turizam. Vidjeli ste i sami da u ovoj godini govorimo po prvi puta nešto izraženije o koncepciji održivosti turizma u Hrvatskoj. Dakle, situacija koju smo imali tijekom ljetnih mjeseci osobito u obalnom području, na otocima a vidimo da se iskoraci rade i u kontinentalnom turizmu, veliki koraci naprijed u ključnim hrvatskim gradovima, Zagrebu, Splitu. Primjerice Split je dobio i na gradu prije nekoliko dana na Danima hrvatskoga turizma na Malom Lošinju. Govore o tome da smo osigurali preduvjete zasigurno na turističku sezonu su utjecale i okolnosti na Mediteranu, sigurnosna zbivanja koja su u ovom trenutku možemo reći bila favorabilna za Hrvatsku, međutim sve ono što se napravilo u hrvatskom turizmu na čemu prije svega treba zahvaliti brojnim turističkim djelatnicima, govori o tome da je ovo bila najuspješnija turistička sezona. Spomenut ću da više od 70% turista koji dolaze u Hrvatsku, dolaze cestovnim putem. I činjenica da smo u dogovoru sa Slovenijom, 29. travnja dogovorili prelazak sa sustavnih na ciljane kontrole, značajno ne smanjio čekanja na granici i time učinio propulzivniji promet putnika i turista u Hrvatskoj ove godine. Stoga ćemo u dogovoru i tu očekujem daljnji aktivizam MUP-a, Ministarstva vanjskih i europskih poslova raditi na tome da u idućoj sezoni dogovorimo modalitete koji će dovesti do toga da se izbjegnu velike gužve na granici u onim ključnim vrhovima sezone, osobito tijekom vikenda. Sve skupa možemo biti jako zadovoljni, mislim da je ovo dobar uvod za iduću sezonu, za još uspješniju i očekujem da ove mjesece koji su pred nema, dakle zima, iskoristimo za kvalitetnu prisutnost na brojnim ključnim turističkim sajmovima diljem Europe ali i drugih tržišta te da hrvatski turizam i dalje bude ključan u smislu udjela u našem BDP-u i da bude veći od 18% koliko je danas. Hvala vam lijepa.
Hvala. Molim kolegu Kirina da se očituje.
Hvala gospodine predsjedniče Vlade. Odgovor je jasan i Bogu hvala da je takva turistička sezona bila ali najbolji rezultati su ostvareni u Istri, Kvarneru i onda prema jugu. 100 milijuna noćenja ove godine circa 11 milijardi prohoda govore o snažnom ulaganju u kvalitetu ponude i usluge te raznovrsnosti sadržaja. Najavljene su pripreme za slijedeću turističku sezonu koje bi trebale uključiti i mjere kojima će se poticati distribucija autohtonih hrvatskih proizvoda, proizvoda hrvatskih sela u pansionskoj i van pansionskoj turističkoj ponudi odnosno to je izvoz u našoj zemlji, to je izvoz kod kuće, odnosno to je snažnije povezivanje zelene i plave Hrvatske. Također, možda bi trebalo razmišljati i osnivanju kooperantskih odnosa između velikih turističkih kuća, velikih hotelskih kuća i hotela i OPG-a tako da se smanji uvoz i distribucija stranih poljoprivrednih proizvoda posebno tijekom turističke sezone. Hvala.
Hvala. Idemo na pitanje broj 16, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje je upućeno predsjedniku hrvatske Vlade. Imali smo prilike u medijima slušati da će biti ovo jedan burni tjedan u Saboru ali ako se po jutru dan poznaje, izgleda da će to bili mirno. Jednako tako, u Hrvatskoj pod tim velikim kišobranom Agrokora niz drugih stvari zaista prolazi dosta neprimjetno, pa tak i jedan zanimljiv zakona koji je radnog naziva Lex Šerif će dobiti termin u ovom Saboru u konkurenciji sa nogometnom utakmicom Hrvatska-Grčka i tu znamo tko će biti pobjednik. Možda za nogometnu utakmicu ne znamo, ali ovo znamo. No međutim, moje pitanje je kao uvertira današnjoj raspravi u večernjim satima o povjerenju jednoj ministrici iz ove Vlade, a riječ je o Istanbulskoj konvenciji. Premijer je najavio i imali smo prilike čuti da će do kraja ove godine biti ratificirana Istanbulska konvencija no međutim desio se jedan opet dosta zanimljiv slučaj, 31. listopada na mrežnim stranicama Vlade, u trajanju otprilike od sat i pol su bila obrada primjedba na zakon koji je bio u javnoj raspravi od 3. srpnja do 3. kolovoza. Te primjedbe su bile vrlo korektno obrađene, govorilo se zapravo da rodna ideologija je već prije i da ne treba vezati uz to ali da treba vezati uz problematiku nasilja nad obitelji i nasilje nad ženama i nakon sat i pol, toga više na mrežnim stranicama nije bilo. Pa i moje je vrlo jasno, da li zaista se sukladno onom što je bilo najavljeno očekuje da će do kraja ove godine, a to moramo znati da govorimo još o mjesec dana u ovoj Sabor doći Zakon o ratifikacije Istanbulske konvencije i jednako tako, da li premijer misli javno prozvati supruga gospođe Mare Tomašić da podnese ostavku?
Hvala. Jedna informacija da smirim kolegicu Mrak-Taritaš, dakle sutra ćemo raditi do nogometne utakmice pa ako ne budemo do tada odradili taj zakon ili ako ćemo raspravljati pa dođemo do pola, onda ćemo ga prebaciti za idući tjedan, tako da budete mirni, nećemo ništa sakriti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice Mrak-Taritaš, proje svega želim u svoje ime, u ime članove Vlade zaželiti brz opravak kolegici Nadi Turina-Đurić i vjerujem da će taj proces ići dobro i da će biti ponovno s nama ovdje u Hrvatskom saboru. Što se tiče kratkog osvrta na ovaj Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi, dakle sutra će biti ta rasprava i mislim da je dobro da se temeljito raspravi pa ako bude potrebno i u petak ili terminu koji predsjednik Hrvatskog sabora odluči, logika tog zakona je postići jedan balans, postići jedan kvalitetan balans i izbjeći situacije u kojoj se do sad u više slučajeva, a bilo ih je samo u ovom zadnjem mandatu čak 50, dakle od 2013. do 2017., praktički nastojalo zlorabiti institut rušenja proračuna kako bi se pokušali ishoditi prijevremeni izbori. Nisam siguran da je u tim slučajevima došlo do nekog velikoga boljitka za konkretne jedinice lokalne i područne samouprave a izazvalo je poprilično i troškova i angažmana i određenih političkih zbivanja. Što se tiče Istanbulske konvencije, dakle konvencije koja ima za cilj sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Vi znate da je konvencija koja je potpisana u vrijeme dok ste vi bili u Vladi, dakle i to je važno da hrvatska javnost zna jer vidim da to inzistiranje lijevog političkog spektra kao da je to nešto što se dogodilo jučer ili prekjučer pa da sve gori zbog desnoga spektra, dakle u tom trenutku bilo je više nego dovoljno vremena da tadašnja lijeva koalicija stavi tu konvenciju u proces ratifikacije. Ono što je sasvim očito da u samoj supstanci, samoj biti, samim ciljevima konvencije, a to je prije svega suzbijanje i borba protiv nasilja u obitelji, nasilja nad ženama nema nikakvih dilema i mislim da smo tu svi na istoj strani i želimo ojačati okvir pravnih mehanizama u RH uključujući i međunarodne pravne instrumente da to učinimo. Kada je riječ o procesu javnoga savjetovanja koji je trajao, koliko je meni poznato ministarstvo u ovom trenutku još uvijek konsolidira sve te komentare. Kada taj proces bude gotov oni će biti objavljeni, a nakon toga će Vlada u primjerenom trenutku odlučiti kada i na koji način nastaviti sa procesom ratifikacije ove konvencije, a to je podsjećam Konvencija Vijeća Europe. Prema tome, očekujem da i ovdje pa možda i malo otvorenije raspravimo neka ideološka pitanja koja su na dnevnom redu vezana za tu konvenciju i kada je riječ o korištenju pojma roda koji se ne bi pojavio u našem pravnom sustavu. Prvi put kroz našu konvenciju on postoji u nekim drugim zakonima i dokumentima koji su ranije usvajani. Evo toliko, a ovo ćemo raspraviti možda detaljnije tijekom popodneva na vaš zahtjev.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Kao prvo, hvala lijepo na dobrim željama za oporavak moje drage prijateljice Nade Turine. Riječ je o jednoj hrabroj ženi. Ja sam sigurna da će iz toga vrlo teškoj situaciji za nju i njenu obitelj izaći na najbolji mogući način. Jednako tako hvala predsjedniku Sabora što vodi računa da zaista u tom srazu lex šerifa i nogometne utakmice bi pobjednik bila nogometna utakmica, pa da u tom smislu radimo. Lex šerif će biti posebna tema. Kad je riječ o Istambulskoj konvenciji sigurna sam da je riječ o jednom vrlo važnom dokumentu. Jednako tako nekako nije dobro se vračati što je bilo unazad i treba jednako tako voditi računa da kad je netko nešto osporio ili nije napravio do kraja, da sljedeći koji dođu budu bolji i naprave do kraja pa je tu i poziv u odnosu na ovu Vladu. No međutim, odgovorili ste na niz pitanja, ali na jedno pitanje niste odgovorili a to je kad ćete javno pozvati supruga Mare Tomašić da podnese ostavku. Hvala lijepo.
Prelazimo na pitanje broj 17. poštovani kolega Željko Jovanović pitanje postavlja ministru zdravstva gospodinu Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi premijeru, članovi Vlade, gospodine ministre. Jedna od naslavnijih autosugestijskih fraza stara otprilike sto godina poznatog Francuza Emila Kuea kaže svakog dana u svakom pogledu sve više napreduje. Bojim se da na žalost ta autosugestijska fraza ne bi pomogla hrvatskom zdravstvu da je svi liječnici, sve sestre, svi zdravstveni radnici, svi pacijenti ponavljaju tri puta dnevno prije i poslije jela. Na žalost svjesni smo svi da je hrvatsko zdravstvo u dubokoj krizi, da su liste čekanja svakim danom sve duže, da su dugovi svakim danom sve veći, da liječnici odlaze iz Hrvatske, da medicinske sestre odlaze iz Hrvatske, da vi čak niste bili u stanju osigurati ni provođenje pripravničkog staža magistri na medicinsko-laboratorijskoj dijagnostici i tako poručili odite vani kao što poručujete vrlo beskrupulozno i time kršite izborna obećanja HDZ-a pacijentima ako imate novaca i želite bolji kuk onda si kupite taj bolji kuk. Mogao bih još nabrajati, ali nemam vremena pa vas stoga pitam da nam liječnički poput jedne rendgenske slike kažete koliki su ukupni dugovi hrvatskog zdravstva trenutačno, koliko su dospjele obveze, kolika je obveza države da uplaćuje u zdravstvu temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju, koliko je uplatila i kako biste vi kao ugledni profesor koji zna dobro ocijeniti rad svojih studenata ocijenili vaš rad i stanje u hrvatskom zdravstvu ovog trenutka. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog ministra zdravstva Milana Kujundžića.
Uvaženi zastupniče Jovanović što se mene tiče ja bih vas pustio još govoriti, pa ako hoćete ja ću vam dati prilike još govoriti, a možemo i poslije, a možemo se i poslije nas dvojica razgovarati. Dakle, nastupili ste onako što je u politici goli populizam. Vi dobro znadete, iako ste malo radili u medicini, iako ste malo radili u medicini da dugovi u zdravstvu nisu nastali od jučer, ni prije godinu, ni prije pet godina. Dakle, ono što se događa u hrvatskom zdravstvenom sustavu je sljedeće. Zahvaljujući prvenstveno onima koji rade u zdravstvenom sustavu, koji znaju, koji su u svojoj karijeri se dokazali radom, a nisu gradili se pričama i nikada nisu vidjeli pacijenta i boje se sada i poslati ga u neku hitnu di osobno ne biste znali što biste napravili s tim pacijentom. I takvi su upravo najbučniji. Dakle, s onim što imamo i koliko imamo hrvatski zdravstveni sustav je po kvaliteti, po dostupnosti ponos hrvatske nacije i na tome tragu će ova Vlada ustrajati, a zabrinutost vašu za financije dijelim s vama kao i sa svim Hrvatima to je sljedeće, da na žalost ukupni dug je 8 milijardi i 200 milijuna, da u ovome trenutku činimo sve na strani rashodovnoj gdje god možemo racionalnije postupiti i uštedjeti je što pokušavamo. Međutim, vi znadete ili vi ste trebali znati koliko godišnje poskupljuje medicina u svijetu i da se je s tim teško nositi. A što se tiče ovoga nabrajanja o nebrizi i slanju liječnika, odnosno medicinskog osoblja vani nemojte davati paušalne ocjene, jer većina tih mladih ljudi koji znaju raditi, žele graditi karijeru u Hrvatskoj i ova Vlada će na tome tragu ustrajati. A što se tiče ovih osam milijardi i 200 vi znadete da je vaša Vlada prije pet, ne četiri 2013. na četrnaestu ubacila u sustav sa povećanjem javnoga duga 6 i pol milijardi i vrlo brzo ste za godinu dana došli opet na veliki broj. Dakle, trošili ste brzo, neracionalno i neprimjereno tako da u granicama mogućega moramo činiti sljedeće, a to je da i vi i ja trebamo ići raditi. Ja sam jučer radio najteži tumor kojega ne može napraviti. Vi mi kažite kad ste vi, nitko ga ne može napraviti, ne u Hrvatskoj nego i izvan. Kažite mi kad ste vi nešto napravili pa ću vas ja prvi pohvaliti. Otiđite danas u Rijeku ili negdje drugdje ako znadete nešto raditi, otiđite malo raditi pa pokažite da bez novaca kao liječnik možete raditi i na taj način ćemo raditi doprinos i pokazati mladim ljudima kao što su stotine i tisuće hrvatskih liječnika, ne gledajući kolika im je plaća radili i rade. I oni će graditi hrvatski zdravstveni sustav i zbog njih će Hrvati biti sigurni što se tiče hrvatskog zdravstvenog sustava a što se tiče novaca ova Vlada će na najoptimalniji način pokušati u granicama mogućega zbrinuti kao što je i sada iznašla u rebalansu više od milijardu kako bismo sustav stabilizirali. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika, prva je uvažena zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] napadom na kolegu Jovanovića koji je za razliku od vas bio učesnik Domovinskog rata i odradio svoje kao što je kao liječnik hitne medicinske pomoći kao i ja radio u svome gradu. I nakon toga kao i ja nije mogao dobiti specijalizaciju u svome gradu, ja sam je dobila od Hrvatske vojske, a on ju nažalost zbog svog prezimena, i to mogu odgovorno tvrditi, nije mogao dobiti, jedan od najboljih studenata mog fakulteta. I nakon toga je bio u ratu, učesnik Domovinskog rata za razliku od vas. Zgrožena sam ovakvim napadom, umjesto da ste odgovorili na pitanje što ste učinili kako bi se hrvatsko zdravstvo oporavilo jer kao što znamo i kao što svi vidimo niste puno učinili sa ovih milijardu kuna samo pokrivamo rupe a zapravo zakoni hrvatske se ne poštuju i ne odrađuje se ono što treba a to je da država svoje obveze koje treba prema zdravstvu isplaćuje u punom iznosu a to je 4,2 milijarde kuna. Hvala.
Ocjenjuje da nije povrijeđen Poslovnik u smislu u kojem ga se može povrijediti. Naime ja naravno ne mogu izreći nikakvu ni opomenu ni ništa, niti jednom ministru. Kolega Jovanović je isto tako.
Pa naravno da ću reagirati i da je Poslovnik povrijeđen, članak 238. sramotni istup gospodina profesora koji nije dostojan liječničke profesije. Vi kao akademik ste trebali reagirati. Vrijeđanje po razno raznim osnovama bez ikakvih elemenata koje imaju temelj na istini i stvarnosti, sramota liječničkog poziva smo ovdje vidjeli i to je jedan ministar. Dakle vi više ne smijete biti ministar, nakon ovog istupa vi trebate otići. Kada me već pita što sam radio, osim što sam saborski zastupnik, evo prošli tjedan sam održao nastavu iz farmakologije na sestrinstvu, na Riječkom fakultetu zdravstvenih studija. Gospodine Kujundžiću ja sam kao liječnik na ratištu i kao liječnik hitne pomoći Rijeke spasio veliki broj ljudi, reanimirao, oživio i mnogi od njih danas hodaju a ovo je mjesto gdje trebamo govoriti o politici a ne na ovaj jeftini, prizemni, demagoški, politički, populistički način vrijeđati svog kolegu. Sram vas bilo, pročitajte Hipokratovu zakletvu, vi ste sramota ministra Vlade gospodina Plenkovića i cijele Hrvatske liječničke komore. Ponovno vas treba tužiti Etičkom sudu Hrvatske liječničke komore.
Hvala. Kolega Jovanović, bojim se da ste vi isto upotrijebili potpuno neprimjerene riječi ali u svakom slučaju procjenjujem.
A gospodine potpredsjedniče vi uvijek nas opominjete a nikada vaše kolege. Da li ste i jednu opomenu ikad izrekli nekom iz redova HDZ-a?
Kolega Jovanović, ja vas lijepo molim, ne možete se samom…
Ma nemate me šta moliti.
Kolega Jovanović ne možete se samnom sporiti. To znate da je po Poslovniku tako.
Kada ste opomenuli HDZ-ovca? Recite mi kada.
Kolega Jovanović molim vas, vi silom želite valjda da vas.
Pa ne možete me moliti jer me iznervirao.
Pa nemojte se dati iznervirati, ljudi ovdje razne stvari govore jedni drugima pa onda svejedno se ne iznerviraju.
Gledajte kada se govore laži i neistine, onda vas mora iznervirati. Dakle moj život i moja politička i liječnička karijera je teško oštećena upravo HDZ-ovcima ovakvog tipa. Ja zato nisam radio u bolnici jer mi nisu dali HDZ-ovci zbog mog prezimena i kada to netko počne govoriti ja se potpuno izgubim.
Kolega Jovanović ja vas lijepo molim, nemojte kršiti Poslovnik. Nemojte se izgubiti i nemojte krši Poslovnik.
E pa moram.
Ja vas lijepo to molim.
A vi opomenite vašeg sramotnog ministra.
Vi vrlo dobro znate da ne postoji takva poslovnička mogućnost ali postoji mogućnost da vas opomenem što nisam koristio iako sam trebao napraviti to. … [[Upadica se ne čuje.]] Sljedeće zastupničko pitanje [[Upadica Jovanović: Imam odgovor, odgovor, javio sam se i za odgovor.]] [[Upadica se ne čuje.]] Pa kolega je već izrazio nezadovoljstvo ali izrazite ga još jedanput.
Ne ja sam imao ispravak.
Da, u redu je, u redu, samo izvolite.
Jako sam sada nervozan ne znam da li ću uopće uspjeti reći sve što sam htio, međutim gospodine Kujundžiću vi ste svojim vodstvom ovog ministarstva doveli ga u situaciju poput Agrokora. Dakle vi niste ništa učinili, puštate šarene balone, šarene laži a reformi nema nigdje. Demagoški istupate gdje god dođete i zapravo ste prava i slika i prilika ove Vlade. Lagali ste u svojim predizbornim obećanjima i činite potpuno suprotno od onog što je bilo u predizbornim obećanjima HDZ-a. Ovo je još jedan primjer ortačke Vlade, ortačke Vlade koju drži ortački kamen temeljac pravosuđa u koju su uključeni ortaci Saucha, Glavaš i puleni Bandića i Vrdoljaka. To je ortačka Vlada, vi ste njen najbolji primjer. Vi ste sramota liječničkog poziva, Hrvatske liječničke komore. Vaše liste čekanja su sve duže. Tri puta su duže nego 2015. kada smo mi otišli iz Ministarstva zdravstva, promijenili ste ime, danas je to Ministarstvo zdravstva, ne Ministarstvo zdravlja, upravo jer tamo zdravlja nema. Zdravlje je stanje potpunog socijalnog, tjelesnog, duševnog blagostanja, građani Hrvatske su jako bolesni a bolesni su zbog vas. Sramite se. Dakle poručili ste tko ima novaca neka sam plati kuk. Nakić je poručio tko ima novaca neka [[Upadica Kujundžić: Molim vas nemojte govoriti laži, znači ja to nisam rekao]] prekida me, opomenite ga.
Kolega, gospodine ministre molim vas.
Vi ste sramota, vi nemate blage veze o politici, vi ste demagog, ultrakonzervativac, protivnik pobačaja, sve najgore što se može dogoditi hrvatskom građaninu, zbog ovakvog ministra se događa. Dakle poručili ste tko ima novaca neka plati sam kuk. Nakić je rekao, tko ima novaca neka ide u Švicarsku. A ja poručujem vama i vašem Plenkoviću, za građane kojima treba zdravlje vi morate otići, vratite se u bolnicu, dobar ste liječnik, radite svoj posao ali ste očajan ministar.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje će postaviti uvaženi zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovana potpredsjednice, ministrice, ministri, kolegice i kolege zastupnici. Postavljam svoje pitanje ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Marku Paviću. Dakle, razgovarajući sa poduzetnicima a i u javnosti se sve više o tome priča, sve više se osjeća nedostatak radne snage u RH i to u nekoliko grana, pogotovo u metalurškom sektoru, u građevinskom sektoru, u ugostiteljstvu. Turizam nam je polučio ove godine najbolju sezonu otkako postoji praktički hrvatska država, imamo čuli smo planove premijera što planiramo sa turizmom u idućoj godini, znači i tu će u tom sektoru biti potrebno još više radne snage a s druge strane isto tako imamo 170 tisuća nezaposlenih i onih koji traže posao. Pa me zanima što Vlada RH, što vaše ministarstvo i vi osobno radite na tome da se upravo taj jedan jaz smanji odnosno da oni koji traže posao ga mogu naći i u ovom djelu gdje nedostaje radne snage?
Evo odgovorit će uvaženi ministar rada i mirovinskog sustava gospodin Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani zastupniče Totgergeli, poštovani potpredsjedniče Sabora, zastupnici, kolege ministri. Hvala lijepa na pitanju, smatram da ste jako dobro detektirali i upravo najveći danas problem poduzetnika je upravo nedostatak radne snage koji se pokazao i u turističkoj sezoni i u po pitanju graditeljstva. Mi smo vrlo odgovorno pristupili cijeloj problematici prvenstveno želeći aktivirati domaću radnu snagu. Kroz paket mjera Od mjere do karijere imamo na raspolaganju 145 milijuna kuna upravo za prekvalifikaciju naše domaće radne snage od kojih imamo nešto više od 180 tisuća nezaposlenih. Spomenuo bi da je to rekordna niska nezaposlenost ali isto tako da smo u zadnje godine i u odnosu na prošlu godinu da imamo 50 tisuća više zaposlenih u odnosu na 2 godine, odnosno 23 tisuće više u odnosu na prošlu godinu. Također, poduzeli smo sektorski pristup da smo imali sa svim sektorima, građevini smo podigli prije ljeta 2 032 dozvole upravo kako bi osigurali nesmetani investicijski ciklus u građevini. Ove godine također prije mjesec dana bio sa u Sarajevu, pokrenuli smo sporazum o sezonskim i … [[Govornik se ne razumije.]] , sličan sporazum ćemo uskoro pokrenuti i sa Ukrajinom i sa još nekoliko zemalja. Tako da apsolutno sve radimo na tome da aktiviramo domaću snagu, da ako treba dio sezonskih radnika uvezemo iz bliskih zemalja i tek onda da idemo u povećanje kvote za što ćemo uskoro imati sastanke odnosno već smo imali sektorske sastanke sa i poslodavcima i sa sindikatima. Također bi podsjetio da smo ove godine uložili odnosno otvorili preko 2 milijarde kuna u zapošljavanje, paket mjera Od mjere do karijere milijardu i pol kuna, program Zaželi za zapošljavanje preko 3 000 žena, 400 milijuna kuna i ono što mi je osobito drago od lokalne inicijative za poticanje zapošljavanja unutar koga su klubovi za mlade 73 milijuna kuna i gotovo 100 milijuna kod kolegice Murganić za zapošljavanje marginaliziranih skupina. Podsjetio bi također ono što je gospodin Bernardić spomenuo, ova Vlada je digla minimalnu plaću za 5% što je rekordno apsolutno dizanje. Rastu plaće u svim sektorima, posebice u onima koji su najdeficitarniji sa radnom snagom a to su prvenstveno građevina i turizam. U turizmu također imamo Dane poslova u turizmu gdje Vlada dovodi poslodavce u ruralna područja, u područja Slavonije gdje je najveći bazen radne snage za rad u samoj turističkoj sezoni. Na kraju bio se htio osvrnuti, gospodin Bernardić je rekao da je jučer bio na Odboru za rad, hvala lijepa da su se i oni uključili po pitanju rješavanja nedostatka radne snage na tržištu rada, možda prekasno. Tamo su iznijeli i problematiku stručnog osposobljavanja koje žele ukinuti, možda je to razlog da je upravo gospodin Bernardić smijenio bivšeg ministra Mrsića sa mjesta šefa odnosno predsjednika Odbora za rad. Jučer su zagovarali pripravništvo, ova Vlada već 6 mjeseci radi na tome, prošla Vlada je imala priliku uvesti pripravništvo, propustili su stručno osposobljavanje bez zasnivanje radnog odnosa kao jedna od mjera možda je bila potrebna tada, danas je pala za 30% revidiranjem mjera i ono što mogu svakako poručiti je da oni su možda osnivali pripravništvo, ova Vlada će ga stvarno i donijeti. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala ministre na iscrpnom odgovoru. Iz vašeg detaljnog odgovora još više iz svega onoga što Vlada radi, pogotovo što su osigurana sredstva za programe o kojima ste govorili, siguran sam da će upravo taj jaz o koje sam govorio između onih koji traže posao i poslodavaca koji traže radnu snagu biti sve manji i da će ćemo iskoristiti sve ove projekte koje ste nabrojali. Mislim da za područja kao što je recimo moja županija i slične županije u Slavoniji, program koji imate zaželi gdje se zapošljavaju žene koje su oko 50 godina, koje si teško mogu mogući naći radno mjesto u ovim sad uvjetima jako dobar i pomoći će upravo tim ljudima ali s druge strane pomoči će i onima najpotrebitijim, to su stariji ljudi kojima je potreba pomoć gdje … [[Govornik se ne razumije.]] ujedno njima pomoći da lakše provode svoje umirovljeničke dane i ja vam samo želim još da nastavite tako kako ste krenuli i sigurno će onda i rezultati biti još i bolji. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeće zastupničko pitanje, postaviti će uvaženi zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Premjeru, ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru Tolušiću. Ministre nadam se da se lažemo da je poljoprivredna proizvodnja iznimno bitna, iz više razlog, a između ostalog gospodarski, pogotovo kada govorimo o turizmu i prehrambenoj industriji. Iz razloga nacionalne sigurnosti, svaka država nastoji osigurati što veću proizvodnju vlastite hrane, odnosno, da ima što manji uvoz iz razloga ruralnog razvoja, da stanovništvo ostaje živjeti u tim krajevima. Stoga vam upućujem jedno pitanje, što ste kao ministar poduzeli u proteklih godinu dna, po pitanju razvoja poljoprivrede, odnosno, kao pomoć poljoprivrednim proizvođačima. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića. Izvolite.
Prije svega hvala uvaženom zastupniku Stričaku na postavljenom pitanju. Ja bih volio da je situacija puno bolja, nego ona koju smo zatekli u 10. mjesecu prošle godine, kada je formirana nova Hrvatska vlada. Nabilo se puno toga, uvijek se može više, ali ukratko u ovih 3,5 minute. Prije svega kad govorimo o zakonodavnom okviru, velika većina, zapravo najbitnijih zakona, koji se tiče, ja bih rekao, reformskog paketa u segmentu poljoprivrede, će biti ove godine donešena u Hrvatskom saboru ili upućena u Hrvatski sabor, od zakona o poljoprivrednom zemljištu, za koje smatram da je krucijalan za oporavak poljoprivrede i za jednu poštenu, konačnu poštenu i pravednu raspodjelu poljoprivrednog zemljišta, Zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, Zakon o suzbijanju nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom koji bi morao pomoći našim poljoprivrednicima, da se bolje snađu na tržištu koji danas neminovno gazi. I da su oni u boljem položaju u lancu, proizvođač, otkupljivač, trgovac. Zakon o morskom ribarstvu, Zakon o akvakulturu, uskoro Zakon o slatkovodnom ribarstvu, Zakon o šumama, zapravo sve ono što je ja bih rekao, najbitnije, će biti donešeno evo tijekom, ili barem upućen u Hrvatski sabor tijekom 2017. Naravno sami zakoni, ako su mrtvo slovo na papiru, onda ništa od toga, ali učiniti ćemo sve, zajedno sa saborskim zastupnicima, da te zakone uistinu i provedemo. O EU fondovima o programima ruralnog razvoja smo već govorili u jednom zastupničkom pitanju, ali bih rekao, da samo tu presjekli … [[Govornik se ne razumije.]] čvor koji nam je ostao još od SDP-ove Vlade, neriješene natječaje, pustili van preko milijardu kn u 12. i 1. mjesecu, raspisali nove natječaje, pojednostavili procedure. Rezultat novih procedura, evo, znači rekao sam već, mjera 4, potpisujemo zadnjih mjesec dana i dovršiti ćemo idući tjedan oko 270 novih ugovora za ozbiljne projekte. Ono što mi je drago, za nove farme, za klaonice, za mini mljekare, za sirane, zapravo, za sve one stvari za trajne nasade, za sve one stvari koje su do sad bile problem u poljoprivredi, ipak se pokazuje da postoje investitori, postoje poljoprivrednici koji žele uložiti i koji žele razvijati hrvatsku poljoprivredu. Kad govorimo o našim stočarima, donesen je mliječni paket, znači, skup podzakonskih propisa, koji je trebao biti donesen prije 3 godine i možda bi tada puno više pomogao našim stočarima, ali nije bio donesen. Donesen je, dajemo posebne pomoći i mliječnom sektoru, shema školskog mlijeka, odnosno, školskog mlijeka, voća i povrća, se primjenjuje praktički isključivo za domaće proizvođače, za naše obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Nemojmo zaboraviti i kratki lanac opskrbe koje smo zahvaljujući Ministarstvu gospodarstva uspjeli uglaviti u Zakon o javnoj nabavi gdje su naše javne institucije dužne pri nabavi poljoprivrednih proizvoda dati prednost proizvodima sa domaćeg terena, ajmo to tako nazvati. Zakon o zaštiti životinja koji definitivno mijenja način i pogled hrvatske Vlade u odnosu na zaštitu životinja i ono što je našim poljoprivrednicima izuzetno bitno, a i nama je svima bitno, to je konačno isplata poticaja na jedan, pravi, uređen, normalan način. Ja i ovim putem mogu najaviti, do kraja ovog mjeseca isplatu 922 milijuna kuna avansa poticaja za 2017. godinu, ostatak u drugom mjesecu i tako će biti i 2018. i 2019. i 2020. jer ova Vlada drži do svoje riječi i vodi brigu o svojim poljoprivrednicima. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala ministre. Izražavam zadovoljstvo vašim odgovorom iz kojeg je vidljivo da ste iz svega godinu dana pomogli više poljoprivrednim proizvođačima, nego bivša 2 ministra zajedno, Mostov i SDP-ov. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeće zastupničko pitanje je ono koje će postaviti uvaženi zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, ministrice, ministri, kolegice i kolege, pitanje imam za ministra rada i mirovinskog sustava gospodin Pavića. Radi se o mirovinskom sustavu. Naime, premda je ova Vlada uskladila mirovine za cirka 2,75% temeljem formule za usklađenje i temeljem odluke Ustavnog suda RH, činjenica je da i dan danas u RH ima oko 50% umirovljenika, koji su ispod, čija primanja su ispod granice siromaštva od 2085 kn. Udio mirovine u RH, u odnosu na plaće je pao na 38,4%. Dok je okruženju, npr. u Sloveniji, taj udio 60%, Crnoj Gori 56%, Srbiji 50, Makedoniji 62%, BIH 43 i pol posto itd. Ja znam da Vlada čini ono što je moguće u okviru mogućnosti i proračunskih prihoda, međutim zanima me što vi kao ministar i Vlada u cjelini mislite učiniti po pitanju poboljšanja stanja umirovljenih i starijih osoba kako u pogledu povećanja mirovina posebno minimalne mirovine, pa i dodatka za djecu. Ostaje otvoreno pitanje nacionalne mirovine, ostaje otvoreno pitanje promjena sustava obiteljske mirovine i ostaje otvoreno, između ostalih i otvoreno pitanje dodatnog zdravstvenog osiguranja na mirovinu. Hvala.
Molim ministra za odgovor.
Poštovani zastupniče Varda, poštovani predsjedniče Sabora, zastupnici, kolege ministri. Hvala vam lijepa na pitanju. Status umirovljenika i naših starijih sugrađana itekako je u fokusu rada mog ministarstva. Svjesni smo svih brojki koje ste vi iznijeli i isto tako svjesni smo čitave problematike koja umirovljenike tište. Isto tako smo svjesni da opravdano ili neopravdano u povijesti su se različita socijalna prava lomila umirovljenjem radnika i da danas samo 19% umirovljenika ima puni radni staž, odnosno preko 40 godina. Dobro ste rekli, ove godine imali smo najveće usklađivanje odnosno indeksaciju mirovina. Sljedeće godina dva najveća povećanja u proračunu za 2018. 1,4 milijardu kuna je upravo za indeksaciju mirovina, 1,4 milijuna kuna su za plaće državnih i javnih službenika. Isto tako bih spomenuo da, iako velik broj naših umirovljenika ima stvarno mala primanja da ih otprilike polovica ima primanja između dvije i pet tisuća kuna. Također bih spomenuo da je i narastao omjer zaposlenih i umirovljenika sa 1,15 na 1,24. Upravo ste rekli da smo pitanje nacionalne mirovine koje smo nedavno usvojili Strategiju socijalne skrbi za starije osobe gdje je do kraja mandata upravo želimo i namjeravamo donijet nacionalnu mirovinu kao potporu osobama koje nemaju uvjete za mirovinu. Također rješavamo pitanje i 27% gdje upravo se desilo situacija da određeni ljudi koji sada idu po beneficiranom stažu, a 2019. i dvadesete prijevremeno će ići muškarci, odnosno žene odnosno muškarci da napravimo rješenje za to. Otvorili smo kontinuiran dijalog sa Nacionalnim vijećem za umirovljenike i starije osobe gdje na zadnjoj sjednici kojoj sam i ja osobno prisustvovao dogovorena dinamika rada na mjesečnoj razini. Također istaknuo bih mnoge projekte iz Europskog socijalnog fonda koji će upravo poboljšati status starijih osoba i umirovljenika. Tu bih istaknuo dva projekta. Jedno je umjetnost i kultura 54+ koji će upravo za građane starije od 54 godine osigurati socijalnu uključivost. Drugi program je Zaželi kojim ćemo osigurati s jedne strane zapošljavanje 4000 žena odnosno koje će skrbiti preko 12 do 15000 starijih kućanstava, a tim starijim kućanstvima osigurat ćemo i 200 kuna mjesečno za kućanske potrepštine. Na kraju bih se osvrnuo na nedavne insinuacije oko stabilnosti mirovina i ulaganja u drugi mirovinski stup. Ono što mogu svakako reći da su mirovine stabilne da je isplata neupitna i da svatko tko tvrdi drugačije apsolutno ne odgovara prema građanima i prema hrvatskoj javnosti. Mirovinski fondovi, Drugi mirovinski fond ima preko 88 milijardi kuna imovine. Od toga su 71% u državnim obveznicama, 15% u inozemnim i samo 17% u dionicama. Tako da je neupitnost i održivost sustava neupitna, a radimo na tome da maksimalno povećamo adekvatnost mirovina jer masa mirovina 39 milijardi kuna i tu treba … Hvala.
Idemo očitovanje, kolega Varda. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] to potpitanje o stabilnosti, sigurnosti mirovina. Ja sam pratio vaša izlaganja i stav Vlade vezano za to i bilo je vrlo važno upravo zbog javnosti da naglasite stabilnost i sigurnost isplate mirovina bez obzira. Da li smo zadovoljni situacijom ja sam siguran da ni vi ni ja nismo ni umirovljenici nisu zadovoljni sa situacijom. Međutim, ono s čime, na što zapravo iskazujem posebno zadovoljstvo to je, jer pred sobom imam i zapisnik sa druge sjednice Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe. Vaša spremnost na dijalog sa socijalnim partnerima i obvezno je jedanput mjesečno razglabanje problema i iznalaženje rješenja. Hvala vam lijepo.
Hvala. Prelazimo na 21. pitanje. Poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade u svrhu rješavanja dugogodišnjega problema zagađenja zraka u Slavonskom Brodu kao što smo čuli 31. listopada zaključen je Protokol o plinifikaciji bosansko-brodske rafinerije između resornih ministarstava Hrvatske države i bosansko hercegovačkoga entiteta zvanoga Republika Srpska. Time je ne ulazeći u vaše osobne, siguran sam u osnovi ispravne motive RH u simboličkom smislu postala prva država na svijetu koja sa ovom tvorbom, dakle nazvanom Republika Srpska zaključila međunarodni ugovor, nazivali ga mi i međunarodnim aktom koji pravno ne obvezuje. Pozdravljajući svaki hrvatski državni napor za rješenje akutnog problema zagađenja u Slavonskom Brodu, te u želji da se svrha ovoga protokola oživotvori, dopustite mi da vas podsjetim na nekoliko relevantnih činjenica bitnih za perspektivu ne samo oživotvorenja ovoga protokola već i ukupnih iz različitih razloga značajno narušenih hrvatsko bosansko hercegovačkih međudržavnih odnosa. Prema Bosansko hercegovačkom državnom zakonu o zaključivanju izvršavanju međunarodnih ugovora entiteti mogu sklapati sporazume s državama citiram isključivo uz suglasnost državnoga parlamenta, propisana je određena zakonska procedura citiram prema noveli koju je iz 2013. potpisao zastupnik u ovome Saboru gospodin Božo Ljubić. Dakle, moje pitanje glasi može li izgledni ustavno pravni prijepor u BiH ugroziti provedbu ovog protokola te hoće li ga RH nastaviti provoditi neovisno o navedenim zakonski anomalijama …/Govornik se isključio./…
Kolega Hasanbegović, ja vas molim da pitanje koncipirate u roku od 2 minute. 2 minute je sasvim dovoljno vrijeme i drži ga se velika većina zastupnika tako da molim i vas. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče Hasanbegović, zahvaljujem vam na pitanju. Vi ste u njemu rekli i niz fakata koji su točni, koji su se dogodilo. Ono što je važno možda jedna mala nijansa, dakle riječ je o sporazumu koji je potpisan između ministarstava, dakle Hrvatskog ministarstva zaštite okoliša i energetike te Ministarstva industrije, energetike i rudarstva R.S.A. Zašto to govorim? Govorim zato što nije riječ o klasičnom međunarodnom ugovoru već o jednom protokolu kojeg možemo kvalificirati kao međunarodni akt. Dakle nijansa ispod ugovora što nije nebitno u kontekstu ovoga što govorite. Inače sama svrha ovoga sporazuma mislim da je pozitivna, pretpostavljam da se tu slažemo a čuli ste maloprije i pitanje zastupnice Maksimčuk i odgovor ministra Čorića. Rafinerija nafte Brod nažalost zagađuje okoliš ne samo u Bosanskom brodu nego u Slavonskom brodu i šire u brodsko posavskoj županiji dugi niz godina. Ova ideja o plinofikaciji trebala bi riješiti problem koji je naštetio sigurno kvaliteti života a osobito kvaliteti zraka u tom dijelu Hrvatske dugi niz godina. Ja vjerujem da je ovakav sporazum korak naprijed za rješavanje problema jer mi smo tu prije svega da pokušamo riješiti probleme. I čini mi se da širi kontekst odnosa između RH i BiH možemo staviti ipak u jedan realan pozitivan okvir. Evo ja ću vam samo nabrojiti da smo mi prva Vlada koja je otišla u punom sastavu, dakle u punom sastavu u Sarajevo gdje smo 7. srpnja imali zajedničku sjednicu Vlade i Vijeće ministara BiH, 50 točaka dnevnog reda, između ostaloga i rasprava i o ovom problemu koji se odnosi na Rafineriju nafte brod. Dakle ovo što se dogodilo 31. listopada ima i svoj prethodni put i prethodne dogovore i razgovore koje se nisu samo obavljale na razini jednoga od dva entiteta nego su se obavljale i na razini središnje vlasti i nadležnih ministara. Što se tiče širih odnosa sa BiH, naša podrška njenom europskom putu, njenim unutarnjim reformama je više nego jasna i očita. A što se tiče inicijative zastupnika Ljubića o tome da se u Hrvatskom saboru u primjerenom trenutku organizira jedna rasprava gdje bismo sa više fokusa i više vremena se koncentrirali i na nama zaista najbitniju susjednu državu iz niza aspekata a ne samo zato što su, što nam je geografski gledano najbliža, što su Hrvati konstruktivan narod već i zbog brojnih političkih, gospodarskih i drugih odnosa. Mislim da je ta inicijativa hvale vrijedna i očekujem kada Hrvatski sabor to procjeni da i takvu raspravu održimo naravno uz želju da to bude konstruktivan doprinos Hrvatskoga sabora o ukupnim odnosima Hrvatske i BiH. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Izvolite kolega Hasanbegović.
Gospodine predsjedniče, zapravo vi niste odgovorili na moje pitanje, dakle svrha i cilj ovoga protokola je neprijeporna. Dakle ja govorim o međunarodno pravnim sredstvima. Činjenica je da hrvatski Zakon o zaključivanju međunarodnih ugovora poznaje tu klasifikaciju između međunarodnoga ugovora i međunarodnoga akta kojega bosansko-hercegovački zakon ne poznaje. No već kada govorimo o pravnoj ocjeni ovoga protokola ja bih vas podsjetio na udžbenik međunarodnoga prava prof. Andrassya iz kojega ste i vi položili ispit koji kaže s pravnog su gledišta bez značaja različiti nazivi, ugovor, konvencija, akt, protokol, sporazum, deklaracija, pakt, povelja, aranžman. Nema određenog oblika za sklapanje važećih međunarodnih ugovora. To isto piše i u Bečkoj konvenciji o ugovornom pravu koja je iznad nacionalnih zakonodavstava kao što znamo. Drugim riječima ja sam vas konkretno pitao hoće li se s obzirom na sve ove okolnosti nastaviti provedba ovoga protokola ili neće, vi mi niste odgovorili i molim vas odgovorite mi u pismenom obliku.
Idemo dalje, iduće pitanje, poštovani zastupnik Slaven Dobrović, pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade Plenković, sasvim sigurno vjerujem da je vama poznato kako je Hrvatsku u svijetu najbolje prepoznaje po Plitvičkim jezerima i Dubrovniku. Što se danas dešava sa Plitvičkim jezerima? Pa ona se nalaze na sigurnom putu silaska s liste svjetske prirodne baštine UNESCO-a. Jako mi je drago da sam osobno imao prilike kao ministar upoznati vas s tom problematikom, koja je sve samo ne jednostavna, dakle, još ove godine. Što se zadnje dešava? 19.7. ove godine je otkriću nelegalne cijevi za ispust fekalne otpadne vode, u strogo zaštićenu prirodu, hrvatski branitelju su pozvali inspekciju zaštite okoliša, sanitarnu inspekciju i MUP da obave očevid. Očevid je obavljen, sanitarna, vodopravna inspekcija nije došla i tek je po nalogu DORH-a uzet uzorak vode i ispitan. Što se dalje dešava? Ništa. Dakle, mi očito možemo reći, da institucije ovdje ne rade svoj posao. Zato vas pitam predsjedniče Vlade, jeste li upoznati s tim činjenicama i jeste li spremni poduzeti nužne korake, kakav ovaj skandal u srcu najvrijednije hrvatske prirodne zaslužuje.
Molim odgovor predsjednika Vlade.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni kolega Dobrović, dobro se sjećam naših razgovora na ovu temu i vašeg osobnog angažmana glede Plitvičkih jezera, kao nacionalnoga parka i jedne od najatraktivnijih, nesumnjivo prirodnih ljepota Hrvatske i s te strane se vama u cijelosti slažem. Što se tiče ove odluke od 19.7. također sam s time upoznat, ministar zaštite okoliša i energetike, kolega Čorić vodi računa o tome, da se na području Plitvičkih jezera, kao zaštićenom nacionalnom parku, ne događaju nikakve radnje, koje bi pridonijele onome što se moglo okarakterizirati kao zagađenjem i očekujem da i on i svi nadležni u nacionalnom parku Plitvice spriječe zajedno s drugim inspekcijskim službama, bilo kakvo ponašanje, koje bi moglo utjecati na kvalitetu Plitvičkih jezera, prije svega vodnih resursa, ali i ostalih aktivnosti na tom području, osobito onoga što bi moglo biti kvalificirano kao nelegalna gradnja. S te strane ministar Čorić i njegove službe nastaviti će sve aktivnosti, kako bi se zaštitio nacionalni park Plitvička jezera. Hvala.
Očitovanje kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Dakle, iz vašeg odgovora je vidljivo da se od vas skriva prava istina, odnosno, da ste informirani od ljudi, dakle, na način da se istina, odnosno, da se slika bitno uljepšava. Ja vas podsjećam, da postoji jedno silno nerazumijevanje i negiranje problema, od graditeljskog sektora u Vladi RH. Isto tako vas podsjećam da su brojne uprave, javne uprave, uprave nacionalnog parka, od osamostaljenja Hrvatske, pa na ovamo, isto tako negirale i neprepoznavane problem, ustvari su ga i stvarale. Tako da je nedavna smjena ravnatelja, koji je javno progovarao o ovom problemu i koji je činio nešto na tom polju, pokazuje da mi kao država nismo na dobrom putu da zaštitimo Plitvice. UNESCO-va je bila rano ovo godine u posjeti i jasno je iskazala da treba hitno promijeniti proceduru donošenja građevinske dozvole. U međuvremenu je izdano preko 50 građevinskih dozvola, bez pravog sudjelovanja javne ustanove. Dakle, što je zaključak? Zaključak je da je privatno poduzetništvo, odnosno, kapital potpuno u kontroli situacije. Vodopravna inspekcija nije došla, a vodopravna dozvola, za jedan poveliki objekt je nedavno dobivena. Ja sam siguran da upravo ovakva situacija, ignoriranje velikih problema, nebriga za javno dobro, pa onda i nekontrolirana moć lokalnog kapitala, jesu glavni motivator, za naše mlade, educirane, da uzimaju jednokratnu kartu prema Europi.
Idemo dalje. Iduće pitanje poštovani kolega Tomislav Panenić, isto tako pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, postavio bi pitanje vezano za izvješće Svjetske banke u području … [[Govornik se ne razumije.]] indeksa kojima se mjere uvjeti poslovanja, odnosno, brojne prepreke koji imaju investitori kada u Hrvatskoj žele investirati, pa je evidentno ove godine, da je pad na toj ljestvici, ljestvici bio za 8 mjesta, sa 43 na 51 od 190 zemalja. Tako da su zapravo uvjeti za Hrvatsku kao destinaciju za investicije pogoršani. Ono što bih vam i napomenuo, da je vaša potpredsjednica Vlade koja je zadužena za gospodarstvo je navela, zapravo postavila sebi, ministarstvu svome cilj da upravo na toj ljestvici dođe do pomaka al u suprotnom smjeru, znači za 10 da se poboljša. Iz ovoga ispada da mjere koje su poduzete zapravo ispalo je razlika je u 18 mjesta. Umjesto da smo otišli 10 prema gore, mi smo otišli 10 prema dolje. Ono što bih ja konkretno postavio vama pitanje, to je koje su po vašem mišljenju reforme, koje Vlada napravila, a nisu bile uspješne, nisu imala učinka na ovu mjeru, odnosno, koje je reforma Vlada propustila napraviti, jer je međusektorske, a da su uzrok ovako velikom padu na ljestvici … [[Govornik se ne razumije.]] biznisa. Tu bi rekao samo da ispred nas su i Makedonija i Slovenija, Kosovo, Crna Gora, Srbija pa da kažemo u Ruanda, nažalost. Hvala lijepo.
Odgovor predsjednika Vlade. Izvolite.
Hvala vam lijepa cijenjeni kolega Panenić na vašem pitanju i na komentaru. Točno je, dakle Doing Business je u ovoj godini stavio Hrvatsku 8 mjesta niže nego što je bila lani ali isto tako dana ste malo, siguran sam da ste se informirali i da ste pročitali cjelinu toga izvješća, onda ste primijetili kako u ukupnoj evaluaciji svega što Hrvatska radi pa i Vlada RH uopće nije bila uzeta porezna reforma niti njeni učinci. Dakle, razdoblje koje je promatrano, promatrano je od lipnja do lipnja a budući da je porezna reforma stupila na snagu 1. siječnja, ona za ovu evaluaciju nije uzeta u uopće u obzir. I ta činjenica je po meni ključna zašto se dogodio recimo taj mali pad prema dolje od 8 mjesta. No to nam može biti samo poticaj za nastavak strukturnih reformi, za provedbu nacionalnog programa reformi, sve ono što smo stavili i u programu rada Vlade, što kontinuirano predstavlja točke dnevnoga reda Vlade. Sutra će biti novi Zakon o strateškim investicijama na sjednici Vlade. Sve ono što je pred nama odnosit će se i na resore u kojima moramo napraviti iskorak jer bez njega i nema poboljšanja niti ulagačke klime u Hrvatsku niti jačanja pravne sigurnosti. Tu mislim i na reformu uprave, dakle javne uprave i na reformu pravosuđa i na reformu mirovinskoga sustava i na reformu zdravstvenoga sustava, sve one teme koje su navedene kao naši ciljevi i nije realno da sve te ciljeve ostvarimo u prvoj godini mandata. Imali smo niz tema kojima smo se bavili, međutim rasterećenje hrvatskog gospodarstva koje idu in favorem hrvatskih poduzetnika, vodimo stalan i kontinuiran dijalog sa našim socijalnim partnerima i sa poslodavcima i sa sindikatima. Idućeg tjedna Getebourgu će biti socijalni summit EU-a na kojem će upravo biti sve teme koje su vezane za radna mjesta, za radna mjesta budućnosti, to je bila tema digitalnog summita, malo ćemo o tome raspravljati popodne i mislim da taj signal koji se dogodio u ovom trenutku u svo poštovanje onih koji su evaluirali Hrvatsku, bilo bi primjerenije da su uzeli u obzir ključnu reformu koja se dogodila na početku mandata ove Vlade i tada bi siguran sam i sam poredak bio nešto povoljniji za Hrvatsku. Ali evo, imamo dovoljno vremena, imamo odlučnosti i volje i znanja, vjerujem da ćete nam i vi u tome pomoći svojim iskustvom. Hvala vam.
Očitovanje kolega Panenić. Izvolite.
Hvala. Hvala lijepo predsjedniče Vlade na odgovoru. Zadnji put kad sam na aktualcu vas bio upitao upravo oko raste naknade za obnovljive izvore energije, tada ste naveli da PDV je smanjen pa sam tu utvrdio zapravo vaše znanje ekonomsko o utjecaju PDV-a da kažemo je nedovoljno da uopće o tome raspravljate, ali tad sam bio razočaran. Sad ću reći direktno lažete. Samo morate utvrditi lažete nas ovdje u sabornici ili lažete Svjetsku banku. Naime, ako pogledate upravo, dobro sam iščitao izvještaj od Svjetske banke, tamo ima dva poreza koja se spominju iz porezne reforme koje su ključne. Zapravo jedno je porez na tvrtku koji nije uključen, vjerovatno radi toga što je u zadnje vrijeme 2016. na koju se odnosi, on se primjenjuje od 1. 1. 2017. Međutim onda ne mogu nikako dokučiti kako je Ministarstvo gospodarstva uopće poslalo podatak da je smanjen porez na nekretnine za 1% kada se isti taj porez primjenjuje od 1.1.2017.? Kada bi izbili to povećanje indeksa, pali bi još nekoliko mjesta. Prema tome, ja bi ovdje ipak utvrdio da je lažno dostavljeno dokumentacije Svjetskoj banci po ovome što imamo. Ne vidim zapravo kako ćete to opravdati, sad sam bio sa predstavnicima Svjetske banke i vi trebate sad njima reći da, dostavili smo vam jedan podatak koji je nama išao u korist da bi pad bio manji. Ali probajte kontrolirati zapravo i vaše suradnike a ja ću vam samo reći i u ovoj stanci, progovorit ću o još jednoj aferi, aferi koji se odnosi na dodjelu sredstva … [[Govornik se ne razumije.]] iz Ministarstva regionalnog razvoja. Hvala lijepa.
Hvala, hvala kolega Panenić, hvala vam. I molim vas da ipak biramo riječi, možemo to reći i na puno ljepši način, hvala vam. Kolega Maras, sada je vaš red, pitanje postavljate predsjedniku Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo danas je malo i energija i dikcija našeg premijera u skladu sa kišnim zagrebačkim danom, monotono, dosadno, bez malo energije da unese optimizma i među nas saborske zastupnike, zato ću ja početi netipično i pohvalit ću ga. Znači simpatično mi je kako se ovdje naš premijer Plenković trudi hvaliti svojim rezultatima ali u isto vrijeme me hvata nevjerica. Nevjerica jer Vladi Andreja Plenkovića nitko, gotovo nitko u Hrvatskoj ne vjeruje. 77% naših sugrađana ne vjeruje Vladi HDZ-a, ne vjeruje Andreju Plenkoviću. Građani vide da Andrej Plenković nije vratio INA-u u hrvatske ruke. Građani vide da Andrej Plenković skriva svoje suradnike Šeksa i Ramljaka u aferi Agrokor. Građani vide da je Andrej Plenković omogućio tzv. strvinarskim fondovima stotine milijuna eura zarade i dobiti i mogućnost da sutra prodaju najvrednije hrvatske kompanije. Građani vide da je omogućio Andrej Plenković, Anti Ramljaku neto plaću od 70 tisuća kuna. Građani vide da je proteklih godinu dana za vrijeme mandata Vlade Andreja Plenkovića preko stotinu tisuća naših sugrađana otišlo iz Hrvatske. To nije smiješno. Kolege to nije smiješno. Nemojte se tome smijati. Sve to naši sugrađani vide. I usprkos tome šta ti rezultati su porazni moje pitanje vama da li vam je neugodno što se hvalite usprkos što građani ne vide vaše rezultate i šta vam gotovo nitko u Republici Hrvatskoj ne vjeruje. Hvala lijepa.
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni kolega Maras, ja mislim da vam ni Ciceron neće biti ravan ako ovako nastavite. Mora bit da trenirate doma pred ogledalom, budući da se hvalite i u ovim intervjuima na televiziji da ste smršavili. Ja vam na tome čestitam. Vi ste kolega Maras naveli jednu sada tiradu koju ste pobrojili, koja ima valjda neki spin doktori koji vam sad šalju nekakve telegrame ili SMS-e šta da reagirate nakon što ja kažem. Jednostavno ste se ubacili u tu kolotečinu nastupa vašega šefa stranke. I ja moram priznati slušajući vas svo ovo vrijeme da zaista kako ste vi kazali, evo citirat ću vas malo sam u nevjerici. U nevjerici sam zato što pokušavate hrvatskoj javnosti, hrvatskim biračima stvoriti jedan dojam drame kojega nema. Zato što upravo suprotno, razlika između SDP-a i HDZ-a je u tome što se vi ponašate politikantski, a mi se ponašamo odgovorno. I ako na trenutak mislite da ljudi to ne vide vi se varate, vi se varate kolega Maras. I sve ovo što radite, sve ove predstave koje nastojite raditi na plenarnoj sjednici, na odborima, pa dijelom i na ovom Istražnom povjerenstvu imaju samo za cilj, vrlo jednostavan cilj ostaviti dojam da je Hrvatska u problemu. To je vaš jedini cilj. I zato apostrofiram riječ politička odgovornost. Ja imam u svakom trenutku, ni u jednom trenutku pa i u ovoj situaciji i krizi oko Agrokora nismo napravili niti jedan potez koji bi bio protivno općem interesu. Vi govorite i vaš čelnik stranke o strvinarskim, lešinarskim fondovima. Pa hajde objasnite onda hrvatskoj javnosti da li vi smatrate da je Zagrebačka banka isto lešinar? Recite, evo vi objasnite hrvatskoj javnosti da li je ZABA koliko ja znam banka sa najvećim udjelom na našem bankarskom tržištu lešinar. Ako je, vi to meni rastumačite ja vas ljubazno molim. Sigurno ćete pridonijeti imageu te poslovne banke na našem tržištu. Dakle, ja apeliram na vas, ja vas razumijem u političkoj utakmici sve je to i simpatično i zgodno. Ali pokušajte napraviti tu nijansu. Odgovornost je i oporbe da pridonese općem cilju. Nije vaša dužnost jedino kritizirati i to nekonstruktivno. Vi pričate sada, evo čitam da imate tim koji će raditi na zakonu. Sada, znači vi biste radili i nakon što je zakon na snazi 7 mjeseci. Pa možemo tim tempom kolega Maras dok se vi uputite, dok nešto napišete, dok nešto predložite dočekat kraj mandata. Jel' točno? Ja mislim da biste morali biti mamo realniji, malo manje teatralnosti, malo više konstruktivnosti, malo više dijaloga. Poen je o.k. Dobit ćete pola posto, jedan posto ali svejedno gubite na izborima. I to je ono što je ključ. Prema tome, stvarno nećemo se dat pod dojam anketa jedne blic snimke u jednom trenutku uz medijsko nemultipliciranje ovoga što radite, nego totalni suport kojega možete dobiti od svih aktera koji su isto na rubu odgovornosti za ono što se zbiva u Hrvatskoj. Isto na rubu odgovornosti uz svo poštovanje. Dakle, ja apeliram na odgovornost i na razum. Vi možete tome pridonijeti, ali i ne morate. Na vama je.
Hvala. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče drago mi je da pratite moj rad i pratite moje intervjue, jer primijetili ste, da novinar je rekao da ste jednom sugerirali da mi je dobro u opoziciji, da sam malo skinuo deset kila. A onda sam ja rekao da smo vi i ja na istoj kilaži. Ne? Ja sam otišao 10 dole, vi ste otišli 10 gore i tu smo negdje. Tako da s te strane očito i vama odgovara pozicija premijera, samo na drugi način. Ali ono što je ovdje puno važnije od toga koliko tko ima kila, je to da Hrvatska i hrvatski građani zaslužuju transparentnost. Niste vi gospodine Plenkoviću dobili vlast da radite što želite. Morate imati dijalog sa građanima, pa zato i služi Istražno povjerenstvo. Morate imati dijalog sa oporbom, zato služi i ovaj Hrvatski sabor. Vi ste odbili doći kada smo vas pozvali da razgovaramo o roll up ugovoru koji je potpisao Ante Ramljak. Znači vi ne želite komunikaciju. Pa mi nismo, mi nemamo drugu opciju nego na taj način da pokažemo hrvatskim građanima da će se njihov glas čuti. Ali nije problem u tome što vam ne vjeruje Gordan Maras. Vi ste rekli to je politička utakmica, ali bi vas trebalo brinuti šta vam ne vjeruje 77% naših sugrađana. Nemojte bit tako samodopadni i reći da na izborima pobjeđuje HDZ, gubi SDP ili netko drugi. Vi se bojite izbora više od SDP-a. Vjerujte da imate hrabrosti i da imate vjeru da bi pobijedili na izborima izbori bi već bili sada. Ali vi čekate mandat 2019. u Europskoj komisiji i to je jedina intencija vašeg rastezanja ove cijele priče. Pustite vi Mimicu tko će gdje njega vratiti. Ja vam kažem šta vi čekate. Vi se bojite izbora i cijelo vrijeme izbjegavate raspravu sa hrvatskom oporbom i zbog toga se i moralo postaviti nekad i na ovaj način. Hvala lijepa.
Idemo dalje. Idući je na redu poštovani kolega Robert Jankovics koji postavlja pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, moje pitanje, postavljam potpredsjednici Hrvatske vlade, ministrici vanjskih poslova i ona se odnosi na problem područja iz koje ja dolazim, sa područja Baranje, a tiče se pitanja razgraničenje sa Srbijom nad Dunavom, odnosno, na pitanje hrvatske enklave na lijevoj obali Dunava, Kenđije, koja katastarski doduše pripada RH, ali je do nje pristup moguć samo preko katastarskog područja Srbije odnosno, mosta na Dunavu kod Batine. Razlika te hrvatske enklave u odnosu na brojna druga neriješena granična pitanja RH da u Kenđiji žive naši ljudi, naši državljani, koji su u dramatičnom neravnopravnom položaju u odnosu na ostale hrvatske državljane. Ilustrirati ću neke od tih problema. Kod njih hitna pomoć ne dolazi, vatrogasci ne mogu doći, Hrvatska pošta ne dostavlja poštu, a sve su to naši državljani, koji imaju naše osobne iskaznice, naše registarske pločice, imaju registrirane OPG-ove. Dakle, u savjetodavnoj službi u Belom Manastiru, vodi ih kao svoje, a suočavaju se s problemom sasvim konkretnim, da primjerice sjeme za sjetvu, ne mogu prenijeti preko granice, ne mogu sijati, a moraju kupiti da bi ostvarili naše poticaje, plavi dizel, također imaju pravo, ne mogu ga prenijeti preko granice. Srećom za pesticide u Srbiji, za sad ne postoji nikakav nadzor, pa ga tamo mogu kupiti da bi ga koristili. Prodaju proizvod, da su prisiljeni obavljati, ma da je proizvedena na hrvatskom poljoprivrednom zemljištu, prisiljeni su ga prodavati u Srbiji i još jednom ih se kažnjava, jer se tamo priliko predaje poljoprivrednih proizvoda, plaća porez na poljoprivredno zemljište, a … [[Govornik se ne razumije.]] da ga proizvede na hrvatskom tlu. Dakle, osim problema sa tamošnjim hrvatskim državljanima, postoji veliki problem koji se odnosi, dakle, na korištene državne zemlje na području Kenđije. Ja znam, da sve ovo znate, gospođo ministrice, jer smo razgovarali o ovome, mo je pitanje, što možemo učiniti, činimo li što možemo i što možemo učiniti da pomognemo tim ljudima tamo?
Hvala. Odgovor potpredsjednica Vlade. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] razgovarali smo o ovom pitanju, zapravo, pitanje svih pitanja je pitanje granice i utvrđivanje, konačno utvrđivanje granica će zapravo riješiti sva ona pitanja. Naime, za one koji možda nisu dovoljno upućeni, dakle, ovo je jedno od onih rezidualnih pitanja koje je preostalo od osamostaljenja Hrvatske, dakle, granična pitanja, vezano sa susjednim zemljama. Mi smo stava i to smo zastupali u pregovorima sa Srbijom dok su oni trajali do 2011. g. dakle, da Hrvatska, hrvatsko uporište za granično pitanje, na Dunavu, u Srijemu, ali i za sva druga granična pitanja je temeljeno na arbitražnoj odluci … [[Govornik se ne razumije.]] komisije. Dakle, katastarskih granica bivših općina su postale osamostaljenjem državne granice, dakle, sada državna granica između Srbije i Hrvatske. Mi smo stava da ovo treba rješavati u okviru upitnih bilateralnih odnosa sa Republikom Srbijom. Vjerujemo da je došlo vrijeme da sjednemo za stol za svaka pitanja pa i za ovo pitanje. U tom smislu uskoro ćemo imenovati našu komisiju za granice. Mi smo već prikupili sva imena i samo slijedi još potvrda na našoj Vladi. I onda moramo u okviru otvorenih pitanja sa Srbijom otvoriti i ovo pitanje. Mi bismo željeli to pitanje riješiti direktno razgovorima, nadamo se da će to sa srbijanske strane isto biti volja, da ćemo nastaviti i dalje će naša pozicija biti ista. Dakle, po nama radi se o neprijepornom hrvatskom teritoriju i mi moramo u okviru međunarodnog prava, dakle, bilo izravno, bilo, ako ne bude išlo izravnim pregovorima u okviru sudskog određenog rješenja temeljenog na međunarodnom pravu, dakle, ako se to dogovorimo sa strane i jedne i druge države, da nađemo takav odgovor koji će biti temeljem na međunarodnom pravu. Dakle, ukupno rješavanje tog pitanja, graničnog pitanja će zapravo nama omogućiti da riješimo i ovo pitanje. Vi ste izložili sve razloge zašto Hrvatska država sada ne može efektivno imati onu vrstu dakle, izvršavati svoje funkcije u ovom području, kako bi htjela i sada. I ne radi se samo o području Kenđije, radi se i o području … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, još je pitanje i Šarengradske i Vukovarske ade. I mi mislimo da nakon svih ovih godina je došlo vrijeme da rješavamo otvorena pitanja i posebno granično pitanje upravo u smislu da naši građani dobiju ona prava koja im pripadaju. Hvala vam lijepo.
Kolega Jankovics izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjednice. Ja sam zadovoljan vašim odgovorom i imam puno povjerenja u ovo što govorite. Osim dakle, pitanje Hrvatske države, tamo napominjem, da obratimo posebnu pozornost, kada dođe u tu fazu, da je tamo, nekoliko 10-tak tisuća hektara najplodnije zemlje, bio sam osobno tamo i vidio sam sve to. Dakle, da obratimo posebnu pozornost na to, a i na činjenicu, da je tamo izgrađeno gotovo 200-tinjak nelegalnih vikendica, čija bi legalizacija samo toj općini Draž, gdje to katastarski pripala donijela jedan novi proračun u jednoj godini. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Iduće pitanje, poštovani zastupnik Bojan Glavašević, on pitanje postavlja isto tako, potpredsjednici Vlade, ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdrav gospodinu predsjedniku Vlade i članicama i članovima Vlade RH. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, ministrice vanjskih i europskih poslova. Nedavno je u hrvatskim medijima, komentirajući nabavu blindiranih limuzina Ministarstvo unutarnjih poslova odgovorilo da je između ostaloga intencija nabave limunima kako bi se pripremilo predsjedanje Hrvatske EU, 2020. godine. Također, nešto ranije ovoga mjeseca kolega Krstičević, vaš je rekao da je jako bitno da borbeni zrakoplovi budu nabavljeni do 2020. g. upravo u vezi sa našim predsjedanjem nad EU. Gospođo ministrice, moram reći, da me pomalo i brine činjenica, kako od vaših kolega više čujemo o tom projektu nego od vas. Trenutno već neko vrijeme zapravo od kako ste imenovani na ovu dužnost koju trenutno obnašate u ministarstvu nemate imenovanog državnog tajnika za europske poslove. Isto tako, pogledao sam proračun, odnosno prijedlog proračuna za iduću godinu predviđeno je samo 400 tisuća kuna za narednu godinu za pripremu hrvatskog predsjedanja. Predsjedanja nisu samo avioni, nisu samo auti i nisu samo materijalne stvari. Pitanje je također što je sa AGENDA-om, koji su naši prioriteti. Dakle moje pitanje vama da li znate koliko je druge zemlje koštalo predsjedanje EU, koliko projicirate da će koštati Hrvatsku i gdje ste stigli do sada sa pripremom hrvatskih prioriteta? Dakle, čime ćemo se mi baviti 2020. godine kada Hrvatska prvi puta zasjedne na čelo EU. Hvala vam.
Hvala. Molim potpredsjednicu Vlade odgovor.
Hvala lijepa i hvala na ovom pitanju. Ono je zaista jedno vrlo važno pitanje za Republiku Hrvatsku, jer ćemo mi slijedom odluke iz 2016. godine, a slijedom BREXIT-a smo dobili priliku i zapravo preuzeli obvezu da predsjedamo i ranije nego što je bilo predviđeno. Dakle, mi ćemo možda bit među onim zemljama koje su najranije počele predsjedati u odnosu na staž u EU. I utoliko s pravom vaša briga kako se pripremamo za ovo članstvo. Ja vam samo mogu reći da kad sam došla u ministarstvo raditi kao državna tajnica za europske poslove prvenstveno, prva moja zadaća je bila da se počnem tim velikim projektom raditi. I trenutno u ministarstvu radi jedna grupa ljudi od desetak koja vrlo ozbiljno priprema hrvatsko predsjedanje. Pitanje predsjedanja može se staviti u nekoliko okvira. Dakle, jedno je logističko koje je, u koje spada jedno od vaših pitanja koje ste postavili. Dakle, svakako kada predsjedate da treba održati i neki summit i neke sastanke na visokoj razini. I utoliko sve one sigurnosne mjere koje treba poduzeti za štićene osobe koje ćemo imati u okviru predsjedanja treba predvidjeti i takvu logistiku za te stvari. Kako država to radi? Postoje različiti modeli. Dakle, vrlo ozbiljno radimo sada na pripremi ustroja i logistike. Znači, vrlo brzo će se na Vladi naći prijedlog o tome kako ćemo to logistički postaviti. Neki dogovor ranije, mi smo imali i raspravu na Vladi još krajem ožujka ove godine o glavnim okvirima kako bi hrvatsko predsjedanje moglo izgledati. Dakle, mi želimo imati predsjedanje kakve države naše veličine imaju. Znači ono će biti bazirano prvenstveno na našoj misiji u Bruxellesu, znači Bruxelles … [[Govornica se ne razumije.]] To zemlje veličine Hrvatske i malo veće obično rade. To je pitanje racionalnosti. Međutim, jedan dio i ne mali dio aktivnosti bit će i u državi. Dakle, svakako vodimo brigu o ovom dijelu. Drugi dio je pitanje ljudskih resursa. Možda je to za državu koja prvi puta predsjeda i koja je ovako mlada članica EU i najizazovnije pitanje. U jednom dijelu svakako ćemo se bazirati na ljudima koje imamo u državnoj upravi. Mi smo napravili preliminarne analize onoga što imamo u Hrvatskoj. Treba znati i tu je možda bitno da šira javnost razumije. Dakle, naš posao će biti jednak u odnosu na naše obaveze kao države članice plus na to ćemo morati raditi sve što država kad predsjeda radi bila ona Njemačka ili bila Hrvatska. Dakle, definitivno u jednom određenom vremenu, a to će bit otprilike godina i pol do dvije, gdje se malo to vrijeme proteže i nakon predsjedanja. Dakle, mi ćemo trebati imati povećani broj ljudi u državnoj upravi koji će na tome raditi. Naše stalno predstavništvo u Bruxellesu će porasti od sadašnjih 80 na vjerojatno preko 200 obzirom na ovu vrstu predsjedanja koju smo odabrali unutar tijela državne uprave i Ministarstva vanjskih i europskih poslova koje će bit glavni koordinator o tome smo donijeli odluku već u ovoj preliminarnoj analizi, dakle će također morati primati nove ljude i što je još važnije obučavati te ljude. I četvrti dio, treći dio je onaj o kome se pitate, koji je važan ali nije toliko presudan da se odluči sada. Prema tome, mi na tome radimo, ali još nismo stigli u područje da odlučimo o prioritetima. Naime, prioriteti će ovisiti o više stvari. Mi ćemo predsjedati u godini kad će doći nova Komisija, novi Parlament i nitko danas ne može sa najboljom voljom predvidjeti koji će prioriteti ostati na razini važni Europske unije koje ćemo mi morati kao predsjedanje preuzeti. Znači mi ćemo kao i sva predsjedanja morati preuzeti dio prioriteta [[Upadica Reiner: Hvala.]] i dalje raditi. Evo što se tiče samo odgovor koliko to može koštati. Između 50 i 110 milijuna eura.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče i hvala vama gospođo potpredsjednice Vlade na odgovoru. Ja njime, međutim nisam zadovoljan. Ja bih vas molio da mi konkretniji i detaljniji odgovor uputite u pisanom obliku. O čemu se radi? Ja ovdje nastupam sa pozicije dobre vjere, dakle predsjedanje Unijom mora biti zajednički projekt. Premijer je nedavno govorio o europskom konsenzusu koji smo nekada imali i možemo ga imati opet. Međutim, dozvolite mi da ovdje kažem prevedeno na narodni jezik ono što su ljudi mogli čuti iz vašega odgovora. Predsjedat ćemo Unijom 2020. pa kupujemo aute i zapošljavamo ljude. Ja znam, mislim ovdje nama takav populizam ne treba i to nije ono što ja vama govorim da sam ja čuo. Ali vam isto tako govorim da mnogo, mnogo konkretnije moramo definirati što će biti naši prioriteti. Ja razumijem kada vi kažete da će 2020. biti nova Komisija i novi Parlament i da će to mijenjati prioritete Unije. Međutim, hajmo staviti Hrvatsku na prvo mjesto. Idemo mi neovisno o tome što će biti prioriteti Unije, tome se mi lako prilagodimo. Ali idemo definirati što će biti prioriteti Hrvatske. O tome razgovarati možemo već sada. Dakle tu smo, involvirajte nas, sudjelovat ćemo u tome. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Moje pitanje pitanje biti će upućen ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, gospođi Gabrijeli Žalac. Jedno od asocijacija na europske fondove je da su komplicirane procedure i pretjerana administracija, kaže se da do novaca EU je jako teško doći, da su postupci presloženi, puni besmislenih zahtjeva i to ne samo u onom dijelu koji se odnosi na prijavu projekta nego i kasnije prilikom provedbe projekta a i u vrijeme kada se gleda održivost samog projekta tijekom godina. Naravno uz veliki strah da će se sredstva trebati i vratiti. Stoga imamo prijavitelje kada je u pitanju sanacija odlagališta, izgradnja kanalizacijskih sustava, bolnica. U svakom slučaju naši građani organizirani u udruge, ili pak mali i srednji poduzetnici se već teže odlučuju na prijavu projekta. Stoga pitanje što čini vaše ministarstvo kako bi imali što manji administrativni teret, kako bi ta procedura bila što manja i kako bi iskorištenost sredstava bila što veća.
Hvala odgovor uvažene ministrice regionalnog razvitka i fondova, gospođe Gabrijele Žalac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, poštovani saborski zastupnici. Uvažena saborska zastupnice Branka Juričev-Martinčev, ja bih se dijelom složila s vama da jesu procedure takve kakve jesu, teške, međutim, treba isto tako reći da svi oni žele bespovratna sredstva iz fondova EU moraju ispuniti sve zahtjeve, svaki pojedinačni i zahtjev i papir kako bi nam sustav funkcionirao jednako prema svima. Ono što mi možemo reći da smo napravili u mandatu naše Vlade a sigurno što smo si u programu Vlade zacrtali, to je upravo pojednostavljenje procedura o kojima vi govorite. I na tome jako puno i intenzivno radimo kroz zapravo 50% cijele alokacije koja nam je na raspolaganju smo u ovoj godini objavili i samih natječaja i svega onoga što trebamo spustiti do krajnjih korisnika. Ali i ono što je još važnije, skratili smo rokove, dakle i postupke koji se događaju unutar svakog pojedinačnog prioriteta naših operativnih programa. Tako da moramo umjesto 7 koraka imati 3, da moramo biti u roku 120 dana i da moramo neke stvari popraviti kako bi krajnjim korisnicima bila sredstva EU fondova što prije dakle na raspolaganju. Ono što je najvažnije od svega to je revizorski nalaz europske komisije a odnosi se na informacijski sustav tzv. MIS, na njemu smo posao završili i na tome smo intenzivno radili cijelu proteklu godinu. Testno smo ga pustili za jedan ograničeni poziv sada u funkciju. Idući tjedan ćemo javnosti to predstaviti obzirom da ono što nam je obveza iz Uredbe EU iz 2013. godine a zove se e-kohezija a to znači informatički sustav u kojem će se aplicirati projekti, gdje će se nadzirati projektni prijedlozi, gdje će se sve vidjeti točno imenom, prezimenom, institucijom itd., resornim ministarstvom, sva tijela u sustavu, čak i revizorski nalazi koji će biti, to nam je uvjet koji smo zadovoljili. I mislim da je to jako dobro da bez papira će naši korisnici europske fondove praktički na jednom informacijskom sustavu dobiti. U to smo uložili zapravo već 5 milijuna kuna. Na tragu toga predvidjeli smo još dodatnih 5 milijuna kuna koje moramo osigurati za nadogradnju i funkcionalnost tog sustava kada svi korisnici a ima ih jako puno ovisno o kojem se natječaju radi iz operativnog programa konkurentnost kohezija, operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali, isto tako operativni program za hranu i materijalnu pomoć. Na tome je jako puno stručnjaka radilo, s time se iznimno ponosimo i mislimo da ćemo zaista biti u sljedećem razdoblju puno učinkovitiji. Kada govorimo o revizorskim nalazima, onda moram priznati da upravo ovaj sustav će otkloniti svu problematiku koju imamo a zovu se tzv. korekcije u postupcima i sve ono što smo uvidjeli u proteklom razdoblju. Mislim da smo samim postupkom apsorpcije koju smo zatekli kao Vlada od 9%, sada smo na preko 31% ugovorenosti sredstava a to se govori o naporima koje radimo kako unutar našega ministarstva a u tom kontekstu i mi kao koordinacijsko tijelo za sve fondove u RH sa svim dakle resorima nastojimo što prije otkloniti sve probleme koje smo imali u proteklim vremenima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Vidi se da ministarstvo ulaže znatne napore i sigurno ne samo meni danas nego svim našim građanima će biti drago čuti koliko se radi na tome i da će to ohrabriti brojne građane bilo udružene u udruge ili male, srednje poduzetnike pa i manje općine koje nisu u mogućnosti se kandidirati na sredstva bili do sada s obzirom na kompliciranu proceduru i da će to doprinijeti boljoj iskorištenosti EU fondova.
Hvala. Sljedeće pitanje postaviti će poštovana zastupnica Željka Josić ministru državne imovine, gospodinu Goranu Mariću. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani premijeru, ministrice i ministri. Moje pitanje je upućeno ministru državne imovine, gospodinu Goranu Mariću. Znate da stanovnici Moslovačkog kraja, Sisačko-moslavačke županije već niz godina žive u strahu s obzirom na Petrokemiju i boje se kako će i Petrokemija završiti kao i drugi subjekti u Sisačko-moslavačkoj županiji. Znamo i svi da sudbina Petrokemije ne nosi samo manjak radnih mjesta za one koji su zaposleni u samoj Petrokemiji već i za druga poduzeća i male obrte koje svojom djelatnosti su naslonjeni na samu Petrokemiju. Nažalost prema zadnjem izvješću nadzornog odbora Petrokemije vidjeli smo da Petrokemija i dalje posluje u gubitku. O onom što znamo još iz prošlosti nekoliko godina ako se vratimo unazad da je u Petrokemiji pokušana dokapitalizacija koja nažalost nije uspješno provedena. Ono što mene zanima a što zanima i cijelu Sisačko-moslavačku županiju u kojoj je sada fazi pokušaj rekonstruiranja i dokapitalizacije Petrokemije? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra državne imovine Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjena kolegice Josić, cijenjenja zastupnice, Petrokemija je po brojnim aspektima bitan gospodarski subjekt. Za neka područja i presudan. Ponajprije za poljoprivredu ali isto tako i za egzistenciju obitelji i opstanak ljudi na moslavačkom području. Nakon dugogodišnjeg nemarnog odnosa prema poteškoćama Petrokemije, nakon dugogodišnje voluntarističkog pristupa u upravljanju Petrokemijom, po svim brojnim … [[Govornik se ne razumije.]] razlozima kako stručnim, ekonomskim, logičnim i političkim, Petrokemiju je potrebno revitalizirati, dokapitalizirati financijski i poslovno restrukturirati. A sve u cilju da Petrokemija ostane u funkciji oživljavanja poljoprivrede jer nema zemlje sa razvijenom poljoprivredom koja nije i sam razvijena. Zato je ova Vlada kad je prije nekoliko mjeseci Petrokemija bila potpuno u nelikvidnom stanju pripomogla u rješavanju kredita zalogom dionica tvrtkama u državnom vlasništvu kako bi se likvidnosno premostilo do procesa dokapitalizacije. Objavljena su dva natječaja. Prvi je bio za iskaz javnog interesa a drugi za obvezujuće ponude. U završnoj je fazi proces dokapitalizacije, očekuje se 400 milijuna kuna minimalno dokapitalizacije, bili bismo sretni da bude i više a skupština Petrokemije zakazana je 11. prosinca ove godine na kojoj će se izvijestiti o završetku dokapitalizacije. Zašto je uopće potrebna dokapitalizacija Petrokemije? Pa zato bili bismo neozbiljni ljudi a ne bismo bili ozbiljna država ako bismo planirali razvoj poljoprivrede bez Petrokemije. Poljoprivreda bez Petrokemije je kao izgradnja ribnjaka bez vode i bez stalnih vodnih izvora. Zato je to presudno, zar jer nije Petrokemija samo jedan poslovni sustav i jedan tehnološki sustav. Petrokemija je i njena revitalizacija presudna za opstanak poljoprivrede. I ova Vlada je odlučila se za proces zdrave dokapitalizacije i poslovnog restrukturiranja i to zapravo je čin najodgovornijeg političkog odnosa prema tako važnom gospodarstvom sustavu kao što je Petrokemija. Jer prepustiti Petrokemiju zapuštanju, uništavanju ili ne daj Bože zatvaranju, to bi bolna, skupa avantura sa dugotrajnim posljedicama a na to ova Vlada nikada neće pristati niti će to dopustiti. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Željka Josić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru. I hvala vam na angažmanu oko našeg velikog gospodarskog subjekta i to ste dobro rekli, dakle to nije samo jedna industrija koja je važan za jedan kraj, nego za cijelu RH.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Vesna Bedeković ministrici kulture gospođi Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje poštovanje predsjedniku Vlade, nazočnim ministricama i ministrima i državnim tajnicima u Vladi RH. Kao što je već rečeno, moje pitanje ide ministrici kulture gospođi Obuljen Koržinek. Dakle, uvažena gospođo ministrice, jedna od aktualnih tema vezanih za vaš resor ovih je dana između ostaloga i ona koja je vezana za poticanje razvoja publike u kulturi i ovi su programi koji su vezani za razvoj publike usmjereni prije svega na podizanje razine aktivnog sudjelovanja u kulturi i umjetnosti i naravno povećanje dostupnosti kulturnih sadržaja. Upravo stoga kako bi se prepoznala različitost potreba publike različitih profila i naravno na taj način ispunile potrebe postojeće publike ali jednako tako i stvorila nova publika. I stoga evo moje pitanje vama gospođo ministrice, kada Ministarstvo kulture namjerava započeti ili eventualno je već započelo s provedbom ovih mjera, na koji način i kolika su financijska sredstva u proračunu predviđena za ove aktivnosti? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene ministrice kulture Nine Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice, hvala vam na vašem pitanju, kao što vjerojatno znate a dosta smo zadnjih dana i u javnosti o tome govorili zapravo pitanje privlačenja publike i pitanje sudjelovanja u kulturi jedno je od prioritetnih tema u mandatu naše Vlade pa tako i u svemu što u okviru svog djelokruga radi Ministarstvo kulture. Ja moram reći da je veliki broj, veliki dio mjera i politika Ministarstva kulture koje već postoje, usmjeren upravo privlačenju publike odnosno sudjelovanju u kulturi i poticanju ravnomjerno regionalnog razvoja. Tu bih spomenula možda i mrežu gostovanja koja datira još iz '90-ih godina, programi otvaranja javnih knjižnica, poticanja ulaganja u centre za kulturu. Međutim bez obzira na sve te mjere postoji potreba da se zapravo više ulaže i da se ciljanim programima potiče razvoj publike i posebno dostupnost kulture i to posebno za one građane i u onim krajevima u kojima nije lako kroz redovite sustave distribucije osigurati sudjelovanje u kulturnom životu. Ja bih vrlo kratko spomenula ono što smo napravili do sada i što planiramo dalje napraviti, dakle, prije sva mjeseca raspisan je pilot projekt za poticanja sudjelovanja u kulturi sa budžetom od 500 tisuća za ovu godinu koju planiramo uvećavati u slijedećim godinama upravo zato da bismo vidjeli kroz taj pilot projekt koji su tipovi programa koje umjetnici, umjetničke kulturne organizacije i institucije smatraju da mogu provoditi na svom području a kako bi privukli novu publiku. Izniman je interes, više od 500 projektnih prijedloga je stiglo na ovaj javni poziv. Spomenula bi da je prošli tjedan Vlada usvojila nacionalnu strategiju poticanja čitanja, o tome smo dosta govorili, glavni će u provedbi partneri biti Ministarstvo znanosti i obrazovanja i Ministarstvo kulture međutim i drugi resori. U ovom trenutku za početak provedbe osigurali smo oko milijun i pol kuna u slijedećoj godini iz državnog proračuna ali planiramo u suradnji sa Ministarstvom rada implementaciju ove strategije u velikoj mjeri financirati iz europskih fondova odnosno iz Europskog socijalnog fonda. Spomenula bih, a evo i ministar Pavić je ranije veću svom odgovoru spomenuo program umjetnosti i kultura 54 +. 20 milijuna kuna osigurano za provedbu programa poticanja sudjelovanja u kulturi starije populacije, zatim umjetnosti i kultura za mlade. Poziv je zapravo početkom godine raspisan. U završnoj smo fazi evaluacije tako da će ugovaranje tih projekata biti već krajem ove godine. I ono što bih možda na kraju istaknula, to nije tema koja samo obilježava kulturnu politiku RH, to je prioritetna tema na europskoj razini. Mnoge i puno razvijenije europske države sa razvijenim kulturnim tržištima idu sa programima npr. vaučera za mlade, različitih programa koji upravo u toj generaciji osiguravaju da se podiže interes za sudjelovanje u kulturi i mi ćemo nastaviti sa razvojem svih tih mjera i programa. Hvala vam.
Hvala. Poštovana zastupnica Vesna Bedeković. Izvolite.
Evo zahvaljujem vam na odgovoru, i doista evo nekako još imam potrebu ponovno naglasiti ono što ste i sama rekla, dakle posebna vrijednost ovih programa je između ostalog u ja bih rekla u čitavoj lepezi tih, to što ste nabrojali, ciljanih programa koji će između ostalog omogućiti dostupnosti i približavanje kulture i umjetnosti potencijalnoj publici različitih profila, različitih životnih dobi, različitih sredina gdje naravno nije zanemarivo ciljanje na ukupno regionalni razvoj, razvoj cijele Hrvatske, osobito ruralnih sredina gdje putem ovih programa zapravo će se omogućiti senzibiliziranje šire javnosti za područje kulture i umjetnosti. I ono što smatram osobito bitnim, postizanje jednog afirmativnog i pozitivnog pristupa različitim odnosno svim vrstama kulture i umjetnosti kroz naravno pritom korištenje različitih metoda, primjerice onih iz područja kreativnog obrazovanja ili recimo komunikacije putem web platformi i slično, tako da ne sumnjam da će ovi programi polučiti uspjeh u praksi. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, uvažene ministrice, ministri. Svoje pitanje uputiti ću ministru financija gospodinu Zdravku Mariću. Pa evo, poštovani ministre, prošli tjedan na zapaženoj konferenciji predstavljen je dokument euro strategija odnosno započet je proces javne rasprave oko uvođenja eura kao službene valute u RH. Znamo da za ulazak u euro zonu treba ispuniti određene preduvjete koji su iskazani ekonomskim pokazateljima da bi se ušlo u EU. Znamo da hrvatski javni dug je visok, značajno je iznad 60% našega BDP-a što je jedan od glavnih preduvjeta za ulazak u EU, pa zanima kako mi trenutno stojimo sa ispunjavanjem ovoga i drugih ekonomskih pokazatelja da bi mogli da bi mogli uvesti euro i kada bi Hrvatska mogla ispuniti kriterije za uvođenje eura? Dodao bi još da je ova navedena konferencija pojasnila i tehnička pitanja oko samog uvođenja eura, otvorila je i brojne rasprave i dileme za i protiv uvođenja eura, mislim da je to i bio cilj konferencije da se transparentno razgovara o svim otvorenim pitanjima po ovoj teme. Dileme u ovom trenutku postoje, ali evo koliko ja pratim ovu temu, mislim da je većina stručnjaka i većina gospodarstvenika, većina sindikata za uvođenje eura pa možda u kratkim crtama, znam da to traži jedan duži elaborat o tome, dvije, tri crtice koji su možda najvažniji po vama benefiti za građane, za gospodarstvo, za državu i za društvo u cjelini od uvođenja eura?
Hvala. Odgovor poštovanog ministra financija Zdravka Marića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, hvala lijepo na pitanju, sami ste dobro rekli, dakle prošli tjedan smo potaknuli i pokrenuli jednu sigurni smo u Vladi, zajedno sa HNB-om, argumentiranu raspravu u našoj javnosti kako stručnoj tako i općoj javnosti da se pobliže prezentiraju i na neki način rasprave svi ti elementi uvođenja eura u RH kako iz perspektive koristi koji su identificirani u samom dokumentu kao trajni i kao oni koji sigurno nadilaze troškove koji su mahom jednokratni. Međutim to su sve stvari o kojima sigurno treba razgovarati i diskutirat, mi smo apostrofirali one možda i najvažnije za hrvatske građane, to je prije svega vezano za eliminaciju i uklanjanje tog tzv. valutnog rizika kojeg i kao građani i kao poduzetnici i kao država naravno osjećamo. U isto vrijem i čitav niz drugih troškova bilo da govorimo o mjenjačkim troškovima, bilo da govorimo o kamatnim troškovima. Ja sigurno neću reći i bilo kome obećati da će nužno kao takve kamate pasti niže od ovih trenutnih razina ali ono što je sigurno važno da će Hrvatska po uvođenju eura relativno proći puno bolje jer danas bez obzira što smo na povijesnim minimumima kamatnih stopa mi i dalje plaćamo kamatne stope koje su više od recimo zemalja poput Slovačke ili Slovenije. Naravno treba i o samim troškovima odnosno što će to značiti za nas ali ono što je bila između ostalog jedna jaka poruka hrvatskim građanima prije svega koji imaju u ovom trenutku kredite bilo u eurima i to je između ostalog jedan od predsjednika bankarskog sektora vrlo jasno apostrofirao da trošak takve vrste konverzije po uvođenju eura ide isključivo i samo ako ga bude uopće bilo na banke, dakle hrvatskim građanima to u smislu troška nikakvo dodatno izdvajanje neće značiti. Međutim, onaj prvi dio pitanja koji ste apostrofirali zašto smo između ostalog i pokrenuli ovu raspravu evo upravo da ove zadnje dvije godine nismo učinili ovo što smo učinili sa javnim financijama, ta tema ne bi bila moguće uopće na dnevnom redu, odnosno kao takva uopće ju pokrenuti u javnom prostoru raspravu. Dakle javni dug, činjenica je je iznad tih čuvenih i poznatih maštarijskih kriterija 60%, međutim putanja njegovog smanjivanja već evo drugu godinu za redom je više nego dovoljna da možemo također i taj kriterij uzeti u obzir jer i vrlo jasno kaže ako ste preko 60% putanja smanjivanja mora biti najmanje za jednu dvadesetinu godišnje te razlike što bi u prijevodu značilo da bi Hrvatska morala smanjivati udio javnog duga godišnje za negdje oko 1,3%-tna boda BDP-a. Mi smo prošlu godinu dvostruko brže od toga a ova godina po svemu sudeći da će biti na tom tragu dakle gotovo između 2,5 i 3%-tna boda što je sigurno nešto što je dobro i to je i u Briselu pozdravljeno. Vi dobro znate da smo izašli iz procedure prekomjernog deficita a evo Hrvatska je zajedno sa svim ostalim članicama odnosno EU zemljama van euro područja dobila po prvi puta poziv na sudjelovanje na Euro samitu, predsjednik Vlade će biti naravno u mjesecu prosincu na Euro summitu a ja osobno sam imao naravno i tu čast kao ministar financija RH prije 2 dana biti i na prvom sastanku za nas, prvom sastanku euro grupe na kojima smo razgovarali ne o temi konkretno ovoj o kojoj sada nas dva govorimo odnosno raspravljamo nego o širem kontekstu euro zone. Dakle produbljivanje europske monetarne unije koji su to sljedeći koraci po pitanju produbljivanja u smislu bankarske unije, poglavito za Hrvatsku je jako važan jedinstveni sustav osiguranja štednih uloga koji još uvijek nije u potpunosti reguliran, fiskalni kriterij i sve ono što je važno da budemo za stolom, da o tome se čuje i naš glas, danas sutra naravno kada budemo uveli euro. I samo možda zadnja opservacija neprejudiciramo vremenski horizont, pred nama je kao što smo i sami rekli dosta dugačak put, potrebno je ispuniti ne samo ekonomske nego i političke kriterije. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Zahvaljujem poštovani ministre na vašem odgovoru i evo drago mi je što je ova hrvatska Vlada u svojoj prvoj godini ovoga mandata uspjela preokrenuti brojne i financijske i gospodarske trendove, posebice ovo smanjenje javnog duga i smanjenje državnog, deficita državnog proračuna. To su važni parametri jer smanjenje javnog duga i deficita državnog proračuna to je jedna osnovna zadaća hrvatske Vlade i taj cilj se ne postiže kratkoročno da kažem za to treba jedan duži, duži period da bi se dobili željeni efekti, odnosno željene brojke toga jer to mora biti odraz jednoga stvarnoga stanja, jednog stvarnog rasta hrvatskog gospodarstva, stvarnog rasta hrvatskih građana. Tako da evo ja vjerujem da će se to vjerojatno i do ovog mandata dovesti u neke potrebne, kažem potrebne koeficijente koji mogu nas približiti ulasku u euro zonu. Nadam se da će i ova javna rasprava o ulasku u euro zonu potaknuti i da kažem one potrebne reforme koje trebaju zato napraviti, da ćemo možda evo doći i do onoga općeg društvenog konsenzusa da napravi one strateške reforme koje bi nas mogli dovesti do jednoga boljeg, kvalitetnijeg, jednoga prosperitetnijeg društva. I vjerojatno ćemo o tome imati prilike razgovarati puno i u ovom Saboru a evo i u široj javnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postaviti će uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, ministri, državni tajniče. Svoje pitanje uputiti ću gospođi Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja. O znanju, kurikularnoj reformi, o obrazovanju stvarno se priča godinama. Pričamo o tome već više od 20 godina. To je dokaz i da nam je znanje stvarno bitno, to je činjenica. I činjenica je da je znanje jedini zalog za našu budućnost ali nažalost o tome samo pričamo. A da je puno napravljeno nije. I svi smo svjesni toga da nismo povukli sredstva iz fondova EU, da naši mladi znanstvenici bez obzira koliko imali entuzijazma i želje za napredovanjem zbog nedostatka sredstava, zbog nemogućnosti ostvarivanja određenih kvalitetnih programa, ne mogu napredovati nego se nažalost Hrvatska nalazi na samom začelju. Evo danas smo isto imali prilike tu čuti u ovoj sabornici da se na tom planu ne događa ništa. Da se i nadalje ne radi baš ništa, da sve stoji. Pa me zanima kakva je situacija odnosno provodi li se kurikularna reforma sukladno planu i najavljenim rokovima te koje mjere i koji reformski procesi su do sada provedeni. Da to bude konkretan odgovor da vidimo da li se stvarno radi ili stoje činjenice koje se plasiraju u medijima a i danas tu u ovoj sabornici. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor uvažene ministrice znanosti obrazovanja Blaženke Divjak. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] mislim da je to izuzetno važna tema i važna je da budemo vrlo jasni oko toga gdje smo, što radimo i zašto to radimo. Naravno da Hrvatska mora unaprijediti i svoj obrazovni sustav i znanstveni sustav, posebno sustav visokoga obrazovanja kako bi imala šansu i na gospodarskom planu i u ovim procesima koji spadaju u procese razvoja društva i da bi omogućila jednake prilike svim učenicima i studentima. Što se tiče ovih konkretnih pitanja kurikularna reforma se zahuktava. Znači ono što za sada mogu reći da je od ukupno 51 dokumenta koji je bio u javnoj raspravi na 44 dokumenta je odgovoreno temeljem rasprava i stručne radne, dakle stručne radne skupine su odgovorile na to, pripremljeni su novi dokumenti, poslani su, pripremaju se i u međunarodnim su recenzijama. Također uključujemo o nacionalnim temama Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti. Što se tiče drugih procesa, znači krajem ove godine očekujemo da ćemo te dokumente dovršiti i početkom iduće godine raspisati javni poziv za škole da se jave kako bi tri do pet posto škola moglo sudjelovati u pilot izvođenju kurikularne reforme u sljedećoj akademskoj godini. Što se tiče sredstava, znači osim sredstava iz državnoga proračuna izuzetno puno se radi na tome da se povuku sredstva iz EU fondova. Tako smo osigurali tehničku pomoć u iznosu od 3 milijuna 750 tisuća kuna vezano uz recenzije i znači edukacije nastavnika i napravili sažetak kako bismo iz Europskog socijalnog fonda povukli idućih 150 milijuna kuna na poziciji kurikularne reforme. Ono što se često izostavlja iz fokusa to je strukovno obrazovanje. Znači strukovno obrazovanje u kojem sudjeluje preko 70% naših srednjoškolaca, a reforme su vrlo slabe u tome području, upisi su slabi a imamo velike potrebe na tržištu rada vezano uz strukovno obrazovanje. Tako da u tome dijelu se također izuzetno puno radi što na novim kurikulumima, što na novim modelima uključujući i dualni model obrazovanja. I ono što bih posebno istaknula to su centri kompetentnosti. Ukoliko uspijemo s tim programom, a ja sam sigurna da hoćemo mi ćemo iduće godine imati na raspolaganju 800 milijuna kuna za centre kompetentnosti gdje bi svaka županija ja mislim imala dobru priliku povući sredstva za centar kompetentnosti koji je vezan uz strukovnu školu, ali koji isto tako okuplja i gospodarske subjekte i okuplja, znači sve one dionike koji su u stanju iznijeti ne samo strukovno obrazovanje, nego strukovno obrazovanje povezati sa tržištem rada. Što se tiče visokoga obrazovanja povučeno je 360 milijuna kuna za 10 centara izvrsnosti, centara izvrsnosti koji ne samo daju priliku u strateškim područjima da se razvija znanost, nego se unutar tih centara izvrsnosti osiguravaju sredstva za zapošljavanje 101 mladog znanstvenika što definitivno znači da će 101 mlada obitelj ostati u Hrvatskoj i time doprinosimo i šire ne samo znanstvenom, znači u znanstvenome području. Kao što sam rekla u području visokoga obrazovanja također postoje sredstva koja su namijenjena internacionalizaciji. Tu evo u suradnji sa Ministarstvom rada završavamo znači sve pripreme za raspis natječaja, za internacionalizaciju za stručnu praksu u visokom obrazovanju i za daljnji razvoj hrvatskog kvalifikacijskog okvira. Ja se nadam da ovi podaci pokazuju da se itekako radi u Ministarstvu znanosti i obrazovanja. Hvala lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Božica Makar.
Zadovoljna sam jer smo čuli mnogo konkretnih informacija tako da znam da one mnoge stvari koje pišu po medijima i koje čujemo ne stoje. Posebno mi je drago da su tolika ulaganja od osnovnog školstva, srednjeg, visokog obrazovanja a naročito mi je bilo drago čuti što se tiče strukovnih škola. Jer mislim da ćemo upravo iz strukovnih škola prije svega i najranije doprinijeti razvoju našeg gospodarstva jer je to u ovom trenutku stvarno kritično. Međutim, tu stoji i visoko obrazovanje u koje moramo ulagati jer sam i na samom početku kad sam postavljala pitanje upravo skrenula pozornost na to i na žalost tu činjenicu da smo na samom začelju u tom dijelu. Ja vjerujem da ćemo u idućoj godini vidjeti još konkretnije rezultate i da će naši gospodarstvenici iz ove reforme vrlo brzo dobiti ono što i očekuju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Tomislav Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi i članice Vlade, kolege zastupnici. Moje pitanje je za ministra pravosuđa gospodina Bošnjakovića vjerujem, prvo danas tiče se reorganizacije sudbenog sustava. Znači za četvrto tromjesečje je najavljen paket zakona kojim bi se između ostalog trebali izmijeniti Zakon o sudovima i Zakon o područjima i sjedištima sudova, a kojim bi se putem trebalo provesti najavljeno spajanje općinskih i prekršajnih sudova. S druge strane u medijima smo svjedočili nezadovoljstvom dijela struke tim povodom kao i nekih jedinica lokalne samouprave koje su izrazile želju za povratkom, odnosno zadržavanjem nekih sudova na svoje području. Pa evo s obzirom na taj kontekst molim vas da odgovorite u kojem smjeru se planira reorganizacija sudstva u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog ministra Bošnjakovića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče mi smo najavili izmjene ovih zakona o kojima ste govorili i cijelog niza drugih zakona i sukladno planu normativnih aktivnosti mi ćemo ih uputit u proceduru. Upravo ova dva zakona o izmjeni Zakona o sudovima i Zakona o području i sjedištima sudova ćemo staviti u javnu raspravu vrlo brzo jer smo doista na samom kraju izrade njihovih prijedloga. Što mi želimo zapravo postići spajanjem općinskih i prekršajnih sudova? Želimo riješiti jedan problem koji nas zapravo cijeli niz godina muči, a to je nejednaka opterećenost naših sudaca u sustavu. Mi sada u zadnjih nekoliko godina imamo takav trend u prekršajnom sudovanju da se bitno smanjuje broj predmeta i na taj način suci u prekršajnim sudovima nisu toliko opterećeni kao suci u drugim granama sudova. Mi danas u RH imamo 24 općinska suda na kojima rade 794 sudaca. Također imamo 22 prekršajna suda gdje imamo 333 suca koji rade u tim sudovima. Tu opterećenost nije jednaka, i spajanjem tih općinskih i prekršajnih sudova mi ćemo, sasvim sigurno dobiti jednu kadrovsku infuziju u sustav općinskih sudova koji su poprilično opterećeni, gdje ćemo dobiti jedan novi broj ljudi koji će moći rješavati i u onim granama sudovima, kao što je građansko, kao što kazneno. A istovremeno ćemo zadržati prekršajno sudovanje u okviru odjela na tim prekršajnim sudovima. Također, sjećamo se karakteristike naše mreže koja je bila prije 10-tak i više godina, to je bio cijeli niz malih sudova sa brojem sudaca od 1 do 5 i tako ajmo reći da nije omogućavala niti specijalizaciju. Ako nemate specijaliste nemate niti brzo vođenje postupka, nemate niti kvalitetne odluke i to smo sada u zadnje vrijeme prvom reorganizacijom tamo 2010. nakon toga 2014. doveli na jednu pristojniju razinu. Ali, ovo je jedna pojava koja nam doista donosi jedan nesklad u sustav, da su nam jedni suci više opterećeni a jedni bitno manje. To na neki način moramo podmiriti, moramo ih sve staviti u funkciju da mogu podjednako raditi, podjednako pridonositi. Statističke pokazatelje, ne moram ponavljati, ali doista u zadnjih 10-tak godina bitno su se stvari popravile, imali smo milijun i pol neriješenih predmeta, danas je to ispod 500000 i trendovi su dobri. Upravo ovakvim mjerama mislim da ćemo pridonijeti tome, da se broj neriješenih predmeta zaista svede na najmanju moguću razinu, da omogućimo još veću specijalizaciju našim sucima, da postupci, znači u okviru takvih sudova idu brže, da budu točniji i da budu samim time i kvalitetniji. Ovo o čemu ste rekli vezano za zadovoljstvo ili nezadovoljstvo struke, ja sam do sad obišao gotovo sve sudove u Hrvatskoj, razgovarao sa svim predsjednicima i nismo naišli na negativne reakcije. Dapače i sami suci prekršajnih sudova pozdravljaju ovu mjeru, jer u okviru općinskih sudova i njihova perspektiva stručna je puno bolja i puno veća nego što je to danas. Jasno da u okviru spajanja općinskih i prekršajnih ćemo moći i onu mrežu koja je sada, a to su 22 općinska suda, da ćemo ju moći malo raširiti, pa neke stvari popraviti, koje danas možda ne funkcioniraju na najbolji način. I to ćemo također u tim novim prijedlozima dati. Pored svega ovoga pred nama su brojne mjere kojima želimo podići ovo pravosuđe na višu razinu, od snažnije uvođenja informatizacija na sve razine, do izmjene drugih zakona, tako da vjerujem da će i ovaj zakon biti dobar.
Hvala lijepo. Kolega Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine ministre na iscrpnom odgovoru. Posebno mi je drago da ste apostrofirali ovo pitanje nejednake opterećenosti. Znači to je jedan problem koji postoji u dosta sektora i u obrazovanju se često spominje i u području zdravstva, ali ono što je problem, što se ono često koristi za manipulacije, pa se neki izolirani slučajevi, gdje postoji možda manja opterećenosti, nego bi trebala, gdje se može poboljšati organizacijski sustav, koristi, da se prikaže cijeli jedan sektor, kao, da se nedovoljno radi, da nitko ne radi ništa itd. Tako da mi je drago da se ide u tom smjeru kako bi se mogućnost za takve prigovore smanjila za minimum. Također mi je drago da ste spomenuli ovo proširenje mreže, jer doista, u nekim sredinama postoji i pokazala se potreba za postojanje sudova barem određene razine. Tako mi je drago da se misli i na tu ravnomjernu teritorijalnu raspoređenost sudova, pa da će i u tom smislu biti poboljšanja. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje, idući je neredu, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić i on svoje pitanje postavlja ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre Marić imam pitanje za vas, no prije nego postavim svoje pitanje, reći ću neke stvri o kontekstu. Nakon dobrih 25, 30 g. poslovanja Agrokora i tog cijelog koncerna, banke su rekle, gospodine Todoriću za vas više nema novca. I sad odjednom svi oni koji su do prije svega par mjeseci nisu usudili niti taknuti u gospodina Todorića i njegovu obitelj i imovinu odjednom sve znaju i veliki su zagovornici rješavanja tog slučaja. Ali, bolje ikad nego nikad. Svjedočimo zadnjih mjeseci brojnim malverzacijama i kriminalnim radnjama za mnoge od njih smo znali i prije. Za neke tek sada saznajemo. Pa evo, zanimljiv je slučaj otoka Smokvice, dakle, nije plaćena koncesija na zakup, nije plaćena naknada za pomorsko dobro, procjenjuje se da je samo tu nekih 230 milijuna kn moglo biti uprihodovalo. Još je 2007. sve je bilo spremno za naplatu nekih 30 milijuna, za koncesiju za 5 godina, to nije napravljeno. Postavlja se pitanja nezakonite upotrebe bonova, postavlja se pitanje kredita HBOR-a a znamo prema informacija HBOR-a da je od 2006.-2016. 25 kredita dano od strane HBOR-a firmama iz koncerna Agrokor u iznosu 900 milijuna kuna, od čega je uplaćeno do danas svega 9. Tu su i krivotvorena izvješća itd., itd. Pa moje pitanje glasi, od svih ovih malverzacija koje sam naveo i osoba odgovornih za njih, od župana, od pročelnika, ministara, šefova porezne i svega ostaloga, hoće li itko od njih odgovarati? Odnosno, što vi radite da unutar svog resora nađete te ljude koji su godinama štitili sve ovo što se događalo, ili ćete sve prebaciti na jednog krivca a to je Ivica Todorić. To je moje pitanje?
Hvala. Poštovani ministre Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče hvala lijepo na komentarima i na pitanju, ministar sam financija, nisam sudac, nisam dio pravosudnog sustava da bi ikoga mogao niti teretiti, niti suditi niti istraživati. Mogu samo reći, dakle u djelokrugu Ministarstva financija i svega onog što je vezano za naš rad, od kad sam ministar financija, naravno, nastojim od svih svojih službi, uprava, da rade i samo isključivo profesionalno, bez ikakve političke, da tako kažemo involviranosti u bilo koji predmet, pa tako i ovaj o kojemu vi govorite. Bilo je puno govora i u Hrvatskom saboru i da ministar financija želi ukinuti porezni uskok, bilo je puno govora o tome kako se čine određene stvari, da se ovome ili onome pogoduju, mislim da smo sa svojim dijelima upravo pokazali da je to sve samo ne istina. Od svih detalja koje ste vi napomenuli, ono na čemu mogu samo na što se mogu referirati, to je spomenuti kredit HBOR-a odnosno krediti HBOR-a poglavito u mandatu mog kao ministra financija odnosno po funkciji predsjednika nadzornog odbora HBOR-a. Dakle, kao i u prethodnim primjerima sigurno da samo imam za pravo vjerovati da je sve prošlo procedure kakve je i trebalo, informacije koje smo i mi dobili upravo to sugeriraju, dakle analize, kreditni odbor, upravi i onda je došlo naravno na nadzorni odbor za suglasnost. Mislim da je i u javnosti prezentiran tonski zapis, osobno nisam sretan i zadovoljan što je do toga moralo doći, ali obzirom da sam bio pod neutemeljenim optužbama jednog od bivših kolega, u konačnici to je moralo izaći u javnosti i potvrdilo se da sam se ja u tim trenucima a govorimo o vremensku horizontu koji puno prije samog izbijanja krize u Agrokoru, izuzeo iz rasprave i odlučivanja. Dakle, vrlo jasno pokazao da obzirom na moj prethodni profesionalni aranžman i angažman u Agrokoru da ću se u takvim situacijama izuzimati. Isto tako što se tiče Porezne uprave, mislim da smo komunicirali na adekvatan način, bez obzira što je naravno bilo jako puno pritisak i javnosti da se prekrši institut porezne tajne i kažu detalji, ja sam u tom trenutku također rekao da ne mogu govoriti o pojedinačnim slučajevima iako sam otklonio mogućnost onih spekulacija koje su u tom trenutku bile da se radi o nekakvom poreznom dugu od oko 6 milijardi kuna što je sigurno nešto što je značajan iznos i ne bi ga vjerujem nitko u Poreznoj upravi samo kao takav zanemario. Ali ono što uvijek od Porezne uprave tražim i tražit ću uvijek da rade odgovorno i profesionalno svoj posao, da svakog poreznog obveznika tretiraju na jednak način a to je zapravo i način i modus koji Porezna uprava i radi. Naravno, kao čelni čovjek ministarstva sigurno da uvijek ste skloni i određenoj da ne kažem i odgovornosti i za one najsitnije detalje u samom ministarstvu ali ovo su načela i principi koji zagovaramo u samog početka zajedno sa cijelim svojim timom. Hvala lijepo.
Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Ministre Marić, ja nisam nipošto zadovoljan vašim odgovorom, opet ste završili sa onom tezom nema posebnih tretmana, svi ljudi rade najbolje što mogu. Ja se uglavnom koristim vašim podacima, pa tako je vaš podatak da otkad je 2002. godine osnovan Ured za velike porezne dužnike u koji spada oko 600 obveznika, u njih 170 znači u tih nekakvih gotovo 20 godina nije bilo poreznog nadzora, mnoge od tih firmi su iz Agrokora. Imamo ovdje strukturu Ureda za velike porezne obveznike sa stranice Ministarstva financija, imamo ovdje pročelnika, pomoćnika pročelnika, ispostave za velike obveznike u Osijeku, Rijeci i Splitu, da sad ne idem kroz cijelu strukturu. Znači ja sam vas pitao, hoćete li vi te ljude konkretno i brojne ove druge u drugim slučajevima pitati što ste vi radili, odnosno niste radili u zadnjih dvadesetak godina? Možete pitati i vašeg kolegu, gospodina Šukera koji sjedi tu do vas. Za ovaj slučaj Smokvice iz 2007. kada je on bio ministar ili vašu suradnicu gospođu Dalić, koja je nasljednica gospodina Šukera, zašto nije se na vrijeme naplaćivala koncesija a ne da država trpi ove i ovolike gubitke odnosno ne naplate potraživanja. Kad ste zadnji puta spomenuli da nema posebnih tretmana, baš dan ili dva nakon toga ili proje toga bilo je jedno ročište braći Mamić, radilo se o šteti od nekih 130 milijuna kuna što državi što klubu. Vi ste odgovorni za Poreznu upravu. Vi ste odgovorni za te ljude koji su trebali paziti na naplatu poreza. Što će se dogoditi tim ljudima, taj odgovor nisam dobio, ako ništa onda ništa. Ako nešto onda nešto. Što ćete konkretno vi napraviti, nisam dobio odgovor. Čini se da će na kraju za sve biti odgovoran jedino Ivica Todorić a svi drugi nisu ništa, niti krivi niti su trebali nešto napraviti. Hvala.
Prelazimo sada na iduće pitanje. Poštovani kolega Vlatko Kopić postavlja pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, cijenjeni članovi Vlade, kolegice i kolege, svoje pitanje upućujem ministru zdravstva RH. Gospodine ministre prema kriterijima atraktivnosti i konkurentnosti, zdravstveni turizam ulazi u skinu potencijalno vodećih proizvodnih grupa u RH. Radi se o proizvodu koji danas na globalnoj razini iskazuje iznadprosječne godišnje stope rasta, negdje oko 15 do 20%. A trendovi starenja populacije i orijentacije na zdrav život ukazuju da zdravstveni turizam ima potencijal postati jedan od glavnih motiva putovanja. Hrvatska stoga niz komparativnih prednosti za uspješan razvoj zdravstvenog turizma. Među ostalim blizinu velikog regionalnog tržišta, netaknutu prirodu, more, klimu, povoljne cijene u usporedbi sa EU-om te dugu tradiciju i dobar ugled zdravstvenog sektora. S druge strane imamo problem dugogodišnjeg financijskog problema u zdravstvenom sustavu. Pa u tom kontekstu gospodine ministre, moje pitanje kako planirate pozicionirate hrvatsko zdravstvo i zdravstveni turizam i što se poduzima po tome pitanju?
Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Kopić i hvala vam lijepa na tome upitu jer ste zapravo postavili jedan vrlo značajan upit ali ste djelom i postavljajući elaborirali hrvatsku situaciju. Ova Vlada uistinu čini ozbiljne iskorake u tome smislu. Naime zdravstveni turizam, vi ste nabrojali komparativne prednosti Hrvatske ali ima nadasve jednu komparativnu prednost, a to su rad, znanje i kompetencije hrvatskih zdravstvenih djelatnika što biva itekako prepoznato i čega radi i sada ministar turizma Capelli i ja osobno a i drugi članovi Vlade, imamo brojne kontakte uključujući slučajna je podudarnost da se i danas ovdje u našemu Zagrebu održava Korejsko-hrvatski zdravstveni forum sa vrlo ozbiljnim interesima za hrvatski zdravstveni turizam odnosno potencijal kojega Hrvatska ima. U tome smislu ne samo spomenuta Koreja nego i druge ozbiljne zemlje kao što su Kanada, Njemačka, Saudijska Arabija, da ne nabrajam, pokazuju upravo u izvrsnošću kojega imaju hrvatski zdravstveni djelatnici i druge komparativne prednosti Hrvatske, veliki interes i u priobalju i u kontinentu. Na tome tragu je i promjena zakona kako bismo olakšali ustanovama da mogu lakše ulaziti u aranžmane i određivati pacijente iz drugih zemalja i zarađivati značajna sredstva. To preko noći neće ići ali otvara prostor i veliku šansu, gdje uz izvrsni turizam, čuli smo na početku današnjega zasjedanja, bio je upit o turizmu, koji su izvrsni rezultati, mislim da ćemo za koju godinu imati ne u takvim iznosima, ali u porastu velike šanse zarađivati iz zdravstvenoga turizma. Još jedna stvar koja je uistinu za pohvaliti, a to je da zemlje, velike, ugledne, šalju, jer prepoznaju u hrvatskoj medicini kvalitetu, šalju svoje studente na studij medicine u Hrvatsku, na specijalizaciju, na post doktorske studije. Tako je primjerice Bavarska vlada, prije 2 godine, možete pogledati u … [[Govornik se ne razumije.]] izabrala od ponuda najbogatijih, najrazvijenijih zemalja 30 svojih najboljih studenata medicine uputiti u Hrvatsku. Dakle, kad to sve sročimo u ono što je cilj ove Vlade, a to je svaki potencijal otvoriti u ekspresiju energije, odnosno, zarade, mislim da će Hrvatska u narednim godinama eksponencijalno rasti iz godine u godine u zaradama koje će biti iz zdravstvenoga turizma.
Hvala. Kolega Kopić. Izvolite.
Evo gospodine ministre, ja vam zahvaljujem na danom odgovoru. Slažem se s vama da evo, na kraju se radi na tome da zdravstveni turizam postane jedan od glavnih poluga u jačanju cjelokupnog zdravstvenog sustava i siguran sam da ćete imati potporu ne samo nas koji smo aktivni čimbenici u sustavu zdravstva, nego i šire zdravstvene javnosti. Pa evo, na tragu toga, još jednom zahvaljujem na danom odgovoru.
Prelazimo na iduće pitanje, to je poštovani kolega Franko Vidović, on pitanje postavlja, ministru hrvatskih branitelja, Tomi Medvedu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, dakle, 2012. i 2013. g. nabavljeno je 189 automobila, 2015. 5 i 2016. 105 automobila koji služe kao ortoepske pomagala najtežim hrvatskim ratnim vojnim invalidima prve kategorije. Dakle, oni imaju pravo na novi automobil temeljem zakona svakih 7 godina. Sad ste raspisali natječaj u čiju ispravnost ozbiljno sumnjamo za nabavo 220 automobila. … [[Govornik se ne razumije.]] prve kategorije ima sa HVO 473. Od 2012. do danas nabavljeno je ukupno 299 automobila. Sad je u tijeku natječaj koji ste vi raspisali za još 220 automobila. To je ukupno 519 automobila. Moje pitanje, da li u ovom natječaju nabavljate automobile za HVO, odnosno, za HRVI iz HVO-a i ako da možete li nam objasniti kome točno je namjenjena razlika od 46 automobila viška u odnosu na ukupan broj HRVIA prve kategorije.
Molim ministra Medveda za odgovor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, vezano za vaše pitanje, mi smo okviru Ministarstva hrvatskih branitelja postupili u skladu sa zakonom o pravima o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihove obitelji, gdje je propisano pravo da osobni automobil sa ugrađenim odgovarajućim prilagodbama za hrvatske ratne vojne invalide sa oštećenim organizma od 100% prve skupine. Ministarstvo je sukladno planu nabave i svojoj zakonskoj obvezi započelo sa postupkom 21.8.2017. g. u procijenjenoj vrijednosti od 28 milijuna i 160 tisuća kuna. I to za 136 hrvatskih ratnih vojnih invalida prve skupine nakon 7 godina, za 86 100% hrvatskih ratnih vojnih invalida prve skupine iz reda hrvatskog vijeća obrane, narodne zaštite i civilne zaštite. Dakle, postupak javne nabave nakon što se ni jedan dobavljač nije ispunio uvjete je poništen i ministarstvo je pokrenulo novi postupak za isti predmet nabave u skraćenome roku, kako bi se ispoštovale zakonske odredbe o nabavi vozila za hrvatske ratne vojne invalide za prve skupine u 2017. g. Otvorenje ponuda je bilo 30.10.2017. g. U prvom poništenom natječaju odnosno, postupku, kao i u drugom postupku koji je u tijeku, propisano je da rok isporuke ispunjen ukoliko se svih 220 vozila nalazi na skladištu proizvođača i dostupnost predstavnicima Ministarstva hrvatskih branitelja za pregled. Cjelokupni postupak provodi posebno izabrano povjerenstvo i u potpunosti otklanjam svaki oblik sumnje u bilo kakvom obliku protuzakonitih radnji. Hvala lijepo.
Kolega Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, poštovani ministre niste odgovorili na moje pitanje, to je prvo, dakle, nisam zadovoljan vašim odgovorom i molio bih vas za odgovor da moje pitanje date u pismenom obliku. Rok isporuke od 22 dana, plaćanje u iznosu od 90% po pregledu na skladištu dobavljača, praktički odudara od cijele prakse dosadašnje nabave automobila. To se do sada nije događalo. Možete vrtit glavom ali to je činjenica. I ja ne sumnjam u vas osobno, ali ozbiljno sumnjam u koruptivnu narav ovog natječaja. Mi u SDP-u sumnjamo u koruptivnu narav ovog natječaja. Prema tome, mi ćemo i dalje raditi ono što smo radili do sada, upozoravat ćemo javnost, obratit ćemo se svim nadležnim institucijama kao što smo već podnijeli u prvom koraku zahtjev za kontrolom Ministarstvu gospodarstva, Upravi za sustav javne nabave. Hvala.
36. pitanje poštovani kolega Davor Vlaović upućuje ga predsjedniku Vlade RH, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice, ministri. Pozdravljam sve u ime kluba Hrvatske seljačke stranke i u svoje ime i evo pozdravljam i pristup da odgovorno vodite RH donosimo i mi u Saboru i vi u Vladi zakone koji će biti provedivi na dobrobit svih građana, da se diže standard građana, povjerenje građana u Vladu, u vas i da svi kvalitetnije živimo. Na žalost preko 70% građana misli da Hrvatska ne ide u dobrom smjeru jer još uvijek nisu te vaše dobre namjere osjetili u svom kućnom budžetu, jer još uvijek mladi a i oni njihovi roditelji stariji odlaze izvan RH. Još uvijek od pompozno najavljenog projekta Slavonija nisu vidljiva nova radna mjesta i kvaliteta života u Slavoniji, a ovih dana i novi udar na te kućne budžete uz sušu, elementarnu nepogodu koja je proglašena u većini županija pogotovo slavonskih gdje su štete preko 500 milijuna kuna. Ovih dana se potpisuju ugovori sa prijevoznicima autobusnih, prijevoznicima i željezničkim za prijevoz srednjoškolaca. Pozdravljamo da je za ovu namjenu osigurano 295 milijuna kuna, da Vlada putem ministarstva sufinancira 75% tog prijevoza. Na sjednici Vlade u Kninu ste donijeli odluku da ne smije biti razlika u cijeni radničke, mjesečne karte i učeničke. Znate li kakva je situacija na terenu? Upravo suprotna. Na primjeru opčine Velika Kopanica 1100 kuna je ili 1300 cijena učenička, a 528 radnička. Ništa nije napravljeno na tom planu, a dodatni uteg je što općine i gradovi ne samo u Brodsko-posavskoj nego i šire nemaju novca da onu razliku od 25% sufinanciraju obiteljima nego će se to sad preliti na obitelji koje ionako nemaju prihoda u Slavoniji i Baranji i očekujemo da tu nešto učinite i da pomognete da svaki đak može ići u školu.
Hvala. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa na u biti vrlo pozitivnim komentarima kolega Vlaović. Drago mi je da tako razmišljate budući da smo u istoj političkoj obitelji Europske pučke stranke i što se tiče HDZ-a vrata HSS-u su otvorena. To želim još jedan put reći osobito kad ovako konstruktivno nastupate. Što se tiče učeničkih karata mi smo ove godine, ovoga ljeta reagirali vrlo brzo, brže nego inače i mislim da je to bilo jako dobro i već u mjesecu kolovozu ukoliko dolazi do nekih diskrepancija na lokalnoj razini koje su suprotne onome što smo donijeli kao odluku Ministarstvo znanosti i tehnologije vidjet će sa tim jedinicama lokalne samouprave da vidimo kako možemo to pitanje riješiti. Meni je žao ako su toliko velike razlike, jer to su zaista velike razlike. To je čini mi se primjer u Kopanici ako sam dobro ulovio više od 500 kuna i to je značajan udar na kućni budžet i ne smije biti tako velika razlika. Pa evo ja ću se uz pomoć ministrice Divjak potruditi da vam i pismeno odgovorimo kako možemo na taj konkretan problem reagirati. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje kolega Vlaović.
Hvala na odgovoru, ali evo u ime nezadovoljnih građana što to do dan danas nije riješeno obzirom da je školska godina već dobrano poodmakla i oni su s pravom zabrinuti kako poslati svoje dijete u školu. Stavite se u poziciju čovjeka koji radi u jednoj privatnoj tvrtci za minimalnu plaću od 2620 kuna jer niste prihvatili inicijative da se ta minimalna plaća podigne, a sami poduzetnici to naravno neće učiniti. I ako sam plati 528 kuna radničku mjesečnu kartu jer on mora doputovati u Slavonski Brod i ako ima dva učenika još dodatnih 600 kuna on to nema iz čega platiti ako misli, ostati živjeti u Velikoj Kopanici. Dakle, da bi imao za autobus do Slavonskog Broda. Moramo naći načina kako da se to plati. Općine nemaju novca u svom proračunu 200, 300 milijuna kuna koliko bi trebali za ovu namjenu a na ovaj način samo im dajemo još više motiva da sjednu na autobus ne do Slavonskog Broda nego do Njemačke i dalje. Mislim da se to mora zaustaviti, a pogotovo što ovih 75% nije 75% nego svega 50% na primjeru udaljenosti Orahovica – Slatina učenik koji kupuje putuje iz Orahovice u Slatinu, to je 25 km. Ministarstvo sufinancira 75% do 800 kuna, jer je tako pravilnikom propisano a karta košta 1300 kuna. Znači trebalo bi ne 600 kuna koliko plaćaju, nego 1000. Ili napravite reda među prijevoznicima da te karte stvarno budu primjerene ili jednake radničkima ili prilika je sad evo što ćemo mi predložit u rebalansu da se za ovu namjenu poveća tih 20, 30 milijuna kuna i da učinite iskorak da svih 100% sufinancirate prijevoz srednjoškolaca kako bi svima omogućili školovanje. Hvala.
Idemo dalje. Idući na redu je poštovani kolega Josip Borić i on postavlja pitanje ministru mora, prometa, infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru mora, prometa, infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Poštovani ministre kao što je poznato ja dolazim sa otoka i otoci, otočani svakako trebaju i pomoć i skrb države da bi nadoknadili, da bi riješili svoje probleme i riješili specifičnosti života na tim područjima Republike Hrvatske. Kao odgovorni političari drago mi je da imamo u Saboru još zastupnika koji su sa otoka. Imamo ministra u Vladi koji je otočanin. I predsjednik Vlade ima porijeklo sa otoka. To je jedna dobra platforma da možemo tu brigu, tu skrb to je jedna dobra platforma da možemo tu brigu, tu skrb pružiti našim otočanima. Zahvaljujem Vladi i ministarstvu što su nam vratili upravu za otoke. To je nešto što smo izgubili za vrijeme SDP-ove Vlade i mislim da je to dobar potez i dobar početak jer evo već u ovoj godini vidimo da su se povećala i sredstva za razvoj otoka, za potpore, za subvencije. Ali uz to Ministarstvo regionalnog razvoja važno nam je i Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture jer prometno povezivanje pomorsko, povezivanje otoka međusobno i otoka s kopnom je uvijek problem broj 1 kojeg ističu otočani. Sigurna luka, dobar, udoban trajekt koji može proći sve vremenske neprilike, brzi katamaran, to je ono što otočani od nas i od vas ministre očekuju. Moje pitanje vama je što Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture i vi kao ministar činite po tom pitanju prometnog povezivanja otoka međusobno i otoka s kopnom. Hvala.
Ministar Butković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zastupniče. Točno je kako je nedovoljna prometna dostupnost otoka s kopnom, direktno utječe na kvalitetu života otočnog stanovništva a isto tako i utječe na činjenicu da li će ljudi ostati na otocima živjeti ili će morati krenuti nekim drugim putem. Vlada RH na čelu sa predsjednikom Vlade gospodinom Plenkovićem i resornim ministarstvima inzistira upravo i stavlja poseban naglasak na aktivnostima i ulaganjima koji će otočanima omogućiti bolju kvalitetu života, lakši pristup uslugama i u konačnici potaknuti ljude da otoke biraju i dalje kao svoj dom. Primjerice mi smo prošli tjedan potpisali jednu brzobrodsku liniju, Sporazum o brzobrodskoj, zajedničkom financiranju brzobrodske, državne brzobrodske linije od Pule preko Lošinja do Zadra je upravo odlukom Vlade iz 2016. godine omogućili smo da ta linija bude cjelogodišnja što nije bio slučaj do ovoga potpisivanja. Na tom potpisivanju su bili i predstavnici triju županija, gradova, što je jedan dobar primjer da zajedno i u suradnji sa županijama, gradovima, sa otoka i u priobalju možemo zaključiti u takav jedan sporazum i pomoći u održavanju takvih korisnih linija i takav primjer ćemo koristiti i u budućnosti. Isto tako podsjećam da smo u sljedećoj 2018. godini predvidjeli 310 milijuna kuna za poticanje redovnih pomorskih, putničkih i brzobrodskih linija što je povećanje u odnosu na prethodne godine. Podsjećam isto tako kako Agencija za obalni linijski promet tijekom ove godine intenzivno provodi i natječaje za održavanje linija, provedeno je do sada za 8 profitabilnih te 11 državnih brzobrodskih i 20 brodskih i na svim tim linijama je u prvih 7 mjeseci ove godine ostvareno povećanje i to za čak 8,6% putnika i 9,3% vozila. Sva ta sredstva o kojima govorim nisu dostatna i nisu jedina. Jer nam je isto tako važna i ulaganja u lučku infrastrukturu pa smo u ovoj 2017. godini osigurali 53,5 milijuna kuna za ulaganja u županijske i državne luke. I to je jedan dobar i hvale vrijedan projekt koji nam je evo po prvi puta sada ove godine nakon što smo donijeli program državnih potpora za razvoj luka otvorenih za javni promet, po prvi puta smo otvorili i mogućnosti korištenja 80 milijuna eura bespovratnih sredstava koje nam se prvi puta stavljaju na raspolaganje za upravo otočno povezivanje i za gradnju lučke infrastrukture u priobalju i na otocima. Mi smo 31. listopada raspisali taj javni poziv, on će biti godinu dana otvoren i evo ovo je prilika, mi smo identificirali oko 28 projekata u svim priobalnim županijama da oni se već i pripremaju i evo očekujem do kraja ove godine i potpisivanje tih bespovratnih sredstvima. Evo sve što sam spomenuo je dokaz da Vlada RH i Ministarstvo mora u suradnji sa drugim ministarstvima vodi računa o otocima i da im veliki značaj. Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre ja vam se zahvaljujem na odgovoru. Zahvaljujem se na ovim projektima jer smatramo da su jako dobri i da pridonose onome što nam je važno a to je prometno povezivanje otoka međusobno i otoka s kopnom a to zajedno sa novim Zakonom o otocima koji je u pripremi uz novi operativni program za hrvatske otoke, uz ovaj operativni program za izgradnju luka čini jednu dobru platformu za razvoj otoka u budućnosti. I ono što je najvažnije ne samo za opstanak nego i ostanak života na našim otocima. Ja želim da vi ustrajete u tim mjerama i u tim projektima ne zato što trebamo mi ovdje to govoriti nego zato jer neke od tih projekata jednostavno nemamo i oni nama kao otočanima trebaju. Da ih imamo ne bi trebali graditi, ali nažalost nemamo i trebaju nam projekti. Mislim da evo uz ovu Vladu, uz ono što smo rekli da ćemo brinuti o otocima, o otočanima da smo na dobrom putu i da stvaramo jednu dobru platformu koja u 4 godine treba otočanima osigurati opstanak i ostanak života na otocima. Hvala.
Hvala. Pretposljednje pitanje. Poštovani zastupnik Marko Vešligaj, pitanje postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja upućujem pitanje predsjedniku Vlade RH. Dakle županije na sjeveru RH, Krapinsko-zagroska, Međimurska i Varaždinska a priključiti će se uskoro i Bjelovarsko-bilogorska i Koprivničko-križevačka uputile su vam zapravo prijedlog jednoga projekta uputile su vam zapravo prijedlog jednoga projekta kojeg su nazvali sjever po uzoru na sličan projekt koji je inicirala vaša Vlada odnosi se na Slavoniju koja ga naravno svi podupiremo. Jasno nam je da trebamo dati podršku Slavoniji. Znači, cilj toga projekta je da se osim velikih infrastrukturnih projekata koji su spremni u ovim navedenim županijama koje su bile izuzetno aktivne na polju projektiranja, ali također da se utječe i na smanjivanje jaza u plaćama prosječnim plaćama koje postoje na ovom području Hrvatske u odnosu na nacionalni prosjek. Dakle one su za 18% manje, nego što je to u ostatku Hrvatske, a razlog toga je naravno jaka industrija koja je opstala. Prvenstveno ću istaknuti tekstilnu industriju. Istaknut ću i obućarsku industriju. Dakle moje pitanje je ustvari usmjereno da li ste predvidjeli nekakve izmjene poreznih politika kojima će se ipak utjecati na smanjivanje toga jaza kako bi radnici koji rade u tim industrijama osjetili ove blagodati gospodarskoga rasta kojega ste ovdje naveli? Naravno zanima me i što ste predvidjeli ovim državnim proračunom od ovih infrastrukturnih projekata za financiranje u 2018. godini. I da li ćete također da li ćete nastojati nadoknaditi štete od elementarnih nepogoda koje su također u ovom dijelu Hrvatske bile jako velike posebno na poljoprivrednim usjevima? Dakle, to su štete od mraza, štete od tuča koje možda nisu bile toliko medijski popraćene kao što su bile ove poplave i požari u Dalmaciji. Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Cijenjeni kolega Vešligaj, naravno da sam upoznat sa inicijativom naših županija sa sjevera Hrvatske, sjeverozapada Hrvatske o tome da se na jedan konkretniji način okupe i okrupne projekti koji su relevantni za razvoj sjevera Hrvatske. Mislim da je ta inicijativa vrlo dobra i koliko sam ja razumio i Bjelovarsko-bilogorska i Koprivničko-križevačka županija su zainteresirane. Što se tiče elementarnih nepogoda mi smo sada u rebalansu podigli iznos sa 20 na 100 milijuna kuna iz proračunskih sredstava Ministarstva poljoprivrede i postojećih linija već je čitav niz potpora dat što se tiče saniranja ne samo suša, tuče, poplava, požara i svega što nas je zadesilo ove godine. Ja znam da je i veliki dio tih nepogoda bio i u sjeverozapadnim županijama. Kada je riječ o projektima osobito infrastrukturnim projektima meni se čini da možete biti izrazito zadovoljni sa Strategijom prometnog razvoja Hrvatske gdje su svi bitni pravci bilo da se odnose na cestovnu ili na željezničku infrastrukturu uključeni, a veliki dio tih aktivnosti je uznapredovao. Tu posebno mislim na ovaj zagrebački prsten, ali sa sjeverne strane Zagrebačke gore i naš je cilj naravno da ta cesta dođe skroz do Popovca i na taj način da rasteretimo ovaj glavni pravac autoceste koji ide od možemo reći Krapine prema Zagrebu i kasnije prema Slavoniji u odnosu na ono kakva je situacija danas. Kada je riječ o tekstilnoj industriji, slažem se s vama. To je industrija koja je izrazito prisutna i u Krapinsko-zagorskoj županiji, prisutna je i u Varaždinskoj, i u Međimurskoj i znamo da je u toj industriji problem plaća. To su industrija možda sa najnižim plaćama gdje ljudi žive na rubu dostojanstva. I smatram da ćemo i ove godine kao što smo to učinili i lani, učiniti iskorak u povećanju minimalne plaće koliko se to naravno može. A što se tiče porezne reforme i svih efekata koje je ona donijela, oni su zaista pozitivni, jedan ogroman broj ljudi u Hrvatskoj na žalost oni nisu bili vidljivi onima koji su imali najmanje prihode. To znate i sami zato što su oni i ovako i onako izuzeti od poreza na dohodak. Prema tome, sa mjerama koje poduzimamo prema sjeveru Hrvatske bilo da je riječ o infrastrukturi, bilo da je riječ o plaćama u tim sektorima koji imaju već godinama najniže plaće, bilo da je riječ o realiziranju financijskih sredstava za projekte iz javnoprivatnoga partnerstva koji se tiču škola, to je osobito važno za Varaždinsku županiju i Koprivničko-križevačku, Vlada će izmjenama zakona koji je trenutno u javnom savjetovanju napraviti zakonsku podlogu da se servisiraju i te obveze u godinama koje su pred nama i na taj način riješe probleme koji godinama stoje otvoreni. Mi smo tu kao partner. Vi znate da je moja Vlada započela praksu da se svakih 6 mjeseci nađemo sa svim županima, sa predsjednicima udruga gradova, udruga općina. Taj dijalog je izrazito koristan kada su se radili zakoni koji idu za tim da se unaprijedi sustav financiranja lokalne i područne samouprave. Čini mi se da smo kroz taj forum dobili i povratnu informaciju, a i sve su jedinice lokalne i područne samouprave pravodobno vidjele kojim smjerom ide Vlada. I s te strane vjerujem da će kroz tu praksu korist biti obostrana u kvalitetnijem nalaženju rješenja koja su na dobrobit i županija, i gradova i općina.
Hvala. Kolega Vešligaj izvolite.
Evo hvala predsjedniče Vlade. Pa evo, ja ću reći da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom. Na žalost od vaših reforme koje ste naveli samo 3% građana ima one nekakve konkretne koristi, dakle a to su oni najbogatiji građani. Tih građana je na žalost jako, jako malo u ovim županijama koje sam ja spomenuo sjevera Hrvatske jer su one prvenstveno izvozno orijentirane. Dakle, tamo ljudi rade najvećim dijelom u proizvodnji. I ovaj problem koji sam spomenuo a to je potpora tekstilnoj industriji, a vi ste ga i sami naveli u programu vaše Vlade imate tamo poglavlje gdje stoji reindustrijalizacija, dakle baš i točno piše da ćete davati potpore i poticaje brojnim industrijama. Među ostalima tamo je tekstilna industrija. Na žalost tu još nismo imali konkretnih nikakvih pomaka. Druga stvar, ono što ste spomenuli svakako je za pohvaliti da jesu u strategiju uvršteni neki od važnih infrastrukturnih projekata i to se mora također reći. Evo nadam se da će Ministarstvo, da ćete vi zapravo vaša Vlada i naravno Ministarstvo regionalnog razvoja dati jednu dužnu pozornost ovom projektu sjever da neće ovo ostati jedno mrtvo slovo na papiru. Predlažem bar kao jedan konkretan korak da osnujete također Savjet za sigurnu Hrvatsku, slično kao što ste ga osnovali i za Slavoniju. Dakle, da ne čujemo više iz Ministarstva ovakve vijesti kakve čujemo ovih dana, a to su da se krši grubo Zakon o javnoj nabavi. Dakle, to je danas potvrdila i Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave, nego da imamo jedan pravi, regionalan razvoj koji će brinuti ravnomjerno o svim hrvatskim krajevima. Dakle, još jedanput ponavljam, nitko nije protiv Projekta Slavonija, dapače, Slavoniji treba pomoći, Slavonija je u teškoj situaciji ali ne trebamo zato kažnjavati i ostale dijelove Hrvatske, sjever Hrvatske. Treba također još veći podstrek jer cijela Hrvatska je ta koji vuče Hrvatsku. Hvala.
I prelazimo na zadnje pitanje poštovanog kolege Hrvoja Zekanovića. On ga upućuje ministrici demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, gospođi Nadi Murganić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, uvažena ministrice, ministri! Postaviti ću pitanje ministrici demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, ministrici Murganić, usuditi ću se reći i kao na zadnje pitanje dolazi nam jedna tema koja je, po meni, najvažnija za našu domovinu, najvažnija za Hrvatsku. To je pitanje demografije. Kao što vjerujem svi znamo Hrvatska je i dalje suočena s jednim jako velikim prirodnim padom, suočena je sa negativnom migracijskom bilancom, što u konačnici rezultira ukupnim padom broja stanovnika. Oni koji ne znaju, brojke su katastofalne, imali smo 1991. godine od 4 milijuna 784 stanovnika, a 2011. godine imali smo 4 milijuna 284 tisuće stanovnika. Projekcije za danas su da Hrvatska ima tek oko četiri milijuna stanovnika, neki demografi tvrde da ima i manje. Ja ovdje moram pohvaliti dosadašnje mjere resornog ministarstva, a radi se prije svega o porodiljnim naknadama, radi se o demografskim mjerama kroz poreznu reformu, ali zanima me koje su to ostale mjere demografske politike koje Vlada Republike Hrvatske namjerava u sljedećem razdoblju provoditi. Hvala!
Odgovor ministrice Murganić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri, a prije svega zastupnice i zastupnici, lijepo vas pozdravljam i zahvaljujem zastupniče na pitanju iz razloga što ste i sami rekli da je demografska obnova jedan od najznačajnijih zadataka ove Vlade, a čujemo i iz ovih svih rasprava da ih ima zaista puno. Onaj temelj i gospodarskog i regionalnog i ruralnog razvoja. Međutim, ono što ste i vi sami uočili tu, demografski podaci su zaista jako loši i volimo se svi u politici služiti eto tako nekakvim zvučnim riječima, imenicama, zaista su katastrofalni. Ali ono što treba isto tako uvijek podsjetiti se da smo godinama zapuštali i nismo vodili računa, a taj demografski slom nije se dogodio jučer niti prošle godine nego se on spremao desetljećima. Zaista, godinama je nizak natalitet, godinama je prirodni priraštaj negativan, godinama spadamo već u vrlo staru naciju. A ono što na je od 2013. godine pogodilo, a tome sam kao zastupnica u Saboru, kada sam imala prilike u raspravama i 2014. i 2015. godine govorila i upozoravala, da na se svim ovim negativnim trendovima pridružio i trend iseljavanja. Vlada, ova Vlada je zacrtala demografsku revitalizaciju kao jedan od najznačajnijih svojih zadatka i to organizirala i kroz Ministarstvo, dakle kroz Upravu ministarstva za demografiju i kroz međuresorno vijeće, Vijeće za demografsku revitalizaciju pod kojom predsjeda premijer. Ono što bi htjeli reći da su naše mjere i aktivnosti usmjerene u nekoliko pravaca, mjere koje su vezane za pronatalitetnu politiku, koje imaju takav značaj i one su usmjerene na jačanje obitelji, stavljena je obitelj u fokus središta kao temelj i društvene zajednice i kao središte gdje se mogu stvarati, rađati, odgajati mladi, zdravi ljudi, pa je jedan od tih zadataka jačanje obitelji kroz socijalni i ekonomski položaj. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona za rodiljne i roditeljske naknade je jedan o taj, devet godina se nisu pomicale odnosno povećavale rodiljne i roditeljske naknade, a i sami ste spomenuli da je sukus subvencije kroz stambeni kredit, kroz porezne reforme, išlo u tome pravcu. Ono što sada planiramo, a ima taj demografski, pronatalitetni predznak, a to je izmjena Zakona o doplatku na djecu gdje će se povećavanjem dohodovnog cenzusa imati jedan veći sveobuhvatni, od sto tisuća obitelji, dakle će imati mogućnost dobivanja više nego što je sada dječji doplatak, a samim time i pronatalitetni dodatak. Usklađivanje obiteljskog i poslovnog života kroz vrtiće i kroz kapacitet vrtića, ali i smjenu vrtića, jedna kvalitetna i pametna i migracijska politika, povratak iseljeništva. I ono što bi bilo izuzetno jako važno da u svojim svim aktivnostima promoviramo da nositelji gospodarskog razvoja shvate važnost zapošljavanja radnog efektivnog stanovništva na prostorima koji su izloženi iseljavanju i ubrzanom starenju, sve mjere koje provode ravnopravan regionalan razvoj.
Hvala Vam ministrice.
Hvala vama.
Kolega Zekanović, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam s odgovorom ali obzirom da se radi o jednoj jako važnoj temi, nikad dovoljno. Meni je drago da Ministarstvo vodi računa, i da se stvarno mnoge financijske mjere demografske politike ovdje promišljaju i da će se uskoro implementirati, ali ja bih ovdje sugerirao da se ovdje osim tih financijskih mjera imaju i one nefinancijske na kojima bi također trebalo raditi. Rekao bih da nitko od nas koji smo roditelji nije stvarao djecu zbog poticaja zbog dječjeg doplatka ili zbog nekih beneficija, zbog poreznih olakšica. Drugim riječima ono što nama treba kao društvu treba ja bih se usudio reći jedna duhovna obnova odnosno da se shvati da je bez djece ova nacija odnosno država nema budućnosti i da se stvori jedno ozračje u društvu da je dijete dobro došlo odnosno da je to trenutno glavni prioritet hrvatskog društva. Hvala vam lijepa.
Dame i gospodo zastupnici, ovim je aktualno prijepodne završeno. Zahvaljujem se svim zastupnicama i zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi, predsjedniku Vlade, članovima i članicama Vlade na njihovim odgovorima. Sada određujem stanku. Nastavljamo u 15.00 sati Izvješćem o sastanku Europskog vijeća koji se održao 19. i 20. listopada 2017. u Bruxellesu, podnositelj izvješća je predsjednik Vlade Republike Hrvatske. STANKA U 14.02 SATI Pa prelazimo onda dakle na prvu točku dnevnog reda danas. To je 1. Izvješće o sastanku Europskog vijeća, koji se održao 19. i 20. listopada 2017. u Bruxellesu – podnositelj: predsjednik Vlade Republike Hrvatske Predsjednik Vlade Republike Hrvatske podnijet će izvješće u skladu sa člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Još jednom pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića i molim ga da podnese uvodno izlaganje. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Dopustite mi da danas još jednom održim izlaganje o dva sastanka Europskog vijeća koji su bili u proteklim tjednima. Prvi koji se odvio u Talinu 29. rujna je bio posvećen digitalnom društvu, digitalnoj ekonomiji, te drugi formalni 19. i 20. listopada ove godine u Bruxellesu. Nekoliko riječi najprije o ovom zadnjem sastanku koji je u sadržajnom smislu bio relevantan i zanimljiv i korisno je da zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru budu u cijelosti informirani i o raspravama i o zaključcima ovog sastanka na vrhu. Prije svega želim reći da smo na početku samoga sastanka čuli izlaganje predsjednika Europskog parlamenta Antonija Tajania koji je sa aspekta predstavničkoga tijela i predstavničke institucije EU iznio ključne političke poruke u aktualnom trenutku, a one se naravno ponajviše odnose na temu koja zaokuplja pozornost Europskoga parlamenta, a to je pitanje migracija koja je ujedno bila i prva tema dnevnoga reda. Ono što smo zajednički konstatirali da se u proteklih godinu i pol dana značajno smanjio migracijski pritisak na države članice EU, a osobito na istočno-mediteranskom pravcu ali i na srednje-mediteranskom pravcu koji u proteklim mjesecima bilježi znatno manji broj nelegalnih ulazaka. Tome je prije svega razlog pojačane aktivnosti EU prema Libiji, glavnoj zemlji priljeva migranata na toj ruti. Ono što je ključno da smo tijekom rasprave konstatirali kako je potrebno intenzivirati suradnju sa državama Afrike i to državama i Magreba ali i sa zemljama subsaharske Afrike. Zbog toga je u pripremi sastanak na vrhu između EU i Afrike koji će se održati krajem studenoga. Postoji poseban Fond EU za Afriku gdje nastojimo pogođenim državama pomoći financijskim sredstvima kako da na svojoj nacionalnoj razini uspostave mehanizme koji će pridonijeti sprječavanju nezakonitih migracija. Vlada RH je na tom tragu donijela prije dva tjedna odluku o uplati 200 tisuća eura u ovaj fond. Želim to povezati i sa našom Nacionalnom strategijom razvojne suradnje o kojoj je više danas govorila za vrijeme aktualnoga sata potpredsjednica Vlade Marija Pejčinović Burić, strategiju koju smo usvojili krajem rujna i koja predstavlja okvir da ona sredstva koja Hrvatska upućuje u različite dijelove svijeta imaju svoj smisao, svoju dodatnu vrijednost i svoju poruku koja je … [[Govornik se ne razumije.]] našim interesima uklapa se u aktivnosti organizacija kojima smo članice. Također želim reći da smo raspravljali i o daljnjem jačanju zaštite vanjske granice EU. Prije svega daljnjih mjera u okviru Schengenske pravne stečevine, a za Hrvatsku je kao zemlju koja sprema za ulazak u Schengen posebno važno da smo u ovoj fazi nakon što smo praktički gotovo u 100% iznosu konzumirali sredstva koja su nam bila na raspolaganju u financijskoj omotnici za vrijeme pristupnih pregovora, dakle, potrošili smo 97% sredstava preko 117 milijuna eura. Sada u fazi da uz temeljitu evaluaciju službi Europske komisije, idemo prema cilju da tijekom 2018. napravimo dodatne napore i napredak, a da tijekom 2019. ispunimo sve tehničke kriterije, kada Hrvatska bude spremana za očekivanje političke odluke, dakle, na razini institucije vijeće o pristupanju Hrvatske Schengenskom prostoru. To je naša ambicija i naš cilj, mislim da bi to bilo izrazito važno za Hrvatsku, imalo bi to veliki utjecaj i na odnose sa susjednim članicama EU a vjerujem da bi to koristilo, naravno i za gospodarske efekte, a osobito tijekom turističke sezone. S te strane nastojat ćemo da ti ciljeve budu ispunjeni, ovdje stavljam jednu malu rezervu, s obzirom da su Bugarska i Rumunjska članice EU od 2007., a nažalost, još uvijek, nisu uspjele privoliti ostale članice da im odobre i donese odluku o ulasku u Schengenski prostor. Važno je napomenuti da je u Hrvatsku na temelju različitih pravnih osoba, osnova do sada 78 osoba premješteno, 60 iz Grčke i 18 iz Italije, te da je 59 osoba premješteno zadnjih 5 mjeseci, a Vlada je donijela odluku 5.10. da bismo do 100 osoba bili spremni prihvatiti tijekom 2018. Riječ je o osobama koje su trenutno nalaze u Turskoj. Na taj način pokazujemo operativno, načelo solidarnosti i podjelu odgovornosti za migracijsko izbjegličku krizu koja je sa nama na dnevnom redu u zadnjih nekoliko godinama. Kad je riječ o temama koje se odnose na digitalnu Europu, tu prije svega želim istaknuti da smo u Bruxellesu čuli jednu prezentaciju, koja je naš kolega iz Estonije, kao predsjedavajući u EU Juri Ratas izložio i dao jedan rezime svega onoga što smo raspravljali koncem rujna. Važnost digitalizacije za inovacije, za rast, za zapošljavanje, te za doprinos globalnoj konkurentnosti članica EU, bila je ključna tema te rasprave. Posebno je stavljen naglasak važnost da se vlade i javni sektori u potpunosti digitaliziraju, zatim na izgradnji zakonodavnog okvira okrenutog budućnosti zajednički pristup kibernetičkoj sigurnosti, kompatibilnost tržišta rada i obrazovanja, važnost investicija, te istraživanja i razvoja, a isto tako prepoznavanje nadolazećih trendova, te stvaranje učinkovitog i pravednog sustava oporezivanja u kontekstu digitalnoga gospodarstva. S te strane, primjeri, na koje se pozivala u dosadašnjem svom razvoju Estonija, su inspirativni, a možemo slobodno reći, da ni Hrvatska, određenim svojim postignućima kroz sustav e-građani, kroz sustav e-recepti u zdravstvenom sustavu ne zaostaju, čak i prednjači pred nekim drugim članicama Unije. Treća tema o kojoj smo razgovarali je bila posvećena pitanjima sigurnosnim i obrane. I tu posebno želim konstatirati napredak u pripremi tzv. stalne strukturiranje suradnje u području obrane. Hrvatska, sutra ćemo na sjednici Vlade usvojiti odgovarajuće dokumente kao pravnu pretpostavku da budemo jedna od onih država članica, koja želi tiješnu i dublju suradnju u području obrane. Biti ćemo u ovom trenutku među 21 državom članicom, koja će idućeg tjedna na zajedničkom sastanku Vijeća za vanjske poslove i Vijeća za obranu pristupiti ovoj suradnji. Riječ je o onom 1 segmentu pojačane suradnje, dakle, dublje integracije i na taj način nakon temeljite analize i Ministarstva obrane i Ministarstva vanjskih poslova, smatramo da ovaj novi oblik vojno obrambene suradnje, koja se temelji na Lisabonskom ugovoru, omogućuje državama članicama poduzimanje sustavnih koraka prema koherentnijom, sigurnosnoj i obrambenoj politici koja će nam omogućiti kvalitetnije, zajedničko suočavanje sa sigurnosnim ugrozama. A isto tako i partipaciju u različitim sigurnosnim misijama EU. Sve to se događa u kontekstu nove strategije nacionalne sigurnosti koje ovdje Hrvatski sabor, usvojio prije ljeta, čime pokazujemo da naša usmjerenost na jačanje svih aktivnosti i na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini, koja se tiču pitanja obrane i sigurnosti ima vrlo jasnu i prepoznatljivu nit i povezanost međusobnoga djelovanja. To je posebno važno za Hrvatsku, zbog mogućnosti koje su na raspolaganju našoj obrambenoj industriji, jer je upravo ta tehnološka baza u domeni suradnji u sigurnosnoj obrambenoj politici u ovom trenutku u fokusu država članica. Na tom dijelu rasprave spomenuta je i europska suradnja na razini civilne zaštite gdje je evo Hrvatska, vjerujem da ste primijetili i prije 10-ak dana još jednom djelovala potporno, solidarno prema našoj susjednog državi Italiji gdje smo na zahtjeve Talijanske vlade vrlo brzo reagirali i uputili dva kanadera koji su glasili požare u blizini Torina, dakle letjeli su iz pravca Genove prema unutrašnjosti Italije i nekoliko dana zajedno sa talijanskim pilotima i talijanskim avionima dali još jedan konkretan doprinos suradnji na razini civilne zaštite u EU. O vanjsko političkim temama raspravljalo se kao i obično tijekom večernjih sati europskoga vijeća, ključne teme bili su Turska, Iran i situacija u Koreji. U tom trenutku posebice je bila izražena napetost u Koreji tako da smo uglavnom unisono konstatirali vrlo jasnu i čvrstu osudu aktivnosti korejskoga, sjeverno-korejskoga režima naravno. A što se tiče Irana pozicija EU oko sveobuhvatnog dogovora koji je postignut prije 2 godine je još uvijek čvrsta i jasna i s te strane nema nikakvih promjena. No, kada je riječ o Turskoj, tu mi se čini da je rasprava bila najzanimljivija i posebno važna i za nas s obzirom da je Turska ne samo članica Sjeveroatlantskog saveza nego i jedna od najutjecajnijih zemalja i na jugoistoku Europe ali i u cijelom svom susjedstvu gdje su pozicije država članica prilično različite. Ono za što sam se založio je jedan pristup koji omogućuje kontinuirani dijalog s Turskom, posebice u svjetlu eventualnih budućih izbjegličko migracijskih kriza te inzistiranje na poštovanju dogovora iz proljeća 2016. između Turske i EU. On je za Hrvatsku od strateškoga značaja. Nismo među onim članicama koje bi donosile i formalne odluke o kompletnom prekidu pregovora o pristupanju. Treba se podsjetiti da su Hrvatska i Turska započele pregovore o pristupanju isti dan 2005., 3. odnosno s 3. na 4. listopada u Luksemburgu i važno je razumjeti što većina kolega, moram priznati u tom trenutku nije znalo jer nitko od njih nije bio u tadašnjem sastavu Europskoga vijeća a od tada je već prošlo 12 godina da pregovarački okvir sa Turskom za razliku od onog s Hrvatskom nije isti, tj. kada se usvojio pregovarački okvir za Hrvatsku nedvojbeno je bilo jasno da je njegov cilj da Hrvatska postane članica dok je pregovarački okvir za Tursku usvojen u prosincu 2004., ostavio mogućnost da ti pregovore i ne završe sa članstvom Turske u EU. Vodeći računa o bilateralnim, kvalitetnim odnosima između Hrvatske i Turske smatram da je stav koji sam tamo izložio na kraju i prevladao, nije došlo do nikakvih naglih odluka koji bi utjecali na dinamiku pregovaračkoga procesa već je postignuto suglasje o tome da Turska treba ispunjavati brojne kriterije koji su pred njom, ima ih 72 otprilike a da pristupni proces treba iskoristiti za različite transformacijske učinke na unutarnjem planu. Najinteresantniji i najinovativniji dio Europskoga vijeća bio je posvećen jednom dokumentu koji je izradio predsjednik Europskog vijeća Tusk koji je, sjećate se, ovdje bio sa nama povodom 25 godišnjice međunarodnog priznanja Hrvatske, koji je pripremio jedan novi okvir koji do sada nije postojao, dokument koji se zove Leader's Agenda, dakle nekakv program čelnika, u kojem je jasno naznačen hodogram ključnih aktivnosti od listopada pa do otprilike sredine 2019. godine, dakle u vremenu nakon idućih europskih izbora. S te strane intencija je šefova država i Vlada da se ovo najviše tijelo EU usmjeri na praktična rješenja stvarnih rješenja građana u članicama EU. Da je u rješavanju otvorenih pitanja bitno ići korak po korak te da je ključno zadržati jedinstvo država članica. Ovdje je sugeriran i određeni novi metodološki pristup radu, postojati će posebno pripremljeni dokumenti koje će raditi tajništvo Europskoga vijeća gdje će za točno određene teme šefovi država i Vlada moći raspravljati buduće odluke na malo drukčiji način nego što je to do sada, dakle svojevrsnim penjanjem tema i odluka sa razina drugih formacija vijeća. Zašto to govorim? To govorim stoga zato što je rasprava o ovoj temi u biti bila plod neformalne večere u Tallinnu, koja je iz mog iskustva kao čovjeka koji je sada godinu dana otprilike na 9 tih različitih europskih vijeća imao određeno iskustvo bila možda najkorisnija i najkonstruktivnija do sada. Naime, tijekom rujna različiti čelnici država članica, institucija dali su u javni prostor nekoliko referentnih govora. Govor Jean Claude Juncker u Europskom parlamentu o stanju Unije je bila po mom sudu svojevrsna ostavština Junckerove komisije. On je iznio sve što je ova komisija u dosadašnjem radu napravila i što u legislativnom programu djelovanja treba učiniti sljedećih godinu i pol dana. Išao je toliko daleko da čak budući da je ovo zasigurno njegov zadnji mandat na razini europskih institucija ide i ka spajanju trenutnih uloga predsjednika Europskoga vijeća i predsjednika Europske komisije. Jedan dosta hrabar potez za čelnika Europske komisije. Mnogi su ostali malo i iznenađeni sa takvom izravnošću toga prijedloga. Istodobno, Theresa May održala je u Firenci svoj govor koji je praktički testament Ujedinjene Kraljevine o njenom članstvu u EU-u. nema nikakvih dilema da će tema Brexita biti svojevrsni polunegativni ili u svakom slučaju down side rasprave o Europi slijedećih nekoliko godina, možemo slobodno to reći. I sa aspekta nje vidi se da se nalazi u vrlo nezavidnom položaju gdje je izložena brojnim unutarnjim političkim pritiscima a da vrijeme koje je na raspolaganju, ono otprilike traje do konca ožujka 2019., kada bi i formalno trebao isteći rok za okončanje pregovora temeljem članka 50. se ne ostvaruje ključni napredak. A ključni napredak u pregovorima odnosi se ne samo na prava državljana EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini ili pak državljana Ujedinjene Kraljevina u članicama EU-a nego prije svega na financijski paket koji se danas pokazao puno skuplji, puno zahtjevniji i puno kompleksniji nego što su različiti manipulanti tijekom referendumske rasprave prezentirali javnosti država članica i gdje će trošak za samu Ujedinjenu Kraljevinu biti znatno veći. I zbog toga Michel Barnier kao glavni pregovarač nije mogao konstatirati odgovarajući napredak u pregovorima te se odluka o novoj fazi pregovora o Brexitu ostavila za prosinac i za vijeće koje će biti 14. i 15. prosinca. Posebno inspirativan govor imao je francuski predsjednik Macron koji je na Sorbonni svjesno i namjerno koristio riječ suverenitet i povezao je sa Europom, dobro je osjetio bilo država članica, dobro je osjetio ozračje koje postoji trenutno u vezi europskoga projekta i nastoji svojim aktivnostima udahnuti jedan novi entuzijazam. Dakle u kontekstu testamenta Therese May, u kontekstu ostavštine Junckerove komisije, jedne nove energije on i dalje praktički kao da živi u modu da je kampanja u tijeku, to je vrlo očito kad s njime razgovarate kada ga slušate, nastoji prenijeti dio tog entuzijazma kojeg je uspio pridobiti na predsjedničkim a kasnije posljedično i na izborima za nacionalnu skupštinu, prenijeti ga i na europske institucije. I sve to, ta tri trenutka, treba povezati sa rezultatima izbora u Njemačkoj. Izbori u Njemačkoj su donijeli po mom mišljenju vrlo jasnu posljedicu indicija koje smo vidjeli na europskim izborima 2014. Dakle, alternativu za Njemačku je ta je dobila 7 zastupnika u Europskom parlamentu što je bio presedan, do tada se to nije dogodilo nikada, sada su sa nula skočili na 92. Na 92 u Bundestagu. I činjenica da to kao što i sami pratite primorava njemačku kancelarku koja je relativni pobjednik izbora na novu vrstu koalicije, na suradnju između CDU-a, CSU-a, Liberala i Zelenih a njihovi pregovori o koalicijama su izrazito kompleksni, dugotrajni i zahtijevaju puno vremena, daje mi dojam da ćemo ostati u slijedeće dvije godine u jednom procjepu između francuskoga entuzijazma i njemačkoga realizma. I da će u ovom procesu koji je pred nama biti prije svega važno ne upasti u zamku novih institucionalnih promjena, tu prije svega mislim na temeljne ugovore i da se europske institucije moraju koncentrirati na maksimalno korištenje politika i proračunskih sredstava i mjera koje su na raspolaganju. To je ono što je u ovom trenutku očito i oko čega se stvara po meni jedan realni konsenzus drugih država u Europi u ovom trenutku. Istodobno, situacija u Španjolskoj čini Španjolsku možemo slobodno reći fokusiranom na svoje probleme. Situacija u Poljskoj i rasprave o mehanizmu vladavine prava koje bi se eventualno morao ili mogao primijeniti na Poljsku, čine i tu veliku zemlju u vrlo specifičnom položaju u ovom trenutku. Tako gledajući glavne velike zemlje, najveće kontributore u europski proračun, svaka od njih se nalazi u gotovo u potpuno različitoj fazi i u takvim okolnostima bit će bitno kako se srednje ili manje članice EU-a u ovom trenutku postave. Zbog toga s dubokim uvjerenjem smatram da je baš takav kontekst okolnosti važan za Hrvatsku da pokažemo gdje želimo biti. Bilokakvo odmicanje 27 plus 1 ili 28 minus 1, za zemlje naše veličine bio bi minus. I cijela rasprava, cijela ideja našeg djelovanja da kao što je Juncker čuvar ugovora, da nam Tusk bude čuvar formata. I na taj način zemlje poput Hrvatske koja je objektivno u najposebnijem položaju jer je najrecentnija, 4 i pol godine će biti uskoro, još nisu u Schengenu, nismo u Euro zoni, čini nas zemljom koja via facti ne sudjeluje u određenim integracijskim procesima i u biti nam smanjuje manevarski prostor. Zato smatram da je inzistiranje na Schengenu i na ovoj cjelovitoj raspravi koju smo pokrenuli prije desetak dana o strategiji uvođenja eura u Hrvatsku važno. Trebaju nam dva velika, široka, europska okvira koji nam daju i cilj i ambiciju u slijedećim godinama i tu želim jasno reći, dakle 2019. spremna za Schengen. Europski tečajni mehanizam 2020. a potom negdje do 2000. otprilike kraja mandata neke iduće Vlade. Razdoblje kada bismo bili spremni ispuniti kriterije za prihvaćanje eurozone uz signale poput ovoga po pojačanoj strukturiranoj suradnji u obrambenom dijelu, poput našeg sudjelovanja u osnivanju ureda europskoga tužitelja pokazujemo ambiciju i pokazujemo pripadnost. A zadržavanjem formata koji bi spriječio svojevrsni direktorij onoga čega se male države članice najviše plaše za nas bi bio uspjeh i za nas bi bio cilj. I stoga mi se čini da u ovom trenutku pratiti tako sadržajnu i zanimljivu raspravu na europskoj razini treba biti jedna od važnijih tema i hrvatske javnosti, pa onda posljedično i Hrvatskoga sabora. Rekao bih da smo sada u situaciji da će Europska unija do kraja godine održati nekoliko važnih sastanaka na vrhu – socijalni summit u Göteborgu idućeg tjedna, potom summit istočnoga partnerstva u Bruxellesu, summit EU Afrika u Abidjanu, klimatski summit na Macronovu inicijativu u Parizu i za nas posebno važna Europsko vijeće ali i summit eurozone gdje smo dobili po prvi puta poziv da sudjelujemo. Dakle, po prvi puta smo dobili poziv za sudjelovanje na summitu eurozone što znači da ono što radimo ima svoga odjeka i prepoznato je na razini europskih institucija. To je okvir europske politike naše Vlade. Želimo da tu politiku redovito predstavljamo ovdje zastupnicama i zastupnicima i da za nju dobijemo potporu. Mislim da idemo smjerom koji je nastavak onog ključnog političkoga konsenzusa u Europi kojeg smo imali od početka 2000. pa do članstva. U ovom trenutku uz svu argumentiranu raspravu vjerujem da će većina političkih stranaka prepoznati korisnost ovih ciljeva i našeg intenzivnog djelovanja na njihovom ostvarenju. Naravno da ćemo u tom procesu nastojati rješavati i različita bilateralna pitanja koja imamo sa državama članicama ili pak sa nekim drugim zemljama. Ali ovaj okvir iz naše perspektive, iz perspektive Vlade u ovom trenutku čini se bitan i što je najvažnije realan u smislu ostvarenja u rokovima koje smo ne temelju analize, na temelju procjena i svega onoga što radimo zacrtali u sljedećim godinama. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 10 replika. Prvi je poštovani kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani premijeru Plenković, ja ću se osvrnuti na sastanak u Tallinnu iz 9 mjeseca ove godine gdje ste se vi u jednoj zemlji kao što je Estonija koja je najdalje otišla u digitalizaciju cijeloj Europskoj uniji pohvalili sa osnivanjem jednog Ureda za digitalizaciju. Međutim, ja smatram da osnivanje ureda nije dovoljno za digitalizaciju u društvu. Citirat ću vas, radimo na širenju lepeza usluga u sustavu e-građana čime značajno štedimo novac i vrijeme. Samo da vas podsjetim, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU još je u srpnju 2016. godine raspisalo javni poziv za razvoj EU usluga ukupne vrijednosti od 532 milijuna kuna i do dana danas u sklopu tog ograničenog poziva nije povučena niti jedna kuna za digitalizaciju u ministarstvu i agencijama. Također projekt e-poslovanje u vrijednosti od 45 milijuna kuna koji je pripremljen u vrijeme ministra Kovačića također ne stoji. Od dana danas, od tog dana prošlo je gotovo 180 dana bez pomaka u potpisivanju ugovora o financiranju, pa bih vas želio pitati gdje je stalo i šta je sa tim projektima za vrijeme MOST-ovih ministara koji su bili u Vladi. Hvala.
Želite odmah ili? Možete na kraju sve odjednom, ili kad?
Dobro, hajde da kažem par riječi. Nemaju veze ovi projekti sa sastancima Europskog vijeća cijenjeni kolega. Tamo se ne raspravlja niti o jednom projektu koji se odnosi na povlačenje sredstava iz bilo koje zemlje. Razgovara se na Europskom vijeću o smjeru politika i zakonodavnim aktivnostima. To vam je smisao rada šefova država i Vlada. Kako bi to bilo sada da se tamo svaka od njih hvali sa pojedinim projektima ili pak da se referira na to da li u nekakvom ministarstvu smo uspjeli u ovom ili onom roku povući sredstva. To je generalno pitanje apsorpcije europskih fondova gdje se ubrzavaju stvari, gdje se pojednostavljuju procedure, gdje ste čuli u krajnjoj liniji u niz navrata o čemu se radi. A koliko je meni poznato MOST je bio jako za digitalno društvo i za sve što ima veze sa digitalnom ekonomijom. Možemo to svesti na doprinos Središnjeg državnog ureda koji je jedno novo tijelo koje radi, koje potiče tu stvar ali nije ono jedino. Ima tu i niz drugih institucija u RH koji trebaju dati svoj doprinos. A što se tiče apsorpcije sredstava nju trebamo ubrzati horizontalno i kod tih projekata i kod drugih, jer smo u sredini financijske perspektive. I vidjeli ste to u krajnjoj liniji u projekcijama proračuna. Nivo ambicija mora biti viši nego što je bio do sada. I zato će svi nadležni ministri i to imaju u krajnjoj liniji na zatvorenim sjednicama Vlade vrlo jasne instrukcije onih koji su u zaostatku da ubrzaju svoje aktivnosti uključivši i projekte koji su možda startali u vrijeme nekih drugih ministara. To su sve hrvatski projekti i u općem su interesu. Prema tome, tu smo na istom tragu.
Druga replika poštovani kolega Vučetić, izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo premijeru iz ovog izvješća vidimo dvije zanimljivosti. Jedna je zanimljivost više teorijska i ne treba opterećivati ovaj Hrvatski sabor time, iako ću reći da se tu radi o dvije krajnosti. Saznajemo primjerice iz ovog izvješća kakvi su danas izazovi migracija i migracijske politike i s druge strane ipak vidimo da se radi o jednoj ipak u konačnici militarizaciji društva i da se izgrađuje jedna nova platforma koja ne smije počivati na nikakvoj dogmi obrani i o ugrozi sigurnosti društva u kojem živimo nego se radi uistinu o teorijskom izazovu da propitujemo paradigmu multikulturalnosti i globalnog društva. Dakle to je nešto što će ići i što je svakako proces koji ne treba nužno završiti i rezultirati lošim posljedicama nego stvaranjem globalnog i čovječnijeg društva. Ovo izvješće, budući se radi o Hrvatskom saboru predstavlja i izazov za nacionalne politike koje se nalaze u nekakvom limbičkom stanju, niti pripadaju vremenu, niti eonu. Dakle, pojasnit ću, mi se nalazimo u 4. industrijskoj civilizaciji, revoluciji. Ta 4. industrijska revolucija je revolucija koja će proizvesti novi sloj siromašnih, ona pooperizira. Ta pooperziacija će zahvatiti sva ona jednostavna zanimanja danas od trgovkinja pa do poštara recimo i zanima me na koji način mi nacionalno promišljamo strategije koje ekonomije zastupamo da spriječimo tu novu pooperizaciju društva. Nadalje, govori se o razvoju STEM područja, međutim mi danas u Hrvatskoj imamo stipendije samo za prve tri godine studenata STEM područja iako studiji traju i pet godina, pa vas molim da povedete računa o tome.
Hvala. Da li želite odgovor? Izvolite.
Ako sam vas ja dobro razumio vi govorite o militarizaciji hrvatskoga društva, europskog, kojeg društva? Jeste mislili na europsko ili na hrvatsko, samo da budem precizan da znam na što mislite. Kolega? Europskog? Dobro. Ako je europskog uredu. Ja mislim da je trend jačanja suradnje u području obrane i sigurnosti uz suradnju koja se odnosi na unutarnje poslove i pravosuđe u proteklih 25 godina možemo slobodno reći od Maastrichta doživio najveći napredak od svih područja suradnje. Sva ostala su manje-više bila jako dobro konsolidirana. Ovo je doživilo najveći napredak i same ugovorne odredbe su vam u smislu kolektivne sigurnosti i automatizma djelovanja na domak članka 5. Vašingtonskog ugovora, toga moramo biti svjesni. Dakle EU s vremenom postaje i obrambena zajednica, to treba otvoreno reći, to je činjenica pa i ovaj naš korak prema stalnoj strukturiranoj suradnji u domeni obrane vam je dio toga procesa i to je tako i to je konsensualno tako, to je zacrtano nizom odluka ranijih europskih vijeća i to je očekivano u ovakvim globalnim okolnostima sigurnosnih ugroza. EU je prisutna u brojnim dijelovima svijeta i radi na tome da bude kontributor sigurnosti. Hrvatska tome daje svoj doprinos. Ono što je važno da smo ove godine kod nas stavili na stol strateške dokumente koji su nam bili malo možemo reći nedovoljno ažurirani. Oni su tu na stolu su, 2002. i 2017. sigurno nije isto ozračje i zato mi se čini da smo u toj domeni napravili upravo one prave iskorake i u proračunskom smislu, a i u smislu našeg doprinosa globalne sigurnosti. S te strane možemo biti zadovoljni, ja sam vrlo zadovoljan s tim.
Hvala. Treća replika poštovani kolega Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, Andrej Plenković. Čuo sam sada od vas da ste bili na Europskom vijeću i da tamo sve cvjeta, da je Hrvatska ušla u brojne asocijacije, raspravljali ste o digitalnoj Europi, gdje ćemo uključiti se digitalizaciji, raspravljali ste o sigurnosti. Međutim činjenica je ja ću vam reći, imate manire briselskog čovjeka, diplomate i dobro komunicirate, ali prije svega to ću vam na početku reći, morate zaštititi dignitet hrvatskog premijera. Vašu sklonost i orijentaciju, nemojte sada da vam na to iđem. Pa ne možete … pred kamerama na onaj način da vas štipka za stražnjicu Juncker, pa cijeli svijet je to vidio, pa nemojte se okretat. To što će raditi u četiri zida, van zida, ja nikom ne ulazim u taj prostor, ali ne smije se dozvoliti [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj.]] hrvatski premijer da na onaj način se bilo koji činovnik europski … /Govornik isključen./ …
Kolega Bulj samo malo vas molim. Vaše insinuacije su neukusne. Dakle ja vas molim da se držite teme i da se ne spuštate na tako nisku razinu evo to vas samo molim.
Pa dobro onda preporuku pošaljite preko direktive gospodinu Junckeru predsjedniku komisije, ne meni, nisam ja to napravio, niti ja ulazim jer ja sam rekao ni u orijentaciji ni sklonosti ni tko će šta raditi. Međutim hrvatski premijer je hrvatski premijer. Evo ja ću krenuti od predsjednice, možete mi vratiti vrijeme nisam mogao reć. Evo samo šta je rekla predsjednica RH danas dovoljno je rekla, hrvatsko selo prazno to kažite, dvije trećine Hrvatske su prazne, ljudi nemaju udžbenike, djeca nemaju organiziran prijevoz, prazna je Hrvatska. To kažite Junckeru glasno [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] A odnose i vaše manire iskoristite u interesu RH … /Govornik isključen./ …
Hvala vam lijepo. Odgovor, izvolite.
Poštovani župane, pardon, poštovani zastupniče Bulj. Moram priznati evo vidim da vi i gospodin Pernar jedini ste vi vidjeli tamo što se dogodilo, jel tako? Ajde recite šta je bilo, ajde. Kažite vi Ivane. … [[Upadica se ne čuje.]] Prišao je, evo moram priznati trudim se, ali nemam oči na leđima i dosta mi je teško vidjeti što se događa iza mene. Koliko ga vi to stavljali u kontekst digniteta hrvatskoga premijera uz ove ovako cetinske aluzije na sklonosti i orijentacije, sve to bilježimo, pratimo, pratimo, pratimo kolega Miro, sve to pratimo. Juncker vam je jedan jako žovijalan i simpatičan čovjek. Da ga poznajete, a ne poznajete ga, onda biste shvatili da je on jedina živuća trenutno institucija u EU, jedini čovjek je bio tamo kada se potpisivao ugovor i Mastrichta, jedini koji ima institucionalno znanje izgradnje EU od svih ljudi koji je danas vode, on je tamo doajen, uz to je veseo, simpatičan, grli, ljubi. Sjetite se što je radio kolegi Milanoviću, sjećate se tih fotografija? Ne sjećate se, potezanje za sako je prilično manje od onoga što je napravio nekim drugim kolegama, ali to je njegov stil i vjerujte gotovo nitko to ne doživljava dramatično, svi su se na to naučili i to doživljavaju sa simpatijama i sa jednom dozom opuštenosti nakon što provedete otprilike 20-ak sati sa istim ljudima bez da izađete na zrak minutu. To vam je kontekst, ja razumijem da vi to ne možete shvatiti jednako kao što ja to vidim, ali eto, važno je da javnost zna, znači nema štipanja, samo potezanje za sako. Pitajte moje dečke iz sigurnosti, oni znaju, čak su gledali dokle će ići, rekli su može.
Idući je na redu poštovani kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, gospodine Plenkoviću, moja replika ide, vezana je uz vaš prvi dio izlaganja i prvi dio izvješća tj. migracije. Da budem konkretniji, u pitanju su izbjeglice ili da budem još konkretniji dakle raspodjela izbjeglica oko čega ima najviše neslaganja. Čelnici država članica su zauzeli stav da će do ljeta iduće godine ovaj problem riješiti. Meni se čini to dosta ovako ambiciozno. U tom smislu … [[Govornik se ne razumije.]] želi potpunu kontrolu vanjskih granica. To znači na drugi način pojačan nadzor nad migrantskim rutama, da bi se omogućila brza reakcija u slučaju bilo kakvih promjena. Ili da budemo još konkretniji, to znači da se želi zatvoriti ruta preko Sredozemnog mora i to na taj način da će se slati više novca u Sjevernu Afriku. I vi ste iz izvješća naveli da RH je u tom smislu uplatila ili namjerava uplatiti 20 tisuća eura. E sada, moje konkretno pitanje glasi, koje su točno financijske obaveze RH koje je ona spremna preuzeti kao potporu trećim zemljama u cilju rješavanja ove migrantske krize? I kako to piše u izvješću, koliko to još financijskih obaveza Hrvatska želi ili može preuzeti, kako ste naveli vi u izvješću?
Hvala vam lijepa. Evo, reći ću vam samo da Italija sama, dakle prva susjeda, oni su dali do sada 93 milijuna eura, 93 milijuna eura je dala Italija. Slovenija je dala 50 tisuća, čini mi se. Još nekoliko zemalja koje su otprilike naše veličine su dale ili malo manje ili malo više od nas. Mi smo dali gestu, dakle 200 tisuća eura je veliki novac naravno, ali nije toliko velik za državu u smislu pomoći za fond upravo za onaj kontinent, za one članice odakle je priljev izgledno u godinama koje su pred nama jasan. I zbog toga jačanje institucija, jačanje naše razvojne politike, izbjegavanje propalih država, jača kontrola vanjskih granica, svi zajednički projekti koje imamo na Sredozemlju su način kako da i Hrvatska da svoj doprinos. Jer vodite računa, trenutno fokus većine migranata je na velike zemlje, na zapadne zemlje, stare članice, bogate zemlje zbog kulturoloških razloga, financijskih razloga, socijalnih davanja, jezične bliskosti za mnoge zemlje, pa u konačnici i nekakvoga lakšeg uključivanja u društvo jer u brojnim zapadnim zemljama postoje ljudi koji su i ranije u različitim drugim valovima došli sa različitih kontinenata i dolazi do tzv. možemo ga nazvati obiteljskog okupljanja. Hrvatska spada u zemlje srednje istočne Europe koja tu kulturu migranata koji nisu iz našega neposrednoga susjedstva npr. naši prijatelji iz BiH-a ili neke druge zemlje jednostavno nema. To nema nitko ni u Višegradskoj skupini. I zato je nijansa koju radimo da u načelu solidarnosti uzmemo svoj odgovarajući teret. I to je politika koju provodimo sukladno ekonomskoj snazi i mogućnostima. Ne bježimo od zajedničke odgovornosti.
Hvala. Sada je na redu poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, naravno da zaključke koje, mislim i razgovore koje vodite odnosi se na opća načela vođenja politike EU, međutim, evo kada dođe ovdje pojašnjavate i nama isto tako i građanima. Pa bih onda i vezano za temu koju ste imali tamo na vijeću oko digitalne Europe gdje evo ja ću navesti je, stajalo da digitalizacijom se nude neizmjerne mogućnosti inovacija rasta, otvaranja novih mjesta gdje ključna pretpostavka je zapravo izgradnja infrastrukture komunikacijske mreže. Međutim, kada dođemo u kontekst Hrvatske koju mi imamo onda zapravo tu vidimo i ključne opasnosti a to je da mreža nije dostupna svim građanima, da je dostupna u većim urbanim sredinama i ni tamo a u ruralnim područjima je dosta zapostavljena. Tu smo na začelju praktično EU i onda u biti postavlja se pitanje kako doseći Agendu koja je postavila 2020. kao ciljanu gdje bi trebali svi imati omogućen pristup upravo tim mrežama. Kod nas se događa i situacija da cijene pristupa internetu i takvim sustavima su dosta visoke. Znači imamo 2 ograničenja s kojima se nosimo, pa evo, ja bih volio i sa vaših stajališta čuti o tome, na koji način ćemo odgovoriti tome izazovu, da li Europa, može osim formalnoga samo financijske pomoći, doprinijeti, da ih hrvatske politike prihvate. Zapravo, nužnost, brzo izgradnje i dostizanje tih ciljeva. Ja znam, da je 2020. jako blizu, ali što je naša politička nestabilnost, ne znači da našim građanima ne moramo to osigurati, pa bi, evo, molimo vaš komentar o tome. Hvala lijepo.
Izvolite. Nećete. Dobro, onda idemo dalje. Poštovana kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani premjeru Plenkoviću, evo i moja replika je vezana za onaj dio izvješća vezanog uz sigurnost. Dakle, do kraja godine EU želi udariti temelje zajedničke obrambene politike. I konkretni planovi se trebaju utvrditi u prosincu ove godine i otkloniti bilo kakva neslaganja. Jedan od planova je i međusobno povezivanja zemalja članica u razvoju obrambene industrije u smislu jačanja malog i srednjeg poduzetništva u tom sektoru, tehničkih usklađivanja obrambenih snaga i koordinacija njihovog razvoja. Zbog toga će se vjerojatno morati povećati nacionalni budžeti zemalja koji će sudjelovati u tom projektu. Jasno je iz ove točke da Europa ide u više brzina. Oni, koji budu mogli platiti, biti će i dio zajedničkog projekta civilno vojne suradnje. Koje stajalište RH uopće može zauzeti u tom slučaju? Odustajanje u suvremenosti u donošenju sigurnosno obrambenih odluka i donošenje odluka o raspodijeli i svrsi sredstava koja se uplaćuju u zajednički, sigurnosno obrambeni budžet ili preuzimanje obveze sudjelovanje vojnih snaga RH u zajedničkim projektima i slično? Da li je suradnja u tom novom obliku, vojne suradnje u skladu sa Ustavom, kosi li se s obvezama preuzetim u NATO-u? Je li Hrvatska uopće podnijela zahtjev za sudjelovanje u tom projektu? Stajalište RH koje ste vi zastupali je pozitivno, neodređeno. Dakle, što mislite pod pojmom uključenost, komplementarnost i dobrovoljno sudjelovanje u skladu sa mogućnostima. Što će biti s onima koji se neće moći uključiti? Hoće li i oni biti komplementarni i u biti što će se desiti s onima čije mogućnosti neće odgovoriti zahtjevima EU? Zahvaljujem.
Izvolite replika.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovana zastupnice Strenja Linić. Dakle, vjerojatno ste slušali dio mog uvodnog izlaganja, kada sam kazao da ćemo upravo sutra na Vladi imati formalnu odluku, kojom Hrvatska ima namjeru pristupiti pojačanoj strukturiranoj suradnji u području obrane i sigurnosti. Bilo bi pogrešno zaključiti ovo što govorite da će EU staviti temelje obrambene suradnje u prosincu ove godine. Temelji obrambene suradnje adaptiraju već 25 godine. Ja ću im se svake godine u nizu aspekata u nizu mjera koje postoje temeljem ugovora i temeljem pa i proračunskih sredstava i konkretnih aktivnosti. Nema nikakvog ali baš nikakvog niti minimalnog elementa koji bi bio u suprotnosti s obvezama sa RH kao saveznice u okviru Sjeverno atlantskog ugovora. Naprotiv, sve te aktivnosti su međusobno komplementarne, koordinirane i ideja pojačane suradnje, treba omogućiti bolju suradnju između EU i NATO-a, koja je nerijetko, zbog, kao što i sami znamo u onom formatu koji se zvao Berlin ili Berlin plus, a to je pitanje Turske, bila u više navrata manje intenzivna i manje prirodno upućena jedni na druge nego što bi to bilo normalno s obzirom na sličnost i bliskost organizacije. Što se tiče aspekta koji se odnosi i na Hrvatski ustav i na činjenicu da smo ratificirali ugovor o pristupanju i to u ovom Saboru u konsensualnim referendumom, 2012. nema nikakvih pravnih zapreka koji bi ovakvom gestom, ovakvim potezom išle ultre vires onoga što je danas dopušteno našim pravnim propisima, naprotiv, riječ je isključivo o provedbi i daljnjem jačanju suradnje koje smo ovako i onako pravno prihvatili i podržali već ranije. Hvala.
Idemo dalje, poštovani kolega Podolnjak. Izvolite vi ste na redu.
Poštovani predsjedniče Vlade gospodine Plenkoviću. U vašem ste izlaganju i izvješću spomenuli novost program čelnika predsjednika Europskog vijeća gospodina Tuska, o kojem ste i raspravljali. I o svojevrsnom hologramu aktivnosti i tema koje bi se raspravljale sljedećih 2 godine, odnosno, manje do sljedećih parlamentarnih izbora za Europski parlament. Jedna od tema koja se spominje je i moguće promjene u izboru ili u sastavu Europskog parlamenta. S obzirom da će Britanska delegacija napustiti Europski parlament, dakle 73 zastupnika manje. Naravno da se otvaraju određene mogućnosti, koje nude više varijanti. Ja bi vas pitao, za koju ste vi od 3 varijante koje se eventualno mogu pojaviti i o kojima se vodi rasprava. Jedna varijanta, da se sadašnji Europski parlament od 751 mjesta smanji, upravo za taj broj, kako bi bio manji, učinkovitiji i jeftiniji za EU i da zapravo bude efikasniji. Druga varijanta da se ta mjesta naprosto raspodijele svim drugim državama i da se povećaju njihove kvote. Ili treća varijanta koja se sad u zadnje vrijeme predlaže da se stvara neka nadnacionalna lista od 50 zastupnika, koju izlaže i Francuski predsjednik Macrone, koji zagovara potpunu novu ideju daljnje federalizacije i transnacionalne liste. Osobno vi, kao predsjednik Vlade i na sastancima Europskog vijeća, za koju ćete se od te tri varijante zalagati? Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani zastupniče Podolnjak, točno je da će se broj zastupnika, onakav kakav je trenutno, a to je 751 nedvojbeno će se smanjiti. Koliko će se smanjiti? To je u ovom trenutku jedino otvoreno pitanje. Postoje države članice koje zagovaraju da Parlament ostane bez kompozicije Ujedinjene Kraljevine, a to je 73 zastupnika, dakle 751 minus 73. Iz mog iskustva mislim da to nije dovoljno dobro za zemlju poput Hrvatske. Velika je razlika da li nas je tamo 11 ili 12, velika razlika, velik je broj odbora. Po novim pravilima oni koji nisu članovi odbora ne mogu podnositi amandmane na različita izvješća u odborima. Pa evo recimo od kada sam se ja vratio ovdje nitko nije, vaš član Odbora za Ustav u kojem sa ja bio, pa onda nisu ni mogli na odgovarajući način participirati u raspravi u izvješću zastupnice … inače predsjednice odbora koja je napravila jedan koncept zajedno sa drugim kolegama koji otprilike limitira budući sastav Europskog parlamenta na 700 zastupnika. Po toj logici Hrvatska bi dobila još jednog zastupnika. Dakle sustav degresivne proporcionalnosti bi nam dao 12 zastupnika, to je jedan bolje nego u ovom trenutku. Neke velike članice bi malo kompenzirale ono što u ovom trenutku smatraju da su u podređenom položaju, dakle vodite računa da bi iz jedne velike države članice bio izabran jedan zastupnik, iza njega ne govorimo o izlasku na izbore, ali o biračima stoji nekad i preko 800 tisuća ljudi. Kada je riječ o Hrvatskoj, to vam je otprilike nešto manje od 40 tisuća, to su velike razlike, to su ogromne razlike. Pardon, 400 tisuća ispričavam se. To su ogromne razlike i velike članice to doživljavaju jako loše. Mi se zalažemo za povećanje, ali povećanje koje bi bilo umjereno i koje bi otprilike držala parlament na 700, a ovoj transnacionalnoj listi mislim da još nije atmosfera zrela.
Idemo dalje. 8. replika poštovani kolega Glavešević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Moja replika tiče se onoga dijela vašega izvješća u kojemu govorite o raspravi o digitalnoj Europi. U tekstu samog izvješća piše kako se veći dio rasprave ticao pravednog i učinkovitog sustava oporezivanja digitalnih usluga. U tom smislu zanima me da li je bilo konkretnih primjera, recimo da li se govorilo o ekonomiji dijeljenja, o uslugama kao što je recimo Uber u Hrvatskoj i sada u zadnje vrijeme pojava je tu i nekih sličnih usluga, također i da li se razgovaralo o kripto valutama i ako jeste da li je bilo u Vladi promišljanja o tome na koji način bi se moglo recimo oporezivati takve usluge. Mi smo imali aktualno je bilo prije nekoliko mjeseci, sigurno ćete se sjetiti, bilo je i prosvjeda vezanih za Uber pa mislim da je to možda jedno pitanje o kojemu bi bilo dobro da čujemo još. A ako ništa drugo, a onda kao neka inicijativa možda za daljnju raspravu. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Što se tiče digitalnih valuta, o tome nije bila rasprava ovaj puta. Što se tiče Ubera on se je spomenuo neformalno. Kao što znate mi ćemo ići sa novim prijedlogom zakona, ali mislim da moramo ići za konceptom gdje su pravila igre jednaka za sve. To mora biti ključno načelo iza kojega stojimo, a onda će tržište odrediti koliko usluga u određenom sektoru treba. Ono što je bila najzanimljivija rasprava, a možda ste vi vidim da pratite dosta pa ste možda čitali ovotjedni Economist, najviše se razgovaralo o utjecaju digitalnog društva na demokraciju i na institucije. E to je sada već pitanje možda za neku drugu tematsku raspravu o kojoj imamo i pozitivnih, ali i jako puno negativnih aspekata. Ja bih prije svega naveo kratkoću relevantnosti bilo kojeg događaja. Da nema ovog izvješća tko bi u Hrvatskoj spomenuo Digitalni samit u Tallinnu koji je bio otprilike prije 35 dana. neće ga nitko spomenuti niti u Litvi i Latviji, a kamoli negdje drugdje. Dakle brzina komunikacije je toliko velika da na određeni način slabi snagu institucionalnih vertikala, on ih doslovno slabi. I to je između ostaloga i razlog zašto dolazi do određenih trendova na izborima na nacionalnoj europskoj ili lokalnoj razini i tu vidim da se većina čelnika nosi s tim problemom svako na svoj način. Još nije nitko našao recept, ali mislim da to je to ogroman izazov za demokraciju 21. stoljeća jer smo sada još u fazi prilagodbe, a ni ne shvaćamo koliko se brzo moramo prilagoditi. Hvala.
9. replika poštovani kolega Klisović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade. Moja replika vezana je uz Brexit koja je već postao standardna tema Europskog vijeća. No prije toga želio bih se osvrnuti na onu sumnju koju ste jutros iznijeli oko europske orijentacije SDP-a. Dakle budite sigurni da SDP ostaje čvrsto na europskom putu i da će biti dio europskog konsenzusa. No ako propitujemo kritički određene poteze Vlade u europskom kontekstu ili tajni njihovog donošenja, to ne znači da nismo za europski projekt, to radimo kako bi maksimalno iskoristili naše članstvo na dobrobit Hrvatske države i hrvatskih građana i doprinijeli europskom projektu. Brexit, mnogo je hrvatskih državljana živi u Velikoj Britaniji, bilo da studiraju, rade ili su po nekoj trećoj osnovi tamo. Svi oni željeli bi znati kakav će biti njihov status i prava nakon razdruživanja. No čini se da komisija uporno u svojoj taktici stavlja na prva mjesta pitanja koja su bitna Bruxellesu, a tek onda podredno ostavlja za nekakvu kasniju fazu pregovora sa Britancima, pitanje budućnosti odnosno statusa ljudi pa i hrvatskih državljana u Velikoj Britaniji. Ono što mene zanima hoćete li i dalje podržavati takvu taktiku Europske komisije u pregovorima sa Britancima ili ćete zahtijevati da se pitanja statusa građana Europe pa tako i hrvatskih građana u Velikoj Britaniji digne na listi prioriteta i da se konačno počne i o tome razgovarati? Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Klisović, meni je jako drago da ste vi ovdje obnovili privrženost SDP-a europskom putu Hrvatske i EU uopće. Ja vjerujem da vi imate sigurno neke stranačke sastanke, kolegije ili barem kave, pa onda očekujem od vas i od drugih kolega koji imaju nešto iskustva u pristupnom procesu, nešto iskustva u diplomaciji, iskustva u međunarodnim organizacijama da ovim vašim kolegama koji nemaju tog iskustva a ne preziru od slanja u javnost dijametralno suprotnih poruka da ih malo informirate, senzibilizirate, to bi bilo jako korisno, jako dobro za vas prije svega. Hrvatska će ostati čvrsto usidrena u europskom projektu a bilo bi dobro da SDP bude na tom putu kao što je bio prošloga desetljeća. I što se nas tiče suradnja sa gospodinom Mimicom je vrlo solidna ali sam morao danas iskarikirati s obzirom na sve što vaš predsjednik stranke govori a da ne govorim o euru. No Brexit, tri su paketa pitanja u fokusu na jednak način i s jednakim interesom od strane Michel Barniera, jedan su statusna pitanja građana o kojima sam govorio uvodno, drugi su pitanje sjeverne Irske, a treći je financijski paket. Vodite računa da irski ustav, dakle Republike Irske kaže da je Republika Irska, otok Irska. To je ustav Irske. To malo ljudi zna ali to je jedna zanimljiva činjenica o kojoj nije nebitno voditi računa u okolnostima kada jedna artificijelna granica sada postaje nešto sasvim drugo. I s te strane procesi koji se zbivaju unutar same sjeverne Irske su u ovom trenutku politički vrlo osjetljivi, vrlo osjetljivi. I s te strane Barnier i ostali moraju voditi računa. Za nas je ključno pitanje statusa da naši državljani imaju jednak tretman kao i ostali a to smo osigurali u pregovaračkom okviru još prije godinu dana kada je Barnier bio ovdje.
Hvala. Idemo sad na zadnju repliku, poštovani kolega Pernar.
Htio bih vama se obratiti sa hrvatski premijeru ili premijeru hrvatske Vlade, ali nažalost vidim da ne zastupate interese naših građana, a evo i jednostavnog dokaza. 59% naših građana protiv je toga da se u Hrvatsku uvede euro i da se ukine naša valuta kuna. U tom postupku rastakanja državnosti koja ide paralelno sa približavanjem odnosno integriranjem u EU, vi ste odlučili protivno volji većine građana ukinuti našu valutu. Na isti način ste postupali i prilikom forsiranja poreza na nekretnine kojeg je narod sa gnušanjem odbacio. Zanima me gospodine premijeru da li ste možda u Briselu rekli koja je volja hrvatskog naroda, rekli da građani ne žele poskupljenja ili namjeravate ponavljati mantru o tome kako uvođenje eura neće izazvati poskupljenje i neće dovesti do pada standarda životnog iako je dovelo svugdje gdje je euro bio uveden. Zanima me kada ćete početi govoriti istinu, zanima me kada će prestati ovo uporno ignoriranje volje građana jer ovo što vi radite nije u duhu demokracije, ovo je protiv demokracije, to je negiranje volje građana a sama činjenica što ste ignorirali pozive za referendumom iako ste svjesni toga da većina građana ne želi uvođenje eura zapravo ste priznali da ste svjesni toga da bi vaš projekt propao uvođenje eura i da zapravo ova vaša Vlada nema više nikakvog legitimiteta jer ju ne podržava 75% građana a većina koja ju podržava u Saboru je sve samo ne skupljena na pošten način. Da li ste o tome razgovarali sa Europskom Komisijom? Hvala.
Odgovor ne repliku, izvolite.
Blago Hrvatskoj sa Živim zidom i gospodinom Pernarom. Stvarno blago nama, toliko demagogije, toliko krivih informacija, toliko neistina, manipulacije, perpetuiranja netočnosti, zavaravanja ljudi koji slušaju ovo što vi govorite. To je meni svakom prigodom, evo moram priznati ako sam uvijek s nečim ovdje nekako pogođen to je kontinuitetom načina na koji vi nastupate. Prvo, vi u načelu jako malo fakata poznajete. Je li vi znate da li je u pristupnom ugovoru Hrvatska preuzela obvezu da bude dio i šengenske zone i eurozone, što mislite je li to istina ili nije? [[Upadica Pernar: Vaša ekscelencijo istina je.]] Bravo. … [[Upadica se ne čuje.]] Bravo. A da li vi mislite da je u Hrvatskoj proveden demokratski referendum o članstvu u EU? [[Upadica Pernar: Nije.]] Nije? Dobro [[Upadica Pernar: Nije bilo javne rasprave.]] Nije bilo javne rasprave? Pa znate šta gospodine Pernar, srećom ima nas ovdje koji pamte malo dulje, koji su malo stariji, koji su malo više investirali svog vremena, svog obrazovanja, svog javnost, stručnog, političkog angažmana, u teme koje su korisne za hrvatsko društvo i koje u argumentiranoj raspravi danas kada smo u članstvu EU 4,5 godine nakon imaju s druge strane političke snage poput vaše koji su tipični demagoški, prosvjedni, populistički pokreti koji postoje drugdje, koji su vezani na ovu temu koju sam maloprije govorio u kontekstu utjecaja digitalizacije na demokraciju i mi ćemo se s vama nositi. Meni to nije problem. Ali ono što je važno da hrvatski ljudi, hrvatska javnost shvati i razlikuje točno od netočnoga. A to će našim strpljenjem u konačnici i razdvojiti.
Hvala. Ovime smo došli do kraja replika, pa sada prelazimo na prvu raspravu u ime Kluba zastupnika HDS, HSLS i HDSSB poštovani kolega Goran Dodig. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] poštovani premijere sa svojim suradnicima. Ja sam pročitao u vašem izvješću o sastanku Europskog vijeća u Bruxellesu 19. i 20. listopada i prilog čelnika i zaključci digitalnog sastanka na vrhu. Odmah na početku da se legitimiram, ja nisam bio pristalica, bio sam skeptičan, smatramo sam da nismo dovoljno pripremljeni kao država za ući u EU međutim, građani i moj narod je odlučio da uđe i ja nemam izbora nego to prihvatiti kao činjenicu. I sada nakon 4 godine imam neke neću reći dileme nego sve više dolazim do zaključka da je biti tamo gdje jesmo činjenica a najgora varijanta je biti tamo gdje jesmo a ne biti i ne ponašati se kao da jesmo. I to je nešto što vidimo i danas na ovom sastanku. Ono što je dobro večeras ovdje jeste što po prvi imamo kad su ovakve teme, je li to zbog toga što su ljudi nezadovoljni ili što su ljudi nezainteresirani ili šta nije to toliko atraktivno za javnost, da vidimo jednu relativnu, pristojnu raspravu, pristojna pitanja osim određenih iznimaka ali o tome ne želim govoriti. Ovdje ste nabrojili nekoliko tema o kojima je bilo razgovora. Prva tema je bila migracija. Meni se u tom djelu, ne bi želio ići u detalje, meni se u tom djelu sviđa stav RH koji ste vi iznijeli a to je da RH podržava sveobuhvatni i zajednički europski dogovor na migracijske izazove. Taj dio je iznimno uravnotežen, politički ispravan i zaista ne nalazim nikakvog, govorim u ime kluba našeg, govorim sa punim uvjerenjem, ne nalazim nikakvih zamjerki. Osobito mi je drago što se zalažete za ovakav stav prema Turskoj i provedbi ovakvih sporazuma sa trećim državama. Dakle, vodite računa ne o populističkim idejama nego o zaista nečemu što je iznimno važno. Druga tema o kojoj bi najviše želio govoriti, već je nešto spomenuto jest digitalna Europa. O digitalnoj Europi vidim da je bilo dosta govora i da je iznimno važno i ja ću se tu malo zadržati. Dakle, usvojeno je nekoliko zaključaka među kojima su 7 zaključaka, važno da se Vlade i javni sektor u potpunosti digitaliziraju i to je apsolutno prihvatljivo i dobro. Drugo je zaključak da se zakonodavni okvir okrene budućnosti koji će osigurati jednakost svih, iznimno dobro, zajednički pristup kibernetičkoj sigurnosti. To je iznimno važno međutim kad govorimo o kibernetičkoj sigurnosti onda bi želio da u ovom Saboru se čuju glasovi koji vi ne morate, ali mislim da bi bilo dobro da se na određenim mjestima prezentira kako i mi doživljavamo tu sigurnost. Dakle, kad govorimo o sigurnosti onda govorimo o globalnoj sigurnosti, kibernetičkoj ali i o sigurnosti pojedinca. Čitava EU nije sam zbog ekonomskih razloga nastala, nastala je i zbog sigurnosti i država i pojedinca, dakle o pojedincu mislim da treba govoriti. Tržište rada i obrazovanja prilagođena digitalnom dobu i to treba razraditi, dalji napor u investicije za istraživanje i razvoj, žurno adresirati nadolazeće trendove, efikasan i pravedan sustav oporezivanja prilagođen digitalnom dobu i s time se slažem ali shvaćanje problema određenih nuspojava do koje može digitalizacija dovesti ako se svede samo na tržišnu ekonomiju kao na problem koji je vezan za tržište. Ukoliko se o tome ne bude vodilo računa, mislim da možemo ući u tehnološki ja bi rekao, totalitarizam. Da se to ne bi dogodilo, moramo voditi računa o tome već sada i citirat ću jednog velikog stručnjaka na području digitalne tehnologije, jedno Indijca, ne mogu se sjetiti ime ali doslovce je rekao: „Znanost bi sebe obeščastila kada bi njen krajnji cilj bila tehnologija društva.“ Voditi računa koliko digitalizacija ili tehnologizacija društva može utjecati na osobnu slobodu iznimno je važno. Važno je da digitalizacija bude u funkciji tehnološkog razvoja, otvaranje radnih mjesta, funkcionalnosti, ali da se ne zaboravi čovjek u svemu tome. Vi ovdje u tom segmentu kažete da RH podržava inicijativu Europske komisije, da se osiguraju bolje edukacije i osposobljavanje stem stručnjaka te spriječi njihov odljev u Europi. To je potpuno u redu i s time se slažem i da će planirano dodijeliti 17000 stem stipendija ukupne vrijednosti preko 180 milijuna kuna. To je jako dobro i to podržavam. Jedino bi vas molio kao hrvatskog premjera na tim sastancima da se povede i ovaj, povede računa o ovom segmentu o kojem ja govorim. Jer svijet, težeći za učinkovitosti u gospodarskoj sferi, u ostvarenju gospodarskih ciljeva, zaboravlja da je trenutačno svijet u krizi, ratova, nezadovoljstva, nesigurnosti, zbog toga što nema, što se gubi ovaj moralni aspekt. Ako se dogodi da digitalizacija preuzme sve, onda više ni etička načela ne vrijede ništa. Jer etička načela, tada su u funkciji digitalizacije i upravo gospodarskog rasta. To je nešto o čemu treba voditi računa. Podržavam apsolutno ovu vašu izjavu o sigurnosti i obrani i uključivanje Hrvatske u ovaj koncept sigurnosti i obrane, pa ću spomenuti i ove kanadere. Vidite Hrvatska je zemlja koja ima enormno velik broj tih letjelica, s obzirom na broj stanovnika i njenu veličinu. Ta sigurnost kad je pitanje zaštite od požara može se u određenim mjerama aktiviranje drugih resursa, ne samo tehnologijom, nego i jednostavnijim postupcima povećati. Vanjski odnosi, kojima je govora bilo, ovo mi se iznimno sviđa, odnos prema Turskoj i prema ovim zemljama sjeverne Saharske Afrike. Vrlo je zanimljiva priča o radnom doručku na temu programa čelnika i ovog agenciji lidera za razdoblje do lipnja 2019. Čini mi se da je to u organizacijskom smislu i u smislu efikasnosti jako dobra mjera, tako da i to podržavam. I konačno, rekli ste na kraju, da mjesto EU, a rekao, sam kako sam razmišljao o EU, ali mi smo tu, rekli ste da smo mi mala država i jesmo. Nemojmo se zavaravati. Uzmimo samo činjenicu da 40 milijuna Kurda živi na relativnom kompaktnom prostoru i da nema svoje države. Mi imamo sreću da smo ju dobili i u okviru jedne velike zajednice, znajući se izboriti za svoje interese, mislim da nam je to jedino rješenje. Zbog toga, mi podržavamo ovo izvješće i dodao bi samo onima koji traže razloge za neslaganje, jednu izjavu, jednog pametnog čovjeka koji je rekao, ništa opasnije od davanje ovlasti onima koji nemaju odgovornost za donošenje odluka. Vi imate odgovornost za donošenje odluka, i ja mislim, većinu u ovom Saboru koji to podržavaju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo 2 replike, prva je uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani profesore, ja sam jedan od onih koji se uvijek zalažu za digitalizaciju, ali vaša osnovna poruka, kako sam ja shvatio, da u silnoj digitalizaciji da ne zanemarimo čovjeka. I u potpunosti se slažem s vama, u potpunosti ste u pravu. Ali, s druge strane, svijet oko nas je digitaliziran jako, i digitalizira se sve više. A mi smo kao zemlja, dosta u zaostatku u odnosu na sve oko nas. I ono što nas uvijek muči, osim toga, da hoćemo nešto stići, pa onda napravimo neke radikalnije iskorake, pa negdje napravimo dobro, negdje lošije, negdje potegnemo, negdje stanemo, edukacija, nedostatak znanja. I temeljni problem u digitalizaciji i u pitanju da se ne izgubi čovjek u toj digitalizaciji je edukacija i znanje. Problem digitalizacije i Hrvatske u potpunosti je to što smo mi fundamentalno ne educirani. Od vrtića pa do ovog Sabora, ako hoćete. Mi jednostavno, kao društvo, jako slabo razumijemo te pojave. Mi u školama ne učimo djecu modrenom svijetu oko nas. Kad djecu uče u školi o disketama, hard diskovima i kompjuterima, vjerujte mi, danas su to gluposti. Danas je informatizacije, interneta na Facebooku. Djecu nitko u školi ne uči o opasnosti interneta i Facebooka. Ta Internet je danas za djecu opasniji nego ulica, nego cesta i promet, vjerujte. Veća je šansa da će netko nastradat needuciran i sam na internetu, nego na ulici. A mi danas izgledamo tako kao da ukinimo sve autoškole i kompletni sustav za omogućavanje obrazovanje i dobivanje vozačkih dozvola i pustimo sve ljude koji imaju aute, koji imaju kupiti aute, neka voze aute kako god hoće. Tako izgledamo kada gledate aspekt Internet, djece i svega. Mi prije svega moramo početi radikalno se mijenjati i početi se educirati. A sa edukacijom će doći i digitalizacija a i budite sigurni u tom aspektu se neće izgubiti čovjek. Evo ispričavam se i zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Dodig.
Drago mi je što se slažete sa tim da postoji nus, moguća nuspojava digitalizacije. Kada sam govorio o uvođenju digitalizacija nisam govorio o tome da je se ne treba uvesti nego da se o tome vodi računa. Ako su zemlje koje su puno bolje digitalizirane suočene sa istim problemom o kojem ja sada govorim onda samo želim reći da o tome treba razmišljati. Dakle tu nema dileme. Digitalizirati državnu upravu, digitalizirati sve što treba, apsolutno, educirati djecu ali spriječiti i mogućnosti i opasnosti koje donosi digitalizacija što je moguće više. Nemoguće je u potpuno spriječiti ali vodite o tome računa. Hvala lijepa.
Hvala. I sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Dodig zapravo moja replika vama, onda moj komentar je na vrlo sličnome tragu kao kolega Parić. Dakle, digitalizacija ta famozna riječ ne može se svoditi samo na to da pokupujemo kompjutore, stavimo ih pred ljude bilo da se oni nalaze u državnoj upravi ili u školama nego prije svega netko mora znati s njima raditi. U suprotnom ćemo dobiti nešto iz vica, dakle vidjeli ste vjerojatno ono kada netko ima moderan kompjuter i onda na vrhu stoji tabletić. Dakle, to je jedan od osnovnih naših prigovora na ono povećanje budžeta za kurikularnu reformu koja se odnosi upravo na kupovinu kompjutora. Ali to je digresija. Dakle druga stvar koju bih htio reći je vezana za stipendije koje ste i vi naveli i o kojima je govorio kolega iz MOST-a nešto ranije. Dakle te stipendije su samo za stem područje a recimo kolega Tuđman je sa Odsjeka za informacijske znanosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu koji se bave vrlo sličnim stvarima kojima itekako ima mjesta u ovim procesima o kojima je ovdje riječ i koji itekako mogu doprinijeti tome da Hrvatska uđe u digitalno doba i da u Hrvatskoj živi ova famozna ekonomija 4 0, ali za kolege s informacijskih znanosti takvih stipendija nema. Dakle evo ako je to, ako je i meni dozvoljeno malo akademskog lokal patriotizma pa ja se ispričavam.
Evo odgovor poštovanog zastupnika Dodiga.
Evo samo kratko. Vi zapravo niste mi ništa novo rekli. Ja sam to spomenuo, svijet je u krizi zbog pomanjkanja etičkih standarda. Ne bi bilo dobro kada bi digitalizacija preuzela taj prostor, zbog toga digitalizacija je vrlo korisna ali ne smije se zanemariti ove društvene znanosti i ono što one znače u edukaciji društva. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Glasa i HSU-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade sa državnim tajnicama. Ova vaša izvješća sa Europskih vijeća su, mislim da sam to već i prošli put rekla vrlo korisna jer daju nam priliku da u Saboru a onda barem donekle i pred hrvatskom javnošću raspravljamo o ovim temama koje su neobično važne, tiču nas se direktno a vrlo često se u ovom Saboru tretiraju kao apstraktne i kao nešto daleko za što mi nemamo previše odgovornosti i s čime nemamo puno veze. Pokušati ću komentirati i postaviti neka pitanja vezano na teme koje ste vi iznijeli i koja se iznose u vašem Izvješću sa Europskog vijeća i sa ovih dodatnih sastanaka koji mi se čine posebno zanimljivima naročito ovaj sastanak lidera, odnosno ova Agenda koju je Tusk predložio i o kojoj ću nešto reći na kraju i mislim da je jedno upozorenje za nas ali kada dođemo do te teme. Dakle kratko ću proći kroz teme koje ste naveli i o kojima ste raspravljali, migracije. Naravno o svim tim temama za nas je interesantno, ne tema općenito, o tome se često, mnogo i na puno mjesta raspravlja nego koje je bilo hrvatsko stanovište u toj raspravi zato što to potencijalno naravno za sobom povlači direktive i pravila u kojima ćemo mi također sudjelovati bilo fizički, bilo poštujući zakone, bilo financijski. Što se migracija tiče, tu je rečeno da je Hrvatska spremna više financijski doprinijeti politici vraćanja i jačanja kapaciteta trećih država za zadržavanje dakle potencijalnih migranata i za prijem natrag ljudi koji se dakle ilegalnih emigranata koji budu vraćeni iz Europe. Vi ste u svom izlaganju iznijeli da je Hrvatska se obvezala na 200 tisuća eura u fond za Afriku. Ja mislim da to nije loš potez, da je to dobar potez, međutim me zanima odakle tih 200 tisuća eura. Da li tih 200 tisuća eura obzirom da ste se pozvali na izlaganje ministrice vanjskih poslova danas u Parlamentu, da li je tih 200 tisuća eura u fond za Afriku iz novaca, odnosno iz dijela proračuna za razvojnu suradnju? Jer bih ja rekla da je ovo ako je to novac iz fonda za, iz onog dijela koji je predviđen za razvojnu suradnju, razvojna suradnja Hrvatska je po mom mišljenju jedan vrlo važan posao i različita je zadaća, različit je cilj i svrha te razvojne suradnje od ove zajedničke europske inicijative da se spriječe odnosno stane na neki način kraj ilegalnim migracijama. Osim toga većina pritiska na Europu ovim migracijskim, kao što se to zove migracijskim valom, dakle valom 2015. i početkom 2016. su izbjeglice, dakle su ljudi iz Sirije i Iraka koji su u prvom redu bježali od ratnih uvjeta i to onda ima u ovom trenutku više veze sa europskim angažmanom oko situacije u Siriji u prvom redu i zaustavljanje sukoba u Siriji nego što ima sa ilegalnim migrantima. I cijeli posao i dogovor sa Turskom vezan je više na izbjeglice nego na ilegalne migrante. Pa ako možete nešto reći na tu temu, dakle jedne, odakle da li je tih 200 hiljada eura trajno, jednokratno ili će se ponavljati i da li je to iz naše razvojne suradnje ili je to iz nekog drugog izvora. I da li se rasprava o migrantima i da li je to iz naše razvojne suradnje ili je to iz nekog drugog izvora. I da li se rasprava o migrantima i da li je što je Europska unija imala sklonost da se de facto uhvati na taj lijepak koji neke članice EU promoviraju, a to je da se ukupni korpus ljudi koji su došli zadnjih godina u Europu proglasi migrantima kada znamo da je ogromni broj tih ljudi su zapravo izbjeglice iz ratnih područja koji da tamo nema rata ne bi ni dolazili u Europu i gdje Europa ima određena diplomatska pa možda i druge obveze da sudjeluje u rješavanju tih problema. I konačno pitanje vezano na pretpostavku da se, da će se Fond za Afriku koristiti za recimo različite projekte koji će omogućavati zapošljavanje ili ostanak ljudi koji faktički dolaze kao ilegalni imigranti iz Afrike u Europu. Hrvatska u ovom trenutku ima povjerenika, dakle člana Europske komisije koji je zadužen za razvoj i koji do 2020. u ovom razdoblju je imao koliko se sjećam 72 milijarde eura na raspolaganju za razvojnu pomoć. Jel' mi surađujemo, jel' mi na neki način koordiniramo pa i male novce eventualno koje ulažemo, koji za nas sigurno nisu tako mali, da li koordiniramo sa našim vlastitim povjerenikom koji tamo sjedi na tim temama. Najviše, ogromna aktivnost njegovog resora je upravo u Africi, dakle u tim zemljama iz kojih dolazi najveći broj ilegalnih migranata. I Hrvatska bi tu mogla imati ja bih rekla jednu prilično vidljivu i prominentnu ulogu kakva je ta suradnja i da li se tu na bilo koji način nešto koordinira. I zadnje na ovu temu što je s onim kvotama? Vi ste spominjali neke brojeve koji su mnogo manji od onih kvota o kojima je bilo razgovarano, protiv kojih su se pobunile mnoge naročito istočno europske zemlje. Ja to naprosto pitam jer ne znam, da li se odustalo od toga gdje je Hrvatska imala nešto preko 1000 ljudi koji su trebali doći iz drugih zemalja, da li se od toga odustalo i umjesto toga je ovo o čemu ste vi govorili ili je i jedno i drugo još uvijek na dnevnom redu. To je pitanje, jer naprosto ne znam. Druga tema o kojoj ste govorili, o kojoj su kolege ovdje govorili je digitalna Europa. Čak i iz ove rasprave ovdje koliko se dalo razabrati očito je da su dva ključna pitanja tu na dnevnom redu. Jedno je cyber ili kako se to ovdje zove, ne znam je li to ispravna riječ kiber sigurnost, dakle cyber sigurnost. Mnogo kolega je govorilo na tu temu. U zadnje vrijeme, u zadnjih dvije godine ili godinu i pol se pokazalo u kojoj mjeri je to važna tema za uopće održanje suvremenih demokracija ili da budem preciznija suvremenih liberalnih demokracija. Ponovno naglašavam ovdje da po liberalnu demokraciju ne mislim liberalne stranke, dakle i konzervativne i socijalističke i razne druge stranke. Sve funkcioniraju u liberalnim demokracijama u onom izvornom smislu te riječi. Dakle u kojoj mjeri izostanak cyber sigurnosti može utjecati na izbore ne u malim zemljama, nego u velikim zemljama potencijalno, a kamoli u malim kao što smo mi u kojoj mjeri se male zemlje mogu instrumentalizirati kao što se pokazalo da je bilo recimo u slučaju jednog rada u Makedoniji, se mogu instrumentalizirati u takvim situacijama i šta je Dakle, na koji način mi imamo tu uvid u svoju vlastitu situaciju i svijet o tome, da se de facto, ukupni izbori, ukupni referendumi, ukupno bilo kakvo javno odlučivanje, je snažno podložno različitim intervencijama upravo u … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, korištenje tzv. Big dejta i onoga što je radila agencija Cambridge analitika, ako je to moguće u velikim europskim, vidi Velika Britanija, prvo su probali na Brexitu i drugu vidi SAD. Ako je moguće u takvim zemljama, što mi znamo o tome kod nas? Druga tema koja mi se čini važna vezana na digitalnu Europu je sustav oporezivanja, kolege su o tome govorili, Europa s time ima iskustva i sa Microsoftom i sa Googlom. Poteškoće da se pojavljuju ti veliki provajderi koji de facto ne plaćaju porez, da pojednostavim cijelu situaciju. Intervenirala je komisija u više navrata, ali očito, treba na neki način intervenirati u regulativu, da bi se takve situacije izbjegle. Treća tema o kojoj ste govorili je sigurnost i obrana. Ja se tu nemam šta puno reći. Slažem se, ja mislim da europsku sigurnost treba jačati. Mislim da je Angela Merkel bila u pravu, kad je rekla sad smo sami sa sobom. Drugim riječima trebamo paziti kako ćemo se braniti i kako ćemo organizirati zajedničku obranu, ali u tom smislu treba se i koordinirati. Priskočiti ću, jer vidim da mi vrijeme ističe. Dakle, Turska, je veliki problem, a istovremeno užasno važna u ovom trenutku. I ono što je bez obzira na sve primjedbe koja Europa po mom mišljenju opravdano ima i koje mi imamo, ono što je obećano, a to je i ono što je Turska eksplicitno navela kao brojku, a to je 8 milijardi eura za izbjeglice je vjerojatno jedna obveza koju treba poštivati i treba ispoštivati, pa ako hoćete iz jednog usko gledanog europskog interesa u tim odnosima. Svo ostalo mislim da može biti predmet rasprave i Turska vjerojatno jedna tema na kojoj će inzistirati više je vizna liberalizacija, a sve ostalo je, po mom mišljenju manje, u fokusu turskih vlasti sada, ali novce ove vjerojatno treba dati, ako razumijemo, što se dogodilo između 2012. i 2015. i naravno treba inzistirati na sporazumu sa Iranom i odražavanju sporazumu sa Iranom, jer mislim da bi bila apsolutna katastrofa da se od toga odustane. Drago mi je bilo vidjeti s kim ste imali bilateralne razgovara. Naime, Europa u ovom času, bez obzira što mi mislili, je podijeljena i što bi htjeli misliti, što bi se htjeli diplomatski izražavati, je podijeljena na 2 Europe, jedno je Merkel Macron Europa, a drugo je Kaczynski, Orban Europa. Kaczynski Orban Europa, su i liberalne demokracije i zato sam spomenula ono na početku. Dakle, ono što bi … [[Govornik se ne razumije.]] nazvao teror većine. Drugim riječima savladali smo sa populističkom politikom, da izađemo na izbore i dubimo većinu. Ali ne priznajemo prava manjina, ne priznajemo građanska ljudske prava kao nedodirljive sfere, dakle, ništa od onog što liberalne vrijednosti 18. st, odnosno, koji počinju od 18. st. nose sa sobom. I s druge strane Merkel Macron, politika koja vidi Europu, kao neku Europu budućnosti i u Europu u kojoj sloboda je još uvijek uz sve ostalo ključna činjenica, ključna kategorija. I budući da vidim, da ste se susreli i sa predsjednikom Vijeća Tulskom ali i sa gospođom Merkel i Macronom itd. I konačno samo jedna rečenica vezano na zajednički sastanak čelnika o toj inicijativi budućnosti. Ona govori o planovima do sredine 2019. Hrvatska počinje predsjedanje u siječnju 2020 [[Upadica: Već smo jako premašili vrijeme.]] jel se mi pripremamo i jel bi mogao Sabor nekako sudjelovati u tim pripremama? Moje mišljenje je da bi trebao. Hvala vam.
Hvala lijepo, molim vas da se držimo vremena. A imamo replike, već vaša prva riječ zahvaljujem, izazvala je repliku uvaženog zastupnika Ivana Pernara, pa će on prvi reći svoju repliku. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Sjećam se riječi Vesne Pusić kada je rekla, ne želim biti preokrutna, ali ako ne uđemo u EU, nećete dobiti mirovine. Te riječi možemo u pravnom smislu nazvati … [[Govornik se ne razumije.]] znači prva neistina, odnosno, prva laž. A prva laž, vaša je bila zapravo zastrašivanje strašenje građana i na kraju krajeva, ako se ne varam, upravo je Vladimir Šeks izmijenio Ustav na način, da nije potreban natpolovična većina birača, da Hrvatska izgubi svoj suverenitet. I sada, u suradnji vas, kao poznate osobe koja je radila na … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatske državnosti i gospode iz HDZ-a koji to također složno s vama rade, koliki je kredibilitet vaših riječi, koliko vam se može vjerovati. I na kraju krajeva, zanima me dal ćete se ikad ispričati hrvatskom narodu, zbog lažne teze, da ako ne uđu u EU, da neće biti mirovina ili ste možda i dan danas uvjereni u istinitost te vaše tvrdnje. Hvala.
Hvala. Odgovor, poštovane zastupnice Pusić.
Hvala lijepa. Hvala vam kolega Pernar da ste mi dali priliku, dakle onda je to bila pretpostavka, danas je očito da je to činjenica. Dakle, bez gospodarskog rasta, bez uspješne ekonomije, nema šanse da generacija moja recimo, koja je najbrojnija dobna kohorta dobije penzije. Prema tome, sa ulaskom u EU-u koja je preko 60% izvozno područje za hrvatske proizvode, sa gospodarskim rastom koji se konačno kroz taj ulazak u EU počeo i pokrenuo, dakle danas je potpuno očito da je tome tako, da bez gospodarskog rasta mi nećemo biti i ne bi bilo u stanju ispunjavat svoje obveze. Pitanje koliko i ovako ćemo biti u stanju jer nam treba veći gospodarski rast da bi bili u stanju. Što se tiče rastakanja hrvatske države, ja smatram da sam ja apsolutno cijeli svoj život u politici koji je počeo nakratko '89., 90., ali onda zapravo '98. recimo, gradila hrvatsku državu. Pametnu, čovječnu, čovjekoljubivu, ljudskih prava i to ću i svakako nastaviti.
Hvala. Meni je jasno da ste vi imali potrebu to reći, ali kolega Pernar je taj čas napustio dvoranu kad ste počeli govoriti, vi ste to valjda htjeli javnosti. No slijedeća replika je uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Pusić, zapravo ovaj vaš završni komentar je bio u vrlo sličnom duhu kao moje današnje pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova. Naime, zaista slažem se s vama da postoji vrlo opravdana briga, zabrinutost da li ćemo biti pripremljeni adekvatno za predsjedanje EU-om. Ja sam danas postavio ministrici pitanje na koje ona nažalost nije dovoljno konkretno odgovorila ali nije to samo pitanje priprema u ljudskim resursima, nije to samo pitanje pripreme u kupovanju limuzina u kojima možemo voziti najviše dužnosnike bez da ih netko da prostite, ustrijeli ili na neki drugi način naškodi. To je pitanje prije svega ja bi rekao političke agende o koje ja mislim da je ipak konsenzus. Zapravo na tragu ovoga što ste vi rekli završno, vidimo Estonija je za prioritete stavila digitalnu agendu. Mislim ima toliko toga što Hrvatska može odabrati da bude naša agenda ali za to je zaista potreban nekakav konsenzus i nekakva vrlo široka rasprava. Sabor svakako može, slažem se s vama u tom djelu, pomoći i sudjelovati ali i puno šire, puno šire isto. Evo hvala.
Odgovorit će uvažena zastupnica Pusić, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, hvala da imam sad priliku reći malo detaljnije, naime na ovom popisu tema koje su si države rezervirale za svoja predsjedanja se vidi da se Bugarska koja predsjeda godinu dana prije nas si je uzela za svoju temu zapadni Balkan. To je inače naša jedna od rijetkih komparativnih prednosti, sa tu u tom području neki utjecaj imamo i neki utjecaj možemo imati u budućnosti sa tog stanovišta smo relevantni za EU. Jel' mi imamo neku ideju s kojom temom, to je političko pitanje, političko pitanje jer se oko toga treba dogovoriti i odrediti šta je naša politika. Dakle, da li mi mislimo da države zapadnog Balkana trebaju postati članice EU-a, da li je to tema s kojom ćemo mi nastupati kao zemlja predsjedateljica odnosno koju ćemo staviti na dnevni red ili neka druga. Pitanje ljudi je također ključno pitanje. Naš Parlament je ja ne znamo kako je Vlada i ministarstva, naš Parlament je u potpunosti nepripremljen za predsjedanje, nitko nema pojma šta će biti teme, šta će biti na agendi, imali nekih ljudi koji će na tim agendama raditi, jel' smo nešto usuglasili. Dakle, mislim da je to važno, potrebno i da je zadnji čas. Imamo još samo 2 godine.
Hvala lijepa. Sada ćemo preći na slijedeći Klub zastupnika a to je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Domagoj Milošević, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] uvaženi predsjedniče Vlade sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa iz današnjeg premijerovog izvješće, sve su teme bitne ali malo njih je zapravo vanjsko-političkih i moram reći da evo … [[Govornik se ne razumije.]] koliko se bavim europskim poslovima, pa puno intenzivnije nego ikad prije pratim europske teme, možda bi bilo dobro i korisno da hrvatski mediji to prepoznaju pa da sve ove teme nekako se počnu približavati ovim početnim stranicama jer su bitne za sve nas. Ali krenimo sa izvješćem i to redom. Prvo migracije. Čuli smo o predsjednika Vlade, situacija je i bolja nego prije nekoliko mjeseci, jasno je da se trenutno smanjuje migracijski pritisak. Također evidentno je da velika količina aktivnosti EU-a ne samo u Libiji nego i u susjednim državama daje rezultat, izbjeglica je sve manje. Međutim, mislim da ćemo složiti, jedno su izbjeglice a drugo su migranti. Prije svega mislim na ekonomske migrante. Odlično je da postoji European Union trust fond for Africa kojim će se izravnim financijskim sredstvima pomoći mnogim afričkim državama ali mislim da upravo kada je Afrika u pitanju treba se sjetiti one rečenice „Ako nekom želiš zaista pomoć, onda ga nauči ribu loviti a nemoj mu ribu poklanjat.“ Iz perspektive demografskim kretanja Afrike, a ta projekcija kaže da će u slijedećih nekoliko desetljeća Afrika sa 1,2 milijarde doći na 2,5 milijarde stanovnika. Samo Nigerija koja danas ima, ako se ne varam, 250 milijuna stanovnika, možda i više će imati više stanovnika nego cijela EU. Mislim da je jasno kud će dobar dio, da ne kažem stotine milijuna stanovnika Afrike u kojem će smjeru krenuti. Imaju samo za krenuti na sjever. Te brojke koje ne iznosim samo ja, mislim, čine ovo što doživljavamo u proteklih godina u smislu migracije sa Bliskog Istoka je zapravo samo kao povjetarac. I ovaj puta bih naglasio pitanje unutarnjih migracija i to u često spominjanom kontekstu načela solidarnosti raspodjele izbjeglica, odnosno migranata koje svi mi dobro razumijemo i prihvaćamo ali očekujemo i razumijevanje visoko razvijenih zapadnih europskih država da prihvaćanje izbjeglica sa Bliskog Istoka ili Afrike u našim zemljama koje dnevno ostaju bez tisuća ljudi, mladih i obrazovanih nije jednako prihvaćanje i integraciji kod naših zapadnih partnera i prijatelja bez obzira na brojke o kojima se tu radi, tisuće ili deseci tisuća. Druga točka je digitalna Europa, višestruko je potvrđen izravan utjecaj digitalizacije na inovacije, rast, zapošljavanje, razinu konkurentnosti. Stoga ja mislim, kolega Dodig, ne vidim ga tu, više nije tu ali pročitao je pa ja neću, 7 odličnih točaka iz digitalne Agende i zaključke zapravo Europskog vijeća. Ali ću reći nekoliko rečenica u ime kluba HDZ-a. Dakle prije svega podrška Vladi RH i Europskoj komisiji u dovršetku zakonodavnog okvira jedinstvenog digitalnog tržišta. I potpune digitalizacije javne uprave na korist građana i poduzetnika. Ja vjerujem da bez obzira lijevo, desno ili u sredini da ćemo se oko ovog složiti. U tom procesu sasvim sigurno nastati će višak zaposlenih u javnom sektoru. Međutim, posebno u Hrvatskoj s obzirom na manjak radnika koji nas sve više zabrinjava uz potrebne prekvalifikacije ja sam siguran da će ti ljudi naći posao u privatnom sektoru. Također ponovio bih da bi bilo dobro da se na razini EU pronađu pozitivna rješenja za platforme poput Ubera, ne samo Ubera. Znači tvrtke, ima ih sada već desetci sličnih poput Ubera, ne bave se svi isključivo prijevozom putnika ali dolaze nama u susret i pada mi prije nekoliko godina, slušali som onu raspravu o krastavcima, možda bi bilo dobro i korisno da ta pitanja Ubera, umjesto … [[Govornik se ne razumije]] se rješavaju na razini cijele EU. I na kraju što se tiče digitalne Europe, puno je rasprave o slobodama na internetu. Ja osobno mislim da je otvoreno pitanje zašto bi u sve razvijenijem i sve važnijem virtualnom svijetu bila zajamčena potpuna anonimnost na javnim portalima, javnim glasilima i zašto omogućiti trolovima potpunu slobodnost i utjecaj svaki dan na naše živote i našu budućnost. Treća točka je sigurnost i obrana. S obzirom na sve sigurnosne i obrambene izazove jasna je i logična podrška uspostavi europskog programa razvojne i obrambene industrije kao i koordiniranog godišnjeg pregleda obrane. Međutim, mislim da također trebamo paralelno voditi računa s obzirom na evo Velika Britanija kao najveća europska vojna sila, mislim zapadno europska koja je na izlasku da se na bilo koji način ne dovede u pitanju jedinstvo i snaga NATO saveza i njegove temeljne odrednice kao i transatlantsko savezništvo. Podrška Vladi RH još jedanput u svim nastojanjima za što brži ulazak u šengenski prostor. Mislim da bi to trebao biti interes i svih naših susjeda s obzirom na ove migracijske i sigurnosne izazove o kojima raspravljamo i raspravlja se na Europskom vijeću. Zajednički je cilj pojačavanje kontrole zaštite vanjskih granica EU pa ja se nadam da i našim susjedima Slovencima bi bilo korisno podržati da se ta vanjska granica prebaci sa njihove na našu granicu i oni se pomalo bave turizmom, ali i bez obzira na turizam, svaki gospodarski sektor, svaka gospodarska grana, sigurnost jest temelj razvoja i napretka. I 4. točka su vanjski odnosi, kao što je rekao predsjednik Vlade fokus rasprave je bio na Turskoj, Iranu i Sjevernoj Koreji. Što se tiče Turske jasno je da razvoj događaja na unutarnjem političkom planu ne ide u smjeru daljnjeg približavanja EU i Turske. Ali također trebamo prepoznati značaj te suradnje kada je u pitanju migracije, kada su u pitanju izbjegličke rute, kada je naravno pozicija Turske koja je ne samo na Bliskom Istoku nego sve bitniji igrač i u jugoistočnoj Europi, prema tome s Turcima treba surađivati. Značajno je pitanje bezvizni režim, u tom cijelom procesu koliko čujemo za Tursku, do tog stupnja bezviznog režima put vodi preko njihove modernizacije carinske službe. Što se tiče Irana potvrđeno je jedinstvo u Uniju, u provedbi zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana. Ključno je da u oba odnosa kao i u pitanju što se tiče Sjeverne Koreje, koordinacija i zajednički nastup bude sa SAD-om. Ja vjerujem da i ne treba očekivati nikakva iskakanja unutar EU kada je u pitanju taj zajednički nastup. Spomenuti ću ovdje i nazaobilazno pitanje Brexita. Prije, sada već ima više od mjesec dana osobno sam prisustvovao u Manchesteru godišnjoj konferenciji britanskih konzervativaca, jako me zanimalo zapravo čuti argumente onih u britanskoj konzervativnoj stranci koji su bili za izlazak iz EU. Moram priznati da dva dana, … [[Govornik se ne razumije.]] sam se morao vratiti zbog ovih ovdje obaveza u Saboru, nisam čuo niti jedan ozbiljan argument čak ni iz pozicije otočne velike države nekadašnjeg carstva koji bi mene uvjerio na njihovu korist da će zapravo Brexit biti pozitivan pomak za Ujedinjeno Kraljevstvo. Potpuno sam siguran da će za njih biti veliki gubitak, mislim da je veliki gubitak i za EU, samo je pitanje za koga će biti taj gubitak veći. Kao što u krajnjoj liji ima i tu čini mi se u Hrvatskom saboru dosta euroskeptika, razgovarajući proteklih mjeseci s nekima i u Saboru, izvan Sabora, moram priznati da ni jedanput, ali niti na jedan izazov koji stoji pred nama i pred EU jer da se razgovara o tehnološkim, ekološkim, ekonomskih, socijalnim, bilo kojim izazovima, nisam čuo suvisli argument koji bi išao u prilog toga da se bilo koja pa i najbogatija država članica EU može lakše i bolje nositi sa tim izazovima. Vratimo se izvješću, podrška premijeru i Vladi u osiguranju jednakosti hrvatskih građana u ostvarenju prava, govorimo ponovno o Velikoj Britaniji kao i ostalih europskih građana. Uz to mi dopustite još jedan komentar. Mislim da možda ne bi bilo dobro i mudro kažnjavati i pritiskati Veliku Britaniju tijekom procesa razdruživanja već bi bilo bolje naći obostrano prihvatljiv model daljnje trgovinske i drug tijesne suradnje. Naime, mišljenja sam da svaka sila uvijek rađa protusilu, a pokazivanje mišića u procesu razjedinjavanja odnosno odvajanja Brexita Britanije od Unije ne vjerujem da bi smanjivalo podršku euroskeptičnim stavovima ili strankama u pojedinim članicama EU. Bojim se upravo suprotno. I na samom kraju mi dopustite izraziti zadovoljstvo načelima koje je i pročitao odnosno spomenuo predsjednik Vlade, a izrekao predsjednik Europskog vijeća Tusk u toj izradi Leaders Agenda i ja ću ih pročitati zato što mislim da su nam svima bitni, ne samo nama u Hrvatskoj. Prvo načelo je, „Čelnici se trebaju usredotočiti na praktična rješenja stvarnih problema građana“. Drugo, „U rješavanju otvorenih pitanja potrebno je ići korak po korak“. Treće, „Ključno je zadržati jedinstvo država članica“. S obzirom na sve izazove koje stoje ne samo pred Hrvatskom nego pred svim članicama EU i rasprave koje se vode o budućnosti EU ja čvrsto vjerujem da ćemo se svih tih načela držati. Klub HDZ-a će naravno podržati ovo izvješće i pozivam sve kolege i s lijeva i s desna da učinimo to isto. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo priličan niz replika pa krenimo od početka. Prva je uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Hvala i vama na izlaganju uvaženi kolega Milošević. Moj komentar vama zapravo je na tragu ovoga što ste govorili o trolovima i o tome o anonimnosti na internetu. Dakle to je donekle i na tragu onoga što je predsjednik Vlade govorio nešto ranije uopće o tome u ovoj našoj kratkoj razmjeni o tome kako postoje mogućnosti da digitalizacija na neki način bude i štetna za demokraciju, da nosi mnoge pozitivne stvari ali da može donijeti i nešto što je loše. Dakle Internet je donio jednostavno fragmentaciju javne sfere i sfere javne komunikacije, dakle tu je potencijalno već sada nemoguće kontrolirati identitete. Dva koraka dalje sa kvantnim računalima pitanje je hoće li to zaista postati uistinu nemoguća misija i smatram da ste u pravu kada govorite i vi i predsjednik Vlade na kraju krajeva da je to jedna potencijalna opasnost koje se jako moramo čuvati. Međutim, kao i u mnogim drugim stvarima to teret odgovornosti stavlja prije svega na one koji su glavni komunikatori u sferi javne komunikacije. To smo kada je politika u pitanju između ostaloga i mi, ali i svi ostali i ako već jesmo mi ovdje u mogućnosti regulirati još uvijek neke stvari onda to podrazumijeva snažan i čvrst stav prema onima koje već sada vidimo da na neki način krše norme etične komunikacije i zloupotrebljavaju tu dakle s jedne strane fragmentaciju sfere javne komunikacije, a zapravo bi trebala biti demokratizacija. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Miloševića.
Hvala kolega Glavašević. Slažem se s vama potpuno. Da, demokracija sigurno nije kaos i anarhija, međutim jedna stvar je sigurna, a to je proteklih sedam, osam godina tehnološkim napretkom ono što smo vidjeli, a to je nevjerojatnu brzinu protoka informacija. Svaka povećana brzina nužno sa sobom nosi površnost ili više površnosti i to je ono čemu mi svjedočimo. Što se tiče uvođenja reda, kažu mi ljudi koji su vrlo, vrlo stručni kada je u pitanju Internet ako izuzmemo pitanje dip web-a da je moguće imati i u vesti red. Ja mislim da će to pitanje biti sve više u javnosti, sve više na zapadu zato što mi se čini da u ovakvom protoku informacija i kaosu na internetu čini mi se da u srazu između liberalne demokracije i diktatorskih režima, ako gledamo međunarodnu, ne govorim unutar jednog političkog sustava ili države. U srazu na međunarodnoj razini, a sve je postalo međunarodno i globalno, manje-više svi trolovi govore istim jezikom, nekako mi se čini da su diktatorski režimo pomalo u prednosti. Pa u tom smislu mislim da je važan taj red na internetu, mislim da je važno da se apsolutno izbjegne bilo koji način da se utječe na nečije izbore. Nije lako, ali je moguće barem malo uvesti reda. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Milošević. Iako sam dignuo institut replike s velikim dijelom se vašeg izlaganja slažem. Međutim ono što bi valjalo ovdje napomenuti, vi ste dobro primijetili, čini mi se da od ulaska RH u EU se nekako sve više isprepleće vanjska i unutarnja politika, zapravo unutarnja politika sve više zauzima prostora u odnosu na vanjsku politiku i mi smo punopravna članica EU. I ja sam od onih, a to sam razumio iz vašeg izlaganja kao i vi koji smatraju da članstvom u EU Hrvatska je dobila daleko puno više prilika nego što je dobila prijetnji, a da prijetnje zapravo činimo sami sebi i stvaramo poteškoće onda kada to ne bi trebalo, posebno je to opasno kada rade institucije. Reći ću vam na jednom primjeru. Naime, tri vlade su se trudile pokazati Europskoj komisiji da imamo problema sa internetskim pristupom. Znači naš fiksni Internet je spor, relativno mali broj korisnika ima i gotovo polovica od milijun priključaka je na … svega 6% priključaka imamo mi optičku vezu. Vlade su se upravile svim silama da dokažu Europskoj komisiji da nam odobri o odobrila je ovog lipnja 101,4 milijuna eura. Ali šta radi HAKOM, naša agencija, samo tjedan dana prije toga ona piše u svom izvješću da je sve uredu s internetom. Znate kako obrazlože? Kaže pa kod nas je 2,8 osoba po kućanstvu, nije kao prosjek EU 2,3, a uvijek je priključak u kućanstvu jedan, pa time obrazlaže da mi imamo dovoljan broj priključaka pa raste podatkovni promet. Pa naravno da raste kada se sve više skida filmova i tako. Dakle HAKOM radi da kažem ovako protiv interesa RH. To je dosta gruba izjava, ali ja mogu opravdano sumnjati da postoje neki interesi zbog čega HAKOM tako piše i dovodi u opasnost ovakav jedan projekt koji omoguće gradnju tzv. informacijske autoceste u RH. To su problemi i za te probleme smo sami odgovorni, a često puta krivimo EU.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Miloševića.
Hvala kolega Žagar. Nisam do kraja shvatio šta je bila replika, ali onda ću ja vama na isti način ja vama odgovorit. Ono oko čega čini mi se da ćemo se ponovno složiti, a to je da naše članstvo u EU jest veliki potencijal i alat. Kako koristiti alat ovisi isključivo o vašem mozgu i vašim rukama. Mislim da je sada jasno da proces koji je trajao čini mi se 7 godina smo upotrijebili za mnogo štošta, međutim ne i za fundamentalne ekonomske reforme. I to nas je na neki način dovelo tu gdje smo danas, dakle natjecanje nam u ekonomskom smislu ne ide najbolje. Naš privatni sektor na žalost bez obzira na rast izvoza još uvijek nije na razini nekih istočnoeuropskih država. I u tom smislu nema dileme da je upravo velika odgovornost pred ovom Vladom nadoknaditi proteklih šest, sedam godina promašaja podizanja poreza, dijeljenja para šakom i kapom na račun privatnog sektora i građana u zaista teškim okolnostima. Dakle, nekako imam dojam da to što zadnjih sedam, osam godina ili možda i više nismo baš najbolje pisali domaće zadaće, pa i u ovom Saboru je sad istovareno ovoj Vladi, pa da u tim uvjetima dodatno još treba učiniti sve ove napore koje mi svi očekujemo. Jer svi bismo htjeli po onoj logici ono sad i odmah sve. Dakle, to ne ide baš samo tako lako. Međutim, tu smo zajedno svi skupa ja vjerujem na tom istom zadatku bez obzira na lijevo ili desno ili ovdje u centru. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Darka Parića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Milošević, pročitat ću vam jedan od zaključaka Europskog vijeća iz Tallinna. „Digitalizacijom se nude neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i otvaranje radnih mjesta. Njome će se doprinijeti našoj globalnoj konkurentnosti, te poboljšati kreativnu i kulturnu raznolikost.“ Mislim da nikom ovdje ne treba objašnjavati da je to gospodarstvo, ekonomija i razvoj zemlje. Ovaj zaključak je u stvari ono što se već nekoliko hrvatskih Vlada bavi od 2008. sa više ili manje uspjeha. Nekoliko Vlada već od 2008. pokušava ovu zemlju izvući ono, izvesti na pravi put kako bi se reklo. I ono što je meni baš fascinantno večeras u ovome Saboru što se mi svi slažemo večeras ovdje i već godinama imamo recept kako nešto možemo napraviti, kako možemo ključni problem ove zemlje riješiti s time da nije došao od nas, došao je iz Europe, iz svijeta, kako god, iz najrazvijenijih zemalja ovog svijeta. A mi uporno kroz sve te godine taj recept ne upotrebljavamo ili ga upotrebljavamo rudimentno tako da ne možemo učinit dovoljno da bi krenuli naprijed. O tome ću malo više govorit sad u ime kluba za koji minut, ali imao sam potrebu komentirati vam ovo jer uistinu ovo je recept. Digitalizacija je danas put u uspješno društvo i ako mi kao Hrvatska i kao bilo koja Vlada od danas pa u buduće ne krenemo u tom smjeru nećemo ući u to društvo i to je to, vrlo jednostavno. Kao što je nekad bila elektrifikacija, uvođenje električne energije, to je danas digitalizacija. Tom pobjeći ne možemo. Evo zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Hvala. Da, pa gledajte postoje dvije razine slaganja ili ne slaganja oko ciljeva što je logično ćemo se složiti. To je i u redu u demokraciji, ali se vjerojatno nećemo koji put ili često slagat oko načina kako ćemo ostvarit te ciljeve i zato postoji hvala Bogu demokracija višestranačje i ovaj Sabor. Da li postoji recept? Pa ja bih želio vjerovati da postoji recept. Ja čvrsto vjerujem u tržišnu ekonomiju, u natjecanje ne samo u biznisu nego i u politici. Ali moram vam reći da što se tiče spomenuli ste više puta gospodarstvo, postoje pravila igre, ne. Često ih mi u ovom Saboru čak ne želimo prihvatiti i priznati da postoje pravila igre. Hrvatska nije Kina, neće nikad postat i teško će određivati globalna pravila igre ako želimo bit uspješni. Ali sad tu u više navrata neću ponovno ponavljati, ima nekoliko hrvatskih firmi koje su nastale nakon '91., nisu pitanje pretvorbe i privatizacije koje su globalni konkurenti proizvode u Hrvatskoj. Znači to znači da mi možemo bit uspješni. Da bi svi bili što uspješniji odgovor je u privatnom sektoru i u svakoj vladi lijeva ili desna koja će pružati iskrenu podršku tom privatnom sektoru. Ali na kraju samo mi dopustite jednu rečenicu. Ja sam prije sedam godina još malo ušao u politiku sa čvrstim uvjerenjem da gospodarstvo donosi odgovore na sva pitanja, ali s vremenom moram vam reći da sam promijenio taj stav i mislim da gospodarstvo nije uzrok nego posljedica. Dakle, gospodarstvo u jednoj zemlji zapravo, posebno tranzicijskoj, posttranzicijskoj ako hoćete nije uzrok nego je posljedica političkih i društvenih događanja, odnosno napretka ili ne napretka. Kako gdje. Dakle, u tom kontekstu ovaj Sabor ima zaista veliku odgovornost da koji put kad se neke rasprave vode koje su izvan svih granica pravila igre, a ta pravila postoje. Ako želimo bit uspješni onda je minimum toga da građanima ove zemlje ne prodajemo maglu. To je jako važno i da im ne prodajemo priče koje će nas odvest u Venezuelu i na Kubu, a istovremeno naši građani odoše u Irsku i Njemačku gdje vlada tržišna ekonomija. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ja iskreno nisam znao kolega Milošević da će i kolege prije mene zapravo govoriti o sličnoj ili istoj stvari, ali danas je predsjednik Vlade u svom izlaganju govorio o digitalnoj Europi i zapravo o zaključcima Europskog vijeća. Nekoliko njih koji su vezani za digitalnu Europu o važnosti toj da i Vlada i javni sektor budu digitalizirani, pa o tržištu rada i obrazovanja prilagođenom novom digitalnom dobu. A i vi ste se dotakli zajedničkog pristupa kibernetičkoj sigurnosti. Spomenuli ste da je taj utjecaj digitalizacije zapravo ovo što je kolega rekao vezan za inovacije, rast, zapošljavanje, te razinu konkurentnosti. Ove godine je bila godišnja Skupština OESS-a u Andori i oni su zapravo tada govorili o jednom kibernetičkom ratovanju i onim negativnostima vezanim za Internet iako je to prije bila iznimka, danas je pravilo. Što se tiče samog interneta i pitanje na koji način i kako će se Europa oduprijeti takvim stvarima odnosno odgovoriti na nadolazeće trendove. To je zapravo određena opasnost danas ne samo u EU već i u cijelom svijetu. Evo i danas smo dobili jedan newsletter, mislim od Broka, koji zapravo govori o tektonskoj naivnosti kod kibernetskog ratovanja. Jesmo li i na koji način smo se time zaštitili pitanje je. Mislim da se o takvim stvarima u nadolazećem vremenu će se morati jako puno razgovarati a ako znate da smo i u vremenu koje je bilo ispred nas ovih nekoliko mjeseci zapravo razgovarali u virtualnom svijetu određenim blogovima u kojima su se javljali i znanost i struka i akademska zajednica i zapravo smo taj virtualni svijet pretvorili u onaj stvarni svije koji zapravo okružuje nas i govori o nekim stvarima o kojima moramo danas itekako razmišljati. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Miloševića.
Mogu samo jednu rečenicu uzvratiti kolegi Babiću. Ne postoji totalna sloboda. Možda tamo prije mnogo desetaka tisuća godina su postojale takve slobode ali u modernom društvu postoje granice, zakoni i hvala Bogu da postoje i organiziranim društvima ne postoji totalna sloboda. I nema nikakvog razloga da postoji totalna sloboda na Internetu. Evo to je moj osobni stav.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo i moja replika je više nadovezivanje na vašu argumentaciju. Ali naglasio bih dvije stvari. Prvo spomenuli ste jednu interesantnu ideju što se tiče Ubera, znači reguliranje pitanja Ubera na europskoj razini. Ono što bih naglasio što se rijetko kad spominje u raspravi a da je EU temeljena na 4 temeljne slobode kretanja. Znači sloboda kretanja roba, kapitala, ljudi i usluga odnosno poslovnog … [[Upadica se ne čuje.]] Primarne ovlasti EU da reguliraju određeno područje upravo su u tom dijelu da otklone prepreke toj slobodi kretanja i to je regulirano i između ostalog člankom 114. Ugovora o funkcioniranju EU. E sad s obzirom da različite države imaju vrlo različitu regulativu pitanja Ubera i tog tipa usluga ili uopće ne prepoznaju te usluge to je očito, ta različita regulativa predstavlja prepreku kretanju usluga o mogućnosti pokretanja biznisa na području druge države članice EU tako da mislim da tu definitivno postoji argument da se na europskoj razini može pokrenuti inicijativa da se to regulira i harmonizira na europskoj razini da pravila o tom tipu usluga budu ujednačena. E sada, druga stvar, spomenuli ste Brexit. Moram priznati da sam ja dosta pratio cijelu argumentaciju vis a vis Brexita i ostao sam iznenađen oko jedne stvari, sada ugodno ili neugodno kako se uzme. O Velikoj Britaniji sam prije, odnosno Ujedinjenoj Kraljevini mislio kako je vrlo jedna demokracija na visokom nivou, visokoj razini javne rasprave itd., ali nažalost njihova razina javne rasprave u pitanju Brexit me dosta podsjetila na javnu raspravu kada je bio referendum o hrvatskom ulasku u EU. Znači argumenti onih koji su bili za Brexit su nažalost bili utemeljeni a to smo često vidjeli u ovom Saboru na demagogiji, na potpuno promašenim informacijama poput toga da EU vladaju birokrati koje nitko nije birao mada Komisija odgovara Europskom parlamentu kojeg biraju svi građani itd.. I to je nešto protiv čega se treba boriti. Mislim da i u ovom Saboru trebamo poticati argumentirane rasprave temeljene na argumentima i činjenicama a ne na demagogiji i onim pan članovima koje onda neki koriste za demagoške svrhe. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Što se tiče Brexita, mislim stvar je puno kompleksnija od ovog što ste rekli. Dakle ja, nisam uopće govorio UKIP-u, o nekakvim populistima, ekstremistima, ja sam govorio ono što je temelj britanske državnosti, stranka konzervativci. Dakle tamo postoje ozbiljni ljudi koji su ozbiljno razgovarali i zagovaraju dalje Brexit. Nisu me ni jednim argumentom uvjerili međutim treba uzeti jednu stvar u obzir kada se razgovara o Velikoj Britaniji a to je da su oni otok i to prilično veliki otok koji je stoljećima upravljao sa pola zemaljske kugle. Znači par desetaka milijuna stanovnika je upravljalo sa pola zemaljske kugle i s obzirom na sve okolnosti u 21. stoljeću, s obzirom na njihovu prošlost, posebno u tom jednom dijelu konzervativne stranke čini se da postoje, barem kod njih i ja uvažavam to, argumenti da bi oni se mogli u budućnosti, to je minimum Commonwealtha. S druge strane strah od nekontrolirane migracije i terorizma izboriti možda za nešto bolje. Evo to vam je nekako moje viđenje i nekakvo iskustvo. A što se tiče Ubera, mogu smisliti jedan lijepi europski slogan recimo za EU a to je „Get Uber not … [[Govornik se ne razumije.]] “.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Uvaženi kolega Miloševiću, rekli ste da nemate argumenata, tj. da niste dobili argumente ni na otoku velikom, znači Velikoj Britaniji a da ni ovdje nemate argumenata. To je bar korektno, puno korektniji razgovor prema onima koji imaju nešto kazati šta ne valja u EU ili šta nije dobro. Vi ste puno korektniji od premijera, Vladimira Šeksa. Bar ste toliko ostavili tezu da možemo govoriti o argumentima. Pa evo ja ću vas pitati, prije ulaska u EU imali som 64 tisuće gospodarstava, znači seoskih, proizvođača mlijeka. Sada imamo 10 puta manje. Zbog čega sada manje proizvodimo mlijeka nego prije? Zbog čega uvozimo smeće koje je skuplje, to je sada i dokazano iz EU od hrane od koje obolijevamo a naša polja leže? Hoćete reći da u EU na vijećima, konferencijama, sastancima, dobrim odnosima sa Junckerom, sa svima, da tu nema interesnih skupina koje ne navode mlin na svoju vodu? E to je pitanje, u koje poziciji mi nalazimo. Da li je gospodarski pojas proglašen, imamo li hrabrosti? Kako je stanje? Pa evo ga, doslovno, evo o digitalizaciji pričamo cijelo vrijeme, 10% samo ruralnog područja, biti će sve manje jer neće biti potrebno graditi zbog toga što će se iseliti ljudi, znate. Ovo lijepim riječima Brisel, proeuropskim, komunikacijom, to je OK, ali to ne ne obrađuje ni Slavoniju, ni Liku, ni Dalmatinsku zagoru, ostaju prazna sela. To su argumenti. Zbog čega te priče, da će sve cvjetati kada uđemo u EU, sada je gore na selu, bez bogata seljaka nema bogate države.
Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Pa da, gledajte, stvari se ništa, se ne može riješiti preko noći, kolega Bulj, ništa se ne događa preko noći. Znači mi nismo velika ekonomija, ali svejedno, godina dana, 2, 4 godine, zapravo relativno malo, a konkurencija je velika. Nekako mi se čini da dosta puta vi zapravo, možda ne namjerno, ali volite malo zaplašiti hrvatske građane s EU. Ja mislim da to nije ispravno ni potrebno kolega Bulj. Dakle, mislim da mi trebamo se naučiti ko odrasli, odgovorni, sada još imamo i evo, 26 godina državu, brinuti svoje probleme, rješavati svoje probleme sami. A kao što sam već rekao EU i naše punopravno članstvo je odličan alat. A ponoviti ću, postoje pravila igre, trebamo se držati pravila igre. Postoje zemlje u Uniji koje su manje od nas, koje su vrlo konkurentne. Dakle, često sad ja slušam u zadnje vrijeme neke priče kao, pa evo nas svega ima toliko. Pa nema veze, pa Slovaka ima malo više od Hrvata. Super su uspješni i imaju ozbiljnu industriju. Dakle, možemo mi to, imamo puno potencijala i ja čvrsto vjerujem, da će ova i svaka iduća vlada raditi upravo u tom smjeru. I bez da se na tom putu, bilo tko treba plašiti EU, s jedne strane, a s druge strane, također sam potpuno siguran, da Hrvatska ima toliki potencijal, da sve ovi deseci i stotine tisuća mladih ljudi se imaju gdje vratiti i da će se vratiti prije ili kasnije.
Hvala lijepo. Sad ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj SDP-a u ime kojega će vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Bojan Glavašević i Darko Parić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja ću govoriti o dijelu koji se tiče migracija, sigurnosti i obrane i vanjskih odnosa, a onda će kolega Parić, uz, naravno, neke druge napomene, ukoliko želio govoriti o digitalnoj Europi. Prije svega, možda bi trebalo ovdje reći na početku, da je europska politika, odnosno, politika prema EU, uvijek bilo jedno od onih područja gdje smo uz dosta truda uspijevali postići, onaj toliko traženi i toliko često spominjani i željeni koncensus. Još od '90. na ovamo, ta nekakva težnja prema tome da budemo dio Europe, je obilježavala politiku svih Vlade do sada. I toliko moram priznati, da je ponekad teško gledati porast europske … [[Govornik se ne razumije.]] koje doduše, ja bih rekao, više je ipak obilježje nečega što se događa u samoj EU, u nekim drugim zemljama, a evo, uz očekivanu repliku, kolege Pernara donekle i u Hrvatskoj. U tom smislu, mislim da od ovih uvodnih napomena koje smo mogli čitati u izvješću, Hrvatska već može pronaći one argumente, zbog čega je dobro biti dio tima, dobro biti dio europske obitelji, kada se govori o civilnoj zaštiti u EU, mislim, nije li Hrvatska jedna od zemalja, koje smo evo, sve više, ovo ljeto osobito bilo promatrali požare po Dalmaciji i uz klimatske promjene, koje koliko god ih neki pokušavaju demantirati, ipak jesu činjenica, Hrvatska od ovakve inicijative može itekako imati koristi. Također, ono što predsjednik Vlade doduše nije spomenuo, ali u samom tekstu izvješća piše, EU, je područje visokih standarda u demokraciji, demokratičnosti i isto tako u ljudskim pravima. Tamo kada se dogodi nešto poput ubojstva novinarke na Malti to je itekako odjek, to rezonira i o tome se raspravlja na najvišim razinama. U tom smislu kao jedna mala zagrada, mislim da je to nešto što bismo trebali uzeti u obzir i ovdje kada raspravljamo i kada gledamo kako se recimo neke nove pale ili kako se novinarima prijeti ubojstvima novinarkama. Pa kako vrlo često, reakcije, ne govorim sad samo o politici, nego općenito u društvu jednostavno izostaju. No o temi migracija, što se tiče samoga izvješća i onoga što je predsjednik Vlade rekao, dakle, prepoznato je smanjenje broja migranata. O tome bih želio reći, da je vrlo izvjesno, da možemo prijeći, da to se trenutno događa, to je se trenutno dogodilo jedno smanjenje. To je djelomično zbog toga što EU zaista jeste reagirala o načinu na koji je reagirala ću reći nešto kasnije. Ali, možemo i moramo biti svjesni da globalna nejednakost, siromaštvo u Africi, garantira da migracije koje smo gledali prije, pogotovo u kombinaciji zapravo s onim što je rekao kolega Milošević, da su to stvari koje ćemo gledati sve više i više. Što više bude ljudi koji žive u nejednakosti, koji žive u siromaštvu, oni će se okretati onim mjestima na svijetu gdje je život bolji. EU, je svako jedno od takvih mjesta. I tim je važnije opet, da EU, djeluje na način na koji djeluje u smislu razvojne pomoći i suradnje. I htio bih prepoznati zapravo i odjeknuti zapravo ono što je kolegica Pusić rekla o činjenici da je hrvatski povjerenik bio jedan od onih ljudi koji je imao najveću lisnicu u Europskoj komisiji, 72 milijarde eura je naš povjerenik imao na raspolaganju, upravo za razvojnu pomoć. Dakle, novci koji su trebali poslužiti upravo da se otkloni ono što je uzrok tih migracija. I u ovome izvješću je tamo, gdje se govori o stavu Hrvatske o migracijama i o tretiranju uzroka migracija, upotrijebljena je jedna sintagma, da će se tražiti idealan omjer, između odgovornosti i solidarnosti. I dakle, ta dva pojma su suprotstavljena jedan drugome. Ja se pitam, zbog čega bi odgovornost bila suprotstavljena solidarnosti? EU je osnova između ostaloga i na idealima, na vjeru, dakle, ne na strahu. U tom smislu, ja mislim, da odgovornost i solidarnost nisu suprotstavljeni pojmovi. Solidarnost i vođenje solidarnošću je odgovorna. Dakle, ja bi to tako rekao. U tom smislu to je ono što kao socijaldemokrat moram reći. U onome dijelu koji se tiče sigurnosti i obrane tu vidimo i to je najavljivano da će dolaziti do dublje integracije, mi to možemo pozdraviti, i u tom smislu mislim da tu također nemamo nekakvih posebnih zamjerki. Naravno u perspektivi smatramo da bi bilo dobro o tome razgovarati više i ovdje i u drugim formatima. Što se tiče vanjskih odnosa EU-a, rasprava o Brexitu je bila dosta iscrpna u ranijim raspravama u ime klubova, pa ja sad ovdje ne bi se zadržavao na tome, međutim kratko bih progovorio o Turskoj. Drago mi je da je stav Vlade da postoji jedna zabrinutost oko stanja u Turskoj. Mislim da je važno progovarati o onome što vidimo. Dakle, zbog veličine Turske i zbog važnosti Turske kao partnera, ne smijemo se dovesti u situaciju da izdamo one naše vrijednosti, dakle budimo realni i prepoznajmo da situacija u Turskoj sa ljudskim pravima, sa slobodama medija, sa slobodom govora nisu onakva i nisu na onoj razini kakve mi kao Europljani zagovaramo i kakvima stremimo i u našem društvu. U tom smislu još jedno poglavlje mi je možda falilo u izlaganju predsjednika Vlade mala jedna zagrada. Naime, spomenut je zapadni Balkan i govori se i o proširenju EU-a u perspektivi. Mi smo i na Odboru za europske poslove i na drugim mjestima govorili već o Srbiji ali ja bi rekao da postoji izvjesna količina paralelizma između situacije sa ljudskim pravima i sa slobodom medija u Turskoj i u Srbiji. Dakle, Turska ima, kao što je premijer naglasio, mrvicu drugačiji odnosu u tim pregovorima sa EU-om nego što se očekuje od zemalja koje imaju ambiciju zaista postati zemljama članicama EU-a ali Srbija i neke druge zemlje u našem susjedstvu imaju tu ambiciju. I u tom smislu ja bih volio da zaista se držimo toga da inzistiramo na razini ljudskih prava i na tome da kroz pristupne pregovore sa tim zemljama ih dovedemo na onu razinu koja ne samo da se očekivala od Hrvatske kada smo mi pregovarali, nego na kraju i to ne zbog nekakvog inata, nego zbog toga što to jednostavno znači biti djelom EU-a. I na kraju, kao završna opaska, pitanje koje bih ja postavio, koje mi proizlazi, koje mi se nametnulo čitajući ovo izvješće. Dakle, nedavno smo razgovarali u Hrvatskom saboru o Bijeloj knjizi, dakle o 5 scenarija za razvoj EU-a. Ja kada čitam ovo, meni se čini da se događa upravo ono što su neki povjerenici u svojim izlaganjima na Odboru za europske poslove i govorili kako bi bilo sjajno da spontano iznikne i 6. scenarij. Ja kada čitam ovo izvješće, i pogotovo uzevši u obzir što je predsjednik Vlade govorio … [[Govornik se ne razumije.]] , dakle meni se čini da se dublja integracija svakako događa, dakle da se već po ovome može vidjeti koji scenariji su otpali. I kada predsjednik Vlade kaže kako je naglasio da je bitno da rasprava o budućnosti Europe bude u formatu svih članica, da, dakle, pitanje koje bi ja onda postavio ovdje tiče se zapravo usuglašenosti Hrvatske vanjske i europske politike, da li recimo inicijativa „Tri mora“ se uklapa u to što je predsjednik Vlade rekao, zato što se meni čini da ne. I onda bi bilo dobro da te stvari usuglasimo. Naime, meni se čini svakako da bi bilo bolje da budućnost Europe zaista bude u formatu svih članica a ne skupina ovakvih ili onakvih jer Hrvatskoj je po meni je uvijek bilo mjesto u srcu Europe. Hvala, sad će preuzeti kolega Parić.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, nema puno vremena nažalost, pa ću vrlo kratko pročitat samo dijelove zaključaka Europskog vijeća. Upućena je snažna poruka o potrebi za snažnijom i usklađenijom digitalnom Europom. Digitalizacijom se nude neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i otvaranje radnih mjesta. Njome će se doprinijeti našoj globalnoj konkurentnosti te poboljšati kreativnu i kulturnu raznolikost. To je ono čime se bavimo … [[Govornik se ne razumije.]] Kako bi se digitalna Europa uspješno izgradila, … [[Govornik se ne razumije.]] treba javne uprave, javne sektore koji su u potpunosti prešli u digitalno doba i koji predvode vlastitim primjerom. Poštovane kolegice i kolege, poštovani premijeru, nažalost RH danas i kratkoročno nije spremna implementirati sve što treba u digitalnom smislu kako bi ušla u ovakvo društvo, kažem kratkoročno, ali ono što znam da uz malo napora i dobre organizacije se u kratko vrijeme sa digitalizacijom mogu napraviti čuda. Mi smo 2012. godine, to je nedavno bilo, autima putovali i vadili dokumente, ako ste imali sreće rodit se u Splitu, živjeti u Zagrebu, trebali ste upaliti auto, ići po svoj rodni list. U vrlo malo, 2, 3 godine smo promijenili smo promijenili se do toga da danas svi naši dokumenti se nalaze na internetu, online, možete ih uzeti gdje hoćete, država ih prizna i sva tijela države i doma pa i u Nikaragvi ako se nalazite nekim slučajem. Apsolutno treba vam samo Internet. To je projekt koji je napravila hrvatska Vlada odnosno koji su napravili ljudi koji rade u javnoj upravi RH, čak štoviše mi smo za taj projekt 2015. godine od partnerstva za otvorenu vlast na svjetskoj razini u Mexico Cityju dobili nagradu za najbolji projekt u javnoj upravi za 2015. godinu. Pokazali smo da Hrvatska kad hoće i složi, može. I da nije problem, ali problem je što se mi jako složimo i jako teško krenemo kako treba. Ono što je jako bitno da shvate svi. Digitalizacija ni je politika, digitalizacija nije ideologija, digitalizacija je danas put u uspješno društvo. Digitalizacija je put u uspješnu Europu. I ako mi vrlo skoro ne krenemo tim putem, za sve nas neće biti dobro jer neće biti dobro onako kako mi mislimo da bi trebalo biti. Ja sam imao tu čast da sam jedno vrijeme vodio e-Hrvatsku, i ja vam mogu reći gospodine premijeru, uz najbolje ljude u toj e-Hrvatskoj. Ta mala e-Hrvatska nema dovoljno snage da može pokrenuti ovu Hrvatsku da dođe tamo gdje se obvezujemo da ćemo doći i gdje želimo doći. Isto tako u ovoj našoj zemlji u zadnjih 27 godina, postoji samo 1 konsenzus, gdje su se svi u Saboru i kompletna javnost složila. To je bio ulazak u EU. I to jedan jedini i zadnji. I uspjeli smo to zajedno napraviti. Međutim, ja vam garantiram, to što smo ušli u EU, nam neće dugoročno puno značiti. A ako ostajemo na zapećku te EU i ako ne budemo u svim ovim stvarima tehnološkim i bilo kojim drugim ravnopravni sa EU. I ono što je jako bitno, mislim da je upravo ova tema, tema digitalizacije, možda tema, koja bi mogao biti drugi nacionalni konsenzus u ovoj zemlji. Jer ova tema nema veze s politikom. Ova tema i digitalizacija je isključivo nešto što nosi dobro ovoj državi. Isključivo nešto što treba biti svima jednako i svima isto i nema nikakve veze sa nikakvom ideologijom. Ja bi se čak usudio reći da digitalizacija može biti naš new dell u Hrvatskoj. A ako je postavimo na pravi način onako kako ju trebamo postaviti. Ali, da bi mi napravili od toga new dell mi trebamo konsenzus, mi trebamo konsenzus u ovom Saboru, svih na sve strane. I s druge strane trebamo potpuno drugačije postaviti pitanje informatizacije i digitalizacije u samoj državi. Digitalizacija se ne može sprovoditi iz jednog malog ministarstva, niti se može sprovoditi iz jednog ureda na ovakav način. Ako hoćete radikalnu digitalizaciju, onako kako Europa od nas traži, onda ju moramo postaviti u strukturama Vlade kao ministarstvo, mora imati potpredsjednika Vlade za digitalno društvo ili kako god hoćete. Ali, u svakom slučaju temelj i bit svega je uistinu, da bi to funkcioniralo trebamo konsenzus, jer ni jedna stranka, ni lijeva ni desna, ni HDZ ni SDP nisu uveli Hrvatsku u EU. U EU su Hrvatsku uveli sve Vlade koje su vladale u ovoj zemlji. I to je bilo jedino pitanje u kojem smo se apsolutno svi slagali. I ako želimo na kraju, zbilja biti pravi dio te EU, ako želimo biti u korak sa EU, ako želimo zbilja biti digitalna EU i moderno društvo, nama nasušno treba konsenzus oko digitalizacije, mi se nasušno moramo i pod hitno dogovoriti oko glavnih tema i glavnih koraka u tome i početi ostvarivati to zajedno, bez obzira tko vlada u ovoj zemlji, tko će sutra vladati i na koji način će vladati. Mislim da to treba biti prioritet svima. Jer kako što ste pročitali, kao što ste čuli, kao što Europa govori, zbilja digitalizacija je put uspješno društvo. Ako želimo krenuti tim putem, dogovorimo se i idemo zajedno. Hvala.
Hvala lijepa. E sad prelazimo na replike, ima ih više. Prvo su replike na uvaženog zastupnika Glavaševića. Prva replika je poštovani zastupnika Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Glavaševiću, rekli ste da vam je žao zbog porasta euroskepticizma. Međutim, morate se pitati, zašto građani postaju sve više euroskeptični. Naime, kad smo ulazili u EU, bila su davanja povećanja, o tome kako će se povećati broj radnih mjesta u Hrvatskoj. Danas svi znamo, manje je zaposlenih, nego kad smo u EU ulazili. Davana su obećanja o tome kako će se cijelo jedno tržište nama otvoriti i kako ćemo mi tobože naše proizvode tamo izvoziti. Stvarnost je obratna, stvarnost je takva, da mi više ni na vlastitom tržištu, nakon ukidanja carina ne možemo konkurirati i da je proizvodnja gotovo svih poljoprivrednih kultura u padu. Mljekarstvo se raspada, proizvodnja kukuruza, ne znam, samo ove godine 20% manje u odnosu na prošlu. Prije nismo uvozili jaja, i sad uvozimo, itd. mogao bi nabrajati u nedogled. Iako sam osobno protiv mesne ishrane i proizvodnja mesa pada, sve se jednostavno raspada. Ono što mogu zaključiti, jest, da umjesto obećanja o boljem životu, radnim mjestima itd. sjećam se odmah nakon ulaska u EU, skoro prva odluka je bila poskupljenje, poskupljenje, struje, vode, plina, grijanja, itd. Kaže EU, tražimo porez na nekretnine, tražimo uvođenje eura itd. Mislim da bi građani bili budale da nisu sve veći euroskeptici jer zapravo, to što je više euroskepticizama je dokaz zapravo da se bude iz zimskog sna u kojeg su ih uveli laži, laži promidžbenih poruka, koje su bile emitirana uoči ulaska. Živi zid je stoga sve jača politička snaga i posljedično tome i oni koji su istaknute figure Živog zida biti će sve jače političke figure na ovoj sceni, vama nažalost. Hvala.
Hvala. Evo odgovoriti će uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolege Pernar, mislim, nećemo se lagati potpuno ste u pravu. Međutim, sve ove stvari koje ste naveli, doista su se dogodile, ali napravili ste logičku pogrešku, koja se na latinskom zove … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno, smatrate to što se dogodilo, zato što se dogodilo nakon nečega, se dogodilo zbog toga. Dakle, stvari koje su se dogodile, nisu posljedica EU, posljedica su naše nesposobnosti da od EU, izvučemo za Hrvatsku ono najbolje. Dakle, svih vlada koje su do sada, sa više ili manje uspjeha, a to su u stvari 3 nakon ulaska Hrvatske u EU napravile nešto za Hrvatsku. Dakle, to je između ostaloga uzrok SDP trenutne rezerve prema najavama uvođenju eura. Dakle, sve stvari koje ste naveli, jesu se dogodili, jeste u pravu. Međutim, ako je netko bolestan, nećete tu osobu ubiti, nego ćete ju pokušati izliječiti. U tom smislu, EU i to je ono što Hrvatska mora shvatiti, mi smo EU, nije EU, više nešto tamo izvan naših granica, nego smo mi EU i EU će biti ono što mi od nje napravimo. Dakle, ja bi rekao obratno. Meni, te stvari koje vi govorite, ok, to je ta ideološka razlika za vas, one su opravdanje za vaš euroskepticizam za mene su motivacija da za Hrvatsku napravimo puno bolje od ovoga što se događalo do sada i da mehanizme EU koji su puno bolji od alternative iskoristimo za to da Hrvatsku učinimo boljim mjestom za život i da stvari koje su se Hrvatskoj dogodile, koje su jedinstvene za našu domovinu približimo Europi i da samim time EU kao zajednicu država učinimo boljom i mudrijom političkom unijom. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Vesne Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Neke činjenice su činjenice i koliko god se pokušavalo izmišljavat i lagat te će ostat činjenice i zato mi je drago kolega Glavašević da ste u svojoj raspravi pokrenuli jednu temu koja jeste realna. Dakle činjenica je da smo 2011. mi imali gospodarski pad od 2,5% i da danas imamo gospodarski rast od 3% i činjenica da smo izašli na tržište EU zašto su recimo mali proizvođači iz Zagorja, iz Međimurja, iz Istre navijali svakodnevno nazivajući kada će se to dogoditi da bi mogli izaći i izašli su na tržište EU je da je to pomoglo i omogućilo nam taj rast. Međutim ono što nam nije kriva EU, a što ste vi otvorili i što mislim da je jako važno, a što je naša tema, a to je pitanje raspodjele. Dakle pitanje raspodjele tog gospodarskog rasta ili rezultata tog gospodarskog rasta i koliko ljudi u Hrvatskoj ima od toga koristi i koliko se ta razlika između malog broja jako bogatih, nestanka praktički srednje klase i osiromašenja drugih ljudi, a to nije pitanje EU, ali jeste pitanje raspodjele o kojoj ste vi govorili pa sam zato zapravo to posebno htjela podcrtati.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Pusić hvala na komentaru. Zapravo donekle na tragu opet ovoga što je rekao kolega Pernar, taj jaz između najbogatijih i siromašnih, taj jaz u bogatstvu je jedna od onih stvari koje uništavaju Hrvatsku i koji nas sprečavaju u tome da se razvijamo. I na kraju krajeva vidjeli smo zadnju poreznu reformu, dakle to je par excellence primjer kako mi sami sebi podmećemo nogu. Dakle kada smo govorili u vrijeme rasprave o toj poreznoj reformi kako to nije redistributivna porezna reforma, kako bogati postaju još bogatiji, a kako siromašniji od toga nemaju ništa onda su nam govorili da mi samo želimo uzimati bogatima, dakle to je jedan obični tačerizam. A zapravo ako pogledate obični ljudi u ovoj zemlji nemaju mnogo od toga. Ali postoji mnogo mehanizama na koji upravo kao dio EU možemo raditi na tome, dakle to je jedna od onih stvari koja mi je zazvonila kada sam govorio o tome kako odgovornost i solidarnost nisu suprotstavljeni pojmovi. Dakle kako u politici prema izbjeglicama odnosno prema migrantima, iako i to u terminološkoj razlici moram priznati da vidim tragove nekakve razlike u stavu, tako onda i u tome kako se kao Europljani ponašamo kod kuće. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnica Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Glavašević. Vi ste otvorili važnu temu o budućnosti EU, inzistirali ste da to bude u formatu svih članica, mislim da se tu slažemo. To je u krajnjoj liniji ono što je i predsjednik Europske komisije Juncker u svom govoru o stanju Unije rekao i u Strasbourgu. Međutim, tome su suprotstavili inicijativu „Tri mora“ ili općenito taj dio EU, čini mi ste da ste išli pogrešnim putem. Zašto? U svom govoru predsjednik Komisije Juncker izričito se suprotstavio jednim drugim idejama koje nisu došli iz tog dijela EU nego baš iz jednog drugog dijela, a to je posebnog parlamenta za eurozonu, poseban proračun za eurozonu i on se izričito protivio tome i mislim da je to izuzetno dobro da je tako učinio i zato trebamo podržati upravo takav jedan pristup gdje ćemo imati jednu EU u formatu svih članica, a ne takvih novih artificijelnih podjela koji bi bio početak kraja EU. Takvih poruka nećete čuti s ove platforme „Tri mora“. Tamo nisu samo kao što se inače govori samo Poljska ili Mađarska iako se može naravno i o tome raspravljati, a tu imate naravno i baltičke republike, tu imate Estoniju koju smo danas više puta pohvalili. Ima novih članice koje isto tako imaju određenih zajedničkih interesa, ali ne u stvaranju novih podjela nego upravo u jednom konceptu koji je onaj originalni koncept EU onaj koncept Adenauera i … Schumana ujedinjene Europe, a ne Europe sa novim podjelama. Samo mislim da ste išli krivim putem ono što je Junker naglašavao je vrlo jasno se referiralo na neke druge prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Stier hvala na komentaru. Nas inače očekuje na Odboru za europske poslove vrlo uskoro rasprava upravo o tom kontekstu inicijative „Tri mora“ i EU. Kolega Milošević je zaista sebi dao truda u pripremi te sjednice i ja joj se radujem i veselim se toj diskusiji zato što će ona biti vrlo opsežna. Ono što bih vam ja želio reći je ukratko, da se poslužim metaforom i Toma je morao opipati Isusove rane da bi povjerovao. Dakle ono što takve ja bih rekao mikroregionalne inicijative u sklopu Unije raznorazne nude obično završi u nekakvim ipak interesnim podjelama. Inicijativa „Tri mora“ meni se nekako čini i budi mi sumnju u tome da one najutjecajnije članice koje guraju tu inicijativu najviše su ipak okupljene oko nekakvih vrijednosti koje nisam u potpunosti siguran koliko su konkordantne sa vrijednostima koje proklamira hajde ja ću upotrijebiti riječ main stream EU, pa na kraju krajeva o kojima je mnogo govorio i Juncker u svojem govoru. Dakle, poruka o jedinstvu Unije to je nešto što ćemo svi rezonirati odnosno odjekivati, oko čega ćemo se složiti. Ali pitanje kako u provedbi toga to vide pojedine zemlje članice. I to je onaj dio, onaj teži, uistinu teži dio bivanja dijelom jedne ovakve zajednice. Za Hrvatsku je to u svakom slučaju novo iskustvo. Znamo svi da na naša iskustva sa Unijama koje kakvim nisu bila osobito dobra do sada. Hvala. Mislim bit ćemo bolji u budućnosti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Kovača.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Znači dvije primjedbe. Prva primjedba … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskome saboru kako je uopće došlo do te inicijative. Ona izravno zvana strategija sjever jug i tu se izradio jedan … [[Govornik se ne razumije.]] i bio je inspiriran dokumentima Europske komisije. To malo pročitajte, pa ćete naći da postoje tzv. projekti zajedničkog interesa. Europska komisija je uvrstila LNG terminal za ukapljeni plin kao projekt od zajedničkog interesa Europske unije, posljednja struktura koja se zove … [[Govornik se ne razumije.]] i dobili smo za to garanciju o 102 milijuna eura za LN terminal. Tako je nastao projekt sjever-jug i to se onda kasnije transformiralo u inicijativu triju mora. Znači, to je jedan projekt koji je kompatibilan sa Energetskom strategijom Europske komisije. Važno je, to smo čuli i sa gospodinom Miloševićem, sad sam sa gospođom Mogerini da na sljedećem sastanku u Bukureštu uključimo i kolege iz Europske komisije da budu prisutni, da budu nazočni. Ponavljam u simbiozi sa Europskom komisijom i Hrvatska od toga može imati i financijske i političke koristi ako bude pametno djelovala u što ja ne sumnjam. Druga stvar, govorili ste o ljudskim pravima, temeljnim slobodama u Srbiji. Tu se slažemo i mi smo prošle godine imali tu strašnu borbu više u Hrvatskoj, manje u inozemstvu, da ugradimo vrlo važne kriterije u pogledu 23. koji se zove pravosuđe i temeljne slobode. I naravno da ćemo mi kao zemlja članica EU nadzirati i ispoštivanje kriterija koji su ugrađeni u to famozno poglavlje koje se zove pravosuđe i temeljna sloboda. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Glavaševića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Kovač, o ovoj prvoj temi zapravo veći dio onoga malo ste se preklapali sa kolegom Stierom, ali ponavljam. Zaista imat ćemo dobar format za raspravu o tome na Odboru za europske poslove. Ponavljam i sama ta činjenica koju ste iznijeli da je nešto nastalo, dakle u američkom … [[Govornik se ne razumije.]] o tome kako bismo mi mogli uređivati EU. Ponovit ću … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, u ovom drugome dijelu mogu reći još nešto. Dakle, naše susjedstvo mislim da pati od popriličnog broja boljki kada su u pitanju ljudska prava. Te boljke ponekad zahvate i Hrvatsku, ali to nije ono o čemu sad u ovome trenutku želim govoriti. Naime, to što ponekad i mi patimo od malog dijela takvih problema, manjeg ili većeg ne znači da ne trebam inzistirati i biti korektiv za susjedstvo. Naprotiv, dakle mislim da naša iskustva koja imamo i sada i koja smo imali i prije mogu samo poslužiti kao uzor. Na kraju krajeva to je ponovit ću kao i u svojoj raspravi nije u želji da iz nekakvog revanšizma prema nepravdama koje nam je Srbija učinila u prošlosti. To je zato što mi jednoga dana u Europskoj uniji želimo imati partnere koji su nam ravnopravni, partnere sa kojima se slažemo oko vrijednosti, partnere koje na kraju krajeva s kojima imamo … [[Govornik se ne razumije.]] kojim imamo zajedničke temelje. Evo toliko. I zato trebamo inzistirati na tome, ponovit ću to je nešto oko čega smo se više puta i na odborima smo raspravljali o tome i mislim da smo imali jako kvalitetan konsenzus oko toga.
Hvala. Sada ćemo ići na replike na uvaženog zastupnika Parića. Prva je bila poštovana zastupnica Pusić, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pardon, nisam vidio. Može. Stoji.
Dakle kolega Glavašević, nas dva se često slažemo ali oko tri mora čini mi se nećemo složiti a nastojat ću ne ponavljam kolege Stiera i Kovača. Dakle, pa prije svega sve ovisi je li inicijativu tri mora gledate kao opasnost za nekoga ili priliku za nekoga. Ja vidim inicijativu tri mora kao veliku priliku za cijelu Europsku uniju, a prije svega za prostor 12 članica ili 11 plus Austrija koji se tiče inicijativa tri mora. Zašto to kažem? Prije svega zato što čvrsto vjerujem da ne može, europski projekt ne može bit stabilan, dugoročno održiv ako istok Europe ostane puno, puno siromašniji nego što je zapad Europe, a statistika kaže da smo tu na istoku Europe, Europske unije pardon na 45% prosjeka BDP-a Europske unije, prosjeka od onog gdje mi doprinosimo snižavanju. Dakle, neodrživa je Europa u kojoj će milijun građana sa istoka ići na zapad one koje trebaš za sagradit državu i ekonomiju. Dakle, mislim da inicijativa tri mora odgovara upravo na ta pitanja. Mislim da odgovara infrastrukturom koju treba izgradit, koja je nevjerojatno zapuštena i zaostala u odnosu na zapad Europe, digitalizacijom koju je kolega Parić spominjao vratit ću se na digitalizaciju i energetskom diverzifikacijom i sigurnošću. Dakle, nije normalno da se plin, isti proizvod ruski zemni plin plaća 20% više na istoku Europske unije nego na zapadu. Transportni trošak je nešto niži što si bliže izvoru. To je jedno. Drugo, vratit ću se na tu infrastrukturu. Kolega Parić, digitalizacija pa digitalizacijom se bavi cijeli svijet. Digitalizacija uz dužno poštovanje i alata ne može biti hrvatski new deal. Ja mislim da hrvatski new deal, a ima veze sa tri mora može biti u okviru inicijative „Tri mora“, to je da Hrvatska nametne kao novo ulazno mjesto u EU za istok, Daleki Istok roba, izvoz i uvoz. Znači za to nam treba tu ja mislim jedno šest, sedam godina koliko sam u politici govorim o nizinskoj pruzi Rijeka-Zagreb i o novoj Luci Rijeka. LNG terminal, mislim daje kolega Kovač spomenuo, znači to su projekti koje ja mislim za Hrvatsku new dieal koji Hrvatsku ne tako veliku, stavljaju na kartu cijelo svijeta, sigurno cijele Europe koji u slučaju LNG-a znači da je Hrvatska spremna preuzeti svoju odgovornost za energetsku … čak manje za Hrvatsku samu nego za centralnu Istočnu Europu i energetsku sigurnost. A o potencijalu toga da mi postanemo logistička točka za robe sa Dalekog Istoka jer smo mi jedina mediteranska i podunavska zemlja mislim da ne trebam ovdje nikome objašnjavat, samo uzmete kartu i pogledate kartu Europe.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Da, kolega Milošević to jeste jedna od stvari o kojoj smo čak rekao bih debatirali, ali više ovako privatno. U biti ono što ćemo imati na odboru uskoro ja mislim da je tek druga kvalitetna i krupnija rasprava o inicijativi „Tri mora“. Nedavno je bila jedna u HGK. Ono što je moguće da postoji jedna količina nerazumijevanja u javnosti. Naime o toj inicijativi je uglavnom govorila predsjednica, jedan manji klub zastupnika iz redova HDZ-a. Ja o inicijativi „Tri mora“ ništa afirmativno nisam čuo niti od predsjednika Vlade niti od ministrice vanjskih poslova. Dakle moram priznati da je to moguće uzrok djelomične zadrške. Ono što je naš stav da u svakom slučaju je konsenzus dobra stvar i poželjna stvar. Ako ga možemo dobiti super, ali ako postoje nekakvi stvarno što bi kolega Dragovan rekao povijesni razlozi da ga oko ovakvih pitanja nemamo, nažalost tako mora biti. Ja bih volio zaista i veselim se ponovit ću raspravi o tome, nisam siguran da nije moguće realizirati sve te projekte bez da se svrstavamo na neki način uz zemlje koje imaju onako koje nisu kako kaže kolegica Pusić liberalne demokracije. Ja mislim da nije nužno da jedno vežemo s drugim. Dakle evo ja bih na neki način svoju raspravu odnosno odgovor na vašu repliku ovdje zaustavio, dalje o tome možemo svakako i trebamo na odboru, međutim kažem mislim da postoji jedna razlika u poimanju toga između dijela zastupnika u vašem klubu i toga kako je predsjednik Vlade i ministrica do sada govorila odnosno ne govorila o tome. Mislim da inicijativa „Tri mora“ uglavnom se javljala sa onog drugog brda, ne ovoga na kojemu smo sada. Hvala.
Hvala. Idemo dalje s replikama, uvažena kolegica Vesna Pusić za kolegu Parića.
Hvala vam lijepa. Dakle javila sam se za repliku kolega Parić zato da mogu reći da se ne sjećam kada sam čula u Saboru da neko sa takvom strašću i iskrenim uvjerenjem govori o jednoj temi kako ste vi govorili o digitalnoj agendi i o mogućnosti konsenzusa oko toga. Ja nisam neko tko se time posebno bavi, ali moram reći da ste me sa svojim uvjerenjem odsustvom svakog cinizma, populizma i ulizištva koje tako je tako prisutno u javnom govoru uvjerili da je to dobra stvar. Zapravo sam se javila da izrazim zaista jednu takvu pozitivnu klimu, pohvalim koju ste unijeli sa svojim izlaganjem.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovana kolegice hvala vam lijepo. Ja se nadam da će se naći s desne strane netko koga sam uspio uvjeriti u potrebu ovako nečega. Mislim ja se ovim pitanjem bavim već dugi niz godina i zbilja vjerujem u ono što govorim kada je digitalizacija u pitanju. Digitalizacija, ponovit ću, nije tehnologija, nije politika, nije ideologija, to je zbilja put u uspješno društvo. Danas je to put da budemo s najboljima, na nama je da izaberemo jel želimo to biti ili ne želimo to biti. Ovo je zbilja prilika jer ja sam se uspio uvjeriti u mom iskustvu profesionalnom u državi sve da uistinu sa vrlo malo novaca i malo ljudi uz informatizaciju možete učiniti čuda. Da pohvalim kolegu Šukera sa ovim sustavom koji ste uveli stvorili ste temelje i pretpostavku da se u Hrvatskoj dogodi digitalizacija. Da nije bilo toga mnogo onoga što danas imamo ne bi postojalo. Ali ono što danas imamo je apsolutno nedovoljno da možemo zadovoljiti ciljeve koje si je EU postavila u vrlo skoroj budućnosti. I ono što je problem što se nama u toj digitalizaciji s vremena na vrijeme pojave neki ŠUkeri, ovi, oni skoro anomalije u sustavu i naprave nešto dobro i onda sve to opet padne u zaborav dok ne dođe netko drugi pa cijelu stvar pogura. Ono što ja želim zbilja reć da ako želimo dobro ovoj zemlji i našoj djeci ovo je prilika za new deal, ovo je prilika da nešto napravimo. Možete vi dobiti LNG terminal i ne znam ni ja koja čuda, možete staviti u Fiću motor od čega god hoćete, ali i dalje oko njega se nalazi Fićo oko tog motora. I ako želimo da to bude kako treba onda uistinu ovo je temeljno pitanje na kojem moramo početi raditi. Hvala.
Hvala. I idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Grozdana Perić.
Poštovani kolega Parić. Ja se pridružujem upravo ovo što je gospođa Pusić rekla. Dakle digitalizacija u svakom slučaju ovo što ste vi sa puno žara izrekli i mislim da zaista tu treba biti i postojati konsenzus. Spomenuli ste ulazak u EU, nažalost što još uvijek postoje oni koji se propituju da li to treba ili ne treba i misle da će se sve dogoditi samo po sebi, a ne da treba dodatni angažman svih nas da bi se nešto postiglo. Dakle ovo što vi kažete zaista sa digitalizacijom se može postići puno više jer nažalost još uvijek ima sustava naših koji nisu međusobno umreženi. Dakle to oduzima vrijeme, to troši puno papira, to itekako usporava rad svih službi i na kraju krajeva usporava donošenje odluka nekih važnih koje bi onda sa takvom povezanošću sustava bili puno kvalitetnije i puno brže. Pa upravo i na listi Svjetske banke Doing businessa je Hrvatska napredovala npr. u uknjižbi u sustavu zemljišnih knjiga, a još uvijek nazaduje u sustavu izdavanja građevinskih dozvola, iako se nama čini da smo jako puno nešto napravili, međutim zaista tu jako puno zaostajemo i onda se moramo pitati zašto poslovni svijet i investitori ne dolaze tako srdačno i otvorena srca i sa puno kapitala. Eto upravo zato. Zato vam čestitam na tom.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovana kolegice hvala vam lijepo. Ja ću da ne upropastim prosjek nakon ovoga zašutiti i više neću govoriti. Ali moramo reći da je digitalizacija u ovom momentu rješenje svega. E-Hrvatska je dobila od partnerstva za otvorenu vlast kojeg je koliko mi je poznato uspostavio američki predsjednik Barak Obama u nekoj godini u Meksiko Cityu u konkurenciji od Boga pitaj koliko zemalja sa 27 međunarodnih sudaca koje nismo ni na koji način dogovoriti i udobrovoljiti, nagradu za e-građane za najbolji projekt u Europi u digitalizaciji javne uprave za 2015. godinu. Napravila ga je mala e-Hrvatska, vrlo, vrlo mala. e-Hrvatska je u aspektu državnog aparata apsolutno zanemariva i napravili su ga ljudi koji tamo rade taj projekt. Ne politika, ne znam ni ja, ljudi koji tamo rade zajedno sa svima ostalima. Mi smo s time pokazali da možemo napraviti čuda ako se složimo da ih napravimo u kratko vrijeme i to je najbolja stvar kod digitalizacije što sa malo resursa, ali sa slaganjem priče i sa slaganjem dobrih ljudi u kratko vrijeme možete napraviti čuda. I ja zato ne govorim bezveze o new dealu, mi uistinu kao vlada, kao država možemo napraviti čuda sa ovim, ali trebamo se presložiti, trebamo ne pustiti da e-Hrvatska gura digitalizaciju nego vlada, premijer treba stajati na čelu te digitalizacije i svim silama gurati sve u tu digitalizaciju, apsolutno svi odjeli, sva ministarstva, sva tijela. Jer džaba vam ako vi dovedete investitora date mu zemlju i uvjete kada ga potjera lokalna samouprava, formulari i Boga pitaj što sve zajedno. U svjetlu ovog našeg slaganja, ja vas pozivam zbilja vlast, danas vladajuću koaliciju, zbilja dajte ajde pokušajte napraviti taj iskorak, ajde povedite taj new deal, ja sam uvjeren da će i SDP i svi ostali vam upravo na tome dat ruke da zajedno krenemo naprijed.
Hvala vam lijepa. Idemo dalje. idući Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista, prvi je kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. U ovom izlaganju iznio bih praktično jedan samo segment izvješća ali koji je možda indikativan i za način funkcioniranja naših predstavnika vlasti na ovakvim sastancima u Bruxellesu. Naime o izvješću o sastanku Europskog vijeća navodi se, zapravo predsjednik … Antonio … u svom uvodnom obraćanju između ostaloga navodi oko direktive upućenim radnicima kako je Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja u svoje izvješće o predmetnoj direktivi dao mu zeleno svjetlo za daljnju proceduru. Ono što moram izraziti prvenstveno žaljenje što niti jednom riječi na ovaj vitalni interes naših radnika, naših tvrtki koje rade po inozemstvu predsjednik Vlade nije na svom sastanku niti u predmetnom izvješću dao svoj osvrt. Zašto je bitno, zašto je sporno upravo ovo ignoriranje jer stupanjem na snagu ove direktive od ključnog je interesa za skoro 40 tisuća hrvatskih građana, a ministar Pavić u vladi premijera je po istoj direktivi na sastanku glasao suzdržano. Znači mi nemamo stav o tome. Ono što je još indikativnije da je isto to ministarstvo izrazilo bojazan da će ova direktiva otežati zakonito upućivanje naših radnika i stvoriti štetne posljedice. Znači glasa se suzdržano, a komunicira da je štetno. Ujedno isto ministarstvo upozorava da će ovom reformom najteže biti oštećen građevinski sektor, ali ne samo oni tu su i sektori usluga, financija, osiguranja tržišta nekretnina i ostali, a na sve ovo u biti koju smo mi poruku Bruxellesu poslali? Tišina, šutnja, suzdržanost. A onda se pitam, a koga naši predstavnici vlasti tamo predstavljaju? Građane ili sebe, pa možda radi dobrih odnosa sa određenim funkcionerima Europske komisije ne žele istupiti, ne žele jasno reći stav. A ono što je još više sporno, na čemu se bazira stav, kako mi donosimo stav o jednoj direktivi koja se odnosi na naše gospodarstvo. Ja bih se prvenstveno pitao da li je naše ministarstvo uopće napravilo procjenu učinka ove direktive na naše gospodarstvo. Ja bi je volio vidjeti, znači mi ovdje da bismo usvojili određeni zakon moramo i tražimo i ja inzistiram i na mom Odboru za poljoprivredu, da napravi se procjena učinka i vidim da je to sporno. Doneseno je da se mora raditi, vidim da u ministarstvu to pokušavaju banalizirati, pretvoriti u nešto, izgleda sve dok ne bude došao stvarni dokument koji će imati naziv procjene učinka, to nećemo imati, onda mi raspravljamo politički o zakonima koji se odnose na gospodarstvo i nije ni čudo što nas onda i u druge poslodavaca i radnika prozivaju da radimo loše zakone i na kraju da politički pregovaramo i stvaramo uvjete koji nisu objektivni. I zato je legitimno što MOST nezavisnih lista traži kriterije na kojima se temelji naše stajalište. A uz to bi ja iznio i nekoliko činjenica da se vidi da nije ta problematika od danas, već su stavovi izneseni, vladajuća većina je već taj stav iznijela. Tako smo već 2016., tadašnji predsjednik Hrvatskog sabora, sadašnji potpredsjednik gospodin Reiner je uputio mišljenje Europskom parlamentu, obrazloženo mišljenje hrvatskog Obora za europske poslove gdje je tada predsjedavao sadašnji predsjednik Sabora i gdje su oni izrazili problem sa načelom supsidijarnosti i obrazložili kako se prijedlogom direktive otvaraju pitanja koja ograničavaju slobode pružanja usluga te naglasili da je rad legitiman, konkurentniji oblik zapravo stvaranja poslova. U ovom odboru tada su sjedila dva sadašnja ministra i sadašnji predsjednik Sabora, prema tome ako sad imamo suzdržano mišljenje onda bi značilo da su oni uspjeli okrenuti svoje stajalište. Drugo je činjenično stanje da udruge poslodavaca upozoravaju da ovo dovodi u pitanje konkurentnost poduzetnika i da ugrožava 30 000 radnih mjesta, naravno mi na navode toga što možemo reći naša Vlada, premijer je suzdržana. Treće je da je nakon suzdržanog glasovanja ministar Pavić izjavio da takva direktiva donosi daljnjoj podjeli na Europu dvije brzine, zapravo na istok i zapad. To samo pokazuje da je on svjestan težine ove direktive ali i dalje on je suzdržan i Vlada je suzdržana. Četvrta činjenica je da je naša zastupnica u Europskom parlamentu Ivana Maletić koju evo i sam premijer ističe kao vrsnu stručnjakinju, upozorava da je ovo umjetan način da država primjeni uvjete koji ekonomski nisu primjenjivi jer Hrvatska nije na toj razini razvijenosti, naše unutarnje tržište ne pruža dovoljno poslova i sve će to dovesti i ona sama navodi, do ukidanja radnih mjesta. 1, 2, 3, 4, činjenica jedna, druga, treća, četvrta, nabrajamo, ali ne mi smo sad dobili zapravo stajalište koje je suzdržano i možda i dovoljno reći nezainteresirano. Vidjeli smo danas tijekom i ove rasprave o aktualnom satu kako nekada težina situacije nekoga može kroz raspravu pogoditi premijera pa se on nađe i uvrijeđen. Zamislite samo kad težina situacije pogodi naše radnike koji su po tim tvrtkama, dali će se oni naći uvrijeđeni ili će biti glasni. Ne, oni će biti glasni i tražit će svoja prava ako nam negdje već svojoj suzdržanošću ukidate posao, radno mjesto, sigurnost, dajte onda nešto ponudite ovdje u Hrvatskoj. ponudite da ne bude to više ovo što je naveo kolega Fićo, nego da to ipak bude neka karoserija u kojoj će naši radnici moći funkcionirati. Slijedom svega navedenoga, postavio bi pitanje a to je koga se zastupa, na koji način, s kojim činjenicama i da li mi stvarno štitimo interese naših radnika i naših poduzetnika. Sad bi prepustio riječ svom kolegi Miri Bulju. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi premijeru Vladimire Šeks, uvažena ministrice, premijer nije nazočan, da nije balkonu, ne znam, ipak je izvješće ovdje koje treba premijer kazati ali vjerojatno će čuti malo poslije. Šta kazati, odmah da krenemo da u EU-u kad se govori o izvješćima Vijeća Europe, od srdačnih susretima sa prijateljima našega premijera da isključivo ono što se očekuje strateški, znači interes RH, ne može se kazati da tu nema nekakvih interesa, da to tako prolazi. Međutim, činjenica je da tu svak navodi na svoj mlin, da u EU-u su interesne skupine, da danas u Hrvatskoj ako ćemo, evo ponovit ću, ako ćemo gledati i proizvodnju hrane, spomenuo sam maloprije mliječnu proizvodnju, prije ulaska u Europu smo deseterostruko više proizvodili mlijeka, 64 000 proizvođača mlijeka, danas smo spali na 5, 6 tisuća, Slavonija je prazna, to je što se tiče poljoprivrede i naših polja, naših ravnica. Ali možda premijer svojim sposobnostima, komunikacijom, možda on svojim riječima priore Slavoniju praznu, Liku, Gorski kotar, Ravne kotare, međutim to su prazna područja. Govorim o sigurnosti. Da je sigurnost, sigurnost. O kojoj sigurnosti govorimo gdje na 100000 ljudi mladi odlaze. Da li je premjer … [[Govornik se ne razumije.]] pokazao Junkeru i svojim prijateljima kojima je toliko dobar i privržen, odlaze mi ljudi, vaša hrana dolazi koja je smeće, skuplja 10 puta nego u vas, što je dokazano u vašim državama. Nije kazao, nije kazao, govorimo o … [[Govornik se ne razumije.]] treba, Internet je sve, o tome ne treba razgovarati, da je samo 10% ruralnog područja, ali nije kazao, tko će graditi infrastrukturu, da li će raditi T-COM ili će raditi Hrvatska država. Pa tko će raditi, premjeru? Evo, žao mi je što nije gospodin Šeks, pardon, Plenković, zamjenik njegov, ovdje nazočan, volio bih ga upitati da odgovori tko će graditi infrastrukturu. Jednom su nam oteli, teleoperateri strani, ono što su naši djedovi radili, naši očevi što su radili, oteli su nam privatizaciji i otišlo u tuđe ruke. Komplet infrastruktura što su ljudi krvavo plaćali. Do sela su davali 1000 maraka, nisu imali za kruh i sad su ta sela prazna. To treba kazati premjer Šeks, pardon, njegov zamjenik, gospodin Plenković, međutim od njega to ne čujemo.
Kolega Bulj.
Izvolite.
2 puta je bilo jako simpatično, pa sad 3 put je već dosadno, pa vas molim da ne ponavljate.
To je vaša osobna stvar, gospodin predsjedniče.
Dobro, ne to nije, to je pitanje kulture. Evo.
Pa imate vi mogućnost, ja se ispričavam.
Ali bilo bi bolje malo možda da se prebacite na termoelektranu Peruća koju ste podržali. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ja bi samo da mi dozvolite da govorim, znam, da ste prekršili Poslovnik, znam da štitite premjera Vladimira Šeksa, znam to sve. Međutim, činjenica kada je premjer kazao da sam ja župan, niste reagirali na ovaj način. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja se ispričavam gospodinu Šeksu, što je on ključni čovjek, premjeru. Nisam ja sam ja to kazao, to je kazao premjer, tj. gospodin Šeks, ja govorim njegove riječi. Još sam pod dojmom toga članka, kako on to preslagiva, preko kojih punktova, kako je on to složio. Zbog toga dojma vam govorim. Ja mislim da nije red da vi to prekidate, ali nema veze, idemo dalje. Žao mi je što ne govori o hrvatskoj brodogradnji. Što je sa hrvatskim škverovima, gdje naši stručnjaci odlaze u 3 zemlje graditi. To očekujem se od premjera da govori o EU, o tome se treba govoriti. Što se tiče sigurnosti, biti ćemo sigurni, kada bude puna Slavonija stičara, ali nažalost, neće biti problem napuniti farme stokom i neće biti problem možda to urediti, ali biti će problem vratiti te ljude koji su otišli cijele obitelji. To je ključni problem, gospodine premjeru. Nadam se da ćete hrabro štiti nacionalne interese, da ćete otvoriti pitanje gospodarskog pojasa, koje je zagovarao i gospodin Stier dok je bio ministar vanjskih poslova i tu vidimo da je šutnja. Vidimo da je šutnja pod svim pitanjima. Prema tome, očekujem, da će premjer, svoje prijatelje koje ima u Bruxellesu iskoristiti za hrvatske nacionalne interese, štiti nacionalne interese, a ne s ove govornice napadati bilo koga tko spominje riječi protiv EU. To je apsolutna diktatura. Bilo, spomenu, bio netko iz Živoga zida, nešto protiv EU, pa zašto bi sad govorio bajno o EU. Pa mi u Hrvatskoj imamo sada manje stanovnika, nego kad smo ušli u EU, pa činjenica da je se Ustav mijenjao u zadnju godinu, da ne treba izaći 50% birača. A u mjesnom odboru raspisati referendum o malom problemu treba izaći 50% birača. Zato što je bila lažna slika, lažna slika je bila, naravno, dodvornička. Bilo je lakše uhićivati, locirati, transferirati, bilo je lakše to napraviti. Bilo je lakše dopustiti Srbiji 23. poglavlje da sudi hrvatske branitelje. O tome želim da pričamo, da se štiti nacionalne interesi Hrvatske, a ne EU. Hvala lijepo.
Imamo 1 povredu Poslovnika. Poštovani kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Povrijedili ste članak 231. znači vi kao predsjedatelj dajete riječ i trebate opominjati zastupnike, ako netko od govornika prekida tijekom govora, a vi ste sebi dali za pravo, komentirati, davati sudove o ponašanje kolege Bulja, o njegovom glasovanju, učincima njegovog glasovanja po pojedinim projektima, to je apsolutno nedopustivo. Ako vas vrijeđa to što kolega Bulj spominje Vladimira Šeksa, to trebate raspraviti s njim, koji u intervjuima tvrdi da je on kreator ove vladajuće većine. Isto kao što tvrdi da je on odigrao ključnu ulogu. Znači, čovjek je javno na televiziji priznao, da je 70 delegata on uveo, kako bi Ivo Sanader, čovjek koji znamo svi što je napravio, postao predsjednik HDZ-a. To što Vladimir Šeks ima problema s tim da ostane upamćen kao velika povijesna ličnost, to nije problem Mire Bulje, nego vas u HDZ-u.
Hvala vam procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika. A ja sam upozoravao da se premjer zove drugačije. Mislim da nije pristojno, nekoga tko se zove jednim imenom, nazivati drugim imenom. … [[Upadica se ne čuje.]] pa zato sam pustio 2 puta, pa sam 3 puta, jer očito da nije bio samo lapsus. … [[Upadica se ne čuje.]] je, onaj tko se puno puta zabuni, mislim da ima nekih drugih problema. Dobro. Ništa. Ma nije povreda Poslovnika. Jel se ispričao. Svaka čast. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Sad idemo na replike. Poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić, otvorili ste vrlo važno pitanje, riječ je o direktivi za upućivanje radnika. Istina da se u ovom izvješću u samo u jednoj rečenici spominje i to dosta skromno. Mi imamo situaciju da Vlada RH mora imati informacije, često puta i premijer upozorava zastupnike da ne nastupaju populistički, nikako to Vlada ne bi smjela, Vlada mora imati informacije, Vlada mora donesti u određenom trenutku određeni stav. Istina taj stav nekad može biti u smislu i broja birača na eventualnim budućim izborima problematičan za nju, ali mora zauzeti stav. Svaki suzdržani stav nije dobar. Zašto? S jedne strane imamo sindikate koji pozdravljaju uvođenje primjene ove direktive, a s druge strane imamo poslodavce koji upozoravaju s pravom da ako se ta direktiva primijeni, da hrvatsko gospodarstvo neće moći biti konkurentno na podruju razine zemalja EU-a. Isto tako sindikati upozoravaju da nije dobro graditi konkurentnost samo na cijeni rada. I to je sad jedan zatvoreni krug koji hrvatska Vlada mora presjeći. Dakle, hrvatski radnici ne mogu biti konkurentni za to što poduzeća u kojima rade nisu konkurentna, a oni zapravo bi trebali biti plaćeni za svoj rad jednako kao što su to plaćeni radnici u zemljama u koje su upućeni. I opet sindikati upozoravaju, ako to ne bude tako, ti će radnici što nam se već događa, otići u strana poduzeća. Dakle, izgubit ćemo još ljudi kao što smo recimo u brodogradnji izgubili kvalitetne zavarivače kojih više recimo na HZZZ-u teško možete naći. Situacija nije jednostavna, ali hrvatska Vlada ne može bježati od odgovornosti, mora zauzeti stav, hrvatski ministar je bio suzdržan i sad se postavlja pitanje do kad će biti suzdržan i kad će donest odluku koja će Hrvatsku pozicionirati u tom smjeru u kojem bi trebalo jer i euro zastupnici Ivana Miletić je bila protiv direktive, dok je recimo, mislim da je zastupnik Picula bio za primjenu ove direktive.
Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Žagar, ja ću ostati suzdržan u svom stajalištu prema ovome što ste rekli jer nema svrhe da raspravljamo ako premijera uopće naša ne zanima, nije prisutan ovdje među nama. Hvala lijepa.
Idemo dalje, druga replika, poštovani kolega Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Panenić, meni je drago da ste vi uočili i pohvalili dosljednost našu što smo i u onim prilikama ukazivali na neke stvari i sadašnji predsjednik Hrvatskog sabora i odbor tadašnji itd. jer evo, zapravo cijela i vaša rasprava je išla negdje u tom smjeru otprilike. Ono međutim što me najviše ponukalo na raspravu, odnosno na repliku je činjenica da suzdržano, da vas suzdržano je nezainteresiran. Suzdržan biti ne znači biti nezainteresiran jer kad bi taj kriterij upotrijebili na vas, vi vrlo često kao MOST ste suzdržani u mnogim stvarima, u mnogim vrlo važnim stvarima za hrvatsku politiku, za hrvatski narod, pa bi ispalo da ste vi nezainteresirani. Ja ne vjerujem da ste vi nezainteresirani, zato jer glasujete suzdržano. Prema tome, suzdržano ne znači uvijek nezainteresiran.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Poštovani akademiče Reiner, naravno da tema suzdržanosti uvijek je pitanje onoga o čemu se raspravlja i važnosti. Naravno da gledajući ovako stavove, sami ste rekli znamo biti suzdržani, ali uvijek je problem kada u jednom, kvalitetnom, dobrom prijedlogu zakona kojeg mi načelno podržavamo, uvijek uglavite određenu odredbu koja je problematična ili štetna i na nju mi pokušavamo upozoriti ali ne nalazimo na odjek svega toga. I onda ne možete nam reći mi ne želim biti za taj zakon ili kako komunicira se u javnosti, naravno jesmo za to, ali ne želimo da to bude na štetu nekoga tko će kasnije prozivati i vas a ujedno i nas. ali naravno da je jako teško između ove tri opcije izabrati … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ovdje mi definiramo kroz Vladu na ovaj način našu buduću politiku i meni je drago, vi ste imali stav, ja sam i nabrojao, stavovi su bili da kažemo i vaš i na kraju i predsjednika Sabora i poslije toga i gospođe Maletić, oni su jasni. Mislim, to sam ja i rastumačio i tu je bilo jasno. Međutim onda je pitanje da li ti stavovi vaši su uvaženi kad ste komunicirali prema predsjedniku Vlade ili on smatra da nešto ima u tome štetno pa je ostao suzdržan. Mislim da je to ključno zapravo razmatranje oko suzdržanosti. Hvala lijepo.
Dobro, idemo dalje. Idući na redu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Ivan Pernar.
Evo dame i gospodo, ulazimo u jedan zanimljiv povijesni trenutak u kojem naše društvo propada, svi ekonomski pokazatelji su negativni, mladi bježe iz zemlje, čak i Predsjednica koja je do jučer slikovito rečeno, govorila da će Hrvatska biti jedna od najbogatijih zemalja ako ne u svijetu barem u EU-u, danas govori da zemlja ide krivim smjerom. To možete vidjeti po zagrebačkim ulicama, sve je više prosjaka, možete vidjeti sve više beskućnika koji se povlače po tramvajima, autobusima itd., po noćnim linijama a možete vidjeti i po blokiranim građanima, po građanima koji žive za minimalac, koji nemaju za marendu, koji nemaju za prijevoz, koji se moraju švercati, jednostavno su kratki sa lovom kako bi se reklo. Međutim, Europsku komisiju to ne zanima, problemi hrvatskih građana ju ne zanimaju a nažalost naš premijer ponaša se kao Marija Antoaneta. A zašto? Zato jer mi vidimo iz iskustva drugih zemalja koje su uvodile euro da je došlo do pada kupovne moći. Mogu vam dati najbanalniji primjer što znači to poskupljenje u praksi. Do ulaska u EU, odnosno uvođenja eura Slovenija je imala tolar i imala je velike šoping centre blizu granica sa Hrvatskom. Onog trena kada je uvela euro, to je dovelo trenutno do poskupljenja i automatski je prestao odlazak naših građana u Sloveniju. Znači za slovensko gospodarstvo je uvođenje eura značilo pad konkurentnosti, uvođenje eura je značilo poskupljenje. I logično, ista stvar se dogodila u Njemačkoj. U Sloveniji čak kažu da je poskupljenje za određene stvari, znači za tipa kavu u kafiću a većina naših građana pije kavu, mnogi i puše, idu po kafićima, to znači u praksi poskupljenje za njih. I ova Vlada u suštini planira poskupljenje. Znači uvođenje eura u biti znači za građane poskupljenje. I sad, što se događa? 59,5% građana kaže mi smo protiv uvođenja eura. A Plenković, gospodin premijer, njegova visost, njegova ekscelencija, par excellence, on kaže nema veze, mi svejedno uvodimo euro. Onda mi kažemo gospodine Plenković, pa ne možete protiv volje građana tako nešto raditi. A on kaže nema referenduma. I onda sam se vratio, odnosno prisjetio njegove izjave „Mogu što hoću“, „Mogu što hoću“, znači to što ste vi protiv poreza na nekretnine, dame i gospodo ja mogu što hoću. Vi ste protiv eura, dame i gospodo ja mogu što hoću. I takav njegov stav prema građanima, zapravo pokazuje svu njegovu odvojenost od realnosti, realnosti u kojoj 75% građana ne podržava politiku njegove Vlade a on na to šeretski kaže da ne vidi razlog zašto bi on dao ostavku. Međutim, osvrnuo bih se na jedan detalj na koji me je on vratio u svojoj replici, on je rekao, pa mi smo s ulaskom u EU obvezali uvesti euro, teza br. 1. I druga teza, također usudio bih se reći pseudos, znači ona iskonska laže je bila da je bio demokratski referendum. Pa evo gospodine Plenkoviću, je li to demokratski kada se niti jedna osoba koja je imala išta protiv EU nije mogla naći u novinama odnosno dobiti medijski prostor, je li to u duhu demokracije? Ja mislim da nije. A mi znamo da je 95% i više medijskog prostora bilo danas samo onima koji su bili za ulazak u EU. Također propagandne reklame na televiziji, pa nije bilo propagandnih reklama protiv EU, mi smo samo mogli gledati kako ćemo živjeti u zemlji i meda i mlijeka gdje nam ajmo reći krava i medvjed obećavaju med i mlijeko i gdje zapravo se ljude uvjerava da oni ni sami nisu svjesni zapravo kolike će koristi od EU imati što je se naravno kasnije pokazalo kao laž i kao neistina a također bila je i kampanja zastrašivanja. Svi se sjećamo Vesne Pusić i njene priče o tome kako umirovljenici neće imati mirovine ako se ne uđe u EU. I onda što se događa? Vlada je bila svjesna toga da većina hrvatskih birača neće podržati ulazak u EU. I onda dame i gospodo što se radi, što radi HDZ, što radi gospodin Vladimir Šeks koji instruira premijera trenutnog a vjerojatno i bivše? Vladimir Šeks mijenja Ustav RH na način ako izađe samo troje ljudi od 4 milijuna birača i dvoje ljudi bude za EU u EU se ulazi. I znači kada kaže gospodin Plenković bio je referendum demokratski, pa kakav je to referendum kada možda 20% birača kaže da je za ulazak u EU ili recimo 25% a 100% posljedično ulazi iako drugih 75% na referendumu zapravo nije glasalo za ulazak. Tu tezu u Ustav da mora 50% birača glasati za razdruživanje ili udruživanje sa nekom drugom državnom zajednicom, pa tko je tu tezu stavio u Ustav? Pa osnivač vaš, osnivač HDZ-a, dr. Franjo Tuđman zato jer je znao da će se pojaviti u bespućima povijesne zbilje ljudi koji će htjeti okrenuti onaj proces, onaj proces koji je on pokrenuo a to je bio proces samostalnosti i suverenosti naše zemlje koji će nas danas ili sutra opet uvesti u zajednicu državnu sa Srbijom. I to je ono što se događa, Srbija će postati dio EU i danas sutra Hrvatska ako ne izađe skupa će sa Srbijom biti u EU. I upravo iz tog razloga, bojeći se takvih povijesnih preokreta, odnosno uzaludnosti Domovinskog rata i žrtve Franjo Tuđman uvodi tu odluku u Ustav, ali kažem gospodin Šeks i njegova ta kamarila mijenja tu odluku i jednostavno kaže, kaže nema, pustimo mi Franju Tuđmana, pustimo mi što je naš osnivač govorio, mi sada vodimo jedan drugi HDZ. A koji je to drugi HDZ? Pa to je onaj lopovski HDZ kojeg je predvodio Ivo Sanader i onaj HDZ kojeg je vodio vaš donedavni predsjednik Tomislav Karamarko. I vi ste svojedobno govorili da stranka ne bi trebala biti taoc jednog čovjeka. Ja se s vama slažem. Ali isto tako smatram gospodine Plenkoviću, ovo su moje povijesne riječi, niti država ne bi trebala biti taoc taštine i ambicija jednog čovjeka koji bi zapravo kako bi se dodvorio onima koji ga u Briselu štipaju za guzicu zapravo činio sve moguće ustupke koje oni traže.
Kolega Pernar, kolega Pernar, ja vas molim sada. Dakle puštam vas da govorite što god hoćete ali nemojte govoriti uvredljivo [[Upadica Pernar: Vrijeme mora stati, vrijeme mora stati gospodine Jandrokoviću, molim vas.]] Zaustaviti ćemo, zaustaviti ćemo mi vrijeme. Nemojte govoriti stvari prvo koje nisu točne a drugo koje su uvredljive i ružne [[Upadica Pernar: Dobro.]] Dakle, govorite što hoćete ali čuvajte molim vas istinu i dignitet druge osobe. Evo to vas molim.
Možda je reći istinu ovdje zabranjeno onim riječima kako se istina događa pa ću ona preformulirati. Znači Junckers je [[Upadica predsjednik: To vam je bojler, a ovaj je Juncker.]] Juncker dođe vam na isto, Juncker je uštipnuo našeg premijera za stražnjicu. Evo to smo svi vidjeli.
Nije kolega Pernar, nemojte lagati molim vas zaista. Rekao je i objašnjeno je što se dogodilo. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Pa naravno da će reći da nije. Pa neće reći da jesam. A što smo očekivali, da će reći da naravno da sam ga štipnuo. Ne, rekao je ja sam odglumio nešto itd Ali ono što hoću reći jest da se ova vlada pokušava dodvoriti tim briselskim birokratima i zapravo lišava državu jednog po jednog segmenta njene suverenosti i sada je ne meniju na dnevnom redu došao monetarni suverenitet i želi ukinuti nacionalnu valutu protivno volji građana. I ono što vam cijelo vrijeme pokušavam reći jest da je EU nedemokratska tvorevina. To nije tvorevina gdje je presudna uloga građana. mogu svi građani biti protiv poreza na nekretnine, porez se uvodi, mogu svi građani odnosno većina građana može biti protiv uvođenja eura, ukidanja kuna, ali šta to vladu briga. Vlada će reći ne, to nema veze treba to svejedno napraviti. Znači postavlja se pitanje, jeli EU u svojoj biti da li pristaje na demokraciju? Iz svega što možemo vidjeti vidimo da se u EU vodi rat protiv demokracije. A evo vam primjer, sve direktive koje dolaze iz EU države članice ih moraju prihvatiti, znači ono što mi ovdje radimo ljudi mene kada pitaju Ivane možeš li nešto učiniti ja često puta govorim da u ovom Saboru ja odlučujem jedino o duljini trajanja rasprave, ali na isti način i kada dolaze te direktive u Hrvatsku na izglasavanje, mi također ne odlučujemo već isključivo možemo utjecati o duljini trajanja rasprave. I što se događa? Premijer koji bi trebao biti, pokazati hrabrost i muškost, koji bi trebao pokazati državničke osobine, koji bi trebao se izboriti za bolji život ovog naroda kojem i on sam pripada, što on radi? On poteže poteze koji će dugoročno, a i kratkoročno njemu naštetiti. Jedina istina po meni koju je on rekao jest ta riječ europski projekt. Ovo što naši građani danas proživljavaju ovu politiku ekonomsku koju nam nameće EU to je uistinu jedan europski projekt, međutim europski san se polagano ali sigurno pretvara u noćnu moru i nažalost naši građani moraju napuštati našu zemlju, to je činjenica, a vi ste ti koji ste odgovorni. I vi ste govorili da ćete zaustaviti odlazak mladih itd. I reći ću vam završno još jednu stvar gospodine Plenkoviću, vi meni kažete vi ste Pernar i vi iz Živog zida ste populisti i demagozi. Gospodine Plenkoviću, jesam li ja obećavao ljudima bolji život kada se uđe u EU, da će imati više plaće, da će pojeftiniti hrana, da će rasti životni standard, da će se otvoriti radna mjesta? Ne, to ste vi i vaše kolege iz HDZ-a demagoški građanima obećavali, za razliku od nas iz Živog zida koji smo narodu govorili istinu o onome što ih čeka u EU. Jesam li ja gospodine Plenković obećavao da ću otvoriti nova radna mjesta, a radnih mjesta nikad nije bilo manje? Jesam li ja gospodine Plenković obećavao ljudima smanjenje PDV-a kao što ste vi i vaši prethodnici, pa onda ne znam tisuću eura za novo dijete, pa je Sanader obećavao da će vratiti vanjski dug i što ti ja sve znam? Pa svi znamo da su vaša obećanja bila lažna predizborna. I šta sad, tko je ona demagog i populist? Jesam ja davao kako je imao premijer Sanader onu jamstvenu karticu i što je Karamarko obećavao i vi, pa i predsjednica što je obećavala da ćemo biti jedna od najbogatijih zemalja u EU, a ispada da nas je pretekla i Bugarska i Rumunjska? Mi postajemo najsiromašnija zemlja u EU. Sve ono što ste obećavali sve činite suprotno, a nama koji vas ulovimo u laži, koji kažemo gospodo sve ono što ste vi govorili ste lagali, sve obratno radite od onoga što ste rekli. Vi okrećući pilu naopačke kažete, vi ste demagozi, vi ste populisti. O čemu mi ovdje pričamo gospodo iz HDZ-a, tko je demagog i populist? Tko je demagog i populist u ovoj cijeloj priči s kupa s vama gospodo iz SDP-a? Vi ste govorili ja se sjećam kao jučer, kada je bila kampanja da se otvara 500 radnih mjesta novih tjedno. A što se događalo? Tjedno je 500 mladih ljudi odlazilo iz naše zemlje i zato je bio posljedično bio manji broj nezaposlenih na burzi. I vi ste znali da se ne otvaraju radna mjesta već da ti ljudi odlaze iz zemlje, ali ste u maniri Goebbelsa tijekom cijele kampanje ponavljali da se tjedno otvara 500 novih radnih mjesta. Pa odite gospodo u Slavoniju, pogledajte po selima, svaka druga kuća je prazna. Jesu to ta radna mjesta? Dame i gospodo, ali još jednu stvar vam želim reći. Hodam u zadnjih tjedan dana ili tako desetak dana bio sam u Hrvatskoj na tri deložacije i mogu vam reći gospodine Plenković da ona priča vaša o Ovršnom zakonu koji će zaustaviti deložacije je zapravo bila laž. Malo prije odnosno ako se ne varam jučer sam bio u Jaski zbog kredita ilegalne RBA zadruge iz Austrije su ljudi zamalo bili deložirani. Bio sam na Krku također prošli tjedan na deložaciji. Pa evo gospodine Plenković pa tko je tu demagog i populist ako ne vi? Pa jesam ja govorio ljudima da će se ovim zakonom ovrhe iz jedinog doma zaustaviti? Ne, gospodine Plenković to ste vi bili i po tom pitanju ste lagali i lažete ovaj narod zadnjih 25 godina. Hvala.
Imamo tri replike, prvi je poštovani kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, evo prvo da kažem da Hrvatska nije ušla u EU zato samo da bi bila članica, ušla da bude snažnija i jača zemlja i da ostvari neka svoja prava, mogućnosti i da iskoristi prednosti koje ima EU. I najgori je pristup taj samo da uđemo negdje da bi bili članica. Ili da uđemo u euro zonu da bi imali euro. To je krivi pristup i protiv toga se trebamo boriti. I na taj način, možete nastupiti. Postoji jako puno zemalja EU koje nemaju euro. Postoje neke koje su 30 godina članica EU koje nemaju euro. Ne vidim zašto bi Hrvatska navalila u euro zonu, kao što su to napravili, sada na prezentaciji, ljudi iz Vlade zajedno s guvernerom Narodne banke, jer ja isto tako mislim da nije vrijeme da se žurimo u euro zonu i da otvaramo uopće priče, da ćemo u određenom periodu ući. Kada budemo spremni, kada gospodarstvo bude spremno, kada naši ljudi to ocjene, onda će Hrvatska ispuniti svoju obvezu iz pristupnog ugovora i u svoje tijelo. Ne vidim potrebu da netko istakne značku, uveo sam Hrvatsku u euro zonu i na taj način napravio nešto. Ne moramo mi ništa raditi zbog Europe, nego moramo raditi zbog sebe, zbog Hrvatske i hrvatskih građana. I zato, ja se slažem s vama, da u ovom trenutku nije vrijeme za euro, ali se ne slažem s vama da je sve negativno i da je negativno to što je Hrvatska članica EU. Nego smatram, da se mi moramo boriti za našu poziciju, da mi budemo jači, da izvučemo više koristi od te Unije za sebe, a ne biti apriorni ili negativni protiv toga. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Gospodine Maras, srž, odnosno, bit cijele priče koju mi iz Živog zida priča, nije to hoće li se euro uvesti danas, sutra, za 5 ili za 10 godina. Nego je srž toga da je cijeli ovaj proces u našoj zemlji otišao u krivom smjeru, i da mi moramo ne ići, ka euro, nego resuvremenizaciji našeg monetarnog sustava. Da Hrvatska država mora imati svoju središnju banku, koja stvara novac, a ne koja služi samo kao mjenjačnica. To je bit naše priče. Nije naš cilj uvesti euro kasnije, za 5 g. za 2 g., za 4 g. ili 10 g. Naš cilj je da kuna konačno postane nacionalna valuta i da se ukine valutna klauzula na kredite i da kuna, odnosno, hrvatska valuta odražava snagu naše ekonomije, a ne da bude umjetno jaka i na taj način uvozne proizvode čini jeftinijima nego bi oni trebali biti i posljedično onda dolazi do sloma proizvodne ekonomije, rasta nezaposlenosti itd. Nažalost, gospodine Maras, vi ste ti koji ste skupa sa HDZ-om pristali na ponižavajući pristupni ugovor. A evo i zašto, zato jer Velika Britanija kad je ulazila u EU, iako sada izlazi, jer je vidjela da je to promašajna priča, je tražila da u pristupnom ugovoru da ne moraju uvesti euro, da može ostati njihova nacionalna valuta funta i oni nikad nisu imali namjeru preći na euro. Ali, vi nesposobnjakovići, niste se za to izborili, niste kod ulaska u EU rekli, Hrvatska će odlučiti, hoće li uvesti euro ili ne. Nego ste nas gurnuli u tu lažnu europsku demokraciju, gdje zapravo niste ostavili izbora Hrvatskoj. Gdje je samo pitanje trenutka, kada ćemo morati skinuti gaže i prihvatiti euro. To je ta politika koju ste vi gospodo iz SDP-a i HDZ-a vodili, vodite već zadnjih 25 godina. Hvala.
Dobro. Ja bih vas prije nego što dam povredu Poslovnika, samo molimo, dakle, mi raspravljamo o izvještaju sa sastanka Europskog vijeća. Ovo uopće nisu bile teme na tom sastanku, ovo su neke teme … [[Upadica se ne čuje.]] pa o tome odlučuju čelnici zemalja članica. Da bismo uopće mogli razgovarati, moramo biti tamo. Ali, vas molim da pokušamo ipak suziti raspravu, jer onda možemo razgovarati o svemu i onda ćemo trošiti vrijeme i o nekim drugim temama nećemo moći danas govoriti. Kolega Maras. Izvolite.
Kolega Pernar je, malo se zanio i vjerojatno u svojoj raspravi možda i nesvjesno optužio nekoga, odnosno nas vi, neidentificirane zastupnike ili ljude iz pojedinih članaka da smo gurnuli Hrvatsku u EU.
Koji članak, samo mi recite.
Povrijeđen je 238. znači kolega je rekao netočan podatak. Znači Hrvatsku u EU su gurnuli hrvatski građani na referendumu koju su velikom većinom o tome glasali.
Kolega Maras, ajde nemojte, nije prekršen Poslovnik, jako dobro znate to.
Prvo molim vas, kolega Maras, ajde, tak se nemojte molim vas odnositi prema zastupnicima. Recite nemate pravo, imate pravo, ali kolega Maras, ajde molim vas, mislim nismo kak bi rekao.
Ono nismo uletili u kombinaciju.
Da.
Da. Ne znate na što mislim, saznati ćete. Idemo mi dalje, 2 replika, kolega Bunjac.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Pernar, mi danas slušamo ovdje premjera Plenkovića kako optužuje Živi zid za populizam, a vi ste ispravno naveli detalj koji pokazuje da se upravo HDZ služi najgorim mogućim populizmom. Oni se služe školskim primjerom populizma, a ta je naime, da mijenjaju Ustav prema potrebama svoje vlastite stranke. Znači 2010. g. HDZ je promijenio Ustav kako bi mogao organizirati referendum o izlasku, o ulasku Hrvatske u EU, i kao što ste sami rekli,3 čovjeka su mogla izići na taj referendum i izglasati, a s druge strane građanima ne dopušta da uopće postave pitanje referenduma bez 400000 potpisa. Pa šta niste bar tih 400000 potpisa skupili, pa rekli, evo mi igramo igru kao i svi drugi hrvatski građani. Da stvar bude još, znači to je populizam gospodine Plenković, stranački ustav. A vi to opet najavljujete, ponovno, kako se zove vaša sjena, gospodin Vladimir Šeks najavljuje da će mijenjati Ustav zbog … [[Govornik se ne razumije.]] zakonodavstva. Znači pazite, oni žele promijeniti Ustav, kako bi HDZ dobio više glasova u Saboru. Pa gdje ćete većeg populizma.
Kolega Bunjac, vi replicirate kolegi Pernaru, a ne premjeru.
Tako je, znači ja se nadovezujem na izlaganje zastupnika Pernara koji je rekao da smo mi optuženi za populizam a to je rekao i sam premijer tijekom svog izlaganja, znači držim se onoga što je izgovoreno tijekom ove rasprave. I zato želim upozoriti jednostavno da ovdje se zamjenjuju teze odnosno da se ne govore neistine, nas se optužuje za populizam iz usta najvećeg populista. Hvala lijepa.
Idemo dalje, treća replika poštovani kolega, jeste se javili? Oprostite, nisam vidio, može.
Kolega Bunjac, pa ja ako se ne varam pisala je gospođa Maletić iz HZ-a da kad HDZ dođe na vlast, evo gospodin Plenković je na vlasti, da će se otvoriti 200 000 radnih mjesta ili 100 000, koliko već. To je bila naslovnica u tvornici laži… … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Koliko? 180 000 radnih mjesta. Pa to je bila naslovnica u onoj tvornici laži zvane Jutarnji list u masonskoj štampi, to je tamo pisalo, gospodine Bunjac. I ti ljudi koji su neodgovorno ti koji pristupaju biračima kao da su maloumni, obećavajući im da će napraviti nešto što znaju da neće napraviti i prije nego to obećaju, to su ti ljudi koji mene i vas i kolegu Sinčića optužuju za demagogiju, populizam i što ti ja znam već. Pa laganje ljudima u oči, pa to je gore, još gore od demagogije i populizma, to je crna propaganda i uz pomoć te crne propagande, uz pomoć laži ali ne ono laži nekih suptilnih, ne ovdje se radi o lažima koje su vidljive iz aviona, o tome kako Hrvatska raste i ima gospodarski rast. Pa gospodine Plenković, pa jel' vi stvarno mislite da Hrvatska doživljava gospodarsku rast? Oni nama pričaju, gospodine Bunjac da mi rastemo, zemlja je pred bankrotom, ista politika u Agrokoru koja se provodila sa zaduživanjem, provodi se i u državi, identična politika. Broj loših kredita, privatnih i pravnih osoba, odnosno kod pravnih osoba je već 50% kredita loših kredita. Pa jel' oni vide kamo nas vode? I kada mi kažemo ljudi pa jel' vi vidite kojim smjerom nas vodite, treba nešto mijenjati, i ne samo da mi govorimo, onda je i cijeli narod demagog i populist, njih 75% koji kažu da ovoj politici treba stati na kraj. Hvala vam.
Dobro. Zadnja replika, poštovani kolega Bauk.
Poštovani kolega Pernar, vi u kritici HDZ-a vrlo često pogodite ali ponekad i ne budete dovoljno precizni. Dakle, oni 2010. godine nisu mogli bez nas promijeniti Ustav. I kad im budete ubrajali u zasluge promjenu Ustava 2010., nemojte nas zaboraviti. Dakle, mi smo se s njima dogovorili da olakšamo provođenje referenduma za ulazak u EU-u zbog toga što tadašnje odredbe Ustava nisu bile dobre. I zato smo ih promijenili. Doduše još smo im uvjetovali da smanje broj zastupnika iz dijaspore na tri, to su nam malo zamjerili ali mogli smo i više, mogli smo biti još i čvršći u tome, tako da da taj dio molim vas da ne zabravljate ubuduće. Drugo, na referendumu 2012. godine, a toga se sjećam jer sad tad 20 dana bio ministar uprave, izašlo je milijun i 945 tisuća punoljetnih građana RH što je više od 50% punoljetnih građana RH koji su u tom trenutku bili popisani u RH po popisu stanovništva a samo zato što nismo stigli srediti popis birača na vrijeme jer je to bilo tek 20 dana mandata, to je formalno bilo ispod 50% ali je stvarno bilo preko 50% hrvatskih građana. Milijun i 286 tisuća građa slobodnom voljom je reklo da želi Hrvatsku u EU-u, a 647 tisuća je slobodnom voljom također reklo da ne želi Hrvatsku u EU-u. Ja mislim da je hrvatski narod odnosno hrvatski građani natom referendumu donio dobru odluku i jako mi je drago što sam barem malo u time doprinio, tako da molim vas da i to stavite u minus. I treće, ustvari simbolično je. Na dan prije održavanja drugog kruga prvih višestranačkih izbora u RH u Zagrebu je održava pjesma Eurovizije gdje je baš simbolično pobijedila pjesma, ako se sjećate, a imali ste tada 5 godina, možda se ne sjećate, Insieme unite, unite Europe. Prema tome, meni je drago da smo u EU—u, a euroskepticizam je vaša politička platforma ali nemojte nas bar zaboraviti kad nas kritizirate.
A jel' se sjećate pjesme „Hajde da ludujemo“? Ali to je ostavilo duži trag nego … [[Govornik se ne razumije.]] Kolega Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, što da vam kažem, što da vam kažem, reći ću samo slijedeće. Vi kažete mi smo ušli u EU-u voljom građana, a dame i gospodo ako me pamćenje dobro služi, u ugovoru o pristupanju sa EU-om je sklopljen prije nego je referendum uopće bio. To je jedan ozbiljan detalj i cilj cijele vaše kampanje je bio obeshrabriti one koju su protivnici EU-a, od toga da izađu na taj referendum. Ali evo dame i gospodo, vi koji ste protivnici ovog europskog projekta kojeg nam je danas predstavio gospodin Plenković koji nam se vraća, ja bi rekao revolving door iz Bruxellesa jer on stalno ide u Bruxelles i vraća se nazad u Bruxelles. Ja vas pozivam da na izborima podržite Živi zid jer smo jedini protivnici europskog projekta kojem prema vlastitom priznanju podjednako služe i HDZ i SDP. Hvala.
Iduća rasprava pojedinačna, poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Prvo jedna mala opaska, znači normalno da je ugovor bio potpisan ranije kada se na referendumu glasalo o ugovoru. Znači to je logični slijed, znači da referendum nije prošao onda vrijedio ni ugovor koji je Hrvatska potpisala. Ali ono šta ja danas ovdje želim reći i šta je u biti tema ove točke i sastanak Europskog vijeća, ovo je dobro dobivati kao informaciju i to treba pozdraviti i upornost i strpljivost i marljivost našeg premijera koji ovdje sluša naše rasprave cijeli dan, to je sve lijepo. Ali bih volio gospodine Plenković da u ovim izvješćima vidimo jasno i čvršće stavove vas kao onoga koji nas tamo predstavlja i da vidimo direktne koristi za RH od tih sastanaka. Znači podržati određene stavove koje dogovore veće zemlje po pitanju migracija ili digitalne ekonomije ili digitalizacije javne uprave. To je dobro, ali di je tu Hrvatska odnosno koji su to naši stavovi koji jasno i to je moje pitanje vama, koji jasno usmjeruju stavove Europskog vijeća, odnosno zemalja EU odnosno europskih lidera. Apsolutno jasno da nas sve ove teme jako pogađaju posebno migracije koje smo ja bih rekao u krizi proteklih nekoliko godina kao zemlja uspješno prebrodili bez nekih većih trauma kao što su se, sa kojima su se suočile neke druge zemlje. Ali opet kažem fale nam više vaši jasniji stavovi i ono za šta ste se vi uspjeli izboriti unutar Europskog vijeća. Jer Hrvatska nije tražila ulazak u Europsku uniju i željela ulazak u EU samo da bi bila članica, to ništa ne znači na taj način ukoliko nema jasne koristi za naše građane, ukoliko nema jasne politike Hrvatske koja će usmjeravati Europsku uniju i ukoliko nećemo biti snažna članica EU. Ono šta posebno me zanima i što u svakoj raspravi pokušavam istaknuti prilikom rasprave o sigurnosti i obrani ja mislim da Hrvatska nema dobre prioritete unutar svojih granica, da odluka koju je donijela hrvatska Vlada i koja se počinje ostvarivati naredne godine, a to je da se troše enormna sredstva na kupnju borbenih zrakoplova sve dok naši primjerice ljudi u obrazovnom sustavu, učitelji nemaju adekvatno povećanje plaće. I ti prioriteti koje je HDZ-ova Vlada, odnosno vaša Vlada odabrala za mene su potpuno promašeni. I sa te strane ukoliko već sudjelujemo u tim raspravama da li je uopće nužno na taj način trošiti naša proračunska sredstva. Da li je nužno trošiti milijarde i milijarde kuna samo zato da bi se primjerice naš ministar obrane ili možda vi osjećali bitnim jer imamo eskadrilu od 12 borbenih zrakoplova. Da li nam je bitnije da naši učitelji u školama imaju 1000 ili dvije kuna veću plaću ili da imamo 12 borbenih zrakoplova koje će nam prodati neka strana vojna industrija. I sa druge strane volio bih vidjeti kada raspravljate, evo recimo o sigurnosti u obrani gdje smo imali prijedlog, podršku Europskog vijeća, prijedlogu Europske komisije o uspostavi europskog programa razvoja obrambene industrije. Gdje su tu naši poduzetnici? Gdje su tu naše tvrtke, uspješne tvrtke koje mogu sudjelovati na zajedničkom tržištu i na taj način da hrvatsko gospodarstvo ima određene koristi. Što se tiče dalje određenih stvari koje su bile raspravljene, posebno mi je zanimljivo ovaj dio koji se raspravlja oko program čelnika, odnosno ono šta na žalost iz svakog ovog programa i sastanka vidimo da je načelne prirode. Znači u izradi programa čelnika se vodimo rješavanjem problema, stvarnih problema da će se ići korak po korak i da će biti ključno zadržati jedinstvo članica. To je gotovo svaki put praksa, odnosno svaki put piše u izvješću. I ono što tu želim reći, da naši problemi, odnosno problemi građana Republike Hrvatske nisu identični problemima drugih država i tu bih posebno skrenuo pozornost opet na ovu raspravu koju smo imali malo prije o monetarnoj uniji gdje smatram da Hrvatska i gdje bi vi trebali kao predsjednik Vlade Republike Hrvatske na Europskom vijeću izraziti jasan stav naših građana koji nisu skloni brzom ulasku u monetarnu uniju. Znači nama euro u ovom trenutku nije potreban. I netko će reći vi ste potpisali, vi ste preuzeli obvezu, ali to ne znači da se ono mora provesti u periodu u kojem ste vi to zamislili a to je izrazito brzi period i gotovo niti jedna država članica EU se nije odlučila na tako brzo pristupanje monetarnoj uniji. Primjerice Danska koja je članica već skoro i više desetljeća, znači tridesetak godina, ona još dan danas nema euro kao svoju valutu. Zbog čega bi Hrvatska to trebala imati kada njeno gospodarstvo nije spremno, kada bi se to direktno odrazilo na standard hrvatskih građana i kada mi gubimo jedan bitan alat koji bi nam mogao pomoći u oporavku našeg gospodarstva. U nedostatku drugih rješenja, u nedostatku rješavanja problema INA-e, Agrokora, odlaska ljudi iz RH nudi nam ese od strane Vlade rješenje koje naizgled je moguće vrlo brzo primijeniti. Ali de facto ne znači ništa dobro za naše sugrađane. I zbog još jednom tražim od vas da na sjednicama Europskog vijeća ali i u javnoj komunikaciji malo zabrenzate ja se ispričavam, ovo je vrlo bitno volio bi da premjer to čuje, da premjer to čuje, pa sam evo malo zastao. Znači molio bih vas da u javnom prostoru, gospodine Plenković, se zauzete za ne tako brzi ulazak Hrvatske u monetarnu uniju. Sada izgleda kao da je to najvažnija stvar koju Hrvatska treba u narednom periodu napraviti. Ja mislim, da to nije na korist naših sugrađana u ovom trenutku, ja mislim da trebamo napraviti još puno toga prije nego što će Hrvatska biti spremna na taj korak i molim vas, i da na narednim europskim vijećima na taj način prezentirate hrvatsku politiku. Ne zbog mene, što je to osobno moj stav, nego ste vi svjesni da je to u RH, stav većine naših sugrađana. To sve relevantne ankete pokazuju. Ja mislim da ni vi ne smuljate u točnost tih anketa koje su objavljene proteklih nekoliko dana ili tjedana, a koje govore da preko 60% naših sugrađana ne želi tako brzi ulazak Hrvatske u monetarnu uniju, kao što to zagovara vaša Vlada, odnosno, guverner HNB-a. Hvala vam lijepo.
Vjerovali ili ne, nema replika. Idemo dalje, uvaženi kolega Ivan Pernar, isto tako pojedinačna rasprava.
Uvaženi predsjedavajući, gospodine premjeru. Ja znam, da vi vjerujete da je u Hrvatskoj sve bajno i znam da postaju pitanja, koja vas u EU ne pitaju. Međutim, ja znam da ta pitanja tište hrvatske građane. I budući da vam u Bruxellesu nisu postavili ta pitanja, ja bi vam htio par pitanja postaviti. Kaže, ovako, pitaj Plenkija, misli se na vas, gospodine Plenković, ako je Manulić upirao prstom u Gregurića i najveći kriminal, da je kriv on za ono što se zbivalo u Agrokoru, što je potrebno otkrivati više od toga. Kaže ovako, pitaj gospodu iz vlasti i oporbe, što su učinili sa mljekarskoj industrijom i poljoprivredom. To je ozbiljno pitanje, gospodine Plenković, dal su vas u Europskoj komisiji pitali, što radite sa mljekarskoj industrijom i poljoprivredom. Ide dalje, ako možete pitajte premjera 2 pitanja, želite li svojoj djeci dobro. I onda drugo pitanje, ako svojoj djeci želite dobro, zašto tuđoj nanosite zlo. Pretpostavljam da vas ni to nisu pitali gospoda iz Europske komisije. Evo, kaže ovako, pitaj Pelnkija jednako super Hika da li je svjestan koliko, ajde ovo je jedna ružna riječ, svojoj bahatošću.
Kolega Pernar, ja vas ponovno molim, dakle, ne možemo se ovdje na taj način razgovarati. Dakle, to izlazi iz okvira pristojne rasprave. Dakle, možete raditi i argumentirati, ali nemojte ljude dovoditi u neugodnu situaciju.
U redu, pitati ću ovako. Želim pitati Plenkovića, to pita Katarina Jakupec, kada će dati ostavku? Zar nije još shvatio da ga narod ne želi na mjestu kojeg je zauzeo. Po anketama 75% građana, mene živo zanima gospodine Plenković, da li su vas u Europskoj komisiji pitali to pitanje? Evo jedan pita, pitaj ga di su pare? Evo, znači novaca nema, lova je odletila, gospodin Todorić je u Londonu, pojeo vuk magare, opet ništa. Evo još pitanja, kaže, kako je moguće da je euro dobar. Ja sam u Njemačkoj, sve je skuplje, nego kod nas jer je u eurima. A ljudi opet žive bolje. O čemu se radi. Radi se o tome da je u Njemačkoj plaća 2000 eura, a kod nas 25000 kn. Pa to je naš problem. To vam čovjek želi ukazati. Nije rasprava oko toga je li euro ili kuna, nego je rasprava kolika je plaća. Ono što vi gospodine Plenković, ne želite napraviti, dići minimalnu plaću koje je 2600 kn. Ljudi žive u teškoj bijedi, pa ne može se živjeti od 2600 kn, pa vi sami to znate. I pokušajte zamisliti kakav posao ti ljudi za 2600 kn moraju raditi. I hrvatski građani, da vi dođete pred njih i kažete ja želim povećati plaće i mirovine, oni bi vam pljeskali, ali vi ne idete pred građane sa tim programom. Vi idete pred građane sa programom, kako ćete uvesti drugu valutu koja će u praksi još poskupiti stvari, a plaće neće rasti. Suštinsko pitanje, gospodine je sljedeće, hoće li plaće i mirovine rasti nakon uvođenja eura? Da ili ne? Jeste li vi spremni dati odgovor na to pitanje i dal su vas u EU to pitali u Europskoj komisiji? Vi znate da je odgovor ne. A onda je drugo pitanje, koje se nastavlja na ovo, hoće li određene stvari poskupiti ili bolje rečeno, hoće li išta pojeftiniti. Mi znamo da uvođenjem eura, ništa neće pojeftiniti, ali štošta će za uzvrat poskupjeti, da. I kakve onda koristi imaju građani od toga, gospodine Plenković, očito je nikakve. I samim time se dovode u pitanje vaši motivi. Reći ću dalje, reći ću dalje, samo sekunda, zašto dolaze računi za struju sve skuplji? I poruči mu, da kad ljudi prestanu plaćati računa jer nemaju novaca, onda neće ni on imati plaću, jer nitko neće puniti njegovu blagajnu. Da, gospodine Plenković, računi za struju su sve skuplji. Poskupljenje struje je također jedan od programa vaše Vlade. I to moram podsjetiti, da kad je SDP poskupljivao struju, tada je HDZ osuđivao ta poskupljenja struje, sad ju sami poskupljujete. Pazite dalje, pitanje za gospodina Plenkovića, da li se on rodio bez srama? Kako taj čovjek nema savjesti? U ovoj situaciji, kad je velikom dijelu građana jasno da su opljačkali ovu državu, ponašate se tako arogantno i bahato. Pričati o tome, kako stvari funkcioniraju, obmanjivati vas i dalje. Što bi građani trebali napraviti da vas maknu s vlasti? Je li taj čovjek ima doma televiziju, je li ima zdrave oči pa da se okrene oko sebe i pogleda kako žive ljudi u ovoj državi. Je li vidi siromaštvo, bolesnu djecu koja ne mogu dobiti lijekove? Je li vidi starce sa mizernim mirovinama? 10000 ljudi u Hrvatskoj ima mirovinu 500 kuna ili manje. Jesu li vas o sudbini tih ljudi pitali iz Europske komisije? Kaže jel', ljudi kopaju po kontejnerima, deložacije, da li vi to gospodine Plenkoviću vidite? Možda ne vidite. A ako ne vidite to je zato jer pratite vjerojatno samo državnu televiziju koja te stvari ne prikazuje. Kaže sram ga može biti a možeš mu slobodno poručiti da bez obzira na svu lovu koju kradu nikada ne bih željela biti u koži njihovoj, moja savjest jednostavno to ne bi mogla podnijeti. To mi je poslala poruku jedna djevojka koja ima malo dijete. Evo dalje, pitanje za gospodina Plenkovića, zašto organi vlasti ne istraže odakle gospodinu Todoriću 10000 funti za platit kauciju ako su mu navodno svi računi zamrznuti. To je isto zanimljivo pitanje. Vi kažete zamrznuli ste mu račune a on izvuče 10000 funti kao karikirano iz rukava. Evo dalje, kada će početi gradnja državnih stanova za najam? Mi vječni podstanari koji ne želimo ulaziti u stambene kredite ne možemo više plaćati podstanarstvo.
Kolega Pernar, kolega Pernar, ja vas molim, niste stvarno u temi, evo pustio sam vas, ja vas molim da se držite teme, tema je Izvješće o sastanku Europskog Vijeća. Ovo više nema nikakve veze s time.
Evo, pitati ću konkretno [[Upadica predsjednik: Može.]] Jesu li vas pitali iz Europske komisije što mislite napraviti sa Slavonijom koja je jad, tuga i pustoš? Hvala i veliki pozdrav. Gospodine Plenkoviću, ja znam da vi živite u paralelnoj stvarnosti, ja znam da ovo o čemu ja govorim do vas ne dopire, do vašeg srca, ja znam da vi vjerujete da možete što hoćete. Pa ja vas onda molim ako stvarno možete što hoćete da zaželite nešto dobro našoj zemlji i našem narodu, odnosno da napravite nešto što je u našoj koristi. I da konačno umjesto slušanja direktiva iz Brisela počnete slušati želje i molitve i molbe naših građana. Građani vape gospodine Plenkoviću, građani su gladni i žedni boljeg života i pravde i zbog toga jer im vi to ne dajete oni bježe iz ove zemlje. Zašto gospodine Plenkoviću okrećete glavu od toga što vam govorim? Nemate srama. Građani očekuju od vas bolji život i neka rješenja. Osim demagogije i populizma i pustih obećanja koja ne pomažu onima koji kopaju po kontejnerima, kojima blokiraju račune, koje deložiraju itd., koji nemaju posla, koji se moraju van seliti, puni su autobusi gospodine Plenkoviću mladih koji napuštaju zemlju. Pa što vi njima imate za poručiti? Svi mladi koji dolaze u Sabor ovdje s nama razgovarati svi govore da razmišljaju o odlasku iz ove zemlje. Pa kako vi možete od toga okretati glavu i reći taj problem mene ne zanima. Molim vas da učinite nešto. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovani kolega Klarić. Izvolite.
Zastupniče Ivan Pernar, tjednima, mjesecima, danima, iz sjednice u sjednicu prozivate nas, vrijeđate nas i vjerojatno ste primijetili da vam se mi s ove strane ne javljamo za repliku niti vam odgovaramo. A znate zašto to ne činimo? Zato što nas ne može uvrijediti netko tko je čitav život na tuđoj grbači. Koji čitav život ništa u životu nije napravio nego samo prozivao, vrijeđao, šlepao se oko drugih i to radi sad. I to koga vrijeđa i koga proziva? Ljude koji imaju iza sebe karijere, ljude koji su nešto stvarali, ljude koji se brinu o ovoj zemlji i o svojim sugrađanima i koje proziva Ivan Pernar. I mi vas uporno slušamo a vi ništa ne nudite. Što to vi ste ponudili, što ste to vi u životu konkretno napravili osim što se pojavite na nekakvoj deložaciji, posnimate se, poprate vas mediji i onda se smijete? Rušite instituciju ovoga Sabora. Jedete mi pizzu tamo u svečanoj dvorani ispod slika i kipova ljudi koji su stvarali ovu državu. I tko to radi? Ivan Pernar. Što je Ivan Pernar u životu stvorio, tko iza njega stoji? I uporno nas prozivate evo sad i treći put i još ćete jedanput se javljati za riječ. Mi šutimo nitko vam ništa ne govori, nitko vam ne odgovara ali nemojte vrijeđati. Nemojte vrijeđati ljude imenom i prezimenom koji u životu su nešto stvorili. Pokažite što ste to vi stvorili, što stoji iza vas pa onda govorite tako kako govorite.
Odgovor na repliku.
A gledajte, kada uzmete 23 milijuna kuna iz državnih poduzeća i odbijate ih vratiti nazad u proračun odnosno poduzećima iz kojih ste ih isisali. I kada vam onda ljudi kažu gledajte vi ste lopovi vas to vrijeđa. Vi kažete da ste vi stvorili Hrvatsku, ne znam, ovo sve. I to je istina. Ovo sve što se danas događa u Hrvatskoj to ste vi stvorili, vi ste tvorci ovog ekonomskog sustava koji vodi zemlju u propast. Vi pitate koji su naši prijedlozi. Pa dali smo gospodine konkretne prijedloge. Ne znam da li pratite nedavno je bila rasprava o tome trebaju li banke vratiti preplaćene kamate. Naime, banke su nezakonito podizale kamate i sud je ustvrdio da je to bilo nezakonito dizanje kamata i da banke nisu na to imale pravo. I onda kada smo dali prijedlog da se građanima taj novac vrati koji su im banke uzele a očito na njega nisu imale pravo bez da svaki građanin zasebno mora ulaziti u sudski spor, znači da se na osnovu kolektivne sudske presude da direktiva bankama da ono što su uzele a na što nisu imale pravo da vrate, vi ste gospodo iz HDZ-a glasali protiv. Pa kako vas nije sram reći da nemamo konkretnog prijedloga? Biti će sad prijedlog konkretan legalizacija konoplje. Bila je tema da cijepljenje bude dobrovoljno. Biti će prijedlog gospodine o razdjelnicima da nije više obvezno uvoditi razdjelnike, da se ljudi mogu isključiti sa toplinskog sustava ako žele. Da li vas to zanima? Kada ste dizali PDV ugostiteljima dao sam amandman da se ne diže na 25% sa 13%, svi ste glasali protiv. A sada tu mene prozivate i utišavate da šta sam ja konkretno napravio. Pa što ste vi konkretno napravili osim što ste upropastili cijelu zemlju. Sram vas može biti.
Nemojte se srditi kolega Pernar. Nemojte se srditi, polako. Svi iznose svoje argumente u civiliziranoj raspravi. Nekad nije lako čuti kritike na vlastiti račun. Mi ih stalno slušamo, malo i vi morate poslušati na svoj račun. Kolega Bunjac, izvolite. Pojedinačnoj.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Javio sam se na ovu raspravu potaknut premijerovom izjavom da se Živi zid služi populizmom, da ne nudi argumente u raspravi i da je EU u biti Hrvatskoj donijela dobro. Ne želim sada govoriti ovdje recimo o programu „Vjerodostojno“ koji je nadam se predsjednik Vlade pročitao, gdje se pričalo o tome da će PDV biti smanjen ove godine na 24%, gdje se pričalo o tome kako će se zaustaviti deložacije iz jedine nekretnine, kako se neće prodavati HEP. Ništa se od toga nije dogodilo i to već samo po sebi pokazuje kakvu vjerodostojnost imaju oni koji zloupotrebljavaju tu riječ. Ono o čemu želim govoriti, želim govoriti o EU i o onoj izjavi da je proces referenduma i ulaska u EU bio demokratski. Pa evo konkretno, prema indeksu demokratičnosti koje provode međunarodne institucije Hrvatska je na razini afričke države Gane i nosi službeni naziv manjkava demokracija. To nije ono što je rekao zastupnik Ivan Pernar niti zastupnik Branimir Bunjac nego je ono što je službeno ocijenila međunarodna zajednica. Pa ako međunarodna zajednica hrvatsku demokraciju naziva manjkavom i stavlja je razinu Srednje Afrike, ja ne razumijem premijera koji ovdje kaže da je u Hrvatskoj demokracija blistava i da je samim time referendum bio demokratski. Referendum je bio nedemokratski iz razloga što nije bilo kvalitetne javne rasprave, što su prostor u medijima dobivali samo pro EU lobisti, a oni koji su bili za suverenu i samostalnu Hrvatsku bili su medijski eliminirani odnosno mogli su samo po nekim Internet forumima iznositi svoja stajališta. Također kao što sam rekao vladajući HDZ tada uz normalnu suradnju SDP-a oni su mu njegovi najveći fanovi, evo tu gospodin Klisović sve podržava što govori Andrej Plenković, oni su promijenili Ustav, Ustav koji je donio prvi predsjednik RH kako bi hrvatske građane natjerali da uđu u EU. To nije bila slobodna volja. I sada gledajte jednu stvar, onda je glasalo od te manjine koja je izašla na referendum 66%, a danas EU prema službenim statistikama, ne prema mojoj volji ili mojoj procjeni podržava 36% građana. I sada vi zamislite demokraciju u Hrvatskoj gdje 64% građana je protiv EU, a u Saboru imate 95% zastupnika koji su za to. O kakvoj mi demokraciji pričamo? A kak je to moguće? Pa zbog medijske manipulacije i izbornog inženjeringa, a sada vidimo da mecena HDZ-a siva eminencija gospodin Šeks, želi još više zaoštriti izborno zakonodavstvu kako bi Hrvatsku pretvorio u HDZ-ovo feudalno leno. Bit će Hrvatska d.o.o. društvo sa ograničenom odgovornošću u vlasništvu HDZ-a, a pod velikom kapom Europske komisije. I to će dakle Hrvatska će biti da ne kažem nešto grublje, auspuh EH u kojoj ćemo mi na stolu u kojem doduše postoji gozba, ali ne za nas dobivati mrvice s kojima bi se trebali nahraniti. I doista se postavlja pitanje o čemu mi to odlučujemo u EU ako imamo 11 zastupnika od 751 u europarlamentu, ako ovdje u Saboru raspravljamo o uredbama i direktivama kojima ne možemo promijeniti sadržaj, ako nam EU propisuje 70% zakonodavstva u RH, a naše krhko gospodarstvo predstavlja manje od 1% europskog gospodarstva. I doista ja bih volio, pazite 4,5 godine je prošlo od ulaska u EU, nisu prošla 4,5 dana, 4,5 godine, možemo vidjeti prve rezultate, prve posljedice. Ja bih htio i volio vidjeti da je od te četiri godine procvalo hrvatsko selo, da su seljaci bogati, da se smanjuje nezaposlenost mladih, iseljavanje, htio bih vidjeti da se otvaraju radna mjesta, da rastu plaće i mirovine, da se smanjuje broj socijalnih slučajeva. I kada bih jato vidio gospodine predsjedniče Vlade ja bih vam čestitao, stisnuo bi vam ruku, rekao imate moj glas i povukao bi se iz politike. Evo to bi napravio, javno vam sada to kažem. Ali ja vidim sve suprotno i ne samo ja nego 75% hrvatskih građana i ovih 64% koji više ne podržavaju ulazak Hrvatske u EU. Evo iznijet ću vam službene podatke. Hrvatsko selo je propalo od ulaska u EU, propalo je ne samo mljekarstvo, nego stočarstvo, proizvodnja hrane, ljudi su se iselili. Zdravlje ljudi je pogoršano, Hrvatska je prema službenim statistikama samo europsko dno po standardu građana. slušajte pažljivo, po kvaliteti, po konkurentnosti, po plaćama, po mirovinama, po korištenju europskih fondova, po brzini interneta, po zaposlenosti mladih, po siromaštvu djece, po ravnopravnosti spolova, po obiteljskim putovanjima na izlete, po zdravlju zubi, po smrtnosti od raka, po natalitetu, po proizvodnji organske hrane, po gospodarenju otpadu, po izdvajanju za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatska je ponavljam na samom europskom dnu. I vi sada ovdje govorite EU je dobro nama napravila, ja sam uspješni premijer i mi rastemo. Nije istina. Vi niste učinili apsolutno ništa ni vi ni vaša politika unutar EU da se stanje hrvatskih građana poboljša, a ponajmanje ste ponudili rješenja. Nikakva rješenja nismo vidjeli. I vaša ministrica koja sjedi pokraj vas nikakva rješenja nije ponudila i predstavlja neku socijalnu politiku. Po čemu se poboljšao život tih socijalnih slučajeva u Hrvatskoj? Gdje se smanjio broj beskućnika? Gdje se smanjuje broj deložacija? Pa to je vaš program „Vjerodostojno“. Vaš program! I vi se usuđujete reći koji ne provodite svoj vlastiti program nekome da je populist. Imate obraz. I sad ćete ovdje pričati kak' ste vi odlična ministrica i premijer će vas braniti svim srcem da bi vas za dva mjeseca se odrekao isto kao i bivšeg ministra Barišića. To su vam fakti gospodine premijeru ili predsjedniče Vlade. To su vam argumenti službene statistike i držite se onda merituma i recite kako stvari stoje i recite da, nalazimo se na samom dnu. Ali čovjek koji se nalazi na dnu, a onda nema drugog puta nego ići gore. A ići gore se može provođenjem reformi, ići gore se može tako da se ne prebacuje odgovornost na druge, da se ne upire prstom u oporbu, da se ne upire prstom u Živi zid, nego da se traži njihova podrška, da ih se sluša, da se postigne konsenzus i jedinstvo hrvatskoga naroda. Tako se može ići naprijed. Prvo biste trebali priznati istinu, a onda biste tek mogli doći do toga da nešto konkretno napravite. I ja vam se tu želim suprotstaviti. I prestanite s tim plaćnim pričama kako mi vas vrijeđamo i kako ste vi jadni, mali i dobri. Vi ste u politici. Izvolite nešto poduzeti. Imate vladajuću većinu. Doduše ne baš posve zakonitu, ali ipak imate i počnite provoditi reforme. A reforme ćete provoditi na takav način da se u toj EU u kojoj još uvijek formalno jesmo izborite za ono što hrvatske građane muči. A hrvatske građane ne zanima koliko će biti plina u klima uređaju što tu moramo raspravljati u Saboru, trošiti život i dragocjeno vrijeme, nego hrvatske građane zanima da se riješe ključni problemi hrvatske politike, gospodarstva i društva općenito. I kad to budete napravili ja ponavljam još jednom, ne znam da li ste me čuli, ja ću vam zaista čestitati i reći ću evo od danas glasam za vas. Dajte da ljudi imaju plaće 1000 eura i da umirovljenici imaju mirovine 700 eura i stvar riješena. Evo vrlo jednostavno. Ništa vas puno ne tražimo. Ne traži nitko da postane Rockefeller da vozimo Mercedese i ne znam šta, samo da normalno živimo, evo ništa drugo. Samo da normalno živimo od plaće do plaće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac i ja isto slušam vas i kolegu Pernara već dosta dugo vremena i pokušavam se vratiti unazad i sjetiti se što ste vi to ovdje predložili. I jedno što sam zapamtio da ste predložili kao vaš program je šest stabljika po stanovniku konoplje za osobnu rekreaciju. Znači nešto da bi se ljudi trebali rekreirati. Vi ste rekli 6. Ne znam zašto niste rekli 8 ili po kvadratima ne znam 100 kvadrata ili hektare pa da se svi smijemo u RH i da nam sve bude veselo i lijepo. Evo to je jedino što ste uspjeli u ovih godinu dana predložiti i o tome još nismo stigli raspraviti ovdje u ovom Domu, vjerojatno ni vi se s time baš ne slažete. Još niste uputili to u proceduru, ali evo čekamo čisto da zapamtimo Živi zid i taj mandat koji ste odradili ili ćete odraditi sa 6 stabljika konoplje za sve Hrvate pojedinačno.
Zahvaljujem kolegi Boriću na replici. Odgovor, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Borić. Zanimljivo da ste vi zapamtili baš šest stabljika. Ne znam jeste li gledali onaj film kada jaganjci utihnu pa kaže jedan psihijatar „svako češe tamo gdje ga svrbi“ znate i to je simptomatično da ste baš to zapamtili. To možda ja mislim da ima nekakvih možda veze s ne znam sa nekakvim podsvjesnim željama, što ja znam. Međutim, htio bih vas upozoriti s obzirom da spavate na ušima kako sami kažete, da Živi zid u proceduru uputio desetak zakona koji su neki su već bili na raspravi, neki dolaze ovih dana, a neki se ovih dana predaju. 10 zakona. To je u rangu dopustite mi da kažem nešto u svoje ime u rangu SDP-a gotovo, koji ima 10 puta više zastupnika nego mi i puno jaču logistiku. Nebrojene amandmane smo davali. Pa ja sam ovdje sam u Saboru bar 25 amandmana brani osobno. Poslali smo zastupnička pitanja. Kolika zastupnička pitanja smo poslali? Koliko puta sam ja govorio ovdje u Saboru. Hajde izvadite saborsku statistiku svoju i moju, koliko puta ste vi govorili, koliko puta ja? Koliko puta sam ja izostao sa radnog mjesta? Pogledajte koliko put na raspravi, pa tu u vašim klupama je propuh kad nema predsjednika Vlade, tu nema nikoga. Tu par zastupnika sjedi Miro Bulj, Pernar, ja i Sabina Glasovac i Gordan Maras. I normalno da vi ništa ne čujete. Pa kak' biste čuli kad niste tu? Prvo biste trebali doći na raspravu, pa onda ćete čuti. Tak' da ja ne znam, vi pričate o nekoj ozbiljnosti. Pokažite vi svoju diplomu, ja svoju hajde pa ćemo da usporedimo tko je šta u životu napravio. Jel' mene štitila stranka dok sam napredovao u životu? Jesam imao podršku? Imao sam ja tatu u HDZ-u? nisam. Pa nemojte baš tako nastupati bahato. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Poštovane kolega ja bih vas zamolio da ne upadate u riječ kolegi Bunjcu kada odgovara na repliku. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Ivan Pernar.
Uvaženi kolega Bunjac, jučer sam otvori tj. pogledao naslovnicu 24 sata, pisalo je da se gladna djeca u školama ruše u nesvijest, da ih je sram reći da su gladni. I jednostavno kada vidim takvu informaciju mene srce stegne i ja se pitam što Vlada radi po tom pitanju. Nažalost ništa. I ova Vlada je Vlada koja miješa po meni nerad i kriminal i oni uvjeravaju sve nas da smo mi čudni u glavu, da smo maloumni, glupi, da jednostavno nemamo znanja, vještine itd., a da oni sve znaju da oni rade dobro itd. Pa evo dame i gospodo slučaj Agrokor, pa to 20 godina se zataškavalo, 20 godina se muljalo, 20 godina se kralo. Pa nije to moje mišljenje to DORH govori sada i vi ste cijelo vrijeme 20 godina štitili Todorića, pokrivali ste ono što je on radio i držali ste mu ljestve i sada kada se cijela piramidalna shema urušila sada radite cirkus, a on vam tamo maše iz Londona i pokušavate svu krivnju sa sebe svaliti na njega. Pa nije moguće da je on kriv za sve jer ono što je napravio nikad ne bi mogao napraviti bez pomoći svih vas. I kolega Bunjac vam ukazuje na ono što trebate raditi. Trebate smanjiti podjele u društvu i prestati izazivat averziju u narodu. Ali vi sa svojom politikom koja uporno ide protiv volje naroda pokazujete da vam nije stalo do toga da nestanu društvene podjele već naprotiv maksimalno usudio bi se reći elektrizirate atmosferu, a nekada kao u slučaju poreza na nekretnine i do usijanja gdje ste tek u zadnji čas odustali od tog harača, nameta kakav na našim prostorima nije postojao od turskog doba. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, dakle vi ste vrlo dobro naveli da je u Hrvatskoj poremećen sustav prioriteta. Ja razumijem da su zadivljujuće i sjajne te dvorane u Bruxellesu, ti sastanci, domjenci, lijepe cipele, mobiteli, auti s vozačima, ali našim političarima bi prioritet morali biti ovi slučajevi o kojima vi govorite. Njemu bi prioritet trebali biti ljudi koji spavaju na podu u Importane centru i parkovima danas po gradu Zagrebu nemate klupu koja je slobodna da na njoj neko ne spava. To bi trebali biti prioriteti, ta djeca o kojoj vi govorite. 20% hrvatskih građana živi ispod praga siromaštva i tako dugo dok se to pitanje ne riješi ma nema se šta hodati u neki Bruxelles, na Maltu u Frankfurt ili šta ja znam gdje. 24 sata na dan treba te probleme rješavati suočiti se s njim, pa kada riješite problem 10 tisuća beskućnika onda reći, e sada idem u Bruxelles čuti šta priča tamo neki Juncker gospodin kravata ili ne znam koji. To bi trebali biti prioriteti jer mi smo pripadnici svog naroda, sada jedino ako ćemo reći, a nema veze šta sam ja Hrvat, nema veze šta Hrvatska postoji onda je to druga stvar, ali onda tako treba otvoreno reći. Idemo riješiti te probleme. Pa zašto je uopće nastao Živi zid, pa šta je Živi zid nastao zbog toga da uđe u Sabor da nam to bude smisao života. Pa nastali smo zato što je Hrvatska u duboku i tešku krizu pala, a građane nitko nije htio saslušati i sada evo već nam je podrška narasla na 10,5% i još će narast, a vama pada. A zašto? Zbog čega, objasnite? Zato što vi vodite genijalnu politiku, ne. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Završna riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Danas sam naišao na jedan anemičan pristup mojim izlaganjima od strane predsjednika Vlade koji nije uopće ulazio u duele iz nekog njemu znanog razloga. On može reći možda da pitanje što se gladna djeca ruše po školama nije bitno, da pitanje što ljudi spavaju po klupama i po tramvajima nije bitno, da pitanje što ljudi u tisućama odlaze iz zemlje nije bitno, da to što je PDV 25% da to nije bitno, što smo jedina zemlja u EU gdje ovrhe provode javni bilježnici umjesto sudova, da ni to nije bitno, da to što su uvedene GMO kulture za prehranu stanovništva ni to vjerojatno nije bitno jel je bila eu direktiva takva. Jednostavno koja god tema se dotakne koja je relevantna 330 tisuća blokiranih građana nije bitno. Deložacije, nije bitno to nije problem, imali smo tri u zadnjih tjedan dana u Hrvatskoj. Koje pitanje gospodine Plenkoviću je po vama bitno? Zar je bitno pitanje koliko vi imate službenih putovanja, kakav je vaš odnos sa Junckerom, jeli Juncker vaš stari prijatelj ili nije? Koje je vaše ne znam opredjeljenje? Evo pa to kada je kolega Bulj govorio onda ga se pitalo u stilu kao dal on pokušava reći da možda ima nečeg višeg od samo nekog spontanog dodira itd. između vas i JUnckera. Ali gospodine Plenković javnost ne zanimaju odgovori na ta pitanja o Junckeru. Javnost zanimaju odgovori na pitanja zašto želite uvesti euro iako su građani protiv toga, iako je očito iz aviona da to neće dovesti do pojeftinjenja ničega, ali će zauzvrat dovesti, odnosno za uzvrat dovesti do poskupljenja puno toga drugog. A vi o tome ne želite razgovarati. Vi kažete nije me briga što građani misle, nije me briga, mogu što hoću. Pa zar je to pristup? Pa zamislite da sam ja premijer i da mi vi govorite gospodine Pernar pa djeca se gladna ruše u školama, a ja kažem šta me briga, ja mogu sve što hoću ili ja mogu što hoću. Pa što? Gospodine Plenković, trebali biste se zapitati zašto pada podrška Vladi, zašto 75% građana smatra da država ide u krivom smjeru? Ali vama to nije bitno. Ja sam vama ovdje smiješan, ja sam ovdje klaun. Ja sam ovdje redikul, a vi ste ozbiljan čovjek. O.k. neka vam je. Zalijepite mi etiketu klauna, recite ovi problemi o kojima Pernar govori to su gluposti, ja sam odličan premijer. Imate tu u Saboru 60 pultrona koji će vam pljeskati. Ali gospodine Plenković oni koji vama danas ovdje plješću znate kakva vam je to ekipa? Pa to vam je ekipa iz carevog novog ruha. Oni svi vide ovo što ja govorim, ali vam se ulizuju, podilaze vam, govore vam ono što želite čuti. Napadaju me na daljinski upravljač. I čim vi ovdje odete oni će otići. Pa njih uopće nije briga niti za sudbinu države, niti stranke, a najmanje vjerujte mi za nas. I koliko god mislite da smo vam problem mi iz Živog zida, veći problem vam je hrvatski narod koji vas više ne podržava i ovi zastupnici koji će danas sutra, kao što su za sve probleme u stranci okrivili Karamarka i likvidirali ga iz političkog živoga, sutra će isti ovi zastupnici vas likvidirati sa pozicije predsjednika HDZ-a jer svi vaši prethodnici su na identičan način završili. Nemojte biti i živjeti u iluziji. Pa sjećate se što sam Boži Petrovu rekao kad mi je sjedao iza leđa. Rekao sam mu ovi koje sada štitiš ti će ti glavu skinuti. On mi se smijao, a kasnije kad mu je Grmoja, kad ste ga rušili pokazao moj govor onda je rekao ne mogu vjerovati da me Pernar upozoravao. Evo gospodine Plenković ja vas danas upozoravam ako nešto ne učinite loše vam se piše u političkom smislu. Živjeli!
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Pernar. Dakle, ja nemam ništa protiv da se jednog dana raspravlja i o ovim temama koje su tu navedene. Ali meni je jednostavno smiješno, doslovce mi je smiješno makar je u biti tužno da mi o ovom raspravljamo dok tu vani pred zgradom ljudi kopaju smeća da nađu bocu od pola kune vrijednosti. Pazite vi bogatstva pola kune. Ali znate koliko ima na jednoj kanti? 20 njih. I ne možete vi 10 kuna skupiti prije nego što 7, 8 sati hodate od kante do kante. Hajde da su sve kante vaše, pa još hajde. Ali treba bit brz! Znate i sad ovome vani koji kopa po smeću ja ću sada doći i pazite šta ću ja njemu reći. Znaš li ti što kopaš kante da Europsko vijeće pozdravlja provedbu inicijative za otpornost gospodarstva Europske investicijske banke kojim se mobiliziraju ulaganja u zemljama susjedstva? Znaš ti to? Onda ću ga pitat. Evo sa zanimanjem očekuje raspravu o suradnji s afričkim partnerima na predstojećem sastanku na vrhu Afričke unije i Europske unije. Pa dajte vi meni recite kog to zanima? O čemu mi sad tu raspravljamo? Pa dajte odite vani pomognite čovjeku. Molim vas evo sad kad idete van nemojte odmah u auto skočiti nego daj prošećite pa dajte recite evo ti pet kuna za 10 boca, pa bar toliko imajte vremena i humanosti da se suočite sa stvarnim životom u RH. Pa ja kad idem u Sabor ujutro kad prođem tu od ove Ilice preko Kamenitih vrata pa 20 prosjaka sretnem? Pa morao bih nositi onu jednu malu kanticu po 5 kuna da svakome dam nešto. Pa to ne bih stigao na posao. Jel' vi to vidite? A o čemu mi pričamo? Mi pričamo o tome kako u Kini ne znam je … [[Govornik se ne razumije.]] u odnosu na dolar porastao ili takve stvari. Dajte preokrenite stvari molim vas za dobrobit svih nas. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na replici. Odgovor kolega Pernar, izvolite.
Kolega Bunjac, ovo što ste vi rekli je zapravo meritum stvari. Ljude zanima zašto se djeca gladna ruše po školama, a ne kako je bilo na summitu EU i afričke unije tko zna gdje. Međutim, ako pogledamo izvješće premijera iz sastanka sa Europskom komisijom, jednostavno sve ove teme o kojima mi sustavno ovdje govorimo, jednostavno te teme tamo nisu niti na dnevnom redu u smislu da ih kolege iz Europske komisije predlažu na dnevni red, a niti gospodin Plenković stavlja na dnevni red. Ja bih volio da gospodin Plenković pita Europsku komisiju ljudi mi u Hrvatskoj imamo problem, ljudi kopaju po smeću. Kako da to riješim? Ali Plenkovića to ne zanima. Njemu je to smiješno. Ljudi koji nemaju za režije, kojima iskapčaju struju, vodu, njemu je to smiješno. Ljudi koje Hanžeković masakrira ovrhama njemu je to smiješno. A zašto? Zato jer on može što hoće. On je taj kad kaže 60% građana ne želimo euro, ne želimo poskupljenja on kaže dame i gospodo što mene briga što vi mislite. Mi ćemo euro uvesti. Onda mi kažemo gospodine Plenković dajte barem i po ovim krnjim uvjetima napravite referendum, da vidimo kako većina onih koji izađu misle. Nema referenduma to je poruka vaša gospodine Plenković hrvatskom narodu. Ne zanima me vaša volja, postoji samo volja mene jer ja sam taj koji mogu što hoću! To je vaša politika gospodine Plenković i može vas biti sram!
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Samo vam napominjem kolega Pernar, da postoji sustav razglasa u Hrvatskom saboru i nema potrebe da povisujete ton tako da vas jako dobro čujemo pogotovo kad vam je mikrofon uključen, hvala lijepo. Završna riječ predsjednika hrvatske Vlade gospodin Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Ima puno poslovica koje mi padaju na pamet da okarakteriziram ovaj dio rasprave naročito zadnja tri sata, ali neću to reći iz respekta prema Hrvatskom saboru, ali ne mogu se oteti dojmu da je ovo najniža razina koju možete naći u bilokakvom Parlamentu, bilo kakvom Saboru bilo je zemlje. Ovo je dno dna. I ovdje nema ništa smiješno, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kada komentiramo neke zastupnike. Ima samo jedna teška žalost, jedan očaj zlorabljenja predstavničke institucije, najviše institucije u Hrvatskoj koju eto neki zastupnici, a vidim da je nastala jedna fascinantna koalicija u Hrvatskom sabor, aktera koji će sigurno zaslužiti da dobiju biste u ovom Visokom domu. O takvom sastavu, ne svih naravno ali dijelom Hrvatskoga sabora u ovom trenutku imamo prigodu slušati, pamtiti, bilježiti i voditi se jednom razinom komentara rasprave koji je da nemaju nikakve veze sa temom nego nemaju nikakve veze najčešće sa zdravim razumom. I moram priznati da ova moja inicijativa je bila dobronamjerna, željela je senzibilizirati Sabor i hrvatsku javnost o europskim temama ali gledam to sada već godinu dana i nisam siguran da smo se dobro razumjeli. Evo kolega Maras kaže da ne zna stajališta Vlade RH, znači da ne čitate, Gordane. Dobivate sva stajališta koja Vlada usvoji iz svih formacija vijeće i Europskog vijeća, dobijete ih direktno predsjednik Hrvatskog sabora, dobije ih odbor ali ne čitate, pazite, vi ste bili ministar u hrvatskoj Vladi u momentu kad smo mi bili članica. Ovo što vi govorite, pa to je je neshvatljivo, kolega Maras, ovo što vi govorite ne da nije dostojno druge najveće stranke u RH nego nije dostojno vas da ste bili ministar u jednoj Vladi koja je bila članica EU-a. To vam govorim otvoreno, s punom odgovornošću jer ovo što ste vi napričali sada u zadnjoj intervenciji, to je strašno. A gledam ovdje moga prijatelja gospodina Miru Bulja. On je čovjek iz Cetinske krajine, sigurno je gledao antologijsku seriju „Čovjek i po“. Ima u toj seriji koja inače govori o Vici Buljanu, sjajnom čovjeku iz naroda koji je bio načelnik Sinja koji je onda postao ministar. Ima jedna sekvenca u jednoj epizodi koja mi se urezala u pamćenje u kojoj Boris Dvornik koji igra Vicu Buljana, prima na sastanak kada je već ministar ribarstva jednoga poznanika koji mu zna tatu. A taj poznanik je bio Špiro Guberina, jedan bolji od drugoga, možete zamisliti o kakvoj sceni je riječi i kaže da se zove Frano ali da ga zovu Panj, Panj ga zovu. I pita ga on da šta ga trebaš, da bi on neki posao, a kaže jel' ti znaš išta, kaže ne znam ništa. A je li si spreman gdjegdje skoknut, okrenut se, kaže ne, ne, da nije od velikog umora. A je li on pametan kao ministar, a kaže da nije on šta mu Bog nije sa. Kaže njemu Boris znači nisi pametan, ne znaš ništa i ne bi se volio umarat, ali si u stanju karikirati u Hrvatskom saboru duh čovjeka cetinske krajine gdje su meni svi dragi na način koji stvara averziju Miro, prema čovjeku cetinskog kraja kojega ja volim i mogu biti jednako čovjek iz naroda kao i vi i više, ali to ne znači da ne mogu biti i predsjednik Vlade RH na Europskom vijeću, u Sinju, na Peruči, u Vukovaru, Umagu, Savudriji, gdje god hoćete. Jednako angažiran, jednako ozbiljan i odgovoran. I ključna stvar ove rasprave danas za mene je da se zaista počinjenom dijeliti na ljude nazbilj i ljude nahvao. To je ključ onoga što ja vidim u ovoj današnjoj raspravi Hrvatskoga sabora koja je jedna parodija ozbiljne teme, teme o kojoj ovisi budućnost Hrvatske. Meni je jasno da se većina vas nije identificirala sa strateškim ciljevima zemlje zadnjih 25 godina. Da ste se iole identificirali, barem mrvicu da ste sudjelovali u tome, da ste razumjeli procese, da ste pročitali nešto o tome, nikada ne bi ovako nastupali, nikada ne bi tako nastupali jer ne bi bili odgovorni. Govorili smo o utjecaju društvenih mreža. Gledam ovaj cirkus koji radi gospodin Pernar, evo to vam je utjecaj silno pozitivan, društvenih mreža na demokraciju u Hrvatskoj. Pa onda idimo na referendum, ajmo, odimo na referendume, o bilo kojoj temi, da je ovo ovdje čaša, vjerojatno ne bi dobili referendum. Do toga ste doveli kulturu dijaloga, razinu rasprave u Hrvatskom saboru i tu nema ništa smiješno, vjerujte mi. Nema ništa smiješno. Trošite svoje vrijeme, trošite vrijeme ljudi koji ovdje rade, a što je najgore, zagađujete javni prostor retorikom koja je nepopravljiva. Ako netko kasnije kaže ne poštujemo institucije, što mislite zašto? Razmislite malo, zašto ih ne poštuju? Samo neka gledaju vas. Uživo ili na YouTubeu i uživat će. Poželjet će biti zastupnici u Hrvatskom saboru. Poželjet će biti političari. Kolega Maras, pa nemojte molim vas da vi sada mene prekidate nakon što odsjedim ovdje nekoliko sati, slušajući najfascinantnija izlaganja u svom životu. … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] No, pa ne, vi ćete docirati.
Poštovani gospodine Maras, dozvolite da završi sa završnim obraćanjem, onda ćete vi, imate poslovničke mogućnosti, povrede Poslovnika i replike.
Trebalo je ovo reći. No, gospodine Maras ovo je trebalo reći i radi vas. Vi ste dosta evoluirali. Evoluirali ste. Poslušajte se sami ako ne mislite da sam u pravu pa onda onako sine ira et sudio razmislite kakvi ste. U svakom slučaju mislim da je ključna tema o kojoj smo danas razgovarali važna za Hrvatsku i pitanje migracije i pitanje obrane i pitanje digitalnog društva i širih europskih procesa. Učinit ću sve unatoč ovakvom ozračju od pet sati zaista besplodne i o kompletno nepovezane rasprave sa temom, da senzibiliziram javnost na ovu temu, da je senzibiliziram. I to ću raditi unatoč nizu zastupnika koji zlorabe teme u ovom Visokom domu. A očekivat ću drugi put i od parlamentarne većine da ne sjedi ovdje kao kulisa onima koji zlorabe Sabor. Hajmo malo dignuti raspravu o supstanci, o temama, o ključnim, bitnim procesima u hrvatskom društvu, a ne o tome da slušamo kolege koji o ovoj temi ne znaju malo ili gotovo ništa. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Imamo povredu Poslovnika. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ne znam da li vi zbog straha, autoriteta vašeg predsjednika stranke niste reagirali, ali ovo je skandalozno. Ovo još nismo čuli u hrvatskom Parlamentu. Prvo da se hrvatski Parlament vrijeđa na ovoj razini, da je ovo najniža razina igdje koju je premijer Plenković vidio. Znači ovo je uvreda Parlamenta. Gospodine Plenkoviću vi ste zaduženi da branite demokraciju u Hrvatskoj. 238. Da branite zastupnike u Hrvatskom saboru, a ne da im docirate, da ih vrijeđate. Vi bi trebali braniti svakoga onoga koji je izabran glasovima hrvatskih građana da ovdje debatira. Pa nismo mi ovdje gospodine Plenkoviću radi vas. Mi smo ovdje radi hrvatskih građana. Molim vas nemojte to raditi, jer nas nećete na taj način ušutkati, a sebe dovodite u vrlo nezgodnu situaciju. Ovo nije način na koji premijer Republike Hrvatske diskutira sa zastupnicima u Hrvatskom saboru. A … [[Govornik se ne razumije.]] svoje zastupnike kao što ste i na kraju napravili na sjednici Predsjedništva HDZ-a, a ne ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Kolega Maras, zahvaljujem. I vama napominjem da postoji razglas u Hrvatskom saboru tako da se jako dobro čujete. Drugo u buduće kad se pozovete na povredu Poslovnika moli bih vas da naglasite članak Poslovnika koji je povrijeđen. Rekli ste na dobacivanje iz klupe koja su neprimjerena od strane pojedinih kolega. Treće što se tiče uvrede časnoga Doma i saborskih zastupnika nisam primijetio da je bila bilo kakva uvreda, nego je bila priča oko dno dna razine rasprave određenih pojedinaca, odnosno određenih kolega. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Ukoliko niste zadovoljni mojim obrazloženjem molim vas da nadležnom odboru možete podnijeti prigovor. Hvala lijepo. Prelazimo na rasprave, na replike. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Moram priznati da sam još uvijek pod dojmom i šokom od ovoga što se desilo ovdje. Ovo nije način na koji hrvatski premijer treba govoriti u Hrvatskom saboru. Građani Republike Hrvatske ovo ne zaslužuju, a zastupnici su tu da se bore protiv takvog pristupa i da govore ono šta misle da je točno. Pa makar gospodine Plenkoviću nekad to izgledala vama bizarno i neuvjerljivo, neistinito kako god želite. Ja sam pažljivo slušao i rasprave u Europskom parlamentu gdje ste vi bili, pa tamo ima zastupnika koji govore o temama koje su nezamislive. Stavove imaju koji su nezamislivi, ali ih nitko ne ušutkava. To je elementarni standard demokracije. Mi smo slobodni narodni zastupnici. I ako se vama ne sviđa možete ne slušati, ali ćete morati ovdje dolaziti i morat ćete sudjelovati u raspravama koje Poslovnik Sabora predviđa. I to je vaš posao. Probajte to shvatiti. Svakome se u životu neke stvari ne sviđaju na njegovom poslu, pa tako vjerojatno i na vašem. Ali nemate pravo vrijeđati Hrvatski sabor i Hrvatske narodne zastupnike. Primjerice mene je izabralo 14000 ljudi. Zbog čega vi onda na taj način mene vrijeđate. Malo prije ste a posredno i njih, malo prije ste rekli da ja ne čitam. Ja jako dobro čitam materijale. Ja sam vama prigovorio. Ja znam šta su stajališta RH intervencije, ja sam vama prigovorio na vaša stajališta, da vaših stajališta želim vidjeti više, da vi intervenirate, da vi kažete šta Hrvatska na tim sastancima želi. Nisam mislio da li neki činovnici u Ministarstvu vanjskih poslova definiraju naše stavove koje nakon toga Vlada usvoji. Ja želim vašu aktivniju participaciju o temama koje se ovdje raspravljaju, o tome sam vam ja govorio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Odgovor predsjednik Vlade gospodin Plenković, izvolite.
Vučete me za jezik kolega Maras, ali neću se u to uvući. Šta mislite koliko je vaš premijer nastupao na Europskom vijeću? Se sjećate? Jeste čuli to možda? Niste čuli jel' tako? O.k. Raspitajte se malo. U svakom slučaju kolega Maras ovakva izvješća imaju svoju formu, imaju svoj sadržaj, izvješća koja idu u Hrvatski sabor nisu zapisnici sa sastanaka niti bilješke sa sastanaka niti verbatim tko je što rekao, a da znate karakter rada Europskoga vijeća i praksu koja je tamo onda biste razumjeli da takvu vrstu izvješća po detaljima tko, što, kada i kako govori na Europskom vijeću nećete vidjet nigdje niti u jednom Parlamentu bilo koje države članice. A mi smo ovdje na moju inicijativu sa ovom praksom kolega Maras, a to što vi koristite ovo za neke druge teme to je jedno drugo pitanje. U Europskom parlamentu kojeg tako spominjete, pitajte vaše kolege jer vidim da vi niste na crti kolege Klisovića, vi ste u nekom drugom europskom putu od kolege Klisovića, mislim da bi bilo dobro da popijete jednu kavu jer ovo što je govorio on danas dok vas nije bilo je sasvim suprotno od onoga što vi govorite. Nema priča o temi koja nije na dnevnom redu. Ovdje je to glavna stvar i tako satima, satima, uključivši i vas danas. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Sljedeća replika poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Moram priznati da sam poprilično razočaran vašom završnom riječi. Ja mogu razumjeti zbog čega ste cijelu vašu završnu riječ i skratili i ograničili na komentare na posljednje rasprave. Mogu to shvatiti, to je savršeno ljudski da vas i nakon višesatne rasprave ovdje i kasno je da vas može izbaciti iz takta, međutim nije sva rasprava koju ste danas ovdje slušali bila na razini u kojoj ste govorili. Mislim da ste imali prilike čuti komentare ljudi koji se zaista dugo bave ovom temom, koje su vam i kolege u ovom ili onome trenutku vaše karijere, dakle u krajnjoj liniji ovdje sjede ljudi koji bi vrlo rado čuli neku vrstu feedbacka na svoje rasprave od vas. Meni je zaista žao što ste završnu riječ iskoristili da se referirate na onaj negativniji dio jer gospodine predsjedniče Vlade, mislim dobro deo valente ovo nije zadnji puta da mi o ovome razgovaramo, bit će još prilike, ali nemojte zaboraviti idući puta da na kraju dana vi birate razinu svojih sugovornika, vi birate na što ćete se referirati, imali ste pola sata za razgovor, mogli ste i nastaviti. Kažem ljudski je, mogu vas razumjeti, ali isto tako ovdje sjede ljudi koji bi voljeli čuti neku vrtu feedback na konstruktivne rasprave koje smo danas čuli iz više klubova i od više kolegica i kolega. Evo toliko od mene.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Odgovor, predsjednik Plenković. Izvolite.
Poštovani kolega Glavašević, ja sam se referirao na dio rasprave, tu sam bio sasvim jasan. Ne morate se pronalaziti niti vi niti brojni zastupnici koji su imali vrlo kvalitetne sadržajne nastupe, ali u jednom trenutku moramo reći ono što se ovdje zbiva. Možda ste vi jer to slušate svaki dan godinu dana povećali stupanj tolerancije i mislite da je to o.k., da je to normalno, simpatično i zabavno. Nije. Govorim vam o sistemskom problemu i zato sam to rekao i čvrsto stojim iza toga i znam da se 95% vas slaže s tim. To je sigurno. Vidim da i sami odobravate ovo što sam rekao. Prema tome, sadržajna rasprava koju smo imali u većem dijelu ove rasprave bila je jako korisna i meni zanimljiva, čak štoviše vidim da je tema digitalnog društva do sada možda polučila najveći interes zastupnika od svih u zadnjih godinu dana, ali sam tu odsjedio iz respekta prema svakom od zastupnika u Hrvatskom saboru, baš svaku minutu, svaku minutu. I meni reći da ja ne poštujem Hrvatski sabor, kolega Maras to nije točno, ja ga izuzetno poštujem. Ali isto tako ću reći kao političar koji ima odgovornost za funkcioniranje i Vlade, a želim da i Hrvatski sabor funkcionira na razini koji je potreban Hrvatskoj 21. stoljeća da svoj stav jasno kažem kao što mogu slušati satima što govore oni koje su hrvatski birači izabrali. I zanimljivo im je koliki je stupanj osjetljivosti s vaše strane na nešto što je sasvim normalno što sam rekao, a u odnosu na ovo što bismo mi trebali biti osjetljivi što smo sve čuli danas tijekom rasprave ili … Razmislite malo o tome, to vam je dvosmjeran proces.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvaženi premijeru. Ovo je hrvatski Parlament sa poslovnikom, hrvatski Parlament ili Hrvatski sabor, možete prilagodit ga imate većinu prema vama, ali narod je dao mogućnost. Možete vi nas smatrati ovakvim i onakvim, možete se pozivati na cetinski kraj gdje ja živim, gdje ću umrijet, ako Bog da ne mislim odseliti nigdje, poštivam ja i vaš Hvar, ali naravno da ću vas ja pitat šta je sa gospodarskim pojasom, to je legitimno pitanje. Zbog čega je iseljena cijela Slavonija, zbog čega imamo manju proizvodnju mlijeka 10 puta nego što je bilo kada smo ušli u EU, jeste li to pitali gore kada ste bili na sastanku sa svojim prijateljima, kako se vi pozivate gospodinom Junckerom. To je moje legitimno pravo, ko šta vi kažete evo pozdravljam župana, tako ću i ja vama drukčije odgovoriti. Naravno ja sam jedan od običnih ljudi koji je iz Cetinske krajine, narod mi je dao potporu i moje je da zastupam na svoj način njihove interese. Oni su mene ocijenili, drugi put će biti neko drugi i nisam se vinčao za ovu stolicu niti sam diplomata karijerist, nisam. Ja sam došao sa svojim aktivizmom posljednjih godina … naći kako sam znao i govorio i to je moje pravo, ali mi nećete vi napraviti šablonu. Vi to možete reći na saboru svoje stranke, možete reći svojima u stranci, govorit ćete, replicirajte, a ja ću se ponašati onako kako mislim da treba u skladu sa Poslovnikom i naravno da predsjedavajući jedino ako ćemo ovaj Parlament ili Poslovnik nazvati Plenkovićevo. Ali ovo je hrvatski Parlament, narod nas je izabra i u skladu sa Poslovnikom imamo pravo iznositi svoje stavove [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] i pitati zbog čega je 2/3 Hrvatske prazno dok vi se hvalite sa uspjesima Hrvatske. 2/3 Hrvatske [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] To je problem. Molim vas pitajte gore. Ja vas molim. Ako mislite držat nam predavanje i nećete mi govoriti šta tribam govoriti i misliti. To možete u svojoj stranci. Hvala.
Kolega Bulj, u skladu sa Poslovnikom davno vam je isteklo vrijeme predviđeno za repliku. Ja vas molim da u buduće pridržavate se vremena predviđenog Poslovnikom. Odgovor predsjednik Vlade gospodin Plenković, izvolite.
Ja sam mislio Miro da smo se mi razumjeli, ali vidim da ste malo osvijetljeni. Čovjek i pola nije osjetljiv. Može se nasmijati na svoj račun, može zbit šale na svoj račun. Meni je zabavno što vi govorite, kao što i vama treba bit zabavno kad ja vama kažem da ste umalo postali župan i to je o.k. To čak daje fler, daje simpatičnost toj novoj raspravi. Za mene ste čovik i po, uživajte, provodite svoj stil. Ljudi očito neki to vole.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, gospodine premijeru. U svojoj završnoj riječi umjesto da ste se malo osvrnuli konkretnije na ono što bi mogli ponuditi da Hrvatska malo brže krene naprijed, a ne da stoji u mjestu, a u nekim segmentima se i vraća unazad vi ste nas docirali o tome što je naš posao i ocijenili da već dugo niste prisustvovali tako niskoj razini rasprave u jednom Parlamentu. Ja vas sad pitam da li ste porazgovarali sa svojim ministrom, jer ja od 2007. kad sjedim u Parlamentu nisam prisustvovao nižem ispadu jednog ministra kojem sam ja htio pomoći i reći mu da mu država duguje 4,2 milijarde kuna svake godine, da mu isplaćuje samo 2,5 a on je zapravo iskoristio priliku da u jednom neviđenom napadu vrijeđa saborskog zastupnika. Pa da li ste njemu ispričali ovakvu lekciju kao što ste nama ovdje, ako niste da li ćete to učiniti i da li ćete mu reći da mu je dužnost doći na sjednicu odbora Hrvatskog sabora koji je raspravljao o pitanju 44000 medicinskih sestara i tražio način kako osigurati da imaju bolje uvjete rada, da ne odlaze iz Hrvatske. A gospodin ministar se nije udostojio niti doći, niti poslati zamjenu, niti ispričati, a čak je zabranio članovima Odbora za zdravstvo iz redova HDZ-a da prisustvuju sjednici. Pa kakvo je to ponašanje gospodine premijeru vašeg ministra koji je vjerojatno zaista najgori govor održao u ovom Parlamentu na aktualnom prijepodnevu u povijesti Hrvatskog sabora. Da li ćete njega upozoriti? Ili da li ćete zatražiti tajnicu da mu napiše ono poznato pismo i razriješi ga dužnosti.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću na replici. Odgovor? Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine premijeru. Vi ste inicirali ovakve sadržaje u Hrvatskom saboru i lijepo je što ovdje sjedite po četiri, pet sati pokušavajući nas zastupnike upoznati sa svime onim što se događa u europskim institucijama. Činjenica jest i ono što je kolega Glavašević rekao da je ovdje bilo vrlo konstruktivnih, kvalitetnih rasprava ljudi koji itekako znaju o čemu pričaju. No međutim, vi se niste, niste osjetili za shodno osvrnuti se na njih, nego ste zapravo vi ti koji ste dali na važnosti posljednjim raspravama, a istovremeno ste te iste rasprave nazvali da su oni dno dna, da su ispod svake razine, da zastupnici koji govore o nekim temama ne znaju ništa o njima, da zloupotrebljavaju Sabor itd. itd. da se ne drže teme. Prvo zna se koji je poslovnik Hrvatskog sabora i tko predsjeda Hrvatskim saborom. Ja nisam vidjela da je predsjedavajući Hrvatskog sabora i u jednom trenutku opomenuo iti jednog zastupnika da se ne drži teme. To je posao predsjedavajućeg Hrvatskog sabora, tako da vaša teza da se zastupnici nisu držali teme naprosto ne stoji. Ne želite valjda reći da vaši predsjedavajući ne znaju razlučiti što je tema, a što nije tema rasprave. Drugo. Pozivati većinu da ne sudjeluje u rasprava jer su one nebulozne mislim da je zaista degradacija Hrvatskog sabora. Ovdje dolaze svakakvi zakoni pred Hrvatski sabor pa se suzdržavamo, pa biramo riječi. Neki zastupnici imaju malo slobodniji stil, ali to je premijeru tako. Naprosto se time morate znati nositi. Niste vi ti koji trebate procjenjivati tko će, kako i kada govoriti i nemojte, vidim da imate problem s glasom. Nemojte stvarno gubiti loš glas na ovako nepotrebnim stvarima. Nije vam to potrebno. To nije po meni vaša razina.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Glasovac na ovoj replici. Odgovor? Čuva glasnice predsjednik Vlade. Prelazimo na sljedeću repliku poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, ja nisam nezadovoljan vašim zadnjim istupom, ali bio bih puno sretniji da isti ton upotrijebite prema onima koji žele zabranit pravo ženama na izbor, da budete tu odlučni, da isti ton upotrijebite prema onima koji žele zabranit zastupnici da govori na materinjem jeziku u Hrvatskom saboru, a koji svi razumijemo. Da budete puno odlučniji prema onima koji potiču fašizaciju hrvatskog društva prema onima koji vode i dalje Hrvatsku tamo gdje ne bi trebalo i onda ćete imati potpuno moralno i demokratsko pravo ovako prigovorit zastupnicima koji možda ne drže nivo rasprave u Hrvatskom saboru koji je meni isto malo ispod neke razine ali dobro. Onda biste imali potpuno pravo. Ili da budem, da kad ste već citirali seriju u kojoj je Boris Dvornik, ne možete se ovim stvarima koje sam vam govorio, dakle o ljudskim pravima, o fašizaciji, pravima manjina, ponašati kao Boris Dvornik u „Velom mistu“ i reći „neću politiku u svoju butigu“, nego ću citirati vas iz prije 10 minuta, u jednom trenutku morate reći što se ovdje zbiva. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bauku na replici. I odgovor predsjednik Vlade, gospodin Plenković. Izvoliti.
Budući da je gospodin Bauk moj Bračanin nas dva bi smo mogli ove citate jako dugo uz kavu spominjati i evocirat antologijske scene hrvatske kinematografije koja je tada bila po mom sudu na možda najboljoj razini od 70. ovo je bilo 74. što se tiče mira, a ovo je bilo 80. No nije to bitno. Mislim da ste tu malo na tragu kolege Miletića danas, ponovo imputirate nešto što ne stoji, mislim da sam u odgovoru na njegovo pitanje na aktualnom satu bio vrlo čvrst i rezolutan. Što se tiče pobačaja stav Hrvatske demokratske zajednice je vrlo jasan dakle, nikada nije bilo govora o nekakvoj generalnoj zabrani, ali bilo je o tome da zakonski okvir bude takav ako je moguće da se izbjegne da bi to bilo najbolje i prema majci i prema društvu općenito. Što se tiče manjinskih prava, pa zastupnici manjina su dio koalicije. Oni su dio parlamentarne većine redovito se sastajemo, obnašaju dužnost u hrvatskoj Vladi, razgovaramo o bitnim temama, konzultiramo se, usvojili smo operativni program za nacionalne manjine radimo na njemu. Vodili smo računa da i proračun ima odgovarajuća sredstva za provođenje tih projekata i na sve tri točke, mislim kolega Bauk, da Vlada, ja osobno, Hrvatske demokratska zajednica vrlo jasno zauzima stavove i vrlo jasno vodi politiku. Možda to nije u stilu ili načinu kako bi ste vi to činili ili recimo kako bi vaš kolega Maras htio da on meni kaže što ću ja govoriti na Europskom vijeću. Dakle, on meni želi dati instrukcije i naputak. To je malo neobično da oporba daje instrukcije vladajućoj većini, to stvarno još nigdje nema. Ovdje samo da zajednički raspravimo što je bitno i da onda radimo u interesu Hrvatske, a respekt prema Hrvatskom saboru kod mene je do neba.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Ovim zaključujem raspravu po ovome Izvješću. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Sada prelazimo na Izvješće o sastanku Europskog vijeća koji se održao 19. i 20. listopada 2017. u Briselu. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-a, Liberalnih demokrata, Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Stranke međugeneracijske solidarnosti Hrvatske, Reformista i Nezavisnih zastupnika i Kluba zastupnika SDSS-a dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se izvješće predsjednika Vlade RH o sastanku Europskog vijeća koji se održao 19. i 20. listopada 2017. u Briselu“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 114 glasova za i 1 suzdržanim i 15 protiv prihvaćeno izvješće predsjednika Vlade o sastanku Europskog vijeća od 19. i 20. listopada 2017. u Briselu.
Prelazimo na sljedeću točku. Prijedlog za pokretanje … Određujem stanku 10 minuta, do 21,10. STANKA U 20,59 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 21.10 SATI]] Poštovani kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Na redu je: - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku – predlagatelji: 33 zastupnika u Hrvatskome saboru. Predlagatelji su 33 zastupnice i zastupnika temeljem članka 125. stavka 1. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Rasprava će se održati sukladno članku 125. stavci 7. i 8. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Vlada se očitovala o ovom prijedlogu. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. U ime predlagatelja poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo kasni večernji sati i onako kako sam rekla kada sam postavila pitanje uvaženom premijeru pa sam rekla - ako se po jutru dan poznaje bit će onako jedan kišni dosta nekakav miran dan, ali vidim da su se u nekoliko navrata ipak pokazali i pokazali smo emocije i pokazali smo strast i što je dobro. Svatko od nas kada govori, govori na način kako mu je to uobičajeno retorikom koju inače koristi. Ja nisam od onih koja na bilo koji način će koristiti nekakve grube i teške riječi. No međutim, mi smo se odlučili za pokretanje u ime prvo je bio glas i HSU onda su nam se priključili naravno i niz drugih oporbenih zastupnika. Mi smo se odlučili za pokretanje povjerenja ministrici Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku zbog jednog nacrta prijedloga novog Obiteljskog zakona koji dopustite mi da ipak upotrijebim jednu malo težu rije, je bio skandalozan. Izazvao je velikih problema u javnosti. Ali naravno da vam se tu dešava još jedna sljedeća stvar. Ako je hrvatska javnost i svi mi negdje od travnja mjeseca cijelo vrijeme okupirana temom Agrokor da vam onda ispod tog velikog plašta Agrokora i odnosno ispod radara prolaze i neke druge stvari i da se svi zapravo bave najpoznatijim hrvatskim blogerom, pa mislim da je i danas bila tema gdje stanuje ili ne stanuje i što je rekao ili nije rekao. Ali mi smatramo da je potrebno da se u ovom Saboru raspravlja i u smislu demokracije i želim da i ova rasprava bude takova o povjerenju jednoj ministrici iz jednog resora koji je izuzetno važan i za koji smo zaključili da ima i niz problema koji apsolutno trebamo reći, ukazati i dobiti odgovarajuće odgovore. Znate kada je u pitanju recimo ministar financija onda nam je tu svima jasno o čemu je riječ jer on svojim odlukama, svojim setom zakona i problemima koji jesu zapravo na određeni način ulazi u naše novčanike i svi razumijemo povećanje PDV-a. Naravno da bi razumjeli i smanjenje kojeg nema. No međutim, kada je riječ o ovakvom jednom ministarstvu kojem je na čelu ministrica Murganić, onda je to ministarstvo koje na određeni način ulaze u naša četiri zida, da ne kažem i u našu spavaču sobu. Mene to i nas koji smo podnijeli zahtjev ne smeta kada je riječ kada je čak i djelomično je opravdana kada je riječ odnosno kada je u pitanju sprječavanje obiteljskog nasilja ili kada je recimo riječ o zaštiti djece. No međutim, ono što je bilo definirano Obiteljskim zakonom apsolutno smo zaključili da ta intervencija u tom zakonu apsolutno nije primjerena. Jednako tako postoji jedna konvencija koja uvijek izaziva u ovom Saboru prijepore, to je Istambulska konvencija koja još uvijek nije ratificirana. I ima jedan portal koji se zove Faktograf koji je objavio da je 31. listopada bilo na web. Stranicama odnosno Vlade objavljeni rezultati koji su bili u javnoj raspravi koja je bila od 3. srpnja do 3. kolovoza u kojem je na prijedlog Zakona kojim se ratificira Istambulska konvencija bilo 370 primjedbi i na te primjedbe su zaista dati jedni vrlo, vrlo korektni odgovor gdje se je ušlo i u dosta ozbiljnu definiciju problema koji su tu nastali. No međutim, nakon sat i pol to je povučeno i na upit zašto je povučeno a i danas je na aktualnom satu kada je meni odgovarao rekao da je povučeno jer bila je potrebna određena dorada. Pitanje je o kojoj je doradi riječ? Da li je riječ o tome da postoji nešto o čemu javnost govori, a ja u to ne bih ulazila, ali imam priliku i mogućnost da ovaj put kažem, da li je to jedno konzervativno krilo da ne kažem jedno desno krilo HDZ-a ili su riječ o udrugama U ime obitelji ili Vigilare koji su rekli da to je nedopustivo i da to ne može biti? I ova informacija je vjerujete pod okriljem Agrokora zaista bila i prošla ispod radara. Jednako tako hajdemo se malo sjetiti jedne činjenice odnosno nešto što smo imali u ovom Saboru. U ovom Saboru smo imali jednu zaista raspravu kada je bilo riječi o pravobraniteljici za pravo djece, donijeli smo jedan zakon koji je isto rasprava bila u jednom neprimjerenom terminu u kojem nismo željeli raspravljati i nismo željeli uopće razumjeti što znači izvještaj pravobraniteljice za djecu odnosno bilo kojeg pravobranitelja. Izvještaj kaže kakvo je stanje u resoru. Izvješćem se mi ne moramo složiti, ali mi iz tog izvješća moramo izvući pouke i voditi računa da sljedeće godine izvješće pokaže da je u resoru nešto drugo. Mi nismo bili zadovoljni što piše u Izvješću pravobraniteljice za prava djece, odlučilo se ići u izmjenu zakona i odlučilo se zakon posložiti na način da kad izvješće u Saboru ne bude prihvaćeno da je to razlog da pravobraniteljica, odnosno pravobranitelj mora napustiti svoje mjesto. I sad imamo jednu neobičnu situaciju, ja moram priznati ne razumije baš do kraja da li mi pravobraniteljicu za prava djece imamo ili nemamo jer smo sukladno novom zakonu proveli poziv za kandidate za to mjesto. Ja moram priznati da zaista me čudi da je bilo svega pet molbi iz razloga što zaista nakon tri mjeseca netko može zatražiti da se dobije, da ponovo pokrene se da izvješće u Saboru ne prođe i da netko kaže hvala lijepo niste nas zadovoljili. Jednako tako možemo se svi složiti koji smo tamo bili da kandidati koji su došli, da je bilo vrlo, vrlo teško onima koji su birali izabrati kvalitetne kandidate. Na kraju su izabrana dva kandidata. Ja sam očekivala da već ovaj tjedan bude u Saboru na parlamentarnoj raspravi izbor za pravobranitelja, odnosno pravobraniteljicu, no od toga nema ništa što zapravo govori o tome da očito ni vladajući nisu baš zadovoljni sa kandidatima koji su bili. Što želimo zapravo sa ovim svim zajedno što govorimo ukazati i što je bilo u našoj dokumentaciji odnosno u našoj inicijativi. Samo želimo da država zapravo na vrijeme reagira. Želimo vidjeti koji su bili razlozi zašto je uopće Obiteljski zakon pušten u proceduru, da bi onda zaista imali smo svi prilike vidjeti kako se premijer obratio ministrici i rekao je da situacija nije dobra pa da taj zakon se treba povući što je i učinjeno. No međutim, ima niz pitanja i to dosta često pitamo da se ja vratim, ne mogu se ni ja oteti toj priči sa Agrokorom, imamo puno upita i pitamo tko je napisao Lex Agrokor? Koristim ovo mjesto da pitam ministricu, odnosno, tko to piše zakone u Ministarstvu kojem je ona na čelu u Ministarstvu demografije, obitelji, mladih i socijalne politike? Bojim se da ni to nećemo saznati, ali jednako tako se bojim da to pišu određene udruge. Zaista, da se vratimo na prijedlog i da malo o tome nekoliko rečenica, odnosno nekoliko riječi kažem. Ja znam da je već kasno, po svemu sudeći kad ovo vidite mi ćemo ući u 9. studeni, međutim, zaista trebamo svi imati priliku reći ono što želimo reći i na način na koji to želimo reći. Dakle, kad dođete u jedan resor napravite reviziju resora u koji ste došli i zateknete recimo Obiteljski zakon i onda napravite analizu i zaključite koji su to elementi koje ste vi zatekli i zašto taj zakon treba mijenjati. To mi iz onog što smo imali priliku vidjeti taj zakon u javnoj raspravi nismo imali prilike vidjeti, zašto se on mijenja, odnosno zašto se piše novi zakon. Ali smo apsolutno imali priliku izčitati da je sam zakon vrlo dogmatičan, da propisuje vrijednosti koje nisu opće prihvaćene vrijednosti svih segmenata društva, da je nedorađen, da je kontradiktoran, da na određeni način krši ljudska prava. Jednako tako ja moram priznati zaista je javnost burno reagirala na pojam obitelji. Meni je osobno je nešto što me je zaista dojmilo je bio jedan mladi čovjek koji je rekao mi smo izgubili dijete, moja supruga i ja, da li to znači da više nismo obitelj? Pri tom treba zaista po neki put vidjeti što je to u Europskoj uniji i kako to direktive govore i kako to druge zemlje zaista definiraju, pa ako ne činimo nekakav korak naprijed barem da ostanemo tamo gdje smo do sada bili. U tom Nacrtu zakona je bilo problematično područje razvoda roditelja, čak su i radnicu u Centrima za socijalnu skrb ukazivali na činjenicu da je neusporedivo bolje ovo rješenje koje je u sadašnjem zakonu nego novo rješenje koje je bilo u tom prijedlogu zakona. Nadalje, jednako tako je bilo i pravo na posvojenje djece gdje je vezano uz izvanbračne zajednice, gdje je rečeno da iznimno ako postoje osobito opravdani razlozi na strani djeteta je to moguće. O tome načinu na koji će odnos između roditelja i djece, odnosno konkretno kako će se odlučivati o odgoju djece je bilo jedno posebno poglavlje i zaista znate nitko nema od nas bez obzira s koje strane je, da li je u izvršnoj vlasti, da li u zakonodavnoj, da li je na lokalnoj razini ili je na državnoj razini, čarobni štapić pa da tim jednim čarobnim štapićem ima nekakvo odlučno rješenje i da to riješi isti čas. Ali ako nemate tako onda je bolje dok nemate nekakvo pristojno rješenje i nemate korak naprijed da ono što je postojeće i što je u redu ne mijenjate. Isto tako, pri tom mora se malo vidjeti i kad smo se mi odlučili uopće za temu i da pokrenemo opoziv onda naravno da smo pogledali i ono što piše u programu Vlade koji je pred malo više od godinu dana bio izglasan u ovom istom Saboru, i tada u odnosu na Obiteljski zakon nisu bili najavljeni niti naznačene nikakve promjene, ali bile su neke druge stvari koje su vezane uz demografiju, od poticanja demografije, uz omogućavanje uvjeta da zaista mladi ljudi ovim vlakovima ili autobusima ili avionima koje spominjemo ne odlaze iz Hrvatske nego odlaze tu. No međutim, to zapravo nismo imali priliku vidjeti ali zaista smo imali priliku vidjeti ovaj prijedlog zakona. Tamo ovo ljeto prošlo, je medijski zaista u nekoliko navrata bilo govoreno više slučajeva počinjenja seksualnog zlostavljanja djece u dobi od 10 do 14 godina i vrlo niskim kaznama koje su dobili počinitelji tih kaznenih djela da ne kažem da su u određenim situacijama oni bili dobili i rad za opće dobro. Bilo je za očekivati da Vlada nešto o tome kaže, odnosno bilo je za očekivati i da ministarstvo kojem je na čelu ministrica Murganić nešto govori o toj temi, no međutim bojim se da tu nismo imali prilike nešto čuti i zaista bi bilo dobro da tome nije tako. Kad malo uđete u resor demografije, obitelji, mladih i socijalne politike i kad to usporedite sa načinima na koji su korišteni ili vođeno računa da se koriste fondovi EU onda vidite da tu su aktivnosti vrlo male, a bilo ih je moguće zaista pojačati i mogli su biti nedvojbeno veće. Tako da je 30 milijuna eura bilo namijenjeno za građevinske radove, nabavu vozila i opreme, te unapređenje kvalitete stručnog rada domova za djecu i mlade i Centra za socijalnu skrb. Jednako tako je dodatnih 56 milijuna bilo raspoloživo za transformaciju sustava odnosno ustanove za osobe sa invaliditetima, a nešto što smo imali prilike zaista u nekoliko navrata čuti i vidjeti to je bilo 74 milijuna europskih novaca koje je resorno ministarstvo moglo iskoristiti za najpotrebitije za osiguranje hrane i materijalne pomoći za pojedina domaćinstva. Znati kad je u pitanju Agrokor kojeg zaista često spominjemo, kad je u pitanju Ministarstvo financija koje nekako novce dobro razumijemo onda naravno da i rasprave bez obzira koliko su kasno izazivaju određenu zaista i interes. Kad je pitanje demografije to izaziva interes na način da govorimo o tome kako je teško i kako mladi odlaze, no međutim nismo primijetili da je nešto u tom pogledu napravljeno. Kad je riječ o obitelji onda smo imali priliku vidjeti zaista prijedlog Obiteljskog zakona koji je na svu sreću povučen. No međutim, postoji bojazan kakav ćemo prijedlog dobiti novi, jer ovim Obiteljskim zakonom se zaista ušlo u naša 4 zida uz želju da nam se zaista nametne kako da tu živimo i što da činimo. A kad je riječ o mladima i o socijalnoj politici, kad je riječ o mladima zaista ovo ljeto su bile alarmantne situacije. Ali pri tom zaista još jedanput napominjem ovu situaciju sa pravobraniteljicom nisu pravobranitelji zabadava imenovani na 8 godina, nisu oni zabadava njihova izvješća treba gledati u smislu poticaja, a ne u smislu da izvješća budu kriteriji da li nam se netko sviđa ili ne sviđa. Ali je ovaj, pokrećemo i pokrenuli smo iz razloga da ukažemo na važnost socijalne politike, da važnost socijalne politike u Hrvatskoj i na želju da pred ovim Domom zaista dobijemo odgovore na ona pitanja koja smo postavili sa željom da Hrvatska i da mi svi zajedno idemo korak naprijed, a ne korak nazad. Ja vam nekako sam se jako čuvala na premijera koji je imao završnu riječ pa je u jednom trenutku jednog od kolega replicirao i rekao je vaš premijer. Ja sam, ja živim u ovoj zemlji, ovo je moja zemlja. I u času kad netko postane premijer tako i vi gospodine Plenković ili kad netko postane ministrica i tako vi gospođo Murganić vi ste i moj premijer, vi ste i moja ministrica. Ja tu ne dijelim na vaše i naše, nego u času kad ste to postali vi ste i moj premijer i moja ministrica. A naša želja je da ukažem problem koji je u resoru kojem ste vi na čelu sa željom da taj resor bude bolji, ali ne sa željom da ide nazad, ne sa željom da neke stvari i neke dosege ljudskim pravima, pravima djece koje smo dosegli ćemo ponovno preispitivati i vraćati nazad. Hvala lijepo.
Da, gotovo je. Dobro, nemamo puno replika samo 19. 19 replika. Dakle, krećemo sa prvom. To je uvaženi kolega Zekanović, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, uvažena kolegice vi ste govorili petnaestak minuta a zapravo nismo dobili informaciju zbog čega vi uopće tražite opoziv ministrice Murganić. Spominjali ste Agrokor, spominjali ste Istanbulsku konvenciju, spominjali ste pravobraniteljicu za djecu ali mi nismo dobili konkretnu informaciju što vam je sporno. Uglavnom ste govorili o Obiteljskom zakonu na način, o njegovom prijedlogu koji nije više u proceduri na način da ste spominjali neće nitko nama u našu spavaću sobu, on je skandalozan, te vrijednosti ne valjaju, krše se ljudska prava, a konkretno nismo čuli ništa. Ja ću ovdje na početku jer ću se kasnije ako budem imao snage javiti još koji put za replike, za raspravu ipak pročitat ono što je sporno bilo, da malo ljudi ipak čuju što je sporno bilo. Kaže definira se kaže po ovom zakonu se definira obitelj. Članovi obitelji su majka, otac i njihova djeca. Gospođo Mrak otvorite bilo koji članak ovog zakona koji ima 300 i nekoliko članaka. U svakom članku se spominju djeca. Ovaj zakon je napravljen radi djece, ovaj zakon je napravljen da se zaštite upravo djeca. Brak kao institucija štiti se po cijelom nizu drugih zakona, a ovaj zakon znači štiti prije svega djecu, odnosno obitelj kao mjesto, ishodište djece. Spominjali ste tu i udruge nekakve i spominjali ste da tko piše uopće ove zakone. Prijedlog ovog zakona je među ostalim pisalo 7 od 10 sveučilišnih profesora Obiteljskog prava, 7 od 10 sveučilišnih profesora iz RH Obiteljskog prava. Pa ako vam to nije dovoljno stručno ne znam što je. Možda neka vaša udruga bi bila stručnija.
Hvala. Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite
Hvala lijepo. Gospodine Zekanović, ja sam vam u životu štreber. Dakle, mogu imati različite karakteristike. No međutim, to je nešto što sama priznajem i vrlo detaljno čitam. No međutim, očito vi i ja čitamo na različite način. Pitanje dakle, vi ste tu nekoliko tema postavili. Ja odgovor na vašu repliku bi bio vrlo jednostavan. Ako je taj zakon tako odlično napisan, zašto je povučen? Zašto on dalje lijepo nije prošao proceduru koja je? Mogao je biti, doći u Sabor, mogli smo u prvom čitanju. Mi smo ovu svoju raspravu trebali mogli imati na prvom čitanju, pa smo se tu mogli razlikovati. A zašto mi nismo povukli dakle postupak koji smo krenuli vezano uz povjerenje ministrici Murganić? Pa baš zato što se bojimo, jer vi i dalje imate taj zakon u rukama, i dalje mašemo. I mi želimo samo ukazati da želimo imati zakon u Hrvatskoj riječ je o obitelji, riječ je o Obiteljskom zakonu, zakon koji će zapravo odgovarati svim građanima u Hrvatskoj.
Replika broj 2. Poštovani kolege Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Mrak-Taritaš, rasprava o Ministarstvu demografije, obitelji, mladih i socijalne politike nije rasprava o bilo kojem ministarstvu ili o nekom drugom običnom ministarstvu koje promatramo kao nekakvo hladno birokratsko političko tijelo. Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike je ministarstvo koje skrbi o javnim vrijednostima, koje skrbi o javnom moralu i o biološkoj opstojnosti jednog naroda i pogotovo jednog malog naroda koji je u nestanku. Kada se radi o ovim politikama koje ovo Ministarstvo provodi koje nije započelo, moram to odmah priznati, ali je nastavilo provoditi takve politike, to je nešto što se u literaturi naziva demonski etos. Koliko god to ružno zvučalo kada ne skrbimo o javnom moralu, o javnim vrijednostima i o biološkoj opstojnosti države, mi ne skrbimo o vrijednostima nego provodimo demonske politike. Te demonske politike koje su sadržane u ovoj paradigmi demonskog etosa, one se manifestiraju različitim omčama koje su bačene upravo nad svim ovim kategorijama. Jer kako drugačije shvatiti nego kao bolnu omču nad recimo djecom koje ne zaslužuju adekvatan odgovor na nasilje kojem su izloženi, pa osobito seksualno nasilje? Kako nazvati nego bolnom omčom sadizam institucija koje nije u stanju odgovoriti adekvatno na potrebe djece koja su ostala bez odgovarajuće roditeljske skrbi, nego organiziramo cool centar i na taj način glumimo neku lažnu humanost? To je vaša odgovornost nije u tome što ste vi započeli s politikama razaranja javnih vrijednosti, nego zbog toga što ste nastavili i što ste se potrudili da te omče ostanu nepomične.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Zapravo na tragu onoga što sam ja u uvodnom izlaganju rekla o važnosti Ministarstva, o tome da vi dobro znate da i mi ministarstva dijelimo na nekakva državna pa neka druga. Ali zaista važnost ovog Ministarstva, važnosti svih stvari koje se dešavaju uz mlade i uz djecu. Mi jako volimo govoriti o pravima djece, no međutim, vrlo često jednako tako preko djece nastojimo rješavati neke druge stvari. Ja moram priznati da sam očekivala i bila sam vrlo zadovoljna kada smo osnovali ministarstvo koje je imalo demografiju. No međutim, očekivala sam da prve zakone koje ćemo dobiti će zaista biti vezani uz demografiju, a očekivala sam da kada je riječ o Obiteljskom zakonu da se zaista napravi dobra analiza postojećem da u dijelu u kojem se vidi da je on korektan i da ga se može dalje koristiti da ga koristimo, ali u dijelu kojem on nije korektan da jednako tamo ga mijenjamo. Prema tome, ovo ministarstvo čim je dobilo demografiju u nazivu, zaista je prva i osnovna tema trebala biti demografija.
Treća replika poštovani kolega Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice Mrak-Taritaš, u vašoj ste raspravi dotaknuli jednu vrlo važnu stvar. U jednome trenutku ste rekli kako zbog ove priče sa Agrokorom u drugi plan padaju sve druge stvari o kojima treba govoriti koje su problematične i potpuno ste u pravu kada govorite da je ovo jedna od njih. Menstrimanje radikalizma je nešto o čemu trebamo razgovarati. Naravno da u situaciji u kojoj imamo krizu ove magnitude naravno da mnogima neće prvo pitanje biti nešto što se događa u ministarstvu koje se zove Ministarstvo obitelji, demografije i kolega Bauk ima onu … [[Govornik se ne razumije]] za dom spremni, ali ne znam ne mogu se trenutno prisjetiti još. U svakom slučaju problema ima mnogo i o njima trebamo razgovarati. Evo, u tom smislu ja vam dajem za pravo.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Glavašević. Zaista u situacijama u kojima ste vjerojatno i vi i ja možda da probamo odvesti ovu diskusiju zaista u smjeru u kojem to treba biti u ovom Hrvatskom saboru, pred jedno dva tjedna jedna televizija me je zvala da dođem nešto govoriti, ja sam pitala što su teme i dali su mi pola kartice različitih tema. Došla sam tamo i niti o jednoj temi nisam rekla niti riječ. Cijelo vrijeme sam govorila o Agrokoru. I zaista ispod tog jednog velikog kišobrana Agrokora kojeg se niti ja ne mogu svaki put maknuti ima niz tema o kojima treba govoriti. Jednako tako najnormalnija je stvar i to nije ništa neobično ako dovoljan broj zastupnika zaključi da ima problema u određenom resoru ili da oni misle da ima problema u tom resoru da se zatraži povjerenje ministrici odnosno ministru i da se o tom resoru raspravlja sa željom da situacija koja u tom resoru da bude bolja i sa željom da zakone koje dobijemo budu zakoni. Meni je najdraže kada mogu doći za govornicu i pohvaliti zakon. No međutim, zaista ne možete to svaki put i dobro je ukazati na stvari koje nisu dobre i dobro je raspravljati. Jednako tako ne mogu svi dobiti … [[Govornica se ne razumije]] termin. Ja sam tu moram priznati u jednom času strašno borila da strategija regionalnog razvoja dobije jedan drugi termin jer sam zaključila da je izuzetno važno da se dobije drugi termin ali to vam je jednostavno tako, vidjeli smo svi koji je raspored za ovaj tjedan. Ali dobro je da o jednom zakonu nećemo raspravljati sutra za vrijeme utakmice neko kao što nam je predsjednik Sabora obećao ipak mimo utakmice.
Ipak postoji mala sumnja. Četvrta replika, poštovana kolegica Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, rekli ste da vam je prijedlog zakona bio skandalozan. Zanima me da li vam je bio skandalozan prijedlog obiteljskog zakona koji je donesen 2014. godine od strane tada većine čiji ste i vi bili dio, koji je predložila vaša kolegica ministrica Opačić, za koji je pokrenut postupak ocjene ustavnosti i donesena privremena mjera radi pravne sigurnosti značenja Obiteljskog zakona jer se tiče svakog od naših sugrađana upravo radi toga što je bio protuustavan, u koliziji sa mnogim odredbama konvencija i samog Ustava i međusobne odredbe samog zakona bile u koliziji? Zakon je suspendiran. Moram reći da je to bio presedan da je prvi puta suspendiran cijeli zakona, a ne samo pojedine odredbe. I tada to nikom nije bilo skandalozno. Nisam nigdje vidjela da ste pokrenuli pitanje da li je ministrica za to odgovorna. Ovaj put ste pokrenuli pitanje povjerenja ministrici Murganić zato što je prijedlog na kojem je radila stručna skupina koju je predvodila predstojnica katedre za obiteljsko pravo gospođa Hrabar, sa nizom još drugih stručnjaka. Prijedlog koji je bio stavljen u javnu raspravu, koja je i služi za to da se kroz javnu raspravu daju primjedbe, prijedlozi. Vi ste radi toga što je ministrica taj prijedlog na koje su bile određene reakcije javnosti, osluškujući javnost imajući razumijevanja za tu javnost i sluha povukla iz procedure na doradu. I zbog toga tražite njen opoziv. Smeta me samo to licemjerje i dvostrukost kriterija.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Uvažena kolegice, ako ste pažljivo slušali, onda sam ja svoju raspravu završila sa sljedećim, nema ovoj državi naprijed dok postoje vaši i naši premijeri, dok postoje vaši i naši stručnjaci, dok postoje vaši i naši ministri. U trenutku kad netko postane premijer onda je taj premijer i vaš i moj, bez obzira što o tome mislimo. Jednako tako ministrica Murganić je ministrica i vaša i moja. Prema tome, dok tako bude nema mana naprijed i nema nama uopće ovoj Hrvatskoj mogućnosti da idemo dalje. Ja sam bila ministrica u Vladi premijera Milanovića, i ja sam ponosna na to što sam bila ministrica, i ponosna sam na ono što sam imala prilike u toj Vladi raditi. Jednako tako taj obiteljski zakon koji je radila moja kolegica Opačić je nakon određene dorade još uvijek na snazi. I on nije bio protuustavan u svojim elementima nego je bio protuustavan u proceduri i to je dorađeno. I ja nemam ništa protiv i mislim da je jedino ispravno kad je došao novim ministar da je napravio analizu, da je vidio što sa zakonom nije dobro i u tom zakonu ići u doradu. No međutim, nema tu više vaših i naših. Ova zemlja ima jednu budućnosti, ni vašu ni moju. I mi o tome govorimo.
Replika broj pet, poštovani kolega Sokol.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo Mrak Taritaš, vi ste ako se ne varam, u svom izlaganju spomenuli da je ovaj prijedlog obiteljskog zakona zagovara neke vrijednosti koje nisu uopće prihvaćene. Sad ja ne znam o kojim se to vrijednostima radi pa sam se tako poslužio vašim pisanim prijedlogom gdje vam je problematična odredba iz članka 104. da roditelji imaju prije svim pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju i obrazovanju djece u skladu sa vlastitim uvjerenjima uzimajući u obzir prava i dobrobit djeteta. E sad, znači to je ono što je vama bilo problematično. Sad ću vam pročitati jedan drugi propis koji kaže – roditelji ili gdje postoji takav slučaj, zakonski skrbnici, odgovorni su prije svih za odgoj i razvoj djeteta. Znate o kojem se propisu radi? Znači to je na tragu ovog što piše u zakonu. Znači radi se o Konvenciji o pravima djeteta koju je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, a ratificirala ju je još bivša država i koja je sukcesijom prenesena u hrvatsko pravo. Drugo, druga odredba koju bih citirao je iz Protokola uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. On kaže, u obavljanju svojih funkcija povezanih s odgojem i poučavanjem, država će poštovati pravo roditelja da osiguraju odgoj i poučavanje u skladu sa svojim vjerskim i filozofskim uvjerenjima. Dakle, također, radi se o Prvom protokolu na Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda koju je također Republika Hrvatska ratificirala. Kao što znamo u Republici Hrvatskoj su međunarodni ugovori iznad zakona i ti zakonu moraju biti u skladu s međunarodnim ugovorima i u tom smislu ove odredbe Obiteljskog zakona koje vi problematizirate su samo implementacija odredbi međunarodnih ugovora koje Hrvatske preuzela u nacionalnom zakonodavstvu. Dakle, ja ne vidim što je tu problematično, ja ne vidim koje su to vrijednosti koje po vama onda Konvencija o pravima djeteta i Konvencija o ljudskim pravima ruše. Pa bih vas molio da mi objasnite. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Sokol, nema ni jedne konvencije koja govori o tome da roditelji odgajaju dijete u skladu sa svojim uvjerenjima i o tome govorimo. Danas ste imali jedan članak u novinama u kojem su roditelji u skladu sa svojim uvjerenjima odlučili ne liječiti svoje dijete i to dijete na žalost nije više s nama, i sada je to jedna tema gdje su roditelji u skladu sa svojim uvjerenjima odlučili ne liječiti dijete, nisam sigurna da bi to bili apsolutno spremni podržati.
Replika broj šest. Poštovani kolega Tuđman, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš, ja sam uvijek cijenio vaših nastupa ste se držali merituma stvari i onoga područja kojeg poznate. Vi ste ovdje govorili skoro 18 minuta a da ste minutu možda govorili o zakonu. To što je tome bilo tako je naprosto i za one replike koje ste kasnije rekli ste se našli u vakuumu. O čemu mi raspravljamo? O jednome zakonu koji nije ni došao, o jednom prijedlogu ili nacrtu zakona koji nije ni došao u Sabor. Da se držimo striktno Poslovnika sabora ovo ne bi moglo niti doći na dnevni red zato što govorimo o nečemu čega nema, što nije pred Saborom. Ako želimo biti dosljedni ovome ovo je naprosto maltretiranje cijele sabornice i Sabora jer raspravljamo o nečemu što još nije uopće u proceduri. Po ovakvom obrascu vi možete onda oporba ili bilo tko drugi može svaki zakon sa kojim nije suglasna tražiti opoziv ministra ili Vlade zbog toga što sa time nije suglasna. I onda ćemo reći da je to demokracija. To je naprosto destrukcija Sabora i institucija Hrvatskog sabora. I bilo bi najpoštenije i najkonzistentnije da vi ovu raspravu odnosno ovaj vaš prijedlog povučete i da o tome ne raspravljamo, jer što ćemo raspravljati kad taj zakon dođe, bude donijet pred Hrvatski sabor [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i bude usuglašen nakon svih rasprava, javne rasprave i svih ostalih.
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi gospodine Tuđman, ja nemam ništa protiv da vi imate svoj stav i svoje mišljenje i trebate ga imati. No međutim, u ovoj sabornici i ovoj državi postoji pozicija i postoji opozicija i svatko radi svoj dio posla. I ovdje mi nismo da mislimo isto ili da mislimo isto onda ne bi trebali ni sjediti. Jednako tako ja moram priznati da postoje neki saborski zastupnici kojima bez obzira na sve, ja neću nikad dati repliku, jednako tako ni na njihovu repliku na moje izlaganje neću nikad odgovoriti. Tako da mene čudi da ste u ove kasne sate, ako mislite to što mislite ostali tu i zapravo gubite vrijeme jer se to dalo zaključiti iz vaše replike. Na vašem mjestu ja ne bih zaista, ja bih bila doma, ne bih gubila vrijeme. Ali dopustite da mi imamo zaista i potrebu i nekako mislimo da je riječ o izuzetno važnoj temi i mi kao oporba smo podnijeli zahtjev i želimo o tome razgovarati i o tome u konačnici želimo dobiti i određene odgovore. Za sad jedino se razgovaramo mi saborski zastupnici. Još nismo dobili priliku da se Vlada očituje, a očitovala se i da na to kažemo što mislimo.
Iduća replika poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš, dio zastupnika je dosta burno reagirao na vašu ocjenu onog prijedloga zakona kako ste nazvali skandaloznim. Ne znam zašto se čude tome kada je i premijer ocijenio da je skandalozan i naredio da se povuče iz procedure u roku od 15 minuta. Prema tome, to je najbolji dokaz koliko je bio skandalozan. Ono što, imali smo jednu malu internu kladionicu ovdje tko će vam prvi replicirati. Znate ono onaj tko češe se tamo gdje ga svrbi. Naravno bio je to kolega Zekanović, predstavnik jedne marginalne skupine koji je zapravo slijepi putnik na listi HDZ-ovoj sabornici i koji je zakuhao cijelu ovu priču i koji je glavni razlog zašto se Istanbulska konvencija ne usvaja. Ta rukica je skupa i zbog te rukice očito prije nego što prođe glasovanje ovo o povjerenju Vladi neće se usvojiti Istanbulska konvencija, iako u njoj ništa nije sporno za sve one koji žele spriječiti nasilje u obitelji.
Prije odgovora na repliku imamo povredu Poslovnika. Kolega Zekanović, izvolite.
Govornik naknadno uključen./… vrijeđa kolege, članak 238. je povrijeđen. Marginalna skupina. A kojoj vi skupini pripadate gospodine Jovanoviću? U kojoj ste vi skupini? Samo deklarirajte se. Ja pripadam marginalnoj, konzervativnoj skupini. Kojoj vi skupini pripadate? Evo to me zanima. Samo se deklarirajte. Jugoslavenima? Kome? [[Upadica predsjednik: Kolega Zekanović!]] Hajde sad da čujemo kojoj pripadate. Recite konačno ja sam Jugoslaven i evo riješen problem.
Kolega Zekanović, dakle zloupotrijebili ste sad povredu Poslovnika i ušli ste u polemiku sa kolegom Jovanovićem. Ja vas molim da to ne činite. Sada imamo isto tako povredu Poslovnika.
Članak 238. Dakle, danas je ova sabornica ruglo kakvo dugo nije viđeno. Vrijeđaju se saborski zastupnici na svim mogućim osnovama, a sada i na nacionalnoj. Izvolite opomenite ga i to najstrožom opomenom koja postoji! Pa ne može na nacionalnoj osnovi vrijeđati [[Upadica predsjednik: Kolega Jovanović!]] saborske zastupnike. Pa što je previše je previše.
Kolega Jovanović, ovako. Samo malo, samo malo. Molim vas! Samo malo! [[Upadica Jovanović: Što je Đakiću? Što je?]] Samo malo [[Upadica Jovanović: Što je? Što je?]] Hajde dosta. Dobro samo malo [[Upadica Jovanović: Ma možete se svi sramiti.]] Kolega Jovanović, molim vas. Dakle i vi ste upotrijebili riječi koje nisu bile primjerene. Kolega Zekanović je naš kolega saborski zastupnik. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Je, to je metafora. Nemojmo, nemojmo ima, postoji ovdje neka kultura u kojoj ću ja vrlo lagano uvrijedit drugoga, a kada dobijem na isti način, onda ću se dizat na zadnje noge i čudit što sam uvrijeđen [[Upadica Jovanović: Čekaj malo po kojoj osnovi on mene proziva po nacionalnosti?]] Pa vi njega prozivate po njegovom svjetonazoru. Ljudi moji nemojte se vrijeđati i nemojte ako ne želite biti uvrijeđeni nemojte druge vrijeđati i ja vas molim. … [[Upadica Jovanović, ne razumije se.]] Dobro završena je rasprava. Idemo dalje. Kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana …
Pardon, imamo odgovor na repliku. Ispričavam se.
Ja razumijem, vi ste ipak mlađi od mene. Ja se više ni ne sjećam što sam trebala odgovoriti kolegi Jovanoviću, ali sigurno nešto dobro.
Ali prekidamo prije utakmice sigurno!
To ću još jedanput pitati za svaki slučaj. Ja sam od onih koja gleda nogomet, pa onda ako već tako dijelimo ljude. No međutim, kolega Jovanović je zaista govorio u prilog tome da kad sam rekla skandalozno pa premijer je sam ocijenio to skandaloznom jer je nakon dan i pol zaključio i rekao mičite to. No međutim znate, u životu se ne možete dopasti svima, pa ovo što je kolega Jovanović rekao kada se želite dopasti svima i kada onako titrate, na kraju se ne dopadnete nikom. Pa bojim se da će i ova tako jedna knap parlamentarna većina pitanje kako završiti. Možda se na kraju neće dopasti nikom?
Idemo dalje. Osma replika sada je kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana kolegice Mrak-Taritaš, dakle ja stvarno kao i kolega Tuđman pratim vaše rasprave i znam da se za njih jako dobro pripremate i rado vas slušam. Međutim, po ovom prijedlogu kojeg ste vi poslali za pokretanje povjerenja ministrici Nadi Murganić vidio sam da ima dosta površnosti, pa ću vas upozoriti samo na neke, iako ću o nekim detaljno govoriti u svom izvješću u ime Kluba. Dakle, skandaloznost nacrta Obiteljskog zakona je da ne znate tko je bio u radnoj skupini. Imali ste na web. Stranicama samoga ministarstva, ne samo za nacrt prijedloga zakona, već i za nacrt prijedloga za procjenu pravnih učinaka kao i za teze vezane za nacrt prijedloga Obiteljskog zakona. Dakle, to nije korektno pogotovo što ste vi bili ministrica i znate na koji se način donosi bilo koji zakon. Ta radna skupina je prvi put bila osnovana 24.05.2016. godine. Toliko o nekim netočnim navodima. No, kada govorite o nekim stvarima i o onome što ste zapravo u svom izlaganju govorili, ja se ne mogu oteti dojmu i po onome što su vam neki kolege rekli da vas još uvijek drži ono što je bivši predsjednik Vlade vaš govorio mi ili oni. To mi ili oni vam se zapravo proteže i u ovom prijedlogu vašega pokretanja povjerenja gospođi Nadi Murganić gdje vi zapravo govorite o nekakvim novim vrijednostima koje zagovara ova Vlada, a koje nisu one kakve su bile kada ste bili vi i da to nije u skladu sa članicama Europske unije. Mislim da to nije korektno i nije dobro govoriti na takav način. Kada već to govorite onda bi trebalo znati da to ministarstvo o kojem vi govorite da neće ulaziti u naše domove, to vam ministarstvo zapravo ukupno broji 241 dom, skrbi se negdje oko 30 tisuća štićenika sa 8 tisuća zaposlenika, 14 tisuća i 850 djece s poteškoćama u razvoju i više od 85 tisuća osoba sa invaliditetom.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega Babić ja mislim da kada sam odgovarala kolegi Jovanoviću onda sam rekla ne mogu se svi svima sviđati, niti se moje rasprave mogu svaki puta vama svidjeti, niti je moja ideja da vam se svide baš svaki put. Volim kada mi netko kaže da je zadovoljan, ali baš i ne treba to biti svaki put. No međutim ja ću se referirati na jednu činjenicu. Vi ste spominjali jednu radnu skupinu, pa bih vas ja voljela zaista upoznati sa činjenicom da radna skupina koja je imenovana 2016. nije u potpunosti radna skupina koja je radila ovaj prijedlog zakona, nego evo kako suflira kolega iz klupe, nije uopće, nego je nova radna skupina imenovana 23. veljače 2017.
Idemo dalje. Poštovani kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice ono što zapravo zaprepašćuje je duh isključivosti u ovom vašem prijedlogu. Dakle, vi tražite smjenu ministrice jer želite dobiti garanciju da prijedlog koji će doći u Sabor bude u skladu sa onim što vi želite vidjeti u tom zakonu. Dakle, pustimo da dođe zakon. Ako on treba neku doradu, imat će doradu. Doći će, pa ćemo onda raspravljati da li trebamo imati djecu kao konstitutivni dio obitelji ili njih izbaciti iz takvog koncepta obitelji, da li brak i obitelji su jedno te isto ili nije, da li je pravo roditelja iznad pravo političara i države kada je u pitanju obrazovanje djece u skladu sa Protokolom uz Konvenciju o ljudskim pravima, ili kao što želi lijeva strana da političari imaju zapravo prednost ispred roditelja o tome ćemo raspravljati ali u duhu tolerancije, a ne odmah ići na smjenu ministrice kao prevencija jer želite se osigurati da onaj zakon bude onako kako se vama sviđa. A onda tek kada tako bude nacrt može ići dalje i možemo o tome raspravljati. To je otprilike nešto na tragu kao što je evo kolega Bauk koji sada nešto razgovara sa strane je replicirao premijeru, pa mu je rekao prvo mu je spomenuo kako on želi ušutkati zastupnike, ali onda mu je kasnije rekao: „Ali ako ti razmišljaš kao ja, ako misliš o pobačaju kao i mi, ako postaneš ljevičar e onda imaš pravo i bilo koga ušutkat“. E, to nije duh tolerancije. To je duh isključivosti iz nekog bivšeg vremena.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stier, meni je izuzetno draga sljedeća činjenica. Cijelo popodne tamo negdje od 3, 4 sata ova strana sabornice onako je malo zadrijemala. Nije bilo ni čuti ni vidjeti mislim da je samo kolega Klarić u jednom času dao nekakvu repliku i apsolutno je spavala, pa mi je izuzetno drago da smo sada postigli to da evo 10 sati da zapravo evo svi dosta žestoko raspravljamo i vrijedi da žestoko raspravljamo i trebamo raspravljati. Ali ne treba biti isključivost niti s jedne strane. I ja ne žalim, zasigurno ne želim da ni u mojoj obitelji o mojoj obitelji odlučuje država, a još manje o obitelji moje djece.
Evo … [[Govornik se ne razumije]] ne diraj lava dok spava. Idemo dalje. Kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, dakle svaka Vlada, pa i ova Vlada ima pravo provoditi politike, predlagati zakone koji su u skladu s njihovim sustavom vrijednosti većinskim sustavom vrijednosti koji čine tu Vladu i ja tu ne vidim problema ako je ovaj zakon u skladu bio njihov prijedlog bio takav, zastupao takav sustav vrijednosti koji Vlada želi provesti kroz svoje politike. Isto tako ste u pravu kada govorite da određenu medijsku pažnju privlače pojedini događaji i tako Agrokor. I tako je danas medijsku pažnju privukao pregovarački postupak ministrice Žalac koja je dodijelila, namjera dodijeliti 10 milijuna kuna posao nekom od poznanika. Ali i ono što se sigurno dogodilo da je ovaj zakon izazvao vrlo veliku medijsku pozornost. I sad se vraćamo na onaj početak priče. Vlada može predlagat imati u skladu sa svojim sustavom vrijednosti ali se ne smije dogoditi da toliko uznemiri javnost, da poljulja temeljne vrijednosti ljudske vrijednosti i slobode koje građani ove zemlje imaju. A to ste dobro primijetili na primjeru izbora pravobraniteljice za djecu. Ja sam isto član Odbora kao i vi, imali smo pet kandidata. A znate zašto samo pet? Jer nije samostalna, nije više neovisan. I upravo se za to pobrinula ova većina. To nisu dobre poruke. Da bi mi sačuvali temeljne vrijednosti ovoga društva moramo se pobrinuti da ostavimo demokratska načela, da ostavimo pravo da svatko u ovoj zemlji se osjeća slobodan i da svatko može zaštiti u svakom trenutku svoja prava. I da zaključim. Ja problem vidim ovdje upravo u tome što se prijedlog zakona povukao. Kako je on uopće mogao doći? Kako je mogao doći u javnost, tko ga je radio i zašto ga je na takav način radio? I na kraju da se ministrica ispričavala, a ovdje, nisam to čuo ali sam čuo od nekih kolega da je čak i premijer ga nazvao skandaloznim. To se nije smjelo dogoditi.
Odgovor na repliku izvolite.
Pa upravo tako kolega Žagar. To se jednostavno nije smjelo dogoditi. Jednako tako je interesantno da sad kolege govore da zašto se upotrijebila riječ skandalozno? Pa to je istina, dakle, premijer je prva osoba, on treba znati što se u pojedinim resorima događa? Jednako tako treba valjda na nekakvim kolegijima dogovoriti u kojem smislu se ide. Nakon što je javnost reagirala, a ta javnost što je reagirala nije ni lijeva ni desna, to su hrvatski građani, nakon dan i pol se je prijedlog zakona povukao. Dakle, nešto nije bilo dobro, nešto nije bilo u redu ili u odnosu ministrice i premijera, ili o tome da zapravo se samo reagira kad se javnost uzbuni. Pa ajmo pustiti naše građane da normalno žive, da im se mi ne petljamo, i mi ne namećemo kako moraju živjeti.
Idemo dalje. Dvanaesta replika, poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Mrak, spomenuli ste nešto o proceduri kako se ovaj zakon mogao dogoditi. Prvo, nevjerojatno je da se naprosto da se izbjegava savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Koliko sam shvatila o ovom zakonu isto nije provedeno, ako sam dobro shvatila. Premijer je rekao da će se nakon sjednice Vlade provesti javna rasprava. Ja samo, imat ćemo prilike večeras rasvijetliti sve okolnosti. Drugo, premijer je skinuo taj zakon zapravo sa sjednice Vlade. Međutim, ono, gledajte molim vas gospođo ministrice imat ćete prilike.
Kolega Pernar, od kud sad vi ovdje molim vas? Nemojte molim vas dobacivati s mjesta. Kolegice Glasovac molim vas da nastavite.
Koliko je meni poznato zakon da bi došao kao prijedlog na sjednicu Vlade mora proći određene instance. Nakon ministarstva na stručne radne skupine kroz koordinacije preko užeg kabineta na samu sjednicu Vlade. Naprosto ako su se te procedure u međuvremenu promijenile ja … kako se kaže, povlačim ovo što sam rekla i ispričavam se. Meni je naprosto nevjerojatno da jedan ovako važan opsežan zakon dolazi pred premijera na sjednicu Vlade kao da ga nitko prije toga nije vidio i da se o njemu nije raspravljalo i da on nije izkoordiniran. Nešto mi tu s tim procedurama nije u redu možda nisam dobro shvatila u cijeloj toj peripetiji između premijera i ministrice što se zapravo događalo, gdje je on zaustavljen, ali način na koji je zaustavljen evo meni daje zaista vjerovati jednako kao i neke kolege, da tu nešto nije bio u redu u koordinaciji, načinu i postupku kako se donose, odnosno predlažu zakoni koji se upućuju u Hrvatski sabor.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolegice, situacija je bila slijedeća, zakon je poslan u proceduru javnog savjetovanja i nakon dan je povučen jer se javnost zapravo ukazivala na probleme koji su u tom zakonu. E sad tu postoje dvije stvari. Jedna stvar ili ministrica nije pročitala zakon i nije bila upoznata što je u zakonu pa je otišlo u proceduru pa se ona iznenadila ili je pročitala i nije mogla argumentirano pred premijerom braniti to što u zakonu je pa je onda odustala od zakona i rekla povlačimo i zataškat ćemo cijelu stvar.
Trinaesta replika. Poštovana kolegica Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, dat ću svoj doprinos faktografiji s obzirom da ste se dotaknuli seta legislative koja se tiče obitelji pa ste spomenuli Istambulsku konvenciju pa ste spomenuli i spolno zlostavljanje djece i određeno ne činjenje koje se tiče resornog ministarstva. Prvo, s ove govornice je proljetos u ime Kluba HDZ-a najavljena izmjena Kaznenog zakona koji se tiče spolne zloupotrebe djece i prošli tjedan smo imali sastanak s dvije civilne udruge koje se bave s tom problematikom i vi jako dobro znate da je ta problematika i set koji se tiče izmjene Kaznenog zakona u proceduri, odnosno bit će u proceduri vrlo brzo jer imamo taj nacrt izmjene zakona i aktivno surađujemo s civilnim udrugama. Drugo, najveći dio zakona koji se tiče nasilja u obitelji već ima inkorporirane odredbe Istambulske konvencije u sebi, a taj zakon je prošao dva čitanja i mi smo ga usvojili u ovom Saboru. I objektivno govoreći ni jedna Vlada nije do sada napravila toliki iskorak u tom setu problema. A ne mogu sad nabrajati pojedinačno te odredbe Istambulske konvencije, nemam vremena, jer tu je nekoliko desetaka članaka. Bitno je reći da je taj zakon među ostalim setom problema koji se tiče zaštite obitelji, dakle, djece, malodobnika, pa i zaštite žena, riješio one dvije stvari koje niti jedna Vlada nije do sada riješila. A to je hitne zaštitne mjere i sprječavanje daljnje traumatizacije žrtve u samom postupku jer se pokazalo upravo iz svih dosadašnjih slučajeva pa i tužbama, tužbe Republike Hrvatske pred Sudom za ljudska prava da institucije Hrvatske nisu poduzele sve što su mogle u zaštiti od nasilja u obitelji, prije svega žena i malodobnika. I isto tako imali smo izmjene Zakona o ravnopravnosti spolova i usklađivanje Zakona o suzbijanju diskriminacije.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin-Vuksanović na replici. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice meni je jasno zapravo da vi imate potrebu braniti i logično je da branite. No međutim i vi i ja smo imali priliku i razgovarati i o činjenicama koje su bile ovo ljeto u ljetnom periodu kada je zaista i medijski pokazano i imali smo prilike čuti o zlostavljanju djece između 10 i 14 godina. Jednako tako smo imali priliku i vidjeti da je jedan od njih bio njegova kazna je zapravo bila rad za opće dobro. I kada je bilo ispitivanje kandidata odnosno razgovor bolja riječ razgovor sa kandidatima za novog pravobranitelja odnosno pravobraniteljicu za djecu i vi i ja smo u nekoliko navrata pitali o njihovim stavovima. I riječ je zaista o izuzetno važnoj temi i dobro je da se i u ovoj sabornici još jedanput o tome raspravlja.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice, vi ste u vašem izlaganju govorili o nedostatnim aktivnostima vezanim uz povlačenje sredstava iz EU fondova i o kašnjenju raspisivanja određenih natječaja. Reći ću vam samo jedan primjer. Unutar jednog operativnog programa do početka mandata ministrice Murganić nije objavljen niti jedan poziv za dostavu projektnih prijedloga. Prvi poziv razvoj usluge osobne asistencije za osobe sa invaliditetom objavljen je 22. studenog 2016. godine. Vi ćete se sjetiti prošle godine na početku mandata ministrice Murganić kada je ovdje u ovom Visokom domu ispala onako rekla bih velika frka oko osobnih asistenata za osobe sa invaliditetom kada su vaše kolege čak stanku zatražite i govorile kako su osobe sa invaliditetom ostale bez osobne asistencije itd., prvog radnog dana ministrice Murganić. Da je ministrica Murganić premostila taj problem i upravo ovaj poziv objavila i još je i povećan broj korisnika osobne asistencije. Tako da neću govoriti, premalo je vremena, da vam govorim koliko je još poziva raspisano današnjeg dana. Prije toga niti jedan. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Lukačić. Odgovor kolegica Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice, zaista u ovoj dokumentaciji koju smo pripremali smo govorili o niz stvari i o niz činjenica koje nam se čini da u tom ministarstvu nije napravljeno kako treba. Pa kada je riječ baš o tom pozivu kojeg vi spominjete a vezan je uz 23. studeni 2016. očito je ipak netko drugi pripremio dokumentaciju, jer je ministrica stupila na dužnost 16. listopada 2016.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolegice Mrak-Taritaš, u vašem obrazloženju o razlozima i povodima pokretanja postupka za razrješenje ministrice Murganić niste naveli niti jedan konkretan razlog niti ga obrazložili što je to bilo. No, naveli ste skandaloznim prijedlog zakona koji još nije niti ušao u saborsku proceduru, zaboravivši reći da je Zakon iz 2014. o kojem je Ustavni sud dao svoju ocjenu i obustavio njegovu primjenu, zar to nije bilo skandalozno? Znači, primjena, Ustavni sud je obustavio primjenu toga zakona. Taj iz 2014. ispravljen 2015. i onda se upotrebljavao iako je Ustavni sud i dalje stavljao određene primjedbe. Sve te činjenice ste zanemarili i smatram da niti jedna prava argumentacija koju ste vi iznijeli ovdje za govornicom u ove kasne sate kada raspravljamo o materiji koja bi trebala biti za razrješenje ili povjerenje ministrici zapravo danas nije izrečena od vaše strane, a pogotovo naročito reći skandalozno. Radna skupina je zaključila niz nepravilnosti koje su bile u prijašnjim zakonima, ocijenila ih je svakakvim nazivima da ne čitam sada što je sve opisano i to ste sve zanemarili. U vašem podnesku stvarno nema niti jednoga konkretnoga elementa za ovu današnju raspravu. Ovo je čisto demagoško politikanstvo koje ne vodi ničemu, nego gubljenju vremena.
Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Kolega Đakić ja moram priznati, nisam niti očekivala da ćete vi reći da se vi s tim slažete, da tu ima argumenata, da vam je to baš dobro. Jednako tako ja nemam nikakav problem i ako vi ocjenjujete da mi gubimo vaše ili naše vrijeme, to možete vrijeme riješiti negdje drugdje. A kada je riječ o bivšem zakonu odnosno zakonu koji je još uvijek na snazi, Ustavni sud je govorio o proceduri. Nije govorio o sadržaju. Govorio je o načinu koji je i taj zakon koliko ja znam je još uvijek na snazi. Ali jednako tako znate mi malo slušamo što tko govori, pa malo imamo prilike i gledati, tako da mene i ne čudi, vi bi trebali imati dosta, dosta ozbiljne argumente da bi vama bilo prihvatljivo da netko bude smijenjen odnosno da više ne bude ministar.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, zbog opetovanog ponavljanja i netočne interpretacije odluke Ustavnog suda iz 2014. godine dopustite i netočne interpretacije odluke Ustavnog suda iz 2014. godine. Dopustite mi da umjesto da tražim stanku samo da kažem, da Ustavni sud nije niti ukinuo niti poništio ni jedan članak Obiteljskog zakona, nije naveo koji je članak zakona u neskladu s Ustavom i jedino što je skandalozno u toj Odluci to je samo odluka Ustavnog suda da je tako postupio. Evo nismo tražili stanku, dovoljno. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Sljedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo Taritaš. Ja sam se javila iz razloga što normalno i čuđenje je zapravo zašto ova strana je tako brojna i zašto se javlja? Pa to je tako normalno da vi kao predlagač, odnosno inicijator vjerojatno opoziva naše ministrice Murganić, moje neslaganje sa takvom inicijativom i sa takvim karakteristikama koje ste naveli. A zapravo i nisu baš nešto jako uvjerljive. Dakle, sam zakon kao što je rekao prethodno kolega Tuđman, nije niti zapravo došao na stol. Ali nezavisno od toga ovo ministarstvo je napravilo jako puno i jako dobrih prijedloga zakona i strategija. A ono što treba posebno spomenuti što je osnova ovog ministarstva to je demografija, pa se nije nitko sjetio spomenuti da je u tijeku u ovom razdoblju pomoć za nezaposlene rodilje povećano za 1.663 kuna, a bila je svega 665 kuna. Da je za zaposlene roditelje tijekom drugih 6 mjeseci je povećano iznos na 3.991 kunu. Dakle, za 1.311 kuna. Dakle, sve to skupa govori o tome da se brine upravo o demografiji i da zbog toga i te kako trebamo ovu ministricu podržat.
Zahvaljujem kolegici Perić. Odgovor kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Uvažena kolegice Perić, mi o demografiji mislimo različito. Nije demografija i briga o demografiji ovo o čemu vi govorite. Demografija je cijeli set mjera i cijeli sustav mjera koji počinje od toga, od mogućnosti odlaska u vrtiće, do obrazovanja, do zapošljavanja mladih, do niz, niz set mjera koje je potrebno napraviti. Ja sam, moram priznati i to još jedanput ponavljam, ja sam bila jako zadovoljna kad sam vidjela da imamo ministarstvo koje ima u nazivu demografija, ali dobiti u nazivu demografiju, a ne imati cijeli projekt odnosno strategiju zapravo nismo napravili ništa. I očekivala sam da će u prvi u raspravu koji će biti od novih zakona biti zaista zakoni koji će govoriti o demografskom oporavku Hrvatsku, a ne da nam je puna usta toga, a u stvarnosti nemamo ništa.
Zahvaljujem na odgovoru kolegici Mrak Taritaš. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš, ja sam kao zastupnik ovdje slušao puno vaših rasprava, uvijek je to široko, pažljivo, stručno, ima i politike malo, ali nikad nije bilo politikantstva. I ne znam zaista što vas je povuklo kao predsjednicu Glasa da uđete u taj prostor i demagogije i populizma, čuli smo i destrukcije, jer to vama ne treba. Ne treba vam to ako se malo osvrnete u ovoj sabornici mi toga imamo iznad prihvatljivog volumena. A u čemu ste pronašli razloga za interpelaciju? Zaista ja mislim da je ovo po prvi puta u povijesti hrvatske politike da tražite smjenu ministrice na radnom materijalu obiteljskog zakona u ovom slučaju. Ja ne znam što bih na to rekao jer činjenica je da zakon nije prošao Vladu, nije donesen, nije prošao ni prvo čitanje, ni drugo, ni ono famozno treće čitanje. Ništa. Ali imamo interpelaciju na čemu? Na ničemu. Kako bi mogli nazvati takvu interpelaciju? Mogli bi je nazvati mrak interpelacija. Zaista da se čovjek začudi s obzirom na vaše sposobnosti i znanja koja vi imate. Ja ću se sada vratiti u oporbu, a vi ste bili ministrica prostornog uređenja i graditeljstva, ako se dobro sjećam. I sad vi nama recite ovdje što bi ste vi učinili da mi tada kao oporba pokrenemo interpelaciju recimo na zakon o grdnji jer nam se nisu svidjela u nacrtu neka vaša tri ili četiri članka zakona? Biste li pristali na smjenu, biste li se branili ili bi ste rekli da je to smiješno? Evo sad mi to recite, dobro, recite mi.
Zahvaljujem kolegi Boriću. Odgovor kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Krenut ću od kraja završit na početku. Dakle, ja kao ministrica sam u ovaj Sabor dolazila sa niz zakona i ako se dobro sjećate a sjećate se nije bilo ni jednog zakona gdje ja nisam sjedila po cijele dane i nekoliko dana i branila ih. Ima jedan zakon na koji je bilo 13 zahtjeva pred Ustavnim sudom i svih 13 zahtjeva je odbijeno što možda govori u prilog tome da sam nekako korektno radila svoj posao. Ali da se vratim na prvi dio vaše replike koju ste vi započeli, da se vi meni čudite. Pa nema čuđenja, pa vi jako dobro znate kako je Glas nastao i zašto je nastao i šta je bio povod da nastane stranka Glas. Prema tome, nije čudno da mi ovdje sjedimo, jer da je bilo nešto drugo onda bi sjedili negdje drugdje i jasno smo rekli da što ne želimo i to pokazali svojim stavom. I pokazali što znači dosljednost u politici.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš. Sljedeća replika poštovana kolegica Sanja Putica. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena zastupnice Mrak-Taritaš, u svojoj ste uvodnoj raspravi braneći zapravo svoj prijedlog za opoziv ministrice Murganić kazali kako ovo pokrećete da upozorite na niz problema u ovome resoru i da je inače zapravo vaš politički put kao što su i ostale moje kolege rekli obilježen konstruktivnošću i radu na stručnim stvarima koje ste pokazali i za vrijeme svog ministarskog mandata, pa se onda i ja kao nešto manje iskusna od vas u politici pitam, čemu onda interpelacija. Jer vi znate da svaka interpelacija bilo cijele Vlade, bilo ministara pojedinačno ima za cilj destabilizirati Vladu što nam u ovom trenutku svakako u Hrvatskoj ne treba. Uz to ste rekli da ne razumijete niti to imamo li danas u Hrvatskoj pravobraniteljicu ili nemamo i kakve su se to procedure vodile oko smjene ili razrješenja pravobraniteljice za djecu. Žalosti me onda činjenica u tom smislu da u javnom prostoru niste reagirali i niste očito razumjeli niti njezinu sugestiju ili još gore poziv mladima da u tom trenutku napuste Hrvatsku, koji je isto tako bio skandalozan. U tom smislu bih rekla evo da sam zaista od vas željela možda čuti i povlačenje ovoga prijedloga, ali i konstruktivnu raspravu u ovome Saboru što želite vidjeti u ovome zakonu i oko njega zapravo da u nekom smislu postignemo i konsenzus.
Zahvaljujem kolegici Sanji Putici. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Putice, ja sam u nekoliko navrata s ove strane čula da se od mene očekivalo ovo ili ono. Ja pretpostavljam da me nitko ne želi posvojiti, pa onda nije bila tu nekakva takva tema. Ali da se vratimo što je uloga opozicije. Pa uloga opozicije je da propita. Uloga opozicije je da upozorava. Uloga opozicije je da drži zapravo cijelo vrijeme vladajuće da budu što bolji i onda s jedne strane imate da je opozicija da ne radi, da je ovakva, onakva. Ma uloga opozicije je da pita. Uloga opozicije je da traži od premijera da da odgovore na ona pitanja koja mi postavljamo i od ministrice jednako tako.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš. I posljednja replika po ovoj raspravi poštovani kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, ovo što ste sada zadnje rekli da nadate se da vas nitko ne želi posvojiti. Ne, vaš zaista nitko ne želi posvojiti. Ali malo prije ste rekli i da vas čudi ovako žestoka rasprava s ove strane za razliku od prethodne točke. Ja ću vam reći zašto je tako žestoka rasprava s ove strane. Zato što vas je ova strana izuzetno cijenila. Vi i ja smo puno puta raspravljali i dok ste bili ministrica i sada kada ste u opoziciji i u mnogočemu smo se slagali. Izuzetno smo cijenili vašu energiju, volju za radom, pa i stručnost. I sada kada sam vas slušao kada ste obrazlagali vaš zahtjev za smjenu ministrice ja sam se pitao da li je to ista ona gospođa, ona ministrica Anka Mrak-Taritaš koju sam cijenio. Ja sam ubijeđen da niti vi niste sigurni sami ovo što ste govorili niti razmišljate na taj način. Vi niste iznijeli niti jedan argument zbog čega bi trebalo ministricu smijeniti. Mi zapravo raspravljamo o nečemu čega nema. Skandaloznim ste proglasili nešto što je Vlada i ministrica i javnost ocijenila da još treba dorađivati i da još o tome treba raspravljati kako bi što kvalitetniji prijedlog došao ovamo. Mene stvarno čudi, svodi se vaše argumentiranje zahtjeva za smjenu ministrice na isto takav sličan nekakav zahtjev za nedavnu smjenu ministra Marića kada je predsjednik opozicijske stranke koja je to tražila to obrazlagao time što ga je tata gladio po glavi. Hej, jesmo li ozbiljna država, jel' ozbiljno promišljamo politiku, jel' ozbiljno želimo raditi, jel' želimo napredak ove države? A kada govorimo o nečemu što je skandalozno, a vi ste u svojem uvodu to spomenuli, spomenuli ste izvješće i pravobraniteljicu za prava djece. Izjava, a nisam vas nikoga čuo a govori se opet o svjetonadzorskom pitanju, ona je rekla savjetuje djeci javno u medijima učite strane jezike i bježite glavom bez obzira. O tome sam već ovdje govorio. Kamo to da bježe? Jel' to svjetonadzorsko pitanje? Jesu li to ljudi na plaći državnog proračuna? O tome niste govorili ništa.
Zahvaljujem kolegi Klariću na replici. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Meni je žao što se zapravo sve ove replike glavninom odnose na to kome se moja rasprava sviđa ili ne sviđa i u kojem dijelu se sviđa, u kojem dijelu se ne sviđa, u kojem dijelu je netko zadovoljan, u kojem dijelu netko nije zadovoljan. Dakle, mi smo pokrenuli zahtjev za opoziv ministrice Murganić. U tom zahtjevu, vi mislite bez argumenata, mi mislimo sa argumentima. U tom zahtjevu smo jasno rekli kojih su 6 elemenata zbog kojeg tražimo raspravu i tražimo opoziv ministrice Murganić. Vi s tim možete biti zadovoljni ili ne. Ali ovo nije rasprava o tome da li se moje izlaganje, moj način u Saboru nekome sviđa ili ne, nego je rasprava o ovoj temi koja je na dnevnom redu.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš na ovom odgovoru. Pozivam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Plenkovića da obrazloži očitovanje Vlade Republike Hrvatske. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, dopustite mi nekoliko uvodnih riječi u vezi sa prijedlogom za pokretanje pitanja nepovjerenja ministrici Murganić. Dakle, Nada Murganić je prije svega kvalitetna ministrica, kvalitetna osoba koju dugi niz godina poznam i koja uživa moje veliko povjerenje i u stručnom i u ljudskom pogledu i stojim iza nje u cijelosti. Što se tiče ove inicijative koju je nešto više od 30-tak zastupnika oporbe pokrenulo, ja moram vrlo jasno kazati, a evo i pojasniti nekim zastupnicama i zastupnicima da osobno preuzimam odgovornost za ovaj propust. Naime, riječ je bila o jednoj zaista ranoj, ranoj fazi tehničke pripreme nacrta prijedloga koji ide u elektronsko savjetovanje, dakle daleko smo od postupaka koordinacije. Uopće nije bio dokument na koordinaciji, većina vas je bila u izvršnoj vlasti i zna o čemu govorim. U načelu Vlada funkcionira tako da imate program aktivnosti, imate program koji se odnosi na zakonske tekstove, na strateške prioritete, na zakone koje donosimo u skladu sa prihvaćanjem pravne stečevine, nacionalnim programom reformi. Ovo je jedan važan zakon, politički osjetljiv zakon, na njemu se radilo i u prethodnoj vladi, radilo se i u ovoj Vladi, ali se radilo u fazi radne skupine stručnjaka. Dakle tekst koji je temeljem procedure koju imamo došao na Internet portal elektronskoga savjetovanja onako kako je procedura u ovom trenutku unutar Vlade predviđena, nije uopće došao do bilo kojeg drugog resora niti Ureda predsjednika Vlade. I uočivši taj propust mi smo promijenili proceduru, sada imamo jedan drugi sustav gdje ključni aspekti svih zakona dolaze ne na ponovljenu dva puta proceduru koordinacija nego da signaliziraju Vladi, Uredu predsjednika, Uredu za zakonodavstvo, tajništvo što je bitno i što je relevantno u pojedinom zakonskom tekstu koji ide u elektronsko savjetovanje. Dakle radimo jedan lagani, razumni, ljudski, prirodni filter kako se ne bi događale situacije koje izazivaju veliku pozornost javnosti, a u svojoj biti su benignog karaktera, dakle govorimo o nacrtu nacrta, nacrta. I zato mi se čini cijenjena zastupnice Mrak-TAritaš da vi možete naravno pokrenuti ovu proceduru, izraziti nezadovoljstvo, ali mi se čini da nije baš primijenjeno načelo razmjernosti na ono što vam se nije svidjelo u odnosu na instrument koji želite koristiti. Jednostavno ovako prijateljski govoreći čini mi se da je to malo više nego što treba. Evo kolegice Glasovac daleko je to bilo od sjednice Vlade, daleko je to bilo od bilo kakve koordinacije i zbog toga želim reći da novom procedurom takvih situacija više neće biti. Radna skupina radi na tekstu, stručnjaci u ministarstvu rade na tekstu, on kada bude zreo za ponovno upućivanje u javno savjetovanje, ići će u proceduru, doći će u Vladu na koordinacije u Hrvatski sabor i bit će niz prigoda da se tekst i raspravi i poboljša i amandira i na kraju usvojimo tekst koji neće biti po mom dubokom uvjerenju niti kontradiktoran niti u određenoj mjeri nedovoljno razrađen, nedorečen ili preopsežan kao što je bio zakon o kojem se očitovao i Ustavni sud i zbog kojega je donesena politička odluka da se radi novi cjeloviti zakon. Dakle ovako da ne ulazim u meritum, a pogotovo ne na ove druge elemente o kojima ste govorili, a mnogi od njih se tiču primjerice komentiranja nepravomoćnih presuda. Ne možemo komentirati nepravomoćne presude, imamo instrumente koji su u okviru socijalne politike ministarstva. Nadležna tijela koja rade svoj posao i koji će na tome ustrajati, a nećemo se upuštati u ono što bi bilo van okvira poimanja određenih procesa kako ih mi vidimo prema nekim našim uzusima. Također želim reći da ministrica Murganić predano radi na možda najvažnijoj temi u političkom smislu za hrvatsko društvo, za hrvatsku budućnost, na pitanju demografske revitalizacije. To je poseban portfelj koji je u mandatu ove Vlade pridodan njenim aktivnostima, zajedno sa državnim tajnikom, zajedno sa drugim kolegama. Mjere koje smo do sada donosili bilo efekti porene reforme, bilo roditeljske naknade, bilo čitav niz mjera koje ćemo donijeti u idućoj godini trebaju pomoći, a ministrica Murganić će biti predvodnik u tom procesu, rješavanju posljedica i odlaska i starenja stanovništva i negativnog prirodnog priraštaja. Stoga da rezimiram i zamolit ću ministricu Murganić da i sama kaže nekoliko riječi jer se o njoj radi, stvar je čisto tehnologije i procedure na razini Vlade, tekst je povučen čim smo vidjeli o čemu se radi. Ništa dramatično, novi tekst će ići u proceduru, Sabor će o njemu raspraviti, vjerujem da ćemo postići visoki stupanj suglasja, a ja bih volio da ministrica Murganić i uz potporu parlamentarne većine, ali i uz vaše razumijevanje jer mislim da vidite što ona radi u svojim aktivnostima ima potporu u svom daljnjem radu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Gospođa ministrica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Zaista znate i sami da ako ste pratili neka moja izlaganja uvijek sam znala reći da sam vrlo svjesno preuzela odgovornost za ovo ministarstvo i da nisam od onih koji će se vraćati u prošlost s ciljem da govori što sam našla u ministarstvu. Naime, kao i u svakom poslu i svakom ministarstvu bilo je onoga što je bilo dobro i onoga što treba popraviti i po procjeni budućeg odnosno sadašnjeg ministra ili inače zbog toga što su činjenice takove. Međutim moram ipak se osvrnuti na neke točke iz ovog prijedloga iz razloga jer se evo mene baš proziva za puno toga što je neutemeljeno i za puno toga što se odnosi na prošlost. O Obiteljskom zakonu od 2014. i 2015. govorilo se je i bez obzira kako to formalnopravno formulirali ipak je činjenica da je Ustavni sud intervenirao na jedan i drugi zakon i da su tu sigurno bili upiti, brojni upiti, brojnih građana koji su se isto našli ili povrijeđeni ili su se na neki način osjećali zakinuti. I to je razlog zašto se je išlo u izradu novog Obiteljskog zakona, a ne novi svjetonazor. I vi to svi skupa sigurno znate. Ono što je zaista iz rasprava ovih i ja želim naglasiti da je čudno da se zakon koji je išao na e-savjetovanje, to je trebalo trajati mjesec dana i mislim da smo mi trebali biti kao društvo spremni za jednu demokratsku raspravu, na ovaj način vi kao dužnosnica isto tako znate da ni jedan dužnosnik neće moći u prvom nekakvom prijedlogu nacrta dati tako savršen zakon na kojeg neće biti potrebne biti primjedbe u svim onim fazama kako se zakon donosi. Ono što je meni i ja imam potrebu to reći, rekla sam i u javnosti bio jedini problem je to što je u definiciji bili su izostavljani oni naši građani koji nisu mogli imati djecu a željeli su ili oni koji su ih izgubili. Moja isprika je išla samo u tom smjeru. Sve ove ostale navode u zakonu se mogu i trebaju mijenjati ponavljam u jednoj demokratskoj raspravi. Ovo sada nije trebala biti rasprava prijedloga nacrta jednog zakona, u ovoj fazi se o tome u ovom Saboru ne raspravlja. Ono što je problem je to što je i taj zakon i još neki iz moga resora imaju taj kako ste i sami rekli, mi smo svjesni toga, jedan svjetonazorski karakter i uvijek će biti prijepora oko toga jer nažalost mi bi trebali imati jedne kvalitetne, stručne i demokratske rasprave po mnogo čemu ali nažalost mi smo vrlo često u onim situacijama kada smo ili mi ili oni. Ono što ste mi spočitavali, to je vezano za brigu o djeci. Nemate dobre informacije, ja vam moram iskreno reći i ja ću vam samo činjenicu da u ovom ministarstvu kada sam došla Akcijski plan za provedbu Nacionalne strategije za prava djece koji je bio ex ante uvjet za povlačenje sredstava iz EU fondova a govorite o EU fondovima, 2 godine je kasnio. Drugo, spominjete i brigu oko toga da li ćemo donijeti Zakon o udomiteljstvu u onom planu normativnih aktivnosti u 2018. godini. Hoćemo. Mi smo donijeli u ovom razdoblju 5 zakona, 5 zakonskih prijedloga i još su tri u visokoj fazi dovršenosti, pa i ovaj Obiteljski bio je ogroman posao a mi smo spremni i za Zakon o udomiteljstvu i biti će donesen. Ja bih htjela ipak napomenuti da je Vlada koja je donijela Nacionalni plan za deinstitucionalizaciju i transformaciju domova i Socijalnu strategiju taj zakon stavila da će ga donijeti 2014. godine. Toliko o zabrinutosti o kašnjenju. Što se tiče europskih fondova, moj prvi radni dan bio je posvećen činjenici da se nije natječaj ne samo raspisao nego da se nije počeo pisati. I nemate točnu informaciju, taj natječaj se pripremio od dana moga dolaska i to je bio prvi natječaj u ovom ministarstvu za povlačenje sredstava i europskih fondova i na tome smo dalje nastavili. Ja znam da vi imate informacije jer dužnosnica tadašnja u ministarstvu je bila i baš isključivo zadužena za taj posao i ona vam je dala informacije koje nisu točne. Vi kažete u jednim novinama, u tiskovini, ako sam dobro shvatila da za naše ministarstvo ne postoje europski fondovi. Ne, ispravka, nisu postojali. Kako sam taj dan, taj dan saznala za kašnjenje natječaja, natječaj prvi izašao je van iz Europskog socijalnog fonda i o njemu je govorila gospođa Ljubica. Također iz tog fonda je objavljeno 5 poziva u ukupnoj vrijednosti od 426 milijuna kuna i tu je uz ovaj natječaj gdje je povućeno sredstava za 116 milijuna i 465 kuna za osobne asistente još i povućeno za, i ugovoreno za dva projekta za deinstitucionalizaciju u transformaciju domova socijalne skrbi, konkurentnost i kohezija također. Pozivi su otvoreni u iznosu 251 milijun i 846 tisuća, tri objavljena poziva, od toga su ugovorena 4 projekta a dva projekta su u visokoj fazi dovršenosti i očekuje se potpisivanje ugovora u iznosu od 3 milijuna i 174 tisuće. Također su vani već objavljeni i u ugovaranju dva velika natječaja FEAD, FEAD za 25 milijuna i 49 milijuna sredstva iz humanitarne pomoći. Toliko o tim optužbama. Dakle u ovih godinu dana se je dosta radilo, ja bih voljela da se više govorilo o radu ministarstva a ne tolik o ideološkim temama ali one su vezane za Obiteljski zakon, one su vezane za druge zakone koji su u našoj nadležnosti i sigurno će biti tema rasprave ali očekujemo jedno i uvažavanje i jednu argumentaciju. Ono što bih još možda samo na kraju rekla, što se tiče demografije. Danas, pod aktualnim satom bilo je upravo pitanje upućeno što planiramo, dakle premijer je rekao što smo do sada učinili u smislu demografske obnove i revitalizacije a ja sam na aktualnom satu govorila upravo ovo što vi sada kažete da trebamo pojačati institucionalne kapacitete vrtića, da trebamo pojačati i uskladiti radno vrijeme vrtića, da ćemo podići cenzus za dječji doplatak, da ćemo na taj način dobiti jedan veći sveobuhvat naših mladih obitelji, čak pretpostavljamo za 100 tisuća koje će dobiti onda i, djeca njihova jasno doplatke ali ćemo dobiti na taj način i mogućnost da oni dobe na treće, četvrto dijete pronatalitetni dodatak. I vrijeme mi ističe i sve ostalo ću odgovoriti u replikama ili u kasnijem javljanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se ministrici Nadi Murganić na ovom obrazloženju očitovanja. Imamo nekoliko replika, prvi se za repliku javio poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bi pitati tj. reći gospodinu Plenkoviću, rekao je ovdje da ministrica Murganić uživa vaše povjerenje i da stojite iza nje u cijelosti. To su vaše riječi. Znate čega sam se prisjetio? Istih tih riječi kad ste govorili za ministra Barišića i nesretnik je završio kako je završio, k'o potrošna roba više ga nema nigdje. I htio bi vam reći, vi ste pričali ovdje o demografiji, o tome što ova vaša Vlada čini pa ću vam pročitati jedno pismo, pismo je od Erste banke za samohranu majku Jakšić Jadranku iz Malešnice 50 u Zagrebu. Gospodine premijeru, tu majku samohranu čeka deložacija, ne može vratiti, nema otkuda stambeni kredit. Kaže Poziv na plaćanje sudužniku kredita, otkaz kredita. Poštovani, budući da niste u ugovornim rokovima podmirivali svoje obveze, temeljem stambenog kredita broj 5101931231 od 11.11.2004. itd., otkazujemo vam s danom 22.5.2017. kredit i da joj dospijeva trenutno na naplatu neke cifre u divljim iznosima. A zašto vam ovo govorim? Pa govorim zato da shvatite u biti da vi i vaša Vlada i vaša ministrica neće ništa da zaštiti takve obitelji i sve te obitelji čeka nažalost na kraju deložacija i sva ova vaša priča kako vi ne znam, pomažete je laž, laž je kao i kad ste govorili da će majka koja ima troje djece imati status majke odgajateljice, nikad im takav status niste dali pa ste govorili da će novorođeno dijete dobivati 1000 eura, sad govorite o nekom pronatalitetnom dodatku, ali to je sve priča, a stvarnost su deložacije obitelji sa malom djecom. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na replici. Slijedeća replika poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Evo poštovani predsjedniče Vlade, prije svega cijenim što ste na sebe preuzeli odgovornost. Isto tako iznimno cijenim što ste stali iza svoje ministrice. U svom kratkom obraćanju rekli ste da je učinjen propust i rekli ste da je učinjena greška u proceduri, a poštivanje procedure što znamo svi skupa je temelj demokracije, osnovni temelj demokracije. Prema tome, ovdje nije pitanje vaše odgovornosti, ovdje mi ne govorimo o fizičkoj osobi, gospođi Nadi Murganić, mi govorimo o ministrici, ministrici koja je propustila reagirati i pustila neprihvatljiv prijedlog Obiteljskog zakona u javnu proceduru. U prijašnjoj točci govorili ste da je u ovom Parlamentu, u lemu se u potpunosti slažem s vama, da nam je potreban puno viši politički standard, na tragu toga da imamo izražen visoki stupanj političkog standarda, sama ministrica ne bi niti vas dovela u ovu situaciju već bi dala ostavku.
Zahvaljujem poštovanoj kolegi Giovanniju Sponzi na ovoj replici. Slijedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, kao što ste i sami kazali u vašem obraćanju, ovaj zakon nije došao na klupe Vlade, on je zaustavljen zapravo nakon dan i pol u javnoj raspravi. Međutim, da se radilo u skladu s propisima, da se poštivala procedura procjene učinaka propisa, do ovoga ne bi došlo. Što znači procjena učinaka propisa? Odgovoriti na jedno ključni pitanje zašto donosimo novi zakon ili zašto mijenjamo postojeći zakon? Ja nisam ovdje ni od vas ni od ministrice još uvijek čula zašto ste se odlučili na izmjene Obiteljskog zakona osim što se konstantno podmeće teza da postojeći odnosno važeći zakon nije dobar zbog toga jer je Ustavni sud njega poništio u nekom trenutku. Ustavni sud, zakon iz 2014. godine nije poništio, suspendirao ga je na par mjeseci dok ne donese odluku koju nikad nije donio, u međuvremenu je donesen skoro pa identičan zakon 2015. godine koji je danas na snazi. Drugo, Ustavni sud nikad nije dovodio u pitanje sadržaj a ono što mene čudi, HDZ je ozbiljna stranka isto kao i SDP i mnoge stranke ovdje, koja ide u izbore s određenim programima. Ako vam je centar programa demografija i obitelj, onda valjda 4 godine dok se pripremate za vlast, u svom programu se konzultirate sa stručnjacima i radite nacrt i okvir onoga što bi po vama trebalo između ostalog biti jedan od ključnih stupova tog vašeg programa a to je Obiteljski zakon. I ne može biti omaška ni proceduralna greška, to da ste tako bez znanja politike i bez političke odluke mijenja definicija obitelji. Nemojte podmetati tu tezu jer onda nas navodite na to ili da je to vaša politička odluka što tvrdite da nije ili drugo da je netko iskoristio priliku i podmetnuo a o tome ćemo nešto kasnije. Ali tko onda vodi politiku u Hrvatskoj?
Zahvaljujem kolegici Sabini Glasovac na ovoj replici. Slijedeća replika poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Replika premijeru. Preuzeli ste na sebe odgovornost ali ste jednako kao i kolege iz HDZ-a pokušali zapravo zamagliti situaciju. Čitavo vrijeme govorite samo isključivo o zakonu. Da, zakon u onoj fazi u kojoj je predložen, bio je skandalozan. To je bio primitivni pokušaj nasrtaja desnice na dosad stečena ljudska prava i civilizacijske vrijednosti. Nije prošao, zbog toga što je čitava javnost stala na noge. Ne biste vi to povukli da je to bila blaga kamilica kako vi kažete. Druga stvar, taj zakon nije uopće u programu rada Vlade. Kako je moguće da vam ministri iza leđa pripremaju prijedloge zakona koji vam nisu u programu. Drugo, odnosno, treće, postoji još 5 decidirano navedenih razloga za odlazak ministrice Murganić u izostanak bilo kakve reakcije na seriju slučajeva seksualnog zlostavljanja. Neprihvatljivo i neodgovorno odgađanje donošenje zakona u udomiteljstvu. Nedopustivo kašnjenje transformacija ustanova za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi i s problemima u ponašanju centre podrške obiteljima i djeci, neodgovoran odnos prema 86 milijuna eura dostupnih za unaprijeđenije uvjeta rada ustanova, deinstitucionalizaciju, transformaciju domova za osoba s invaliditetom. Veliko kašnjenje s raspisivanja ugovaranje natječaja iz europskog fonda za najpotrebitije. 6 ključnih razloga, ja ću kasnije obrazložiti i 7, a on leži u obrazloženju Vlade, odnosno, u stavu Vlade s kojim branite ministricu. U njemu je navedeno 8 netočnih tvrdnju. Možda vam je ministrica to pisala, pa eto, još jedan razlog za smjenu, jer ovih 8 tvrdnji koje ste ovdje naveli su također skandalozne, jer govorite neistinite stvari.
Evo samo, kratki osvrt, budući da su moje kolege, jako puno toga kazale u raspravama, individualnim prije, nego što smo ministrica i ja imali prigodu reći nekoliko riječi kojima odbijamo argumente ove inicijative za nepovjerenje. Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] procedura je poštovana, nije bilo greške u proceduri. To je ono što sam pokušao reći, mislim da me niste dobro razumjeli. Procedura je takva, da u ovoj ranoj fazi, dakle, govorimo o razini javne skupine, tezama u javnoj raspravi, ponovno rada radne skupine, ministarstva, tek tada izlaska na e-savjetovanje. To je tako bilo i u ranijim vladama. U toj fazi, bilo kojega ranoga nacrta nekoga teksta, ti dokumenti ne dolaze niti u Vladu, niti u druge resore. To je ono što vam kažem. Kada smo uočili ovu situaciju, odlučili smo promijeniti proceduru. Upravo, da bismo imali jedan prethodni politički filter. Ne u svakom aktu, jer bi to usporilo rad izvršne vlasti, ali onim bitnim relevantnim dokumentima. Ovo je zakon, na kojem se radilo, kao što sam rekao još u 2016. g. kada je radna skupina za vrijeme prošle Vlade i osnovana. Odlukom ministrice, sastav E radne skupine je dopunjen, u veljači, čini mi se, jel tako? 2017., dakle nastavio se rad. Sam akt je predviđen u programu zakonodavnih aktivnosti Vlade RH. Meni se čini, zaista, da kada sve to uzmete u obzir, kada vodite računa da će biti iznjedren novi prijedlog koji će biti usuglašen i među koalicijskim partnerima, da će zakon doći u proceduru. Da je ova inicijativa, uz svo dužno poslovanje prema njoj, ipak disproporcionalna u odnosu na fazu u kojoj je taj akt bio. Što se tiče odluke, da se dokument povuče, povukao se nakon što smo ministrica i ja porazgovarali o supstanci, u trenutku smo donijeli tu odluku, neovisno o reakciji bilo koga. Čisto za informaciju. Hvala vam.
Zahvaljujem na odgovor predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, poštovana ministrice Murganić. Imam nekoliko pitanje, prvo pitanje, zašto uopće opoziv? Onaj glavni razlog je oporba nema što raditi, pa jednostavno pokušava biti destruktivna, pa tu svoju destruktivnost, ovdje manifestira na način da pokušava destabilizirati Hrvatsku vladu, odnosno, hrvatske ministre. A onda, ako idemo u konkretan razloga, evo, malo prije kolega Richembergh je konačno pročitao koji su razlozi. Ali, ključno je zapravo ovo, vrijednost i sustav u nacrtu zakona, koji je u međuvremenu povučen, izrazito je dogmatičan te sam nacrt propisuje vrijednosti koje nisu opće prihvaćene, vrijednost i sustav. Tako je kolega. A ja ovim putem pozivam i resorno ministarstvo i eto i sve ministre u Hrvatskoj vladi, da što više taj vrijednosti sustav, koji oni gaje, na kojim su zapravo i odgojeni pokušaju implementirati u sve hrvatske zakone, jer su za to dobili i mandat. Kao što ste to vi radili, tako će to raditi i ova Vlada, odnosno, ministri koji su dobili mandat od Hrvatskog sabora. A sad zašto je zakon povučen? Premjer je rekao, da se radi o ranoj, ranoj fazi, ali ne bi volio da je povučen, opet zbog onoga što ste vi napravili, ono jedan dobro, dobro organizirani napad, znači oporbe prije svega, u suradnji s medijima, sa onim famoznim civilnim društvom koje se još uvijek bogato financira državnim novcem. Tako da smo dobili jedan orkestrirani napad u jednom kratkom vremenu, tako da se stvorila jedna klima, da u zakonu nešto ne štima. I ovom prilikom evo, pozivam opet resorno ministarstvo, da ne odustane, eventualno, ako se uopće o to promišlja o definiciji obitelji koja je tu predviđena, jer kasnije ću u raspravi i pokušati reći da je ona itekako suvisla i da je struka itekako stoji iza nje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću na replici. Sljedeća replika, poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moja replika ide ministrici Murganić. Gospođo ministrice, pa zapravo jednim dijelom i predsjedniku Vlade, dakle, prije svega treba reći da je pošteno priznanje da je to bila greška, da je u nacrt zakona takav, u tom formatu i postoji slaganje u ocijeni, barem djelomično, evo, ako ništa drugo, u ocjeni toga, kakav je, dakle, kvalitete tog prijedloga. Međutim, nakon što smo ocijenili i mi kao opozicija da taj nacrt nije dobar. Također smo predložili, zapravo tražili u tom trenutku da se promijeni radna skupina. Naime, ta radna skupina je iznjedrila takav nacrt zakona i ona ja ne vidim, dakle isto kao netko tko je vodio radne skupine kroz legislativni proces u izvršnoj vlasti. Dakle, ja ne znam kako takva radna skupina može iznjedriti bilo kakav drugi prijedlog zakona osim onoga koji je iznjedrila u sastavu tom u kojemu je bila. Dakle, mislim da i koliko sam uspio shvatiti na kraju krajeva iz medijskih napisa nakon što je nacrt povučen vi ste dali zapravo ljudima iz ministarstva da rade na nekoj alternativi. Dakle, vi ste ako je ta informacija točna, evo vi mi recite, ako je to točno onda ste i vi shvatili da ta radna skupina zapravo ne može napraviti ništa bolje ili drugačije od toga. Koliko god će se kolega Zekanović možda naljutiti, dakle možda je kolega Jovanović bio malo dvosmislen ili nedorečen u onome. Ali u toj radnoj skupini su bili nadprosječno reprezentirani oni koji u političkom smislu zaista predstavljaju marginu. Kolega Zekanović je osvojio 1,96% glasova u svojoj izbornoj jedinici. Dakle, u tom smislu ako su veći utjecaji u izradi zakona imali oni koji u političkom smislu imaju manji legitimitet. Dakle, to je disproporcija. O tome govorimo. Dakle to nije mean stream.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glavaševiću. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, hvala i kolegi Glavaševiću koji je upravo rekao ono što je bio moj cilj. Dakle, 1,96% je zaista marginalni dio hrvatskog stanovništva. Moja replika ide gospođi ministrici Murganić. Obzirom da je jedna od velikih primjedbi vezanih za vaš rad, vezano za Istambulsku konvenciju, a niste u ovom svom izlaganju ništa rekli, pa da možda skratimo dio naših rasprava kasnije temeljem onog što ćete reći. Dakle, rok je bio po vašim predviđanjima i obećanjima 2. listopad, 2 mjeseca dakle od početka e-savjetovanja da ćete podnijeti izvješće o provedenoj raspravi i da ćemo nakon toga krenuti u Sabor u usvajanje te deklaracije. Ta deklaracija ima i simbolički, ali i suštinski sadržaj. Simbolički jer će pokazati da u Hrvatskoj zaista postoji apsolutna želja i volja za suzbijanjem svih oblika nasilja u obitelji, a sadržajni što ćemo na temelju te konvencije donijeti čitav niz rješenja, zakonskih propisa koji će osigurati suzbijanje nasilja u obitelji. Zašto se kasni, zašto se čeka i kada ćemo napokon imati izvješće o raspravi i raspravu u hrvatskoj sabornici?
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Ja bih vas zaista molio poštovane kolegice i kolege da u vašim raspravama i replikama budemo korektni, pristojni, uključivi, tolerantni, odgovorni, dostojanstveni, da ne prebrojavamo broj glasova i postotke bez obzira koliki je broj postotaka. To ne znači da su manje vrijedni od onih koji su imali više. Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
238. Omalovažavanje. Kolega pa nisam ljut, evo meni je drago bez obzira tko smo, marginalni. Jedan veliki SDP koji je u naponu svoje snage obraća pažnju na jedan mali, mali HRAST. Eto to mi je baš zanimljivo. Znači tko smo to mi? Znači marginalni kažem golemi tako stabilni SDP s jednim sjajnim predsjednikom stranke obraća pažnju na nas. Samo nastavite, davajte nam medijsku pozornost. Meni je to osobno jako drago. Inače 2000, preko 2000 ljudi je zaokružilo baš moje ime između 200 kandidata u mojoj izbornoj jedini. Pa moglo je i više, a moglo je i manje. … [[Govornik se ne razumije.]] dva su dobili manje, ja mislim.
Kolega Zekanović, zahvaljujem na vašoj povredi Poslovnika. Prije vaše povrede Poslovnika nešto sam kazao i zamolio sve kolegice i kolege. Ja zaista ne znam čemu i dalje naklapanje i dalje nabrajanje, ali dobro, imate poslovničku mogućnost. Ne smatram da je došlo do povrede Poslovnika. Ako niste zadovoljni odgovorom imate pravo prigovora nadležnom odboru. Još jedna povreda Poslovnika uvaženi kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala. Pa gospodine predsjedavajući, kad god se javi gospodin Zekanović i prekrši odredbu Poslovnika ja ću se također javiti i ja ću mu reći nemam ništa protiv HRAST-a. Hrast je sjajan za sve hrvatske škole, ali samo za parket.
Gospodine Jovanoviću, prvo niste se pozvali na članak Poslovnika, on je, niste dobro slušali. Ali mislim da nema svrhe da ponovno objašnjavam povredu Poslovnika. Još jednom apeliram na sve da prestanemo sa ovakvim nekorektnim etabliranjem pojedinih naših kolega i da budemo korektni jedni prema drugima. Također smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Upućujem vas na prigovor nadležnom saborskom odboru. Sljedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, iako se ovo formalno zove rasprava o opozivu ovo je prethodna rasprava po Nacrtu Obiteljskog zakona. Dakle, ono što dolazi prije prvog čitanja i meni je drago da je premijer tu, jer to je ipak neka garancija da će sljedeći put taj prijedlog biti takav da ga neće morati povlačiti nakon dan i pol. To nije loše. Drugo, onaj dan kad je to izašlo u isto vrijeme kada je predsjednik Vlade kritizirao ministrica se ispričavala. Dio kluba HDZ-a je u Saboru branio taj prijedlog zakona. E sad ga brani također dio kluba. Prema tome, tu je očito politički prijepor u samom HDZ-u oko Obiteljskog zakona. E sad, pa kolega Babić ga je recimo branio. Sad me baš zanima šta će reći u ime kluba. E sad, premijer je rekao da se radi o nesrazmjernoj reakciji. Možda se i u slučaju premijera prema ministrici radi o nesrazmjernoj reakciji, možda je trebao žešće reagirati. Dakle, možemo raspravljati tko je razmjerno, tko je nesrazmjerno. Ali imenovanje onakve radne skupine, informiranje onakvog nacrta je udruženi osmišljeni poduhvat. Nije se moglo očekivat drugačiji prijedlog od onakve radne skupine i to je politička odgovornost ministrice zbog onakve. Nisam rekao tu riječ koju vide … [[Govornik se ne razumije.]] samo sam rekao osmišljeni. Što se mene tiče, ja ne znam ima li za Obiteljski zakon nade sa malim „n“ ali nadam se da će nada sa velikim „N“ pružiti nešto više nade da malim „n“, onim koji očekuju kvalitetan Obiteljski zakon a kakav vam zakon može producirati Vlada u kojoj su HRAST i HNS u koaliciji, obiteljski, svjetonazorski? Ne može. Dakle opet će biti prijepora oko toga.
Zahvaljujem kolega Bauk. Nastavljate u istom tonu, vidim da ste poslušali moje preporuke i moje apele i zamolbe. Replika poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Gospođo ministrice, u očitovanju Vlade, piše ovdje, na ono što ste vi rekli, Vlada RH tvrdi dakle da će natječaj iz Europskog fonda za najpotrebitije ublažavanje siromaštva, pružanjem pomoći i najpotrebitijim osobama faza 2 biti objavljen do kraja listopada. Znate kada je objavljen? Jučer. Jučer je 7. studenoga. Ali ne bi bilo to veliko kašnjenje da vi u svom govoru niste rekli da je ta priča u visokoj fazi ugovaranja. Ja vas pitam na koju foru ako je jučer objavljen natječaj. Dakle govorite krivo. Kasnite u svim fondovima, odnosno u svim mogućnostima korištenja fondova i to jako, jako mnogo. Pa vi ste samo na ustrojstvo svoga ministarstva potrošili skoro godinu dana. Pa koliko mjeseci su vaši službenici bili na on hold, ne znajući što će raditi? Koliko ljudi vam je odbilo sudjelovati u popravljanju ovoga Obiteljskog zakona? Zašto ste preko vikenda sazvali odmah ekipu da napiše novi prijedlog ako je sve divno i krasno? Dakle to vi sami govorite da otkada ste došli kao ministrica, ovo prije vas nije nikad postojalo. Ja ću kasnije iskoristiti priliku, to sam najavio da kažem sve datume iz kojih se vidi da ste u ovom očitovanju Vlade jako pokušali obmanuti Hrvatski sabor.
Zahvaljujem kolegi Beus Richembergu na ovoj replici. Odgovor kolegica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem. Vezano za obiteljski zakon. Zaista biste se iznenadili kako je bila sastavljena radna skupina u smislu ljudi koji imaju različita svjetonazorska gledišta. Međutim, vodili smo se računa da budu i pravnici sa fakulteta, prava, vodili smo računa da budu sa Studija socijalnog rada, da budu socijalni radnici i operativci i svakako i udruge. I one sa lijevog i sa desnog ideološkog spektra i mislim da je to nešto što je trebalo biti pozitivno i tako smo uvijek stvarali i predlagali radne skupine kada smo radili prijedloge nekih zakona. Namjera mi je zaista da donesemo zakon koji će zadovoljiti većinu naših građana. U tome sam bila zaista i samokritična i realna. I zašto sam, vi meni kažete, zašto smo se povukli pa smo išli na doradu zakona. Zato što smo povukli zakon i htjeli smo ga doraditi. Nemojte se vi brinuti za zaposlenike u Ministarstvu. Nemate za to razloga, kako zaposlenici u Ministarstvu rade to je posao voditelja i rukovoditelja i to tko je šta odbijao da radi na tom zakonu pa to vi meni recite pa da ja vidim tko je to odbijao raditi neke poslove. Informacija oko ovih fondova, u visokoj fazi dovršenosti sam spominjala ove ugovore iz programa konkurentnost i kohezija. FEAD je u onom dijelu u koji je za prehranu, za školske kuhinje, zaista već u tijeku, natječaj je doduše još otvoren, financijska omotnica je povećana na 25 milijuna kuna i ne znam što to točno još nije pobrojano u ovom mom očitovanju. I još nešto, otkuda vama takve informacije? Otkuda?
Zahvaljujem ministrici Nadi Murganić na odgovoru na repliku. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice sa suradnicama i suradnicima, kolegice i kolege. Pa možda je čak i dobro da se raspravlja o ovom zahtjevu oporbe o opozivu ministrice vezano uz Obiteljski zakon. Pa u redu je da se o Obiteljskom zakonu raspravlja u više navrata, u više slojeva i da se mogu iznijeti mišljenja i u redu je da javnost bude što više senzibilizirana sa tom problematikom i da se u konačnici donese što kvalitetniji zakon. Istina je da naš klub naravno neće podržati Zahtjev za opozivom jer podržavamo ministricu i Vladu a opće u ovom zahtjevu i ne vidimo nikakav razlog i argument da bi podržali takav Zahtjev. Ovdje se stvarno izvrsno manipulira. Dakle nakon što je zakon ušao u onu pred fazu javne rasprave uvidjela se je greška. Stvarno je vrlo teško definirati pojam obitelji, stvarno je vrlo teško. I ministrica je reagirala i sam predsjednik Vlade po meni jako dobro, čuli su glas javnosti i prihvatili su glas javnosti. Ja ne vidim što je tu loše. Da su barem naše prethodne Vlade u svim godinama slušale glas javnosti danas bi imali vjerojatno dosta više dosta više boljih zakona. I sada kada imamo slušanje glasa javnosti, sada tražimo opoziv ministrice koja je povukla zakon na doradu i priprema se bolja varijanta tog zakona. Stvarno jedan besmislen po meni potez, a malo kasnije ću reći naše mišljenje o tom potezu pa ću i argumentirati da uopće to nije besmisleno, da je to sasvim nešto smisleno i planski. Nešto o samom zahtjevu. Vrijednosni sustav u nacrtu zakona koji je u međuvremenu povučen izrazito je dogmatičan te sam nacrt propisuje vrijednosti koje nisu opće prihvaćene vrijednosti svih segmenata društva. Kojih segmenata društva? Desne strane, lijeve strane smo mi svi segmenti društva, svi pravo na svoje mišljenje, možemo iznijeti svoje stavove i reći koji segment društva. Da li one neke manje skupine ili neke veće skupine, da li nasilje manjine nad većinom? O čemu govorimo? Ja bih volio stvarno znati što je to opće prihvaćena vrijednost svih segmenata društva. Ovdje se govori također da tako primjerice izvanbračni parovi ne bi mogli posvajati djecu pod istim uvjetima kao bračni već samo iznimno ako postoji osobito opravdani razlozi na strani djeteta. I to je razlog, jedan od razloga za opoziv ministrice? Oprostite dragi ljudi, ali ja mislim da bračni par muškarac i žena imaju apsolutno prednost kod posvajanja djece. Pa to je u interesu djece u interesu društva, ako želimo društvo temeljeno na onim stupovima koji su stvarno taj temelj, a to je brak muškarca i žene. Ja ne vidim u ovoj definiciji odnosno u ovom dijelu ništa sporno, čak štoviše apsolutno ju podržavam. Nadalje, roditelji imaju prije svih pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju i obrazovanju djece u skladu sa vlastitim uvjerenjem uzimajući i obzir prava i dobrobit djeteta. A tko bi to trebao odlučivati o djeci? Tko? Ulica? Udruge neke? Tko to treba odlučivati o djeci nego roditelji prvenstveno? Tko preuzima odgovornost o odgoju djece? Tko? Pa valjda roditelji. Što je ovdje sporno? Ja bih stvarno volio čuti što je ovdje sporno. Meni je apsolutno prihvatljivo. Nadalje, imamo ovaj dio koji je posebno bio onako u javnosti prezentiran, tamo gdje se govori da roditelji imaju dužnost i pravo odgajati dijete kao slobodnu, moralnu, miroljubivu, domoljubnu, marljivu, osjećajnu i odgovornu osobu poštujući načela ravnopravnosti spolova kako bi bilo pripremljeno za skladan obiteljski i društveni život s pozitivnim odnosom prema ljudima i prirodi. I pazite sada zanimljivu stvar, i ovo je razlog za opoziv ministrice zbog jedne riječi. Iz ovog cijelog teksta izvučena je jedna riječ, domoljubno odgajati. A kako bi trebalo odgajati? Nedomoljubno, antidomoljubno, protuhrvatsko. Kako bi trebali odgajati? Što u toj riječi ima lošega? Ja tražim obrazloženje, meni nije jasno što to ima lošega u tome da učimo djecu da vole svoju zemlju ili da im govorimo školujte se pa idite van. Hoćemo o tome govoriti? Kada se tu traži nečiji opoziv e to je problem, a kada govorimo da trebamo odgajati djecu da vole svoju zemlju, e to je onda opet neki problem, pa jel mi volimo svoju zemlju? Nisam siguran, ja nisam siguran da volimo svi svoju zemlju. Imamo nadalje krivimo ministricu da je ona kriva što ne znam, sud ili ministarstvo nije donijelo … zakon ili je neke presuda donijet. Pa ne odlučuje ministrica o tome koja će presuda biti donijeta. I sve ovo skupa da sve dalje ne nabrajam, želim malo povezati sa ne tako davnom prošlošću. Ovaj zahtjev za opozivom ministrice potpisalo je 30 i nešto zastupnica i zastupnika, naravno da je moglo više. I nije ovaj zahtjev za opozivom ministrice uopće vezan uz neke velike greške u njezinom poslu koje realno i nema, pogotovo ne ovu kratku godinu dana jer ono što je zatekla u ministarstvu sigurno neće još dugo sanirati, sigurno će još dugo rješavati nagomilane probleme. Ovo je plan, ovo je plan koji se provodi od prvog dana kako je formirana Vlada. On se provodi planski i provodi se u neskladu s onim što je bilo ovdje rečeno da je uloga oporbe paziti budno što radi Vlada i poticati Vladu da radi bolje. Ne dragi ljudi, mi imamo danas u Hrvatskom saboru oporbu koja je hiperdestruktivna i jedini cilj i zadak je destabilizacija Vlade i to se radi kontinuirano, pa manje od godinu dana imamo već treći zahtjev za opozivom ministara, imamo zahtjev već za opozivom Vlade. Jel to uloga oporbe? Vratimo se godinu dana unazad, ovaj zahtjev je potpisalo šestero ministara iz Kukuriku vlade. Postavljam pitanje, bio sam u tom 7. sazivu koliko puta je tadašnja oporba tražila izglasavanje povjerenja kojem ministru? Dragi ministri onog vremena s ovog popisa, smatrate li vi stvarno da nikada niste napravili grešku u svom poslu od 4 ili koliko ste već godina bili i da niste zaslužili da vam se na ovakav isti način kao ministrici Murganić traži opoziv. Ma zaslužili su neki ne opoziv, nego da ih se izjuri iz ureda, što ste sve radili. Sad će naredni zahtjev potpisati drugi ministri koji danas sjede u Saboru pa će opet biti takvih zahtjeva za opoziv. A trebamo stabilnost. Trebamo malo mira, trebamo konstruktivnu oporbu, oporbu koja će stvarno budno pratiti što radi Vlada, poticati Vladu da radi bolje, sa svojim prijedlozima, kritikama ali na mjestu i vremenu kada to treba biti. Ovo što se događa u Hrvatskom saboru, ovo ljudi više ne mogu gledati. Osim onih koji stvarno žele gledati neke ovakve emisije koje na neki način više nisu ni smiješne. To što mi radimo je jedna opća destrukcija i to što mi radimo je jedno izazivanje nelagode u želucu svakog hrvatskog građanina prema zastupnicima prvenstveno pa onda prema svim ljudima koji se bave politikom. Stvaramo anarhiju u društvu, stvaramo probleme i to radimo ovdje, na najvećoj pozornici političkoj u Hrvatskoj. Kontinuirano to radimo ovdje. Ja vas molim da stvarno razmislite o tome što radite i da počnete djelovati drugačije. Meni je jasno da je danas oporba u Hrvatskom saboru dosta slaba, da je razjedinjena, da imaju među sobom problema i da moraju stvarati neke druge problem kako bi ustvari skrenuli pozornost sa svojih unutarnjih problema koje imaju. Ne govorim o svim strankama, neke su kompaktne i stabilne, govorimo naravno prvenstveno o najvećoj stranci u Hrvatskom saboru kao oporbenoj stranci. I to je čak legitimno pravo. Ali je to zabavljanje građana na njihovu štetu. Ajmo si malo razmisliti da li je stvarno ovo mjesto na kojem ćemo zabavljati građane na njihovu štetu. Da li je ovo mjesto gdje ćemo se mi poigravati, igrati, međusobno se malo bockati a ne kretati se naprijed. Govori se ovdje o ovome unutra zahtjevu da nisu pokrenuti europski projekti, nisu povučeni novci. Ma istina jest, nismo ni ovih godinu dana napravili na tom planu ono što je trebalo, nismo, tanki smo, ali vidite i ovakve stvari nas koče. Jer mi u ovoj sabornici govorimo o ovakvim stvarima umjesto da se bavimo poslom i da povlačimo novce, da donosimo možda zakone, imamo više vremena za neke zakone preko kojih ćemo povući novac iz europskih fondova ali pobogu pa nije valjda za očekivati da će predstavnici Vlade, Kukuriku koalicije koji su bili super šampioni u ne povlačenju europskih novaca sada govoriti da neko ministarstvo ne povlači novce. Jesmo zaboravili to? Ja vas pozivam sve, posebno desnu stranu da malo povremeno podsjećamo što je radila Vlada ne tako davno ovdje. Pa podsjetimo se malo, ljudi su zaboravljivi. Brzo zaborave što se dogodilo. Dakle, radi se o planskoj aktivnosti hiper destrukcije koja jednostavno više nema mjesta i mislim da većina u Hrvatskom saboru definitivno treba žešće reagirati, jače se uključivati i suzbijati ovakve pokušaje koji se stalno ovdje događaju. Njih će biti i dalje, to će biti jedan veliki teret Vladi koji će nositi na svojim leđima, ali mislim da ima dovoljno snage da ga iznese i da pored svega toga što joj se bacaju klipovi pod noge, što se stvarno radi nešto što nije baš viđeno, da će ova Vlada ipak biti puno, puno uspješnija i već je od one Vlade čiji predstavnici ondašnjih sada pokušavaju to sve raditi. Dakle, poštovana ministrice naš klub vas apsolutno podržava i nastavite dalje sa svojim aktivnostima.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Imamo 12 replika, nadam se konstruktivnih. Prvi se za repliku javio poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi gospodine Hrg, rekli ste citiram: „naš klub neće podržati zahtjev za opozivom jer ne vidimo nijedan argument.“ Upravo iz tog razloga osjećam potrebu pročitati vam pismo moje kolegice Petre Horvatić a odnosi se na vas. Stvarno, ali stvarno mi je nije jasno kako gospodu iz HDZ-a i sve one koji za njih glasaju nije sramota? Danas šetam gradom, na svakih 200 metara ljudi vuku plastične boce u vrećicama. Dolazim pred svoju zgradu, čovjeka kopa po kontejneru, gladan u poderanoj odjeći. Prijatelji iz osnovne i srednje škole mi se javljaju iz inozemstva jer ovdje za njih nema posla. Jednu od najboljih prijateljica vidjet ću za Božić. Nisam je vidjela od prošle godine jer je morala otići u Njemačku raditi. Kako, pa kako vas nije sram? Skupljam boce doma plastične i stavljam ih u vrećicu. Kad se napuni pokraj kante ispred zgrade. Mogu vam reći da za 5 minuta kad odem pogledati tih boca više nema. Zar nimalo ne osjećate odgovornost za sve što se događa u našoj državi? Nimalo vas nije sram? Imate li savjesti uopće? Kako vas nije sramota predstavljati kao demokršćanska stranka? Kako možete biti takvi neljudi i ponašati se kao da se to vas ne tiče? Znamo kako, zato jer vi iz svojih luksuznih stanova i vila sa ručkom koji stoji više moja tjedna hrana koju pojedem ne možete vidjeti sve što sam nabrajala ili se pravite da ne vidite. Samo i dalje sjedite u svojim udobnim stolicama, a mi obični građani, koji nismo članovi vaše stranke ćemo i dalje svaki dan jesti tjesteninu i krumpir jer za više nemamo. Iskreno mogla bi biti sretana što uopće to imam, kada se osvrnem oko sebe. Zahvalim Bogu na tom krumpiru i tjestenini, jer mogu zaključiti da živim iznadprosječno, jer će prosjek uskoro postati kopanje po smeću i skupljanje boca. Kako, kako vas nije sram? To vam piše Petra Horvatić i to je moje pitanje za sve vas ovdje koji podržavate ovu politiku.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Kolega Pernar, mi sjedimo u istim stolicama i vi i ja i svi ljudi ovdje. Stvarno je zanimljivo kako vi pokušavate stvoriti dojam da vi sjedite na nekoj drugoj stolici. Sjedimo u istim stolicama, samo zagovarate različite politiku. … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite ja nisam vas prekidao. Da pa to je vaša stara strategija, ali nema veze. Slobodno vi izađete van. Bolje da izađete, nego da vas nosim. Zašto da se ljudi muče. Ali u svakom slučaju, ovo što je kolega Pernar sad govorio, upravo sam govorio i ja. Da se ne zabavljamo sa ovakvim nenormalnim i nelogičnim zahtjevima, onda bi se mogli baviti drugim zakonima, drugim programima. Onda bi ministrica sa svim svojim službama danas mogla vjerojatno raditi na nekim novim pravilnicima, raditi neke nove programe i rješavati takve probleme.
Zahvaljujem gospodinu Hrgu na odgovoru. Sljedeće replika, poštovani kolega Tomislav Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Hrg, drago mi je da ste postavili jako bitno pitanje, a to je tko bi trebao obrazovati djecu, ako ne roditelji? Ono što se meni čini, bojim se da oni koji stoji zapravo iza ovog prijedloga, žele da to radi, ne država, nego pojedine ideološke skupine, koje trenutno imaju vlast u toj državi. E sad, za kakve režime je to tipično? Za koje je režime tipično da žele preuzeti sve segmente života i odgajati djecu umjesto roditelja od malih nogu? To je nažalost, puno karakterističnije za totalitarne režime nego za demokratske režime. I to je upravo jedan od razloga zašto međunarodni dokumenti o ljudskim pravima, izričito priznaju pravo roditelja, još jednom ću pročitati, da osiguraju odgoj i poučavanje u skladu sa svojim vjerskim i filozofskim uvjerenjem. Znači upravo to. Znači jedan kao branik zaštite ljudskih prava i na kraju krajeva i liberalizma na koji se neki ovdje jako vole pozivati. Do temeljnih počeka liberalnih države je upravo to da ljudi sami i roditelji imaju pravo odlučivati u okviru svoji uvjerenja kako će odgajati svoju djecu. Pa evo, mislim da je to nešto što bi trebalo istaknuti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Sokol. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Hvala poštovani kolega. Rekao sam tamo, za mene je to jasna definicija i nitko mi je ne može promijeniti niti dozvoljavam da mi itko utuvi u glavu nešto drugo. Nema ništa toplije od obiteljskog doma za odgoj djeteta. Ovdje se sada dobacije s lijeve strane škola. Pa mi smo iz škola izbacili odgoj. Pa sveli smo se na obrazovanje. Odgoj se stalno zanemaruje, nestaje. Slušajte one ljude koji se bavi, koji su prosvjeti, one starije učitelje, ono učiteljstvo koji je temelj, koji je nekad niklo. Vape i cvile, ljudi vratite odgoj u škole. A mi ga želimo izbaciti iz obitelji. Od kuda se počinje? Apsolutno i kažem, moramo tu čvrsto držati tu stranu, ne dozvoliti, anarhiju u tom dijelu, ne dozvoliti rušenje temelje društva.
Zahvaljujem gospodinu Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrg, u svojoj raspravi zamolili ste nas da se vratimo godinu dana u prošlost i sjetimo se kako su stvari izgledale onda. To ste rekli, referirajući se pritom na ministre iz kukuriku Vlade, kako ste rekli. Međutim, ako se vrtimo godinu dana u prošlost, zapravo smo u istoj ovoj Vladi. Ako se vratimo mrvicu više u prošlost, onda smo u vremenu one Vlade koju je vodio onaj gospodin, koji ni hrvatski nije znao govoriti, kako Bog zapovijeda. To je ujedno bila Vlada koja je po demokratskim vrijednostima ovoga društva gazila nemilo. To je ujedno i Vlada koju ste i vi podržavali. A za Milanovićeve, odnosno, za kukuriku Vladu se moramo ipak vratiti mrvicu više u prošlost. Naravno, drugi problem sa tom vrstom argumentacije, koji je uvijek moguća, kao, evo vidite vi sad ovdje nekome nešto zamjerate, a zapravo i vi ste griješili, je problem u tome što, zapravo ona ne argumentira bit vaše rasprave. Odnosno, ne pobija meritum onoga što se ovdje stavlja na teret ministrici Murganić ili Vladi Andreja Plenkovića, ona samo govori, da gledajte, evo vi kad ste imali priliku, to nije štimalo. To ne znači da nemamo pravo zamjerati stvari sada. A osim toga, uz dužno poštovanje, mislim, postoji ograničeni rok, vremenski, u kojemu možete spominjati stvari koje su se dogodile u prošlosti, a da to ima nekakvu težinu. Mislim da je svima jasno da je kukuriku Vlada, kako ste rekli, odavno već gotova, nema je. I čak više kad se vraćamo unazad, odnosno, u nedavnu prošlost, tu samo imamo stvari koje jednostavno ne možete prišiti tim ljudima. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Kolega Glavašević, vi ste brojili mjesece, a ja sam rekao kukuriku Vlade, ministri iz kukuriku Vlade. Da, da, dobro, godinu dana, vratimo se godinu dana unazad. Ok, vratimo se 15 mjeseci unazad, vratimo se 4 g. unazad. A ja vas sad pitam i ono što sam rekao u svojoj raspravi, ja vas sad pitam, da li stvarno mislite, da ministri, bivši koji su potpisali ovaj zahtjev, kao što sam reklo u raspravi nisu zaslužili mnogo puta nekim svojim greškama, možda ne namjernim i nesvjesnim, da ih se na isti način proziva i traži njihov opoziv. Da li smatrate da i neki ministri iz tog vremena, evo reći ću vam jedan primjer zanimljivog ministra iz tog vremena, jel vi smatrate da tadašnji ministar poljoprivrede, gospodin Jakovina nije zaslužio da se traži njegov opoziv? Pa to je vaš ministra, što bi tražili, dobili ste većinu na izborima, složili ste vladu, imali ste većinu u Saboru dalo vam se je da radite i upozoravalo i kritiziralo na to što vi radite. Mogao bih još nabrajati … ministara. I nije to tako daleko da se ne bi trebali vraćati natrag, nije tako daleko jer posljedice rada te vlade trpimo i danas i to žestoko trpimo i danas. I možete se vi kolegice smijati koliko hoćete, to je vaše pravo da se smijete, ali ja vam kažem mi smo se isto trebali možda nasmijati na vaš zahtjev za opoziv ministrice Murganić jer stvarno nijednog argumenta valjanog za to nemate.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa kolega Hrg, meni je izuzetno drago da ste vi u svom izlaganju tako lijepo pobrojali sve razloge, rekla bih navodne razloge za smjenu ministrice koji zapravo naravno to i nisu. Jedna greška oko Obiteljskog zakona nije nikome nanijela štetu i vi ste rekli na vrijeme je reagirala ministrica, na vrijeme je reagirao premijer. Bilo bi dobro kada bi se kolege koje su potpisale kao što ste i sami rekli neki od njih su bili ministri u vladi SDP-a, kada bi se sjetili koliko je zakona u toj vladi za vrijeme te vlade doneseno koji su građanima RH nanijeli direktnu štetu, barem neki od njihovih odredbi. Ja ću samo spomenuti dva, Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja, neke odredbe tih zakona zato što se nije tada javnost htjelo slušati. I danas pa i ministrica Murganić, a i ministar Pavić imaju jako puno posla kako bi popravili te greške. Ne govorim samo o osobama s invaliditetom. Kada govorim o vještačenju govorim o svakom čovjeku koji može biti otprilike šest mjeseci na bolovanju mora ići na vještačenje da se vidi jeli za mirovinu ili nije. Mnogi su umrli kada su tražili svoja prava zato što vještačenje se čekalo se tada godinu i više, a jedinstveno tijelo vještačenja je profunkcioniralo tek za tri godine od donošenja zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Lukačić. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice Lukačić. Ma naravno moglo bi se nabrajati ne samo koji su zakoni sve napravljeni i koji su imali dosta štetnih utjecaja na građane RH. Kada bi išli nabrajati i raznorazne pravilnike i raznorazne samovoljne odluke i raznorazne podjele novaca i raznorazna unajmljivanja nekih skupih prostora pa svega bi se moglo nabrojiti. Ima toga puno, ali ja bih volio da danas završimo ove rasprave i onu u petak i da stvarno svi skupa se primimo posla i dobrih zakona da se nadmećemo i borimo upravo u tome da se donose što bolji zakoni da ova sabornica bude mjesto koje će ljudi gledati zbog toga da vide kada se donosi neki zakon da taj zakon ide u njihovu korist kao što je išao ovaj Zakon o zapošljavanju osoba s invaliditetom.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Hrg. Znači vi govorite da je za ovo stanje nestabilnost Vlade kriva destruktivna oporba. Ja ne znam da li vi poput zastupnika Borića spavate u ovom Parlamentu pa ne vidite šta se dešava, ali za nestabilnost ove Vlade kriva je odluka premijera da smijeni Most-ove ministre i da nakon toga odnosno nešto prije toga donese Lex Agrokor. To vam je glavni uzrok nestabilnosti ove Vlade. Misliti da su nestabilnost Vlade SDP, GLAS, ne znam tko Živi zid, ne, da je predsjednik Vlade znao sačuvati parlamentarnu većinu s kojom je ušao u koaliciju i sastavio vlade, danas vjerojatno ovih rasprava ne bi bilo. To vam je prvi i osnovni uzrok. Otvorite oči. A drugi osnovni uzrok je taj što nakon što je razbio svoju vlastitu vladu jednim prepotentnim, bahatim potezom rijetko viđenim u politici, naime da se nakon glasanja u roku od 20 sekundi smjenjuju ministri, bez ikakvog dijaloga, bez ikakvog nekakvog kulturnog razlaza, najave barem, e onda se išlo na sklapanje parlamentarne većine sa metodama kojima ne bi se posramila Cosa nostra. I normalno da se sada ta Vlada trese, normalno da sada Vlada kiše na svaki pokret HRAST-a, na svaki pokret Mišića, na svaki pokret Sauche, svaki pokret, njihov mig, njihovu ucjenu, njihovo kak će se probuditi jesu li ustali na lijevu ili desnu nogu, to vam je razlog zašto je Vlada nestabilna. I još će ovoga biti i to će biti zato što ako se već išlo na rušenje Vlade trebalo je raspisati prijevremene izbore i sastaviti novu legalnu parlamentarnu većinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Kolega Bunjac, pa nismo se mi dobro razumjeli. Ja sam govorio o hiperdestruktivnoj oporbi koja cijelo vrijeme pokušava izazvati nestabilnost Vlade. Ja nisam ni u jednom trenutku rekao da je Vlada nestabilna, čak štoviše uvjeren sam da je stabilna i da će to dokazati u petak na glasovanju. To uopće nije sporno. Ali znate, uvjeren sam da bi većina građana RH radije slušala ovdje rasprave o zakonima kojima će im se i dalje povećavati plaće, kojima će biti sigurnije odrastanje njihove djece, kojima će se razvijati lokalna samouprava, kojima će se stvarati uvjeti za život građana tamo gdje oni žive nego rasprava o povjerenju ministrici za koju unaprijed znademo da će završiti tako da će ministrica dobiti povjerenje. To je činjenično stanje i to ljudi znaju, pa nije to nikakva mudrost. I to vi znate koji ste pokretali u krajnjem slučaju ovaj proces da će to tako završiti. Znači, koji je povod? Koji je cilj tog procesa? Koji je cilj tog procesa? Što? Sigurno nije onaj pokušaj rušenja ministrice jer unaprijed smo svjesni da to neće uspjeti. Znači radi se o čistoj destrukciji. A destrukcija ne nudi ništa dobro. Neće se u destrukciji ništa događati dobroga niti će se nešto jako razvijati.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Hrg, vidite da mi iz MOST-a nismo previše sudjelovali u ovoj raspravi. Ja sam već komentirao ovu inicijativu GLAS-a i ona je meni jasna logički. Oni su išli svoje bivše stranačke kolege testirati na jednom ideološkom pitanju a ja im poručujem da nema nikakve svrhe od toga, ja pratim kolegu Čuraja na saborskom Istražnom povjerenstvu i kako naš potpredsjednik Sabora okom, tako Čuraj skokom. Tako da nema, nema nikakvog smisla testirati vaše bivše stranačke kolege na ovom pitanju, ništa posebno se tu neće dogoditi. Što se tiče Vlade, tu je naš stav jasan, znači mi smo za opoziv ove Vlade, ima puno ministara koji bi trebali otići prije ministrice Murganić. Ne smatram da je upućivanje nekog zakona u javnu raspravu nekakav veliki grijeh. Imamo danas mega aferu, znači FIMI-MEDIA, koliko je bila kolega iz HDZ-a? 35 milijuna. Danas imamo aferu 10 milijuna izravna pogodba bez javnog natječaja, ministrica Žalac. U svakoj ozbiljnoj zemlji to je momentalna ostavka, to je momentalna ostavka. Mi pričamo o ministrici koja je uputila zakon u javnu raspravu. Što se tiče Vlade, poručujem kolegi Hrgu i vladajućoj većini neka pročitaju što je danas rekla predsjednica Republike. Sve vam je rekla o ovoj Vladi i onome što ova Vlada radi, odnosno o onome što ova Vlada ne radi. Kada govorimo o oporbi, oporba nije destruktivna kolega Hrg. Kako ste glasali o Zakonu o preplaćenim, odnosno nezakonito povećanim kamatnim stopama koji je bio upućen iz oporbe? I oporba u tom smislu znači ne mislimo svemu isto. A vi koji ste dio vladajuće većine mislite onako kako vam kaže Milijan Brkić ili kako vam kaže Andrej Plenković. Vi nemate svoga stava. Zašto niste podržali zakon koji ide u korist svih naših građana? Zašto to niste učinili? Evo, odgovorite mi sada u replici. Je li to bilo konstruktivno? A što mi imamo od vladajuće većine, kakav zakonski prijedlog? Lex šerif koji štiti njihove gradonačelnike i načelnike.
Zahvaljujem kolegi Nikoli Grmoji, oka sokolova. Odgovor kolega Branko Hrg. Izvolite.
Teško da mogu dati odgovor kolega Grmoja vama na repliku jer u principu niste ništa rekli što sam ja govorio ali znate, ja razumijem i vaš gnjev, gnjev MOST-a. Ja vas razumijem, vi ste jednostavno frustrirani što niste uspjeli u nekim svojim naumima i što vas je nešto iznenadilo. Ne možete biti istovremeno i pozicija i opozicija. Morate se odrediti. Vi ste se teško određivali pa vam je određeno na drugi način. I sada tu svoju frustraciju jednostavno ispoljavate ovdje napadajući na neki način kolegice i kolege koji raspravljaju. Ne, to ćemo kada dođe vrijeme za te stvari, onda ćemo o tome razgovarati, odgovarati. Vi ste replicirali, kolega Bulj često puta diže palice za povrede Poslovnika, očito poznaje jako dobro Poslovnik pa zna da ne smije ometati kolegu u raspravi niti mu dobacivati s mjesta dok on govori, sve je ostalo tako da ja stvarno ne znam što bih mu odgovorio na odgovor na repliku jer niste replicirali, niste replicirali nego ste naravno koristili 2 minute za neku svoju raspravu koja opet treba nešto drugo donijeti.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Poštovane kolege molio bih vas za malo … … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Bulj i kolega Grmoja, ja bih vas zamolio za malo parlamentarizma i korektnosti dok kolega Hrg odgovara da mu ne upadate u riječ. Hvala vam lijepo. Sljedeća replika, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa danas su svi puni savjeta nama u oporbi što bi mi trebali raditi u ovoj sabornici, očito šutjeti i klimati glavama. Prvo, ministar Kujundžić, zatim premijer, sada i zastupnik Hrg. Inače zastupnik Hrg je prštao konstruktivnošću dok je bio u oporbi. Sjećam se svih njegovih konstruktivnih prijedloga koji su bili toliko dobri da smo zaista svi uživali slušati ih. Dakle mi smo prava oporba, oporba koja radi sve ono što u političkim udžbenicima treba raditi. Kada dođe dobar prijedlog mi ga podržimo, kada dođe loš prijedlog, mi ga pokušavamo popraviti. Kad smatramo da kroz raspravu kao što danas imamo možemo ukazati na određene probleme i ponuditi rješenja i to činimo. Pita se gospodin Hrg zašto nije bilo više zahtjeva za opoziv u našoj Vladi. Vrlo jednostavno, jer smo imali moćnu većinu, gospodine Hrg. A ne većina koja je utemeljena na pravosudnim kamenima temeljcima Sauche, Bandića, dijelova HNS-a i gospodina Glavaša. Zato testiramo stalno ovu većinu jer je to tanka većina, većina koja ne garantira hrvatskom društvu napredak i kvalitetu života kakvu građani Hrvatske zaslužuju a oni od nas to traže jer 77% građana po najnovijem istraživanju kaže da ova Vlada ide u krivom smjeru. Stoga je naš posao oporbe da to također ukazujemo i u Parlamentu, a neće sigurno reći da je Predsjednica države Kolinda Grabar-Kitarović i dio SDP-a i oporbe a što je danas rekla ovom vašem premijeru i ovoj Vladi, zamislite se nad tim.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Odgovor kolega Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Jovanović, nije rekla mojem premijeru, rekla je našem premijeru. To je maloprije bilo govoreno i sa vaše strane. Onaj tko je premijer je premijer svih građana Hrvatske. Bira ga većina i svi ga poštujemo i kritiziramo i to je tako. Nisam ja rekao da vi ne smijete to raditi, ja sam samo iznio svoje mišljenje, svoje stavove, jednu malu analizu jedne i druge stvari. A to koliko je netko moćan ili koliko je nemoćan, u redu, to ej uvijek tako, to je uvijek moguće ispitivati. Samo si postavljam sam sebi pitanje koju korist od toga građani imaju? To je moje pitanje. Koju korist građani imaju od tog ispitivanja? Da li je to ispitivanje cilj ne znam, ajde izazivanja novih izbora, legitimno pravo, pokušaj stvaranja nove većine, zar stvarno mislite da bi u nekim novim izborima SDP bolje prošao nego što je sad? Ja mislim da u ovoj situaciji u kojoj se sad SDP nalazi da bi trebao biti prva stranka koja ne bi izazivala izbore.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Hrg, mislim da ste dobro detektirali dvije linije napada koje idu od strane lijeve oporbe. Jedna je posvajanje djece, vi ste točno rekli, ne vidite razloga zašto se tu ne bi dalo prednost bračnim zajednicama, zašto brak ne bi i na taj način afirmirali, ono je ta institucija vrlo, vrlo važna društvena institucija i u krajnjoj liniji i hrvatski građani koji su danas toliko puta spomenuti, rekli su što misle i što je definicija braka, makar se to lijevoj oporbi i ne svidjelo, ali tu je bilo jasno tko je većina i koje su vrijednosti koje većina želi. A drugo je pitanje obrazovanje i pravo roditelja da primarno imaju to pravo na obrazovanje djece, naravno u suradnji sa državom. Ali primarno pravo roditelja i u skladu sa međunarodnim konvencijama. A vi ste se pitali pa zašto bi to netko išao dirati? Možda odgovor možete evo ovoga ljeta, Vjeran Zuppa je da jedan intervju gdje je u biti i rekao da ljevicu više ne zanimaju radnička prava već dominacija u kulturi, znanosti i obrazovanju.
Zahvaljujem kolegi Stieru na replici. Odgovor kolega Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Stier, da stvarno ovo što ste sami potvrdili, to je činjenično stanje, to je tako, ali ima jedna zanimljiva stvar, opet se malo vraćam u prošlost od prije 15, 16 mjeseci da ne bi me netko opet ispravljao po mjesecima. Da, građani su se vrlo jasno odredili što smatraju brakom. Ali tadašnja moćna većina u Hrvatskom saboru je izigrala građane. Prevarila ih u hodu. Dakle, tu se ustvari pokazuju te neke razlike i pokazuju se određene namjere. I to apsolutno treba vrlo glasno reći, jasno i malo se povremeno vratiti u nešto što nas i sada tangira. I apsolutno pravo prvenstva kod posvajanja djeteta, radi djeteta svakako treba imati brak, muškarca i žene da budem jasan tu. Do kraja. A onda postoje neke druge mogućnosti ako su u interesu djeteta.
Zahvaljujem gospodinu Hrgu na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Postavljam pitanje gdje je kraj ovome, hoće li možda SDP s obzirom da je mogućnost da svakih 6 mjeseci pravi ovu proceduru, iskoristiti tu mogućnost, slažem se s tim, evo baš sam htio to zapravo i sugerirati, čak i 3 mjeseca jer ih ima šezdesetak pa može i 2 puta po 30, pa onda to za sve ministre, pa bi zapravo ovdje dobili konstantno premijera u sabornici, evo to je jedan moj savjet, pokušajte sve ministre od reda izrešetati odnosno staviti ih ovdje, prijedlog za njih opoziv. A ovdje još moram malo reći nešto o koaliciji, netko je spomenuo, kolega Bauk je spomenuo vezano uz koaliciju HRAST i HNS, kako to može uopće funkcionirati. Da, HNS i HRAST može, ali HRAST i GLAS ne može. Znači mi smo za pluralnost, za razgovor, tako je ali ne zbog nas nego zbog vas jer vi niste, tako je, ne nudim ja vam koaliciju nikakvu jer vi niste za kompromis, niste za pluralnost, niste za razgovor pa vam čak i smeta kad se stavi znači i u ovaj zakon da imaju roditelji pravo na odgoj svog djeteta, da ima pravo na onaj odabir, vi niste za pravo za odabir, vi ste da bude po vašemu ili nikako. I postavit ću još jedno pitanje na kraju, a to je svaki zakon koji nije dobar možemo odmah tražiti opoziv ministra, gdje je kraj. Znači hajmo. Znači prejudicirajte. Svaki zakon, ne mora se … [[Govornik se ne razumije.]] o zakonima, razgovaramo zapravo o znači o smjeni ministra koji je resoran za taj zakon.
Zahvaljujem na replici kolegi Zekanoviću. Poštovani kolega Zekanović u vašoj replici puno toga je rečeno, a malo ste replicirali kolegi Branku Hrgu, tako da vas molim da kod sljedećih replika replicirajte sadržajno, a ne objašnjavati političke odnose na političkoj sceni u RH. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zapravo dakle ja sam htio reći kako je kolega Zekanović povrijedio članak 235. ali evo u vašem komentaru nakon njegovog izlaganja zapravo ste saželi ono što sam i ja želio reći, pa u tom smislu povlačim povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodinu Glavaševiću. Sljedeća replika poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, ja se vama čudim kad govorite o destrukciji ili hiperdestrukciji oporbe. Dakle, oporba traži ostavku ministra ili ostavku Vlade kad smatra da loše radi svoj posao. U ovom slučaju da zapravo iz zakona koji nije došao na klupe doduše, ali je došao u javnost pokazuje način razmišljanja koji civilizacijski unazađuje zemlju, unazađuje ovo društvo jer država želi odrediti tko je obitelj. Pa valjda ću ja odrediti tko je moja obitelj, a neće mi država propisati tko je obitelj. Dakle to je sukus ovog našeg zahtjeva. Međutim, takav zahtjev iz oporbe sigurno nije destrukcija. To je normalno funkcioniranje i zadaća oporbe. Ali reći ću vam šta je destrukcija. Destrukcija je recimo kad vi skupa sa HDZ-om rušite svoju vlastitu Vladu. To je bilo pred godinu dana. To se događalo, to je destrukcija, a opozicija se naravno tako ponaša. Ali da HDZ sam skupa sa vama ruši tu Vladu e to je destrukcija.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić. Odgovor kolega Hrg, izvolite.
Kolegice Pusić, da ministrica nije povukla prijedlog u toj predproceduri i da nije jasno i glasno rekla da je stvarno došlo do greške po pitanju definicije obitelji, da se duboko ispričava svima koje je povrijedila i da nije to zaustavljeno promptno, onda bih ja imao razloga reći da je to sasvim legitimno da se traži opoziv ministrice ako netko od politike smatra da je to argument koji je takvog karaktera da treba tražiti opoziv. Ali budući je zakon povučen iz procedure, budući se i ministrica i ispričala, budući se ide, znači u doradu zakona a ja stvarno ne vidim razloga zašto opoziv. Zašto opoziv? O tome se radi. Evo tu je ta dilema koja mene malo muči, jer bilo bi logično da ste vi nakon što je ministrica to napravila, da ste vi povukli zahtjev ovaj i rekli o.k. Postigli smo cilj, napravili smo pritisak, ministrica se povukla u tom dijelu, ispričala se, naš cilj je postignut, idemo radit dalje.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Replika poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Četiri su glavna stupa ili kako je to danas popularno reći punkta koja ste locirali i onda u raspravi transferirali prema nama. Dakle, to su hiperdestrukcija oporbe, problemi bivše Vlade, da se ovdje radilo o pogreški ministrice i onda ste to sve začinili unutarstranačkim odnosima u najvećoj oporbenoj stranci. Dakle, što se tiče bivše Vlade, sve što vas zanima o bivšoj Vladi može vam objasniti bivši ministar gospodarstva Vrdoljak, bivši potpredsjednik Vlade Čačić i bivši predstojnik Ureda premijera Saucha. I tek ako vam oni ne budu mogli objasnit tu vladajuću većinu, onda možete nas pitati za bivšu vladu. Što se tiče hiperdestrukcije oporbe ja sam čim ste vi to rekli otišao na Internet i pogledao je li se možda ispred zgrade ministarstva našao šator, a na Savskoj plinska boca. Nije! Dakle, ipak nije hiperdestrukcija oporbe. Što se tiče ovoga da je pogreška. Pa nije to pogreška. Ovo šta je izašlo na savjetovanju nije moglo biti drugačije nego onako kako je izašlo zato što je radna skupina napravljena u takvom sastavu da producira upravo to što je producirala, a način na koji pojedini kolege i danas brane te odredbe pokazuju da je to tako. Prema tome, ja vam predlažem da ovaj Obiteljski zakon vi prepišete i kao zastupnici uputite u proceduru, pa ćemo onda raspravljat o Obiteljskom zakonu. E a što se tiče unutarstranačkih odnosa, ha gledajte, mislim ja se sjećam jednog Sabora HSS-a na kojem ste se i vi kandidirali za predsjednika, gdje vam nisu usvojili izvješće u prvom dijelu Sabora, a onda ste vi novinare i dalje uvjeravali da je to zato šta su ih ovi Beljakovi agresivni preplašili, da ćete vi sigurno pobijediti na tim izborima. I tad ste me moram priznati podsjetili na onoga koji je uvjeravao dok su Amerikanci ulazili u Bagdad da će pravda pobijediti, ali eto. Evo toliko od mene za ova četiri stupa, punkta.
Zahvaljujem kolegi Bauku. Kao što sam zamolio kolegu Zekanovića jedan veliki dio vaše replike nije bilo vezano za temu, ali dobro. Imamo odgovor gospodina Hrga, izvolite.
Počet ćemo od zadnjeg. Pa normalno da kad se čovjek negdje kandidira da ide do kraja, ali na kraju kad izađu rezultati onda je u redu da budeš do kraja, da čestitaš onome s kim si bio na utakmici i da mu zaželiš dobar i siguran puta. Nažalost, put je otišao k vama i ja sam otišao na drugu stranu, odnosno, ostao sam na istom. I to je u redu. Legitimno pravo, svakoga, nikakvi problemi. Tako da ne vidim poveznicu ovog što sam ja govorio ili što ste vi sad rekli u ovom dijelu. A ovo drugo, što ste govorili o tim točkama koje sam naglasio, pa ja sam to naglasio, smatram da je to tako, spreman sam braniti svaku tu tezu koju sam iznio i mislim da sam dobrim dijelom u pravu. I vjerujem da kad bi se radile ankete u hrvatskom društvu, kao što je bio referentom o braku, da bi vjerojatno dobar dio hrvatskih građana u principu bio na takvim stavovima i da bi podržavao nešto tako. Ali, ja se nadam da će, odnosno, vjerujem da će doći novi prijedlog zakona, Obiteljskog zakona, da ćemo svi u njemu sudjelovati. Bilo bi predivno kad bi ga uspjelo napraviti tako da ga donesemo jednoglasno i da on bude totalno suglašen, da se nitko u njemu ne osjeća ni oštećen niti strancem u istom tom zakonu.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Imamo u ime predlagatelja, poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kao što je poznato Vlada RH se očitavalo u prijedlogu skupine zastupnike za iskazivanje nepovjerenja ministrici i u ranijim javljanjima spomenuo sam 8 netočnosti, da ne upotrijebim neku težu riječ pa da me krivo ne pogledate. Recimo, ministrica je sama rekla da je pisala to očitovanje. Ona kaže u tom očitovanju, da je u mandatu 13. Vlade RH osnovana radna skupina za izradu nacrta prijedloga Obiteljskog zakona. Te da kad je počela radna skupina, počele sve radnje vezane uz donošenje Obiteljskog zakona. Međutim, prepustila je navesti, da je ona raspustila tu radnu grupu i da je novu imenovala 23.2.2017. u potpuno novom sastavu. Čak su i djelatnici ministarstva bili smijenjeni i imenovani novi. Dakle, ne samo vanjski članovi. Nadalje, kaže se u očitovanju, da su pripreme oko novog zakona o udomiteljstvu vrlo uznapredovale. Pa mene zanima kako su to uznapredovale kad je prije nego je ona došla za ministricu, manje-više obavljeno sve. Detaljna analiza stanja udomiteljstva provedena u mandatu ministrice Opačić. Plan razvoja udomiteljstva za djecu za razdoblje 2016.-2017. donesen u mandatu ministrice Juretić. Radna skupina formirana za provedbu plana razvoj udomiteljstva u mandatu ministrice Juretić. Teze i nacrt prijedloga iskaza o procjeni učinaka propisa za Zakon o udomiteljstvu također izrađen u mandatu ministrice Juretić. Pa šta se čeka već godinu dana? Nadalje, Zakon o potvrđivanju fakultativnom protokola o konvenciji o pravima djeteta. Radna skupina koja je formirana u mandatu ministric3e Juretić izradila nacrt prijedloga zakona. Još 3.10.2016. upućena je ta varijanta nacrta u javno savjetovanje. U mandatu ministrice Murganić, početa je procedura. Dakle, tek sa nacionalne strategije za izjednačavanje mogućnosti osoba s invaliditetom, nastao je u ministrica Opačić i Juretić. Nacionalan strategija za prava djece do 2020. a u očitovanju se kaže na stranici 4. da je nastala u mandatu ministrice Murganić, donesena je ni manje ni više nego 17.9.2014. dakle, za mandat ministrice Opačić. Nadalje, proces deinstitucionalizacije i transformacije, također se tvrdi da je dakle, u visokoj fazi, a zna se da su do njenog dolaska usvojena, tvrdi se, kaže da su usvojena 2 individualna plana, a nije istina, usvojena su 3. Nadalje, završene su prijave za pripremu projekta za sredstva iz EU fondova za te 3 ustanove. Nadalje u prethodnom mandatu su prikupljeni svi podaci dovršene analize za dodatne 4 ustanove, ali se ništa nije napravilo u ovih godinu dana. Unutar europskog socijalnog fonda kao što je rečeno, pripreme za natječaj razvoja usluga, osobne asistencije za osobe s najtežim oblicima invaliditeta je pripremljena u mandatu ministrice Juretič, a natječaj je obavljen 23.studenoga.2016. dok je ministrica stupila na dužnost 19.10. Također se kaže da u mandatu ministrice Murganić obavljen poziv za prijavu projekata na natječaja podrška procesu deinstitucionalizaciju i prevenciju institucionalizaciju djece i mladih. Točno je poziv obavljen 20.3.2017. ali iz očitovanja Vlade, od tada do danas, nema ni jednog jedinog ugovorenog projekta berem do datuma kada je potpisano očitovanju. Dakle, zašto se čeka 7 mjeseci? Dakle, to je 8 elemenata u očitovanju Vlade koji su netočni. A ako Vlada tako komunicira sa Parlamentom, ja ne znam, zašto, čemu to služi, pa Vlada je postojala i prije. Ne treba se kititi tuđim perjem. I nije Hrvatska počela od prekjučer. Nije počela ni od prije 5 g. ali nije počela ni od '91. Mi živimo duže. I lijepe stvari i dobre i korektne treba priznavati i nasljedovati. U tome smislu, ovakvo komuniciranje s Parlamentom je dodatni 7 razlog za smjenu ministrice Murganić.
Zahvaljujem gospodinu Goranu Besu Richemberghu. Prva replika, poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Uvaženi kolega, čuli smo sada 7 ili 8 razloga, koji su vama dostatni za smjenu ministrice, a zapravo postoji samo jedan razlog to su opet vrijednosti. Ovdje na početku moram reći ono što ste eto i vi samo dijelom spomenuli, a zapravo cijelo se veče proteže kroz raspravu da su prijedlog zakona sastavljale neke skupine koje nisu kompetentne za sastavljanje. Ja ću ponoviti, od deset profesora obiteljskog prava sa fakulteta pravnih u Hrvatskoj sedam ih je sudjelovalo u izradi ovog dokumenta, znači 70% i to nekoliko redovitih profesora, nekoliko docenata i nemojte to ignorirati. Ali evo ja ću se usuditi reći ovdje, najspornija je ta definicija obitelji, ona je podigla najviše ja ću reći … medijske pažnje, kasnije je krenula i hajka nakon toga, zakon bi bio jednako dobar da toga i nema. Međutim, ja bi ipak ponovit ću da se još malo sa strukom prođe da li definicija treba stajati ne treba li stajati, da li je ona loša ali dobra. Ali evo da javnost ipak čuje o čemu se radi ako iko još gleda u ponoć i nešto što mi govorimo. „Obitelj su majka, otac i njihova djeca, majka s djetetom odnosno otac s djetetom iako ne žive zajedno te ostali srodnici koji s njima žive“. GLAS je to rekao to je nazadnjački i problematično. Ja ne vidim u ovome ništa niti nazadnjački niti problematično jer pretpostavljam da svi vi ovdje i gospođo Mrak živite upravo u ovakvoj obitelji kako je ovdje navedeno i vi gospodine Richembergh. Pojmovi brak i obitelj nisu sinonimi, međunarodni dokumenti, a tu je i Ustav RH razlikuju brak i obitelj odnosno pravo na sklapanje braka i pravo na osnivanje obitelji. to su dvije stvari različite. Opća deklaracija o ljudskim pravima i '48. razlikuje stupanje u brak i osnivanje obitelji, zatim međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz '76. godine također razlikuje isto itd., itd. ima tu još par dokumenata koje bi pročitao. Neću duljiti ali samo bi ipak iskoristio jednu sitnicu ja s obzirom da sam se ustao u četiri sata idem leći. Odustajem od rasprave i sve vas srdačno pozdravljam.
Hvala lijepo. Odgovor poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Zekanović, ja uopće nisam govorio o ovome što vi pričate sada, dakle nisam uopće naveo osam razloga za smjenu ministrice Murganić nego sam rekao da ih je sedam, a naveo sam osam pogrešaka i netočnih tvrdnji u očitovanju Vlade. Pa ja sada ne znam ako je to vama isto onda vam je stvarno kasno i stvarno je red da idete leć. Drugo, što se tiče definicije obitelji, što je natražnjački? Recimo natražnjački je to što ta definicija uopće ne obuhvaća jednoroditeljske obitelji i to je sramota koja vapi do neba. Da nije tako ne bi se ministrica ispričavala onima koje je uvrijedila na taj način, o tome se radi. čitajte malo ono što ste napisali. A ona sirota, ona je pustila da se napiše ono što vi mislite, ona je dobra ministrica što se tiče vaših interesa, ali nije dobra ministrica što se tiče općih interesa jer je pustila da taj prijedlog formuliraju ljudi koji idu na vrlo konzervativna rješenja. Ako vam nije jasno o čemu se ovdje radi, dajte molim vas samo pregledajte što su o tome rekle roditeljske zajednice, udruge koje se bave udomljavanjem, oni svi koji traže da se ova definicija ispusti, da je ne treba u zakonu jer nigdje je nema u zakonu. Niko nema više tu vrstu ambicije da zakonom definira obitelj jer je obitelj kao pojam i sadržaj u posljednjih 100 godina pretrpjela strašno velike korjenite promjene. Danas u 21. stoljeću dati državi mogućnost da intervenira na taj način da propisuje ljudima koji žive zajedno 50 godina jesu li obitelj ili ne i u tom smislu vi uopće ne shvaćate što govorite što ste napisali u Narod hr.-u da je obitelj i brak da nije ista stvar. Pa naravno da nije ista stvar o tome se i radi, ali vi polazite od toga da jest i to je problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Richemberghu na odgovoru. Imamo povredu Poslovnika gospodin Hrvoje Zekanović. Nadam se da nećete zloupotrijebiti taj institut.
Ma samo jedan netočan navod, ja ću iskoristiti ovo samo da kažem. Znači jedan roditelj s djetetom je obuhvaćen u definiciji krivo ste rekli, majka s djetetom ili otac s djetetom. Znači niste vi pročitali, znači govorite o nečemu što niste pročitali.
Zahvaljujem gospodine Zekanovići. Kao da sam znao da ćete zloupotrijebiti povredu Poslovnika, ali dobro. Sitni su sati pa opraštamo. Prelazimo na sljedeću repliku. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Petar Škorić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Richembergh. Evo vi ste kroz vaše očitovanje i kroz vaš nastup praktički potpuno razotkrili neopravdanost zahtjev za opoziv ministrice Murganić. Vi ste ovdje spominjali tko je šta pripremao, na koji način, pozivajući se ponovo na prethodnu ministricu isto za vrijeme HDZ-ove vlade. Nismo vidjeli da je vaša vlada išta pripremila, vaš zahtjev za izglasavanje nepovjerenja utemeljen je na lažnim podacima. Vi ste zapravo meni je žao kazati ali potpuno dezinformirani. Međutim mi znamo i odakle vam ti lažni podaci jer navodeći projekte koji se ovdje spominju vidljivo je tko vam je pripremio, da je pripremila osoba koja je u biti bila vaša bivša pomoćnica upravo zadužena za europske fondove. Upravo na temelju tih lažnih podataka dovedeni ste u tu zabludu. Treba istaknuti da osoba koja je radila taj posao zadužena za europske fondove nije pripremila niti jedan projekt, a i slično je bilo i sa natječajima za osobe s invaliditetom koji ne da nisu pripremljeni nego kamoli da su provedeni. Gospođa Ljubila Lukačić je ovdje potvrdila kroz evo i svoje amandmane, ministrica Murganić je te projekte ostvarila za svega osam dana i iz ovih fondova povukla 116 milijuna kuna što je obuhvatilo 1239 osoba i 867 asistenata. Da ne govorimo o podršci socijalnom uključivanju i zapošljavanju marginalnih skupina gdje se kandidiralo za ukupno 426 milijuna kuna. I umjesto da pohvalite vi tražite opoziv. Također u vašem obrazloženju stoji da sredstva trebaju biti utrošena do 2020. godine a ne 2023. što je istina. Prema tome, niste uopće napravili zahtjev na temelju činjeničnih podataka. Također vezano za vašu konstataciju da Hrvatska nije počela '91. godine. Istina je, nije počela '91. nego 1990.-te a prije toga je bila Jugoslavija. Prije se zbog Hrvatske stradavalo, pa upravo na današnji dan prije 69 godina je stradao čovjek zbog isticanja hrvatske zastave.
Zahvaljujem, kolega Škoriću na replici. I odgovor kolega Richembergh, izvolite.
Pa ako već hoćete ući u trag tome tko je za nešto kriv, ja pretpostavljam da u toj sagi također sudjeluje i ova priča o smjeni ministrice Juretić. Jeste vi možda pokrenuli neki postupak protiv nje ili neku interpelaciju u Saboru obzirom da nije napravila to što je trebala? Ne znam. Ali koliko se sjećam, vi bi one koji ne misle kao vi, strijeljali, je li tako? Pa hoće li možda sutra radnici ministarstva na kuruzi klečati dok ne priznaju tko je šta govorio ili hoćete li kazniti onoga tko govori da se u ministarstvu ne radi dobro? Ne vjerujem, ne vjerujem. Ljudi koji tako prijete i koji puno govore na taj način zapravo su benigni. Pa onda svi koji misle da ste vi jako opasan čovjek, ja mislim da su oni u krivu. Ja bih vama i dalje dopustio da vi govorite pa makar govorili i ovo što ste danas govorili da se ako ništa drugo bolje vidi razlika.
Zahvaljujem kolegi Richemberghu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Beus, zapravo u prvome dijelu vašeg zadnjeg izlaganja spomenuli ste tu radnu skupinu nesretnu. Dakle, možda nisam ja isto tako bio dovoljno jasan u raspravi ali zapravo se slažem s vama. Dakle da su u toj radnoj skupini sjedili ne znam Barack Obama, Ivica Račan, navedite nekakve lijeve velike, ili kako već mislite da su bili, ali nekakve ikone recimo intelektualne ljevice i da su izašli sa ovakvim prijedlogom zakona. Taj prijedlog zakona bi bio jednako skandalozan kao što je bio i ovaj. Dakle radna skupina koja je takav prijedlog izradila, jednostavno slažem se dakle sa kolegom Baukom kada kaže nije mogla napraviti ništa drugo u tom smislu, dakle ne možete napraviti nešto novo od ljudi koji su već maksimum, nadam se da su maksimum svojeg intelektualnog kapaciteta, znanstvenog iskustva i svega ostaloga dali da bi izroditi upravo takav prijedlog zakona. U tom smislu jedno raspuštanje radnje skupine i imenovanje nove, drugačije radne skupine bi zapravo bilo očekivano. Dakle to je nekakva poanta ovoga što smo mi govorili. I u tom smislu, evo ja se nadam da idući prijedlog zakona da, mislim nadam se da zapravo negdje u perspektivi ukoliko dobijete povjerenje Hrvatskoga sabora da ćete razmotriti tu mjeru kao nešto što bi bio dobar prvi korak za dalje.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Odgovor kolega Richembergh izvolite.
Kolega Glavaševiću ja ne znam šta je gore, da ministrica nije imala pojma šta će pisati u tom zakonu jer to bi značilo da radnoj skupini ministarstva nije dalo nikakav projektni zadatak ili ovo drugo da je znala šta će oni napisati jer im je dala projektni zadatak pa smo dobili to što smo dobili. Dakle u oba dva slučaja ona mora otići. Treće slučaja nema. Ja ga barem ne vidim. Prema tome neka ministrica obzirom da se javila sada 5 minuta neka nam kaže, je li ona znala što će pisati u tom zakonu ili nije znala. To je vrlo jednostavno reći. Dakle, ja se nadam da u ovoj Vladi ne sjedi više ni jedan jedini ministar koji naručuje ili dopušta da se u ministarstvu izradi zakon koji prvo nije u programu Vlade i drugo za kojega on neće znati šta će unutra pisati barem što se temeljnih stvari tiče. Koji je uopće cilj donošenja zakona? Ako je cilj donošenja zakona pojednostavljivanje, preturbacija nekih elemenata tog zakona da bi on bio razumljiviji onda se to radi izmjenama i dopunama. Ali oni su napravili, pazite, HDZ-ova Vlada formira radnu skupinu i onda oni dođu i onda oni rasformiraju jer im nije dovoljno, nije im dovoljno bliska, nije im dovoljno desna jer valjda ministrica Juretić nije bila dovoljno pravovjerna. Valjda ona nije bila, pa zato valjda i nije u novoj Vladi, nije bila dovoljno na toj liniji. I onda sve njeno počisti. A ona, ja sam siguran, nije sigurno provodila nikakve ideološke koncepte, neke druge nego HDZ-ove Vlade. I to koje Vlade? Znate koja vam je to Vlada? To je ona Vlada za koju je premijer Plenković kada je bio euro zastupnik rukama i nogama govorio da treba opstati. On je bio taj koji je govorio ne rušite našu Vladu ali onda dođe Hrg pa ju sruši. Šta ćemo sada.
Zahvaljujem gospodinu Richemberghu. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Richembergh, dakle u ovih 5 minuta pokušali ste izreći nekoliko, zapravo gotovo sve neistine vezano za mišljenje Vlade po pitanju ovog povjerenja, izražavanja povjerenja ministrici Murganić. Ministarstvo tada socijalne politike i mladih o kojem vi govorite je vrlo kompleksno ministarstvo i ministarstvo rekli bismo od rođenja do smrti, od domova za nezbrinutu i ostavljenu djecu do starih i nemoćnih a da ne govorim i o tome o djeci s posebnim potrebama osoba sa invaliditetom i sve to što ministarstvo radi. Dakle jedno vrlo kompleksno ministarstvo. Vi ste se uhvatili nekoliko stvari a o dvije ću vam govoriti zbog vremena a o ostalima mogu u svojoj raspravi u ime kluba. Dakle Zakon o udomiteljstvu je donesen 2011. godine i tada su trebali biti doneseni određeni provedbeni akti za vrijeme Milanovićeve Vlade i to se propustilo učiniti iako je u planu normativnih aktivnosti tada bilo donošenje zakona za 2014. godinu. Tim formacije koji vi imate i s kojima vi raspolažete, vjerojatno vam pušta vaša zamjenica GLAS-a, predsjednice koja je bila pomoćnica ministra u Ministarstvu socijalne politike i mladih i koja je by the way imala i udrugu za posvojenje i normalno da joj se žurilo glede toga, to joj je posao, jasno, to je njeno legitimno pravo i ona se za to bori. Što se tiče deinstitucionalizacije, budite jako oprezni šta govorite, za vrijeme Vlade Zorana Milanovića i gospođe Milanke Opačić potpisan je jedan vrlo sporan ugovor sa Open Society odnosno sa Soroševim društvom za inkluziju. Neke udruge koje je favorizirala tadašnja ministrica i to ministarstvo su samo u jednoj godini za deinstitucionalizaciju korisnika naplaćivali 2 milijuna kuna, ponavljam 2 milijuna kuna i to je razlog zbog čega neki ljudi nisu zadani za deinstitucionalizaciju. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću. Odgovor kolega Richembergh, izvolite.
Kolega Babiću, ja najradije ne bi vama odgovarao jer ja poštujem činjenicu da vam nije lako. Vi ste bili desna ruka ministrice Juretić i vama nije lako slušati ovo što danas govore o vašem ministarstvu u vašemu mandatu. A opet morate da bi bili pravovjerni, morate reći što će se slagati sa onim što je danas izneseno kao nova službena istina. Zato kažem, nije vam lako, ali neće vam biti lako ni kad budete glasovali. Vi kao državni tajnik toga ministarstva bili ste odgovorni za čitav niz inicijativa koje su pokrenute i koje nisu trebale stati niti se vraćati. Ja ne vidim razloga. Zato vam nije lako ali vi puno bolje od mene i od bilo koga drugoga u ovoj dvorani pa čak i od ministrice znadete dobro da sve ono što sam ja govorio zapravo je istina i da to nije korektno jer se moglo bolje, moglo se brže. Ne treba izmišljati toplu vodu, treba skočiti u sedlo konja koji već juri a ne ga ubiti da bi se neko novo našlo. Pa se izgubi godinu dana, godinu dana samo ustrojstvo ministarstva. I sad smo mi krivi jer to vidimo i to prokazujemo. Zašto? Zato jer mi ne želim da tako funkcioniraju ministarstva. Želimo funkcionalna, dobra ministarstva u kojim će ljudi kontinuirano proizvoditi nove ideje a neće rušiti ono što je iza njih, nego popravljati. I da se tako postupilo, ne bi se izgubilo silno vrijeme niti u nadoknadi onoga što je propušteno u pripremi za europske fondove a niti u izradi ovakvih nekakvih dokumenata koji je ovdje jedan od njih apostrofiran a to je sporni nacrt prijedloga zakona. Ali znate li koliko je on sporan kad je on kao nacrt prijedloga izazvao toliku buru u javnosti? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Richemberghu na odgovoru na repliku. U ime Vlade RH poštovana ministrica gospođa Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo htjela bi samo kratko osvrnuti se na nekakvih par ne bi ja sad tu neke teže riječi govorila, nego ću pojasniti možda neke nejasnoće. Zastupnik Richembergh, ja neću ulazit i u izričaj bilo koga međutim ne trebate se bojati, neće nitko klečati na pruzi niti ću ja istjerivati tko je šta rekao. Mi smo transparentno društvo, osim toga sve što je vezano za dokumentaciju i za rad ministarstva je i javno objavljeno. Prema tome, nemamo se razloga nas dva sporiti o različitim dokumentima niti sam ja sirota pa sam ja jadna sirota eto baš tako morala postupiti kako mi je rekla moja stranka. Zakon vidite i sami već iz ove rasprave iako nije predmet rasprave trebao biti meritum stvari niti članci u zakonu ali mi sigurno neće donijeti prijedlog takvog zakona da ćete biti svi skupa oduševljeni. Međutim samo povlačenje sa e-savjetovanja, same dorade, samo to što želim zaista imati jednu otvorenu javnu raspravu je vjerojatno svakome dobronamjernom dokaz da ćemo težiti da Obiteljski zakon koji će u većini građana ipak biti zadovoljen. Vodeći računa o onome što je smisao tog zakona, to je obiteljsko-pravna zaštita djece a sve ovi ideološki prijepori će biti sigurno umanjeni. Ja sam ako ste odmah slušali u početku a obraćala sam se doduše zastupnici Mrak-Taritaš, rekla da ja ne mislim da je počeo život i rad u ministarstvu mojim dolaskom, isto tako neće završiti mojim odlaskom. Potencirala sam samo činjenice koje su donesene za vrijeme mog mandata. Što se tiče ustroja, ustroj smo mijenjali, radili radi toga što mi imamo nove zadaće u ministarstvu pa ne morate biti zabrinuti, paralelno sa ustrojem radile su se i obaveze. Ono što bi ja voljela reći a to je, potičemo se oko radne skupine. Radna skupina za vrijeme ministrice Juretić u onom stručnom djelu dakle akademska zajednica je manje-više pa i dio stručnih socijalnih radnika je bio i njezin izbor. Oni su radili i teze i iskaz procjene učinka novog zakona i teze za nacrt prijedloga novog zakona koji smo rekli da je bio na javnoj raspravi, ja sam preuzela tu radnu skupinu i nadopunila sam ju. Dakle to je ono što sam učinila i to je javno isti objavljeno. Europski fondovi i Obiteljski zakon, velite da je to sve bilo gotovo za vrijeme ministrice Opačić, ali nije donesen. Nije donesen i vjerojatno je ona imal razloga za to i ja u to ne ulazim. Mi ćemo ga predložiti kakav smatramo mi da će biti adekvatan i na tome i u tome smislu radimo. Drugo što se tiče europskih fondova. Ne bih ja htjela nikoga imenom i prezimenom prozivati, ali zaista, zaista nije napravljena priprema za ovaj veliki natječaj, dakle nula. Nije u prethodnom mandatu ugovoren niti jedan projekat.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici, gospođi Nadi Murganić. Imamo repliku. Poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, ja se slažem nije taj zakon jedina tema večerašnjeg, noćašnje ove rasprave. Međutim, s obzirom da samo djelomično ste se u ovoj vašoj raspravi sada referirali na onaj moj komentar. Dakle, ja ne znam da li mi možemo onda očekivati nekakvu drugačiju. Jer vi ste i sami rekli, vi ste staru radnu skupinu nadopunili. Ali i takva nadopunjena radna skupina je izašla sa ovakvim prijedlogom. Mislim ja razumijem da je zaista već i odiozno i vjerojatno i iritantno inzistiranje na tome. Ali to jednostavno je pertinentno za ono o čemu smo razgovarali. Dakle, ja stojim i siguran sam da nisam jedini kod teze da ovakva radna skupina nadopunjena je izašla upravo sa takvim prijedlogom koji je povučen. Dakle, da li možemo očekivati u perspektivi promjenu radne skupine ili možemo očekivati da će isti ljudi na neki drugačiji način se od njih očekivati da dođu do nekakvog drugačijeg prijedloga. U tom slučaju, mislim postavit ćemo pitanje zbog čega onda nisu odmah došli do upravo takvog prijedloga. Evo.
Zahvaljujem gospodin Glavaševiću na ovoj replici. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala. Kratko ću i odustajem od rasprave radi vremena, ali nisam dobio odgovor ni prethodno. Pa evo do kraja ove rasprave nadam se da će se usuglasiti premijer i ministrica Murganić kad ćemo dobiti napokon izvješće o savjetovanju temeljem Istambulske konvencije i kada će Istambulska konvencija koja će bitno unaprijediti zaštitu od nasilja u obitelji napokon biti u hrvatskoj sabornici na usvajanju.
Zahvaljujem na replici poštovanom kolegi Jovanoviću. Prelazimo na raspravu u ime Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana ministrice sa suradnicima. Klub SDP-a podržat će inicijativu za izglasavanjem nepovjerenja ministrici Nadi Murganić. Gospođa Murganić dobila je u ovom Hrvatskom saboru povjerenje većine da vodi ovaj resor i potpuno je pravo oporbe, opozicije da u trenutku kada procijeni da stvari u određenom resoru ne idu u pravcu u kom bi trebali ići bez obzira na to kako su se opredijelili jesu li ili nisu glasali za ministricu ima pravo vidjeti ima li ministrica, odnosno ministar još uvijek podršku u Hrvatskom saboru utoliko više što zapravo se malo i izmijenila vladajuća struktura i postoje određene između ostalog i razlike u svjetonazorskim poimanjima koalicijskih partnera koji tvore vladajuću većinu, a i tema, odnosno jedan od razloga zašto se traži iskazivanje nepovjerenja ministrici jest na žalost motivirana svjetonazorskim i ideološkim pitanjima. Nije prvi put, nije prvi resor, nije prva tema ali na žalost tu smo gdje smo. Ono što mene na neki način čudi je da mi još uvijek tijekom ove rasprave od ministrice nismo čuli jedan onako argumentirani razlog zašto se njezino ministarstvo odlučilo mijenjati Obiteljski zakon utoliko više što postojeći zakon koji je trenutno na snazi neke dvije godine pokazuje neke dobre rezultate. To ne kažem ja, to kažu ljudi koji su stručniji u tom području od mene. Ovdje je bilo primjedbi da smo mi destruktivna oporba i da destabiliziramo Vladu zahtjevima za opozivom, odnosno izglasavanjem nepovjerenja određenim ministrima. Pa nismo mi ti koji smo pisali novi Obiteljski zakon i nismo mi ti koji smo proizveli skandal. Da niste proizveli skandal, mi danas o ovome ne bi pričali, mi danas o ovome ne bi pričali. Radili biste svoj posao dalje bez da vas itko išta pita. Naš je stav u klubu SDP-a da argument da se sa zakonom dogodila pogreška apsolutno ne drži vodu. Ovo je zakon koji je stvaran pod punom sviješću i gdje se između ostalog i radna skupina koju je potpisala ministrica Murganić imenovala pod njenom vjerujem, uvjerena sam punom sviješću. Pa hajmo na radnu skupinu. Zašto ćemo prvo s radnom skupinom? Zato što ćemo vidjeti zapravo zašto je proizvod ovakav kakav jest i što je izdominiralo Obiteljskim zakonom, što je prevagnulo u Obiteljskom zakonu, zašto je on postao skandal i zašto ga je premijer morao gasiti vatru i povlačiti. I ono što je najtragičnije, a uvjerena sam u to da nije bilo takve buke u javnosti, takvog pritiska javnosti u njemu bi se ustrajalo. Znači, mislim da je ministrica Murganić pod punom sviješću svojim potpisom, upućivanjem ovog zakona u javnu raspravu željela progurati ovaj sporni Obiteljski zakon. Na sreću u tome nije uspjela, ali samo jedino i isključivo zbog snažnog pritiska javnosti. Mi u SDP-u smo suglasni s tim dijelom jasnosti koji je vrištao protiv ovog zakona, jer smatramo da država nema pravo reći, nema djece, nema obitelji. Smatramo da država nema pravo reći, odnosno, diskriminirati djecu u bračnoj i izvanbračnoj zajednici. Smatramo da država nema pravo reći, da samohrana majka ili samohrani otac nisu obitelj. Smatramo da država nema pravo reći da udomitelji i njihova djeca nisu obitelj. Smatramo da država nema pravo reći, da baka i djed, koji odgajaju unuče, jer su roditelji možda smrtno stradali ili ih nema, nema pravo reći da ti ljudi nisu obitelj. Smatramo isto tako i protiv smo toga da država kaže, recimo da istospolni parovi s djecom nisu obitelj ili ne znam, majaka koja ima dijete, kojem je umro otac ili je iz nekog drugog razloga, jednoroditeljske obitelj, to sam već rekla, nema pravo reći da to nije obitelj. A ovaj zakon je upravo, to je jedan od segmenata što je ovaj zakon rekao. Da ne spominjem dalje, znači, da u ovom zakon, isto tako su smanjena prava, željela su se smanjiti prava izvanbračnih zajednica, željela su se otežati posvojenja koja su ionako, izvanbračnim zajednicama, koji su ionako u RH i bračnim parovima užasno teška, a naši domovi za nezbrinutu djecu su puni, nažalost djece koje nemaju svoje obitelji. Dom im je jedina obitelj. I dom im je obitelj, bez obzira što to u ovoj definiciji ne piše i što to nije nekakva službena ni neslužbena definicija obitelji. Ovaj zakon je jednako tako žene žrtve obiteljskog nasilja dovodio u vrlo nezgodnu situaciju gdje ih se više nego u prethodnom zakonu inzistira na tome da se ide u medijaciju s nasilnikom. Je, je i protiv toga su se brojne udruge bunile. Znači, em što su žrtve obiteljskog nasilja, znamo koliko traju pravosudni procesi, država ih je ovih zakonom silila da tu torturu medijaciju suočavanje s nasilnikom koji još uvijek nije pravomoćno osuđen, tako ste to definirali, da se moraju s njime suočavati, pitaj Boga koliko dugo. To su razlozi zašto mi smatramo da se ovaj zakon više ne može ponoviti. A sad, moje pitanje glasi, zašto tražimo izglasavanje nepovjerenja, i zašto ustrajemo u tome, bez obzira što ste se ispričali i priznali da ste pogriješili. Zato što sam uvjerena, da niste smijenili članove radne skupine. Ako je premjer mogao na jednoj sjednici Hrvatske vlade, reći tajnici da pripremi sve papire, da u sekundi razriješi sve ministre Mosta, u čemu je problem, da ste vi odmah, da kad vam je kako podmetnuto i kad se dogodila greška odmah smijenili članove radne skupine. E ne možete, zašto? Zato što članovi radne skupine su trasirali cijeli zakon. Ovdje je rekao gospodin, nema ga, gospodin iz HRAST-a 7 sveučilišnih profesora, doktora znanosti, stručnjaka u Obiteljskom pravu. To je točno. Ali, oni nisu samo to. Ja ne osporavam, ne ulazim u njihovu stručnost, ali ajmo sad malo, ono čime se one bave uz svoj posao, da vidimo da imaju neke možda nepoznate niti kojih ih vežu, a koje su presudne bile za ovakav ishod zakona. Ajmo, skupinu vodila gospođa Stanić, vaša predstavnica, ključna osoba za koju pretpostavljam da je kontrolirala proces u vaše ime, tako bi barem to trebalo biti. Gospođa Hrabar, ne moramo ništa govoriti o njoj, bivša dekanica pravnog fakulteta, međutim, gospođa Hrabar, je sa don Stojićem u upravnom odboru Centra za obnove kulture. Zapamtite ovu udrugu, Centar za obnovu kulture. Vidjeti ćete koliko je zapravo dominantan u sastavu radne skupine. Profesorice doktorice Korač Gravovac i Čulo Margaletić, slučajno su bile predavačice na jednoj konferenciji, ne znam, sad točno ime ali u kojoj je 2015. g. veliki je to bio skup, organizirala gospođa Željka Markić. Profesor doktor Šimović, nominirao ga je Centar za obnovu kulture. Inače Centar za obnovu kulture, koji se ovdje spominje, često, kad govorimo o ovih 4 od 7 doktora znanosti, koji su bili u ovoj skupini, dominantni kao stručnjaci Centar za obnovu kulture je registriran na istoj adresi gdje i udruga Vigilare, znate udruga Vigilare vam je ona udruga koja organizira prosvjede protiv Istambulske konvencije. U širem sastavu radne skupine, gospodin Krešimir Planinić, pravnik, predsjednik udruge U ime obitelji i odvjetnik Hrvoje Jukić, predstavnik saveza udruga za ravnopravno roditeljstvo, na službenim stranicama te udruge je bila službena objava da će se s udrugom U ime obitelji koordinirati stavove oko platforme Obiteljskog zakona. Inače gospodin odvjetnik Hrvoje Jukić je snažno zagovarao, odnosno, njegova udruga ukidanje pravobranitelja za djecu, sjećate se, znači da bi trebao biti samo jedna krovna, to je pučki pravobranitelj, da bi se nakon mjesec dana kandidirao za pravobranitelja za djecu kada ste donijeli zakon kojim ćete se riješiti Ivane Milas Klaris koja vam nije odgovorila. E pa sada, mi ustrajemo i inzistiramo na tome da vidimo kako diše većina. Zato što smatramo, da ova Vlada, u svom programu, ključne stranke, a to je HDZ u onom segmentu na kojoj je bazirala svoju kampanju, a to je pronatalitetna politika i obitelj, nikada, ali nikad, bez obzira koliko se ja ne slagala ni s nekim dijelovima tog programa, nikada nije zagovarala ovakve ultrakonzervativne i ovakve retrogradne stavove. Ova mora biti proizvod nečeg drugog. Ili je uzrok tome da se ovdje ponovno moramo dodvoravati nekim zastupnicima, da bismo održali ovakvu klimavu većinu i onda nemojte nas više prozivati da mi opozivima i zahtjevima za raspravama o radu određenih ministara destabiliziramo Vladu jer većina nestabilna ne ovisi o SDP-u nego ovisi ovdje o nekim pojedinim ručicama koje dovode u pitanje i normalan Obiteljski zakon koji može biti konzervativan. Možete ga mijenjati ako ćete ga poboljšavati, ali nemojte ovo raditi ovoj zemlji. Pa onda se odustaje od zdravstvenog, građanskog imamo najave, pa će gospodin Ilčić možda postati savjetnik ministrici kulture, otišla sam daleko ne želim ići široko, samo hoću reći stanite dok je vrijeme. Ja mislim da ne treba mijenjati ovaj Obiteljski zakon, ali vi ste većina, vi ste preuzeli odgovornost za Hrvatsku vi imate potpuno pravo mijenjati Obiteljski zakon. Ali ako ga već mijenjate i ako želite dobro ovoj zemlji tim Obiteljskim zakonom, prvo što trebate napraviti da biste pokazali svoje dobre namjere je razriješiti radnu skupinu koja vas je dovela u problem i koja nas je sve dovela u situaciju da evo sada u ponoć, koliko je uopće sati više ne vidim dvadeset do jedan, raspravljamo o ovome, izvlačimo nekakve argumente i molim vas samo u argumentima nemojmo se pozivati na odluke Ustavnog suda. Kada se smjenjivala Ivana Milas Klarić ovdje to je išlo iz, vi ste gospođo Murganić branili ovdje zakon, vi i ja smo isto negdje oko ovoliko sati raspravljali o tome, onda ste isto govorili kao i sada, Ustavni sud je donio odluku bla, bla, bla, bla. Ustavni sud ni u slučaju Zakona o pravobraniteljici za djecu ni u slučaju Obiteljskog zakona ni u jednom jedinom članku nije ulazio u sadržaj odnosno dovodio niti jednu jedinu riječ tih dvaju zakona u suprotnost odnosno u sumnju da nije u skladu sa Ustavom. Taj argument jednostavno ovdje ne drži vodu. Recite nam zašto mijenjate Obiteljski zakon, zašto ste ga htjeli mijenjati i zašto ste dopustili da vas neki pritisci određeni ili pritisci određenih interesnih skupina koji su po zakonu prije nego što smo ga mi donijeli dobro zarađivali na tuđim tužnim sudbinama pritisli ili je ta skupina u pitanju jer se moraju vratiti određene usluge odnosno određene skupine se moraju vratiti ili je to ili je pritisak ultrakonzervativne desnice koja vas nečim, ja naprosto ne mogu vjerovat, a to mi daje za pravo i gospodin Plenković koji je povukao ovaj zakon, ne mogu vjerovati da baš ovako daleko bi išao HDZ koji bez obzira na neke možda neslavne trenutke u prošlosti se trudi biti odnosno prikazati kao moderna demokršćanska stranka u čemu vam ja želim punu sreću i mislim da je to za Hrvatsku dobro.
Zahvaljujem kolegici Sabini Glasovac. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Glasovac, nekako ako sažimam vašu raspravu mislim da jedan od centralnih pojmova u njoj i ne samo u vašoj nego i u mnogim raspravama koje su se večeras ovdje vodile bio pojam svjetonazora. Dakle mislim da je jako važno i ono što na neki način smeta i naše birače i nas koji raspravljamo ovdje o tome je to što taj ultrakonzervativni svjetonazor kojem je odisao i taj prijedlog zakona i neke druge stvari koje smo viđali, nije bio transparentan. Dakle to nije bila ona stvar koju su hrvatski građani mogli birati, a tamo gdje su ga mogli birati naime tamo gdje je bilo transparentno, kao što je bilo primjerice u 9. izbornoj jedinici, vidjeli smo na koji način po rezultatima izbornim je to prošlo kako su građani to valorizirali. U distribuciji nekakvih vrijednosti većina građana RH vrijednosno ulazi u nekakav lijevi ili desni mainstream dakle bliže centru u svakom slučaju s jedne ili s druge strane. Na kraju krajeva pojam mainstreama je nešto što je premijer mnogo puta zagovarao. I ta netransparentnost u ulasku tih ultrakonzervativnih ideja i preko naravno vrlo jasno kojih ljudi je ono što je popriličan problem. Dakle takve stvari moraju biti transparentne i ne samo to nego one moraju biti izabrane, moraju dobiti legitimitet da bi sudjelovale i da bi bile reprezentirane u zakonodavnim procesima moraju taj legitimitet dobiti na izborima. Kada netko nadprosječno i to drastično nadprosječno reprezentira takve ultrakonzervativne ideje koje nisu dobile legitimitet na izborima, onda imamo problem, onda se događaju ovakvi prijedlozi zakona.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Odgovor na repliku poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Kolega Glavaševiću, apsolutno zapravo vi ste u pravu. Legitimno je da postoje različite političke stranke koje zagovaraju različite programe pa čak i svjetonazore da one imaju svoje konzumente odnosno biračko tijelo i ništa ja od toga, Bože sačuvaj, ne bih ni zabranila, ni ušutkala. Ljudi imaju pravo u ovoj slobodnoj zemlji zagovarati stavove koji imaju dok time ne vrijeđaju druge, dok poštuju pozitivne propise RH itd. Međutim, nedopustivo je ovo što ste vi rekli da netko tko nema legitimitet voditi državu u toj snazi ovako nekakvim podzemnim makinacijama, pregovorima, dogovorima ima tako snažan utjecaj na službenu vladinu politiku i to je ono što je meni u ovom trenutku zastrašujuće i to je vjerojatno jedan od razloga zašto Vladi pada, kako bih rekla, gubi povjerenje kod birača. Jer ako vi izlazite na tržište s jednim programom, vjerujem da dobar dio birača HDZ-a isto tako ne gleda blagonaklono na neke stvari koje se događaju i na neke procese jer oni nisu glasovali. Ali ja ne želim sada ulaziti u strukturu tih birača, ali to je nekakvo moje mišljenje evo slobodna sam bila izraziti.
Zahvaljujem kolegici Glasovac na odgovoru. Sljedeća replika kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegica Glasovac malo prije u replici pa ponovno sad u izlaganju rekli ste da ne znate zbog čega je Obiteljski zakon trebao se ponovno pisati ispočetka. Međutim, točno u očitovanju Vlade, očito je rano već, stoji da je zakon nečitljiv, nedorađen, konfuzan, u nekim situacijama nelogičan, nedorečen, nepregledan, normativno preopsežan, da postoje pravne praznine i kontradiktornosti, da bi mnoge cjeline trebalo mijenjati kao i da su mnogi instituti teško razumljivi, te da izazivaju, da će uzrokovati probleme u praksi što stvara pravnu nesigurnost i šteti građanima, da je neki kvalitetan u nomotehničkom smislu, teško razumljiv te stoga i teško popravljiv itd. Iz svih tih razloga bili su stajališta, radna skupina je bila stajališta da bi u najboljem interesu građana bilo pokretanje postupka donošenja novog Obiteljskog zakona. Nadalje isto tako ste rekli da nije izrađena procjena učinka propisa, a tu stoji da je za Nacrt prijedloga iskaza o procjeni učinka propisa i teza za Nacrt prijedloga Obiteljskog zakona provedeno čak javno savjetovanje i to ništa manje nego 60 dana. Složit ćete se da zaista je ovakvo jedno pokretanje ovog postupka nelogično i nepotrebno jer gotovo da nema ministra u bilo kojoj Vladi da nije imao neki članak u nekom ili više članaka nekog zakona koji je izazvao buru u javnosti i koji bi isto tako mogao završiti na ovakav način kao što je izašao, do čega smo došli sa ovim Obiteljskim zakonom. I ova Vlada na čelu sa premijerom Plenkovićem, a posebno naša ministrica Murganić koja je u svojoj domeni napravila jako puno za godinu dana da se prisjetimo znači od povećanja financijske potpore roditeljima, subvencioniranja 50% rata stambenih kredita, sve ono što se radilo za umirovljenike. Pa onda nadalje, izrađene su brojne nacionalne strategije od zaštite nasilja u obitelji koja je usmjerena prema građenju društva s nultom stopom tolerancije itd. zaista nije zaslužila ovako nešto. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Juričev-Martinčev. Odgovor kolegica Glasovac, izvolite.
Gospođo Martinčev, nemojte to sad shvaćati osobno. Mislim nama isto nije ovdje lako kada moramo raspravljati o pojedinim ministrima. Pa nije lako jer ipak neke stvari čovjek ne doživljava osobno, krenimo od sebe, a zapravo nekad ovo što mi radimo se ne bi trebalo i smjelo doživljavati osobno. Ovo nema veze sa osobom gospođe Murganić za koju ja mislim da je jedna vrijedna osoba, mislim da dosta radi u ministarstvu, dolazi iz sustava, ali naprosto ovdje se dogodio propust, ogroman. I to nije greška i to je ono o čemu mi ovdje govorimo. Ovdje što se tiče procjene učinaka propisa tu ste u pravu, ja sam pogriješila, nisam se dobro informirala. Poslije sam provjerila provedena je. Međutim, bez obzira na to meni i dalje nakon ovog što ste vi meni pročitali ove floskule, usudit ću se reći zašto prethodni zakon nije valjao. Ja i dalje nisam dobila ono što sam rekla ovdje. Tri čvrsta, ali čvrsta argumenta, tri ključne rupe u zakonu koje su se pokazale kao loše u postojećem i kako ćete ih vi promijeniti na bolje. Ne ovih 100 paušalnih ocjena, nomotehnički loše uređen, neuredan, ovakav, onakav. Gledajte vi znate što su zakoni, znam ja što su zakoni, znaju zastupnici što su zakoni. Tako da taj argument ja i dalje kažem nemam nešto valjano, čvrsto za što bih se uhvatila i zbog toga imam pravo sumnjati da su izvršeni pritisci ili jedne grupacije koja je dobro zarađivala prije nego što smo mi izmijenili zakon želi to činiti opet. Ili druge ultrakonzervativne koje je učinila ovo što je učinila krenuvši od definicije pa na dalje koja želi izmijeniti neke puno, puno značajnije vrijednosti u društvu što je po nama ponovno nedopustivo.
Zahvaljujem kolegici Glasovac na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Glasovac, imam potrebu reagirati samo kad se izvrću činjenice. Mislim da nema potrebe za izvrtanjem činjenica, a spomenuli ste obiteljsko nasilje. Pa reći ću da i to sam već rekla u jednoj prethodnoj replici. Dakle, u borbi protiv nasilja u obitelji je ova Vlada i resorno ministarstvo do sad učinila više nego prethodna. Evo činjenica. Jedna poznata aktivistica za borbu za ljudska prava i za borbu protiv nasilja nad ženama i dolazi iz jedne od najpoznatijih udruga za zaštitu ženskih prava. Nedavno je na jednoj televiziji izjavila sljedeće na temu obiteljskog nasilja. Citiram: „Gospođa Opačić nije imala nikakvog sluha niti se sa nama sastala u četiri godine. Bivša ministrica Opačić je tvrdila ono što je nonsens, da će žene unatoč zlostavljanju ostati u svojim nekretninama bez potrebe za udaljavanjem od nasilnika. Trebam li više išta komentirati na ovu izjavu gospođe za koju ponavljam da spada u jednu, a neću imenom, u jednu od najpoznatijih udruga za zaštitu ženskih prava i dugogodišnja je predsjednica. Smatra se veterankom borbe za ženska prava i za suzbijanje nasilja u obitelji i nasilja nad ženama.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin Vuksanović. Odgovor, kolegica Glasovac želite?
Gospođa Petrijevčanin Vuksanović kad sam govorila o nasilju i ovom zakonu striktno sam se držala toga na što je upozorila i gospođa Tolle, da ovaj zakon, odnosno prijedlog zakona koji nikad nije zaživio žene žrtve nasilja vraća odnosno dovodi u situaciju da dok nasilnik nije pravomoćno osuđen njih se stavlja u poziciju da moraju proći postupak medijacije što je za njih stresno i nad njima se na neki način posredno vrši možda ću sad bit pregruba, ali dodatno nasilje. To je prva stvar. Drugo, ja nisam ovdje raspravljala o poziciji Vlade prema žrtvama nasilja, bolje da me ne vučete za jezik, da ne spominjem i neke župane, da ne spominjem i činjenicu da se ništa sa Istanbulskom konvencijom, da je bivša ministrica socijalne politike rekla neka crknu itd., itd. Zaista nema potrebe sada širiti priču, zadržimo se na ovome prijedlogu ovoga zakona i žene žrtve obiteljskog nasilja bi stavio u nepovoljniji položaj u ionako nepovoljnom položaju.
Zahvaljujem kolegici Glasovac na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Glasovac, vi ste što se tiče Obiteljskog zakona u ime kluba SDP-a govoriti dosta površno. Obiteljski zakon je puno, puno sadržajniji da bismo mi ovdje govorili o određenim segmentima koji se mogu i mijenjati. Naravno da tome i doprinosi i e-savjetovanje gdje se zapravo kroz to vremensko razdoblje mogu davati određene primjedbe i prijedlozi pa i prijedlozi iz prakse. Ono o čemu ste govorili u jednom djelu rekli ste da su domovi zbog posvojenja puni, puni djece. Dakle zbog istine i zbog javnosti treba reći da tome nije tako, godišnje vam se posvoji negdje oko stotinjak djece a njih negdje 350 do 380 ne bude posvojeno. A razlog neposvajanja te djece vam jer je 60% a i više su vam djeca s poteškoćama u razvoju. I to vam je jedna d razloga neposvajanja. S druge strane vam se posvajaju djeca do 3. godine i ta vam djeca jako malo čekaju na posvajanje. Ovdje se govori o djeci koja su starije od 10 i više godina, koja uglavnom ostaju u domovima. Toliko što se tiče te fame o posvojenju djece kako to ide teško i kako reci centri za socijalnu skrb odnosno ministarstvo koči posvojenje te djece. Dakle, dobro je govoriti o tim istina. Do vas je i kolega Bauk, pa vam i on može reći, dakle Ustavni sud je tražio izmjene ili dopune od Vlade Obiteljskog zakona, tada nije ulazio u meritum ili donošenje novog Obiteljskog zakona. Vlada se zbog svega i što vam je govorila gospođa Juričev, odlučila na to da ide u novi Obiteljski zakon, u izradu novog Obiteljskog zakona. To je razlog.
Zahvaljujem kolega Babiću u odgovoru. Kolegica Glasovac, izvolite.
A propos Ustavnog suda, mislim da Ustavni sud nikad zapravo nije donio odluku, on je suspendirao zakon iz 2014. godine čime je stavio na snagu onaj iz 2003., tako je, a u međuvremenu suspendirao ga je do donošenja svoje odluke Ustavnog suda, a budući ju nije donio a Vlada je u međuvremenu po vrlo brzoj proceduri donijela vrlo sličan 2015., donesen je novi, stupio je snagu, zamijenio je onaj iz 2003. i Ustavni sud koliko ja znam, odluku donio nije, samo je suspendirao postojeći do donošenja odluke koju nikad nije donio, to je prvo. Drugo, kad sam govorila o posvajanju, govorila sam da je prijedlog Obiteljskog zakona ovaj koji je na sreću povučen, u mnogome u odnosu na postojeće stajne otežavao posvajanje djece osobama izvanbračnim drugovima i osobama koje nisu u braku i to je članak 164, citiram koji je govorio iznimno, znači samo iznimno dijete mogu posvojiti izvanbračni drugovi i osoba koja nije u braku ili izvanbračnoj zajednici ako postoje osobito opravdani razlozi na strani djeteta. Postrožili su se na neki način kriteriji u odnosu na ove koji vrijeme, ne kriteriji, nego sad smo stavili sve u iznimnu situaciju sve ono što nisu bračne zajednice, o tome sam govorila i govorila sam o tome da mislim da je to loše. To je moj stav.
Zahvaljujem kolegici Glasovac na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažena kolegice Glasovac, moram reći da se slažem s vama da ministrica Murganić nije ajmo reći u najmanju ruku, idealan kandidat za ministra a evo ovo su moji razlozi. Jedan od njih što se i dandanas u udžbenicima povijesti uči djecu da se Ivo Sanader borio protiv korupcije čime se zapravo ide na ruku HDZ-u i zapravo se manipulira djecom na je dna najbrutalniji i najpodmukliji način. Drugi razlog je u tome što ih ne uče o porijeklu novca, procesu stvaranja novca, koja je uloga Centralne banke, zašto je u zemlji kreditna kriza, besparica itd. Znači ono suštinsko važno znanje jednostavno izostaje iz obrazovnog programa. Treća stvar, ne uči ih se koja je uloga medija a to je održavaju vladajući klasu, da zapravo upravljaju ljudima poput stadom ovaca, znači oduzimajući pritom njima kritičko razmišljanje i instruirajući ih da se zapravo slijepo pokoravaju tim ajmo reći nekim novim gospodarima svjetova odnosno provodiocima te agende novog svjetskog poretka koja je u suštini neprijateljski nastrojena prema svakoj vrsti obitelji bez obzira kako ih definirali i tko ih činio. Smatram da je vaša inicijativa pozitivna i da jednostavno da ima imalo savjesti i srama, mislim da ministrica ne bi nas, evo sad je skoro 1 ujutro u ove sitne sate tu razvlačila, već bi jednostavno podnijela ostavku i poštedila nas ove muke. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pernaru na ovoj replici. Kolega Pernar, vi očito ste prespavali jedan dio ovog današnjeg dana jer mi ovdje ne raspravljamo o Ministarstvu obrazovanja, mi ovdje raspravljamo o Ministarstvu demografije, obitelji i mladih i socijalne politike. Nadležna ministrica nije nadležna za udžbenike, nije nadležna za obrazovni sustav pa bi vas evo ja pozvao u ove sitne sate dok čekate vašu raspravu da malo pogledate ustrojstvo državne uprave. Jel ima kolegica Glasovac potrebe za replikom na ustrojstvo državne uprave? Nema. Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Evo skoro je ponoć po londonskom vremenu, popularno je po londonskom vremenu govoriti. Da, imamo kolegice Glasova danas je nulto čitanje Obiteljskog zakona u petak ćemo imati treće čitanje Lex Agrokora tako da imamo burnu i dosta dinamičnu zakonodavnu aktivnost. Ja također povlačim svoju raspravu, neću dalje koju nisam ni prijavio, ali sam mogao završno u ime kluba. Dakle kada je došao zakon u javnost na Internet i onda je taj dan valjda bila Vlada i ministrica je došla na sjednicu Vlade onda su je novinari kako ono bude pred Vladom zaskočili i ona je stvarno išla malo i braniti zakon. Znači rekla je evo primjerice i drugi pravni instituti i drugi zakoni imaju definiciju obitelji, ovo je zaista radi lakše primjene obiteljsko pravnog instituta definirano. Ovo je prvi dan savjetovanja zakon će biti mjesec dana na javnom savjetovanju, bit će u dva čitanja, iskristalizirat će se mišljenja. I rekla je da ono što nije dobro jest činjenica da se nije pročitao cijeli zakon nego smo ostali na članku 1. nažalost svaki dobar zakon bit će u sjeni jer ćemo se svesti na ideološke razlike ovdje i zaista nemamo. Dobro, nije baš da. To je bio na dan. E onda je valjda ovo došlo u javnost, malo je to postalo žešće onda je trebalo zakon provuć okrivit radnu skupinu, a vjerojatno su ljudi napravili ono što se od njih očekivalo da naprave, onda su se digli koalicijski partneri malo su kritizirali i onda se to malo smirilo i onda su kolege iz GLAS-a potaknule ovu inicijativu. Dakle mislim da smo dosta toga rekli, da je i ministrica i premijer i vladajući su svjesni koliko je Obiteljski zakon osjetljivo područje da tu nema baš prostora za komplicirati previše i da se može poskliznuti na svakoj malo većoj prepreci. A ja predlažem ministrici da obzirom da je sutra radni dan da jedan dio vaših suradnika pustite da odu doma da mogu normalno sutra doć na posao, da ne moraju baš, ma neće oni sami otić, oni će pokazivat da vas podržavaju, ali vi recite da su slobodni. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk na replici. Odgovor kolegica Glasovac. Ne. Određujem stanku od 10 minuta. Predlažem da poslušate pjesmu od Dražena Zečića „Ima li nade za nas“. Nastavljamo u 01,15. Hvala lijepo. STANKA U 01,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 01,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, Ante Babić, nema ga. Gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS, HSU, gospođa Vesna Pusić, nema je, gubi pravo na raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Gdje je? … [[Upadica se ne čuje.]] Sačekati ćemo gospođu Vesnu Pusić, onda ćemo dati pravorijek. Budući da gospođa Vesna Pusić nije bila na plenarnoj sjednici, nego je bila gore na terasi, kao što je i gospodin Babić bio sa strane, gospodin Babić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite. I kasnili ste gospodine Babiću.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo zahvaljujem na vašoj toleranciji, iako sam bio na vratima, ali vi ste došli 2 minute prije, no dobro. Evo, poštovana ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, u ovaj kasni sat ne želim se ponavljati iz svega onoga što su kolege ovdje danas govorile, vezano prijedlog pokretanja povjerenje ministrici gospođi Nadi Murganić, ali evo, samo da ostane zabilježeno, reći ću da je stranka GLAS I 33 zastupnika iskoristila svoje pravo po Ustavu RH i Poslovnika Hrvatskog sabora. I zapravo zatražila prijedlog za pokretanje povjerenje ministrici gospođi Nadi Murganić, a svoj su prijedlog obrazložili u 3 točke vezane za javnu raspravu o Obiteljskom zakonu i nizu problematičnih formulaciji, zatim, kako navodi više slučajeva počinjena seksualno zlostavljanje djece od 10-14 g. i malim kaznama koje su dobili počinitelji tih kaznenih dijela. Kao i niz neriješenih problema, koje je ministarstvo ne rješava na adekvatan način, te su nabrojali Zakon o udomiteljstvu, fondove regionalnog razvoja, FEAT, to je jedan EU fond, za najpotrebitije i usmjerene na djecu od rizika od siromaštva. U niz formulacija koje su navedene u prijedlogu oporbe neću govoriti, jer se o tome govorilo danas dosta. No, Vlada je u svom očitovanju 13.10.2017. g. … [[Govornik se ne razumije.]] sve navode oporbe vezano za pokretanje povjerenja gospođi ministrici Nadi Murganić. Svi su ih zastupnici dobili, te ih ja neću ponavljati, a mi se kao klub apsolutno slažemo s tim navodima. Zbog možda sjećanje od prije i svega onoga što je obilježeno Obiteljski zakon, ja ću samo navesti 2, 3 stvari koje su po meni bitne i o kojima možemo razgovarati i raspravljati. Dakle, Obiteljski zakon iz 2014. g. Ustavni sud je suspendirao u siječnju 2015. g. i onda se donio taj zakon koji je zapravo se počeo primjenjivati od 1.9.2014. g. Tada je sud ponovno suspendirao zakon i onda je ostao na snazi zakon, Obiteljski zakon iz 2003.g. E sad, nakon toga su se dogodile one stvari o kojima smo mi razgovarali u Hrvatskom saboru, tada se brzinom svjetlosti zapravo donio drugi Obiteljski zakon u svega nekih 6 ili 10 radnih dana. Zakon koji je imao 306 str. i nekih 563 članka izrađen je u tih 10-tak dana. Ono što želim reći, a možda se nije reklo večeras, a to je što se tiče Obiteljskog zakona, sjećam se kod prve radne grupe, govorilo se o tome da nikako ne smijemo dopustiti zbog 4,5 milijuna građana RH, da Obiteljski zakon bude na bilo koji način politički obojen. Dakle, mi smo bili svjesni kompleksnosti tog zakona i svih onih problema koji su proizlazili iz Obiteljskog zakona ponajprije u zaštiti djece, tako da je i kod radne grupe i jedne i druge radne grupe se vodilo računa o tome, da on ne bude na nikakav način politički obojen jer prezentira, zapravo i tiče se 4,5 milijuna građani RH. Rekao sam to i u replici, mogu kratko ponoviti što je Ustavni sud traži od Vlade, dakle, izmjene i dopune novog Obiteljskog zakona, odnosno, donošenje novog Obiteljskog zakona i Vlada se odlučila na donošenje novog Obiteljskog zakona, radi dobrobiti građana i kvalitetnog uređenja obiteljske pravne materije. To su bili zapravo razlozi koji su zapravo nagnuli Vladu na donošenje novog Obiteljskog zakona, odnosno, prijedloga za donošenje novog Obiteljskog zakona. Želim dalje naglasiti dakle, radna skupina se vodila i ovim međunarodnim konvencijama što je bilo zapravo sporno i u prijedlogu oporbe i ja ću ih ponoviti u ovoj europskoj konvenciji o ljudskim pravima, konvencija o pravima djeteta, koji kažu da odgoj i obrazovanje djeteta treba usmjeriti prema razvoju i poštivanju djetetovih roditelja, njegovog kulturnog identiteta, jezika vrijednosti, nacionalnih vrednota zemlje u kojoj ono živi. Dakle, kao potpisnici ovih konvencija one su za nas obvezujuće. U prijedlogu oporbe također se navodi da u resoru ministrice postoji čitavi niz neriješenih problema koje aktualna ministrica ne rješava na zadovoljavajući način i misli se na Zakon o udomiteljstvu. Rekao sam prvi je donesen 2011. godine, niti jedan provedbeni akt. U planu normativnih aktivnosti trebala se donijeti 2014. godine što je tadašnja Vlada zapravo propustila učiniti. Stanje koje se zateklo nastavilo se riješiti na način da se odmah formirala ta radna skupina. Mislim da je to bio dobar način i bio dobar put i ta radna skupina koja je zapravo u sebi sadržavala sve ono što sam unaprijed rekao nije trebala buditi kod bilo lijeve ili desne opcije nikakve sumnje da takav zakon ne bi bio napravljen na najbolji mogući način. Što se pak same deinstitucionalizacije tiče nešto sam malo rekao i gospodinu Richemberghu, ali i gospođi kolegici Glasovac. Dakle, ja sam vrlo oprezan bio i kad sam bio u ministarstvu glede te deinstitucionalizacije. To vam je jedan postupak od kojega daleko jače i razvijenije zemlje od Republike Hrvatske ne zaziru na taj način ali su vrlo oprezni jer se radi o osobama koje iz specijaliziranih institucija dolaze u obitelji, a trebaju dvadeset i četverosatnu skrb. To je dosta opasno. Dok sam bio u ministarstvu primio sam na desetke, na desetke pisama gdje su te osobe dolazile u sredine gdje nije bilo dogovarano sa jedinicama lokalne samouprave, ali niti sa obiteljima koji su bili u njihovu okruženju, a morate znati kažem da se radi o osobama s invaliditetom i sa psihičkim smetnjama koje trebaju dvadeset četverosatnu kontrolu. Nadalje, potpisnici govore o nedovoljnom povlačenju sredstava iz europskih fondova. Ja koliko znam ministarstvo je bilo zaduženo za tri operativna programa i kroz ta tri operativna programa se zapravo ta sredstva uredno povlačila u ministarstvu možda ne sa onim intenzitetom koji smo mi tada željeli, ali mislim da je to ministrica Murganić sa svojim timom dosta ubrzala. Što se tiče samog FEAD-ovog EU fonda za najpotrebitije mislim da i za osiguranje prehrane u školama, mislim da je to i od prošle godine i od ove godine, imali smo problema i u 2013. i četrnaestoj godini ali mislim da se to radi na jedan dobar način i da se odredila ta jedinična cijena obroka što je bilo jako bitno i ta je omotnica povećana na gotovo 25 milijuna kuna, broj prihvatljiv županija tada je porastao sa 12 na 18 županija. I svi školski obroci prihvatljivi su bili retroaktivno od početka školske godine. Dakle, Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalnih poslova je stvarno jedno iznimno kompleksno ministarstvo i svi mi ovdje u Hrvatskom saboru, saborski zastupnici kad donosimo određene zakone, odnosno radimo izmjene i dopune tih zakona uvijek bi nam trebalo biti na umu da zapravo kod bilo kakvih izmjena tražimo određene stvari koje su vezane i za domove i za centre socijalne skrbi koji mogu praviti određene probleme na terenu, a znate da za to trebate imati i puno veći broj ljudi i stručnih ljudi što često puta i nije slučaj. Oni osiguravaju zapravo podmirenje socijalno ugroženih i nemoćnih i drugih osoba čiji su uglavnom korisnici samci, obitelji koji nemaju dovoljno sredstava za podmirenje osnovnih životnih potreba, osobe sa invaliditetom kao i djece s poteškoćama u razvoju. Samo ministarstvo u svom sastavu rekao sam ima negdje oko 200 domova što državnih, što privatnih, 80 centara socijalne skrbi i 37 podružnica za obavljanje djelatnosti socijalne skrbi, centara za pomoć i njegu, pružanju spektara prava i oblika skrbi od novčanih pomoći, institucijske i izvan institucijske oblike skrbi, stalnih pomoći, doplatka za pomoć i njegu, pomoć i njegu u kući, osobne invalidnine, statuse roditelja njegovatelja, skrb izvan vlastite obitelji i jednokratne pomoći. Dakle vrlo, jedno vrlo, vrlo kompleksno ministarstvo. Po meni nema kompleksnijeg niti zahtjevnijeg ministarstva jer se radi upravo o ugroženim i ranjivim skupinama u našem društvu. I naravno da će biti uvijek onih koji nisu zadovoljni ili su nepravedno oštećeni zbog možda proceduralnih pogrešaka, ljudskih faktora koji je jako značajan za ovu instituciju ili samih zakonskih nedorečenosti koje i mi sami donosimo u ovom Hrvatskom saboru. Dakle, svi navodi oporbe su neargumentirani, neutemeljeni zato vam evo svima predlažem da ovaj prijedlog oporbe odbijete, odbijete donijeti odluku o iskazivanju nepovjerenja ministrici Nadi Murganić jer svoj posao sa svojim timom radi odgovorno i savjesno i u skladu sa zakonskim i materijalnim mogućnostima, onim legislativnim kažem od Hrvatskog sabora koje su im nametnute ali i materijalnim mogućnostima koje dobivaju od strane Vlade koja su često puta nedostatna jer uvijek treba više novca za to. Evo hvala vam lijepa. Nadam se da sam uštedio malo vremena.
Zahvaljujem kolegi Anti Babiću. Imamo dvije replike. Prva replika poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Kolega Babiću, drago mi je što ste u svome izlaganju rekli neke informacije, doduše napola. Ja ću ih pojasniti kojima ste se izravno usprotivili tvrdnjama ministrice Murganić kad je rekla, da kad je ona došla da je zatekla takvo stanje da nije bilo ni jednoga programa i da se ništa nije radilo iz europskih fondova. Ali evo kao onda je potpuno na neki način nekorektno nju napadati kao što ona nije napravila dovoljno. A vi kao državni tajnik ćete se sjetiti da je 29. kolovoza 2016. godine osigurano i ugovoreno 32,6 milijuna kuna za školsku prehranu za 23000 djece koja su u riziku od siromaštva i to iz FEAD-a za 12, a iz Zaklade za djecu Hrvatske još za 9 županija. Pa nije prošlo dugo, samo mjesec i dva dana, ugovoreno je 13 projekata, opet iz FEAD-a, dakle 13. rujna 2016. u iznosu od 86 286 590 kuna za ublažavanje siromaštva pružanjem pomoći najpotrebitijima osobama podjelom hrane i/ili osnovne materijalne pomoći. Dakle, kad ste vi bili državni tajnik koliko se sjećam, jel' tako? To se upravo tada događalo. Dakle, na vrijeme je bilo pripremljeno, u kolovozu i u rujnu. Koji je danas datum? 8.? Sad je već 9. Govorimo o djeci, o prehrani školske djece. Hvala vam što ste nam pomogli da malo pojasnimo.
Zahvaljujem kolegi Richemberghu. Odgovor kolega Babić, izvolite.
Kolega Richembergh, navodi o iznosima jesu točni, ja se sad ne mogu sjetiti svih detalja, ali činjenica je dakle što se tiče samo FEAD-a, on je tada već potkraj dok je bila gospođa Milanka Opačić, bilo je određenih nedorečenosti. Dakle, u dobroj namjeri ste sigurno željeli napraviti puno više i puno bolje ali su bile određene nedorečenosti koje je trebalo ispravljati. Moguće da se dogodilo da nije bilo dovoljno iskustva, moguće da su određeni problemi koji su bili su se u hodu rješavali, tada su bila nedostatna sredstva i to su bile određene nemile scene koje vjerujem u dobroj volji možda se i nisu željeli napraviti ali su se one kao takve dogodile. Dakle, ne mislim i vidjeli ste u mišljenju Vlade, ne radi se o tome da do tada nije bilo i ne piše da nije bilo ništa napravljeno na takav način, govorilo se o tome o situaciji koja se bila zatekla za određene stvari, koju je Vlada u svom mišljenju i pojasnila. Činjenica je, ja sam bio kratko u tom ministarstvu, činjenica je bila recimo sjećam se, kod Zakona o udomiteljstvu, da određeni provedbeni akti stvarno nisu bili napravljeni, mi jesmo krenuli bili u taj postupak no Vlada je trajala kratko i to se nije dogodilo i stvarno je za vrijeme ministrice Murganić su se ti provedbeni akti dogodili, to je istina, da. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Anti Babiću. Slijedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolega Babić, vi ste u svom izlaganju u nekoliko navrata spomenuli osobe sa invaliditetom pa ste me ponukali da evo pročitam jedno pismo koje mi je stiglo prije nekoliko minuta. Osobe sa invaliditetom gledaju Hrvatski sabor i napisali su slijedeće. Poštovane zastupnice i saborske zastupnici, obraćamo vam se u ime Zajednice saveza osoba sa invaliditetom RH kao krovne udruge osoba sa invaliditetom te u ime Hrvatskog saveza slijepih a povodom inicijative o smjeni ministrice Nade Murganić. Dugi niz godina naši članovi žrtve su političkog diskontinuiteta odnosno neučinkovitosti socijalne politike koja je svakom promjenom vlasti kretala ispočetka rješavajući samo segmente. Želi se smijeniti ministricu koja je pokazala volju za održavanjem kontinuiteta briga o osobama sa invaliditetom. Osobu koja predlaže dobrodošle promjene u Zakonu o socijalnoj skrbi. Želi se produbiti status izoliranosti i siromaštva te osobe sa invaliditetom ostaviti s najmanjim iznosom kompenzacijskog novca u Europi. Nemojte podići ruku za ovaj prijedlog jer je on prije svega politikanski, za dnevnu uporabu, bez ikakve brige o ranjivim skupinama. Dopustite ministrici Nadi Murganić da nas izvede iz statusa socijalnih problema u status u kojem ćemo živjeti na način dostojan čovjeka, mi joj vjerujemo i ovom prilikom joj dajemo punu potporu. Zajednica saveza osoba sa invaliditetom. Mislim da ovo pismo dovoljno govori o tome koliko hrvatski narod podržava ministricu, više od 512 tisuća osoba sa invaliditetom u RH. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegici Ljubici Lukačić. Odgovor kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Točno je gospođo Lukačić, Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike nekada Ministarstvo socijalne politike i mladih, jako pazi i skrbi o osobama sa invaliditetom, njih negdje 85 tisuća kad ste se referirali na udrugu slijepih, znam da je taj broj negdje oko 5 200, 5 210, dakle istina je i to što pišu, dakle promjene određenih zakona ali i određenih Vlada zapravo se uvijek dijelom dotaknu i osoba sa invaliditetom što ne bi smjeli. Vi ste dana u vašem izlaganju onako govorili o nekim stvarima vezano Zakon o rehabilitaciji, ali ste i spomenuli i onaj Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja, ja se sjećam i kroz one kredit Svjetske banke koji večeras nismo spominjali, jedan dio sredstava je trebao ići za taj Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja odnosno za sami zavod i znamo da je tu bilo određenih problema, veliki broj neriješenih predmeta, čini mi se oko četrdesetak tisuća, sad se to smanjuje. Činjenica je da oni ljudi koji dođu u ministarstvo upravo jako paze na osobe sa invaliditetom i trebali bismo konačno određene stvari staviti ad acta odnosno pomoći im da imaju u svom životu što je moguće manje problema vezanih za administraciju i birokraciju koju mi sami proizvodimo, a s druge strane ministarstvo znam da održava i edukacije i pomoći i preko udruga i samog ministarstva upravo za socijalnu uključenost osoba sa invaliditetom. I na to troši značajna i dobro je da troši tako značajna sredstva. Dakle, te osobe koje su vam pisale jesu u pravu i mislim da evo i one potvrđuju da i ministrica i njeni suradnici dobro rade svoj posao i želimo evo, da radi još bolje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. U zadnje vrijeme je premjer Plenković, nekoliko puta rekao u javnosti u vezi sa postavljanjem na dnevni red pitanja povjerenja, bilo ministrici, bilo Vladi, evo, oporba opet neće uspjeti. Takva izjava, to je puno kolega i danas u raspravi govorilo. Takve izjave pokazuju ili potpuno nepoznavanje načina rada u Parlamenta i uloge Parlamenta ili su jedan ovako izlet u populizam. Da oporba može dobiti većinu glasova, ne bi bila oporba, nego bi bila vlast. A premjer Plenković i njegove kolege bi bili u oporbi. Prema tome, razlog za postavljanje ove teme na dnevni red, ima više i ja ću ih u ime Kluba GLAS-a, HSU-a ovdje navesti. Međutim, bez obzira na sve to, premjer Plenković se ipak dovoljno prestravio ove inicijative, da je sazvao sve svoje mnogobrojne koalicijske partnere, da osigura i provjeri kako će tko glasati. Pa se čini ili barem je tako do javnosti doprlo, da je čak i gospodin Ilčić koji kontrolira 1 glas u ovom Saboru, da je obećano ili razgovarao s njim o mogućnosti da bude savjetnik, ovaj puta ne u Ministarstvo vanjskih poslova, nego u Ministarstvu kulture. I ne usudim se ni pomisliti o kojim temama i što bi on savjetovao u Ministarstvu kulture. Dakle, postavljanje, samo zato da se osigura i taj glas. Dakle, postavljanje pitanje povjerenja ministrici je legitimni i redovni naravno način upozoravanje Parlamenta i javnosti između dvaju izbora, kad građani nemaju priliku izjašnjavanja na ozbiljne nedostatke u radu nekog ministra ili ministrice. u ovom slučaju, što se tiče Kluba GLAS-a i HSU-a, nedostaci su prvi o kojem najviše razgovaramo pitanje prijedloga Obiteljskog zakona koji je pušten u javnost. I tu hoću vrlo jasno reći. Problem s tim zakonom nije niti da je pušten u javnost, niti da je povučen, problem s tim zakonom je da on odražava jedan specifični način mišljenja. Jedan sustav vrijednosti, a taj sustav vrijednosti kaže, ja država ću ti odrediti jel jesi ili nisu obitelj. I onda cijeli niz drugih stvari. To nije nešto što se može promijeniti, jer je to sad neka mala greška u proceduri ili mala greška u izričaju. To je način razmišljanja u ulozi države u odnosu na autonomiju građanina, na autonomiju pojedinca. Obitelj je ono što ja kažem da je moja obitelj. To je obitelj. Ne može meni država zabraniti da moj brat i ja budemo obitelj. Prema tome, u problemu ovome, nije jel se on stavio u javnu proceduru, odnosno, procedure javne rasprave ili nije. Nego to što je stavljeno u proceduru javne rasprave, pokazuje na koji način se promišlja o odnosu između države i pojedince. I slobode svakog građanina na koju ona ili on imaju pravu. Dakle, uz pitanje Obiteljskog zakona, tu je i pitanje artikuliranje stava. Nitko nije tražio da se komentirao sudske presude, pravomoćne ili ne pravomoćne, nego artikuliranje stava o seksualnom zlostavljanju djece. To je bio povod da ministarstvo jasno stane na jednu stranu i jasno kaže što o tome misli što je izostalo. Pitanje Zakona o udomiteljstvu, posebna tema o kojoj ću kasnije nešto reći i konačno, izmjena Zakona o pravobraniteljici, odnosno, pravobranitelja za djecu. To je također tema koja dovodi u pitanje način razmišljanje i stav ministrice u Vladi zadužene upravo za ove teme. Naime, ako se ne slažete s jednom osobom, niste zadovoljni s jednom osobom, to ne znači da treba mijenjati zakon tako da se poništava neovisnost pravobraniteljice za djecu. Zakonom koji je donese poništena je neovisnost, poništavanje, neovisnosti bilo kojeg pravobranitelja, znači uništavanje te institucije. Jer on ili ona u svojoj temeljnoj zadaći mora imati i to da povremeno stane na žulj vlasti. To je zapravo glavna zadaća. I ako o toj vlasti ovisi svaki dan dal će izglasati neprihvaćanje izvješća pa prema tome van, onda gubi smisao. To je isto kao da se ukinula institucija pravobraniteljice za djecu. Dakle, taj prijedlog Obiteljskog zakona koji je pušten u javnu raspravu je i sama Vlada mislila da je tako loš da ga je povukla u rok više-manje 24 ili 32 sata i kao što sam rekla, loš, ne zato što je neuredan, što je nomo tehnički neuređen, zato što je nedorečen, nego zato što je konceptualno kriv. Konceptualno je krivo postavljeno. I to je ono što odražava zapravo vrijednosti ili svjetonazor ako hoćete, ne lijevi ili desni. Nego državno intervencionizma u privatno sferu ili slobode građanina i građanke u toj privatnoj sferi. To nije ni lijevo ni desno. To je zapravo jedna vrsta totalitarističke tendencije da se uđe čovjeku u najintimniju sferu određenja vlastite egzistencije u obitelj. I to je naravno glavna primjedba i glavni razloga. Dakle, ta vrsta mišljenja je glavni razlog zašto Klub GLAS-a i HSU-a smatra da ministrica Murganić ne može nastaviti ovaj posao. Uz to u tom istom zakonu, recimo izbacuje se Centar za socijalnu skrb, kao, stavlja se na razinu stručne pomoći. ali se partneri koji se razvode i naročito njihova djeca. A ja imam priličan broj prijatelja i poznanika koji su bili u toj situaciji, se tjeraju direktno na sud. Ta situacija, ljudi koji nisu bili u toj situaciji ne znaju što to znači. Da ti djecu koja već prolaze traumu, šalješ direktno na sud. Treće u tom zakonu, diskriminira se izvanbračnu zajednicu i u pitanju posvajanju djece i u pitanju alimentacije. Četvrto o tome se tu nešto govorilo u toj rečenici, koja glasi roditelji imaju prije svih prava i slobodu samostalno odlučivati o odgoju i obrazovanju djece u skladu sa vlastitim uvjerenjima. Na prvi pogled nemate što reći. Naravno da imaju to pravo. Ali je ono naravno, ograničeno dječjim pravom koje je u ovoj zemlji zagarantirano da imaju pravo ići u školu. To se možda nama čini neobično, ali postoje društva, postoje libertalijanska uvjerenja koja smatraju da je home schooling dakle, ne slati djecu u školu, nego ih doma poučavati, sami, da je to rješenje i da je to način suprotstavljanja državi koju i inače ne prihvaćaju. Dakle, djeca u situaciji u kojoj bi se mi morali boriti, zalagati, da srednja škola postane obavezna, a ne samo osnovna, mi zapravo dovodimo se u situaciju, da otvaramo prostor, mogućnosti, da djeca uopće ne idu u školu i da ih u skladu sa svojim uvjerenjima roditelji ostave doma. To je što se tiče Zakona temeljne primjedbe koje imamo na ono što je pušteno u proceduru, odnosno, u javnu raspravu, ponovno naglašavam, teško je vjerovati, da netko tko tako misli, će sad misliti drugačije, će sad najedanputa promijeniti fundamentalni stav koji iz ovoga proizlazi i tretirati ovo kao neku slučajnu pogrešku. Bez reakcije za na situaciju koje smo vidjeli u tim nečuvenim presudama za seku8salno zlostavljanje, nešto što je kao što je poznato svjetska pošast. I čega ima u hrvatskom društvu, puno više nego što smo mi toga svjesni. I zbog toga postoji direktna odgovornost da se o tome u javnosti govori, a naročito da o tome u javnosti govori osoba koja je na čelu ministarstva koje je zaduženo između ostalog za mlade. Zakon o udomiteljstvu koji sam spomenula, to je kao što svi znamo, životno pitanje za djecu i istina je koja žive po institucijama i istina je da je trebao biti i ranije donesen. Međutim, složen zajedno sa ovim prijašnjim primjedbama, dakle, država će ti odrediti jel jesi ili nisi obitelj. Kad se to pogleda u tom kontekstu, onda ta ideja da se djeca ostavljaju u institucijama, zvuči puno opasnije nego samo neka poteškoća sa rasporedom i sa vremenom donošenja pojedinih zakona ili pravila. I konačno, izmjena Zakona koju sam već spomenula o pravobraniteljici za djecu, kao što sam rekla, sa takvim zakonom, zapravo pravobraniteljica za djecu gubi smisao. Jer ako mora paziti svaki put dal će dobiti po prstima od vladajućih, da li će dobiti po prstima od ministarstva, onda nema što pravo niti raditi. I to su razlozi zbog kojih će GLAS i HSU glasati za smjenu ministrice Murganić. Jer smatramo da je pristupom centralnim problemima kojima se bavi njezino ministarstvo, pokazala način mišljenja, koji je civilizacijski korak natrag u odnosu na onog do čega smo već došli. To je temeljni problem koji vidimo u ovom zakonu i nekim drugim odlukama koje sam ovdje spomenula. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Vesni Pusić na ovoj raspravi. Replika, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Pusić, dali ste si malo više slobode u vašim interpretacijama u ime kluba i kada ste rekli neće meni država određivati obitelj. To me podsjetilo na jednog mog susjeda koji je imao suprugu i sina, umrli su obadvoje, ostao je on i pas i on je rekao, čujte susjed, moj pas i ja mi smo obitelj. Ali bi teško ovaj Obiteljski zakon o kojemu mi pričamo teško bilo primijeniti na njegovog psa. Dakle držimo se sadržaja i Obiteljski zakon je jedna ozbiljna stvar i zna se šta on određuje i od ne znam očinstva, majčinstva, obiteljsko pravne zaštite djeteta itd., itd.. S druge strane govorili ste o tome da, o nekakvim totalitarističkim tendencijama vezano, vjerojatno ste aludirali na Vladu pa ste rekli da je, to je i sporno iz vašeg prijedloga da roditelji imaju prije svih pravo i slobodu samostalno odlučivati o odgoju i obrazovanju djece i u skladu sa vlastitim uvjerenjima uzimajući u obzir prava i dobrobit djeteta. S obzirom da ste ovaj prijedlog napravili u skladu sa Ustavom RH koji je iznad zakona člankom 116. Ustava RH i člankom 125. Poslovnika Hrvatskoga sabora, evo ja vas pozivam da pročitate i članak 64. koji kaže da su roditelji dužni odgajati i uzdržavati i školovati djecu te imaju pravo i slobodu da samostalno odlučuju o odgoju svoje djece. To je stavak 1. A ovo što ste rekli da nemaju, da to država ne može i da roditelji nemaju pravo, to vam je, mene vam je to podsjetilo na jednog Nikolaja Ivanoviča Buharina koji je bio desna ruka Staljinu, koji je tada rekao da roditelji nemaju pravo odlučivati o odgoju i obrazovanju svoje djece, uzimao je tu djecu da bi ta djeca nakon toga kada su ih oni preodgojili ubijali vlastite roditelje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Babiću, odgovor kolegica Pusić. Izvolite.
Dakle imate pravo kolega Babić, svaki čovjek će si drukčije odrediti što je njegova obitelj i zato to u ovom zakonu ne treba određivati, naprosto ne treba biti. Nema, jer sada da se mi natežemo da li je obitelj mama, tata i djeca ili jedno dijete i jedan roditelj, to je besmisleno, svaki čovjek će si to sam odrediti i u ovom zakonu ta definicija ne treba, ta definicija naprosto ne treba biti, pa ako hoćete i iz ovog razloga koji ste vi naveli, ako čovjek tako misli, neka misli, neka tako živi. A krivo vas je ovo podsjetilo na Buharina zato što vas je trebalo zapravo podsjetiti na Johna Stuarta Milla koji kaže da pravo jednog čovjeka ograničava pravo i sloboda drugog čovjeka a ovdje se radi o ljudima, dakle roditelji su ljudi ali dozvoliti ćete i djeca su ljudi. I civilizacijsko je dostignuće po mom dubokom uvjerenju da djeca imaju pravo ići u školu i da je to nešto što im daje jednu startnu poziciju u životu. I na prvi pogled ova odredba kao što sam rekla ne izaziva nikakve sumnje. Ali kada znamo da u svijetu postoje takve situacije s time treba biti jako oprezan. Ustav ne kaže drugačije, Ustav je vrlo općenit u tome, Ustav je puno općenitiji nego zakon, bilo koji zakon. Dakle ono što Ustav kaže, zakon interpretira.
Zahvaljujem kolegici Pusić na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Pusić, napomenuli ste kao jedno od loših rješenja ako sam dobro shvatila Obiteljskog zakona koji je na sreću povučen, situacija u kojima prilikom razvoda braka se roditelji zapravo odmah guraju na sud. Meni je također ta odredba nelogična, to smo imali, dakle prije Obiteljskog zakona 2014. godine. A zašto mi je nelogična zato jer se upravo kada sam govorila u ime kluba da postoje određena normativna rješenja važećeg zakona koja su se pokazala kao izvrsna je upravo taj dio gdje znači prije nego što roditelji završe na sudu njima je omogućeno savjetovanje, preferira se međusobni dogovor oko skrbi djeteta i medijacija kao tri koraka koja prethode sudovima koji su onda i skupi i iscrpljujući itd., itd.. I ne samo to, ovaj naš, to rješenje razvoda braka iz našeg Obiteljskog zakona iz '14.-te pa onda kasnije i '15.-te godine je čak i Agencija za ljudska prava EU istakla kao jedan od tri najbolja primjera uz Njemačku i čini mi se Estoniju koji postoje i brojni svjetski stručnjaci su zapravo kazali da je to nešto što je izvrsno. I rezultati govore da velik, velik postotak, više od 50% zapravo bračnih parova se uspijevaju dogovoriti bez da dođu do sudskih postupaka koje ponavljam onda iscrpljuju i njih i djecu i stvaraju loše okruženje u kojem djeca odrastaju, na kraju krajeva i skupa su, na tome zarađuju samo odvjetnici protiv čije zarade ja nemam apsolutno ništa ali ako to možemo spriječiti zašto ne bismo spriječili?
Zahvaljujem kolegici Glasova, odgovor kolegica Pusić. Izvolite.
Hvala. Kolegice Glasovac sud je uvijek zadnja instanca. Dakle ako se ne može riješiti na drugi način i uvijek će biti slučajeva i možda polovica slučajeva koji se neće moći riješiti kroz druge procedure i na kraju će završiti na sudu. Ali ako se može poštedjeti, pa bome i odrasle ljude, ti su isto ljudi, imaju nekakve osjećaje, i odrasle ljude a i djecu da prođu kroz tu, jer sud je sud, to je takva instanca na kojem je jasno da je zapravo kako bi se reklo nepremostive razlike, dakle da je sukob. Ako se može riješiti jedan dio problema prije toga i ako se pokazalo da to funkcionira, nemojte popravljat.
Zahvaljujem kolegici Pusić na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Pusić, vi ste spomenuli školovanje kod kuće kao jedan mogući eksponent davanja takvih, rekao bih jednog provođenja krajnjeg takvog principa, da interpretacije, međutim vi imate i drugu stvar. Mi smo nedavno ovdje razgovarali i o cijepljenju odnosno o tome da li će cijepljenje biti obavezno za djecu ili ne. Vi, ja i svi mi ovdje smo dobivali stotine i stotine mailova ljudi vrlo agresivnih neki od njih, dakle da se razumijemo, mala zagrada. Postoji dva do pet posto ljudi kod kojih zaista cjepiva izazivaju grozne posljedice, to je znanstveno dokazano i to nije sporno, ali mnogi od tih ljudi su jednostavno imali vrlo neargumentirane, ja sam si dao truda pa sam čitao neke od tih mailova, dosta njih zapravo, stavove o tome da eto od potpuno iracionalnih strahova od cjepiva, potpuno ignoriranje činjenice da je to jedan doseg medicine koji je za veliku većinu ljudi predstavlja napredak za čovječanstvo i osigurao smanjivanje smrtnosti kakvo nije viđeno u povijesti. Dakle imate tamo među njima, među tim stotinama pa možda i tisućama ljudi onih koji bi eto isto tako ne bi cijepili svoju djecu zato što smatraju da im to proizlazi iz njihovog roditeljskog prava da oni znaju šta je najbolje, mislim, jednostavno bez argumenata i tako. Ovo sada nije direktno vezano za ovo, ali ja samo govorim o tome ako negdje stavimo takvu definiciju, ja se tu zapravo slažem s vama. Mislim moguće da će to nam se prebaciti i na nekakva druga područja, da će imati nekakve neželjene posljedice. Dakle ovo nije … argument, ja sam ovdje izvodim jednu analogiju na tragu onoga što ste vi rekli u vašoj raspravi. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Odgovor kolegica Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Istina je da jedan mali postotak ljudi koji se cijepe imaju vrlo gadne posljedice, ali apsolutno 100% svih koji se ne cijepe i zaraze se tim bolestima imaju smrtne posljedice kao što je poznato. Dakle vaš argument u tom smislu mislim da je relevantan za ovu raspravu zbog toga što treba uvažavati i prava i interese djece. Dakle roditelji imaju pravo ih odgajati i odgajaju ih, katkad bolje, katkad lošije, ali neka prava djece oni imaju. Oni moraju imati pravo na zdravstvenu zaštitu, moraju imati pravo na obrazovanje.
Zahvaljujem kolegici Pusić na ovom odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicama i suradnicima, kolegice i kolege. Najprije da kažem koja je pozicija kluba SDSS-a u pogledu ove stvari. Prvo, Klub zastupnika SDSS-a neće podržati zahtjev za opozivom ministrice Murganić i to zbog toga što je Vlada već donijela ili poduzela određene mjere kako bi se reakcije javnosti i reakcije koalicijskih partnera u pogledu nekih rješenja sa prijedlogom Obiteljskog zakona mogle korigirati i zbog toga što će taj proces korigiranja koji je u nekom smislu započeo trajati do momenta dok se ne postigne suglasnost o tome kako će izgledati konačan prijedlog zakona. Drugo što želim reći, Klub zastupnika SDSS-a neće podržati ni zakon koji neće biti usuglašen i koji neće odražavati pluralnost koja je karakteristična ne samo za naše društvo nego prije svega za vladajuću većinu. Vladajuća većina je po svojem sastavu pluralna i nema nikakve sumnje da je jedan od elementarnih zahtjeva da se kao i u društvu tako i u onima koji se udružuju radi postizanja određenih političkih ciljeva, kao što je Vlada udružena sa svojom koalicijskom većinom u Saboru udružila za postizanje određenih … pregovaraju o tome kako i na koji način postići suglasnost za dolaženje do tih ciljeva. Sada što se tiče materije, ja u ime kluba SDSS-a neću previše govoriti o ovom prijedlogu zakona, tu će biti još prilike da se o tome govori tokom rasprave, ali želim reći tri, četiri stvari. Prvo, najprije što se tiče Ustavnog suda i njegove odluke, Ustavni sud 2014. godine je svojom odlukom interferirao ovlasti Hrvatskog sabora, nažalost nije prvi put. To najviše zakonodavno tijelo bude derogirano u svojim ovlastima i svojim funkcijama i to nije dobro za niti odnosi između zakonodavca, to je Hrvatski sabor, a niti za Ustavni sud kao čuvara zakonitosti u našoj zemlji i ustavnosti u našoj zemlji. I mislim da treba u tom pogledu dati priliku da Ustavni sud da konačan pravorijek o tome što nije dobro u ovom zakonu od 2014. jer Ustavni sud nije izrekao svoje mišljenje osim što je govorio o proceduralnim stvarima o tome da je taj zakon preobiman, da je raspored članaka u tom zakonu takav da nije dovoljno čitljiv itd. a to nisu stvari kojima bi se Ustavni sud ozbiljno u smislu te riječi trebao baviti. Stvar je dakture, ali nije stvar ustavnosti. I o tome smo u jednom razgovoru razgovarali sa ministricom Murganić i mislim da smo se dobro razumjeli. Što se tiče 3 druge stvari želio bi kazati, sad već na margini cijele rasprave, s obzirom da nas je ostalo manje od 17 u ovoj dvorani. Dio ključnih aktera je otišao, ali to ne umanjuje ništa ozbiljnost rasprave koju vodimo. Jer sama činjenica da smo ostali do ovako kasno u noć, da je ministrica zadržala većinu svojih prvih suradnica i suradnika, pokazuje da držimo do ove teme i do ovih stvari o kojima raspravljamo. Prvo htio bi reći, citirajući jednu od vodećih svjetskih političarki od kraja 20. st. bivšu britansku primjerku, koja je kazala '87. g. u jednom svom govoru, a znate ne postoji takva stvar kao društvo. Postoje samo individualni muškarci i žene i postoji obitelj. Društvo ne postoji. Gospođa Thatcher je bila poznata kao izrazita konzervativna, svoga vremena. U međuvremenu su došli konzervativci koji su mnogo desnije od nje i u tom smislu mnogo radikalnijih desnijih konzervativnih stavova, nego što su njezini bili. Ona je bila jedna stamena politička konzervativna. S kojom se neki od nas ni tada ni danas ne mogu složiti. Zato što između tih individualnih muškaraca i žena i kraljice sasvim sigurno postoji društvo. Zato što između tih individualnih muškaraca i žena i crkve ili nacije, sasvim sigurno postoji društvo. Jer ako ga nema, onda je to opasno. Onda i obitelji i individualni muškarci i žene postaju lak plijen nečega što mi sigurno ne bismo htjeli da se dogodi. A sad ću reći što mislim pod tim. Zamislite okolnosti o kojima će netko tvrditi da je obitelj središnje mjesto odgoja i obrazovanja, a čuju se takve riječi. I to pored sasvim otvorenih očiju i ušiju. A svi jako dobro znamo, da npr. prosječna finska obitelj, kao i uostalom prosječan hrvatska obitelj, najveći dio vremena provede izvan kuće. Zbog posla, zbog škole, zbog susreta sa prijateljima, nerijetko zbog toga da bi obavljala stvari koji su se nekad jedino i isključivo obitelji obavljale. A to je da ruča i da večera ili barem da ruča. Tko će sve, dakle, ako su i djeca i roditelji mahom izvan kuće, dobar dio vremena dok smo budni. Koliko ostaje toj obitelji da se bavi djecom? I tko se bavi djecom u to vrijeme dok nisu zajedno, društvo, sa svojim institucijama. Vrtići, škole i razni drugi oblici društvenosti. I tome nesumnjivo moramo posvetiti pažnju. Oni su ta proširena obitelj. Koja preuzima čitav niz i odgojnih i obrazovnih obaveza. I od toga ne samo da ne možemo pobjeći, nego se moramo fokusirati na to i gledati kako da djeca prolaze što je moguće bolje kroz taj sistem. I da pomognemo obiteljima da znaju što je taj sistem i što donosi djeci i što im može oduzeti. Znate u nekim školama doktorica Pusić i ja smo po završetak pregovora sa EU bili u Finskoj u jednoj školi, gdje djeca sve što treba naprave u toj školi. Nema nikakvih zadaća s kojima se ide kući. Ali se ide predvečer. Bilo bi idealno razmišljati o tome da mi u Hrvatskoj možemo imati tu vrstu stanju, da se roditelji mogu posvetiti djecu kad dođu kući isključivo u stvarima koji se tiču neke vrste nadzora, brige, skrbi ili čega drugog. Drugu stvar koju želim reći, tiče se toga da roditelji trebaju prenositi svoja uvjerenja na djecu, pa prenose štošta, ali sve manje. Osim genetskog materijala, osim navika, osim socijalnih i drugih mogućnosti ekonomskih koje postoji, sve manje prenose. Sve manje prenosi i nacija i prenose drugi mehanizmi. I iz tog razloga i čini mi se iznimno važno, da znamo tko to čini. I kako to čini. Ako to ne čini konkretni pojedinci, muškarci i žene, nego čine institucije društvene. Znate, da je bilo pitati neke roditelje iz nekih naših zavičaja prije 50, 60 godina, pa ne bi slali djecu u školu pogotovo ne djevojčice jer je to bilo protivno njihovim uvjerenjima ali je društvo mijenjali ta uvjerenja. Jednako tako i u nizu drugih stvari koje činimo danas. Mijenjamo uvjerenja. I vjerujemo da pritom napredujemo. Postoje niz indikatora koji pokazuju da napredujemo i u pogledu sloboda i u pogledu ravnopravnosti, unutar obitelji a i obitelji prema obitelji. I zadnja stvar koju želim reći kad je posrijedi ova tematika. Mi ukoliko nećemo promatrati s jedne strane društvenu stranu u kojoj obitelj se zasniva i održavati pretpostavke za to, društveni okvir obitelji, gubit ćemo obitelj. Ako budemo pokušavali definirati obitelj na način na koji se to nesretno pokušalo s ovim prijedlogom zakon, dobivat ćemo to da će ljudi bježati iz naše zemlje zbog preuskog okvira. Kao što bježe i u nekim drugim slučajevima. Zbog surogat majčinstva, zbog umjetne oplodnje, zbog ne znam čega drugog, odlaze u druge zemlje. Tako će nam se dogoditi da ukoliko budemo prerigidni u definiranju onoga što bi trebalo što je moguće manje definirati, ali ne zato misliti da je zapustiti ili ne posvetiti se onda ćemo imati teškoće. Znate jer sasvim je sigurno da dio naših ljudi odlazi zbog toga što traži bolje uvjete života u ekonomskom smislu te riječi ali dobar dio naših ljudi odlazi zbog toga što mu je tijesna koža u koju smo je sašili i nije dobra atmosfera. Eto iz tog razloga bih ja volio da rukovodeći se sa ovih 3, 4 vrlo načelna stajališta gradimo neku vrstu konsenzusa oko toga kako s jedne strane izbjeći to o čemu je ogovorila kolegica Pusić da se država upliće u područje u kojem se ne bi smjela previše uplitati osim stvarajući društveni okvir za uspješnu obitelj, zaštićenu obitelj, sigurno što je moguće stabilnije. I što je moguće održivije. Dakle, klub SDSS-a smatra da je ova večerašnja rasprava u ovako kasno doba značajan doprinos premda i značaj napor za mnoge koji su u njoj sudjelovali, pogotovo za one koji su isključivo trebali slušati govornike koji su se izmjenjivali za ovom govornicom ili za drugim ali značajan doprinos tome da se vježbamo u jednoj raspravi oko jedne teme koja jeste važna za svako društvo pa je onda posebno važna za naše društvo koje se u ovom trenutku spori oko toga koju ideju obitelji mi zapravo želimo imati.
Zahvaljujem gospodinu Pupovcu na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pupovac, meni se svidjela ova rasprava i trebalo bi puno više vremena razgovarati o ovome što ste vi govorili. Činjenica je da relativizirate zapravo obitelj, rekli ste da će te biti protiv iskazivanja nepovjerenja ministrici Murganić ali kako paziti na određene stvari koje su vezane za ovaj Obiteljski zakon i da ne biste voljeli da se obitelj kao takva definira zakonom da kada i nije slučaj i u ovom Obiteljskom zakonu. Kolegica Pusić je govorila o nekakvim libertarijanskim mišljenjima koliko sam shvatio, gdje se ne mora i ne moraju određivati hoće li dijete ići u školu ili ne, govorili ste o slučaju Finske. E sad, iz onog što sam ja zaključio kažem, svidjela mi se rasprava, vi biste onda definirali ako biste definirali definiciju da je društvo naša obitelj. A zašto to govorim? Svijet koji nas okružuje, ono što živimo, naši pravni, materijalni odnosi su definirali definiciju obitelji u zakonodavstvu RH na različite načina. Tako vas je definirana recimo u zakonu i u ovom nacrtu prijedloga vezano za branitelje, za bračne i izvanbračne drugove, izvanbračnog druga koji sa braniteljem ima dijete tretira se također kao obitelj odnosno njegova obitelji, njegovi roditelji. U Zakonu o socijalnoj skrbi je ta definicija obitelji potpuno drugačije definirana jer se misli na one ljude koji zajedno rade, koji troše i također na bračne i izvanbračne drugove i njihovo potomstvo. U Kaznenom zakonu je to opet drugačije i proširenija je definicija je obitelji. Dakle, morate to napraviti zbog materijalno-pravnih odnosa koji se tiču tog zakona ili odnosno zakona koji pokriva to.
Zahvaljujem kolega Babiću. Odgovor kolega Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Babiću ja svakako ne bih htio da se obitelj definira kao društvo, jer bi to bilo naopako i po društvo, a naopako i po obitelj. Jer ono što vrijedi za obitelj ne vrijedi za društvo. To poprilično odavno znamo još od prvih i drugih godina studija kojeg smo studirali, a vjerojatno i od srednjih škola. Da li treba definirati obitelj? Sasvim sigurno da u nekim okolnostima je potrebno da se definira obitelj i o tome možemo razgovarati, ali ono što je meni sada već jasno da neku restriktivnu definiciju obitelji koja neće odgovarati okolnostima suvremenog stanja obiteljskog života i formi obiteljskog života koji postoje u današnjem tipu društvenosti, pa onda i društvenosti u formi zajedničkog života muškarca, žene ili žene i djece ili muškarca i djece ili muškarca i djece. To onda moramo gledati na takav način. Pogotovo rekao sam da neću govoriti o cjelini zakona, ali ako gledate neku vrstu logike zakonodavne, vi vidite da se taj restriktivni elemenat nastavlja i u drugim člancima ne samo u definiciji nego i u drugim člancima. Ja mogu razumjeti zašto, ali nisam siguran da se mogu složit s tim ne zato što je to samo suprotno mojem pogledu na svijet, nego zbog toga jer se plašim da je to prerestriktivno za ono što mi danas kao društvo i obitelji trebamo.
Zahvaljujem gospodinu Pupovcu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicama i suradnicima, uvažene kolegice i kolege evo s obzirom da smo prošli već dva sata iza ponoći pokušati ću biti što je moguće kraći, ali ću se doista potruditi biti i što je moguće jasniji. Naš klub je podržao prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja ministrici Murganić iz dva temeljna razloga. Prvi ono što je već večeras nekoliko puta rečeno, zbog objavljenog krajnje neprimjerenog teksta Obiteljskog zakona koji je po uobičajenoj hrvatskoj praksi tek nakon snažne kritike javnosti naprasno povučen, a drugi također vrlo važan zbog jednog šireg aspekta i načina na koji Vlada pristupa rješavanju veoma bitnih pitanja u hrvatskom društvu. Obiteljski zakon je jedan od temelja koji jamči socijalnu državu što bi Hrvatska prema svom ustavnom određenju i trebala biti i zbog toga je i bilo opravdano osnovati radnu skupinu za izradu tog veoma važnog zakona. Međutim, rezultat njihova rada bio je ideološki napisan tekst u koji je dio članova radne skupine utkao svoje ultra konzervativne stavove dopuštam si kazati da su zloupotrijebili svoju poziciju i na taj način pokušali u tekstu Obiteljskog zakona progurati odrednice koje promoviraju društvenu isključivost. Upućivanjem u javnu raspravu takvog prijedloga Obiteljskog zakona koji kao što je i večeras rečeno sadrži niz problematičnih formulacija poput definicije obitelji iz koje proizlazi da par bez djece nije obitelj, da udomitelji i djeca koji oni odgajaju nisu obitelj. Ministarstvo na čelu sa ministricom dodatno je potaknulo već jako izražene podjele u hrvatskom društvu i dopuštanjem da ovakav tekst Obiteljskog zakona uopće dođe u javnu raspravu ministrica je pokazala ili da uopće nije čitala tekst prijedloga zakona ili da nema snage ili se ne želi oduprijeti radikalnim konzervativnim skupinama koje žele ograničiti temeljna građanska prava i od Hrvatske napraviti zatvoreno društvo i držim da je to srž svih problema i da na mnogim poljima u Hrvatskoj danas se proteže … [[Govornik se ne razumije.]] konzervativizma. Ako i dalje mi budemo dopustili jačanje radikalnih konzervativnih inicijativa što kao što sam i prije rekao sama ministrica svojim djelovanjem ili je možda ispravnije kazati nedjelovanjem upravo učinila dopustiti ćemo da se Hrvatsku svrsta u red neslobodnih, izrazito zatvorenih društava koje negiraju suvremene civilizacijske vrijednosti i tekovine modernog društva. Nadalje o tome je bilo vrlo malo riječi, a to želim u raspravi i naglasiti Obiteljski zakon je prevažna tema i meni je zapravo nezamislivo ili bolje rečeno nedopustivo da o ovako važnom aktu nije bilo koordinacije unutar same Vlade, a osobito između predsjednika Vlade i resorne ministrice. U tom pogledu propust ministrice Murganić u vidu nereagiranja vodi do njene političke odgovornosti. O tome sam u replici prije rekao, to želim još jednom prilikom ponoviti. Mi moramo težiti višim političkim standardima, moramo podizati ljestvice kriterija. I doista sam stava da mi večeras ne bi raspravljali o pitanju povjerenja ministrici Murganić već da je ona sama trebala zbog odgovornosti dati ostavku. Mi do sada se jesmo borili kao klub i nastaviti ćemo se boriti protiv isključivosti ali stava smo da konačno to treba započeti činiti i Vlada.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Giovanniu Sponzi na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida, poštovani kolega Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Marija Puh. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima, drage kolegice i kolege. Evo s time da smo stvarno već u daleko, daleko sitnim satima ja ću nastojati biti što kraća i konciznija jer stvarno u cijeloj večerašnjoj i jučerašnjoj i današnjoj raspravi se jako puno toga reklo i dotaknuti su svi aspekti ovog problema današnjeg. Ono što bih željela na početku reći da definitivno rasprava gospodina Pupovca mi je bila jedna od rasprava nad kojom bi se morali svi mi zamisliti i koju stvarno smatram pogođenom i iznimno dobrom. Što se tiče našeg odnosa sa ministarstvom i sa ministricom HNS će podržati ministricu. Naši razlozi su za to, naša dosadašnja suradnja je stvarno pokazala da je ministrica jedna iznimno uključiva osoba, izrazito spremna za suradnju, spremna za dogovore, spremna za razgovore i spremna za iznalaženje najboljih mogućih rješenja koji u danom trenutku se mogu ponuditi našim građanima. Također moramo si priznati i znamo svi da je Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike ministarstvo koje se bavi, ajmo to tako reći najosjetljivijom populacijom našeg društva i nažalost uz to ministarstvo se najčešće vezu i najteže ljudske sudbine i najteže ljudske priče i definitivno ja osobno ne bih htjela biti u koži jednog ministra u tom ministarstvu jer stvarno odluke koje on donosi su dalekosežne za cijelo pučanstvo. Kada sam se pripremala za ovu raspravu, svi znamo da jako brzo zaboravljamo dobre stvari i željela sam se malo podsjetiti i išla sam tražiti stvari koje je ministarstvo napravilo od prvog dana kada je ministrica stupila na dužnost. I jednim kratkim i brzim screeningom sam došla do nekog zaključka da je stvarno su mnogi potezi koje je ministrica i njezini suradnici su napravili su bili zapravo sistemski i strukturni. Ono što bih posebno spomenula i što sam si tu posebno izdvojila je par tih stvari za koje smatram da su u danom trenutku bile iznimno bitne i hitne i stvarno su riješene po najbržem mogućem postupku a to je, prvo je bilo pitanje osobnih asistenata za osobe sa invaliditetom. Znači ministrica je odmah po stupanju na dužnost se primila tog problema. Upozoravalo se i prijetilo se da, u tom trenutku da će osobe sa invaliditetom biti 8 mjeseci bez asistenata, da je nemoguće to riješiti. Evo, ja se ne sjećam da su osobe sa invaliditetom bile bez asistenata i to je stvarno riješeno sa dobrom reakcijom. Ministarstvo je sada preuzelo na sebe i dodano mu je što je iznimno važno za našu državu i aspekt demografije. To je definitivno jedna ogromna odgovornost i ogromna mjera za od velikog nacionalnog značaja za našu Republiku. I prvi put nakon 9 godina je došlo do povećanja rodiljnih i roditeljskih potpora. I to nije bio mali postotak nego su rodiljne i roditeljske potpore značajno porasle, naravno sa mogućnostima proračuna a ja vjerujem da je to samo jedan od prvih poteza koji definitivno nisu oni koji će riješiti demografsku politiku RH ali definitivno smatram da je to jedan od prvih poteza koji pridonosi našoj aktivnoj pronatalitetnoj politici. Pričalo se danas poprilično o pravnoj zaštiti djece. Za mene je na neki način ta pravna zaštita djece pokazana u onom trenu kada je ministrica stala uz Centar za posebno skrbništvo za koje se čak ranije u prošlom sazivu planiralo i ugasiti. Ta ustanova se bavi pravnim, zaštitom najosjetljivijih skupina a to su djeca i osobe sa invaliditetom. I kroz ustanovu godišnje prođe i godišnje ima oko 3400 slučajeva koje rješava. Dakle pružena je potpora Centru za posebno skrbništvo i samim time 3400 sudbina ja vjerujem da će biti olakšano i da će moći biti riješeno na bolji način. Nedavno smo imali slučaj roditelja njegovatelja koji su također riješeni ajmo reći brzom reakcijom, sastankom i rješavanjem problema za roditelje njegovatelje, ajmo reći u njihovim najtežim životnim trenutcima. Nažalost, došlo je do te situacije koja nam je ukazala na okrutnost nekih naših zakona ali je brzom reakcijom to također riješeno. Što se tiče samog obiteljskog zakona, vi ste vidjeli da je HNS reagirao. Nama je definitivno bilo u tom trenutku neprihvatljivo da se u zakonu nalazi definicija obitelj. Kontaktirali smo tih dana i sa ministricom i sa ministarstvom i naš prijedlog je između ostaloga bio da se taj zakon povuče iz javne rasprave, da ga doradimo i nakon toga da se vrati ponovno u javnu raspravu, što je i uvaženo dakle, opet se pokazuje da su uključive osobe spremne na komunikaciju i na dogovor. Nama u HNS-u je zapravo cilj da se donese zakon koji će na najbolji mogući način štititi interese ponajprije djece a i svih ostalih. Pred nama prethodi sad ponovno nova javna rasprava i ja vjerujem da će i sama javna rasprava iskristalizirati dovoljno primjedba i sugestija i vjerujem da ćemo u konačnici nakon svega toga imati najbolji zakon za građane a ja se usudim reći i za nas same jer se taj zakon odnosi na apsolutnog svakog člana našeg društva. I ono što definitivno smatramo je da je ono što se treba vrednovati da su to rezultati. Obiteljski zakon je još jako puno koraka u daljem zapravo od finalnog rezultata kojeg ćemo imati, sada nas čeka još javna rasprava, iza toga Vladina procedura, nakon toga nam se zakon natrag vraća u saborsku proceduru. Ja vjerujem da ćemo svi mi koji smo i danas raspravljali aktivno sudjelovati u raspravi i da ćemo donijeti i dati naš doprinos stvaranju boljeg zakona i vjerujem da to treba biti naš zajednički cilj i željeni rezultat najbolji zakon za naše građane za koji vjerujem da ćemo na kraju krajeva i imati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Puh na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Puh, zbilja je jako kasno i htio bi da ovo što ću sad reći ne shvatite naravno osobno nego komentar je općenitijeg karaktera. Tiče se vaše stranke i pozicije vaše stranke, dakle ne vas osobno. Nakon ovog disclamera, mislim dozvolite mi samo da kažem da vi ste iznijeli stav stranke koji iz dva razloga je potpuno irelevantan. Prije iz pozicije legitimiteta. Naime, to je diskusija koju smo mnogo puta imali, vi ste se priključili Vladi ovoj odnijevši im glasove i mandate koji su vam dali birači hrvatski građani nasuprot, dakle u opreci prema ljudima s kojima ste sada. U tom smislu vaš legitimitet kada govorite o tome je narušen i to nije ad hominem. Dakle to je jednostavno pitanje nekakvog izbornog legitimiteta. Drugi argument odnosno drugi razlog zbog čega je to irelevantno je real političkog karaktera. Dakle HNS-ove pozicije do sada u ovoj Vladi, vi ste ih komunicirali, vaša stranka ih je komunicirala, međutim one nikad nisu nailazile na odjek. Jedan HRAST dobiva što god želi, HNS barem u ovom smislu kurikularne reforme ili ovih svjetonazorskih kao što smo mnogo puta danas rekli pitanja, jednostavno se nije uspio probiti. Moguće da to nisu zapravo prioriteti HNS-a. Ne znam, ne mogu i ne želim zapravo ulaziti u to, pogotovo ne u ovome trenutku. Međutim, hoću vam samo reći, mislim ja nisam mogao prešutjeti ovo što sam vam sada izgovorio, zato što to jednostavno ne smije ostati prešućeno pa ni u dva sata i 35 minuta ujutro. Eto toliko.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Kolega Glavašević, ova vaša replika u sadržajnom smislu nije imala nikakve veze sa temom, nego ste objašnjavali odnose unutar koalicije i kako vi kažete „kontekst“, ali dobro, nema veze. Izvolite kolegice Puh, odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolega Glavašević, ja ću si uzeti za pravo da se ne složim sada ovom konstatacijom, to je naše definitivno pravo. Počet ću sa ovim zadnjim makar je nevezano uz trenutnu temu i trenutni razgovor di ste istaknuli da se nas uopće ne vidi i da ne dolazi do izražaja ništa za što se HNS zalaže. Pa evo danas smo imali aktualno prijepodne i mogli ste čuti ministricu da kurikularna reforma je daleko otišla, da su se stvari daleko ajmo reći promijenile nakon što je ministrica Divjak ušla u Vladu i uvodimo Hrvatsku u 21. stoljeće makar se neki protive uvođenju kompjutera i informatike u osnovne i srednje škole ali nažalost, mislim da je to nešto što je neminovno, nešto što je trebalo napraviti već odavno i to vam je jedan od glavnih i velikih dokaza. Mi smo ušli u koaliciju, naš uvjet je bio da pe provede kurikularna reforma, da naša djeca, naša budućnost dobe bolje obrazovanje i bolju priliku u budućnosti, dakle ja se apsolutno ne slažem s vama da HNS nije vidljiv. Možda smo krivi mi jer bi morali malo više poraditi na promociji i na podsjećanju ljudi svaki dan ali pomaci su vidljivi i ja ću se truditi što više njih prezentirati da i sami građani postanu svjesni stvari koje su se dogodile. Sad ste me baš podsjetili s time da imam još malo vremena, nedavno sam bila na jednom sastanku na kojem su prisustvovali znanstvenici i sa Ruđera i sa prirodnih fakulteta, koji su nekih mjesec i pol, dva mjeseca nakon što su uvedene stipendije za STEM studente, oni zapravo nisu bili svjesni toga i nisu znali, kolegice Sabina za studente koji studiraju u STEM područjima. Mislim da smo se shvatili o čemu pričamo. Znači oni sami su rekli to je odličan potez ali dajte to više prezentirajte, više reklamirajte da ljudi to znaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegice Puh koja također nije pričala o temi, ali dobro, ponukani replikom Glavaševića razumljiva je vaša reakcija. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Vlade RH poštovana ministrica gospođa Nada Murganić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Zaista je bila što bi se reklo evo u našem političkom žargonu konstruktivna, ali bila je. Čula sam zaista različitih mišljenja i onih koji su bili potpora i onih koji su bili kritika ali zaista je bilo korist. Najveći dio rasprave posvećen je bio Obiteljskom zakonu koji je bio i okidač cijelog ovog događaja i događanja u ovom Saboru danas. Naravno da neću komentirati ništa vezano za Obiteljski zakon, da ćemo to prepustiti predstavljanju jednog dokumenta kada za to dođe vrijeme. Ali iz svega vidim da postoji puno toga oko čega se mi u ovoj sabornici s lijeve i s desne strane, iz sredine možemo dogovoriti vezano uz Obiteljski zakon, a tamo gdje ne možemo morat ćemo. I ja ću se zaista truditi ako ostanem na ovoj dužnosti da kao što sam sve do sada marljivo radila da ću i ovaj posao odraditi ovaj puta zaista na zadovoljstvo građana RH. Ono što nije dobro nije dobro da se ovako reagira na bilo kakav pokušaj prijedloga nečega. To znači da se postigla tako visoko ljestvica da nitko ne može dati prijedlog nekakvog zakona koji se nekome neće svidjeti. Kako smo se sada razgovarali o svemu, tako smo se mogli bez obzira kada i na koji način i kako trajala javna rasprava. Međutim, ono što se uvijek slažem s time da svatko ima pravo na mišljenje, pa ima pravo misliti o tome da ja ne zadovoljavam ovoj dužnosti i tome nisam nikada zamjeravala niti osobno, niti u javnom prostoru i ja sam uvijek imala neka mišljenja o nekakvim dužnosnicima bez obzira da li su bili u bivšoj Vladi ili su u ovoj Vladi ili će biti u nekoj budućoj. To je ono osobno od mene. Što se tiče kolege, odnosno zastupnika Richembergha ja bih zaista volila nekako mi se čini da smo mi zbrajali kruške i jabuke, pa bih ja htjela ponoviti da smo mi zaduženi za povlačenje sredstva iz tri operativna programa. I kad sam govorila da nisu postignuti ugovori da se to odnosilo na učinkovite ljudske potencijale i na konkurentnost i koheziju, a FEOD je onaj treći program koji je postojao i prije nego što, odnosno povlačila su se sredstva i ugovarala i prije nego, dakle nije ovaj moj sada otvoreni natječaj prvi. Evo samo toliko čisto što je važno, ali nas dva možemo podatke i razmijeniti uvijek. Hvala vam lijepa i laku noć.
Zahvaljujem gospođi Nadi Murganić. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Gospođo ministrice bili ste inspirativni sa ovom jednom rečenicom da imate svoja mišljenja o nekim dužnosnicima iz bivše Vlade i onda ste ničim izazvani rekli i sadašnje Vlade, pa jel' ima netko iz sadašnje Vlade da nam pomogne da napišemo još jedan zahtjev za opoziv. Ovako ste mislili da ste imali tu vrstu mišljenja. Dakle, naravno da … … [[Upadica Murganić, ne čuje se.]] Pa imao je jedan. To je antologijska rečenica da ima svoje mišljenje, a da se s njime ne slaže. To je isto često u Vladi bio slučaj. I sam sam nekoliko puta prisustvovao takvoj vrsti mišljenja. Dakle, ovo je bila jedna kao što sam prije rekao rasprava u nultom ili prethodna rasprava o Obiteljskom zakonu. Sasvim sigurno ako ova mala, hrabra i odabrana ekipa koja je izdržala do 2,43 u noći je uspjela po ovoj točki dnevnog reda izdržati do 2,43 u noći, onda negdje u ranim jutarnjim satima će bit prvo čitanje, a zamisli tek' drugo čitanje Obiteljskog zakona ako ono dođe u Sabor, ako se uspijete dogovoriti kao što je rekao gospodin Pupovac u svojoj raspravi oko tekst Obiteljskog zakona. Prema tome, ovo je očito jedna materija koja je izazvala veliku pozornost javnosti i jednu kvalitetnu raspravu u Hrvatskom saboru. Jer kada bi se gledalo sadržaj pojedinih rasprava, onda u stvari bio puno manje rasprava o vama, a puno više o sadržaju onoga što je izašlo na javno savjetovanje, a i vama će vjerojatno biti dobra poruka da sljedeći put malo pazite kad nešto ide od osjetljivih stvari na javno savjetovanje. Hvala i laku noć također.
Zahvaljujem kolegi Arsenu Bauku na ovoj replici. Završna riječ u ime predlagatelja gospođa Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. I sad završna riječ u ime predlagatelja 30 minuta, pa da vidimo jel' možemo izdržati, pa onaj tko izdrži pričat će! … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Naravno, naravno. Ali dobro šalu na stranu. Evo došli smo do 2,44, 2,45. U završnoj riječi zapravo želim podcrtati neke stvari. Mi smo zaista pokrenuli ovu interpelaciju i kao što je rekla ministrica okidajući je bio Obiteljski zakon, no međutim tu su bile i još neke stvari o kojima je u ovim raspravama bilo riječ. Kolega Borić je otišao vjerojatno spavati i rekao je u jednom trenutku, ja nisam reagirala jer je bilo dosta replika. Kaže, ovo će se moći zvati Mrak interpelacija. E sad, to bih ja rekla kolegi Boriću. Mrak nije nešto ružno, mrak vam je nešto dobro, pa onda mislim da tu je malo nešto u toj replici pomotao, odnosno pomiješao. Mi smo pokrenuli zahtjev za opoziv ministrice, rekli smo zašto to činimo. Bili smo jasni i nedvosmisleni. Jednako tako u niz replika koja je bila se pokazalo zapravo da je riječ o jednom zakonu i vratit ću se opet na Obiteljski zakon koji je izuzetno važan, koji je vrijednosno važan. Tu su se još i pokazale neke stvari, a to je da postoje zaista kolege saborski zastupnici koji se principijelno bore za ono što je u zakonu pisano koji je bio u javnoj raspravi dan i pol, a i postoje oni koji misle da bi to trebalo biti drugačije. Svaka rasprava treba imati nekakav cilj. Cilj ove rasprave treba gledati odnosno cijelog postupka sljedeće, a to je da u jednoj demokratskoj zemlji kakva želimo biti zaista opozicija ima mogućnost da ukazuje i da sumnja i da argumentira da rad jednog ministarstva nije zadovoljavajući to smo mi čini, no međutim cilj je i da potičemo da neko u svom radu bude bolji pa sam ja dosta pažljivo slušala kolegu Pupovca, a i sada ministricu koja je rekla da je čula niz stvari i da će se potruditi da Obiteljski zakon koji će doći u saborsku proceduru u dva čitanja da sve ovo što je ovdje čula da će vjerojatno, ne sve, ali dio toga ugraditi u Obiteljski zakon i to je jedan od ciljeva. Naravno, prvi i osnovni cilj je da vidimo i da krenemo u izglasavanje povjerenja ministrici, ali ako tu negdje po putu nešto ne bude onako kako treba obzirom da tu postoji određeni broj ruku, da već i dobijemo cilj, da dobijemo Obiteljski zakon koji je bolji, koji je otvoreniji, koji je u smislu uopće određenih već vrijednosnih sustava koji smo postavili razumni, mi smo već djelomično svoj posao odradili. Hvala lijepo svima koji su sudjelovali u raspravi, hvala lijepo ovim najupornijima koji su došli do ovih kasnih ili ranojutarnjih sati. Mi koji smo u Saboru možemo se odmah štancat pa nam to vrijedi da smo bili u četvrtak, ali šalu na stranu i upornima, upornoj ministrici zajedno sa kolegama iz ministarstva koji su stoički pažljivo slušali sve naše rasprave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mrak-Taritaš na ovoj završnoj riječi. Ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem ministrici i njenim suradnicama na sudjelovanju u raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Sutra nastavljamo odnosno danas nastavljamo s radom u 9,30 ujutro sa objedinjenim točkama dnevnog reda 3., 4. i 5., Izvješćima o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2017. i o rebalansu proračuna za 2017. i projekcijama za 2018. i 2019. Hvala vam lijepo. Ugodan ostatak večeri i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 02,48 SATI.
Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, predlagatelji su 33 zastupnice i zastupnika Hrvatskog sabora. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje odluke o iskazivanju ne povjerenja članu Vlade potrebna je natpolovična većina svih zastupnika dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje, tko je za Odluku za iskazivanje ne povjerenja Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku? Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika, 49 glasovalo je za, protiv je bilo 78 zastupnika i suzdržano je 2 zastupnika. Utvrđujem da nije donesena Odluka o iskazivanju nepovjerenja Nadi Murganić, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku te da ministrica Nada Murganić i dalje ima povjerenje Hrvatskog sabora. Vidio sam dvije ruke, kolega Sinčić, kolegica Strenja Linić. Izvolite.