I sad možemo prijeći na našu današnju prvu točku a to je Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja, predlagatelj je pučka pravobraniteljica temeljem čl. 30. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. 36. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila svoje mišljenje, pučka pravobraniteljica dostavila je novi Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja usklađen sa primjedbama Vlade koje ste također dobili. Želi li pučka pravobraniteljica dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana pučka pravobraniteljica Lora Vidović, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici i zastupnice, vi ste zapravo već rekli gotovo sve što sam ja trebala reći, dakle ovaj Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja podnosim u skladu sa čl. 30. stavkom 1. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. čl. 36. stavka 1. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Njime se u skladu sa ostalim mandatima i institucijom odnosno uredom pučkog pravobranitelja dodaje služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti po uzoru na ostale službe koje su sada u uredu, određuju se poslovi službe, previđa postupanje po pojedinačnim prijavama o nepravilnostima u djelu za koje je nadležan pučki pravobranitelj, načini podnošenja prijave i podnošenje izvješća Hrvatskom saboru u skladu sa dosadašnjom metodologijom. Svi prijedlozi kao što ste rekli, nakon sjednica Odbora za Ustav koje je Vlada podnijela u odnosu na izmjene i dopune Poslovnika su uvrštene, prihvaćene i one su sada sastavni dio ovog Poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika i ja predlažem Hrvatskom saboru da ga potvrdi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Aha, imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana pučka pravobraniteljice. Vi ste ove izmjene i dopune Poslovnika o radu pučkog pravobranitelja uputili 30. rujna u Hrvatski sabor i nakon toga vam je Vlada promptno u roku od mjesec dana dala i mišljenje vezano na ove izmjene i dopune i u tom mišljenju zapravo je navela je nekoliko stvari koje ću ja možda nabrojati u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali me zanima kako bi kao vrsna pravnica, jer i u izvješću za 2018. g. gdje dajete preporuke svim institucijama u RH, i niz pravnika koji rade u Uredu pučkog pravobranitelja je moguće zapravo da se dogode ovakve greške, zapravo ovakav jedan diletantski posao kojeg ste uputili Hrvatskom saboru? Evo, pa me zanima kratko, je li se radilo o jednoj omašci kroz ovo ili zapravo se niste referirali dovoljno na kolokvijalno nazvan zakon o zviždačima o kojem ste sada govorili? Evo, hvala.
Poštovana pučka pravobraniteljica, izvolite.
Nisam sigurna točno na koji način da odgovorim na vaše pitanje budući da upućujete na diletantski rad kolega i kolegica koje rade u instituciji pučkog pravobranitelja, ipak moram stati u njihovu nazovi obranu, iako to ne treba, u uredu rade vrsni stručnjaci svako za svoje područje rada, naravno da nam je uvijek svaka podrška i pomoć dobrodošla pa tako i što se nomotehnike tiče iz nadležnih ureda i Vlade i Sabora i rado prihvaćamo svaku situaciju u kojoj možemo našim radom unaprijediti, ali lijepo molim, kao opunomoćenica Hrvatskog sabora, ispred ured koji je opunomoćenik Hrvatskog sabora, da upravo Hrvatski sabor podrži te kolegice i kolege i cijeli tim u Uredu pučkog pravobranitelja, evo zaista izuzetno teškom, pogotovo u ovim okolnostima i poslu koji rade. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu pa će prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani, uvažena pravobraniteljice, uvaženi predstavniče Vlade. Ljudi koju su zviždači, prijavitelji nepravilnosti u RH su marginalizirani, nepravedno osuđivani, možemo navesti i kao i kažnjavani umjesto da su nagrađivani i to je ne samo po pitanju u državnim službama, državnim tvrtkama koje su opljačkane, devastirane je stvoren strah i nepovjerenje ljudi u pravosudni sustav i institucije. To je jedna o činjenica, ja vam mogu navesti jedan primjer koji nije toliko star, na koji je upozoravao hrvatski diplomata, g. Sabljak koji je govorio o korupciji i nepotizmu u Ministarstvu vanjskih poslova i što je se događalo i čovjek je iznio, znači istinu pred hrvatsku javnost s tim da je poštivao sve norme i proceduru gdje je informirao o trošenju sredstava netransparentno i toga čovjeka kojega je trebalo nagraditi njega je se kaznilo. On je kažnjen bez obzira što ima svoju djecu, šta je diplomata karijerni, šta je se ponaša i patriotski i ljudski. Na taj način vidimo da ljudi jednostavno ne, da naši građani stvaraju nepovjerenje, a poglavito u pravosuđe. Tako da bilo koji pomak koji mi donosimo na papiru, a uglavnom da ne bi bilo mrtvo slovo na papiru treba zaštititi ljude prijavitelje nepravilnosti. Imamo, sjećamo se i problema u INA-i. Primjer, on je bio jak, to je dosta značajan, to je gđa. i Vesna Balenović koja je godinama upozoravala što se događa, na koji način se izvlači novac iz INA-e. Međutim, također i ta osoba je proganjana. I takvih imamo nebrojnih primjera, imamo to primjera u svim segmentima društva, u medijskom prostoru prema novinarima, u javnim službama prema službenicima gdje se umjesto da se ti ljudi nagrade i da se potiču da ukazuju na korupciju, nepotizam, u biti oni se kažnjavaju. To prije svega ovaj visoki dom i mi saborski zastupnici, evo sad je kraj mandata, o tome se dosta govorilo iz svih političkih ovaj, sa svih političkih pozicija. Međutim, je činjenica da su vrlo mali pomaci u RH. Jedan od glavnih razloga zbog čega je 2/3 RH prazno, zbog čega imamo od BDP-a 6% od doznaka iz inozemstva je što je se tako ponašale institucije i šta je klijantelizam, nepotizam u biti su dovele do takve situacije da su ljudi stvorili nepovjerenje u institucije i sada naši građani žive u drugim državama i nažalost šalju novac u RH iz inozemstva. I tako prije ove korona krize imali smo osjećaj tj. stvarala je se slika da je u RH gospodarski rast. I to je dobro što je gospodarski rast, al taj rast je u biti stvoren na tome da su oni koji su iselili, koji su najkvalitetniji u RH ljudi svih razina od radnika do visokih intelektualaca, ljudi koji rade svoj posao, profesori, doktori su iselili i zamislite 18 milijardi kuna godišnje ti ljudi koji su mogli stvarati nove vrijednosti u RH oni su vani, a to je najviše zbog ovoga što su ljudi stvorili nepovjerenje u sustav, a oni koji su se trudili ukazati na nepravilnosti, na pljačke u privatizaciji, na ono što je se događalo u RH, šta nije, šta je prouzrokovalo da je 2/3 RH, da su iselile, u biti ne da ih se marginaliziralo nego ih se teroriziralo i ugrožavala njihova egzistencija. Damir Sabljak hrvatski diplomat je taj, ajmo reć, u zadnje vrijeme najeksponiraniji primjer. Čovjek koji je ukazivao na to što se događa u institucijama i dan danas ni Andrej Plenković, ni Gordan Jandroković, svi ti koji su bili u Ministarstvu vanjskih poslova apsolutno nisu poduzeli ništa da bi zaštitili toga čovjeka nego naprotiv oni svojim nečinjenjem u biti potiču da se nastavi korupcija i klijantelizam. I smatram da u ovome trenutku ovaj prijedlog zakona će imati učinak ako se budu poštivale Poslovnika izmjena ovoga, ako se budu poštivali zakoni. Međutim, uglavnom to je ovaj mrtvo slovo na papiru. Brojni prijavitelji ljudi nepravilnosti su ukazivali na netransparentnost. Zato danas u RH oni koji ukazuju jednostavno ih se prikaziva kao ljude koje triba izolirati kao pojedinačne slučajeve, kao greške u sustavu, u biti oni su heroji ovoga vrimena, oni riskiraju svoj komoditet da bi ukazali na ono što se događa u društvu. Zato danas kad pogledamo imamo da, imamo rezultate da u RH svi muzu novac koji odlazi vani. Brojni ljudi su ukazivali, naši građani, na probleme recimo financiranja obnovljivih izvora energije. To je slučaj vjetroelektrana gdje milijarde kuna odlaze u strane džepove dok mi sa solarima možemo riješiti taj problem. Znači naše energetsko siromaštvo naših obitelji, neovisne obitelji. Međutim, i dalje se milijardu i po kuna godišnje odlazi u strane džepove. Isti vam je slučaj događao je se i sa bankama. Banke godišnje danas u RH 4 milijarde kuna…
Kolega Bulj, ali, oprostite što vas prekidam, ali stvarno vjetroelektrane, sve što uglavnom govorite nema veze sa Poslovnikom pučkog pravobranitelja, vjetroelektrane stvarno s tim nemaju veze. Molim vas dajte se skoncentrirajte na temu.
Pa tema je prijavitelj. Ja mogu nabrajati sve prijavitelje. Znači, prijavitelj…
Poslovnik.
Da Poslovnik gdje se olakšaje prijaviteljima ako može to objasniti, reko je u svom razgovoru, vi to niste slušali. Ja bi volio kad sidete na ovu stolicu da slušate o čemu je govorila pučka pravobraniteljica što se mijenja u Poslovniku. U Poslovniku se ovdje radi o prijaviteljima nepravilnosti, vi potvrdite, evo ako ne možete se javiti [[Upadica iz klupe: Osniva se nova služba za zaštitu prijavitelja]] Za zaštitu prijavitelju? I molim vas lijepo, ovo vam je zadnji put da ste mi ovo napravili jel ovo vam nije ćaćino, ni materino. Prijavitelji koji su upozoravali na vaše pljačke, oni koji su upozoravali na pljačke…
Kolega Bulj nemojte, kolega Bulj ja vam dajem opomenu.
g. Sabljak je upozoravao na vaše, g. Sabljak je upozoravao kao prijavitelj i ovim se zakonom u biti…
Kolega Bulj, temeljem čl. 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Temeljem Članka 240. stavak 2. Izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Ne, rekli ste da sam ja ukrao, to ste rekli, sram vas može biti.
Ukrali ste meni pravo riječi, a ja govorim o temi.
Ne, vi ste rekli da sam ja nešto ukrao.
A vi nemate pravo slobodu mišljenja ukazivati, nisam rekao da ste vi ukrali nego ste ukrali slobodu riječi di govorim o temi. Ja govorim o temi da RH …
Vi ste rekli, ja znam što ste rekli i sram vas može biti zbog toga.
… ne štiti prijavitelje. Ja, mene more biti sram što govorim o temi. Šta ja govorim o temi?
Tako je, ne o tome što ste rekli.
Obnovljivi izvori energije, banke prijavitelji, prijavitelji koji su ukazivali na to da uvozimo novac, da uvozimo prehrambenih proizvoda 3 milijarde kuna i štitimo svoju poljoprivredu, ukazitelji, svi koji su ukazivali su kažnjavani, od gospođe Balenović, gospodina Sabljaka o problemu u INI i vi nemate pravo slobodu mog mišljenja, izražavanja i ukazivanja na prijavitelje i rezultate ne štićenja naših ljudi koji su znači prijavitelji nezakonitosti. Ja nisam nikome rekao, ja sam rekao da sustav ne funkcionira i ne štiti te ljude. U Ministarstvu vanjskih poslova sustav ne štiti čovjeka koji je zviždač, prijavitelja, a ovim poslovnikom se baš mijenja taj dio i o tome je govorila pučka pravobraniteljica u svome izvješću. Ja ne vidim niti jedan razloga da se mene zaustavlja kad govorim o prijaviteljima i izmjeni Poslovnika o nepravilnosti i izmjeni Poslovnika. Niti jedna rečenica nije bila van toga. Samo sam govorio o segmentima društva i što se događa zbog toga što su marginalizirani, proganjani prijavitelji nepravilnosti u svim sferama. Od medijskih sfera, od medijske do gospodarsku, u svim sferama. I apsolutno nisam odmakao se od teme. Mi govorimo o šteti na društvu po pitanju korupcije, klijentelizma onih koji prijavljuju te pojave u društvu. I ja ne vidim niti jedan razlog da se meni da opomena i da me se, da sam nešto govorio van teme, ja sam se točno držao Poslovnika [[Upadica: Isteklo vam je vrijeme.]] izmjena Poslovnika. Ja bih vas zamolio da se bar na kraju ispričate saborskom zastupniku.
Sram vas bilo, vi da ste iole pristojne, ali to vi ne znate šta ta riječ znači vi bi se meni ispričali za ono što ste rekli. Poštovani zastupnik Lovrinović vjerojatno traži stanku.
Poštovani potpredsjedniče sabora u ime Kluba Promijenimo Hrvatsku, Živi zid tražim stanku od najmanje 5 minuta da se posavjetujem u ovoj temi. Ponukan istupom ovde predstavnika zastupnika jednog HDZ-a koji je ovaj prijedlog zakona nazvao diletantskim uratkom pokazuje se, a takav termin nije jučer iskoristio kad se raspravljalo i izboru glavne državne odvjetnice, to nije dilentatizam, tu režiju su sami napravili. Znači privatiziraju DORH, oni žele svoj DORH, svoje pravosuđe, sve svoje želite. Žao mi je da ste i vi se ovako okomili na zastupnika Bulja koji je možda bio nespretan ali ne bi želio vjerovati da želite i vi danas ugasiti ovu raspravu. Pustite nas da pričamo. Zato tražim stanku. Zašto? Pa meni, ja dobivam poplavu dopisa preko društvenih mreža, preko maila, ljudi se osjećaju ugroženo, ne znaju kome pisati. Hrvatsko pravosuđe sve više nazivaju krivosuđe, oni se osjećaju bespomoćni. HRT proizvodi svake godine 100.000 ovršenika oni ne znaju tko će ih zaštititi. Ja mislim da su, da su mailovi i sandučići javne pravobraniteljice prepuni, da ljudi više ne znaju što raditi. Ne možemo živjeti u zemlji gdje isti zakon nije isti za sve. Ne možemo živjeti u zemlji u kojoj neki ljudi nikada ne mogu biti osuđeni, uvijek dobivaju sporove, nikada ne gube. Zbog toga se hrvatski građani iseljavaju. Poštovani građani, ako nas gledate danas u ovom saboru, pozivam vas da počupamo ovo, ovaj kukolj koji nas uništava. Dajte podršku ljudima koji se za vas bore, da iz ovog sabora izbacimo konačno one koji žele urediti pravosuđe protiv nas.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati stanku pa ćemo se vidjeti u 9 i 58. [[STANKA U 9,53 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,58 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, vraćamo se natrag i slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Marko Šimić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, predstavljam, pozdravljam i predstavnike Ministarstva pravosuđa, kao i pučku pravobraniteljicu. Pred nama je danas Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja koje je na potvrđivanje HS u skladu s odredbama čl. 30. st. 1. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. 36. st. 1. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti podnijela pučka pravobraniteljica svojim aktom od 26. rujna 2019.g. Poslovnik je normativni akt kojim se zaokružuje normativno uređenje institucije pučkog pravobranitelja. Riječ je o Poslovniku o izmjenama Poslovnika pučkog pravobranitelja koji se mijenja s ciljem usklađivanja unutarnjeg ustrojstva ureda pučkog pravobranitelja sa Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Podsjetimo se da je u 2018. i 2019.g. u ovom saboru bila i politička rasprava o regulaciji položaja prijavitelja nepravilnosti, te rad na izradi nacrta Prijedloga zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Iako je RH do sada odnosno do tog dana u velikoj mjeri i razvila svoj pravni okvir za sprječavanje korupcije, donošenje zasebnog Zakona o zaštiti tzv. zviždača usklađenog s europskim i međunarodnim standardima nužna je sastavnica kreiranja i učinkovitog i sveobuhvatnog mehanizma borbe protiv kriminala, korupcije i nepravilnosti. Sukladno Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koji je stupio na snagu 1. srpnja 2019.g. institucija pučkog pravobranitelja postala je nadležno tijelo za vanjsko prijavljivanje koje će prema svojoj nadležnosti i kompetencijama i mogućnostima biti odgovarajuće za adekvatno zaprimanje i obradu prijava, te pružanje zaštite prijaviteljima. Intencija prilikom donošenja tog zakona bila je objedinjavanje pravnih standarda i njihove zaštite u jedan poseban zakon. Riječ je o sveobuhvatnom pravnom okviru koji regulira i dodatno štiti osobe koje prijavama upućuju na različite nepravilnosti. Naime, kako sam i rekao, prije donošenja ovog zakona zaštita prijavitelja nepravilnosti u RH bila je djelomično regulirana u nekoliko zakona. Neki od njih su Kazneni zakon, Zakon o državnim službenicima, Zakon o radu, Zakon o trgovini, Zakon o zaštiti tajnosti podataka i drugi. No, ovim zakonom po prvi puta sistematizira se i detaljno uređuje problematika vezana isključivo za prijavitelje nepravilnosti, te ih se štiti od sankcija poslodavaca koje bi bile povezane s prijavom. Detaljno uređuje zaštitu osoba koje prijavljuju korupciju, ali je proširen i na ostale nepravilnosti i kršenje zakona povezano sa nesavjesnim upravljanjem javnim dobrima, javnim sredstvima i sredstvima EU. Pored već postojećih službi u unutarnjem ustrojstvu ureda, dakle ovim zakonom i danas ovim Poslovnikom, ustrojava se i Služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti kao jedna od unutarnjih ustrojstvenih jedinica nadležnih za obavljanje poslova pojedinih područja iz rada i djelokruga pučkog pravobranitelja. Moram naglasiti ovdje kao član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da smo jučer na sjednici odbora imali ovaj Poslovnik kao jednu i jedinu točku i u raspravi, dakle o ovome Poslovniku spomenuli smo i tražili od pučke pravobraniteljice da usvoji, dakle mišljenje Vlade u kojemu su istaknute i pobrojane, dakle nepravilnosti odnosno neusklađenost najvećim dijelom u normativnom, dakle izričaju ovoga pravnog akta. Nakon usuglašavanja nomotehnike i prihvaćanja, dakle predloženih amandmana u mišljenju Vlade, u toku jučerašnjeg dana, dakle u popodnevnim satima dobili smo i konačan tekst ovog Poslovnika. Važno je naglasiti da je izradom zakona i usvajanjem zakona Vlada RH i ovaj saziv sabora učinio veliki iskorak u zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Još jednom smo poslali jasnu poruku da, da korupciji i kriminalu u RH nema i ne treba biti mjesta, da takve radnje i takve pojavnosti u društvu trebaju biti prokazane i da će osobe koje, koje smognu hrabrosti i snage i prijave takve nepravilnosti imati adekvatnu pravnu zaštitu. Moram naglasiti i da su kolege koje su se ranije javljale u svojim raspravama spomenule kako ovaj Poslovnik nekoga štiti. Ne. Ovaj Poslovnik ne štiti nikoga, štiti ga zakon koji je usvojio ovaj HS u ovome sazivu. Slijedeći, dakle odredbe Poslovnika u, slijedeći i mišljenje Vlade, Klub zastupnika HDZ-a dat će suglasnost za ovakav tekst Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeći je trebao bit Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći biti Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Karolina Leaković, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, pozdravljam gđu. pučku pravobraniteljicu, g. državnoga tajnika. Poštovane kolegice i kolege, izmjene i dopune pravilnika pučke, Poslovnika pučke pravobraniteljice koje su danas na dnevnom redu HS, Klub SDP-a će podržati. Pozdravljamo donošenje izmjena koje će unaprijediti organizaciju i proceduru u instituciji koja je uz dosadašnje nadležnosti od 1.7.2019.g. u skladu sa zakonom koji je spomenut dobila i novi mandat u smislu tijela nadležnog za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Pučka pravobraniteljica zaprima prijave o nepravilnostima i ona ih prosljeđuje tijelima ovlaštenim za postupanje te ispituje pojedinačne prijave radi poduzimanja radnji iz svoje nadležnosti potrebnih za zaštitu prava prijavitelja uz vanjsko prijavljivanje i javno razotkrivanje, što je također jako bitno. Zakonom je propisano unutarnje prijavljivanje nepravilnosti što podrazumijeva otkrivanje nepravilnosti poslodavcu kojim se smatraju tijela javne vlasti te fizičke ili pravne osobe kod koje prijavitelj nepravilnosti obavlja poslove. Poslodavci koji zapošljavaju najmanje 50 osoba dužni su također uspostaviti sustav unutarnjeg prijavljivanja nepravilnosti u skladu s tim imenovati povjerljivu osobu za unutarnje prijavljivanje i njezinoga zamjenika, osigurati zaštitu prijavitelja od štetnih posljedica, čuvati podatke zaprimljene u prijavi od neovlaštenog otkrivanja te poduzimati daljnje mjere radi otklanjanja utvrđenih nepravilnosti. Pravo je pitanje jesmo li uspjeli od stupanja na snagu ovoga zakona u tom smislu napraviti pomak, budući da su poslodavci imali određeno razdoblje u kojemu su se na odredbe ovoga zakona morali prilagoditi odnosno u kojemu su ih morali primijeniti. S ciljem osiguranja kvalitetne zaštite zviždača nužno je da sustav omogući sigurno prijavljivanje nepravilnosti, učinkovite mehanizme ispitivanje prijava nepravilnosti i njihova otklanjanja i sankcioniranja te naravno i zaštite samih zviždača od štetnih radnji kojima bi mogli biti izloženi zbog prijave. Zato je važno osigurati sredstva za provedbu zakona, ali i ono što je posebno važno i što naglašava i pučka pravobraniteljica u svom izvještaju za prošlu godinu koji je zaprimljen u HS-u, i za edukacije svih skupina koje će primjenjivati zakon od poslodavaca, radnika do sudaca i tužitelja. Na sve to je kao što sam rekla, pučka pravobraniteljica upozorila u svom izvještaju koje je dostavljen Saboru, međutim čini mi se da u ovom sazivu nažalost nećemo imati prilike o njemu raspravljati, pa bih željela u tom kontekstu ukazati na probleme s kojima se institucija susretala u proteklih desetak mjeseci koliko je zakon na snazi odnosno koliko je ova institucija tijelo nadležno za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Ponovit ću da je nekoliko kanala za prijavljivanje, unutarnji, vanjski izuzetno je važno javno razotkrivanje nepravilnosti, tu su potom sudska zaštita, naknada štete i ono što je također važno zaštita identiteta i povjerljivosti prijavitelja nepravilnosti. Dakle, sukladno tome prijavitelji mogu pučkoj pravobraniteljici prijaviti nepravilnosti definirane kao kršenje zakona i drugih propisa, nesavjesno upravljanje javnim dobrima, javnim sredstvima i sredstvima EU koje predstavlja ugrožavanje javnog interesa, a povezane su s obavljanjem poslova kod poslodavca. Pravobraniteljica upozorava da su u proteklom razdoblju i različite institucije i poslodavci i građani sami obraćali njezinu uredu kako bi zatražili tumačenje odredbi odnosno zatražili savjet u vezi sa postupanjem, kome prijaviti, što prijaviti, koja je procedura i što se potom događa, koja je uopće uloga institucije pučke pravobraniteljice kada je riječ o ovome zakonu. I mnoga su pitanja naravno i dalje bez odgovora, zato što se ovi mehanizmi prijavljivanja tek moraju na neki način uhodati. Pravo je pitanje, znaju li potencijalni prijavitelji nepravilnosti da se uopće mogu prijaviti i obratiti pučkoj pravobraniteljici i što se onda kasnije s njihovom prijavom događa. Kao što sam već rekla u skladu s odredbama ovog zakona poslodavci su imali određeno razdoblje od 6 mjeseci kako bi ustrojili ovaj unutarnji mehanizam za prijavu nepravilnosti, no meni se čini da je mnogo važnije upravo od ovog unutarnjeg mehanizma osigurati i mogućnost i priliku javnog razotkrivanja, naravno putem slobodnih medija, ali isto tako i ojačati instituciju pučke pravobraniteljice. To će se nadam se dogoditi kada stupi na snagu izmjena ovoga poslovnika jel cijela stvar je relativno svježa, a s time da je na edukaciji, informiranju javnosti i na uopće osvještavanju postojanja ovog značajnog, rekla bih i antikorupcijskog mehanizma potrebno raditi još snažnije. Mislim da je važno ukazati na to kako je stupanjem na snagu ovoga zakona pučka pravobraniteljica dobila novi vrlo kompleksan mandat, on uključuje sadržajnu komunikaciju s drugim tijelima poput DORH-a, Državnog inspektorata, jedinica lokalne i područne samouprave, a sama pravobraniteljica upozorava da je komunikacija sa samim prijaviteljima nepravilnosti također izuzetno složena, jako osjetljiva zato što se njihov identitet mora zaštiti, a osobe koje prijave nepravilnosti naravno prolaze vrlo teško razdoblje u radnom okruženju, a to se često naravno negativno odražava na njihove privatne i obiteljske odnose. I zato smatram da je važno naglasiti da je potrebno osnažiti i financijski i kadrovski i organizacijski instituciju pučke pravobraniteljice jer se time u cjelini unapređuje i okvir za ostvarivanje ljudskih prava i antikorupcijsko djelovanje. Vlada HDZ-a u ovome mandatu je u mnogim slučajevima nasrtala na neovisne institucije i ako je suditi prema početku ove rasprave to će se dogoditi i danas, neće to biti neke velike razlike. Ni do sada pučka pravobraniteljica nije bila iznimka, dakle bilo je mnogih prigovora na njezino postupanje, a postupanje ove neovisne institucije opunomoćenice HS-a je apsolutno u skladu sa svim zakonima i sa odredbama na kojima inzistiramo kao SDP. Podržavamo ono što pučka pravobraniteljica radi u smislu traženja odgovora, recimo na postupanje policije prema izbjeglicama, podupiremo njezino jasno određivanje u odnosu na govor mržnje odnosno isticanje ustaškog znakovlja i pozdrava. Međutim, ono što zabrinjava je zapravo da u dijelu javnosti, a osobito u dijelu institucija i vrha političke vlasti. To se na sreću promijenilo političkom promjenom na Pantovčaku, dakle mnogi vladajući akteri ne dočekuju s odobravanjem ovako propitivanje. Dojam je da se rad ove neovisne institucije u mandatu ove Vlade pokušavao i pokušava na sve načine omalovažiti i relativizirati, to ne smijemo dopustiti niti u slučaju pučke pravobraniteljice, niti u slučaju drugih pravobraniteljica, niti u slučaju drugih neovisnih institucija koje račune polažu Hrvatskom saboru, a putem Hrvatskog sabora naravno hrvatskim građanima i javnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani predstavnici pučkog pravobraniteljstva, poštovani građani posebno se vama obraćam i pozdravljam vas. Vjerojatno ćemo ovdje još biti nekoliko dana u ovome saboru i pokušavam poslati ove najvažnije poruke u ovom vremenu koje je preostalo do izbora. Kada sam prije 3,5 godine došao u ovaj sabor, dragi građani, bio sam pun nade da možemo promijeniti one ključne stvari koje nam stoje na putu mirnijeg, boljeg, sretnijeg života i za budućnost naše djece. Međutim, ovdje sam na licu mjesta svojim očima shvatio da na prvoj crti obrane Hrvatske stoje ljudi, većina ljudi koji su njen najveći problem. Danas raspravljamo o Prijedlogu Zakona o javnom pravobraniteljstvu odnosno o prijedlogu da se ljudi koji prijavljuju kriminal, korupciju u svojim poduzećima, sredinama da se zaštite na najbolji mogući način i Stranka Promijenimo Hrvatsku će podržati ovaj prijedlog. Međutim, vidjeli ste dragi građani tko se prvi javio da replicira pučkoj pravobraniteljici. Predstavnik HDZ koji ju je napao i rekao da je donijela ovdje jedan diletantski, diletantski prijedlog. Taj isti jučer, nije se čulo za njega ovdje kad se, kad smo raspravljali o državnom, njihovom prijedlogu državne odvjetnice, glavne državne odvjetnice RH, ključne osobe za obranu prava, poretka, koja treba sve nas braniti. Mi nismo jučer imali mogućnost birati jer ona je postavljena. Ja sam jučer upozorio da će presudno na njen izbor utjecati nekoliko zastupnika koje upravo taj DORH ispituje i goni. Imali veće ironije i tragedije za jednu državu, jedan narod nego da mu se to događa? Tak dio Hrvatske, temelja Hrvatske države i društva koji je bio čvrst, trebao biti čvrst, netko je preko noći umjesto njega stavio glinu. Prema tome, nije čudno što hrvatsko pravosuđe građani sve više nazivaju krivosuđe. Nije čudno da se gone i istražuju samo oni koji nisu članovi ili i simpatizeri stranaka koje su na vlasti. Nije čudno da oni koji su napravili grozne stvari, prekršaje, prekršili zakon, da se slobodno kreću ili da lako pređu s onu stranu granice na rezervni položaj u BiH. Zato moramo neke stvari od početka početi raditi, a riječ je o pravosuđu. Mislio sam kad sam došao u ovaj sabor, kao ekonomist, da je najvažnija ekonomska politika znate, imati dobro rješenje da podignemo BDP, proizvodnju, zaposlenost, ali dragi građani dok se ne obračunamo s korupcijom ne može se ništa napraviti, ama baš ništa. Oni drže sve u svojim rukama, vi ne možete danas čistačicu zaposliti ako nemate neku vezu sa ovim koji vladaju. To je ovo što sad govorim, ja u stvari prenosim ono što mi vi građani pišete svakodnevno sve više i više i ja vas podržavam, ja sam ovdje vaš jezik, ja vaš želim zaštititi interes. Međutim, dragi građani također čitam iz vašim dopisa da osjećate se nemoćnim, kažete da vi pojedinačno vaš glas ništa ne vrijedi jer ovi sve drugo to namjeste, odrade itd., ali poštovani građani na dan izbora svatko od nas je car. Papir, olovka i ja odnosno vi. Taj dan smo mi oni koji odlučuju. Najvažnija je odluka o pravosuđu. Bez toga se ništa ne može. Zato je prva točka borbe Stranke Promijenimo Hrvatsku antikorupcija. Zašto je pravosuđe neučinkovito? Pa kao što vidimo prvo zbog toga što je nepodnošljiv utjecaj politike na njega. Što imamo 300 predsjednika sudova u Hrvatskoj koji su, predsjednika, koji su donijeli takve znači pravilnike da oni ne trebaju suditi, da ne vode sporove, ali ima još oko 300 njihovih pomoćnika odnosno zamjenika. To je oko 600 ljudi koji praktično ne rade. No, stvari nisu crno bijele, pozdravljam s ovog mjesta sve one čestite, radišne suce koji rade svoj posao. Na njima ćemo graditi novi temelj jedne nove Hrvatske, nakon izbora, a sa ovima ovo drugo ćemo, da iskoristit ću ružnu riječ, ali očistiti. Kukolj dok ne očistimo na njivi ne može rasti pšenica, to je elementarna ljudska logika. Znači, ukinut ćemo ovih 300 predsjednika, oni će raditi, pa sekretarice, pa auti, pa tako dalje itd. Što ćemo još? Oslobodit ćemo sve sudove, od ovog prvostupanjskog, vrhovnog, ustavnog, banalnih sporova, sporova malih vrijednosti. Zašto? Jer ovaj sustav želi, on zatrpava sudove namjerno, jel netko krivo parkirao pa ga spori, je li ovršen po HRT-u koji svake godine 100.000 ovrha proizvede i on praktično stvara tu bijedu, bijedu najvećim dijelom uz telekom operatere, to ćemo maknuti. A zviždače o kojima je ovdje riječ, o njihovoj zaštiti, oni moraju dobiti najviši stupanj zaštite. Za njih se moraju izgraditi, kao što za žene postoje sigurne kuće, mora za zviždača postojati sigurna kuća. Te heroje hrvatskog društva koji umjesto da postaju heroji oni dobivaju otkaz, oni su progonjeni. Sjetimo se upravo tih hrabrih ljudi, od gđe. Balenović, od g. Sabljaka u Ministarstvu vanjskih poslova. Al se sjetimo i dr. Ante Samodola koji je radio u hrvatskom, bio ravnatelj HANFA-e, tog hrabrog čovjeka koji je tada bio naredio Agrokoru da mora objaviti javnu ponudu za Belje i da je to učinjeno Agrokor danas, prije godinu, dvije godine ne bi propao ljudi moji, ne bi propao. Na njega se obrušio i bivši ministar Linić i premijerka Kosor, bio je u nemilosti. Znači, išao je protiv sustava, sistema. Mi nemamo više vremena poštovani građani, ne možemo više ove, ovo gledat. Najveći broj ljudi bira opciju da pokupi stvari i ode u uređeniju državu. Ako svi tako nastavimo, u ovoj zemlji će ostati samo oni koji nemaju novca za autobus ili nemaju snage da uopće do njega dođu jer su prestari. Moramo pobijediti svoj strah. Dragi građani, sa ovog mjesta vam želim poručiti jer sam prostudirao svaki centimetar ovog sabora i ljudske psihe koje ovdje sjede. Kad biste vi znali koliko su oni plašljivi, slabi, kad biste znali koliko su povodljivi, a posebno kad biste znali kolko se plaše ovih izbora, vi ne biste vjerovali, vjerojatno mi ne vjerujete ni sada ovo što govorim. To su slabi ljudi, oni su samo u krdu jaki, u krdu. Ali dragi građani, mi, nas ne može nitko pobijediti jer građani na izborima mogu sve. Počupajmo taj korov sa, sa hrvatskih njiva koji nas ubija. Neka nam snagu za to da budućnost, pitanje o budućnosti naše djece jer nikada nije bilo u RH više zakona, a nikada slabije i lošije pravosuđe i nikada više nepravde. Očekivao samo da pošto RH predsjeda EU, evo prvih 6 mjeseci da će premijer Plenković iskoristiti sve, svu svoju energiju da barem na području borbe protiv korupcije upotrijebi institucije EU. Ništa od toga dragi građani. On čak u jeku epidemije, on ima svoje neke nebulozne planove, malte ne da je novi Šuman, da širi EU na Balkan i dolje, dolje niže. Prema tome, ne brine o svojoj zemlji, ne brine o svojoj zemlji koju razara korupcija. U tom smislu moramo napraviti veliko pospremanje u RH. Rekao sam već neke stvari od početka. Pun sam optimizma jer znam da je sve u rukama građana. Dragi građani, shvatimo to konačno i promijenimo RH. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marko Vučetić, izvolite.
Dobar dan poštovane kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o Zakonu o izmjeni Poslovnika o radu pučkog branitelja i ovo je jedan od onih trenutaka u kojem se susrećemo sa samom biti naše države. Suočavamo se s time da naša država nije profana nego je sakralna. Ona je sakralna zbog toga što postoje oni koje smatraju da svojom voljom mogu činiti nepravilnosti i da im se ništa neće dogoditi. Tužna je istina da mi imamo Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti umjesto da do toga uopće i ne dolazi. Tužna je činjenica zbog toga što iz nje proizlazi istina, a to je da su prijavitelji nepravilnosti suočeni s gnjevom ove sakralne države, države koja nije profana, država koja ne počiva na narodu shvaćenom kao zajednici ravnopravnih građana, nego počiva na elitama koje smatraju da s državom mogu činiti što god hoće. To je činjenica s kojom se mi suočavamo i to je histerični vrhunac kanibalizma u kojem se nalazimo jel svako od prijavitelja nepravilnosti suočio se s ovim histeričnim kanibalizmom. Zašto danas nitko nije spomenuo prvo ime koje je prijavilo nepravilnost? A to je Ankica Lepej. Zbog toga što državu promatramo na sakralni način, a obitelj Tuđman na način božanstva. Ankica Lepej je bila ta koja je prvi put pokazala što znači biti građanin i što znači desakralizirati državu koja treba biti profana, država koja treba biti demokratska, država koja treba počivati na ravnopravnosti i na različitosti građana. To prijavitelji nepravilnosti čine. Oni znaju da će se suočiti sa bijesom institucija koje ne funkcioniraju jel služe isključivo u svrhe adoracije ovih božanstava i brisanju njihovih kriminalnih tragova. Ali postoji i jedna druga institucija, postoje i jedni drugi ljudi koji se bore za profani koncept demokracije i za državu otvorenosti i ravnopravnosti građana. To je upravo pučko pravobraniteljstvo. Ovaj, ove izmjene Poslovnika nas suočava s time da u prijaviteljima nepravilnosti ugledamo ljudsko lice koje je izranjavano našom nemoći da se i kao zastupnici i kao političari i kao građani suočimo s jednim takvim u sebi duboko pokvarenim konceptom države države koja to nije, države koja je u potpunosti sakralizirana da bi bila kanibalska tvorevina, država koja je potpuno predana jednim takvim histeričkim i histeričnim izljevima, kanibalističkim izljevima jer svatko od njih je osjetio od prijavitelja nepravilnosti, osjetio je što znači biti usamljen i ostavljen od institucija. Pučko pravobraniteljstvo je ona prva institucija koja im vraća povjerenje u demokratsku državu, zbog toga je i pučko pravobraniteljstvo suočeno s jednakim takvim kanibalizmom institucija, zbog toga ih se onemogućava u radu, zbog toga ih se proziva kao da su anacionalni, da su usmjereni protiv države, da ne cijene ono što bi trebali cijeniti. U državi ne postoji ništa što treba cijeniti osim građanina, svakog građanina. Država u kojoj postoji netko koga posebno treba cijeniti nije država nego je prostor unutar kojeg se odigrava kanibalizam, prostor unutar kojeg se odigrava bolno iskustvo odsustva demokracije i bolno iskustvo nestanka ljudskog lika. Meni je, budući je kolega prije mene govorio o svojim iskustvima u ove tri i pol godine u radu Sabora, ja vam mogu reći da iz mog iskustva ovaj kanibalizam državni provode oni najneukiji. Oni koji zastupaju tzv. nacionalističke teze, nacionalističke poglede na državu jer smatraju da je država njihova, oni neprestano postavljaju pitanje, čija je ovo država. Vaša nije jel ne znate što je država. Država pripada građanima odnosno narodu. Počnimo upotrebljavati ovaj pojam narod onako kako mu je značenje dano, zajednica ravnopravnih građana koja počiva na različitosti, to je narod. Narod nije ono što se narodilo da bude nacionalno, da bude nacionalističko, narod je ono koje želi zaštitu koji želi da živi u prostoru u kojem nema nepravilnosti, u kojoj postoji zakonitost i u koji ako govorimo o svetosti jedino što je sveto to je mnoštvo, mnoštvo građana. Ne jedan koji je svet, jedan kojeg ne smijemo spominjati nego jedan koji je mnoštvo. Svaki pojedinac je svet zato što je građanin u demokratskoj državi u državi koja je profana. U nacionalističkoj državi neukih koji pogotovo zadnjih tjedana toliko kod njih dolazi do izražaja ovaj marksističko lenjinistički koncept države, pogotovo kod nekih zastupnika. Sada je bio kolega Glasnović pa je otišao u svoje marksističko lenjinističko leglo u njegovo marksističko lenjinističkog poimanje države, general je marksizma i lenjinizma jer smatra da je država ona u kojoj se neprestano odvija rat i u kojoj neprestano nekog treba poraziti. Toga nema u državi, to je marksistički koncept u kojem postoji klasa koja vlada i klasa nad kojom se vlada. Toga u državi demokratskoj nema, sve su to ostaci i protuhe ostataka marksističko lenjinističkog koncepta države koji sakraliziraju državu i nekakve elite, toga nema. U našoj demokratskoj državi jedini koji mogu biti sakralni su mnoštveni, svaki pojedini građanin. I pogledajmo što smo radili tim građanima koji su desakralizirali od Ankice Lepej do danas? Mi ih proganjamo, ostavljamo ih bez posla. Kada kao Ankica Lepej napišu knjigu ne postoji mreža knjižara koja će tu knjigu prodavati. Zašto to ne postoji? Pa zato što se postavlja pitanje čija je ova država. Dokle god postavljamo pitanje čija je ovo država, shvatimo da ta država ne pripada nikome jel to nije država. Ovo pitanje zasigurno ne postavlja pučko pravobraniteljstvo i s ovog mjesta moguće kao moj posljednji govor u Saboru, zahvaljujem se pučkoj pravobraniteljici što ne dopušta, ne dozvoljava i opire se da itko postavlja pitanje, čija je država nego uporno govori, država je vaša i pripada svim građanima. Ne postoji zatvorenost države, ona je otvora. Postoji zatvorenost institucija, zato što državu pretvaraju u prostor u koji će se neprestano odvijati histerično orgijanje, divljanje onih koji imaju kanibalistička svojstva, koji se međusobno udružuju da bi se međusobno ubijali i jeli, koji će se, vidjet ćete, i na ovim izborima kakve će se koalicije sklapati i poslije izbora kakve će se koalicije sklapati. Tko se ugrožava, tko se udružuje? Svi oni koji su sami sebe ugrozili i sad na povijesnoj pozornici djeluju upravo kao kanibalistički nitko, a takvi ne mogu stvarati državu. Od takvih državu treba braniti. Pučko pravobraniteljstvo i prijavitelji nepravilnosti nisu ništa drugo nego ljudi koji shvaćaju da je narod, da je to zajednica ravnopravnih građana. Ravnopravni građani mogu biti samo različiti, različitost može biti samo u ravnopravnosti, sve drugo je progon i kanibalizam. Dokle god imamo prijavitelje nepravilnosti koje treba štititi od institucija i elita mi smo ništa drugo nego jedna kanibalistička tvorba. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina sada će govoriti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog Visokog doma Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ja se osjećam malo nelagodno nakon ovih svih govora jer zapravo moja je namjera bila samo da kažem da se ja slažem s ovim izmjenama, pa onda tolika retorika zapravo s kojom se, da se mi razumijemo i slažem, stavlja me u neugodan položaj. Zapravo o čemu se radi? Ovdje se ustrojava jedna nova služba i to je služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti u sklopu Ureda pučke, pučke pravobraniteljice. I to zapravo znači jedna tehnička promjena u poslovniku Ureda pučke pravobraniteljice. E, to bi bilo tako, a da se ne radi, a zato kažem da tolika retorika me stavi u neugodan položaj jer nisam se spremao na toliku retoriku nego samo na reć niti Vlada nema ništa protiv tih promjena, a nepotrebno je i reći da ako pučka pravobraniteljica je zapravo predlagateljica tih promjena da će Klub nacionalnih manjina s tim se složiti zato što postoji jedna duga povijest suradnje sa pučkom pravobraniteljicom. Ali kažem, razumijem i onu retoriku koja nije predizborna, a bilo je ovdje zastupnika koji su govorili od srca, a ne iz praktičnih razloga predizborne propagande da tako kažem, razumijem tu retoriku zato što se ovdje radi o nečemu vrlo bitnom. Jest tehnička izmjena, ali ono što nije tehničko je razlog ovoga, ove nove službe, ono što će ona morati raditi. Ona će morati primati pritužbe onih građana koji nisu bili zaštićeni zakonom prilikom prijavljivanja nepravilnosti na poslu. Ona će se morati baviti prijavama jer to pučka pravobraniteljica zna da neće biti samo nepravilnosti na poslu, nego i oni koji govore, koji će se, koji će prijaviti korupciju i ti će se javiti. A korupcija je velika riječ, a korupcija je bol ovoga društva i demokracija. I kad govorim ovom društvu ne govorim o hrvatskom društvu, govorim daleko šire. Demokracija nije zaštita protiv korupcije, pa čak niti demokracija koja je izričito shvaćena, ona koja kaže na prvoj stranici koja je obično napisana na prvoj stranici knjige o demokraciji koja ima oko 600 stranica, jel da, a prva kaže da je to vladavina većine, jel da. Znači kada nas ima 100, ako 51 kaže da je ovako, jel da, onda to je dovoljan razloga da provedemo odluku i nitko nam ne može reći da nismo bili demokratični. Ali u ostalih 599 stranica te knjige navedene su iznimke, ne samo iznimke nego i načini kako se to radi. I načini kako se štite ona većina npr. u ovom slučaju 49% jer je to puno, puno ljudi i načine kako se zaštite i oni koji su mali, pa i toliko su mali da ne mogu, da ne mogu utjecati. Znači, demokracija nije, prije je rečeno napravljena usporedba između lenjinizma, marksizma u lenjinizma i demokracije, ja se u biti slažem i s time, ali onda treba reći što mislimo pod demokracijom. Demokracija je znači ono što štiti sve, a ne većinu. A štititi sve je ogroman posao. Zapravo štititi sve je posao koji je gotovo nemoguć. Moguć je u utopijama, ali nemoguć je u društvu koji, koje funkcionira na osnovi današnjih zakonitosti funkcioniranja društva. Znači, radi se o jednoj tehničkoj promjeni koja se tiče pravih, suštinskih stvari, razloga. Kada govorimo o korupciji, kada govorimo o jednoj trećoj stvari. Znači govorili smo o prijaviteljima nepravilnosti o korupciji, a treća je stvar, treća su stvar pokajnici, jel da. Naravno, pokajnici se neće javiti uglavnom pučkoj pravobraniteljici, mada nije rečeno jer je mi štitimo nedovoljno sve te tri kategorije. Znači prijavitelji i nepravilnosti i pokajnike i prijavitelje ovoga korupcije. Zašto to kažem? Ja sam u svojoj dosta dugačkoj političkoj karijeri upoznao ljude iz zemlje moje matične kulture da ju tako zovemo iz Italije, koji samo zbog jedne prijave, samo zbog jedne prijetnje crvenih brigada, kad su došli u posjet u Hrvatskoj do granice pratila ih je zaštita, 20 godina ih je pratila zaštita. Znate koliko to košta? Znači, jedna prijetnja nikad ostvarena, 20 godina 6 plus 6 u ovom slučaju karabinjera, znači 12 karabinjera bili su na usluzi jednom čovjeku. Sa onim što mi zamjeramo da ima predsjednik Republike, premijer, oklop, sa oklopljenim kolima. Otišao sam i ja malo u širinu, ali samo da kažem da se mi prema onima koji su u opasnosti radi prijave nepravilnosti, radi onih koji su žrtve korupcije pa to prijavljuju ili oni koji su pokajnici pa također, pa također, prijavljuju da bi imali određeni tretman, određenu zaštitu u sudskom postupku. Mi se ponašamo uglavnom traljavo i to je problem koji je suštinski. Znači, Klub nacionalnih manjina uvijek štiti slabije. Pučka pravobraniteljica također, u nekim trenucima svog rada u slabije, a zna kako smo mi reagirali u trenucima kada, zbog jednog, zbog zakona s kojima se mi ne slažemo zapravo, to je da ovisi o mišljenju Vlade, zna kada je mišljenje Vlade bilo, ne sjećam se da li negativno ili ga nije bilo, bilo je negativno, je l' da, ja mislim ... [[Upadica se ne čuje.]] zna na koji način smo reagirali. Znači oni koji su predmet kontrole, ne mogu zapravo odlučivati zapravo odlučivati i kontroloru na taj način da kontrolor, zapravo, u tom slučaju pučka pravobraniteljica, ili u krajnjoj liniji, Sabor, je l' da, da odgovaraju zbog toga što su iznijeli neku kritiku. To se poklapa potpuno sa ovom izmjenom Poslovnika jer i ovdje oni koji prijavljuju nepravilnosti zapravo mogu biti kažnjeni, a nikomu ništa. I pučka pravobraniteljica također, može biti kažnjena, a moramo u budućnosti izmisliti metodu kako da bude potpuno autonomna. Hvala. Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, pozdravljam pučku pravobraniteljicu, državnog tajnika. Danas imamo ove izmjene Poslovnika, ja bih želio pozdraviti činjenicu da je pučka pravobraniteljica i prihvatila amandmane odnosno promjene koje je Vlada RH predložila ovom Poslovniku. Amandmani odnosno promjene koje sada postaju sastavni dio ovog prijedloga novog Poslovnika, a koji su išli za tim da se puno bolje zapravo duh Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti pretvori u ovaj alat, a to će biti ova služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti unutar Ureda pučke pravobraniteljice. Dakle, prvenstveno se to odnosilo na pitanje prosljeđivanja prijave ovlaštenim tijelima, na davanje informacije prijaviteljima o njihovim pravima i ono što je po meni tu ključno i bitno, a ne temelju je i onoga što je kolega Radin prije spomenuo, a to je čuvanje podataka, zaštita podataka, zaštita prijavitelja identiteta i svega onoga što bi trebalo biti zapravo zaštita onoga koji se bori protiv korupcije, koji ima hrabrost i koji ima i zakonsku tu mogućnost i zaštite kada ide prijaviti određene nepravilnosti. I činjenica da je sada to uvršteno, mislim da je dobra i upravo zbog toga kao što je i kolega Šimić rekao, Klub HDZ-a pa i onda i svaki pojedini zastupnik iz našega kluba će podržati ovakav prijedlog sa ovakvim izmjenama. Mislim da je važno ovdje napomenuti da su te izmjene ojačale i dali jedan bolji smisao ovom alatu, ovom Poslovniku i onda naravno, ono što se nadamo, dobrom radu te službe. Zašto? Jer zakon koji smo donijeli, čini mi se sredinom prošle godine, negdje u srpnju je onaj koji je potreban instrument da država se bolje ekipira u toj borbi protiv, u većem stupnju transparentnosti rada javnih, ali i naravno i privatnih poduzeća. Kada pogledamo sve teorije društveno odgovornog poslovanja, etičkoga poslovanja, onda je pitanje zviždača, odnosno pitanje zaštite prijavitelja nepravilnosti jedan od ključnih alata kojim država može otvoriti pravne mehanizme zaštite da bi se, prvo prevenirala, a drugo, kad se i dogodi neka nepravilnosti, da imamo i one koji će to unutar samog sustava, unutar samog poduzeća to vidjeti, prijaviti, odbiti napraviti neku nepravilnu, nezakonitu, nemoralnu radnju, a biti opet zaštićeni. Ali, vidjelo se isto da nije dovoljno samo to unutar samog poduzeća nego treba biti jedna vanjska prijava omogućena i ova će ići prema pučkoj pravobraniteljici. Mislim da je jasno da i to pučka pravobraniteljica dobro zna, ideološki imamo naših razlika i nikad se nismo ustručavali da to javno, ali argumentiramo iznesemo, ali je dobro upravo da nitko nema niti sumnju da će pučka pravobraniteljica biti neki alat vladajuće stranke ili vladajuće većine, prema tome, oni koji će ići sa takvom vanjskom prijavom znaju da s te strane, neće biti nikakvih konsekvenci nego naprotiv, da će biti zaštićeni. Mislim da je to bila i intencija zakona, ojačati upravo takve mehanizme jer kao što smo i prije čuli, govorimo danas o demokraciji. Mislim da je to bitno upravo u ovim vremenima kada se borimo protiv ove krize i ove pandemije, ali u pozadini toga i ako hoćete, jedno globalno nadmetanje, da li su totalitarni ili autoritarni režimi bolji u suzbijanju toga ili zapadne demokracije, neki će reći liberalne demokracije. U svakom slučaju, slobodna politička institucije, demokratske institucije. Mi naravno želimo da hrvatska se razvija upravo u tom smjeru pa i mi sa ove kršćansko demokratske pozicije želimo upravo takav jedan demokratski sustav koji će zaštititi svakog građanina RH. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Babića, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče HS. Kolega Stier, meni su poznati vaši stavovi vezani za borbu protiv korupcije i klijentelizma u hrvatskom društvu. Dakle, zakon, kolokvijalno nazvan Zakon o zviždačima odnosno o prijaviteljima nepravilnosti je ova Vlada predložila HS i mi smo ga izglasali u 7 mjesecu. Kada govorimo o korupciji ne zaboravite da mi i unutar HS imamo još jedno tijelo, zapravo nacionalno vijeće koje se bavi praćenjem same strategije za provedbu korupcije i tu imamo veliki broj prijavitelja koji ili u pisanom obliku, usmeno, zapisnički i u elektroničkom obliku nama dostavljaju zapravo svoje primjedbe koje mi dalje prosljeđujemo nadležnim tijelima. Ono što je prije vas govorio kolega Radin kad je govorio o korupciji u našemu društvu, želim reć s obzirom da ste vi karijerni diplomata i bili ste u mnogim zemljama, znate da niti jedno društvo nije imuno na korupciju u manjem ili, ili, ili većem obimu, pa čak i one zemlje o kojima mi govorimo, koje su na listu Transparency International kao Njemačka ili kao Danska, kad se govori o nekoruptivnim zemljama imaju velike oblike korupcije o kojima se možda manje priča nego, nego u našem društvu. Naravno da je korupcija zlo koju treba iskorjenjivati.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala kolega. Dobro ste rekli i nije potrebno biti u diplomaciji, al naravno i moje iskustvo može potvrditi ono što ste vi spomenuli, korupcija jest jedan fenomen koji se ne može pripisati samo jednoj državi, samo jednoj skupini, toga ima svugdje. Ali ja bih se podsjetio tu možda riječi Lord Aktona koji je rekao „vlast korumpira, apsolutna vlast apsolutno korumpira“. Dakle, upravo je demokracija taj mehanizam koji će ograničiti vlast, koji će imati sistem kontrole da bi se suzbila korupcija, da bi se suzbilo jedna zloupotreba javnoga položaja za privatne interese. Utoliko imamo i taj mehanizam košto ste spomenuli za suzbijanje sukoba interesa, danas smo govorili o jednom mehanizmu, a to je zaštita prijavitelja nepravilnosti, ali naravno da je rad u, na području borbe protiv korupcije uključuju i ovaj dio suzbijanja sukoba interesa.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Karoline Leaković, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, spomenuli ste neke ideološke razlike koje postoje između HDZ-a i pučke pravobraniteljice. Pa nisam očekivala da ćete ovaj djelovanje, rad pučke pravobraniteljice i pučkog pravobraniteljstva uopće promatrati u odnosu na ideološke razlike na personu koja sada obnaša tu dužnost i to može, možete li onda nekoga tko vam je ideološki blizak podjarmiti ili kako ste vi rekli, staviti, koristiti kao alat u rukama vladajuće stranke. Dakle, mi u HS neovisno o tome s kim se ideološki slažemo, tko je na čelu neovisne institucije, moramo djelovanje neovisne institucije promatrati u kontekstu Ustava i zakona, a ne u kontekstu toga je li netko bliži jednoj političkoj opciji, ja to zapravo i ne znam u slučaju gđe. Vidović, ali nije ni bitno. Dakle, ideološke razlike i ideološka tumačenja ne bi ni na koji način trebala utjecati na vaše promišljanje i na vašu ocjenu rada pučke pravobraniteljice.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam poštovana kolegice. Upravo na tom tragu sam govorio ne o nekim ideološkim razlikama kluba zastupnika nego mi se dugo i znamo i imamo doista različite ideološke poglede i baš sam htio naglasiti da unatoč tome ono što je važno je važnost institucija. Na tom tragu čini mi se da je išla i vaša rasprava odnosno vaše pitanje i da upravo je to činjenica koju moramo ovdje afirmirati ako želimo dalje razvijati naš demokratski sustav. Prema tome, na tom tragu sam to rekao i pokušao argumentirati i mislim da je to važno, da je važno da možemo imati u jednom demokratskom pluralnom društvu različite ideološke poglede, da ih možemo iznijeti javno, argumentirano, ali moramo naravno svi raditi za zajedničko dobro i poštivati institucije našeg demokratskog uređenja. Hvala vam.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepa. Kolega Stier, s vašom raspravom bi se mogla složiti. Otvorenost javne uprave i transparentnost je nešto s čim se ja osobno slažem barem zadnjih 10-tak godina i to je odlična prevencija korupcije. A kada poštenje i rad u javnoj upravi postanu vrednovani, cijenjeni i zaštićeni onda ćemo znat da smo na pravom putu i da idemo u dobrom smjeru, što ste i vi naglasili. Ured pravobraniteljice je ovim izmjenama dao jedan obol tom smjeru. Ja bih rekla da je ovo jedan od boljih alata i u tom sektoru trebamo to pozdraviti kao što ste i vi pozdravili i pozdravljamo te izmjene jer svaki korak koji ide prema boljoj otvorenosti, prema transparentnosti i prema zaštićenosti poštenja u javnom sektoru i radu, mislim da je to nešto što zaslužuje svaku pohvalu.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam kolegice na tim riječima koje bi me potaknule, samo naglasiti da je bila i volja ove vladajuće većine i HDZ-a u tom smislu da se ustroji ovakva služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti i da postoji ovakav mehanizam vanjske prijave kod pučke pravobraniteljice, dakle volja upravo ove vladajuće većine da se učvrsti naš demokratski sustav, da se on razvije, da jednostavno naša država bolje funkcionira i bolje zaštiti prijavitelje nepravilnosti. U tom smislu mislim da i vaše pitanje isto tako potvrđuje da je to politička volja i HDZ-a, mi smo to potvrdili odnosno artikulirali donošenjem zakona sredinom prošle godine, a danas sa ovim Poslovnikom ide se to implementirati i dati jedan učinkovit alat pučkoj pravobraniteljici.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Naravno, kao i u onoj raspravi u ime Kluba SDP-a naglasit ću podršku poslovniku o radu pučke pravobraniteljice i općenito radu ove neovisne institucije. Kažem nećemo imati priliku raspravljati vjerojatno u ovom sazivu o vašem izvješću za prošlu godinu, ali budući da se dakle nalazimo u jednoj situaciji zdravstvene i onda posljedično nažalost ekonomske krize, mislim da je važno naglasiti kako je i vaša institucija istaknula da je osobito važno u ovim kriznim trenucima usmjeriti se na to da se ljudska prava zapravo poštuju i da nikakvi, nikakve odluke, bilo da je riječ o stožeru, bilo da je riječ o Vladi, bilo da je riječ o odlukama koje donose neka druga tijela, ne smiju ostati takve da se, dakle umanjuju ljudska prava, ne smiju ostati netransparentne i ne smiju postati temelj za na neki način sužavanje prava koje bi trajalo dulje od ovoga kriznoga perioda. Vi ste u svojem izvještaju za prošlu godinu naglasili kako su po prvi puta zapravo najbrojnije pritužbe građanki i građana bile na stanje u zdravstvenom sustavu. I mislim da je o tome vrlo važno govoriti upravo danas, svega nekoliko dana nakon što se zdravstveni sustav polako vraća u normalu. Vi ste u prošloj godini, navedeno je u izvještaju postupali u više od 5.000 predmeta, od toga ste imali oko 2.500 novo pristiglih predmeta i upravo se među tim novo pristiglim najviše pritužbi odnosilo na dostupnost i kvalitetu zdravstvene zaštite. U proteklih mjesec i pol osobito smo bili svjedočili i stručnosti i požrtvovnosti i ljudskosti medicinskog osoblja odnosno ne zdravstvenih radnika u zdravstvenome sustavu. Sustavu kojega usprkos različitim manje ili više nekompetentnim ili kompetentnim ministrima koji su ga vodili usprkos zapravo nikada do kraja osmišljenoj i provedenoj zdravstvenoj reformi nismo uspjeli razgraditi u proteklih 30-tak godina. Na svu sreću ostali smo u nekim dijelovima na modelu javnoga zdravstva iz bivše države i na tome zapravo čini mi se možemo temeljiti i ovu kako se to službeno kaže povoljnu epidemiološku sliku koju danas imamo. Međutim, pred nama je sada dvostruki izazov odnosno pred hrvatskim građanima je ono što se zove povratak dakle na, u normalu u smislu i lista čekanja koje ih čekaju u bolnicama bilo da riječ o prvim pregledima, bilo da je riječ o kontrolnim pregledima. Vi ste dakle naveli da je prosječno vrijeme čekanje odnosno prosječno čekanje na prvi pregled u prošloj godini bilo 145 dana, to bi značilo nekih 5 mjeseci. Mislim da je to u svakom slučaju nešto s čime će se sada zdravstvena administracija, bilo da je riječ o aktualnom ministru ili onome koji dolazi ili onoj koja dolazi poslije njega morati suočiti i na tome će se zapravo vidjeti koliko i kako će dalje dakle biti povjerenje u zdravstveni sustav. Upozorili ste kako nema timova obiteljske medicine, kako nema ginekologa, kako nema pedijatara, mi se s tim problemom susrećemo u zadnje vrijeme osobito recimo na području Zadra. Vidjet ćemo kako će se zapravo o vašem izvješću ove godine ili nagodinu očitovati Hrvatski sabor. Ako se povratkom u normalu u hrvatskom zdravstvenom sustavu doista ništa ne promijeni pa budemo i dalje umirali od izlječivih bolesti kao što su i rak dojke ili rak grlića maternice onda će se pokazati recimo da zdravstvena administracija iz ove korona krize nije naučila ništa. Za mene su i zdravstvo i obrazovanje vrhunska politička pitanja i smatram da su i zdravstvena i obrazovna politika jedne od najvažnijih razvojnih politika i pitanje zapravo strateškog opredjeljenja jedne države i ljudsko pravo o čemu svjedoče naravno i pritužbe koje idu u vaš ured. Dakle, pozdravljam u svakom slučaju napore koje činite kao neovisna institucija, pozdravljam vašu hrabrost i potrebu da se javno oglasite bez krzmanja, bez zadrške, bez obzira na kritike koje dolaze iz vladajuće stranke i sigurna sam da će u nekom slijedećem sazivu sabora vaš izvještaj apsolutno biti prihvaćen ogromnom većinom. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Leaković, vi ste u svojoj raspravi povezali ovaj zakon, ove izmjene sa ovom krizom i svim problemima koji se događaju u sustavu zdravstva vezano uz korona pandemiju i mislim da ste to dobro povezali i ukazali na važnost prijave svih nepravilnosti koje se mogu dogoditi, a ovaj poslovnik bi trebao ići i u tom smjeru mada je pitanje koliko poslovnik može doprinijeti ako Vlada nije osigurala dovoljno sredstava za rad ovog instrumenta zaštite zviždača u uredu pravobraniteljice. Prema tome i vijeće GRECO-a je ukazalo na to da u korona pandemiji postoje veliki problemi od različitih koruptivnih rizika u sustavu zdravstva, pa se nadam da će i barem simbolički i ovo što danas radimo, pa i prijedlog koji je SDP uputio u proceduru za sprječavanje korona profiterstva doprinijeti da u Hrvatskoj ne budemo u situaciji da siromašni, bolesni pate zbog profitera koji postoje u ovo vrijeme u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolega Jovanoviću taj zakon je upućen u saborsku proceduru, međutim hoće li se išta dogoditi na njegovo usvajanje je veliko pitanje. I Državni inspektorat kojemu je na čelu, nažalost vidi se potpuno nekompetentna osoba, ima određene ovlasti kako bi spriječio korona profiterstvo, kako bi spriječio ovo divljanje cijena osobito kad je riječ o medicinskim potrepštinama i dakle o živežnim namirnicama. Međutim, vidimo da je itekako potrebno dakle ulagati ne samo u neovisne institucije u tom smislu u to kako zaštititi ili kako potaknuti one koji imaju neka saznanja o nepravilnostima da bez straha te nepravilnosti prijave, nego isto tako kako je potrebno osigurati naravno medijske slobode kako bi i novinari bez autocenzure ili bez cenzure mogli slobodno izvještavati upravo o svemu onome što se u ovoj korona krizi može dogoditi.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći pojedinačno govoriti poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana pučka pravobraniteljice, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo u ovih svojih pet minuta nastojat ću govoriti nekoliko stvari vezano za ovu točku dnevnoga rada. Dakle, u svojoj replici ono što sam rekao moram ispraviti, ja nisam rekao da su ljudi koji rade u pučkom pravobraniteljstvu diletanti, već da je ovo posao odnosno ovaj prijedlog koji je poslan HS-u diletantski, iako sam tu možda pretjerao mogu kazat da je dosta aljkavo to napravljeno jer je i Vlada u svom mišljenju vas upozorila na određene stvari u samoj preambuli ovoga prijedloga zakona. Nakon toga je Vlada govorila o zaštiti nepravilnosti prijavitelja nepravilnost u čl. 21. dakle u onom cijelom nizu da ga sad ovdje ne nabrajam, kao i u čl. 10. st. 2. i reguliranju samih ovlasti i Vlada je predložila jednu novu formulaciju iz čl. 4.izmjena i dopuna vezanih za ovaj poslovnik što ste vi na kraju vi prihvatili i napravili. Ali Vlada nikako ne sugerira da se ne prihvati ove izmjene i dopune Poslovnika o radu pučkog pravobranitelja, već dapače da se one kao takve uz ove izmjene prihvati što ćemo mi i učiniti. Ono što sam rekao vezano za rad ureda, misleći na ljude pravnike, stručnjake koji tu rade da se ovakva stvar nije trebala dogoditi i da se tome trebalo posvetiti malo veća pozornost. Zašto to kažem? Jer umjesto toga recimo evo i kolegica Leaković je govorila o vašem izvješću za 2018.godinu i kada pročitate to izvješće za 2018.godinu na 288 stranica opet je Vlada uputila svoje mišljenje koje je uputila na 37 stranica gdje vas upućuje da Vlada poštuje neovisnost pučke pravobraniteljice, ali vam sugerira da se referirate na podatke državnih i javnih tijela, da određene teme nisu prikazane i ocijenjene u kontekstu podataka državnih institucija. E sad, to je moj osobni stav, a ono iščitavajući ovo vaše izvješće recimo ja se ne mogu oteti dojmu, dakle vi se previše bavite ideologijom u tome izvješću, ima puno onoga što je vezano i za svjetonazor u ovome izvješću što možda ne bi trebalo biti, pa čak i u jednom dijelu kada govorimo o iregularni emigrantima i onome što ste vi kroz aktivističke udruge koje su vam davale određene podatke „Are you Syrious“ ili neke druge prikazivali način ponašanja državnih tijela policije u ovom slučaju, moralo se referirati MUP odnosno sam ministar govoreći da takve stvari nisu točne, a zapravo aludiraju kao da smo mi razbojnička zemlja. Ono što također nije dobro, što dolazi iz Ureda pučkog pravobranitelja kada vi govorite o zločinima iz mržnje kojih je u Hrvatskoj 25, a zapravo to vam prenose i određeni mediji u različitim međunarodnim institucijama. Ja ću vam reći, recimo na godišnjem zasjedanju Skupštine OESS-a govorilo se o izvješću iz RH i zločinima iz mržnje kojih je 25 dok recimo jedna Njemačka primjerice ima 7913, Nizozemska 3498, Belgija 875, Poljska 886, Mađarska 233 itd., itd. jer su ovo podaci OESS-a. E sada, kada vidimo ono što vi pišete i ono što govori Vlada ne znamo sada kome vjerovati, Vladi ili vama jer vaše izvješće je bitno za jedno ukupno stanje u društvu i same promjene društvene klime. I kada iznosite recimo ovakve podatke i donoseći ovakve preporuke ne sagledava se zapravo kontekst vremena u kojem mi živimo, a onda se postavlja pitanje koliko ste vi kao pučka pravobraniteljica radite kao aktivistica ili koliko radite kao institucija objektivno jer kada prikazujemo određene stvari onda ih stavljamo na razinu masovnih pojava koje to nisu. A kažem, i diplomatska predstavništva u RH, a i druge međunarodne organizacije ozbiljno shvaćaju vaša izvješća i s njime se koriste u svome radu, što meni kažem osobno nije drago jer kada čujem takve stvari naravno da reagiram i u tim međunarodnim institucijama, mislim da to nije dobro. E sada, kada govorimo o nekakvim selektivnostima vi kažete recimo u svom izvješću citiram vas na stranici 202 i trećem pasusu „Diljem Hrvatske nailazi se na iscrtano ustaško U odnosno pozdrav „Za dom spremni“ i njegovo skraćeno za dom spremni te kukaste križeve“. Ja sam posebnu pozornost prateći recimo dolazak iz Splita ovdje do Zagreba gledao koliko ima takvih stvari, nažalost nisam ih naišao puno, čini mi se na samo jedno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolega Babić evo zajedno smo u ovom mandatu kroz rad Nacionalnog vijeća za praćenje provođenja Strategije suzbijanja korupcije pokušali utjecat na to da u Hrvatskoj raste povjerenje u sustav, međutim ne znam koliko smo u tome uspjeli. Dakle, zadnja istraživanja pokazuje da u Hrvatskoj svega 4% građana bi prijavilo korupciju, 4% građana bi bilo zviždači, čak 96% ne bi. Ključno je da građani imaju povjerenje u sustav. Ne mislite li ipak da pritisak vladajućih na neovisne institucije kao što je Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, kao što je pučka pravobraniteljica doprinosi tome da građani još manje vjeruju u sustav i misle zašto bi prijavili korupciju kada ćemo zbog toga imati samo problema na radnom mjestu u okolini i na taj način bilo koji zakon koji imamo neće povećati spremnost građana da aktivno sudjeluju u borbi protiv korupcije?
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Jovanoviću. Znam i što radite kroz nacionalno vijeće i znam da mi ne dobivamo toliko pritužbi od samih građana, sami ih prosljeđujemo, to sam u svojoj replici govorio i kolegi Stieru. Ja se slažem s tim. Pazite, mi jesmo društvo, mi smo relativno mlado društvo koje je zapravo iz jednog sustava prešlo u drugi sustav, zahvatio nas je rat izbjeglice, svejedno mi nismo mogli na takav način graditi institucije kao što su to, recimo mogle zemlje srednje ili zapadne Europe, zapravo ono čemu mi težimo. Ja se slažem sa vama da pojedini ljudi, da nije dovoljno svijesti u hrvatskom društvu za prijavitelje korupcije. Međutim, ako selektivno odrađujemo stvari i ako nemamo potpune podatke, teško je tu granicu samo zbog određenih medijskih izvješća ili određenih animoziteta osobnih, kako god hoćete, u tijelima državne ili javne vlasti, kada se prijave određenoj instituciji, kazati da su one mjerodavne, da se, kao takve, mogu procesuirati ako nema dovoljno dokaza. Dakle, percepcija ne, a ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] ustvari da.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Furija Radina.
Da, opet se nelagodno osjećam jer da sam znao da ćemo govoriti o izvješću pučke pravobraniteljice, ja bih se pripremio da govorim o izvješću pučke pravobraniteljice. Da, kada se govori o Poslovniku i o ustroju nove jedinice, normalno da ćemo govoriti o korupciji, normalno da ćemo govoriti o tome što se može desiti zviždačima ili, ali međutim, govoriti o ideološkim razlikama i govoriti o izvješću koje nije predmet danas rasprave i moram vam reći g. Babiću da se daleko više slažem sa g. Stierom kad kaže da ideološke razlike ne bi trebale biti prepreke za suradnju.
Poštovani zastupnik Babić.
Poštovani predsjedniče HS-a, hvala. Dakle, poštovani kolega Radin. Zakon o pučkom pravobranitelju u čl. 2 jasno kaže da se pučki pravobranitelj bavi zaštitom, poštivanju ljudskih prava i sloboda vezanih i utvrđenih Ustavom, zakonima i međunarodnim zakonima. Ja zato i jesam govorio o tome, ja poštujem instituciju i neovisnost pučkog pravobranitelja, ali ja osjećam i vidim selektivnost u određenim stvarima. Recimo, ako govorimo o takvim stvarima o kojima govori pučka pravobraniteljica, referirao sam se na kolegicu Leaković, vi ste imali sada za recimo, slučajeve u Rijeci, oskvrnjenje određenih sakralnih objekata, razbijanje kipa Gospe Lurdske, oštećenje u crkvi Blaženog ... [[Govornik se ne razumije.]] , pučka pravobraniteljica se ne referira na to, a što je to nego mržnja. Dakle ona se na takve stvari ne referira, dok se na druge stvari referira. I zato kažem, i zbog pučke pravobraniteljice i samog tog Ureda, i svih nas [[Upadica: Hvala.]] bez selektivnosti bismo daleko, daleko drugačije razgovarali i o tom izvješću, ali i ovome što je ... [[Govornik se ne čuje.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Karoline Leaković.
Kolega Babiću, inzistirate na tim ideološkim razlikama, neka vam bude, mislim da to nije dobro kada je riječ o uopće argumentiranoj raspravi o djelovanju pučke pravobraniteljice. Ono što me međutim, zasmetalo je to što vi sada dakle relativizirate zločine iz mržnje u Hrvatskoj. Govorite pa što ima veze, samo 25 zločina iz mržnje. Pa što je to u odnosu na njemačkih 3 tisuća, 5 tisuća, 7 tisuća, to nije ništa. Pa previše je 1, kolega Babiću. Vi kažete nema ustaškog znakovlja. Ja sam išla iz Splita do Zagreba, vidio jedno. Pa previše je jedno, jedan kukasti križ, jedno U, to je sve previše, razumijete? Ne možete govoriti da u Hrvatskoj ne postoji problem zločina iz mržnje, prema manjinskim narodima, pogotovo prema Srbina u Hrvatskoj. To je dakle apsolutno nešto što nitko tko živi u RH neovisno o tome sjedi li sada na desnoj strani sabornice ili ovdje na lijevoj ili sredini ili uopće ne sjedi, vidi, ljudi to osjećaju na svojoj koži [[Upadica: Hvala.]] Dakle potpuno neodgovorno je da to govorite.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice Leaković. U pravu ste, jedan zločin iz mržnje je previše. Ja sam samo rekao da u određenim međunarodnim institucijama se posebno apostrofira jer vam pučka pravobraniteljica, ona vam ima i univerzalno izvješće i ovo izvješće pučke pravobraniteljice svaku godinu vam koriste određene diplomatska predstavništva i međunarodne organizacije kada govori o takvim stvarima. Onda se govori o jednoj masovnoj pojavi u RH što to nije, to ja želim reći. Dakle ne želim se ja sad ovdje ideološki raspravljati sa vama ili sa bilo kim ovdje, nego govorim da se ne radi o masovnoj pojavi. Mi ne možemo govoriti o masovnoj pojavi, ne znam, takvih znakovlja u RH kad to nije istina. Oni se, činjenica, događaju kada se dogode određene utakmice, kada su neke tenzije možda već i u društvu koje opet, stvorimo, institucije mi, odnosno mediji ih takvima naprave i ljudi na to reagiraju, što svakako nije dobro. Dakle, jedan zločin iz mržnje nije dobar, ali kažem, usporediti 25 i ne znam, 8 ili 9 tisuća, nije isto, o njima se ne govori, o nama se govori. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi kolega. Evo, ja kontinuirano pratim rad pučke pravobraniteljice, otkad sam ovdje u HS-u, naravno da ga pozdravljam i podržavam. Ali, vi ste u vašoj raspravi dosta govorili o selektivnosti. Smatrate li da se tu da, da je, da su izvješća selektivna i da se tu može napraviti i poraditi da bude puno bolja i na kojim pogledima evo, mislite da se taj rad odnosno izvješće može popraviti? Hvala.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala lijepo poštovana kolegice Maksimčuk. Ako ste pročitali izvješće za 2018. g. na 288 stranica pučka pravobraniteljica daje preporuke svim institucijama, državnim i javnih tijelima. Mi možemo govoriti o takvim stvarima, ali isto tako moramo priznati da je i Vlada dala mišljenje na gotovo 37 stranica i zapravo upozorava pučku pravobraniteljicu na neke stvari koje kao takve nisu točne. Kada sam govorio o selektivnosti, kada se gleda ukupna slika u društvu, onda možete selektivno vaditi određene stvari koje recimo, postoje u tom izvješću dok su se recimo, druge stvari, zanemarile. Dakle zanemaruju se, što nije dobro. Dakle i takvo izvješće zapravo služi određenim pojavama u našemu društvu na koje ljudi reagiraju i to nije dobro i ja ne volim takva izvješća, ja više volim objektivna izvješća, ona koja bi objektivno govorila o određenim stvarima, a ne selektivno, što se stvarno da iščitati iz tog izvješća. Hvala.
Hvala lijepa. Otišli smo opet jako u širinu i u izvješću smo pričali barem u svezi sa pučkom pravobraniteljicom, a ne sa svim ostalim pojavama u društvu i šire. No, slijedi zadnja pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovane kolege, mis Vidović. Ja mislim ima jedna poslovica koja kaže ovo. Ovaj problem hrvatske države kaže da je neizgovorena istina gore od laži. Tu se istine ne govori. Ja ne znam nijednog, pa ja živio sam u Kanadi i Francuskoj i Americi, nema nijedan parlament, sabor koji nema, gdje se više nema manjina gdje predstavljaju nego u RH. Ne samo manjina, ja bi volio vidit od početka sabora moderne hrvatske države kolko je bilo Jugoslovena u HS, to je još jedna manjina, možda polovica. Po tome to su dimne, dimne zavjese. Ja mislim da su najviše diskriminirani u ovoj državi Hrvati u BiH, Hrvati u dijaspori, to ću lako dokazati. Ja nisam čuo, nisam nikad čuo, nisam nikad čuo od vas mister Maras, nikad nisam od vas da vi zastupate Hrvate izvan domovine. Ajmo malo o Hrvatima izvan domovine. Imate, imaju pravo glasa, ali formalno pravo glasa jer moraju letit 6 sati iz Vancouvera i sa Sage, to je čista floskula. Oni su dobri bili kad su slali milijarde dolara ovde i danas šalju milijarde, dobri su bili. Kad su spašavali stražnjice naše ljude u saboru, kad su kupovali stotine milijune za oružje davali ovde i Hrvati u BiH su davali, ginuli ovde, a šta imaju, gdje su prebačeni, u neku džamairiju. Na njih se pljuje svaki dan, sustavno se pljuje o Hrvatima, Bosancima, Hercegovcima, to doživim u Zagrebu svaki dan da neko ne pljune na mene hrvatskog generala. A to je taj bivši jugoslavenski mentalni sklop koji je osto ovde. To je antropološko pitanje. O tome se ne govori. Šta je sa Frljićem? Kad, jesmo mi katolici već, ako smo većinom katolici, kršćani, kad mistar Frljić pljuje tamo po vjeri ovaj ova spodoba Matija Babić po kršćanima, to je dozvoljeno [[Upadica iz klupe: Nemojte vrijeđati]] To, to je, ti šuti gore s tebom nisam razgovaro i sjedi. Meni je pun kofer tebe, ja ću nastavit, nemoj me prekidat i tak mi napeto, ajmo dalje ovde, državljanstvo. Ajmo sad o državljanstvu.
Zastupničke Glasnović, zastupniče Glasnović molim vas. Molim vas zastupniče Glanović, ajmo pristojmo jel.
Ajmo sad o državljanstvu. A evo vratio mi je natrag, ovaj, ovaj me prekida ovde, ovaj idiot.
Kolega Glasnović, dobijate opomenu, ne možete tako se ponašati, jel.
Dobro, okej, prihvaćam opomenu, prihvaćam opomenu [[Upadica iz klupe: Isprika]] Prihvaćam. Mi možemo kasnije pričat, ja i ti vani, ne sada. Državljanstvo. Ajmo o državljanstvu sada ovako. Hrvati još, mi čekamo tri desetljeća za državljanstvo, Hrvati dobili državljanstvo. Tri, novi zakon još nije na, na stolu, ljudi traže državljanstvo. Sjećamo se ona, ona, ona hrvatska narodna … [[Govornik se ne razumije]] HNS, neću reć hrvatska narodna sramota. U Čileu 500 je, 500 zahtjev državljanstvo je dole godinama čekalo. Meni dolaze ljudi svaki dan, ja sam u toj Odbor za predstavke i pritužbe. Dođe čovjek, 5.g. čeka državljanstvo, vratio se, čeka. Došo je, ali mu je državljanstvo bilo gotovo prije godinu dana, to je neko od te crvene vlasti bivšeg sustava … [[Govornik se ne razumije]] stavio na stol, prije godinu dana to je bilo gotovo, to je ta birokracija socijalistička. Festival demokracije, toliko za glasanje. Šta je sa Europske direktiva za vraćanje natrag nasilno oduzete imovine? Mis Vidović, šta je s tim? Ljudi umiru, nikad neće vratit natrag. Milijune kuna imaju, vrijednosti tu od Rijeke imate onog crvenog cara Obersnela, žena od matere ima svoju imovinu, ima sve gore, to je njezino, ima tamo u katastru da je njezino i ne vraća ju natrag. Čeka, umrijet će žena, svi će ti ljudi umrijet jer nad njima je vršeno ne samo masovna ubojstva nego vršeno je i ekonomsko nasilje. Zlouporaba vlasti. Kad ćemo govorit o pretvorbi i privatizaciji. To postupak traje, to ko je kažnjen za to od ovih crvenih direktora? Niko. Predstečajne nagodbe, bankovni računi vani, njima je dobro, a stvorili su drugu generaciju iseljenika. Iz ove stranke tu gdje pripada g. Maras, jedan čovjek, jedan čovjek hvali na internetu desete najveće masovne ubojice u povijesti krvavog bravara i on time i direktno brani i pedofila. On je bio pedofil, silovo je djevojčicu od 14.g., vaš voljeni drug bravar je bio pedofil, isto kao košto je Staljin bio pedofil i kako je bio pedofil ovaj Mao Ce-tung i taj metalni sklop i mi šutimo, skidamo gaće svakome, međunarodnoj zajednici, te floskule govor mržnje, ustašoidi, nije, to nema nikakve, to ne vidi nikakve ustaše ovde. Di su, di? Ko je potpisao ustašku zakletvu ovde? Ali imamo ljude iz bivšeg sustava, tu sjede ljudi mis Vidović koji su otkucavali studenta na splitskom sveučilištu kodno ime Odisej, on sjedi u saboru. Jel to festival demokracije? Di je otvaranja arhiva da vidimo ko je gdje radio za koga? To oni sakrivaju kao zmija noge. Opet ću ponovit, ideologija. Ideologija. Kakva ideologija? Istina, nema ideoloških predznaka. To se ovde prikriva, ovo je samo jedan igrokaz bivših kadrova i mi smo dobro došli u Kroslaviju. Fala puno.
Zastupniče Glasnović, ovo sve što ste govorili nema stvarno nikakve veze sa Poslovniku o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja
Pa ja nemam razgovarat s mis Vidović nikada, pa to mi je zadnja šansa možda u saboru.
Pa najavite se, pa se osobno razgovarajte, a nije, nije, nije način da se govori o stvarima koji nemaju uistinu veze sa točkom. Poštovani zastupnik Radin.
Hvala lijepa. Mislio sam replicirati.
Oprostite, oprostite, ovaj prvi, prvi, prvi je dignuo ovaj povredu Poslovnika poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Moram reagirati g. potpredsjedniče. Ja se iz svakog dana, iz dana u dan čudim kako idu tolerirat ovakvu vrstu rasprave u HS koju uređeni čl. 238. Danas je btw. ukoliko znate jedan veliki dan za Grad Zagreb, Dan oslobođenja grada od fašizma prije 75.g. i nevjerojatno je da g. Glasnović može jednog velikog državnika nazivati pedofilom. Znači, to je nešto šta u HS ne smije biti dopušteno. Ja vas molim ovdje je bista Vladimira Nazora koji je došao u ime vlasti '45.g. primiti prijava kod vojske i oslobođenja grada da zaštitite naše institucije. Znači, to jednostavno više ne smijete dopuštati. Čestitam još jednom Zagrepčanima i Zagrepčankama njihov dan, Dan oslobođenja Grada Zagreba. Hvala lijepo.
Kada je govorio onako kako je govorio spram vas dobio je opomenu jel tako. A druge stvari su pitanje stava ideologije i tako u koje ja sa ovoga mjesta ne mogu intervenirati jel, mogu intervenirat kao što i jesam na to da je govorio mimo teme kompletno, kao što su nažalost govorili gotovo svi današnji sudionici u raspravi, ali dobro. Očito je nekakva takva atmosfera da se ne želi govoriti o temi nego se ta tema širi, pa ponekad je ona ipak vezana donekle barem, barem je vezana uz pučku pravobraniteljicu na neki način, a neki su zabrazdili daleko, ali dobro. Poštovani zastupnik potpredsjednik ovog doma Furio Radin.
Gospodine potpredsjedniče. Mislio sam replicirati, ali međutim nema više gospodina Glasnovića pa onda tražim pet minuta pauze kako bi se svi zajedno odmorili od zadnjeg govora i kako bi gospodin Maras i gospodin Glasnović, kao što je predložio gospodin Glasnović prije nego što je pobjegao vani, mogli nastaviti razgovor. Hvala.
Po Poslovniku moram to dati pa se vidimo u. E izvolite, izvolite poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba zastupnika iako se radi o Poslovniku rada pučke pravobraniteljice moram ovdje istaknuti i upozoriti da se moramo konzultirati oko sve većeg jaza i problema koje naši sugrađani u RH imaju, bezobzirnosti pojedinih ljudi koji obnašaju da li lokalnu, da li državnu vlast i problema na koje građani nailaze. Evo danas vidimo, prošetao sam se gradom prije nego što sam došao ovdje, da građani nemaju osnovne preduvjete za normalan život iako plaćaju poreze i prireze, iako bi grad Zagreb trebao osigurati normalne uvjete života u gradu Zagrebu, preko 40 dana, evo znači danas je već čini mi se 45.dan od kada je bio potres, građani šeću ulicama sustav javnog prijevoza ne funkcionira, dizalice su po cijelom gradu, sve je to jedan veliki kuršlus i stvar koja jednostavno ne smije biti normalna u jednom uređenom gradu u uređenoj zemlji. Posebno moram ovdje napomenuti da sam nezadovoljan reakcijom države. Nevjerojatno je da zakon o obnovi Zagreba još uvijek nije u proceduri nakon 45 dana, a da je jučer premijer Plenković bacio mrvice građanima grada Zagreba i rekao evo vam 20.000 kuna nakon što ste potrošili stotine i stotine milijuna kuna da bi obnovili svoje dimnjake, da bi popravili svoje krovove i da bi mogli kako tako živjeti bez obzira što još uvije desetine tisuća naših sugrađana nemaju uvjete za život i nemaju primjerice toplu vodu. Znači 45 dana u zemlji članici koja predsjeda EU u gradu Zagrebu metropoli te zemlje građani ne mogu od države i grada dobiti toplu vodu. Danas smo u takvoj situaciji i dame i gospodo treba se zapitat tko je za to odgovoran. Siguran sam da pučka pravobraniteljica … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja ću vam dati stanku pa se vidimo u 11,31. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, onda ćemo riječ dati u ime predlagatelja poštovanoj pučkoj pravobraniteljici Lori Vidović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ovim izmjenama i dopunama radi se uistinu samo o tehničkom usklađivanju Poslovnika pučkog pravobranitelja sa dva zakona, Zakonom o pučkom pravobranitelju i Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Formulacija kakva je bila prvotno predložena je bila jezično više u skladu sa dosadašnjim poslovnikom i Zakonom o pučkom pravobranitelju. Vlada je predložila da bude više jezično usklađen na Zakonu o zaštiti od prijavitelja nepravilnost, mi smo naravno to učinili bez ikakvih problema, pošto su u preambuli oba zakona. Dakle, ničeg zaista tu nema spornog i vrlo je tehnički cijeli ovaj postupak. Međutim, mislim da je dobra prilika kratko samo spomenuti pošto ste mnogi od vas o tome govorili o nekim izazovima koje smo do sada vidjeli od stupanja na snagu zakona, vezano uz primjenu Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti odnosno zaštiti zviždača, budući da još uvijek postoji veliko nerazumijevanje i neznanje ne samo šire javnosti nego i stručnjaka, a vidim naravno i saborskih zastupnika o tome na što se taj zakon odnosi, koga i kako štiti i što je u čijoj nadležnosti. Mi smo do sada zaprimili 46 pojedinačnih prijava osoba koje smatraju da prijavljuju nepravilnosti i pri tom pučki pravobranitelj nije institucija koja ispituje nepravilnosti, njih samo prosljeđujemo na postupanje nadležnim tijelima, naša nadležnost je zaštita prijavitelja nepravilnosti, dakle zviždača od moguće štete u kontekstu radnog odnosa. Dakle, cijeli niz je tu situacija u kojima postoji nedovoljno razumijevanje i zato je sigurno potrebno puno aktivnosti na edukciji i jačanju svijesti o pravima i zaštiti zviždača. Neki od njih su kao što je gospodin Stier govorio i čuvanje podataka odnosno zaštita anonimnosti zviždača. Mi smo o tome već imali nekoliko sastanaka s DORH-om i nadamo se da sve što radimo, dakle sve što radimo je sa ciljem zaštite prijavitelja i naših pretužitelja i po ostalim zakonima i jačanja povjerenja građana u institucije, to je zaista na prvom mjesto. Iako se radi o tehničkom usklađivanju Poslovnika, ono što ova služba koju danas, odnosno objavom u Narodnim novinama osnivamo, treba raditi, ni u kom slučaju nije tehničko. Nažalost ta služba je, će biti prazna iako su u našem, u proračunu Ureda za ovu godinu osigurana sredstva za zapošljavanje ljudi za ekipiranje službe, ja se nadam da će do kraja godine do toga zaista i doći i da ćemo mi imati kapacitete i resurse za zaista ispunjavati sve dužnosti koje moramo po ovom zakonu na najbolji mogući način. Moramo pritom reći da je u potresu Ured pučkog pravobranitelja znatno oštećen, dakle mi ne možemo više ni ući unutra, a kamoli raditi. Još uvijek nije formalizirano davanje na raspolaganje drugog prostora, koji naravno može, koji će, izgleda zapravo, biti samo privremen i nedovoljan, ali hoću reći da radimo u izuzetno teškim uvjetima i u tim uvjetima se trudimo biti na raspolaganju svakome. Broj pritužbi, odnosno broj mailova koje smo dobili ove godine od 15. ožujka do 1. svibnja je 30% veći od istog razdoblja prošle godine. Također mi je važno istaknuti da u odnosu na neovisnost i institucionalni okvir pučkog pravobranitelja, prošle godine nakon izuzetno dugačke, dubinske, složene akreditacije koje provodi tijelo UN-a, je pučki pravobranitelj dobio reakreditaciju statusa A kao neovisne i samostalne institucije u skladu sa svim najvišim standardima koje se za takvu instituciju traže. Meni i mom Uredu i mom timu je to najveće priznanje i povratna informacija o tome kako temeljito, kvalitetno, neovisno, samostalno i u skladu sa međunarodnim dokumentima radimo taj posao. Ja neću ovu priliku koristiti za govoriti o drugim segmentima ljudskih prava niti o izvješću. Pritom moram istaknuti svima vama da sam zapravo razočarana time što niste bolje informirani pa vam referenca nije Izvješće za 2019. koje je predano HS-u 31. ožujka unatoč koroni, potresu, nemogućnosti rada i svim drugim teškoćama. Nažalost, HS nije raspravio izvješće za 2018. Ne znam hoće li za 2018. i 2019. Moj mandat se također, približava kraju i ne znam kao i nekima od vas, evo, nekim zastupnicima koji su iskoristili ovu govornicu za predizborna obraćanja, meni je vjerojatno ovo također, zadnje obraćanje sa ove govornice, ako Sabor ne bude raspravljao o Izvješću za '18. i '19. do kraja godine. Ono što ne želim propustiti priliku reći je da, odnosno zahvaliti se svim djelatnicima i djelatnicama pučkog pravobranitelja kao institucije koji nisu ni diletanti ni aljkavi diletanti ni samo aljkavi, koji su izuzetno predani, motivirani, stručni, vrijedni i koji koliko god teški uvjeti bili, zaista daju sve od sebe da na najbolji mogući način odgovore na sve potrebe i na sve mandate naše institucije i što se tiče pojedinačnih pritužbi građana i njihove zaštite i što se tiče suradnje s nadležnim tijelima, sudjelovanje u donošenju politika i zakona u međunarodnoj suradnji i svim drugim zadaćama koje su nam dane u zadatak i ja sam sigurna da će se to tako nastaviti u budućnosti. Hvala još jednom svima na podršci u potvrđivanju ovog Poslovnika i mi ćemo nastaviti, nadam se, još jače, ekipiranije i snažnije s ovim Poslovnikom i ljudi za koje se nadam da će moći raditi ovaj mandat, nastaviti ovaj posao. Hvala vam puno.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gđo. Vidović. Dakle, ove izmjene Poslovnika imaju za cilj dakle osigurati u Hrvatskoj bolje preventivne mehanizme u sprječavanju korupcije jer kad se korupcija dogodi, šteta je već počinjena i zapravo se teško može ispraviti sve ono što je zlo koje je nanijela. Dakle, bitno je prevenirati da do korupcije uopće ne dođe. Dakle, tome zaštita zviždača u tome je ključna, kao i zaštita rada neovisnosti svih ostalih neovisnih tijela. Pučki pravobranitelj, povjerenik za informacije, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, neovisni mediji su glavna brana u sprječavanju da se korupcija uopće dogodi. Drago mi je da ste napokon dobili sredstva da se vaš Ured ekipira jer je previše se vremena prošlo pa je to vjerojatno i razlog da još uvijek građani u Hrvatskoj nemaju povjerenje u institucije i ne prijavljuju korupciju. Naravno da je vrlo bitno i obrazovanje za građansko društvo i demokraciju da djeca od najranije dobi shvate da se treba boriti protiv korupcije.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa kolega potpredsjedniče. Gđo. pravobraniteljice, moram priznat da sam izuzetno neugodno iznenađen sa ovom informacijom da još uvijek nakon 45 dana niste dobili mogućnost da nastavite u punom obimu svoj posao od potresa i da su prostori nemogući za rad. Ja predlažem predsjedniku HS-a da intervenira osobno jer vi odgovarate HS-u da vam država osigura prostor kako bi mogli raditi. I sa druge strane, i sa druge strane, da se hrvatski građani imaju kome obratiti u zaštiti svojih prava. A koristim priliku na kraju ove rasprave i vama osobno čestitati i zahvaliti na predanom radu u vašem mandatu. Nadam se da ćete imati priliku još raditi taj posao i da ćete nastaviti u novom mandatu pravobraniteljice obnašati tu dužnost. Hvala vam lijepo na radu i mislim da i vi kao i vaši [[Upadica: Hvala.]] djelatnici ste napravili posao na [[Upadica: Sljedeća replika]] najbolji mogući način. Hvala lijepo.
Je poštovane zastupnice Karoline Leaković, izvolite.
Poštovana gđo. pravobraniteljice, ja jesam u svom, u svojoj raspravi pojedinačnoj govorim upravo o vašem izvještaju za 2019.godinu kojega ste dostavili HS-u koji je naravno kao i uvijek vrlo detaljan, informativan i prepun podataka koje crpite iz različitih izvora. I naravno da biste mogli svoj posao u pravobraniteljstvu raditi još bolje da imate kadrovski, organizacijski i financijski više sredstava, kapaciteta i mogućnosti. I u tom kontekstu pridružujem se apelu da se s ministrom državne imovine gospodinom Banužićem pod hitno dogovori način na koji će i fizički biti smješteni uredi pučke pravobraniteljice kako svi građani koji nemaju pristup e-mailu, koji se ne služe Internetom, koji nisu u mogućnosti na taj se način niti telefonski vam obratiti mogu potužiti i mogu iznijeti svoj problem i da im osiguramo kao hrvatskim građankama i građanima pristup svim institucijama i najvažnijoj instituciji koja se brine za poštivanje njihovih ljudskih prava. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče HS. Poštovana pučka pravobraniteljice. Dakle, vi kažete da dobro mišljenje o vašem radu imaju tijela UN-a i zato ste dobili kategoriju A, ali ste kategorizirani u kategoriji A i da vas to jako veseli. Ali vi ste opunomoćiteljica HS-a i vas treba veseliti mišljenje hrvatskog naroda, hrvatskog puka o instituciji koja je istinita, koja je objektivna, koja radi svoj posao na najbolji mogući način. Govoreći tako rekli ste za 2019.godinu da ste podnijeli izvješće HS-u u teškim uvjetima, mi smo vidjeli to izvješće da ste ga predali, ali isto tako ste rekli da javnost stručna i … saborski zastupnici to dovoljno ne razumiju, što nije korektno, nije korektno s vaše strane. I kada sam rekao o aljkavom radu, ja sam rekao ponovio sam da ne govorim o ljudima koji su diletanti u Uredu pučkog pravobranitelja, vi ste ponovno iskoristili ovu govornicu da kažete da to nisu ljudi koji su diletanti i koji su aljkavi. Ovaj prijedlog koji ste vi dali je aljkav prijedlog jer da nije ne bi Vlada imala 14 intervencija na jedan poslovnik koji ima 20 članaka. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa na samom početku moram reći da je neistina da se nije interveniralo vezano za prostor. Sam predsjednik HS-a je poslao dopis ministru državne imovine i tražio da se taj problem riješi. Ali moja replika se odnosi na izvješće. Naime, svi oni koji su zainteresirani mogu na vašim stranicama vidjeti izvješće za 2019.godinu gdje se vidi da ste imali preko 2500 podnesaka, ali ono što mislim da je dobro da se vaše preporuke npr. čak preko 65% vaših iz 2017.godine su uvažene. Pojedine preporuke odnose se i na financijska dodatna sredstva koja sigurno nije tako lako ni preko noći riješiti, pa evo da naša javnost zna. Hvala.
Hvala lijepa. Vidim da je kolega Zekanović dignuo, vjerojatno traži stanku.
Tako je potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovu točku dnevnog reda. Ovdje moram istaknuti da se danas u Hrvatskoj dogodila jedna iznimno ključna važna stvar, a to je proboj korona virusa na otok Brač i o tome se mora nešto reć u HS-u i ja ću iskoristiti ove dvije minute za to. Dakle, za sve one koji ne znaju aljkavošću nekih ljudi danas imamo na otoku Braču 10-ak oboljelih korona virusom. Jedino mjesto koje se čuvalo striktno strogo, a to su bili hrvatski otoci, danas su postali nakon Murtera žarište epidemije korona virusom. Drugo mjesto koje se čuvalo su bili starački domovi i tamo je nažalost danas zavladala epidemija korona virusom. Mislim da je ovo neprihvatljivo, da su sve službe i županijskih stožera naravno i nacionalni stožer ovdje u potpunosti zakazao. Takva aljkavost da se netko tko je pozitivan na korona virus vrati kući i da ugrožava mahom stariju populaciju na otoku Braču je nedopustivo. Bračani su očajni, iznimno su ogorčeni i ovim putem imaju moju punu podršku. Ovim putem im poručujem da je njihov gnjev opravdan jer ovo što se danas dogodilo na otoku Braču se nije smjelo dogoditi. Neko mora odgovarati, ne može i ovaj put biti nitko nije kriv, kao što je bilo po pitanju staračkih domova, dakle netko mora odgovarati. Zašto, zašto sada kada je korona kriza ajmo reći na koncu pod kontrolom se događa ovako jedan golemi propust koji ugrožava, ponovit ću stanovništvo hrvatskih otoka u ovoj situaciji mislim konkretno na otok Brač?
Kolega Zekanović to naravno jest itekako važna stvar kao i činjenica da su mnogim domovima za starije i nemoćne također se razboljeli, ne danas nego već ranije, ali nema nikakve veze sa temom, a stanka se traži u vezi s temom pa vam zato dajem opomenu. S time zaključujem raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. I s obzirom da su svi. Izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik koja točka?
Stanovnici Nerežišća i PUčišća ne misle da je ovo za opomenu, njima je ovo itekako ozbiljan problem. Pitajte njih gospodine Reiner jeli ovo zaslužuje opomenu ili ne.
Kolega Zekanović ja sam rekao da je to ozbiljna stvar, a vama sam dao opomenu zato jel ste postupali mimo Poslovnika, zato sam vam dao opomenu, a ne zato što ste spomenuli nešto što jest itekako važno. Pa to sam i ja rekao, prema tome molim vas nemojte na račun toga stjecati nekakve poene, nema smisla. Ozbiljna je situacija.
Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja, predlagateljica je pučka pravobraniteljica, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeću odluku. Potvrđuje se Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja usklađen sa mišljenjem Vlade RH od 7. studenog 2019. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 121 za, 0 suzdržanih i 1 protiv, dakle donijeli smo odluku kako je predložilo matično saborsko radno tijelo.
I sad možemo prijeći na našu današnju prvu točku a to je Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja, predlagatelj je pučka pravobraniteljica temeljem čl. 30. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. 36. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila svoje mišljenje, pučka pravobraniteljica dostavila je novi Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja usklađen sa primjedbama Vlade koje ste također dobili. Želi li pučka pravobraniteljica dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana pučka pravobraniteljica Lora Vidović, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici i zastupnice, vi ste zapravo već rekli gotovo sve što sam ja trebala reći, dakle ovaj Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja podnosim u skladu sa čl. 30. stavkom 1. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. čl. 36. stavka 1. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Njime se u skladu sa ostalim mandatima i institucijom odnosno uredom pučkog pravobranitelja dodaje služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti po uzoru na ostale službe koje su sada u uredu, određuju se poslovi službe, previđa postupanje po pojedinačnim prijavama o nepravilnostima u djelu za koje je nadležan pučki pravobranitelj, načini podnošenja prijave i podnošenje izvješća Hrvatskom saboru u skladu sa dosadašnjom metodologijom. Svi prijedlozi kao što ste rekli, nakon sjednica Odbora za Ustav koje je Vlada podnijela u odnosu na izmjene i dopune Poslovnika su uvrštene, prihvaćene i one su sada sastavni dio ovog Poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika i ja predlažem Hrvatskom saboru da ga potvrdi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Aha, imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana pučka pravobraniteljice. Vi ste ove izmjene i dopune Poslovnika o radu pučkog pravobranitelja uputili 30. rujna u Hrvatski sabor i nakon toga vam je Vlada promptno u roku od mjesec dana dala i mišljenje vezano na ove izmjene i dopune i u tom mišljenju zapravo je navela je nekoliko stvari koje ću ja možda nabrojati u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali me zanima kako bi kao vrsna pravnica, jer i u izvješću za 2018. g. gdje dajete preporuke svim institucijama u RH, i niz pravnika koji rade u Uredu pučkog pravobranitelja je moguće zapravo da se dogode ovakve greške, zapravo ovakav jedan diletantski posao kojeg ste uputili Hrvatskom saboru? Evo, pa me zanima kratko, je li se radilo o jednoj omašci kroz ovo ili zapravo se niste referirali dovoljno na kolokvijalno nazvan zakon o zviždačima o kojem ste sada govorili? Evo, hvala.
Poštovana pučka pravobraniteljica, izvolite.
Nisam sigurna točno na koji način da odgovorim na vaše pitanje budući da upućujete na diletantski rad kolega i kolegica koje rade u instituciji pučkog pravobranitelja, ipak moram stati u njihovu nazovi obranu, iako to ne treba, u uredu rade vrsni stručnjaci svako za svoje područje rada, naravno da nam je uvijek svaka podrška i pomoć dobrodošla pa tako i što se nomotehnike tiče iz nadležnih ureda i Vlade i Sabora i rado prihvaćamo svaku situaciju u kojoj možemo našim radom unaprijediti, ali lijepo molim, kao opunomoćenica Hrvatskog sabora, ispred ured koji je opunomoćenik Hrvatskog sabora, da upravo Hrvatski sabor podrži te kolegice i kolege i cijeli tim u Uredu pučkog pravobranitelja, evo zaista izuzetno teškom, pogotovo u ovim okolnostima i poslu koji rade. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu pa će prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani, uvažena pravobraniteljice, uvaženi predstavniče Vlade. Ljudi koju su zviždači, prijavitelji nepravilnosti u RH su marginalizirani, nepravedno osuđivani, možemo navesti i kao i kažnjavani umjesto da su nagrađivani i to je ne samo po pitanju u državnim službama, državnim tvrtkama koje su opljačkane, devastirane je stvoren strah i nepovjerenje ljudi u pravosudni sustav i institucije. To je jedna o činjenica, ja vam mogu navesti jedan primjer koji nije toliko star, na koji je upozoravao hrvatski diplomata, g. Sabljak koji je govorio o korupciji i nepotizmu u Ministarstvu vanjskih poslova i što je se događalo i čovjek je iznio, znači istinu pred hrvatsku javnost s tim da je poštivao sve norme i proceduru gdje je informirao o trošenju sredstava netransparentno i toga čovjeka kojega je trebalo nagraditi njega je se kaznilo. On je kažnjen bez obzira što ima svoju djecu, šta je diplomata karijerni, šta je se ponaša i patriotski i ljudski. Na taj način vidimo da ljudi jednostavno ne, da naši građani stvaraju nepovjerenje, a poglavito u pravosuđe. Tako da bilo koji pomak koji mi donosimo na papiru, a uglavnom da ne bi bilo mrtvo slovo na papiru treba zaštititi ljude prijavitelje nepravilnosti. Imamo, sjećamo se i problema u INA-i. Primjer, on je bio jak, to je dosta značajan, to je gđa. i Vesna Balenović koja je godinama upozoravala što se događa, na koji način se izvlači novac iz INA-e. Međutim, također i ta osoba je proganjana. I takvih imamo nebrojnih primjera, imamo to primjera u svim segmentima društva, u medijskom prostoru prema novinarima, u javnim službama prema službenicima gdje se umjesto da se ti ljudi nagrade i da se potiču da ukazuju na korupciju, nepotizam, u biti oni se kažnjavaju. To prije svega ovaj visoki dom i mi saborski zastupnici, evo sad je kraj mandata, o tome se dosta govorilo iz svih političkih ovaj, sa svih političkih pozicija. Međutim, je činjenica da su vrlo mali pomaci u RH. Jedan od glavnih razloga zbog čega je 2/3 RH prazno, zbog čega imamo od BDP-a 6% od doznaka iz inozemstva je što je se tako ponašale institucije i šta je klijantelizam, nepotizam u biti su dovele do takve situacije da su ljudi stvorili nepovjerenje u institucije i sada naši građani žive u drugim državama i nažalost šalju novac u RH iz inozemstva. I tako prije ove korona krize imali smo osjećaj tj. stvarala je se slika da je u RH gospodarski rast. I to je dobro što je gospodarski rast, al taj rast je u biti stvoren na tome da su oni koji su iselili, koji su najkvalitetniji u RH ljudi svih razina od radnika do visokih intelektualaca, ljudi koji rade svoj posao, profesori, doktori su iselili i zamislite 18 milijardi kuna godišnje ti ljudi koji su mogli stvarati nove vrijednosti u RH oni su vani, a to je najviše zbog ovoga što su ljudi stvorili nepovjerenje u sustav, a oni koji su se trudili ukazati na nepravilnosti, na pljačke u privatizaciji, na ono što je se događalo u RH, šta nije, šta je prouzrokovalo da je 2/3 RH, da su iselile, u biti ne da ih se marginaliziralo nego ih se teroriziralo i ugrožavala njihova egzistencija. Damir Sabljak hrvatski diplomat je taj, ajmo reć, u zadnje vrijeme najeksponiraniji primjer. Čovjek koji je ukazivao na to što se događa u institucijama i dan danas ni Andrej Plenković, ni Gordan Jandroković, svi ti koji su bili u Ministarstvu vanjskih poslova apsolutno nisu poduzeli ništa da bi zaštitili toga čovjeka nego naprotiv oni svojim nečinjenjem u biti potiču da se nastavi korupcija i klijantelizam. I smatram da u ovome trenutku ovaj prijedlog zakona će imati učinak ako se budu poštivale Poslovnika izmjena ovoga, ako se budu poštivali zakoni. Međutim, uglavnom to je ovaj mrtvo slovo na papiru. Brojni prijavitelji ljudi nepravilnosti su ukazivali na netransparentnost. Zato danas u RH oni koji ukazuju jednostavno ih se prikaziva kao ljude koje triba izolirati kao pojedinačne slučajeve, kao greške u sustavu, u biti oni su heroji ovoga vrimena, oni riskiraju svoj komoditet da bi ukazali na ono što se događa u društvu. Zato danas kad pogledamo imamo da, imamo rezultate da u RH svi muzu novac koji odlazi vani. Brojni ljudi su ukazivali, naši građani, na probleme recimo financiranja obnovljivih izvora energije. To je slučaj vjetroelektrana gdje milijarde kuna odlaze u strane džepove dok mi sa solarima možemo riješiti taj problem. Znači naše energetsko siromaštvo naših obitelji, neovisne obitelji. Međutim, i dalje se milijardu i po kuna godišnje odlazi u strane džepove. Isti vam je slučaj događao je se i sa bankama. Banke godišnje danas u RH 4 milijarde kuna…
Kolega Bulj, ali, oprostite što vas prekidam, ali stvarno vjetroelektrane, sve što uglavnom govorite nema veze sa Poslovnikom pučkog pravobranitelja, vjetroelektrane stvarno s tim nemaju veze. Molim vas dajte se skoncentrirajte na temu.
Pa tema je prijavitelj. Ja mogu nabrajati sve prijavitelje. Znači, prijavitelj…
Poslovnik.
Da Poslovnik gdje se olakšaje prijaviteljima ako može to objasniti, reko je u svom razgovoru, vi to niste slušali. Ja bi volio kad sidete na ovu stolicu da slušate o čemu je govorila pučka pravobraniteljica što se mijenja u Poslovniku. U Poslovniku se ovdje radi o prijaviteljima nepravilnosti, vi potvrdite, evo ako ne možete se javiti [[Upadica iz klupe: Osniva se nova služba za zaštitu prijavitelja]] Za zaštitu prijavitelju? I molim vas lijepo, ovo vam je zadnji put da ste mi ovo napravili jel ovo vam nije ćaćino, ni materino. Prijavitelji koji su upozoravali na vaše pljačke, oni koji su upozoravali na pljačke…
Kolega Bulj nemojte, kolega Bulj ja vam dajem opomenu.
g. Sabljak je upozoravao na vaše, g. Sabljak je upozoravao kao prijavitelj i ovim se zakonom u biti…
Kolega Bulj, temeljem čl. 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Temeljem Članka 240. stavak 2. Izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Ne, rekli ste da sam ja ukrao, to ste rekli, sram vas može biti.
Ukrali ste meni pravo riječi, a ja govorim o temi.
Ne, vi ste rekli da sam ja nešto ukrao.
A vi nemate pravo slobodu mišljenja ukazivati, nisam rekao da ste vi ukrali nego ste ukrali slobodu riječi di govorim o temi. Ja govorim o temi da RH …
Vi ste rekli, ja znam što ste rekli i sram vas može biti zbog toga.
… ne štiti prijavitelje. Ja, mene more biti sram što govorim o temi. Šta ja govorim o temi?
Tako je, ne o tome što ste rekli.
Obnovljivi izvori energije, banke prijavitelji, prijavitelji koji su ukazivali na to da uvozimo novac, da uvozimo prehrambenih proizvoda 3 milijarde kuna i štitimo svoju poljoprivredu, ukazitelji, svi koji su ukazivali su kažnjavani, od gospođe Balenović, gospodina Sabljaka o problemu u INI i vi nemate pravo slobodu mog mišljenja, izražavanja i ukazivanja na prijavitelje i rezultate ne štićenja naših ljudi koji su znači prijavitelji nezakonitosti. Ja nisam nikome rekao, ja sam rekao da sustav ne funkcionira i ne štiti te ljude. U Ministarstvu vanjskih poslova sustav ne štiti čovjeka koji je zviždač, prijavitelja, a ovim poslovnikom se baš mijenja taj dio i o tome je govorila pučka pravobraniteljica u svome izvješću. Ja ne vidim niti jedan razloga da se mene zaustavlja kad govorim o prijaviteljima i izmjeni Poslovnika o nepravilnosti i izmjeni Poslovnika. Niti jedna rečenica nije bila van toga. Samo sam govorio o segmentima društva i što se događa zbog toga što su marginalizirani, proganjani prijavitelji nepravilnosti u svim sferama. Od medijskih sfera, od medijske do gospodarsku, u svim sferama. I apsolutno nisam odmakao se od teme. Mi govorimo o šteti na društvu po pitanju korupcije, klijentelizma onih koji prijavljuju te pojave u društvu. I ja ne vidim niti jedan razlog da se meni da opomena i da me se, da sam nešto govorio van teme, ja sam se točno držao Poslovnika [[Upadica: Isteklo vam je vrijeme.]] izmjena Poslovnika. Ja bih vas zamolio da se bar na kraju ispričate saborskom zastupniku.
Sram vas bilo, vi da ste iole pristojne, ali to vi ne znate šta ta riječ znači vi bi se meni ispričali za ono što ste rekli. Poštovani zastupnik Lovrinović vjerojatno traži stanku.
Poštovani potpredsjedniče sabora u ime Kluba Promijenimo Hrvatsku, Živi zid tražim stanku od najmanje 5 minuta da se posavjetujem u ovoj temi. Ponukan istupom ovde predstavnika zastupnika jednog HDZ-a koji je ovaj prijedlog zakona nazvao diletantskim uratkom pokazuje se, a takav termin nije jučer iskoristio kad se raspravljalo i izboru glavne državne odvjetnice, to nije dilentatizam, tu režiju su sami napravili. Znači privatiziraju DORH, oni žele svoj DORH, svoje pravosuđe, sve svoje želite. Žao mi je da ste i vi se ovako okomili na zastupnika Bulja koji je možda bio nespretan ali ne bi želio vjerovati da želite i vi danas ugasiti ovu raspravu. Pustite nas da pričamo. Zato tražim stanku. Zašto? Pa meni, ja dobivam poplavu dopisa preko društvenih mreža, preko maila, ljudi se osjećaju ugroženo, ne znaju kome pisati. Hrvatsko pravosuđe sve više nazivaju krivosuđe, oni se osjećaju bespomoćni. HRT proizvodi svake godine 100.000 ovršenika oni ne znaju tko će ih zaštititi. Ja mislim da su, da su mailovi i sandučići javne pravobraniteljice prepuni, da ljudi više ne znaju što raditi. Ne možemo živjeti u zemlji gdje isti zakon nije isti za sve. Ne možemo živjeti u zemlji u kojoj neki ljudi nikada ne mogu biti osuđeni, uvijek dobivaju sporove, nikada ne gube. Zbog toga se hrvatski građani iseljavaju. Poštovani građani, ako nas gledate danas u ovom saboru, pozivam vas da počupamo ovo, ovaj kukolj koji nas uništava. Dajte podršku ljudima koji se za vas bore, da iz ovog sabora izbacimo konačno one koji žele urediti pravosuđe protiv nas.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati stanku pa ćemo se vidjeti u 9 i 58. STANKA U 9,53 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,58 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, vraćamo se natrag i slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Marko Šimić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, predstavljam, pozdravljam i predstavnike Ministarstva pravosuđa, kao i pučku pravobraniteljicu. Pred nama je danas Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja koje je na potvrđivanje HS u skladu s odredbama čl. 30. st. 1. Zakona o pučkom pravobranitelju i čl. 36. st. 1. Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti podnijela pučka pravobraniteljica svojim aktom od 26. rujna 2019.g. Poslovnik je normativni akt kojim se zaokružuje normativno uređenje institucije pučkog pravobranitelja. Riječ je o Poslovniku o izmjenama Poslovnika pučkog pravobranitelja koji se mijenja s ciljem usklađivanja unutarnjeg ustrojstva ureda pučkog pravobranitelja sa Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Podsjetimo se da je u 2018. i 2019.g. u ovom saboru bila i politička rasprava o regulaciji položaja prijavitelja nepravilnosti, te rad na izradi nacrta Prijedloga zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Iako je RH do sada odnosno do tog dana u velikoj mjeri i razvila svoj pravni okvir za sprječavanje korupcije, donošenje zasebnog Zakona o zaštiti tzv. zviždača usklađenog s europskim i međunarodnim standardima nužna je sastavnica kreiranja i učinkovitog i sveobuhvatnog mehanizma borbe protiv kriminala, korupcije i nepravilnosti. Sukladno Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koji je stupio na snagu 1. srpnja 2019.g. institucija pučkog pravobranitelja postala je nadležno tijelo za vanjsko prijavljivanje koje će prema svojoj nadležnosti i kompetencijama i mogućnostima biti odgovarajuće za adekvatno zaprimanje i obradu prijava, te pružanje zaštite prijaviteljima. Intencija prilikom donošenja tog zakona bila je objedinjavanje pravnih standarda i njihove zaštite u jedan poseban zakon. Riječ je o sveobuhvatnom pravnom okviru koji regulira i dodatno štiti osobe koje prijavama upućuju na različite nepravilnosti. Naime, kako sam i rekao, prije donošenja ovog zakona zaštita prijavitelja nepravilnosti u RH bila je djelomično regulirana u nekoliko zakona. Neki od njih su Kazneni zakon, Zakon o državnim službenicima, Zakon o radu, Zakon o trgovini, Zakon o zaštiti tajnosti podataka i drugi. No, ovim zakonom po prvi puta sistematizira se i detaljno uređuje problematika vezana isključivo za prijavitelje nepravilnosti, te ih se štiti od sankcija poslodavaca koje bi bile povezane s prijavom. Detaljno uređuje zaštitu osoba koje prijavljuju korupciju, ali je proširen i na ostale nepravilnosti i kršenje zakona povezano sa nesavjesnim upravljanjem javnim dobrima, javnim sredstvima i sredstvima EU. Pored već postojećih službi u unutarnjem ustrojstvu ureda, dakle ovim zakonom i danas ovim Poslovnikom, ustrojava se i Služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti kao jedna od unutarnjih ustrojstvenih jedinica nadležnih za obavljanje poslova pojedinih područja iz rada i djelokruga pučkog pravobranitelja. Moram naglasiti ovdje kao član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da smo jučer na sjednici odbora imali ovaj Poslovnik kao jednu i jedinu točku i u raspravi, dakle o ovome Poslovniku spomenuli smo i tražili od pučke pravobraniteljice da usvoji, dakle mišljenje Vlade u kojemu su istaknute i pobrojane, dakle nepravilnosti odnosno neusklađenost najvećim dijelom u normativnom, dakle izričaju ovoga pravnog akta. Nakon usuglašavanja nomotehnike i prihvaćanja, dakle predloženih amandmana u mišljenju Vlade, u toku jučerašnjeg dana, dakle u popodnevnim satima dobili smo i konačan tekst ovog Poslovnika. Važno je naglasiti da je izradom zakona i usvajanjem zakona Vlada RH i ovaj saziv sabora učinio veliki iskorak u zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Još jednom smo poslali jasnu poruku da, da korupciji i kriminalu u RH nema i ne treba biti mjesta, da takve radnje i takve pojavnosti u društvu trebaju biti prokazane i da će osobe koje, koje smognu hrabrosti i snage i prijave takve nepravilnosti imati adekvatnu pravnu zaštitu. Moram naglasiti i da su kolege koje su se ranije javljale u svojim raspravama spomenule kako ovaj Poslovnik nekoga štiti. Ne. Ovaj Poslovnik ne štiti nikoga, štiti ga zakon koji je usvojio ovaj HS u ovome sazivu. Slijedeći, dakle odredbe Poslovnika u, slijedeći i mišljenje Vlade, Klub zastupnika HDZ-a dat će suglasnost za ovakav tekst Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeći je trebao bit Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a trebao je govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći biti Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Karolina Leaković, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, pozdravljam gđu. pučku pravobraniteljicu, g. državnoga tajnika. Poštovane kolegice i kolege, izmjene i dopune pravilnika pučke, Poslovnika pučke pravobraniteljice koje su danas na dnevnom redu HS, Klub SDP-a će podržati. Pozdravljamo donošenje izmjena koje će unaprijediti organizaciju i proceduru u instituciji koja je uz dosadašnje nadležnosti od 1.7.2019.g. u skladu sa zakonom koji je spomenut dobila i novi mandat u smislu tijela nadležnog za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Pučka pravobraniteljica zaprima prijave o nepravilnostima i ona ih prosljeđuje tijelima ovlaštenim za postupanje te ispituje pojedinačne prijave radi poduzimanja radnji iz svoje nadležnosti potrebnih za zaštitu prava prijavitelja uz vanjsko prijavljivanje i javno razotkrivanje, što je također jako bitno. Zakonom je propisano unutarnje prijavljivanje nepravilnosti što podrazumijeva otkrivanje nepravilnosti poslodavcu kojim se smatraju tijela javne vlasti te fizičke ili pravne osobe kod koje prijavitelj nepravilnosti obavlja poslove. Poslodavci koji zapošljavaju najmanje 50 osoba dužni su također uspostaviti sustav unutarnjeg prijavljivanja nepravilnosti u skladu s tim imenovati povjerljivu osobu za unutarnje prijavljivanje i njezinoga zamjenika, osigurati zaštitu prijavitelja od štetnih posljedica, čuvati podatke zaprimljene u prijavi od neovlaštenog otkrivanja te poduzimati daljnje mjere radi otklanjanja utvrđenih nepravilnosti. Pravo je pitanje jesmo li uspjeli od stupanja na snagu ovoga zakona u tom smislu napraviti pomak, budući da su poslodavci imali određeno razdoblje u kojemu su se na odredbe ovoga zakona morali prilagoditi odnosno u kojemu su ih morali primijeniti. S ciljem osiguranja kvalitetne zaštite zviždača nužno je da sustav omogući sigurno prijavljivanje nepravilnosti, učinkovite mehanizme ispitivanje prijava nepravilnosti i njihova otklanjanja i sankcioniranja te naravno i zaštite samih zviždača od štetnih radnji kojima bi mogli biti izloženi zbog prijave. Zato je važno osigurati sredstva za provedbu zakona, ali i ono što je posebno važno i što naglašava i pučka pravobraniteljica u svom izvještaju za prošlu godinu koji je zaprimljen u HS-u, i za edukacije svih skupina koje će primjenjivati zakon od poslodavaca, radnika do sudaca i tužitelja. Na sve to je kao što sam rekla, pučka pravobraniteljica upozorila u svom izvještaju koje je dostavljen Saboru, međutim čini mi se da u ovom sazivu nažalost nećemo imati prilike o njemu raspravljati, pa bih željela u tom kontekstu ukazati na probleme s kojima se institucija susretala u proteklih desetak mjeseci koliko je zakon na snazi odnosno koliko je ova institucija tijelo nadležno za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Ponovit ću da je nekoliko kanala za prijavljivanje, unutarnji, vanjski izuzetno je važno javno razotkrivanje nepravilnosti, tu su potom sudska zaštita, naknada štete i ono što je također važno zaštita identiteta i povjerljivosti prijavitelja nepravilnosti. Dakle, sukladno tome prijavitelji mogu pučkoj pravobraniteljici prijaviti nepravilnosti definirane kao kršenje zakona i drugih propisa, nesavjesno upravljanje javnim dobrima, javnim sredstvima i sredstvima EU koje predstavlja ugrožavanje javnog interesa, a povezane su s obavljanjem poslova kod poslodavca. Pravobraniteljica upozorava da su u proteklom razdoblju i različite institucije i poslodavci i građani sami obraćali njezinu uredu kako bi zatražili tumačenje odredbi odnosno zatražili savjet u vezi sa postupanjem, kome prijaviti, što prijaviti, koja je procedura i što se potom događa, koja je uopće uloga institucije pučke pravobraniteljice kada je riječ o ovome zakonu. I mnoga su pitanja naravno i dalje bez odgovora, zato što se ovi mehanizmi prijavljivanja tek moraju na neki način uhodati. Pravo je pitanje, znaju li potencijalni prijavitelji nepravilnosti da se uopće mogu prijaviti i obratiti pučkoj pravobraniteljici i što se onda kasnije s njihovom prijavom događa. Kao što sam već rekla u skladu s odredbama ovog zakona poslodavci su imali određeno razdoblje od 6 mjeseci kako bi ustrojili ovaj unutarnji mehanizam za prijavu nepravilnosti, no meni se čini da je mnogo važnije upravo od ovog unutarnjeg mehanizma osigurati i mogućnost i priliku javnog razotkrivanja, naravno putem slobodnih medija, ali isto tako i ojačati instituciju pučke pravobraniteljice. To će se nadam se dogoditi kada stupi na snagu izmjena ovoga poslovnika jel cijela stvar je relativno svježa, a s time da je na edukaciji, informiranju javnosti i na uopće osvještavanju postojanja ovog značajnog, rekla bih i antikorupcijskog mehanizma potrebno raditi još snažnije. Mislim da je važno ukazati na to kako je stupanjem na snagu ovoga zakona pučka pravobraniteljica dobila novi vrlo kompleksan mandat, on uključuje sadržajnu komunikaciju s drugim tijelima poput DORH-a, Državnog inspektorata, jedinica lokalne i područne samouprave, a sama pravobraniteljica upozorava da je komunikacija sa samim prijaviteljima nepravilnosti također izuzetno složena, jako osjetljiva zato što se njihov identitet mora zaštiti, a osobe koje prijave nepravilnosti naravno prolaze vrlo teško razdoblje u radnom okruženju, a to se često naravno negativno odražava na njihove privatne i obiteljske odnose. I zato smatram da je važno naglasiti da je potrebno osnažiti i financijski i kadrovski i organizacijski instituciju pučke pravobraniteljice jer se time u cjelini unapređuje i okvir za ostvarivanje ljudskih prava i antikorupcijsko djelovanje. Vlada HDZ-a u ovome mandatu je u mnogim slučajevima nasrtala na neovisne institucije i ako je suditi prema početku ove rasprave to će se dogoditi i danas, neće to biti neke velike razlike. Ni do sada pučka pravobraniteljica nije bila iznimka, dakle bilo je mnogih prigovora na njezino postupanje, a postupanje ove neovisne institucije opunomoćenice HS-a je apsolutno u skladu sa svim zakonima i sa odredbama na kojima inzistiramo kao SDP. Podržavamo ono što pučka pravobraniteljica radi u smislu traženja odgovora, recimo na postupanje policije prema izbjeglicama, podupiremo njezino jasno određivanje u odnosu na govor mržnje odnosno isticanje ustaškog znakovlja i pozdrava. Međutim, ono što zabrinjava je zapravo da u dijelu javnosti, a osobito u dijelu institucija i vrha političke vlasti. To se na sreću promijenilo političkom promjenom na Pantovčaku, dakle mnogi vladajući akteri ne dočekuju s odobravanjem ovako propitivanje. Dojam je da se rad ove neovisne institucije u mandatu ove Vlade pokušavao i pokušava na sve načine omalovažiti i relativizirati, to ne smijemo dopustiti niti u slučaju pučke pravobraniteljice, niti u slučaju drugih pravobraniteljica, niti u slučaju drugih neovisnih institucija koje račune polažu Hrvatskom saboru, a putem Hrvatskog sabora naravno hrvatskim građanima i javnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani predstavnici pučkog pravobraniteljstva, poštovani građani posebno se vama obraćam i pozdravljam vas. Vjerojatno ćemo ovdje još biti nekoliko dana u ovome saboru i pokušavam poslati ove najvažnije poruke u ovom vremenu koje je preostalo do izbora. Kada sam prije 3,5 godine došao u ovaj sabor, dragi građani, bio sam pun nade da možemo promijeniti one ključne stvari koje nam stoje na putu mirnijeg, boljeg, sretnijeg života i za budućnost naše djece. Međutim, ovdje sam na licu mjesta svojim očima shvatio da na prvoj crti obrane Hrvatske stoje ljudi, većina ljudi koji su njen najveći problem. Danas raspravljamo o Prijedlogu Zakona o javnom pravobraniteljstvu odnosno o prijedlogu da se ljudi koji prijavljuju kriminal, korupciju u svojim poduzećima, sredinama da se zaštite na najbolji mogući način i Stranka Promijenimo Hrvatsku će podržati ovaj prijedlog. Međutim, vidjeli ste dragi građani tko se prvi javio da replicira pučkoj pravobraniteljici. Predstavnik HDZ koji ju je napao i rekao da je donijela ovdje jedan diletantski, diletantski prijedlog. Taj isti jučer, nije se čulo za njega ovdje kad se, kad smo raspravljali o državnom, njihovom prijedlogu državne odvjetnice, glavne državne odvjetnice RH, ključne osobe za obranu prava, poretka, koja treba sve nas braniti. Mi nismo jučer imali mogućnost birati jer ona je postavljena. Ja sam jučer upozorio da će presudno na njen izbor utjecati nekoliko zastupnika koje upravo taj DORH ispituje i goni. Imali veće ironije i tragedije za jednu državu, jedan narod nego da mu se to događa? Tak dio Hrvatske, temelja Hrvatske države i društva koji je bio čvrst, trebao biti čvrst, netko je preko noći umjesto njega stavio glinu. Prema tome, nije čudno što hrvatsko pravosuđe građani sve više nazivaju krivosuđe. Nije čudno da se gone i istražuju samo oni koji nisu članovi ili i simpatizeri stranaka koje su na vlasti. Nije čudno da oni koji su napravili grozne stvari, prekršaje, prekršili zakon, da se slobodno kreću ili da lako pređu s onu stranu granice na rezervni položaj u BiH. Zato moramo neke stvari od početka početi raditi, a riječ je o pravosuđu. Mislio sam kad sam došao u ovaj sabor, kao ekonomist, da je najvažnija ekonomska politika znate, imati dobro rješenje da podignemo BDP, proizvodnju, zaposlenost, ali dragi građani dok se ne obračunamo s korupcijom ne može se ništa napraviti, ama baš ništa. Oni drže sve u svojim rukama, vi ne možete danas čistačicu zaposliti ako nemate neku vezu sa ovim koji vladaju. To je ovo što sad govorim, ja u stvari prenosim ono što mi vi građani pišete svakodnevno sve više i više i ja vas podržavam, ja sam ovdje vaš jezik, ja vaš želim zaštititi interes. Međutim, dragi građani također čitam iz vašim dopisa da osjećate se nemoćnim, kažete da vi pojedinačno vaš glas ništa ne vrijedi jer ovi sve drugo to namjeste, odrade itd., ali poštovani građani na dan izbora svatko od nas je car. Papir, olovka i ja odnosno vi. Taj dan smo mi oni koji odlučuju. Najvažnija je odluka o pravosuđu. Bez toga se ništa ne može. Zato je prva točka borbe Stranke Promijenimo Hrvatsku antikorupcija. Zašto je pravosuđe neučinkovito? Pa kao što vidimo prvo zbog toga što je nepodnošljiv utjecaj politike na njega. Što imamo 300 predsjednika sudova u Hrvatskoj koji su, predsjednika, koji su donijeli takve znači pravilnike da oni ne trebaju suditi, da ne vode sporove, ali ima još oko 300 njihovih pomoćnika odnosno zamjenika. To je oko 600 ljudi koji praktično ne rade. No, stvari nisu crno bijele, pozdravljam s ovog mjesta sve one čestite, radišne suce koji rade svoj posao. Na njima ćemo graditi novi temelj jedne nove Hrvatske, nakon izbora, a sa ovima ovo drugo ćemo, da iskoristit ću ružnu riječ, ali očistiti. Kukolj dok ne očistimo na njivi ne može rasti pšenica, to je elementarna ljudska logika. Znači, ukinut ćemo ovih 300 predsjednika, oni će raditi, pa sekretarice, pa auti, pa tako dalje itd. Što ćemo još? Oslobodit ćemo sve sudove, od ovog prvostupanjskog, vrhovnog, ustavnog, banalnih sporova, sporova malih vrijednosti. Zašto? Jer ovaj sustav želi, on zatrpava sudove namjerno, jel netko krivo parkirao pa ga spori, je li ovršen po HRT-u koji svake godine 100.000 ovrha proizvede i on praktično stvara tu bijedu, bijedu najvećim dijelom uz telekom operatere, to ćemo maknuti. A zviždače o kojima je ovdje riječ, o njihovoj zaštiti, oni moraju dobiti najviši stupanj zaštite. Za njih se moraju izgraditi, kao što za žene postoje sigurne kuće, mora za zviždača postojati sigurna kuća. Te heroje hrvatskog društva koji umjesto da postaju heroji oni dobivaju otkaz, oni su progonjeni. Sjetimo se upravo tih hrabrih ljudi, od gđe. Balenović, od g. Sabljaka u Ministarstvu vanjskih poslova. Al se sjetimo i dr. Ante Samodola koji je radio u hrvatskom, bio ravnatelj HANFA-e, tog hrabrog čovjeka koji je tada bio naredio Agrokoru da mora objaviti javnu ponudu za Belje i da je to učinjeno Agrokor danas, prije godinu, dvije godine ne bi propao ljudi moji, ne bi propao. Na njega se obrušio i bivši ministar Linić i premijerka Kosor, bio je u nemilosti. Znači, išao je protiv sustava, sistema. Mi nemamo više vremena poštovani građani, ne možemo više ove, ovo gledat. Najveći broj ljudi bira opciju da pokupi stvari i ode u uređeniju državu. Ako svi tako nastavimo, u ovoj zemlji će ostati samo oni koji nemaju novca za autobus ili nemaju snage da uopće do njega dođu jer su prestari. Moramo pobijediti svoj strah. Dragi građani, sa ovog mjesta vam želim poručiti jer sam prostudirao svaki centimetar ovog sabora i ljudske psihe koje ovdje sjede. Kad biste vi znali koliko su oni plašljivi, slabi, kad biste znali koliko su povodljivi, a posebno kad biste znali kolko se plaše ovih izbora, vi ne biste vjerovali, vjerojatno mi ne vjerujete ni sada ovo što govorim. To su slabi ljudi, oni su samo u krdu jaki, u krdu. Ali dragi građani, mi, nas ne može nitko pobijediti jer građani na izborima mogu sve. Počupajmo taj korov sa, sa hrvatskih njiva koji nas ubija. Neka nam snagu za to da budućnost, pitanje o budućnosti naše djece jer nikada nije bilo u RH više zakona, a nikada slabije i lošije pravosuđe i nikada više nepravde. Očekivao samo da pošto RH predsjeda EU, evo prvih 6 mjeseci da će premijer Plenković iskoristiti sve, svu svoju energiju da barem na području borbe protiv korupcije upotrijebi institucije EU. Ništa od toga dragi građani. On čak u jeku epidemije, on ima svoje neke nebulozne planove, malte ne da je novi Šuman, da širi EU na Balkan i dolje, dolje niže. Prema tome, ne brine o svojoj zemlji, ne brine o svojoj zemlji koju razara korupcija. U tom smislu moramo napraviti veliko pospremanje u RH. Rekao sam već neke stvari od početka. Pun sam optimizma jer znam da je sve u rukama građana. Dragi građani, shvatimo to konačno i promijenimo RH. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marko Vučetić, izvolite.
Dobar dan poštovane kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o Zakonu o izmjeni Poslovnika o radu pučkog branitelja i ovo je jedan od onih trenutaka u kojem se susrećemo sa samom biti naše države. Suočavamo se s time da naša država nije profana nego je sakralna. Ona je sakralna zbog toga što postoje oni koje smatraju da svojom voljom mogu činiti nepravilnosti i da im se ništa neće dogoditi. Tužna je istina da mi imamo Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti umjesto da do toga uopće i ne dolazi. Tužna je činjenica zbog toga što iz nje proizlazi istina, a to je da su prijavitelji nepravilnosti suočeni s gnjevom ove sakralne države, države koja nije profana, država koja ne počiva na narodu shvaćenom kao zajednici ravnopravnih građana, nego počiva na elitama koje smatraju da s državom mogu činiti što god hoće. To je činjenica s kojom se mi suočavamo i to je histerični vrhunac kanibalizma u kojem se nalazimo jel svako od prijavitelja nepravilnosti suočio se s ovim histeričnim kanibalizmom. Zašto danas nitko nije spomenuo prvo ime koje je prijavilo nepravilnost? A to je Ankica Lepej. Zbog toga što državu promatramo na sakralni način, a obitelj Tuđman na način božanstva. Ankica Lepej je bila ta koja je prvi put pokazala što znači biti građanin i što znači desakralizirati državu koja treba biti profana, država koja treba biti demokratska, država koja treba počivati na ravnopravnosti i na različitosti građana. To prijavitelji nepravilnosti čine. Oni znaju da će se suočiti sa bijesom institucija koje ne funkcioniraju jel služe isključivo u svrhe adoracije ovih božanstava i brisanju njihovih kriminalnih tragova. Ali postoji i jedna druga institucija, postoje i jedni drugi ljudi koji se bore za profani koncept demokracije i za državu otvorenosti i ravnopravnosti građana. To je upravo pučko pravobraniteljstvo. Ovaj, ove izmjene Poslovnika nas suočava s time da u prijaviteljima nepravilnosti ugledamo ljudsko lice koje je izranjavano našom nemoći da se i kao zastupnici i kao političari i kao građani suočimo s jednim takvim u sebi duboko pokvarenim konceptom države države koja to nije, države koja je u potpunosti sakralizirana da bi bila kanibalska tvorevina, država koja je potpuno predana jednim takvim histeričkim i histeričnim izljevima, kanibalističkim izljevima jer svatko od njih je osjetio od prijavitelja nepravilnosti, osjetio je što znači biti usamljen i ostavljen od institucija. Pučko pravobraniteljstvo je ona prva institucija koja im vraća povjerenje u demokratsku državu, zbog toga je i pučko pravobraniteljstvo suočeno s jednakim takvim kanibalizmom institucija, zbog toga ih se onemogućava u radu, zbog toga ih se proziva kao da su anacionalni, da su usmjereni protiv države, da ne cijene ono što bi trebali cijeniti. U državi ne postoji ništa što treba cijeniti osim građanina, svakog građanina. Država u kojoj postoji netko koga posebno treba cijeniti nije država nego je prostor unutar kojeg se odigrava kanibalizam, prostor unutar kojeg se odigrava bolno iskustvo odsustva demokracije i bolno iskustvo nestanka ljudskog lika. Meni je, budući je kolega prije mene govorio o svojim iskustvima u ove tri i pol godine u radu Sabora, ja vam mogu reći da iz mog iskustva ovaj kanibalizam državni provode oni najneukiji. Oni koji zastupaju tzv. nacionalističke teze, nacionalističke poglede na državu jer smatraju da je država njihova, oni neprestano postavljaju pitanje, čija je ovo država. Vaša nije jel ne znate što je država. Država pripada građanima odnosno narodu. Počnimo upotrebljavati ovaj pojam narod onako kako mu je značenje dano, zajednica ravnopravnih građana koja počiva na različitosti, to je narod. Narod nije ono što se narodilo da bude nacionalno, da bude nacionalističko, narod je ono koje želi zaštitu koji želi da živi u prostoru u kojem nema nepravilnosti, u kojoj postoji zakonitost i u koji ako govorimo o svetosti jedino što je sveto to je mnoštvo, mnoštvo građana. Ne jedan koji je svet, jedan kojeg ne smijemo spominjati nego jedan koji je mnoštvo. Svaki pojedinac je svet zato što je građanin u demokratskoj državi u državi koja je profana. U nacionalističkoj državi neukih koji pogotovo zadnjih tjedana toliko kod njih dolazi do izražaja ovaj marksističko lenjinistički koncept države, pogotovo kod nekih zastupnika. Sada je bio kolega Glasnović pa je otišao u svoje marksističko lenjinističko leglo u njegovo marksističko lenjinističkog poimanje države, general je marksizma i lenjinizma jer smatra da je država ona u kojoj se neprestano odvija rat i u kojoj neprestano nekog treba poraziti. Toga nema u državi, to je marksistički koncept u kojem postoji klasa koja vlada i klasa nad kojom se vlada. Toga u državi demokratskoj nema, sve su to ostaci i protuhe ostataka marksističko lenjinističkog koncepta države koji sakraliziraju državu i nekakve elite, toga nema. U našoj demokratskoj državi jedini koji mogu biti sakralni su mnoštveni, svaki pojedini građanin. I pogledajmo što smo radili tim građanima koji su desakralizirali od Ankice Lepej do danas? Mi ih proganjamo, ostavljamo ih bez posla. Kada kao Ankica Lepej napišu knjigu ne postoji mreža knjižara koja će tu knjigu prodavati. Zašto to ne postoji? Pa zato što se postavlja pitanje čija je ova država. Dokle god postavljamo pitanje čija je ovo država, shvatimo da ta država ne pripada nikome jel to nije država. Ovo pitanje zasigurno ne postavlja pučko pravobraniteljstvo i s ovog mjesta moguće kao moj posljednji govor u Saboru, zahvaljujem se pučkoj pravobraniteljici što ne dopušta, ne dozvoljava i opire se da itko postavlja pitanje, čija je država nego uporno govori, država je vaša i pripada svim građanima. Ne postoji zatvorenost države, ona je otvora. Postoji zatvorenost institucija, zato što državu pretvaraju u prostor u koji će se neprestano odvijati histerično orgijanje, divljanje onih koji imaju kanibalistička svojstva, koji se međusobno udružuju da bi se međusobno ubijali i jeli, koji će se, vidjet ćete, i na ovim izborima kakve će se koalicije sklapati i poslije izbora kakve će se koalicije sklapati. Tko se ugrožava, tko se udružuje? Svi oni koji su sami sebe ugrozili i sad na povijesnoj pozornici djeluju upravo kao kanibalistički nitko, a takvi ne mogu stvarati državu. Od takvih državu treba braniti. Pučko pravobraniteljstvo i prijavitelji nepravilnosti nisu ništa drugo nego ljudi koji shvaćaju da je narod, da je to zajednica ravnopravnih građana. Ravnopravni građani mogu biti samo različiti, različitost može biti samo u ravnopravnosti, sve drugo je progon i kanibalizam. Dokle god imamo prijavitelje nepravilnosti koje treba štititi od institucija i elita mi smo ništa drugo nego jedna kanibalistička tvorba. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina sada će govoriti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog Visokog doma Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ja se osjećam malo nelagodno nakon ovih svih govora jer zapravo moja je namjera bila samo da kažem da se ja slažem s ovim izmjenama, pa onda tolika retorika zapravo s kojom se, da se mi razumijemo i slažem, stavlja me u neugodan položaj. Zapravo o čemu se radi? Ovdje se ustrojava jedna nova služba i to je služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti u sklopu Ureda pučke, pučke pravobraniteljice. I to zapravo znači jedna tehnička promjena u poslovniku Ureda pučke pravobraniteljice. E, to bi bilo tako, a da se ne radi, a zato kažem da tolika retorika me stavi u neugodan položaj jer nisam se spremao na toliku retoriku nego samo na reć niti Vlada nema ništa protiv tih promjena, a nepotrebno je i reći da ako pučka pravobraniteljica je zapravo predlagateljica tih promjena da će Klub nacionalnih manjina s tim se složiti zato što postoji jedna duga povijest suradnje sa pučkom pravobraniteljicom. Ali kažem, razumijem i onu retoriku koja nije predizborna, a bilo je ovdje zastupnika koji su govorili od srca, a ne iz praktičnih razloga predizborne propagande da tako kažem, razumijem tu retoriku zato što se ovdje radi o nečemu vrlo bitnom. Jest tehnička izmjena, ali ono što nije tehničko je razlog ovoga, ove nove službe, ono što će ona morati raditi. Ona će morati primati pritužbe onih građana koji nisu bili zaštićeni zakonom prilikom prijavljivanja nepravilnosti na poslu. Ona će se morati baviti prijavama jer to pučka pravobraniteljica zna da neće biti samo nepravilnosti na poslu, nego i oni koji govore, koji će se, koji će prijaviti korupciju i ti će se javiti. A korupcija je velika riječ, a korupcija je bol ovoga društva i demokracija. I kad govorim ovom društvu ne govorim o hrvatskom društvu, govorim daleko šire. Demokracija nije zaštita protiv korupcije, pa čak niti demokracija koja je izričito shvaćena, ona koja kaže na prvoj stranici koja je obično napisana na prvoj stranici knjige o demokraciji koja ima oko 600 stranica, jel da, a prva kaže da je to vladavina većine, jel da. Znači kada nas ima 100, ako 51 kaže da je ovako, jel da, onda to je dovoljan razloga da provedemo odluku i nitko nam ne može reći da nismo bili demokratični. Ali u ostalih 599 stranica te knjige navedene su iznimke, ne samo iznimke nego i načini kako se to radi. I načini kako se štite ona većina npr. u ovom slučaju 49% jer je to puno, puno ljudi i načine kako se zaštite i oni koji su mali, pa i toliko su mali da ne mogu, da ne mogu utjecati. Znači, demokracija nije, prije je rečeno napravljena usporedba između lenjinizma, marksizma u lenjinizma i demokracije, ja se u biti slažem i s time, ali onda treba reći što mislimo pod demokracijom. Demokracija je znači ono što štiti sve, a ne većinu. A štititi sve je ogroman posao. Zapravo štititi sve je posao koji je gotovo nemoguć. Moguć je u utopijama, ali nemoguć je u društvu koji, koje funkcionira na osnovi današnjih zakonitosti funkcioniranja društva. Znači, radi se o jednoj tehničkoj promjeni koja se tiče pravih, suštinskih stvari, razloga. Kada govorimo o korupciji, kada govorimo o jednoj trećoj stvari. Znači govorili smo o prijaviteljima nepravilnosti o korupciji, a treća je stvar, treća su stvar pokajnici, jel da. Naravno, pokajnici se neće javiti uglavnom pučkoj pravobraniteljici, mada nije rečeno jer je mi štitimo nedovoljno sve te tri kategorije. Znači prijavitelji i nepravilnosti i pokajnike i prijavitelje ovoga korupcije. Zašto to kažem? Ja sam u svojoj dosta dugačkoj političkoj karijeri upoznao ljude iz zemlje moje matične kulture da ju tako zovemo iz Italije, koji samo zbog jedne prijave, samo zbog jedne prijetnje crvenih brigada, kad su došli u posjet u Hrvatskoj do granice pratila ih je zaštita, 20 godina ih je pratila zaštita. Znate koliko to košta? Znači, jedna prijetnja nikad ostvarena, 20 godina 6 plus 6 u ovom slučaju karabinjera, znači 12 karabinjera bili su na usluzi jednom čovjeku. Sa onim što mi zamjeramo da ima predsjednik Republike, premijer, oklop, sa oklopljenim kolima. Otišao sam i ja malo u širinu, ali samo da kažem da se mi prema onima koji su u opasnosti radi prijave nepravilnosti, radi onih koji su žrtve korupcije pa to prijavljuju ili oni koji su pokajnici pa također, pa također, prijavljuju da bi imali određeni tretman, određenu zaštitu u sudskom postupku. Mi se ponašamo uglavnom traljavo i to je problem koji je suštinski. Znači, Klub nacionalnih manjina uvijek štiti slabije. Pučka pravobraniteljica također, u nekim trenucima svog rada u slabije, a zna kako smo mi reagirali u trenucima kada, zbog jednog, zbog zakona s kojima se mi ne slažemo zapravo, to je da ovisi o mišljenju Vlade, zna kada je mišljenje Vlade bilo, ne sjećam se da li negativno ili ga nije bilo, bilo je negativno, je l' da, ja mislim ... [[Upadica se ne čuje.]] zna na koji način smo reagirali. Znači oni koji su predmet kontrole, ne mogu zapravo odlučivati zapravo odlučivati i kontroloru na taj način da kontrolor, zapravo, u tom slučaju pučka pravobraniteljica, ili u krajnjoj liniji, Sabor, je l' da, da odgovaraju zbog toga što su iznijeli neku kritiku. To se poklapa potpuno sa ovom izmjenom Poslovnika jer i ovdje oni koji prijavljuju nepravilnosti zapravo mogu biti kažnjeni, a nikomu ništa. I pučka pravobraniteljica također, može biti kažnjena, a moramo u budućnosti izmisliti metodu kako da bude potpuno autonomna. Hvala. Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, pozdravljam pučku pravobraniteljicu, državnog tajnika. Danas imamo ove izmjene Poslovnika, ja bih želio pozdraviti činjenicu da je pučka pravobraniteljica i prihvatila amandmane odnosno promjene koje je Vlada RH predložila ovom Poslovniku. Amandmani odnosno promjene koje sada postaju sastavni dio ovog prijedloga novog Poslovnika, a koji su išli za tim da se puno bolje zapravo duh Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti pretvori u ovaj alat, a to će biti ova služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti unutar Ureda pučke pravobraniteljice. Dakle, prvenstveno se to odnosilo na pitanje prosljeđivanja prijave ovlaštenim tijelima, na davanje informacije prijaviteljima o njihovim pravima i ono što je po meni tu ključno i bitno, a ne temelju je i onoga što je kolega Radin prije spomenuo, a to je čuvanje podataka, zaštita podataka, zaštita prijavitelja identiteta i svega onoga što bi trebalo biti zapravo zaštita onoga koji se bori protiv korupcije, koji ima hrabrost i koji ima i zakonsku tu mogućnost i zaštite kada ide prijaviti određene nepravilnosti. I činjenica da je sada to uvršteno, mislim da je dobra i upravo zbog toga kao što je i kolega Šimić rekao, Klub HDZ-a pa i onda i svaki pojedini zastupnik iz našega kluba će podržati ovakav prijedlog sa ovakvim izmjenama. Mislim da je važno ovdje napomenuti da su te izmjene ojačale i dali jedan bolji smisao ovom alatu, ovom Poslovniku i onda naravno, ono što se nadamo, dobrom radu te službe. Zašto? Jer zakon koji smo donijeli, čini mi se sredinom prošle godine, negdje u srpnju je onaj koji je potreban instrument da država se bolje ekipira u toj borbi protiv, u većem stupnju transparentnosti rada javnih, ali i naravno i privatnih poduzeća. Kada pogledamo sve teorije društveno odgovornog poslovanja, etičkoga poslovanja, onda je pitanje zviždača, odnosno pitanje zaštite prijavitelja nepravilnosti jedan od ključnih alata kojim država može otvoriti pravne mehanizme zaštite da bi se, prvo prevenirala, a drugo, kad se i dogodi neka nepravilnosti, da imamo i one koji će to unutar samog sustava, unutar samog poduzeća to vidjeti, prijaviti, odbiti napraviti neku nepravilnu, nezakonitu, nemoralnu radnju, a biti opet zaštićeni. Ali, vidjelo se isto da nije dovoljno samo to unutar samog poduzeća nego treba biti jedna vanjska prijava omogućena i ova će ići prema pučkoj pravobraniteljici. Mislim da je jasno da i to pučka pravobraniteljica dobro zna, ideološki imamo naših razlika i nikad se nismo ustručavali da to javno, ali argumentiramo iznesemo, ali je dobro upravo da nitko nema niti sumnju da će pučka pravobraniteljica biti neki alat vladajuće stranke ili vladajuće većine, prema tome, oni koji će ići sa takvom vanjskom prijavom znaju da s te strane, neće biti nikakvih konsekvenci nego naprotiv, da će biti zaštićeni. Mislim da je to bila i intencija zakona, ojačati upravo takve mehanizme jer kao što smo i prije čuli, govorimo danas o demokraciji. Mislim da je to bitno upravo u ovim vremenima kada se borimo protiv ove krize i ove pandemije, ali u pozadini toga i ako hoćete, jedno globalno nadmetanje, da li su totalitarni ili autoritarni režimi bolji u suzbijanju toga ili zapadne demokracije, neki će reći liberalne demokracije. U svakom slučaju, slobodna politička institucije, demokratske institucije. Mi naravno želimo da hrvatska se razvija upravo u tom smjeru pa i mi sa ove kršćansko demokratske pozicije želimo upravo takav jedan demokratski sustav koji će zaštititi svakog građanina RH. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Babića, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče HS. Kolega Stier, meni su poznati vaši stavovi vezani za borbu protiv korupcije i klijentelizma u hrvatskom društvu. Dakle, zakon, kolokvijalno nazvan Zakon o zviždačima odnosno o prijaviteljima nepravilnosti je ova Vlada predložila HS i mi smo ga izglasali u 7 mjesecu. Kada govorimo o korupciji ne zaboravite da mi i unutar HS imamo još jedno tijelo, zapravo nacionalno vijeće koje se bavi praćenjem same strategije za provedbu korupcije i tu imamo veliki broj prijavitelja koji ili u pisanom obliku, usmeno, zapisnički i u elektroničkom obliku nama dostavljaju zapravo svoje primjedbe koje mi dalje prosljeđujemo nadležnim tijelima. Ono što je prije vas govorio kolega Radin kad je govorio o korupciji u našemu društvu, želim reć s obzirom da ste vi karijerni diplomata i bili ste u mnogim zemljama, znate da niti jedno društvo nije imuno na korupciju u manjem ili, ili, ili većem obimu, pa čak i one zemlje o kojima mi govorimo, koje su na listu Transparency International kao Njemačka ili kao Danska, kad se govori o nekoruptivnim zemljama imaju velike oblike korupcije o kojima se možda manje priča nego, nego u našem društvu. Naravno da je korupcija zlo koju treba iskorjenjivati.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala kolega. Dobro ste rekli i nije potrebno biti u diplomaciji, al naravno i moje iskustvo može potvrditi ono što ste vi spomenuli, korupcija jest jedan fenomen koji se ne može pripisati samo jednoj državi, samo jednoj skupini, toga ima svugdje. Ali ja bih se podsjetio tu možda riječi Lord Aktona koji je rekao „vlast korumpira, apsolutna vlast apsolutno korumpira“. Dakle, upravo je demokracija taj mehanizam koji će ograničiti vlast, koji će imati sistem kontrole da bi se suzbila korupcija, da bi se suzbilo jedna zloupotreba javnoga položaja za privatne interese. Utoliko imamo i taj mehanizam košto ste spomenuli za suzbijanje sukoba interesa, danas smo govorili o jednom mehanizmu, a to je zaštita prijavitelja nepravilnosti, ali naravno da je rad u, na području borbe protiv korupcije uključuju i ovaj dio suzbijanja sukoba interesa.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Karoline Leaković, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, spomenuli ste neke ideološke razlike koje postoje između HDZ-a i pučke pravobraniteljice. Pa nisam očekivala da ćete ovaj djelovanje, rad pučke pravobraniteljice i pučkog pravobraniteljstva uopće promatrati u odnosu na ideološke razlike na personu koja sada obnaša tu dužnost i to može, možete li onda nekoga tko vam je ideološki blizak podjarmiti ili kako ste vi rekli, staviti, koristiti kao alat u rukama vladajuće stranke. Dakle, mi u HS neovisno o tome s kim se ideološki slažemo, tko je na čelu neovisne institucije, moramo djelovanje neovisne institucije promatrati u kontekstu Ustava i zakona, a ne u kontekstu toga je li netko bliži jednoj političkoj opciji, ja to zapravo i ne znam u slučaju gđe. Vidović, ali nije ni bitno. Dakle, ideološke razlike i ideološka tumačenja ne bi ni na koji način trebala utjecati na vaše promišljanje i na vašu ocjenu rada pučke pravobraniteljice.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam poštovana kolegice. Upravo na tom tragu sam govorio ne o nekim ideološkim razlikama kluba zastupnika nego mi se dugo i znamo i imamo doista različite ideološke poglede i baš sam htio naglasiti da unatoč tome ono što je važno je važnost institucija. Na tom tragu čini mi se da je išla i vaša rasprava odnosno vaše pitanje i da upravo je to činjenica koju moramo ovdje afirmirati ako želimo dalje razvijati naš demokratski sustav. Prema tome, na tom tragu sam to rekao i pokušao argumentirati i mislim da je to važno, da je važno da možemo imati u jednom demokratskom pluralnom društvu različite ideološke poglede, da ih možemo iznijeti javno, argumentirano, ali moramo naravno svi raditi za zajedničko dobro i poštivati institucije našeg demokratskog uređenja. Hvala vam.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepa. Kolega Stier, s vašom raspravom bi se mogla složiti. Otvorenost javne uprave i transparentnost je nešto s čim se ja osobno slažem barem zadnjih 10-tak godina i to je odlična prevencija korupcije. A kada poštenje i rad u javnoj upravi postanu vrednovani, cijenjeni i zaštićeni onda ćemo znat da smo na pravom putu i da idemo u dobrom smjeru, što ste i vi naglasili. Ured pravobraniteljice je ovim izmjenama dao jedan obol tom smjeru. Ja bih rekla da je ovo jedan od boljih alata i u tom sektoru trebamo to pozdraviti kao što ste i vi pozdravili i pozdravljamo te izmjene jer svaki korak koji ide prema boljoj otvorenosti, prema transparentnosti i prema zaštićenosti poštenja u javnom sektoru i radu, mislim da je to nešto što zaslužuje svaku pohvalu.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam kolegice na tim riječima koje bi me potaknule, samo naglasiti da je bila i volja ove vladajuće većine i HDZ-a u tom smislu da se ustroji ovakva služba za zaštitu prijavitelja nepravilnosti i da postoji ovakav mehanizam vanjske prijave kod pučke pravobraniteljice, dakle volja upravo ove vladajuće većine da se učvrsti naš demokratski sustav, da se on razvije, da jednostavno naša država bolje funkcionira i bolje zaštiti prijavitelje nepravilnosti. U tom smislu mislim da i vaše pitanje isto tako potvrđuje da je to politička volja i HDZ-a, mi smo to potvrdili odnosno artikulirali donošenjem zakona sredinom prošle godine, a danas sa ovim Poslovnikom ide se to implementirati i dati jedan učinkovit alat pučkoj pravobraniteljici.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Naravno, kao i u onoj raspravi u ime Kluba SDP-a naglasit ću podršku poslovniku o radu pučke pravobraniteljice i općenito radu ove neovisne institucije. Kažem nećemo imati priliku raspravljati vjerojatno u ovom sazivu o vašem izvješću za prošlu godinu, ali budući da se dakle nalazimo u jednoj situaciji zdravstvene i onda posljedično nažalost ekonomske krize, mislim da je važno naglasiti kako je i vaša institucija istaknula da je osobito važno u ovim kriznim trenucima usmjeriti se na to da se ljudska prava zapravo poštuju i da nikakvi, nikakve odluke, bilo da je riječ o stožeru, bilo da je riječ o Vladi, bilo da je riječ o odlukama koje donose neka druga tijela, ne smiju ostati takve da se, dakle umanjuju ljudska prava, ne smiju ostati netransparentne i ne smiju postati temelj za na neki način sužavanje prava koje bi trajalo dulje od ovoga kriznoga perioda. Vi ste u svojem izvještaju za prošlu godinu naglasili kako su po prvi puta zapravo najbrojnije pritužbe građanki i građana bile na stanje u zdravstvenom sustavu. I mislim da je o tome vrlo važno govoriti upravo danas, svega nekoliko dana nakon što se zdravstveni sustav polako vraća u normalu. Vi ste u prošloj godini, navedeno je u izvještaju postupali u više od 5.000 predmeta, od toga ste imali oko 2.500 novo pristiglih predmeta i upravo se među tim novo pristiglim najviše pritužbi odnosilo na dostupnost i kvalitetu zdravstvene zaštite. U proteklih mjesec i pol osobito smo bili svjedočili i stručnosti i požrtvovnosti i ljudskosti medicinskog osoblja odnosno ne zdravstvenih radnika u zdravstvenome sustavu. Sustavu kojega usprkos različitim manje ili više nekompetentnim ili kompetentnim ministrima koji su ga vodili usprkos zapravo nikada do kraja osmišljenoj i provedenoj zdravstvenoj reformi nismo uspjeli razgraditi u proteklih 30-tak godina. Na svu sreću ostali smo u nekim dijelovima na modelu javnoga zdravstva iz bivše države i na tome zapravo čini mi se možemo temeljiti i ovu kako se to službeno kaže povoljnu epidemiološku sliku koju danas imamo. Međutim, pred nama je sada dvostruki izazov odnosno pred hrvatskim građanima je ono što se zove povratak dakle na, u normalu u smislu i lista čekanja koje ih čekaju u bolnicama bilo da riječ o prvim pregledima, bilo da je riječ o kontrolnim pregledima. Vi ste dakle naveli da je prosječno vrijeme čekanje odnosno prosječno čekanje na prvi pregled u prošloj godini bilo 145 dana, to bi značilo nekih 5 mjeseci. Mislim da je to u svakom slučaju nešto s čime će se sada zdravstvena administracija, bilo da je riječ o aktualnom ministru ili onome koji dolazi ili onoj koja dolazi poslije njega morati suočiti i na tome će se zapravo vidjeti koliko i kako će dalje dakle biti povjerenje u zdravstveni sustav. Upozorili ste kako nema timova obiteljske medicine, kako nema ginekologa, kako nema pedijatara, mi se s tim problemom susrećemo u zadnje vrijeme osobito recimo na području Zadra. Vidjet ćemo kako će se zapravo o vašem izvješću ove godine ili nagodinu očitovati Hrvatski sabor. Ako se povratkom u normalu u hrvatskom zdravstvenom sustavu doista ništa ne promijeni pa budemo i dalje umirali od izlječivih bolesti kao što su i rak dojke ili rak grlića maternice onda će se pokazati recimo da zdravstvena administracija iz ove korona krize nije naučila ništa. Za mene su i zdravstvo i obrazovanje vrhunska politička pitanja i smatram da su i zdravstvena i obrazovna politika jedne od najvažnijih razvojnih politika i pitanje zapravo strateškog opredjeljenja jedne države i ljudsko pravo o čemu svjedoče naravno i pritužbe koje idu u vaš ured. Dakle, pozdravljam u svakom slučaju napore koje činite kao neovisna institucija, pozdravljam vašu hrabrost i potrebu da se javno oglasite bez krzmanja, bez zadrške, bez obzira na kritike koje dolaze iz vladajuće stranke i sigurna sam da će u nekom slijedećem sazivu sabora vaš izvještaj apsolutno biti prihvaćen ogromnom većinom. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Leaković, vi ste u svojoj raspravi povezali ovaj zakon, ove izmjene sa ovom krizom i svim problemima koji se događaju u sustavu zdravstva vezano uz korona pandemiju i mislim da ste to dobro povezali i ukazali na važnost prijave svih nepravilnosti koje se mogu dogoditi, a ovaj poslovnik bi trebao ići i u tom smjeru mada je pitanje koliko poslovnik može doprinijeti ako Vlada nije osigurala dovoljno sredstava za rad ovog instrumenta zaštite zviždača u uredu pravobraniteljice. Prema tome i vijeće GRECO-a je ukazalo na to da u korona pandemiji postoje veliki problemi od različitih koruptivnih rizika u sustavu zdravstva, pa se nadam da će i barem simbolički i ovo što danas radimo, pa i prijedlog koji je SDP uputio u proceduru za sprječavanje korona profiterstva doprinijeti da u Hrvatskoj ne budemo u situaciji da siromašni, bolesni pate zbog profitera koji postoje u ovo vrijeme u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolega Jovanoviću taj zakon je upućen u saborsku proceduru, međutim hoće li se išta dogoditi na njegovo usvajanje je veliko pitanje. I Državni inspektorat kojemu je na čelu, nažalost vidi se potpuno nekompetentna osoba, ima određene ovlasti kako bi spriječio korona profiterstvo, kako bi spriječio ovo divljanje cijena osobito kad je riječ o medicinskim potrepštinama i dakle o živežnim namirnicama. Međutim, vidimo da je itekako potrebno dakle ulagati ne samo u neovisne institucije u tom smislu u to kako zaštititi ili kako potaknuti one koji imaju neka saznanja o nepravilnostima da bez straha te nepravilnosti prijave, nego isto tako kako je potrebno osigurati naravno medijske slobode kako bi i novinari bez autocenzure ili bez cenzure mogli slobodno izvještavati upravo o svemu onome što se u ovoj korona krizi može dogoditi.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći pojedinačno govoriti poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana pučka pravobraniteljice, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo u ovih svojih pet minuta nastojat ću govoriti nekoliko stvari vezano za ovu točku dnevnoga rada. Dakle, u svojoj replici ono što sam rekao moram ispraviti, ja nisam rekao da su ljudi koji rade u pučkom pravobraniteljstvu diletanti, već da je ovo posao odnosno ovaj prijedlog koji je poslan HS-u diletantski, iako sam tu možda pretjerao mogu kazat da je dosta aljkavo to napravljeno jer je i Vlada u svom mišljenju vas upozorila na određene stvari u samoj preambuli ovoga prijedloga zakona. Nakon toga je Vlada govorila o zaštiti nepravilnosti prijavitelja nepravilnost u čl. 21. dakle u onom cijelom nizu da ga sad ovdje ne nabrajam, kao i u čl. 10. st. 2. i reguliranju samih ovlasti i Vlada je predložila jednu novu formulaciju iz čl. 4.izmjena i dopuna vezanih za ovaj poslovnik što ste vi na kraju vi prihvatili i napravili. Ali Vlada nikako ne sugerira da se ne prihvati ove izmjene i dopune Poslovnika o radu pučkog pravobranitelja, već dapače da se one kao takve uz ove izmjene prihvati što ćemo mi i učiniti. Ono što sam rekao vezano za rad ureda, misleći na ljude pravnike, stručnjake koji tu rade da se ovakva stvar nije trebala dogoditi i da se tome trebalo posvetiti malo veća pozornost. Zašto to kažem? Jer umjesto toga recimo evo i kolegica Leaković je govorila o vašem izvješću za 2018.godinu i kada pročitate to izvješće za 2018.godinu na 288 stranica opet je Vlada uputila svoje mišljenje koje je uputila na 37 stranica gdje vas upućuje da Vlada poštuje neovisnost pučke pravobraniteljice, ali vam sugerira da se referirate na podatke državnih i javnih tijela, da određene teme nisu prikazane i ocijenjene u kontekstu podataka državnih institucija. E sad, to je moj osobni stav, a ono iščitavajući ovo vaše izvješće recimo ja se ne mogu oteti dojmu, dakle vi se previše bavite ideologijom u tome izvješću, ima puno onoga što je vezano i za svjetonazor u ovome izvješću što možda ne bi trebalo biti, pa čak i u jednom dijelu kada govorimo o iregularni emigrantima i onome što ste vi kroz aktivističke udruge koje su vam davale određene podatke „Are you Syrious“ ili neke druge prikazivali način ponašanja državnih tijela policije u ovom slučaju, moralo se referirati MUP odnosno sam ministar govoreći da takve stvari nisu točne, a zapravo aludiraju kao da smo mi razbojnička zemlja. Ono što također nije dobro, što dolazi iz Ureda pučkog pravobranitelja kada vi govorite o zločinima iz mržnje kojih je u Hrvatskoj 25, a zapravo to vam prenose i određeni mediji u različitim međunarodnim institucijama. Ja ću vam reći, recimo na godišnjem zasjedanju Skupštine OESS-a govorilo se o izvješću iz RH i zločinima iz mržnje kojih je 25 dok recimo jedna Njemačka primjerice ima 7913, Nizozemska 3498, Belgija 875, Poljska 886, Mađarska 233 itd., itd. jer su ovo podaci OESS-a. E sada, kada vidimo ono što vi pišete i ono što govori Vlada ne znamo sada kome vjerovati, Vladi ili vama jer vaše izvješće je bitno za jedno ukupno stanje u društvu i same promjene društvene klime. I kada iznosite recimo ovakve podatke i donoseći ovakve preporuke ne sagledava se zapravo kontekst vremena u kojem mi živimo, a onda se postavlja pitanje koliko ste vi kao pučka pravobraniteljica radite kao aktivistica ili koliko radite kao institucija objektivno jer kada prikazujemo određene stvari onda ih stavljamo na razinu masovnih pojava koje to nisu. A kažem, i diplomatska predstavništva u RH, a i druge međunarodne organizacije ozbiljno shvaćaju vaša izvješća i s njime se koriste u svome radu, što meni kažem osobno nije drago jer kada čujem takve stvari naravno da reagiram i u tim međunarodnim institucijama, mislim da to nije dobro. E sada, kada govorimo o nekakvim selektivnostima vi kažete recimo u svom izvješću citiram vas na stranici 202 i trećem pasusu „Diljem Hrvatske nailazi se na iscrtano ustaško U odnosno pozdrav „Za dom spremni“ i njegovo skraćeno za dom spremni te kukaste križeve“. Ja sam posebnu pozornost prateći recimo dolazak iz Splita ovdje do Zagreba gledao koliko ima takvih stvari, nažalost nisam ih naišao puno, čini mi se na samo jedno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolega Babić evo zajedno smo u ovom mandatu kroz rad Nacionalnog vijeća za praćenje provođenja Strategije suzbijanja korupcije pokušali utjecat na to da u Hrvatskoj raste povjerenje u sustav, međutim ne znam koliko smo u tome uspjeli. Dakle, zadnja istraživanja pokazuje da u Hrvatskoj svega 4% građana bi prijavilo korupciju, 4% građana bi bilo zviždači, čak 96% ne bi. Ključno je da građani imaju povjerenje u sustav. Ne mislite li ipak da pritisak vladajućih na neovisne institucije kao što je Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, kao što je pučka pravobraniteljica doprinosi tome da građani još manje vjeruju u sustav i misle zašto bi prijavili korupciju kada ćemo zbog toga imati samo problema na radnom mjestu u okolini i na taj način bilo koji zakon koji imamo neće povećati spremnost građana da aktivno sudjeluju u borbi protiv korupcije?
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Jovanoviću. Znam i što radite kroz nacionalno vijeće i znam da mi ne dobivamo toliko pritužbi od samih građana, sami ih prosljeđujemo, to sam u svojoj replici govorio i kolegi Stieru. Ja se slažem s tim. Pazite, mi jesmo društvo, mi smo relativno mlado društvo koje je zapravo iz jednog sustava prešlo u drugi sustav, zahvatio nas je rat izbjeglice, svejedno mi nismo mogli na takav način graditi institucije kao što su to, recimo mogle zemlje srednje ili zapadne Europe, zapravo ono čemu mi težimo. Ja se slažem sa vama da pojedini ljudi, da nije dovoljno svijesti u hrvatskom društvu za prijavitelje korupcije. Međutim, ako selektivno odrađujemo stvari i ako nemamo potpune podatke, teško je tu granicu samo zbog određenih medijskih izvješća ili određenih animoziteta osobnih, kako god hoćete, u tijelima državne ili javne vlasti, kada se prijave određenoj instituciji, kazati da su one mjerodavne, da se, kao takve, mogu procesuirati ako nema dovoljno dokaza. Dakle, percepcija ne, a ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] ustvari da.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Furija Radina.
Da, opet se nelagodno osjećam jer da sam znao da ćemo govoriti o izvješću pučke pravobraniteljice, ja bih se pripremio da govorim o izvješću pučke pravobraniteljice. Da, kada se govori o Poslovniku i o ustroju nove jedinice, normalno da ćemo govoriti o korupciji, normalno da ćemo govoriti o tome što se može desiti zviždačima ili, ali međutim, govoriti o ideološkim razlikama i govoriti o izvješću koje nije predmet danas rasprave i moram vam reći g. Babiću da se daleko više slažem sa g. Stierom kad kaže da ideološke razlike ne bi trebale biti prepreke za suradnju.
Poštovani zastupnik Babić.
Poštovani predsjedniče HS-a, hvala. Dakle, poštovani kolega Radin. Zakon o pučkom pravobranitelju u čl. 2 jasno kaže da se pučki pravobranitelj bavi zaštitom, poštivanju ljudskih prava i sloboda vezanih i utvrđenih Ustavom, zakonima i međunarodnim zakonima. Ja zato i jesam govorio o tome, ja poštujem instituciju i neovisnost pučkog pravobranitelja, ali ja osjećam i vidim selektivnost u određenim stvarima. Recimo, ako govorimo o takvim stvarima o kojima govori pučka pravobraniteljica, referirao sam se na kolegicu Leaković, vi ste imali sada za recimo, slučajeve u Rijeci, oskvrnjenje određenih sakralnih objekata, razbijanje kipa Gospe Lurdske, oštećenje u crkvi Blaženog ... [[Govornik se ne razumije.]] , pučka pravobraniteljica se ne referira na to, a što je to nego mržnja. Dakle ona se na takve stvari ne referira, dok se na druge stvari referira. I zato kažem, i zbog pučke pravobraniteljice i samog tog Ureda, i svih nas [[Upadica: Hvala.]] bez selektivnosti bismo daleko, daleko drugačije razgovarali i o tom izvješću, ali i ovome što je ... [[Govornik se ne čuje.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Karoline Leaković.
Kolega Babiću, inzistirate na tim ideološkim razlikama, neka vam bude, mislim da to nije dobro kada je riječ o uopće argumentiranoj raspravi o djelovanju pučke pravobraniteljice. Ono što me međutim, zasmetalo je to što vi sada dakle relativizirate zločine iz mržnje u Hrvatskoj. Govorite pa što ima veze, samo 25 zločina iz mržnje. Pa što je to u odnosu na njemačkih 3 tisuća, 5 tisuća, 7 tisuća, to nije ništa. Pa previše je 1, kolega Babiću. Vi kažete nema ustaškog znakovlja. Ja sam išla iz Splita do Zagreba, vidio jedno. Pa previše je jedno, jedan kukasti križ, jedno U, to je sve previše, razumijete? Ne možete govoriti da u Hrvatskoj ne postoji problem zločina iz mržnje, prema manjinskim narodima, pogotovo prema Srbina u Hrvatskoj. To je dakle apsolutno nešto što nitko tko živi u RH neovisno o tome sjedi li sada na desnoj strani sabornice ili ovdje na lijevoj ili sredini ili uopće ne sjedi, vidi, ljudi to osjećaju na svojoj koži [[Upadica: Hvala.]] Dakle potpuno neodgovorno je da to govorite.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice Leaković. U pravu ste, jedan zločin iz mržnje je previše. Ja sam samo rekao da u određenim međunarodnim institucijama se posebno apostrofira jer vam pučka pravobraniteljica, ona vam ima i univerzalno izvješće i ovo izvješće pučke pravobraniteljice svaku godinu vam koriste određene diplomatska predstavništva i međunarodne organizacije kada govori o takvim stvarima. Onda se govori o jednoj masovnoj pojavi u RH što to nije, to ja želim reći. Dakle ne želim se ja sad ovdje ideološki raspravljati sa vama ili sa bilo kim ovdje, nego govorim da se ne radi o masovnoj pojavi. Mi ne možemo govoriti o masovnoj pojavi, ne znam, takvih znakovlja u RH kad to nije istina. Oni se, činjenica, događaju kada se dogode određene utakmice, kada su neke tenzije možda već i u društvu koje opet, stvorimo, institucije mi, odnosno mediji ih takvima naprave i ljudi na to reagiraju, što svakako nije dobro. Dakle, jedan zločin iz mržnje nije dobar, ali kažem, usporediti 25 i ne znam, 8 ili 9 tisuća, nije isto, o njima se ne govori, o nama se govori. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi kolega. Evo, ja kontinuirano pratim rad pučke pravobraniteljice, otkad sam ovdje u HS-u, naravno da ga pozdravljam i podržavam. Ali, vi ste u vašoj raspravi dosta govorili o selektivnosti. Smatrate li da se tu da, da je, da su izvješća selektivna i da se tu može napraviti i poraditi da bude puno bolja i na kojim pogledima evo, mislite da se taj rad odnosno izvješće može popraviti? Hvala.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala lijepo poštovana kolegice Maksimčuk. Ako ste pročitali izvješće za 2018. g. na 288 stranica pučka pravobraniteljica daje preporuke svim institucijama, državnim i javnih tijelima. Mi možemo govoriti o takvim stvarima, ali isto tako moramo priznati da je i Vlada dala mišljenje na gotovo 37 stranica i zapravo upozorava pučku pravobraniteljicu na neke stvari koje kao takve nisu točne. Kada sam govorio o selektivnosti, kada se gleda ukupna slika u društvu, onda možete selektivno vaditi određene stvari koje recimo, postoje u tom izvješću dok su se recimo, druge stvari, zanemarile. Dakle zanemaruju se, što nije dobro. Dakle i takvo izvješće zapravo služi određenim pojavama u našemu društvu na koje ljudi reagiraju i to nije dobro i ja ne volim takva izvješća, ja više volim objektivna izvješća, ona koja bi objektivno govorila o određenim stvarima, a ne selektivno, što se stvarno da iščitati iz tog izvješća. Hvala.
Hvala lijepa. Otišli smo opet jako u širinu i u izvješću smo pričali barem u svezi sa pučkom pravobraniteljicom, a ne sa svim ostalim pojavama u društvu i šire. No, slijedi zadnja pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovane kolege, mis Vidović. Ja mislim ima jedna poslovica koja kaže ovo. Ovaj problem hrvatske države kaže da je neizgovorena istina gore od laži. Tu se istine ne govori. Ja ne znam nijednog, pa ja živio sam u Kanadi i Francuskoj i Americi, nema nijedan parlament, sabor koji nema, gdje se više nema manjina gdje predstavljaju nego u RH. Ne samo manjina, ja bi volio vidit od početka sabora moderne hrvatske države kolko je bilo Jugoslovena u HS, to je još jedna manjina, možda polovica. Po tome to su dimne, dimne zavjese. Ja mislim da su najviše diskriminirani u ovoj državi Hrvati u BiH, Hrvati u dijaspori, to ću lako dokazati. Ja nisam čuo, nisam nikad čuo, nisam nikad čuo od vas mister Maras, nikad nisam od vas da vi zastupate Hrvate izvan domovine. Ajmo malo o Hrvatima izvan domovine. Imate, imaju pravo glasa, ali formalno pravo glasa jer moraju letit 6 sati iz Vancouvera i sa Sage, to je čista floskula. Oni su dobri bili kad su slali milijarde dolara ovde i danas šalju milijarde, dobri su bili. Kad su spašavali stražnjice naše ljude u saboru, kad su kupovali stotine milijune za oružje davali ovde i Hrvati u BiH su davali, ginuli ovde, a šta imaju, gdje su prebačeni, u neku džamairiju. Na njih se pljuje svaki dan, sustavno se pljuje o Hrvatima, Bosancima, Hercegovcima, to doživim u Zagrebu svaki dan da neko ne pljune na mene hrvatskog generala. A to je taj bivši jugoslavenski mentalni sklop koji je osto ovde. To je antropološko pitanje. O tome se ne govori. Šta je sa Frljićem? Kad, jesmo mi katolici već, ako smo većinom katolici, kršćani, kad mistar Frljić pljuje tamo po vjeri ovaj ova spodoba Matija Babić po kršćanima, to je dozvoljeno [[Upadica iz klupe: Nemojte vrijeđati]] To, to je, ti šuti gore s tebom nisam razgovaro i sjedi. Meni je pun kofer tebe, ja ću nastavit, nemoj me prekidat i tak mi napeto, ajmo dalje ovde, državljanstvo. Ajmo sad o državljanstvu.
Zastupničke Glasnović, zastupniče Glasnović molim vas. Molim vas zastupniče Glanović, ajmo pristojmo jel.
Ajmo sad o državljanstvu. A evo vratio mi je natrag, ovaj, ovaj me prekida ovde, ovaj idiot.
Kolega Glasnović, dobijate opomenu, ne možete tako se ponašati, jel.
Dobro, okej, prihvaćam opomenu, prihvaćam opomenu [[Upadica iz klupe: Isprika]] Prihvaćam. Mi možemo kasnije pričat, ja i ti vani, ne sada. Državljanstvo. Ajmo o državljanstvu sada ovako. Hrvati još, mi čekamo tri desetljeća za državljanstvo, Hrvati dobili državljanstvo. Tri, novi zakon još nije na, na stolu, ljudi traže državljanstvo. Sjećamo se ona, ona, ona hrvatska narodna … [[Govornik se ne razumije]] HNS, neću reć hrvatska narodna sramota. U Čileu 500 je, 500 zahtjev državljanstvo je dole godinama čekalo. Meni dolaze ljudi svaki dan, ja sam u toj Odbor za predstavke i pritužbe. Dođe čovjek, 5.g. čeka državljanstvo, vratio se, čeka. Došo je, ali mu je državljanstvo bilo gotovo prije godinu dana, to je neko od te crvene vlasti bivšeg sustava … [[Govornik se ne razumije]] stavio na stol, prije godinu dana to je bilo gotovo, to je ta birokracija socijalistička. Festival demokracije, toliko za glasanje. Šta je sa Europske direktiva za vraćanje natrag nasilno oduzete imovine? Mis Vidović, šta je s tim? Ljudi umiru, nikad neće vratit natrag. Milijune kuna imaju, vrijednosti tu od Rijeke imate onog crvenog cara Obersnela, žena od matere ima svoju imovinu, ima sve gore, to je njezino, ima tamo u katastru da je njezino i ne vraća ju natrag. Čeka, umrijet će žena, svi će ti ljudi umrijet jer nad njima je vršeno ne samo masovna ubojstva nego vršeno je i ekonomsko nasilje. Zlouporaba vlasti. Kad ćemo govorit o pretvorbi i privatizaciji. To postupak traje, to ko je kažnjen za to od ovih crvenih direktora? Niko. Predstečajne nagodbe, bankovni računi vani, njima je dobro, a stvorili su drugu generaciju iseljenika. Iz ove stranke tu gdje pripada g. Maras, jedan čovjek, jedan čovjek hvali na internetu desete najveće masovne ubojice u povijesti krvavog bravara i on time i direktno brani i pedofila. On je bio pedofil, silovo je djevojčicu od 14.g., vaš voljeni drug bravar je bio pedofil, isto kao košto je Staljin bio pedofil i kako je bio pedofil ovaj Mao Ce-tung i taj metalni sklop i mi šutimo, skidamo gaće svakome, međunarodnoj zajednici, te floskule govor mržnje, ustašoidi, nije, to nema nikakve, to ne vidi nikakve ustaše ovde. Di su, di? Ko je potpisao ustašku zakletvu ovde? Ali imamo ljude iz bivšeg sustava, tu sjede ljudi mis Vidović koji su otkucavali studenta na splitskom sveučilištu kodno ime Odisej, on sjedi u saboru. Jel to festival demokracije? Di je otvaranja arhiva da vidimo ko je gdje radio za koga? To oni sakrivaju kao zmija noge. Opet ću ponovit, ideologija. Ideologija. Kakva ideologija? Istina, nema ideoloških predznaka. To se ovde prikriva, ovo je samo jedan igrokaz bivših kadrova i mi smo dobro došli u Kroslaviju. Fala puno.
Zastupniče Glasnović, ovo sve što ste govorili nema stvarno nikakve veze sa Poslovniku o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja
Pa ja nemam razgovarat s mis Vidović nikada, pa to mi je zadnja šansa možda u saboru.
Pa najavite se, pa se osobno razgovarajte, a nije, nije, nije način da se govori o stvarima koji nemaju uistinu veze sa točkom. Poštovani zastupnik Radin.
Hvala lijepa. Mislio sam replicirati.
Oprostite, oprostite, ovaj prvi, prvi, prvi je dignuo ovaj povredu Poslovnika poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Moram reagirati g. potpredsjedniče. Ja se iz svakog dana, iz dana u dan čudim kako idu tolerirat ovakvu vrstu rasprave u HS koju uređeni čl. 238. Danas je btw. ukoliko znate jedan veliki dan za Grad Zagreb, Dan oslobođenja grada od fašizma prije 75.g. i nevjerojatno je da g. Glasnović može jednog velikog državnika nazivati pedofilom. Znači, to je nešto šta u HS ne smije biti dopušteno. Ja vas molim ovdje je bista Vladimira Nazora koji je došao u ime vlasti '45.g. primiti prijava kod vojske i oslobođenja grada da zaštitite naše institucije. Znači, to jednostavno više ne smijete dopuštati. Čestitam još jednom Zagrepčanima i Zagrepčankama njihov dan, Dan oslobođenja Grada Zagreba. Hvala lijepo.
Kada je govorio onako kako je govorio spram vas dobio je opomenu jel tako. A druge stvari su pitanje stava ideologije i tako u koje ja sa ovoga mjesta ne mogu intervenirati jel, mogu intervenirat kao što i jesam na to da je govorio mimo teme kompletno, kao što su nažalost govorili gotovo svi današnji sudionici u raspravi, ali dobro. Očito je nekakva takva atmosfera da se ne želi govoriti o temi nego se ta tema širi, pa ponekad je ona ipak vezana donekle barem, barem je vezana uz pučku pravobraniteljicu na neki način, a neki su zabrazdili daleko, ali dobro. Poštovani zastupnik potpredsjednik ovog doma Furio Radin.
Gospodine potpredsjedniče. Mislio sam replicirati, ali međutim nema više gospodina Glasnovića pa onda tražim pet minuta pauze kako bi se svi zajedno odmorili od zadnjeg govora i kako bi gospodin Maras i gospodin Glasnović, kao što je predložio gospodin Glasnović prije nego što je pobjegao vani, mogli nastaviti razgovor. Hvala.
Po Poslovniku moram to dati pa se vidimo u. E izvolite, izvolite poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba zastupnika iako se radi o Poslovniku rada pučke pravobraniteljice moram ovdje istaknuti i upozoriti da se moramo konzultirati oko sve većeg jaza i problema koje naši sugrađani u RH imaju, bezobzirnosti pojedinih ljudi koji obnašaju da li lokalnu, da li državnu vlast i problema na koje građani nailaze. Evo danas vidimo, prošetao sam se gradom prije nego što sam došao ovdje, da građani nemaju osnovne preduvjete za normalan život iako plaćaju poreze i prireze, iako bi grad Zagreb trebao osigurati normalne uvjete života u gradu Zagrebu, preko 40 dana, evo znači danas je već čini mi se 45.dan od kada je bio potres, građani šeću ulicama sustav javnog prijevoza ne funkcionira, dizalice su po cijelom gradu, sve je to jedan veliki kuršlus i stvar koja jednostavno ne smije biti normalna u jednom uređenom gradu u uređenoj zemlji. Posebno moram ovdje napomenuti da sam nezadovoljan reakcijom države. Nevjerojatno je da zakon o obnovi Zagreba još uvijek nije u proceduri nakon 45 dana, a da je jučer premijer Plenković bacio mrvice građanima grada Zagreba i rekao evo vam 20.000 kuna nakon što ste potrošili stotine i stotine milijuna kuna da bi obnovili svoje dimnjake, da bi popravili svoje krovove i da bi mogli kako tako živjeti bez obzira što još uvije desetine tisuća naših sugrađana nemaju uvjete za život i nemaju primjerice toplu vodu. Znači 45 dana u zemlji članici koja predsjeda EU u gradu Zagrebu metropoli te zemlje građani ne mogu od države i grada dobiti toplu vodu. Danas smo u takvoj situaciji i dame i gospodo treba se zapitat tko je za to odgovoran. Siguran sam da pučka pravobraniteljica … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja ću vam dati stanku pa se vidimo u 11,31. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, onda ćemo riječ dati u ime predlagatelja poštovanoj pučkoj pravobraniteljici Lori Vidović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ovim izmjenama i dopunama radi se uistinu samo o tehničkom usklađivanju Poslovnika pučkog pravobranitelja sa dva zakona, Zakonom o pučkom pravobranitelju i Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Formulacija kakva je bila prvotno predložena je bila jezično više u skladu sa dosadašnjim poslovnikom i Zakonom o pučkom pravobranitelju. Vlada je predložila da bude više jezično usklađen na Zakonu o zaštiti od prijavitelja nepravilnost, mi smo naravno to učinili bez ikakvih problema, pošto su u preambuli oba zakona. Dakle, ničeg zaista tu nema spornog i vrlo je tehnički cijeli ovaj postupak. Međutim, mislim da je dobra prilika kratko samo spomenuti pošto ste mnogi od vas o tome govorili o nekim izazovima koje smo do sada vidjeli od stupanja na snagu zakona, vezano uz primjenu Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti odnosno zaštiti zviždača, budući da još uvijek postoji veliko nerazumijevanje i neznanje ne samo šire javnosti nego i stručnjaka, a vidim naravno i saborskih zastupnika o tome na što se taj zakon odnosi, koga i kako štiti i što je u čijoj nadležnosti. Mi smo do sada zaprimili 46 pojedinačnih prijava osoba koje smatraju da prijavljuju nepravilnosti i pri tom pučki pravobranitelj nije institucija koja ispituje nepravilnosti, njih samo prosljeđujemo na postupanje nadležnim tijelima, naša nadležnost je zaštita prijavitelja nepravilnosti, dakle zviždača od moguće štete u kontekstu radnog odnosa. Dakle, cijeli niz je tu situacija u kojima postoji nedovoljno razumijevanje i zato je sigurno potrebno puno aktivnosti na edukciji i jačanju svijesti o pravima i zaštiti zviždača. Neki od njih su kao što je gospodin Stier govorio i čuvanje podataka odnosno zaštita anonimnosti zviždača. Mi smo o tome već imali nekoliko sastanaka s DORH-om i nadamo se da sve što radimo, dakle sve što radimo je sa ciljem zaštite prijavitelja i naših pretužitelja i po ostalim zakonima i jačanja povjerenja građana u institucije, to je zaista na prvom mjesto. Iako se radi o tehničkom usklađivanju Poslovnika, ono što ova služba koju danas, odnosno objavom u Narodnim novinama osnivamo, treba raditi, ni u kom slučaju nije tehničko. Nažalost ta služba je, će biti prazna iako su u našem, u proračunu Ureda za ovu godinu osigurana sredstva za zapošljavanje ljudi za ekipiranje službe, ja se nadam da će do kraja godine do toga zaista i doći i da ćemo mi imati kapacitete i resurse za zaista ispunjavati sve dužnosti koje moramo po ovom zakonu na najbolji mogući način. Moramo pritom reći da je u potresu Ured pučkog pravobranitelja znatno oštećen, dakle mi ne možemo više ni ući unutra, a kamoli raditi. Još uvijek nije formalizirano davanje na raspolaganje drugog prostora, koji naravno može, koji će, izgleda zapravo, biti samo privremen i nedovoljan, ali hoću reći da radimo u izuzetno teškim uvjetima i u tim uvjetima se trudimo biti na raspolaganju svakome. Broj pritužbi, odnosno broj mailova koje smo dobili ove godine od 15. ožujka do 1. svibnja je 30% veći od istog razdoblja prošle godine. Također mi je važno istaknuti da u odnosu na neovisnost i institucionalni okvir pučkog pravobranitelja, prošle godine nakon izuzetno dugačke, dubinske, složene akreditacije koje provodi tijelo UN-a, je pučki pravobranitelj dobio reakreditaciju statusa A kao neovisne i samostalne institucije u skladu sa svim najvišim standardima koje se za takvu instituciju traže. Meni i mom Uredu i mom timu je to najveće priznanje i povratna informacija o tome kako temeljito, kvalitetno, neovisno, samostalno i u skladu sa međunarodnim dokumentima radimo taj posao. Ja neću ovu priliku koristiti za govoriti o drugim segmentima ljudskih prava niti o izvješću. Pritom moram istaknuti svima vama da sam zapravo razočarana time što niste bolje informirani pa vam referenca nije Izvješće za 2019. koje je predano HS-u 31. ožujka unatoč koroni, potresu, nemogućnosti rada i svim drugim teškoćama. Nažalost, HS nije raspravio izvješće za 2018. Ne znam hoće li za 2018. i 2019. Moj mandat se također, približava kraju i ne znam kao i nekima od vas, evo, nekim zastupnicima koji su iskoristili ovu govornicu za predizborna obraćanja, meni je vjerojatno ovo također, zadnje obraćanje sa ove govornice, ako Sabor ne bude raspravljao o Izvješću za '18. i '19. do kraja godine. Ono što ne želim propustiti priliku reći je da, odnosno zahvaliti se svim djelatnicima i djelatnicama pučkog pravobranitelja kao institucije koji nisu ni diletanti ni aljkavi diletanti ni samo aljkavi, koji su izuzetno predani, motivirani, stručni, vrijedni i koji koliko god teški uvjeti bili, zaista daju sve od sebe da na najbolji mogući način odgovore na sve potrebe i na sve mandate naše institucije i što se tiče pojedinačnih pritužbi građana i njihove zaštite i što se tiče suradnje s nadležnim tijelima, sudjelovanje u donošenju politika i zakona u međunarodnoj suradnji i svim drugim zadaćama koje su nam dane u zadatak i ja sam sigurna da će se to tako nastaviti u budućnosti. Hvala još jednom svima na podršci u potvrđivanju ovog Poslovnika i mi ćemo nastaviti, nadam se, još jače, ekipiranije i snažnije s ovim Poslovnikom i ljudi za koje se nadam da će moći raditi ovaj mandat, nastaviti ovaj posao. Hvala vam puno.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gđo. Vidović. Dakle, ove izmjene Poslovnika imaju za cilj dakle osigurati u Hrvatskoj bolje preventivne mehanizme u sprječavanju korupcije jer kad se korupcija dogodi, šteta je već počinjena i zapravo se teško može ispraviti sve ono što je zlo koje je nanijela. Dakle, bitno je prevenirati da do korupcije uopće ne dođe. Dakle, tome zaštita zviždača u tome je ključna, kao i zaštita rada neovisnosti svih ostalih neovisnih tijela. Pučki pravobranitelj, povjerenik za informacije, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, neovisni mediji su glavna brana u sprječavanju da se korupcija uopće dogodi. Drago mi je da ste napokon dobili sredstva da se vaš Ured ekipira jer je previše se vremena prošlo pa je to vjerojatno i razlog da još uvijek građani u Hrvatskoj nemaju povjerenje u institucije i ne prijavljuju korupciju. Naravno da je vrlo bitno i obrazovanje za građansko društvo i demokraciju da djeca od najranije dobi shvate da se treba boriti protiv korupcije.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa kolega potpredsjedniče. Gđo. pravobraniteljice, moram priznat da sam izuzetno neugodno iznenađen sa ovom informacijom da još uvijek nakon 45 dana niste dobili mogućnost da nastavite u punom obimu svoj posao od potresa i da su prostori nemogući za rad. Ja predlažem predsjedniku HS-a da intervenira osobno jer vi odgovarate HS-u da vam država osigura prostor kako bi mogli raditi. I sa druge strane, i sa druge strane, da se hrvatski građani imaju kome obratiti u zaštiti svojih prava. A koristim priliku na kraju ove rasprave i vama osobno čestitati i zahvaliti na predanom radu u vašem mandatu. Nadam se da ćete imati priliku još raditi taj posao i da ćete nastaviti u novom mandatu pravobraniteljice obnašati tu dužnost. Hvala vam lijepo na radu i mislim da i vi kao i vaši [[Upadica: Hvala.]] djelatnici ste napravili posao na [[Upadica: Sljedeća replika]] najbolji mogući način. Hvala lijepo.
Je poštovane zastupnice Karoline Leaković, izvolite.
Poštovana gđo. pravobraniteljice, ja jesam u svom, u svojoj raspravi pojedinačnoj govorim upravo o vašem izvještaju za 2019.godinu kojega ste dostavili HS-u koji je naravno kao i uvijek vrlo detaljan, informativan i prepun podataka koje crpite iz različitih izvora. I naravno da biste mogli svoj posao u pravobraniteljstvu raditi još bolje da imate kadrovski, organizacijski i financijski više sredstava, kapaciteta i mogućnosti. I u tom kontekstu pridružujem se apelu da se s ministrom državne imovine gospodinom Banužićem pod hitno dogovori način na koji će i fizički biti smješteni uredi pučke pravobraniteljice kako svi građani koji nemaju pristup e-mailu, koji se ne služe Internetom, koji nisu u mogućnosti na taj se način niti telefonski vam obratiti mogu potužiti i mogu iznijeti svoj problem i da im osiguramo kao hrvatskim građankama i građanima pristup svim institucijama i najvažnijoj instituciji koja se brine za poštivanje njihovih ljudskih prava. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče HS. Poštovana pučka pravobraniteljice. Dakle, vi kažete da dobro mišljenje o vašem radu imaju tijela UN-a i zato ste dobili kategoriju A, ali ste kategorizirani u kategoriji A i da vas to jako veseli. Ali vi ste opunomoćiteljica HS-a i vas treba veseliti mišljenje hrvatskog naroda, hrvatskog puka o instituciji koja je istinita, koja je objektivna, koja radi svoj posao na najbolji mogući način. Govoreći tako rekli ste za 2019.godinu da ste podnijeli izvješće HS-u u teškim uvjetima, mi smo vidjeli to izvješće da ste ga predali, ali isto tako ste rekli da javnost stručna i … saborski zastupnici to dovoljno ne razumiju, što nije korektno, nije korektno s vaše strane. I kada sam rekao o aljkavom radu, ja sam rekao ponovio sam da ne govorim o ljudima koji su diletanti u Uredu pučkog pravobranitelja, vi ste ponovno iskoristili ovu govornicu da kažete da to nisu ljudi koji su diletanti i koji su aljkavi. Ovaj prijedlog koji ste vi dali je aljkav prijedlog jer da nije ne bi Vlada imala 14 intervencija na jedan poslovnik koji ima 20 članaka. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa na samom početku moram reći da je neistina da se nije interveniralo vezano za prostor. Sam predsjednik HS-a je poslao dopis ministru državne imovine i tražio da se taj problem riješi. Ali moja replika se odnosi na izvješće. Naime, svi oni koji su zainteresirani mogu na vašim stranicama vidjeti izvješće za 2019.godinu gdje se vidi da ste imali preko 2500 podnesaka, ali ono što mislim da je dobro da se vaše preporuke npr. čak preko 65% vaših iz 2017.godine su uvažene. Pojedine preporuke odnose se i na financijska dodatna sredstva koja sigurno nije tako lako ni preko noći riješiti, pa evo da naša javnost zna. Hvala.
Hvala lijepa. Vidim da je kolega Zekanović dignuo, vjerojatno traži stanku.
Tako je potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali vezano uz ovu točku dnevnog reda. Ovdje moram istaknuti da se danas u Hrvatskoj dogodila jedna iznimno ključna važna stvar, a to je proboj korona virusa na otok Brač i o tome se mora nešto reć u HS-u i ja ću iskoristiti ove dvije minute za to. Dakle, za sve one koji ne znaju aljkavošću nekih ljudi danas imamo na otoku Braču 10-ak oboljelih korona virusom. Jedino mjesto koje se čuvalo striktno strogo, a to su bili hrvatski otoci, danas su postali nakon Murtera žarište epidemije korona virusom. Drugo mjesto koje se čuvalo su bili starački domovi i tamo je nažalost danas zavladala epidemija korona virusom. Mislim da je ovo neprihvatljivo, da su sve službe i županijskih stožera naravno i nacionalni stožer ovdje u potpunosti zakazao. Takva aljkavost da se netko tko je pozitivan na korona virus vrati kući i da ugrožava mahom stariju populaciju na otoku Braču je nedopustivo. Bračani su očajni, iznimno su ogorčeni i ovim putem imaju moju punu podršku. Ovim putem im poručujem da je njihov gnjev opravdan jer ovo što se danas dogodilo na otoku Braču se nije smjelo dogoditi. Neko mora odgovarati, ne može i ovaj put biti nitko nije kriv, kao što je bilo po pitanju staračkih domova, dakle netko mora odgovarati. Zašto, zašto sada kada je korona kriza ajmo reći na koncu pod kontrolom se događa ovako jedan golemi propust koji ugrožava, ponovit ću stanovništvo hrvatskih otoka u ovoj situaciji mislim konkretno na otok Brač?
Kolega Zekanović to naravno jest itekako važna stvar kao i činjenica da su mnogim domovima za starije i nemoćne također se razboljeli, ne danas nego već ranije, ali nema nikakve veze sa temom, a stanka se traži u vezi s temom pa vam zato dajem opomenu. S time zaključujem raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. I s obzirom da su svi. Izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik koja točka?
Stanovnici Nerežišća i PUčišća ne misle da je ovo za opomenu, njima je ovo itekako ozbiljan problem. Pitajte njih gospodine Reiner jeli ovo zaslužuje opomenu ili ne.
Kolega Zekanović ja sam rekao da je to ozbiljna stvar, a vama sam dao opomenu zato jel ste postupali mimo Poslovnika, zato sam vam dao opomenu, a ne zato što ste spomenuli nešto što jest itekako važno. Pa to sam i ja rekao, prema tome molim vas nemojte na račun toga stjecati nekakve poene, nema smisla. Ozbiljna je situacija.
Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja, predlagateljica je pučka pravobraniteljica, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeću odluku. Potvrđuje se Poslovnik o izmjenama i dopunama Poslovnika pučkog pravobranitelja usklađen sa mišljenjem Vlade RH od 7. studenog 2019. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 121 za, 0 suzdržanih i 1 protiv, dakle donijeli smo odluku kako je predložilo matično saborsko radno tijelo. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom, uvijek prvi dan tjedna kada je plenarno zasjedanje raspravljaju klubovi i nezavisni zastupnici u svojim slobodnim raspravama, ali prije toga samo ću predložiti da temeljem čl. 247. Poslovnika HS provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcije za 2021. i '22.g. i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g. Jesmo li suglasni? Izvolite kolega Lovrinović.