Cijenjene dame i gospodo zastupnici, otvaram 7. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam, posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske dr. Ivu Sanadera, potpredsjednice i potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 6. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema primjedbi na zapisnik. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 6. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 8 novih točaka pod rednim brojem 5., 8., 9., 10., 11., 12., 37. i 38., to su: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 188, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o pravilima za suradnju u vezi s financijskom pomoći Europske komisije Republici Hrvatskoj i provedbe pomoći u okviru komponente V. (IPARD) instrumenata pretpristupne pomoći (IPA), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 187, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Zaštita okoliša" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 189, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Regionalna konkurentnost" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 191, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Promet" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 192, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske, s jedne strane i europskih zajednica i njihovih država članica, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 190, - Godišnje izvješće o državnim potporama za 2007. godinu – Podnositelj: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, - Prijedlog deklaracije o osudi Holdomora, masovnog usmrćivanja glađu, prouzročenog prisilnom kolektivizacijom koju je provodio Staljinov komunistički režim – Predlagatelj: Klub zastupnika HNS-a. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 1., 2., 4., 5. te 8. do 12. i 39. do 41. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku, to su: - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o metru, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 179, točka 1, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj Misiji Europske unije u Afganistanu (EUPOL Afganistan), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 180, točka 2, - Prijedlog Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 182, točka 4, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 188, točka 5, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o pravilima za suradnju u vezi s financijskom pomoći Europske komisije Republici Hrvatskoj i provedbe pomoći u okviru komponente V. (IPARD) instrumenata pretpristupne pomoći (IPA), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 187, točka 8, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Zaštita okoliša" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 189, točka 9, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Regionalna konkurentnost" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 191, točka 10, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica za višegodišnji operativni program "Promet" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 192, točka 11, - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske, s jedne strane i europskih zajednica i njihovih država članica, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 190, točka 12, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu dobit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. 184, točka 39, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 185, točka 40, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 186, točka 41, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka po donošenja ovih zakona? Gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, mi se protivimo hitnom postupku za točke 39. do 41. Naime, prema članku 159. Poslovnika nema potrebe za donošenje ovih zakona da bi se otklonile poteškoće u gospodarstvu. I drugi dio prigovora je u tome što je sa ovim zakonima se zadrlo duboko u makrofinancije pogotovo državnog proračuna, a nije napravljena nikakva simulacija tog modela i ne može se uopće predviđati takve posljedice. Dakle to su dva razloga zašto se protivimo.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Držim da prijedlozi zakona pod 2. točkom dnevnog reda i od 8. do 12. predstavljaju usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije, da bi trebali onda imati ovu oznaku P.Z.E. i da bi hitan postupak onda Vlada po članku 161. Poslovnika Sabora trebala zatražiti bez odlučivanja o hitnosti postupka. Znači, predlažem da se pretvore u P.Z.E. zakone.
Točka znači 2. i … … [[Upadica se ne čuje.]] I 8. do 12. Što predlagatelj o tom prijedlogu ima mišljenje? Da se pretvori ovih pet točaka u P.Z.E. Iz ovih obične [[Upadica: Može.]] Dobro. Idemo znači utvrđivati. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se. … [[Svi govore u glas, ne čuje se.]] Gospodin Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, predlažem glasovanje rukom jer nekolicina zastupnika nema ključiće.
Hvala. Izvolite. Jeste vi trebali?
Gospodine predsjedniče, dal' se mogu očitovat na prijedlog kluba HDZ-a?
Kako?
Da li se mogu u ime SDP-a očitovat na prijedlog kluba HDZ-a?
Izvolite.
Na ovoj sjednici nas očekuje rasprava o državnom proračunu. Sva tri prijedloga kluba SDP-a jesu ti koji se trebaju raspraviti po hitnom postupku ako želimo u ovoj sjednici raspraviti o proračunu Republike za iduće godine. I to je razlog zašto govorimo da bi trebali raspraviti u hitnom postupku. Ako je ocjena hrvatske Vlade da su to neprihvatljivi prijedlozi, ako je to ocjena većine u Saboru da su neprihvatljivi, to je već u raspravi u Hrvatskom saboru moguće i o tome se može donijeti odluka. Ali raspravljati u redovnoj proceduri, a na ovoj sjednici ćemo donijeti proračun, ocjenjujemo da onda je i bespredmetna rasprava. Pa iz toga razloga još jedanput predlažemo da raspravimo po hitnom postupku kako bi relevantno mogli ocjenjivati da li možda i ovakvi zakoni mogu biti prihvaćeni pa će ipak to imati utjecaja na donošenje proračuna Republike za 2009. godinu.
Hvala. Idemo na glasovanje o pojedinim točkama dnevnog reda. Prijedlog zakona o međunarodnim mjerama ograničenja, s konačnim prijedlogom zakona je P.Z.E. br. 172, o tomu se ne glasa. P.Z.E. br. 188. također se ne glasuje. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o metru? Nema. Tko je za primjenu za hitnog postupka molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 118 glasova za. Zakon o potvrđivanju Sporazume Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske, isto jer je P.Z.E. ne glasujemo. Također, između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europske zajednice o pravilima suradnje isto tako se ne glasuje jer je P.Z.E. Odnosno na prijedlog potpredsjednika Mimice su prihvaćene od strane Vlade da ide pod oznaku P.Z.E. pa se neće glasovati. Također, sljedeće ove točke koje su označene u prijedlogu potpredsjednika Mimice ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit? Primjedba je bila gospodina Hebranga. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Za 51, protiv 67, znači nije prihvaćena hitnost postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a? Ima li smo primjedbu na primjenu hitnosti. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Za hitnost je glasovalo 51, protiv 67, zastupnika. Dakle, ide u redovnu proceduru. Ima li tko primjedaba na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, je također istaknuta primjedba u vezi hitnosti postupka, pa dajem na glasovanje prijedlog za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Tko je za? Hvala. Protiv? hvala. Suzdržan? Za primjenu hitnog postupka 51, protiv 67 da nije prihvaćena. Ide u redovitu proceduru, hitnost jeli. Pisani prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavku 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavka 5. Poslovnika, prigovor se sada može podnijeti samo na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen na poziv, uz poziv na sjednicu. U aktima navedenim pod točkom 5., te 8. do 12. izjasnili su prigodom odlučivanja o hitnosti i oni su uvršteni u dnevni red po tome što su preimenovane u P.Z.E.. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku 37. i 38. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda i koji ste dobili uz poziv na ovu sjednicu? To su Godišnje izvješće o državnim potporama za 2007. godinu i Prijedlog deklaracije o osudi "Holodomora", masovno usmrćivanje glađu i … [[Govornik se ne razumije.]] koji je provodio Staljinov komunistički režim. Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi s time smo prihvatili dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici na taj način je dnevni red utvrđen sukladno članku 205. stavka 2. Poslovnika. Ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem u skladu sa dosadašnjim običaju ovdje, ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio s Konačnim prijedlogom dnevnog reda. Dobro jutro svima dame i gospodo zastupnici. Nastavljamo sa sjednicom. Prije nastavka rasprave pozivam novog zastupnika Berislava Rončevića da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege, nakon toga prozvati zastupnika koji daje prisegu tako što ustaje i izgovara riječ prisežem. Tekst prisege glasi. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Berislav Rončević.
Prisežem.
Hvala lijepo. [[Pljesak.]] Čestitam novom zastupniku i želim mu puno uspjeha u radu u Hrvatskom saboru. Dame i gospodo zastupnici, molim da se uključimo da vidimo imamo li dovoljan broj zastupnika za kvorum, i zastupnica. Molim uključimo se. Rezultat? Imamo 80 zastupnika, sigurno ih je više ovdje. Ne znam da li svi zastupnici imaju ključiće. 110 je izbrojeno. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o carinskoj tarifi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 195, 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 196, 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 201, 4. Prijedlog zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 199, 5. Prijedlog zakona o članarinama u turističkim zajednicama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 198, 6. Prijedlog zakona o boravišnoj pristojbi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. 200, 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji i remontu i prometu naoružanja i vojne opreme, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 209, 8. Prijedlog zakona o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 206, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 210, 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o nadzoru državne granice, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 213, 11. Prijedlog zakona o financijskim konglomeratima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 215, 12. Prijedlog općeg Poreznog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 216, 13. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o trgovačkim društvima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 202, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z. 197, 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 194, 16. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Danske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.z. br. 205, 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 207, 18. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.z. br. 203, 19. Prijedlog zakona o golf igralištima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 211, 20. Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 124, 21. Konačni prijedlog Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 169, 22. Konačni prijedlog Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, drugo čitanje, P.Z.E. br. 167, 23. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama, drugo čitanje, P.Z. br. 94, 24. Konačni prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, drugo čitanje, P.Z. br. 178, 25. Prijedlog zakona o strukovnom obrazovanju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 208, 26. Prijedlog zakona o financiranju vodnog gospodarstva, prvo čitanje, P.Z.E. br. 204, 27. Prijedlog zakona o vodama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 214, 28. Prijedlog zakona o priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, prvo čitanje, P.Z.E. br. 212, 29. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim cestama, prvo čitanje, P.Z. br. 193, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, 30. Polugodišnje izvješće Hrvatske narodne banke za prvo polugodište 2008. godine, Podnositelj: Hrvatska narodna banka, 31. Prijedlog odluke o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 13. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, Predlagatelj: Odbor za zakonodavstvo. Dame i gospodo, članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da su zakoni P.Z.E. br. 195, P.Z.E. br. 196, P.Z.E. br. 201, P.Z.E. br. 199, P.Z.E. br. 198, P.Z.E. br. 200, P.Z.E. br. 209, P.Z.E. br. 206, P.Z.E. br. 210, P.Z.E. br. 213, P.Z.E. br. 215 i P.Z.E. br. 216 usklađuju se sa propisima Europske unije pa u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. To je članak 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih zakona, Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnom odvjetništvu recimo? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu? Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Za primjenu hitnog postupka većinom glasova 95, suzdržanih 7 i 1 protiv, Zakon o dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, dakle da se primjeni hitni postupak. Ima li tko od zastupnike primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu? Izvolite, gospođa Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a protivi se donošenju Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu po hitnom postupku iz sljedećeg razloga. Vlada u svom prijedlogu gdje predlaže hitni postupak se poziva na druge osobito opravdane državne razloge i kao te druge osobito opravdane državne razloge navodi činjenicu da postupak izbora udžbenika za iduću školsku godinu počinje tijekom ove godine. No međutim, sam Vladin prijedlog zakona demantira tu rečenicu jer člankom 24. je utvrđeno da se podaci o cijeni dostavljaju do 1. ožujka 2009., da ministarstvo najkasnije do 10. ožujka objavljuje popis, da o izboru škole obavještavaju ministarstvo do 15. travnja odnosno da su škole do 15. svibnja dužne pokrenuti postupak javne nabave. Prema tome, niti su to da se postupak izbora pokreće, počinje tijekom ove kalendarske godine naprosto nije točno jer sam tekst Vlade demantira taj navod, prema tome otpada i jedan razlog koji su naveli kao potrebu donošenja zakona po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, imamo dakle primjedbu na hitnom postupku gospođe zastupnice Marije Lugarić. Sada stavljam na glasovanje prijedlog o primjeni hitnog postupka za donošenje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Hitni postupak prihvaćen je većinom glasova 72 glasa za, 3 suzdržana i 39 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o trgovačkim društvima? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat. Hitni postupak je prihvaćen većinom glasova 103 glasa za, 5 suzdržanih i 1 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Kraljevine Danske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanje izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 104 glasa za, 1 suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka kod donošenja ovog zakona. Rezultat. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 106 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat. Hitnost je prihvaćena većinom glasova, 98 glasova za, 3 suzdrža i 2 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o golf igralištima? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite. Gospodin zastupnik Ivo Josipović. Izvolite.
Pa gospodine predsjedniče, po mom sudu golf igrališta zasigurno nisu prioritet ove države, a posebno u kontekstu neobične kampanje i Zakona o poljoprivrednom zemljištu imamo favoriziranje onih koji grade golf terene bez ikakve … [[Govornik se ne razumije.]] Pa mislim da bi to pitanje trebalo raspraviti, jer kao što je golfu zašto ne bio o rukometu, nogometu ili vaterpolu. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Ivo Josipović se protivi hitnosti postupka. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Zakon o golf igralištima, naravno. Rezultat. Utvrđujem da je hitnost postupka prihvaćena u pogledu donošenja ovog zakona sa 68 glasova za, 3 suzdržana i 47 protiv. Imali tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 7. sjednice? Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala lijepa.
Zastupnik Lesar. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Hvala vam na riječi. Imam jednu molbu. I jučer i danas veliki broj hrvatskih medija izvijestio je da policija prema organizatorima građanskog prosvjeda u petak primjenjuje mjere represije privođenja, saslušanja i prekršajnog prijavljivanja zbog javnog oglašavanja tog prosvjeda a u Zadru su zabilježeni slučajevi da je policija skidala plakate s javnih mjesta za prosvjed koji je uredno prijavljen toj istoj policijskoj postaji. S obzirom da procjenjujem da se radi o mjerama pokušaja zastrašivanja od strane policije molio bih vas da organizirate da u toku današnjeg dana ministar policije Sabor izvijesti o razlozima poduzimanja takovih mjera a u cilju i pokušaju da svaki oblik zastrašivanja građana za Ustavom zajamčenu slobodu organiziranja i demonstriranje prestane. Hvala lijepa.
Nemojte prejudicirati. O tome će se danas već oglasiti mjerodavni i u Vladi i u ministarstvu.
A da li će Sabor biti o tome izviješten?
Vidjet ćemo.
I prije nego pređemo na točku 12. dnevnoga reda, dvije obavijesti. Nakon točke 12. Konačni prijedlog zakona o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu, nastaviti ćemo sa točkama 17., 18., 19., znači Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vlasništvu, o trgovačkim društvima, o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, a onda tek iza toga ovaj paket zakona vezan uz turizam, jer su izvješća odbora u pripremi, pa da onda se raspravlja o cijelom paketu, da tako kažem, propisa iz nadležnih ministarstva. I obavještavam vas da ćemo idući tjedan sa sjednicom započeti u utorak radi proračuna, da si možemo planirati ostale zastupničke aktivnosti.
Dame i gospodo zastupnici, dopuniti ćemo dnevni red kako smo i najavili. Šta je sa kvorumom? Već su se neki javili zastupnici da nemaju ključića. 89 imamo kvorum. Gospodin Hebrang, izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažemo glasovanje rukom jer dosta zastupnika nema ključića. Hvala.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice točkama. 1. Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, s projekcijama Državnoga proračuna za 2010. i 2011. godinu. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu, s Prijedlogom projekcije za 2010. i 2011. godinu: a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Hrvatskog fonda za privatizaciju a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu, s Prijedlogom projekcije za 2010. i 2011. godinu (konsolidirano) 2. Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 219. 3. Prijedlog zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 222 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 225 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 233 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o humanitarnom razminiranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 234. 7. Konačni prijedlog zakona o kaznenom postupku, drugo čitanje, P.Z.E. broj 116. To je drugo čitanje, 8. Konačni prijedlog zakona o privatnim detektivima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 148, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 220, 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sirijske Arapske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 221, 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 223, 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energiji sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 224, 13. Prijedlog zakona o kaznenim djelima protiv tržišta kapitala sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 226, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 227, 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 228, 16. Prijedlog zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 229, 17. Prijedlog zakona o zdravstvenoj zaštiti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 230, 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim unijama sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 231, 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 232, 20. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 235, 21. Prijedlog zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putevima ADN s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 236, 22. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o proglašenju zapadnog dijela Medvednice Parkom prirode, drugo čitanje, P.Z. broj 140, 23. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u vojnoj operaciji Europske unije u Republici Čadu i Srednjoafričkoj Republici, operacija EUFOR TEHAD/RCA s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 217, 24. Prijedlog zakona o oslobađanju plaćanja određenih neporeznih prihoda u 2009. godini, prvo čitanje, P.Z. broj 218, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, 25. Prijedlog Strategije održivog razvitka Republike Hrvatske, članak, jel' to 25. jel' tako? [[Upadica: 25]] To je znači sa 25 je, točkom 25. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Naglašavam da Prijedlog zakona P.Z. broj 222, točka 3., Prijedlog zakona broj 225, točka 4, Prijedlog zakona broj P.Z.E. broj 233, točka 5 i Prijedlog zakona P.Z.E. broj 234, točka 6 usklađuju se sa propisima Europske unije pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo na temelju članka 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o doprinosima. To je P.Z. broj 220, točka 9.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima? Molim tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Tako je, nema suzdržanog u utvrđivanju dnevnog reda. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 glasova za i 3 suzdržana, i 3 protiv, suzdržanih navodno 12 ali, utvrđujem da je prihvaćena primjena hitnog postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Sirijske Arapske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak, P.Z. broj 221, točka 10.? Nema. Idemo na glasovanje. Molim tko je za da se ovo po hitnom postupku? Protiv? Nema. Molim rezultat. 91 glas za. Znači primjena hitnog postupka. Ispričavam se zastupnicima, točka 24. Prijedloga zakona o oslobađanju plaćanja određenih neporeznih prihoda u 2009. godini, P.Z. broj 218, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a je predložen po hitnom postupku pa ćemo odlučiti o hitnosti postupka. Treće, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, P.Z. broj 223, točka 11? Nema. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 87 za i 5 protiv prihvaćen hitni postupak. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energiji, P.Z. broj 224, točka 12.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim nek digne ruku. Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 7 protiv prihvaćena primjena hitnog postupka. Peto, ima li tko od zastupnika primjedbu, primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o kaznenim djelima protiv tržišta kapitala, P.Z. broj 226, točka 13.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim nek' digne ruku. Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 11 protiv prihvaćen hitnost postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, P.Z.E. br. 227, točka 14. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka, molim? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 84 za i 8 protiv prihvaćen hitnost postupka kod donošenja ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, P.Z.E. br. 228., točka 15. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod ovog zakona? Molim ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 68 glasova za, 24 protiv prihvaćen hitni postupak kod donošenja ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z.E. br. 229., točka 16. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 14 protiv prihvaćen hitnost postupka kod ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. br. 230., točka 17 [[Upadica: Ima.]] Izvolite, gospođa Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba HNS-a taj zakon de facto je ukupna zdravstvena reforma. Kao što znamo bilo je u javnosti puno rasprave o tome i naravno ovo su prateći zakoni koji su bili prije njega, ali u ovom je koncept zdravstvene reforme iznesen i mislim da zaslužuje i hrvatska javnost i važnost teme da zaslužuje da ukupnu zdravstvenu reformu u Hrvatskoj raspravimo u dva čitanja. Prema tome, predlaže klub HNS-a da se ovaj zakon koji zapravo je koncept zdravstvene reforme raspravi u dva čitanja.
Hvala. Čuli smo primjedbu Kluba zastupnika HNS-a koji se protivi primjeni hitnog postupka. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka ovog zakona molim da digne ruku? Hvala lijepa. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 66 glasova za i 25 protiv prihvaćen hitnost u donošenju ovoga zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim unijama, P.Z. br. 231., točka 18. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod ovog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za i 11 protiv prihvaćena hitnost postupka kod donošenja ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, P.Z.E. br. 232., točka 19. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 87 glas za i 4 protiv prihvaćen hitnost postupka kod donošenja ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja, P.Z.E. br. 235., točka 20. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasa za i 3 protiv prihvaćen hitnost postupka kod donošenja ovog zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Europskog sporazuma o međunarodnom prijevozu opasnih tvari unutarnjim plovnim putovima (ADN), P.Z.E. br. 236., točka 21. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za hitnost je prihvaćen jednoglasno sa 91 glas. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u vojnoj operaciji Europske unije u Republici Čadu i Srednjoafričkoj Republici (operacija EUFOR TEHAD/RCA), P.Z.E. br. 217. točka 23. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 91 glas. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitni postupak kod donošenja Prijedloga zakona o oslobađanju plaćanja određenih neporeznih prihoda u 2009. godini, P.Z. br. 218 koji je podnio Klub zastupnika SDP-a? Pogreška je bila pa sam ja to ispravio. Dakle, po hitnom postupku je predložen, a ne u redovitu proceduru. Nema primjedbi. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? Ovaj prijedlog nije prošao za primjenu hitnog postupka, 26 za 66 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red sjednice? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepo.
Samo jedno pitanje. Kada ćemo dobiti pročišćeni tekst i što će se raspravljati tijekom današnjeg popodneva nakon Zakona o poljoprivrednom zemljištu?
Evo, dobili smo to svi. Imate pročišćeni dnevni red. Mi nastavljamo po ovom dnevnom redu, a ovo je dopuna dnevnog reda i sutra ćete dobiti opet pročišćeno što će se raditi. Raditi će se državni proračun.
Kolegice i kolege nastavljamo sa zasjedanjem. U ime Kluba SDP-a uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Na sjednici Predsjedništva Sabora uoči ove sjednice bilo je dogovoreno da će Sabor raditi u principu do 19 sati odnosno dulje dok se ne završi ona točka dnevnog reda koja se raspravlja u 19 sati. To smo upravo napravili. 19 je 36. Ovdje je sada plan da se nastavi s radom sa setom zakona iz područja pravosuđa. Dva su bitna esencijalna zakona; Kazneni zakon i Zakon o kaznenom postupku. To su zakoni koji prvo se tiču ljudskih prava i sloboda. U njima se odlučuje o dvije najvažnije stvari u svakom ljudskom životu, o časti čovjeka i o njegovoj slobodi. Uz to i ovi su zakoni najavljivali iz Vlade i od strane premijera kao dio antikorupcijskih i antimafijaških zakona. Mi ih tako shvaćamo, tako ih prihvaćamo i htjeli bismo tako o njima raspravljati. Smatramo da su to prevažni zakoni a da bi se rasprava o njima započinjala sada u 19,37. Napravi li se to to će pokazati ne samo odnos vodstva Sabora, vas gospodine potpredsjedniče prema ovom području, prema korupciji, prema kriminalu u ovoj zemlji, prema našem nadam se iskrenom htijenju svih nas da toj pošasti stanemo ne samo na rep nego i na glavu, nego će pokazati vaš odnos prema ovom Domu. Ugled ovog Doma u javnosti nažalost nije visok. Bojimo se da ponekad i sami tome pridonosimo. Radimo danas od pola 10, sad je prošlo pola 8, punih 10 sati. Nemamo pravo biti prema sebi neodgovorni na način da ovako važne zakone raspravljamo nakon desetsatnog rada. Konačno to bi značilo i vrijeđanje ovoga Parlamenta, omalovažavanje Parlamenta i omalovažavanje zastupnika. Protiv toga protestiramo. Ukoliko se zakoni moraju donijeti do 31.12. ako to je razlog Klub SDP-a iskazuje ovdje javno svoju spremnost sazovite izvanrednu sjednicu, spremni smo raditi cijelo vrijeme ustavne stanke bez ijednog jedinog dana pauze. Donesimo sve zakone koje moramo za priključenje Europskoj uniji u rokovima koje moramo donijeti. Radimo bez ustavne stanke ali raspravimo te zakone pred javnošću jer se ovi zakoni tiču javnosti i javnost je s pravom za njih zainteresirana. Raspravimo ih u normalno radno vrijeme. Raspravimo ih kad su ovdje i novinari koji posreduju s javnošću. Mi ovdje radimo, mi smo izabrani. Mi djelujemo u interesu tih građana i te javnosti i prema toj činjenici da smo izabrani moramo se ponašati odgovorno. Moramo djelovati u interesu te javnosti. Ja vas zato potpredsjedniče Sabora molim da uz isprike i državnom tajniku i ministru ako je došao, što je došao u ovaj kasni sat, ipak ovdje danas zastanemo s radom. Nastavimo drugi tjedan. Sazovite izvanrednu sjednicu. Imat ćete punu podršku Kluba SDP-a. Nije nam važna ni subota ni nedjelja ni praznici. Radimo koliko god treba na izvanrednoj sjednici. Radimo na izvanrednoj sjednici koliko god treba. Donesimo sve. Ali nemojmo skrivati ovako važne zakone od javnosti. Nemojmo ih raspravljati ovako neodgovorno u ovaj sat. U protivnom Klub SDP-a će svoj protest izraziti na način da će o ovim zakonima raspravljati samo u ime kluba, nećemo raspravljati u pojedinačnim raspravama ali ja vas upozoravam morat ćemo javnost, ukazati javnosti da ovakav način rada pokazuje vašu nespremnost u borbi protiv korupcije i kriminala kada se radi o ključnim zakonima, o ključnim zakonima koji su alat za borbu protiv kriminala i to najvažniji zakonodavni alat. Hvala vam.
Zahvaljujem. Vrijeme. Hvala. Vrlo kratko. Ja sam jutros najavio da ćemo raditi bez pauze i da ćemo raditi dulje kako bi termine koje smo zadali i one koje smo si zadaće stavili pred sebe mogli i realizirati. Sutra je na redu zdravstvo. Prema tome raspravu o zdravstvu smatramo također prioritetnom temom koja treba svakako biti pred javnošću, koju treba pred javnošću raspraviti. Mi sve zakone koje donosimo ovdje su od interesa, od javnosti, od interesa su za ljude. Ne možemo sve zakone staviti da budu za vrijeme kada je televizijski prijenos. Prema tome mi ćemo sada nastaviti bez ikakove osjećaja da mi stvaramo tamo, bilo koga omalovažavamo, normalno radimo kao što smo i do sada radili. Otvorena je sjednica, sjednica nije zatvorena. To što nije direktni prijenos bit će prenešeno preko javnosti onako kako će biti. Zahvaljujem.
Dobro jutro dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Molim kvorum. Molim kvorum, da vidimo. 103 zastupnice i zastupnika, možemo dakle raditi. Dame i gospodo sukladno članku 204., stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice točkama: 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. 2. Prijedlog zakona o Potvrđivanju Ugovora o zajmu, br. 7598., za projekt unaprjeđenja hitne medicine pomoći i investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 237. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu? Dakle, P.Z. br. 237. Ima li netko primjedbu? Nema. Predlažem da utvrđivanje dnevnog reda da to dizanjem ruku usvojimo. Idemo na glasovanje. Molim, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu, br. 7598 HR za projekt unaprjeđenja hitne medicinske pomoći? Hvala Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova prihvaćen prijedlog hitnosti za donošenje ovoga zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje točke 1. u dnevni red 7. sjednice? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici molim vas, imamo jedan prijedlog da se uvrsti u točku dnevnog reda Prijedlog odluke imenovanja Programskog vijeća Hrvatske radio televizije koji ju je predložio Odbor za informiranje i informatizaciju i medije. Najprije da uključimo u dnevni red, ako se slažemo. Ima li netko protiv da se uključi ova točka u dnevni red? Nema. Prihvaćena je dnevni red.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitat ću ministra pravosuđa gospodina Šimonovića. Moje pitanje se odnosi na primjenu Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Gospodine ministre primjena Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina ide sporo ili u nekim segmentima ne ide? Da je to tako uočila je i Vlada Republike Hrvatske pa je donijela akcijski plan za ubrzano i dosljedno provođenje toga zakona. I ja ću vas danas pitati samo za segment zapošljavanja pripadnika nacionalnih manjina u državnim službama. Moje pitanje glasi. Koje su mjere do sada iz akcijskog plana poduzete da se ubrza zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina sukladno tom akcijskom planu, a naravno sukladno i članku 22. Ustavnoga zakona?
Hvala. Gospodin ministar Šimonović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Ustavni zakon je dobio akcijski plan koji treba doprinijeti njegovoj učinkovitoj provedbi. Radi se i o odredbama akcijskog plana koje se odnose na pravosuđe. Akcijski plan donijet je u lipnju 2008. on se odmah počeo provoditi, premda se on još uvijek razmatra u nekim tijelima Europske unije. Naime, donošenje tog akcijskog plana je i jedno od mjerila koje je Europska komisije predvidjela za otvaranje poglavlja 23. – Pravosuđe i ljudska prava. Dakle, neformalne ocjene tog našeg akcijskog plana su dobre. Mi ćemo taj akcijski plan odmah kada dobijemo zeleno svjetlo iz komisije koje bi trebalo skoro stići, stavit ćemo ga na Internet stranice, obznanit ćemo ga. Ja bih se htio zahvaliti svima onima koji su sudjelovali u njegovom koncipiranju uključujući i predstavnike manjina. Ono što mogu reći međutim je da mi nismo čekali da Europska komisija da svoj blagoslov, nego su neke mjere već poduzete. One se prvenstveno odnose na statističko praćenje evidencija i ustanovljenje stanje, uključujući upotrebu manjinskih jezika u sudskim postupcima, a i praćenje strukture zaposlenih u pravosudnim tijelima. Dakle, snimanje stanja je u tijeku, a naravno vodit će se računa u provedbi akcijskog plana i o nacionalnoj strukturi u pojedinim pravosudnim tijelima. Ja sam spreman svakako i pismeno dati odgovarajuće podatke kao dopunu svojeg usmenog odgovora.
Hvala. Gospodin Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine ministre, moje je pitanje prije svega motivirano time što smo već izgubili puno vremena, a svi smo rekao sam uključujući i Vladu nezadovoljni primjenom odredbi Ustavnog zakona. Ja vrlo respektiram tu obavezu prema Bruxellesu. Meni se čiji da je još veća obaveza prema našoj praksi. Nevolja je u tome što smo još uvijek u fazi rekao bih edukacije i u fazi uvjeravanja brojnih službi i osoba da ih uvjerimo da odredbe zakona doista treba provesti. Ja vam zahvaljujem na pisanom odgovoru.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, ministri u Vladi, kolegice i kolege. U istočnom dijelu moje županije Brodsko-posavske u mjestu Velika Kopanica rođen je otac hrvatskog školstva Ivan Filipović koji je između ostalog rekao: "Kada bih se ponovno rodio opet bih bio učitelj.". Stoga ja kao prosvjetni djelatnik kome je ta tematika u srcu i pri srcu postavljam pitanje ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Draganu Primorcu. Gospodine ministre, u kojoj fazi je izrada nacionalnog kurikuluma za predškolski odgoj, osnovno školstvo i srednje školstvo? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Primorac. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, sve kolege nazočne. Pitanje i uistinu pitanje nacionalnog kurikuluma je jedno od pitanja koje muči hrvatsko obrazovanje ja bih rekao u posljednjih nekoliko desetljeća. Hrvatska je uglavnom rješavala svoje pitanje obrazovnih procesa kroz nastavni plan i program koji nikada nije jasno imao definiran ishod obrazovanja, koji nikada nije jasno imao poveznicu cijele vertikale obrazovanja, predškolskog obrazovanja, osnovnoškolskog, srednjoškolskog obrazovanja. Mi smo na početku mandata prije otprilike pet godina prikupili najkompetentnije ljude u segment obrazovanja daleko od svih ideologija, politika, ljude koji su najkompetentniji u tom području. I meni je zadovoljstvo reći da nakon donošenja okvirnog plana za izradu nacionalnog okvirnog kurikuluma da je nedavno bila predočena i strategija za izradu, razvoj nacionalnog kurikuluma za predškolsko, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje. Nakon što je više od sto eksperata i stručnjaka radilo na ovom procesu koji vrlo jasno nameće obrazovne vrednote obrazovnog procesa, koji vrlo jasno govori koja su obrazovna postignuća i ishodi po pojedinim razinama obrazovanja, koji vrlo jasno govori da je škola usmjerena i poučavanje prema učeniku ali vrlo jasno definira kompetencije modernog učitelja. Meni je zadovoljstvo reći da je jučer Nacionalno vijeće za izradu kurikuluma donijelo Prijedlog nacionalnog okvirnog kurikuluma koji je prvi put u hrvatskoj povijesti ikada donesen, i ranije. Ja bih želio zahvaliti svim tim stručnjacima koji su uistinu napravili jedan dokument koji ide na javnu raspravu u periodu od mjesec dana a nakon te rasprave on će u cijelosti biti donesen jer Hrvatska kreće sa tzv. kurikularnom obrazovnom reformom gdje će u kompletnom nastavnom planu i programu po prvi put biti vrlo jasno postavljeni ishodi obrazovanja koji su u svakom trenutku potpuno komplementarni ishodu obrazovanja jednog učenika u Engleskoj, Francuskoj ili bilo kojoj drugoj državi. To jamčim, da cijela vertikala hrvatskog obrazovanja će biti zasnovana na znanstvenim principima i ono što je najvažnije ona će biti prilagođena svim potrebama gospodarstva, društvenog ja bih rekao utjecaja i ostalih svih segmenata. Poseban moment je usmjeren prema osposobljavanju nastavnika za primjenu kurikuluma. I meni je zadovoljstvo reći da je doslovno cijeli obrazovni sustav ovih dana mobiliziran u izradi nacionalnog kurikuluma. Ja mislim da donošenjem nacionalnog kurikuluma, okvira obrazovni sustav Republike Hrvatske od vrtića pa do doktorskog studija će biti definiran sa vrlo jasnim ishodnim kompetencijama učenika u osnovnoj, srednjoj, visokom obrazovanju kao i na doktorskom studiju. Time je Hrvatska zatvorila u cijelosti jedan obrazovni ciklus.
Hvala. Gospodin Šimo Đurđević. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre na ovom odgovoru. Izuzetno sam zadovoljan sa odgovorom i poručujem samo naprijed, hrabro naprijed.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče. I da ovo ne bi bilo zahvaljujem na pitanju i zahvaljujem na odgovoru ja ću svoje pitanje uputiti ministru Pankretiću. Prije samo nekoliko dana Hrvatska je po mišljenju veleumnih članova Vlade izbjegla financijsku krizu. Stanje je bio kao u bajci ako se izuzmu razne afere od zdravstva, financija do Ministarstva unutarnjih poslova, organiziranog kriminala, obilaska stranih stadiona, priča o stezanju remena, neisplati božićnica, zamrzavanju plaća, mogućeg prezaduženja države, nereagiranja Državnog odvjetništva na izjave bivšeg generala Rojsa. Bit će pitanje, samo se vi saberite, strpite jer nakon tih izjava tu želim zaštititi prije svega instituciju Vlade Republike Hrvatske. Netko treba završiti u zatvoru, ili Rojs ili oni koji su prozvani itd. No, da stvar nije bolja ni u poljoprivredi i u ovom vašem mandatu nastavlja se jedna saga o pšenici, ne samo o pšenici nego tu je i uvoz svinjetine, govedine itd. Proizvođači poslije svake sjete vjeruju u bajku, da će dobiti adekvatnu nagradu za svoj rad a dobiju gotovo ništa. Prošlogodišnju žetvu su jeftino prodali država a država je pak tu pšenicu jeftino izvezla, oko 400 tisuća tona. Silosi otkupljivača i ambari proizvođača su puni a robne rezerve su prazne. I tamo nema pšenice koliko bi trebalo biti kao strateška rezerva. Moje pitanje upućeno vama je da li spremate novu pšeničnu aferu u kojoj ćete jeftino prodavati a skupo kupovati? Hvala.
Hvala. Ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče, najljepše se zahvaljujem na pitanju. I odgovor je definitivno da ne pripremamo nikakvu aferu i mislim da što se tiče pšenice ove godine možemo vrlo jasno reći hvala dragom Bogu bila je dobra, rodna godina i imamo rekordne prinose što se tiče pšenice. Mogu također naglasiti da možete pitati bilo kojeg proizvođača pšenice ove godine i reći će vam da je izuzetno zadovoljan jer je i cijena bila zadovoljavajuća a kada se uzme u obzir koji su troškovi bili na početku same sjetve pšenice onda će vrlo jasno reći da nikad do sada nisu tako zaradili kao ove godine na pšenici. I to je gotovo jednoglasno. Moram reći pšenica je spremljena. S obzirom na cijenu mi očekujemo da će se određene stvari promijeniti kao što je već učinjeno i kod brašna s obzirom na snižavanje cijena, a vjerujem da će biti i dakako u daljnjoj mlinsko-pekarskoj industriji to poduzeto na ostalim proizvodima. Prema tome ne očekujemo nikakve afere, čak štoviše sa ovom žetvom pšenice i ukupno smo vrlo zadovoljni. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Vinković. Izvolite.
Normalno da ja nisam zadovoljan vašim odgovorom jer samo podaci za uvoz i izvoz poljoprivrednih proizvoda za razdoblje od siječnja do rujna 2008. godine su najlošiji od postanka samostalne Republike Hrvatske. Razlika između uvoza i izvoza u negativi je za gotovo milijardu američkih dolara. A danas u Slavoniji i u Hrvatskoj imate na tržištu i pšenicu iz Mađarske. Isto tako Hrvatska je uvezla i preko 50 milijuna kuna kukuruza, a danas proizvođači ne znaju gdje će, gdje će uskladištiti kukuruz i to u prvom tromjesječju ove godine. Ja od vas zahtijevam pisani odgovor ne samo o pšenici nego i o cjelokupnoj bilanci uvoza svinjetine, govedine, kukuruza. Dakle svih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, ali smatram da osobno ovaj resor poljoprivrede vodite vjerojatno po nekom diktatu i tražim od vas da sazovete sastanak [[Upadica: Hvala.]] svih obiteljskih gospodarstva odnosno predstavnika svih obiteljskih … [[Govornik je isključen, ne razumije se.]] predstavnika svih obiteljskih gospodarstava.
Hvala. Bilo je dodatnih pitanja. Gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovana gospodo pitanje želim postaviti ili premijeru gospodinu Sanaderu ili gospodinu Polančecu potpredsjedniku Vlade. Dobit hrvatskih banaka za prvih 9 mjeseci iznosi 4,8 milijardi kuna ove godine. Ona je za 31% veća nego lani u istom vremenu ili lani je dobit banaka na godišnjoj razini iznosila 5,1 milijardu kuna, a ove će godine dobit banaka iznositi između 6 i po i 7 milijardi kuna. Upravo onoliko za koliko smo krajem devedesetih, početkom 2000. prodali ove sanirane državne banke. Ono što je neshvatljivo da Hrvatska država ne želi dokapitalizirati jedino dvije svoje, jedine dvije svoje banke. Mislim na Hrvatsku poštansku banku i Croatia banku. Ne znam, valjda da strane banke izvlače dobit iz zemlje. Zagrebačka banka za 9 mjeseci imala je dobit milijardu 520 milijuna kuna, Privredna milijardu i 40 milijuna kuna, Erste 760, Raiffaisen koji ima ogromnih problema u Austriji 510, Hrvatska poštanska banka svega 140 milijuna kuna. Krediti u Hrvatskoj, mislim na kamatu, rastu. U svijetu padaju, a banke su im nestabilne a nama su tobože stabilne. E sad pitanje. Poslodavci traže formiranje interventnog fonda za poduzeća posrnula zbog globalne krize. Spominje se u medijima čak nekih 15 milijardi kuna. Ne znam otkuda im to ali da li Vlada razmišlja formirati neki interventni fond za građane koji bankama u ovom času duguju 120 milijardi kuna. Poduzeća duguju 80 milijardi kuna, a kojima su krediti u zadnja 3,4 mjeseca narasla za, narasli za 30 do 40 posto. Znači što će biti sa ovim interventnim fondovima? To je pitanje koje u ovom trenutku tangira zasigurno svakog građanina ove zemlje.
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče hvala na pitanju. Ono je i aktualno u ovom trenutku, a mislim da je i potrebno ga javno i postaviti i na njega javno odgovoriti. Prije svega informaciju počet ću sa podatkom koji ste naveli oko dobiti banaka i ne samo ove godine nego svih proteklih godina. Prema informacijama koje smo dobili i dobivamo iz Hrvatske narodne banke banke koje su većinom u stranom vlasništvu, govorimo o njima, ne govorimo o hrvatskim bankama, doći ću i na njih ali prvo, prvi dio vašeg pitanja se odnosi na banke u stranom vlasništvu. Prema informacijama dakle HNB-a ako su nam dali pogrešnu informaciju ja je pogrešno citiram. Banke iz dobiti od 2002. godine nisu izvlačile dobit vani nego su je reinvestirali ovdje. Prema tome to je jedna iznimno važna stvar u trenucima kada svi s velikim pravom kritiziramo banke jer se dižu kamate i jer tražimo i od njih da zajedno sa svima nama u hrvatskom društvu dijele ovaj trenutak. Prema tome od činjenice da se, da imamo najave da će se dizati kamate na već postojeće kredite koje je stanovništvo kod banaka sklopilo do najave dizanja kredita u astronomske visine za sve pa i za državu, pa i za državu. Ministar financija je razgovarao s njima u jednoj prigodi pa smo vidjeli koja su očekivanja koja su već danas negdje 13% ali mogli bi ići negdje i do 20%. To moramo spriječiti i mi apeliramo, ja koristim i ovo vaše pitanje i saborsku govornicu da apeliram na banke da se ponašaju kao što su se i do sad ponašale. Očekujem da banke majke neće iznositi depozite vani. Učinit ćemo sve, mi tu nemamo kao izvršna vlast i fiskalna vlast koja vodi fiskalnu politiku nemamo puno instrumenata ali ima centralna banka i ona će učiniti sve prema najavama da se to spriječi. E sada kad je riječ o hrvatskim bankama mi idemo u dokapitalizaciju Hrvatske poštanske banke i radi se na modelu dokapitalizacije Hrvatske poštanske banke. Kad je riječ o Croatia banci moram podsjetiti da je ona već jedanput u prošlosti bila dokapitalizirana ali to ne isključuje apsolutno mogućnost da je dokapitaliziramo i sada ili da idemo u privatizaciju s Croatia bankom. Sa poštanskom bankom idemo dakle sa dokapitalizacijom. Poslodavci su ovih dana i poduzetnici govorili o jednom interventnom fondu ukoliko neke firme počnu propadati, zatvarati radna mjesta, otpuštati radnike. Naprosto zatvoriti posao svoj. U tom slučaju mi svi skupa moramo znati i razumjeti da bez tih poduzetnika, bez tih firmi, bez gospodarstva nema ni radnih mjesta, nema ni plaća, nema ni prihoda u proračunu. I u tom smislu je bio prijedlog poslodavaca. Nisam njihov odvjetnik samo objašnjavam koji su razlozi bili koje oni iznose ovih dana i na tripartitnim sastancima i u javnosti. Naravno da trebamo prije svega razmišljati o stanovništvu. I sad dolazim na zadnji dio vašeg pitanja. I ono što je Vlada mogla ovdje napraviti kad je riječ o odnosu s bankama jer ste i o tome govorili. U tom kontekstu mi smo napravili uz vašu potporu, Sabor je jednoglasno to prihvatio i ja želim zahvaliti svim klubovima i svim političkim strankama koji su glasovali za to da dignemo jamstvo sa 100 tisuća na 400 tisuća kuna. E sad, mi duboko vjerujemo da sa svim ovim mjerama, sa mjerama s kojima ćemo doći u pogledu proračuna pred Hrvatski sabor vrlo skoro kad završimo raspravu sa socijalnim partnerima, gdje ćemo predložiti i želimo predložiti da deficit proračuna bude 0% u 2009. godini sa čitavim nizom mjera. Onda očekujemo raspravu i oko daljnjih mjera kada je riječ u pogledu zaštite stanovništva. Prvu mjeru smo postigli, postignut je mir, izbjegnuta je panika, izbjegnut je stampedo na banke koji bi se definitivno dogodio da nismo jamstvo sa 100000 kuna podigli na 400000 kuna. Banke su odahnule. Čak štoviše sada ima ljudi koji umjesto da štede ili drže u čarapama su spremni i staviti na banku, ali naravno pod uvjetom da banke majke taj novac ne povuku sutra ako dođe situacija teška u njih i da kažu pa idemo mi spašavati u nas situaciju, šta nas briga za Hrvatsku. E tu je sada umijeće države i to je ono što vam mogu ovdje reći da će Hrvatska središnja banka učiniti sve da se to spriječi. A mi sa našim mjerama koliko možemo kao izvršna vlast na to utjecati. I da zaključim. Budući da je kolega zastupnik malo prije spomenuo da se ukidaju božićnice. Nikakve se božićnice ne ukidaju i nikakvi se božićni darovi ne ukidaju, ali se ukida ono i to je naš prilog štednji, da javna poduzeća jedni drugima u državnom vlasništvu jedni drugima daruju poklone za Božić. Djeci da i božićnice da, ali menadžeri međusobno ministrima, zastupnicima ne. To je bio smisao te mjere Vlade. Dakle, rezanje reprezentacije. Darovi za djecu ostaju, božićnice ostaju. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Istina je ovo što je rekao premijer od 2002. do danas nisu banke izvlačile dobit. Mi imamo problem za prvih 6 mjeseci da su Pliva, THT izvukli 519 ili 17 milijuna eura. Ali mi moramo sjesti, mi moramo ljudima reći istinu gdje smo, što ih očekuje. Hrvatska će preživjeti 2009. godinu sa 40, 50000 radnih mjesta manje no što imamo danas, sa tisućama osobnih bankrota, sa tisućama ugašenih tvrtki i bez reprograma obveza gospodarstvu ali i građanima prijeti kolaps i gospodarskim subjektima, a onda to znači obiteljima, a možda i državi. Pad Crobexa, pratimo šta se dešava. Vraća nas u 2005. Država će se spasiti. Ne znam ovi fondovi će nelikvidnost države riješiti, ali uz reprogram, bez reprograma građana i poduzeća mislim da se svima nama čitavoj naciji loše piše.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru Primorcu. Svakako neću pitati zašto još nije usklađen Statut grada Daruvara ili zašto češka djeca ne mogu ići u češki vrtić već ću pitati zašto stvaramo nove probleme. Grad Ilok sa 12,5% Slovaka nakon mirne reintegracije, nakon povratka, obnove obnavljao se i suživot. Važnu ulogu pored obitelji imala je crkva, za Slovake Evangelička crkva za evangeličkim svećenikom, misama i vjeronaukom na slovačkom jeziku. Danas 10 godina kasnije vjeronauk predaje vjeroučitelj koji nije evangelik, predaje ju uz prevoditelja. Roditelji pitaju zašto se krši Ustavni zakon u instituciji škole, odnosno kada će njihova djeca imati vjeronauk na materinjem jeziku? To traže roditelji, to traži Vijeće slovačke nacionalne manjine Vukovarsko-srijemske županije.
Hvala. Gospodin ministar Primorac. Izvolite.
Zastupnice, gospodine predsjedniče, gospođa Čuhnil je rekla gotovo sve, tako da zapravo ja ne znam što bih drugo mogao reći. Ministarstvo je ispoštivalo svoju obvezu, otvorilo radno mjesto, a moj utjecaj na biskupa Evangelističke crkve nije toliki da ja mogu odrediti koga će on poslati da drži vjeronaučnu nastavu. I tu je bit. On je jedina osoba koja odlučuje tko može držati vjeronauk kao što je slučaj kod Katoličke crkve gdje nadležni biskup ima pravo to držati i raditi, a ono što je ključno da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa odobrilo program i satnicu i mi iza toga stojimo. Ja se s vama slažem da je moguće pronaći boljeg vjeroučitelja. Ja ne mogu ulaziti u njegove kompetencije, ali možda je prirodnije da ne bude prevoditelj. Ali ponavljam, isključivo to nije riješeno čak niti Sporazumom koji je potpisan 2003. godine između Evangelističke crkve u Republici Hrvatskoj i Vlade Republike Hrvatske gdje nije izrijekom spomenuto da odgojno-obrazovni rad na jeziku nacionalne manjine pripadnika Evangelističke crkve može i mora po svakom uvjetu i vjeroučitelj imati. Dakle, moja potpora prema vama, a odluka je na biskupu Evangelističke crkve.
Hvala. Gospođa Zdenka Čuhnil.
Ja obično se mogu složiti, ali u glavnini ne. Problem Evangelističke crkve u Hrvatskoj pomalo je eskalirao i do političkog problema, odnosno na Ustavnom je sudu i mislim da se nije smio lomiti na djeci, odnosno nije se smio lomiti upravo na manjinama. Jer Ustavni zakon o pravima manjina kaže da o ovakvim promjenama i kada je u pitanju uporaba jezika, odnosno onih 5 predmeta koje se uči u školi da je nužno dobiti mišljenje i Vijeća za nacionalne manjine, u ovom slučaju slovačkoga vijeća. Ovo je donijeto jednostrano, a tim više što je donijeto od dijela Evangelističke crkve koja jednako tako nije priznata kao onaj dio drugi i mislim da bi trebalo biti jasno u državi da ako Luteranski savez nije podržao ni jednu, jedan segment Evangelističke crkve da treba pričekati rješenje, a ovo je preuranjeno rješenje kojima su se dokinula određena manjinska prava.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Ivi Sanaderu. Gospodine predsjedniče, ovih dana u središtu pažnje su vaše krizne mjere. Neki vas snažno podržavaju, drugi vas oštro kritiziraju. Na žalost tako to obično biva u nas da se sve svede na crno-bijelu tehniku bez ozbiljnije analitike. Nitko ne postavlja pitanje da li je bolje zamrznuti plaće ili dapače povećati plaće onim službenicima koji rade kvalitetno i stručno, a otpustiti one koji to ne rade i koji su evidentno nesposobni. Krizno stanje je prilika za to. Nitko ne postavlja pitanje zašto su tako velike razlike u plaći između lokalne i regionalne samouprave i državne uprave. Nitko ne postavlja pitanje zašto su tako velike plaće pojedinaca u javnim poduzećima iako imaju praktično monopolno tržište. Nitko ne postavlja pitanje zašto jedan laboratorijski tehničar koji radi u MUP-u, u bolnici i na sveučilištu imaju tako ogromne razlike u plaći. Svi su plaćeni iz proračuna, rade isti posao, ista školska sprema. Nitko ne postavlja pitanje zašto ljudi, evo u ovoj zgradi koji umnožavaju ove materijale stotine tisuća stranica po sjednici imaju koeficijent 0,62, a naši vanjski članovi odbora saborskih 0,80 za 30, 40 minuta rada mjesečno. Slično je, gospodine predsjedniče u nadzornim odborima, upravnim odborima državnih poduzeća. Nitko ne postavlja pitanje da li će lakše remen stegnuti i za nekoliko rupica naš ministar financija ili radnik u "3. maju". Obzirom da se ova pitanja sustavno zaobilaze, ja bih vas molio da nam kažete da li Vlada osim ledenih mjera namjerava poduzeti i neke proaktivne mjere izlaska iz ove krize.
Hvala lijepa. Predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče na ovom pitanju. Ono je kao i prethodno pitanje meni upućeno, ide u srž aktualne situacije, u srž problema i izazova. Ovo su zaista teška vremena i teški izazovi i ja to ne niječem i sve ovo što ste vi iznijeli ovdje stoji i puno toga još više. Primjerice, stoji činjenica da smo mi morali kroz ovo mandatno razdoblje vraćati veliki dug po odlukama sudova zbog onoga što je bivša koalicijska Vlada smanjila plaće za 20%. Da nismo morali platiti ne znam koliko milijardi, milijardu i 200 milijuna kuna, mogli bismo ih upotrijebiti u nešto drugo. E sad, e sad ja znam da se s tim teško nositi, ali nije to odgovor moj. Znam da vas je sram, ali to nije moj odgovor. Moj odgovor je slijedeći. Bez obzira na tih milijardu i 100 milijuna koje smo morali platiti po sudskoj odluci koja je poništila odluke bivše Vlade, mi smo u ovoj situaciji predložili čitav niz mjera i ja ću ih sada izreći. Prije svega, proračun je svake godine u protekle 3, 4 godine, protekle 3 godine barem rastao za oko 10 milijardi kuna. Rastao je. Bogu hvala da je rastao jer smo imali dakle rast gospodarstva, imali smo prihode i mogli smo pokrivati sve ove projekte za koje ste neke i vi bili. E sada, ove godine je također bio prijedlog iz raznih resora naših kolega ministara, pa i u dogovoru sa lokalnim zajednicama da se ide ponovno sa nekih 10, čak i do 15 milijardi. To je bilo projekcija proračuna negdje u rujnu prije dva mjeseca. Od rujna do danas se dogodio krah financijskih tržišta i mi smo srezali te zahtjeve i pokušavamo, i to je ono na čemu sad radimo, pa ću doći onda i na plaće. Dakle, sve te projekte koji su u načelu dobri, ali ne moramo ih ostvariti 2009. godine, ne moramo ni 2010., možemo 2011. kad izađemo, ako je točno ovo što gospodin Kajin govori, a i drugi govore da neće biti samo 2009., nego možda i '10. krizna godina. Prema tome, srezali smo projekciju proračuna za nekih 15 milijardi kuna u samom začetku i sad smo tu da u situaciji kada moramo zadržati s jedne strane, i tu se apsolutno struka slaže, javne radove, radove na infrastrukturi koji mogu biti motor zamašnjak da gospodarstvo raste barem 2%, a to je naša projekcija 2 do 2,5% u 2009. godini, da uza sve druge mjere štednje kažemo da oni koji su zajedno s nama potpisali sporazum prije dvije godine da vidimo možemo li na neko određeno vrijeme ovu zadnju povišicu, jer smo već dva puta dizali po 6% sukladno tom sporazumu, možemo li tu zadnju povišicu odgoditi za neko vrijeme sa prijedlogom, i to je ono što će popodne se razgovarati sa sindikatima javnih i državnih službi, sa prijedlogom da se na jesen, već u rujnu razgovara, ne da se nadoknadi ta treća i zadnja godina povišenja od 6%, nego da se ide sa još 3 godine. To je naš prijedlog. Ovaj podatak, ovo nakon zareza što dođe nitko nije citirao u javnosti, ali je to od početka naš prijedlog koji sam predložio pred 250 pozvanih članova sindikata, svih granskih sindikata gradova, općina, poslodavaca itd. Prema tome, jednako tako sam za to da to ne bude jedna mjera, nego da to bude i kad je riječ o gradovima, i tu mi je drago da su i neki gradonačelnici drugih stranaka to podržali od Zagreba do Kutine, da su to podržali župani, da su to podržali i načelnici općina da se ne ide ni sa komunalnim uslugama gore jer je pitanje kako će naše stanovništvo, o tome nitko ne govori. Zašto nitko ne govori o tome koliko su komunalne usluge početkom godine išle diljem Hrvatske od gradova gdje su HDZ-ovi gradonačelnici, do gradova gdje su SDP-ovi gradonačelnici, ili HNS-ovi, ili HSP-ovi, HSS-ovi itd., HSLS-ovi. Znači, naš je prijedlog da u ovom trenutku ukoliko ne bude dogovora, mi uvijek imamo varijantu da idemo u deficit. Da idemo u deficit. Ali deficit znači novo zaduživanje države 1% deficita je negdje oko 2 milijarde i 900 milijuna kuna. Ja vas pitam, ako se odlučimo vladajući, većina, parlamentarna većina za deficit gdje ćemo naći te novce, pod kojim uvjetima ćemo naći te novce? Prema tome, kad smo predlagali ovaj čitav paket mjera to onda uključuje jednako tako i da se ukidaju neke beneficije i ministrima i saborskim zastupnicima od besplatnog parkiranja do možda i rasprave o mirovinama, do možda i rasprave o nekim drugim stvarima o kojima smo možda jučer drugačije razmišljali jer su bila druga vremena. Prema tome, sve ovo o čemu sam govorio biti će raspravljeno na Saboru. Prethodno ćemo mi doći s prijedlogom proračuna pred Hrvatski sabor nakon što ga usuglasimo sa koalicijskim partnerima i sa socijalnim partnerima. Ali u ovom trenutku nema nitko pravo nijekati da dolazi kriza, da ona dolazi i u Hrvatsku i mi ćemo biti prvi u Vladi koji neće dopustiti da se kriza prelama preko onih kojima je najteže i zato smo spasili depozite u bankama i zato smo umirovljenicima vratili dug i zato smo donijeli zakon o novim umirovljenicima i zato ćemo sa Hreljom i sa HSU-om razgovarati i o božićnici, razgovarati ćemo i o onim umirovljenicima koji dolaze iz zemalja bivše države koji imaju male mirovine itd., ali sve sukladno financijskim mogućnostima u kojima se država nalazi. Jer što nam koristi ako propadne cijeli financijski sustav, onda smo svi propali.
Hvala premijeru. Teško je odgovoriti u 4 minute o ovom širokom pitanju itd. pa prema tome možda će biti prilike da se objasni, ali držimo se na neki način… Izvolite gospodine Dorić.
Gospodine predsjedniče Vlade, ja sebe smatram tolerantnim čovjekom i mogu se složiti sa većim dijelom vašeg odgovora, ali se nikako ne mogu složiti da se za sve nevolje hrvatskog društva uvijek okrivljuje koalicijska Vlada. To je nekorektno, to je netočno, to je čak i neukusno.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je zastupnik gospodin Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, postavljam svoje pitanje predsjedniku Vlade, gospodinu Sanaderu. Vi ste i sami objavili na sastanku sa socijalnim partnerima i o tome se govori u javnosti da Hrvatska banka za obnovu i razvoj nije uspjela prodati obveznice i zadužiti se uz neke druge državne institucije. Mi svi znamo, svjedoci smo toga, čuli smo da su se složili s time i ekonomski eksperti u Opatiji, da o tome govore i sami poduzetnici, da u ovakvim kriznim stanjima jedino što može održati rast gospodarstva je proizvodnja i izvoz. Bojim se ako Hrvatska banka za obnovu i razvoj neće moći reprogramirati kredite i ako neće moći plasirati nove kredite i nova sredstva za pripremu izvoza, što je do sada moram reći vrlo uspješno zahvaljujući i potpori Vlade činila, bojim se da će hrvatsko izvozno gospodarstvo stati. Kako neki od tih kredita za pripremu izvoza već dospijevaju na naplatu i kako je bilo do sada slučaj, automatski ne prolongiraju otprilike je riječ oko 3,5, 4 milijarde kuna. Ako se to bude povlačilo, ponavljam hrvatsko izvozno gospodarstvo bi moglo stati, pa će onda doći u pitanje i inače dobro osmišljena vladina izvozna strategija. Ja vas molim, postoji li kakva mogućnost pa makar i u proračunu, pa makar da svi zajedno ovdje u Saboru i mi podupremo promjenu prioriteta da se ipak hrvatskim izvoznicima pomogne, da se pronađu sredstva bilo na domaćem bankarskom tržištu što je svjestan sam teško ili negdje drugdje ili djelomice iz proračuna i da ipak ojačamo hrvatske izvoznike. To govorim i iz sasvim konkretnih primjera grada i županije i regije koja je najizvoznija u Hrvatskoj i moram vam reći da doista za sada krizu najviše možda ne osjećaju, ali se je boje upravo izvoznici, a svi mi dobro znamo da su poduzetni oni ljudi koji u svakoj krizi vide jednu mogućnost ili novu mogućnost a nepoduzetni oni koji u svakoj mogućnosti vide samo krizu. Ja mislim da mi u ovoj krizi možemo vidjeti mogućnost da ipak održimo hrvatsko izvozno gospodarstvo.
Hvala. Upozoravam sve zastupnike i ministre da obrate pažnju kada počne "žmigati" ovaj. Hvala. Izvolite premijeru.
Dobro. Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče slažem se s vama i zaista je istina da HABOR je pokušao dobiti kredit vani i da u ovom pokušaju nije uspio. Ali je isto tako istina da su i puno veće bankarske institucije od HABOR-a kao što je primjerice njemački KFV u još gorim problemima. Dakle ovo što se događa sa HABOR-om, a mi ćemo učiniti sve da spriječimo da se gospodarske aktivnosti koje idu iz njegovog financiranja i kreditiranja ne zaustave, dakle moj odgovor na vaše pitanje odmah učiniti ćemo sve da se to ne dogodi, samo želim staviti u širi kontekst. To što se događa, događa se svima, puno većima i puno jačima od HABOR-a. Njegov ekvivalent u Njemačkoj KFV kao što znate ima, u velikim je poteškoćama. Mi smo ove godine u proračunu imali za HABOR negdje oko 480 milijuna kuna iz proračuna. Ove godine će biti oko 500 milijuna. Dakle nećemo smanjivati onaj dio iz proračuna koji ide HABOR-u nego ćemo ga možda i povećati za neki minimalni dio. Ali ono što je bitno, ukoliko sve ove mjere zažive o kojima sam govorio u odgovoru na pitanje gospodina zastupnika Dorića i Kajina, ako sve te mjere zažive onda ćemo biti u mogućnosti da HABOR-u pomognemo, a da bi HABOR mogao pomoći gospodarstvu. I zaista da se vratim na ono, jer ne želim polemizirati. Bivša koalicijska vlast sa ovom krizom nema nikakve veze, ali neman i ova Vlada. Situacija je takva da je pitanje recesije u Europi vodećih zemalja svijeta, danas aktualno da je recesija u Njemačkoj, da je recesija u Italiji, da je recesija u Japanu. Dakle vodećim industrijskim velesilama svijeta. Prema tome mi smo tu, dobro plovimo za sada, ali siguran sam da morati ćemo, da ćemo morati ove mjere provesti da bismo mogli za nekih 6-7 mjeseci razgovarati i o HABOR-u i o pomoći gospodarstvu o onome o čemu smo malo prije govorili, tom jednom fondu, pomoći stanovništvu itd. I zato ja bez obzira na tešku situaciju ne mogu gledati s pesimizmom naprijed niti gledam, gledam s jednim realni optimizmom da bi Hrvatska ukoliko sve ovo skupa i ukoliko cijelo društvo bude zajedno ovdje i pokažemo zajedništvo, da ćemo onda moći izaći iz krize, okrznuti, ali ne tako da kao neke druge zemlje. I u tom smislu i HABOR ne treba širiti nikakav pesimizam oko HABOR-a, HABOR je u problemima i HAC isto tako, to smo već javno rekli i to, HAC nije mogao dobiti također u dva javna natječaja, u dva poziva međunarodna nije uspio dobiti određene kredite. Situacija je takva da banke ne daju više kredite, a ako ih daju, daju ih po vrlo visokim uvjetima, vrlo visokim kamatama. To je trenutna situacija i mi pokušavamo sa državnim proračunom, sa javnim financijama koje smo doveli u red, pokušavamo odgovoriti ovom izazovu i nadamo se da ćemo onda, naravno pretpostavljamo i da će turistička sezona donekle se održati na razini ili nešto manje nego što je bila proteklih godina. Ako se to dogodi onda mislim da ćemo na jesen puno biti u boljoj situaciji nego što smo danas.
Hvala. Gospodin Čehok.
Pa slažem se i svjestan sam što ste dobro naveli primjer Njemačke, međutim znate i sami da Angeli Merkel su donijeli i posebne mjere koje njemačke banke subvencioniraju upravo one poduzetnike, dakle ne javnu potrošnju i kredite na javnu potrošnju, nego male i srednje poduzetnike, nešto poput ovog interventnog fonda koji se predlaže pa mislim da iz vaših riječi sam iščitao da i Vlada razmišlja o takvom jednom interventnom fondu. Mislim da bi to onda bila barem donekle kompenzacija za ove muke s kojima će se izvoznici susresti.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja ću moje pitanje postaviti gospodinu Jandrokoviću, ministru vanjskih poslova i europskih integracija i mislim da bez obzira na ovu financijsku krizu i uopće krizu u svijetu da je ovo što se govori danas ovdje o krizi, da hrvatska vanjska politika mora ići dalje i da naše ministarstvo, naši pregovarači rade punom parom da bi se što bolje pripremilo za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. I moje pitanje bi bilo, budući je Europska komisija početkom ovog mjeseca usvojila Izvješće o napretku Republike Hrvatske u 2008. godini, ja bih molio ministra da nam kaže kako ocjenjuje sadržaj tog dokumenta, smatra li da je moguć i realan završetak pristupnih pregovora sljedeće godine i što nam znači to što je Europska komisija prvi puta govorila i o datumu završetka pregovora. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar Jandroković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovanje gospodine zastupniče. Hrvatska Vlada vrlo je zadovoljna Izvješće Europske komisije o napretku Republike Hrvatske iz razloga što to izvješće bilježi napredak Republike Hrvatske u svim područjima, u svim poglavljima o kojima se pregovara. Dakle, prepoznat je napredak Hrvatske, prepoznat je trud koji Republika Hrvatska ulaže da bi ostvarila kriterije koji su potrebni za punopravno članstvo. I ono što je posebno važno naglasiti, u svim poglavljima o kojima se pregovara Europska komisija smatra da Hrvatska bilježi napredak. Negdje je taj napredak ocijenjen velikim, negdje je ocijenjen dobrim, negdje srednjim, ali u svim poglavljima bilježi se napredak. Želim skrenuti pozornost i na bitan element koji smo možda nedovoljno isticali u javnosti. Osim što smo dobili mapu puta koja nam omogućava da 2009. završimo pregovore, u ovome dokumentu Europske komisije spominje se i to da bi kroz iduću godinu trebalo pripremiti financijski paket za ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju. I isto tako, već tijekom češkog predsjedanja, dakle u prvoj polovici 2009. godini, pristupilo bi se izradi ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Dakle, radi se o dva vrlo konkretna tehnička dokumenta koji samo potvrđuju našu namjeru, namjeru Europske komisije da završimo pregovore tijekom 2009. godine. Ono što isto valja naglasiti, da je ta mapa puta indikativna i da je uvjetovana. Indikativna znači da smo dobili vrlo precizan pregled razdoblja u kojima bi trebalo završavati pregovore o određenim poglavljima. Dakle, imamo i do kraja ove godine koliko bi trebalo završiti, koliko bi trebalo završiti poglavlja u prvoj polovici iduće godine i koliko bi poglavlja trebalo završiti u drugoj polovici iduće godine. Dakle, imamo jednu vrlo jasnu mapu puta. A zašto je ta mapa puta uvjetovana? Zbog toga što Hrvatska treba nastaviti i ispuniti kriterije koji su potrebni za završetak pregovora i za punopravno članstvo, zato što Hrvatska treba završiti reforme koje joj to punopravno članstvo isto tako osiguravaju. I posebno se ističe potreba napretka u područjima kao što je pravosuđe, reforma javne administracije, privatizacija brodogradilišta, borba protiv organiziranog kriminala i korupcije. Međutim, Republika Hrvatska spremna je to činiti, ova Vlada spremna je to činiti, ne zbog Europske unije nego u prvome redu zbog nas samih, zbog naših građana jer da i ne idemo u smjeru Europske unije, morali bismo to činiti da bismo Hrvatsku učinili konkurentnom, da bismo utjecali na bolji i kvalitetniji život naših građana. Želim naglasiti isto tako da je i u ovom izvješću spomenut napredak u korištenju predpristupnih fondova, da je konstatirano da su otklonjeni svi oni nedostaci koji su bilježeni u prošlom razdoblju što isto smatram vrlo bitnim elementom jer predpristupni fondovi su ustvari izvrsna priprema za one puno izdašnije fondove koje ćemo koristiti kad postanemo članica Europske unije, kohezijski i strukturni fondovi koje evo zemlje koje su sada i koje imaju sreće da ih mogu koristiti, zaista to se broji u milijardama eura. Dakle, možemo biti zadovoljni. Ovo izvješće je svakako jedna dodatna motivacija, dodatni vjetar u leđa i čvrsto vjerujem da ćemo završiti pregovore do kraja 2009. godine.
Hvala. Gospodin Zubović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Zahvaljujem se na ovako iscrpnom i pozitivnom Vašem izvješću, a ja mogu samo reći da mi u Hrvatskom saboru znači ovdje donosili smo zakone, preko sto zakona, do kraja godine će ih biti možda i 120, da smo isto radili u istom tom cilju da što brže se napravi taj posao za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. I sigurno da Hrvatski sabor neće biti usko grlo u cijelom tom poslu. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Zastupničko pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture, gospodinu Božidaru Kalmeti. Bolje rečeno prosljeđujem pitanje nekoliko desetaka tisuća građana koji se nalaze uz prometnicu, državnu prometnicu D26 od Vrbovca, Dubrave, Čazme i Garešnice. Prilikom izgradnje državne ceste D41 zbog prekomjerne upotrebe i prijevoza teškim kamionima nastala su znatna oštećenja na državnoj cesti D26 od Vrbovca prema Čazmi i dalje prema Garešnici. Oštećenja su takove naravi da ugrožavaju sigurnost prometa na cestama, ali i otežavaju svakodnevni život na tom području uz tu prometnicu. Hrvatske ceste očitovale su se u svibnju 2007. godine da izvoditelj radova, tvrtka Štrabad, počela sa radovima na sanaciji oštećene dionice, da bismo u listopadu 2007. godine Hrvatske ceste pismeno dale odgovor da su radovi na sanaciji iz tehničkih razloga prekinuti. Bolje rečeno prekinuti na granici županije Zagrebačke i Bjelovarsko-bilogorske i jasno, do danas se ta sanacija, taj popravak te dionice na području županije Bjelovarsko-bilogorske nije nastavio. Budući da je od obećanog prošlo godinu dana, a sanacija ceste D 26 na području županije Bjelovarsko-bilogorske nije ni započeta dok je sanacija na Zagrebačkoj županiji završena, što vidimo i iz pismenog odgovora ministarstva da je nedostatak financijskih sredstava, pitanje je mogu li se građani i jedinice lokalne samouprave uz tu prometnicu, znači na tom dijelu županije Bjelovarsko- bilogorske, odnosno Moslavine, nadati da će sanacija pravca D 26 kao i asfaltiranje tog pravca do kraja, znači do Garešnice jer je to jedini dio državne ceste koja je makadamska cesta u ovom području sjeverozapadne Hrvatske kao i zaobilaznica oko grada Čazme naći u planskim dokumentima za sljedeće naredno razdoblje.
Hvala. Odgovor gospodin ministra Kalmeta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu predsjedniku Hrvatskog sabora. Gospodine poštovani zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Činjenica je ovo što je gospodin zastupnik kazao, a to je da se prilikom izgradnje ili održavanja državnih cesta da se onda zbog prekomjerne upotrebe teških kamiona koji se moraju koristiti prilikom izgradnje državnih cesta ili autocesta da dolazi do oštećenja ostalih cesta, bilo državnih ili županijskih, pa i lokalnih koji oni koriste kako bi bili u funkciji izgradnje određene dionice neke od cesta. Takav je bio slučaj i ovdje je gospodin zastupnik govori, na ovoj cesti D 26 od Vrbovca prema Čazmi, a oštećenja su nastala prilikom izgradnje brze ceste od Vrbovca do Gradeca i nakon toga je puno toga i sanirano i praksa je uvijek i kada su u pitanju Hrvatske autoceste, dakle izgradnje autocesta, ali i kada je u pitanju izgradnja državnih autocesta, praksa je i to se ukalkulira u trošak, da saniraju i te ceste koje su korištene, koje su kamioni koristili, ta teška mehanizacija za izgradnju ovih drugih nekih cesta. Prema tome, prilikom izgradnje brze ceste Vrbovec-Gradec došlo je do ovoga o čemu gospodin zastupnik govori i Hrvatske ceste su već do sada puno toga sanirale i sanirat će svakako i dalje. Ja moram kazati da će već sljedeće godine započeti izgradnja ovog Bilogorsko-podravskog ipsilona od Gradeca dalje prema Virovitici u jednom pravcu i prema Koprivnici u drugoj, a na vaše pitanje gospodine zastupniče mogu odgovoriti da se građani da mogu nadati i da će sljedeće godine započeti sanacija te D 26 od Virovitice prema Čazmi i dalje prema Garešnici s tim da se u ovom drugom dijelu treba napraviti i izrađuje se projektna dokumentacija.
Hvala. Gospodin Grčić, izvolite.
Zahvaljujem ministru na datom odgovoru i nadam se da će se evo spomenuti potrebni radovi započeti sukladno vašem odgovoru, odnosno prema planskim dokumentima koje ćemo vjerujem donijeti. Ali ono što sigurno veseli i stanovništvo na tom području da će se evo ispoštovati i planirani rokovi koji će planskim dokumentima biti donijeti, jer u nekoliko takvih planskih dokumenata ti pravci su tada izostajali. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Pitanje je upućeno predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče danas ali i ovih dana najavili ste mjere štednje, najavili ste i danas potvrdili da će proračun države za iduću godinu biti neznatno veći od ovog za ovu godinu. Mogućnost zamrzavanja plaća također je najavljena. Neki vaši ministri najavljuju vođenje zdravstvenog doprinosa na mirovine, participacije za zdravstvene usluge, povećanje cijene polica za zdravstveno osiguranje, a drugi pak i mogućnost povećanje cijena plina. Najavili ste potrebu stezanja remena i onih koji za remen nemaju, a jednu od mjera štednje ste već formalizirali odlukom Vlade. To je ona koju su mediji posebice strani protumačili ili postavili pitanje: "Tko je Hrvatima ukrao Božić?" U želji pregleda što se sve može racionalizirati i smanjiti, pitam vas dali ćete sutra na sjednici Vlade ili idući tjedan donijeti odluku da se članovima Vlade, ministrima i čelnim ljudima Vladinih ureda, zavoda i agencija oduzmu poslovne kreditne kartice kao jedan doprinos štednji, odnosno dali ćete odlukom Vlade poduzećima u većinskom državnom vlasništvu ili potpunom državnom vlasništvu, recimo kao što je HEP koji ujedno stvaraju i gubitke, zabraniti sponzoriranje sportskih klubova, jer HEP umjesto da gradi centrale, sponzorira sportske klubove? I dali mi možete sada odgovoriti dali je ona grupa eksperata iz 2005. koju ste formirali koja je proučavala, evo već četiri godine, moj prijedlog Zakona o povlaštenim mirovinama, dali su vam dali odgovor i kakav je njihov odgovor na taj moj prijedlog zakona?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, ništa mi nismo najavili stezanjem remena. Tu riječ od mene niste čuli. To ste možda čuli od nekoga drugoga. Ono što smo mi najavili je da će država skresati proračun za 15 milijardi kuna kao što je bio prvotna projekcija za 2009., a da ćemo sa socijalnim partnerima dogovarati eventualno i druge mjere, ne zamrzavanjem plaća, jer će plaće i to je ono što u javnosti moram reći ići za onaj dio gore koji se odnosi primjerice na minuli rad, a to je 0,5%, to su regres, božićnica i sve ono što uz to ide. Sve skupa negdje oko 2 cijela ili 590 milijuna, dva cijela i nešto. Prema tome, ovaj jedan paket o kojemu razgovaramo sa socijalnim partnerima, vrlo odgovorno, vrlo otvoreno gdje smo iznijeli kakva je situacija, nije točno da se odnosi dakle na ovo što ste vi rekli. I sigurno da će biti mjera među nekima naravno koje ste vi spomenuli, ali i neke koje sam spominjao u prethodnim odgovorima da ih sada ne ponavljam. Razmišljamo o svemu, o racionalizaciji i u državnoj upravi, ali nemojte zanemariti da ta državna uprava, to je ono što je rekao zastupnik Dorić, mora i u ovoj godini 2009. završiti pregovore sa Europskom unijom. I da mi ne možemo jednostavno zanemariti činjenicu da taj posao netko konkretno radi. Prema tome, nema govora o tome da se u situaciji kada moramo izvršiti i reformu javne uprave itd. da se mi obrušimo na javne i državne službe. To nećemo napraviti. Tražimo od njih da naprave veliki posao, povijesni posao za Hrvatsku i onda moramo se prema njima i na taj način ponašati.
Hvala. Gospodin Lesar. Izvolite.
Ja ću zamoliti gospodine predsjedniče pisani odgovor jer zadnji dio pitanja mog očito niste čuli jer netko vas je ometao kao što to obično biva, pa vas molim da u pisanom odgovoru jer ja ovdje nisam govorio o državnim službama nego dužnosnicima, ja uopće službenike nisam spominjao. Ali da mi u pisanom odgovoru svakako odgovorite da li ste dobili odgovor grupe eksperata koju ste formirali 2005. da prouče moj Prijedlog zakona o povlaštenim mirovinama i kakvo je njihovo mišljenje.
Hvala. Gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa doktoru Ivanu Šimonoviću. Poštovani ministre, što će Ministarstvo pravosuđa zajedno s policijom i Državnim odvjetništvom učiniti i poduzeti po pitanju podmićivanja nazvavši donacija Trgovačkom sudu u Zagrebu od strane Zagrebačkog holdinga zna se po odobrenju i nalogu sadašnjeg gradonačelnika gospodina Milana Bandića?
Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo. Ja sam 4. studenog donio rješenje o upravnom nadzoru i inspekcija se i ovaj čas nalazi na Trgovačkom sudu u Zagrebu. Ja mislim da ćemo imati njezine konačne nalaze do 21. studenog. Naravno da će onda biti obznanjen i da će biti poznat rezultat inspekcijskog nadzora. Ono što vam međutim već sad mogu odgovoriti to je da prema članu 151. stavak 2. Zakona o sudovima pravno postoji mogućnost da gradovi, županije, općine, da sudjeluju sa svojim sredstvima u izgradnji kapitalnih objekata u pravosuđu. Temeljem dakle te zakonske odredbe je 2005. godine Grad Zagreb sa Ministarstvom pravosuđa potpisao jedan sporazum o donaciji 3 milijuna kuna namjenskoj za Trgovački sud u Zagrebu odnosno za njegovu novu zgradu. U sklopu tog sporazuma grad Zagreb je imao više uplata trgovačkom sudu o čemu je obavještavao Ministarstvo pravosuđa. Međutim, ovdje je situacija drugačija. Radi se o uplati Holdinga a ne o uplati Grada Zagreba. Činjenica je da je Holding u cijelosti u vlasništvu Grada Zagreba, međutim Holding ima zasebnu pravnu osobnost i uplata Holdinga nije u skladu sa članom 151. stav 2. Mogu vam isto tako reći da je radilo se o uplati u iznosu od 2 stotine tisuća kuna i da taj novac još nije utrošen. Mogu vam isto tako reći da proizlazi da je Trgovački sud u Zagrebu učinio dvije pogreške. Prva pogreška je da je zapravo dogovarao donaciju sa Holdingom. A druga je da je prigodom izvješćivanja Ministarstva pravosuđa kao izvor donacije naznačio Grad Zagreb a ne Holding. Dakle, Ministarstvo pravosuđa nije znalo tko je bio izvor te donacije. Mislim da nema razloga nakon izjava gradonačelnika Bandića sumnjati da on nije bio obaviješten. On je bio obaviješten ali zapravo cijeli taj dogovor u pogledu forme donacije nije poštovao uvjete da mogu biti donatori samo gradovi, općine odnosno županije. To je otprilike sadašnje stanje upravnog nadzora i njegovi rezultati.
Gospođa Šolić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Evo, ja sam zadovoljna sa vašim odgovorom ministre, pa i sa poduzetim mjerama koje ste do sada učinili. No međutim, ja vam moram reći da su građani grada Zagreba a i šira javnost zainteresirani za ovaj slučaj, upravo iz tog razloga što se radi i o osobi gradonačelnika što je svima znano koji sada istovremeno ima više krivičnih prijava. Prema tome, važno je da javnost to zna. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje ministru Jandrokoviću. Ali to nije pitanje o vanjskoj politici nego o korupciji u Ministarstvu vanjskih poslova. O čemu se radi? Sva naša veleposlanstva imaju trošak za provedbu informiranja. Radi se obično o manjim svotama za kupnju novina i tome slično. Međutim, u dvije ambasade iznosi na toj stavci su višemilijunski. Radi se o veleposlanstvu u Washingtonu i veleposlanstvu u Londonu. Ono u Washingtonu je u razdoblju od 2000. do šestog mjeseca ove godine za kada ja imam podatke za promidžbu i informiranje potrošilo 7 milijuna 129 tisuća 965 kuna. Ali vidite, čak 83% toga čine troškovi za lobiranje. Veleposlanstvo u Londonu je u istom razdoblju za promidžbu i informiranje potrošilo 4 milijuna 431 tisuću 340 kuna. Ali opet zanimljivo, 90% od toga iznosa čine lobistički troškovi. U razdoblju od 2000. do 2004. godine nijedno veleposlanstvo pa tako ni ova dva nemaju u svojim knjigovodstvenim karticama evidentirane troškove za lobiranje. Do te pojave dolazi dolaskom HDZ-a na vlast. Prema onome što sam čuo za lobističke tvrtke kojima je isplaćen ovaj silni novac rade kćeri jednog uglednog i visoko pozicioniranog HDZ-ovca vašeg bivšeg kolege. Moje pitanje glasi kako se zove ugledni HDZ-ovac koji je uspio izlobirati da na ovaj način iz državnog proračuna nestane 10 milijuna kuna? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Stazić, zahvaljujem se na vašem pitanju. Otvorili ste ga riječima da se radi o korupciji u Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija. Dakle radi se o jednoj vrlo teškoj optužbi koju ćete morati dokazati. Ne znam od kuda vam dolaze podaci koje ste predstavili ovdje Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti. O tome možemo kasnije razgovarati da ja vidim te podatke, da ih provjerim sa onim podacima koje mi u Ministarstvu vanjskih poslova imamo pa ćemo vidjeti da li su točni. Ja vam mogu reći ono što sam rekao hrvatskoj javnosti već više puta, a to su troškovi koji su, koji su evidentirani, koji su transparetni a tiču se na usluge lobiranja od 2004. do 2008. godine. I oni se kreću, ne mogu sad reći napamet, ali ako treba dostavit ću vam ih pismeno, otprilike na razini od 1,1 milijun EUR-a za 4 godine. Dakle od 2004. godine do 2008. godine. Jedan dio tih troškova plaćen je lobističkim tvrtkama u Sjedinjenim Američkim Državama a jedan dio je bio utrošen na neke tvrtke u ovdje u Europi u Velikoj Britaniji. Nije u tome ništa sporno. Iznosi su dakle jasni, transparentni. Vide se u proračunu. Nisu tajna. Potpisani su ugovori koji su isto tako objavljeni koje je hrvatska javnost već vidjela, uz Ministarstvo vanjskih poslova postoje te stavke i od njih nitko ne bježi jer se radi ne o bačenom novcu nego se radi o novcu koji je utrošen za dobrobit Republike Hrvatske i za dobrobit njenih građana. Kao što se vidi danas vanjskopolitički položaj Republike Hrvatske je bolji nego ikad. Nalazimo se pred vratima NATO saveza. Završit ćemo pregovore sa Europskom unijom do kraja 2009. godine. Regionalni smo lider. Članica smo Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda i naravno da se kao pomoćno sredstvo koristilo i usluge lobističkih tvrtki u zemljama čiji politički sustav funkcionira na način da se i koriste lobističke tvrtke i to nije ništa čudno. A što se tiče razdoblja od 2000. do 2004. uložili ste 0 kuna u lobiranje ali je rezultat bio nula pogotovo u Sjedinjenim Američkim Državama. [[Pljesak.]] I najlakše je, najlakše je ne potrošiti ništa i ne napraviti ništa. A mi ćemo i dalje racionalno trošiti sredstva. Mi ćemo i dalje racionalano trošiti sredstva. U ovoj godini smanjili smo gospodine Staziću ako želite čuti, smanjili smo troškove u proračunu za 45 milijuna kuna. Iduće godine isto tako držat ćemo troškove na razini ove godine i toga se ne sramimo. Sve što vas zanima možete vidjeti, sve ćemo vam pokazati. Hvala vam lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala vam. Gospodin Stazić. Izvolite.
Kažete ministre da je od 2000. do 2004. godine na lobističke troškove utrošeno nula kuna, ali da je i rezultat bio u vanjskoj politici nula. Da, bio je nula kuna u privatnim džepovima. Vi meni niste odgovorili na pitanje o kojem se visokopozicioniranom HDZ-ovcu radi čije kćeri rade u tim lobističkim tvrtkama kojima ste isplatili 10 milijuna kuna. Vi to ili ne znate. Vi kažete da ne znate za ove podatke. Vi to ili ne znate ili ne želite reći. Za vas nezgodno i jedno i drugo. Ako ne znate onda ne kontrolirate resor kojim upravljate pa bi bilo bolje da ga prepustite nekom drugom. Ako ne želite reći, e onda prikrivate nevjerojatnu korupcijsku aferu i to u vrhu vlasti. Zato ja vas molim ministre jedan pisani odgovor, a on će biti svjedočanstvo koliko ste vi osobno upleteni u ovu aferu ili niste upleteni. Hvala.
Hvala. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade moje pitanje upućujem ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću i odnosi se na jedno drugo područje odnosno vezano je uz knjigu i one koji prodaju knjigu. Naime u posljednje vrijeme vidi se kako primjećujemo jedan problem u području knjižničarstva osobito među manjim i srednjim prodavačima knjige i distributerima te djelatnosti. Dakle malim i srednjim knjižarama. Što ministarstvo gospodine ministre čini osim što ima program subvencije knjiga ali za ovo područje tako važno za hrvatsko društvo?
Hvala. Gospodin Biškupić, ministar Biškupić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Taj problem nije u novije vrijeme. To je jedan stari problem. Ustvari u vrijeme Domovinskog rata sustav knjižarski je stradao. I to iz više razloga. S jedne strane bio je rat, s druge strane izdavalo se vrlo malo knjiga. A s treće strane u velikim gradovima jedan dio prostora je onim povratom i na taj način su u nekim prostorima knjižare potpuno nestale, evo primjer recimo znanstvene knjižare u Zagrebu na Preradovićevom trgu. Ovaj, ustvari od tog problema za vrijeme rata, ono gdje smo si mogli pomoći ja sam već i u ono vrijeme odmah nakon rata apelirao na gradonačelnike i načelnike, na lokalnu samoupravu da pomognu na neki način i stimuliraju otvaranje knjižara jer knjižare su punktovi kulture. To su, pogotovo u onim mjestima gdje nema drugih ili nema puno drugih prostora isto tako dragocjeni prostori, nisu to samo prodavaonice, ne znam, cipela ili prehrane nego su dapače punktovi kulture gdje se ljudi zainteresirani za knjigu, ljudi koji vole knjigu okupljaju, o tome razgovaraju i knjigu kupuju. Međutim u posljednje vrijeme situacija se ustvari poboljšala. Mi smo ne samo zbog ovih mjera koje Ministarstvo poduzima sada nego naravno jer se i poboljšala u cjelini situacija u gospodarstvu, izdanje, izdavaštvo raste što naravno država subvencionira i pomaže nekih, s područja kulture s nekih 60-tak milijuna kuna, a iz, ovog znanosti i obrazovanja daleko više. Ali i zbog toga što smo poduzeli neke mjere, mi smo 2007. godine počeli stimulirati u knjižarama, u onim knjižarama koje imaju određene programe za poticanje, za čitanje časopisa i knjiga i za poticanje ustvari interesa za knjigu, podržavamo i sufinanciramo te programe. Međutim možda je najinteresantniji ustvari ovaj novi, novi zajednički program Ministarstva gospodarstva i Ministarstva kulture ustvari program poduzetništva u kulturi u koji se mogu uključiti knjižare koji je ove godine relativno skroman, svega 2 milijuna kuna, ali koji će u budućnosti i rasti jer se pokazalo da je samo u ovo kratko vrijeme nakon raspisivanja natječaja da se razvilo 453 zainteresirana ne samo knjižare nego naravno umjetnici i umjetničke organizacije, zainteresirani za taj, za kredit odnosno nepovratna sredstva koja se daju u visini do 100 tisuća kuna. Tako da mislimo da će i to pomoći knjižarama ali još uvijek apeliram na lokalnu samoupravu, na gradove i općine, one koje mogu da na neki način stimulativnim sredstvima omoguće da knjižara uđe u prostor i da ti prostori ne koštaju jednako tako kao što koštaju recimo prostori prodavaonice cipela i slično. Hvala.
Gospodin Šetić. Izvolite.
Pa evo vjerujem da će ovim programom poduzetništva u kulturi i hrvatska periferija više profitirati gdi je knjižničarstvo još teže i teško da cirkuliraju sve knjige u tome. Evo, zahvaljujem na pitanju. Ja sam zadovoljan odgovorom.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorko Vidović je postavio pitanje. Izvolite.
Pitanje je za predsjednika hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče, u programu Vlade Republike Hrvatske za ovaj mandat među ostalim u točki 18. mirovinsko osiguranje i socijalna skrb nalazi se uvođenje instituta državna potpora. Citiram: “Definiranjem kriterija i zakonskog okvira stvorit ćemo preduvjete za uvođenje instituta državne potpore. Pravo na državnu potporu ostvarivale bi starije i nemoćne osobe bez ikakvih primanja. Hrvatski državljani sa više od 65 godina života koji neprekidno žive u Hrvatskoj duže od 40 godina ili s prekidom duže od 50 godina. Iznos državne potpore bio bi u visini stalne pomoći za održavanje. Rok prva polovina 2008. godine.“ Kako evo vidimo prva polovina 2008. odavno istekla i približava se i kraj, ali se približava i državni proračun, a u Hrvatskoj živi 120000 ljudi starijih od 65 godina koji nemaju mirovine, od čega njih 60000 negdje oko polovine nemaju ne samo mirovine, nego nemaju nikakve imovine i nikakvih prihoda. Ne, ne, polovica od tih 120000 ništa nemaju, ništa nemaju gospodine predsjedniče Vlade. Pitam što ćemo napraviti po tom pitanju, odnosno što ćete vi napraviti, hoće li se ta kategorija tih naših sugrađana koji žive argumentirano tvrdim najtežem položaju u Hrvatskoj. Hoće li se za njih naći mjesta u proračunu za iduću godinu?
Hvala. Gospodin premijer, izvolite.
Gospodine zastupniče, u pravu ste sa ovim pitanjem i to je zaista naš dogovor i koalicijski prijedlog i program Vlade. Ono što moramo znati i vi i ja jest da bez gospodarskih aktivnosti nema prihoda u proračunu. Mi se možemo pokriti samo onolikom dekom kolika je trenutno tu. Prema tome, ta naša obveza ostaje i moj odgovor na vaše pitanje da, to ćemo učiniti. Hoćemo li to sad učiniti, vjerojatno teško. Ja bih mogao sad ovdje prodavati demagogiju možda hoćemo, možda nećemo. Ali teška je situacija. Na jedan stanoviti način svi skupa visimo o niti, držimo se o tu nit. Ono što mi pokušavamo je od te niti napraviti konop što deblji da prođe situacija što manje da nas okrzne. Znači, ova naša obveza ostaje i sigurno je da ćemo je riješiti.
Hvala. Gospodin Vidović, izvolite.
Ja teško da mogu reći da sam nezadovoljan odgovorom gospodine predsjedniče. Načelno ja vas mogu razumjeti, ali sam razočaran. Izvolite još jednom da vam kažem ne mogu prihvatiti logiku i nadam se nitko od nas ovdje da je ekonomska kriza svjetska, naša domaća itd. da može biti alibi, izgovor da ovo ne učinimo što moramo ovdje napraviti. Izostanak elementarne socijalne solidarnosti nije financijsko pitanje. Gospodine predsjedniče, riječ je o ljudima koje vi, ja i ljudi koji sjedimo u ovoj dvorani zapravo niti ne vidimo. To su ljudi koji žive na rubovima društva. Oni nemaju svojih političkih udruga. Oni nemaju sindikata. Njih neće danas nitko zastupati na ovom sastanku. To su ljudi koji ni ne izlaze na izbore, jer nemaju političkih opredjeljenja. To su ljudi sa rubova društva. Nemojte dozvoliti da budu ljudi sa rubova naše savjesti. Vjerujte, 30000 tih ljudi ne prima ni socijalnu pomoć. Oni su egzistencijalno ugroženi. Kriza i nedostatak novca i pogoršanje egzistencije svih naših građana posebno teško njih pogađaju. Upravo obrnuto, baš zato mi moramo za te ljude pronaći način da ih obeštetimo. Mislim elementarna solidarnost je ovdje u pitanju i na djelu, nasilje, korupcija koju imamo u Hrvatskoj. Ja mislim da je ta kriza morala i suosjećajnosti, solidarnosti veći problem od trenutne financijske krize koju imamo. Ja vas molim da to uzmete u obzir kad budete radili program. Nisu to preveliki novci.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Postavit ću pitanje ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gospodinu Božidaru Pankretiću. Kako dolazim sa područja Pakraca i Lipika gdje je razvijeno slatkovodno ribarstvo kao i u mnogim dijelovima kopnenog dijela Hrvatske i dalje u razvoju postavit ću jedno pitanje vezano za problematiku slatkovodnog ribarstva. Stanje i problemi slatkovodnog ribarstva prate se od postanka samostalne Republike Hrvatske. Osnovni problemi su rješavanje pravnog statusa ribnjaka što će biti riješeno donošenjem novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Zatim problem financijske konsolidacije sektora slatkovodnog ribarstva, te visoke vodne naknade što se također rješava. Objektivni problem i problematika ribojednih ptica na ribnjacima koje su pod zaštitom kao i ostali zaštićenih životinja, povezanost i simbioza ribe i ribojednih ptica, a napose malog i velikog crnog vranca poznatijeg kao kormoran i drugih zaštićenih vrsta, a na ribnjacima je oko 160 zaštićenih vrsta ptica je neraskidiva veza neovisno o tome da li je dotično područje zaštićeni ili nezaštićeni dio prirode. Naravno da to pticama ništa ne znači. Poznato je da je Ministarstvo poljoprivrede za vrijeme ministra Čobankovića u proteklom mandatu parcijalno iz sredstava za zaštitu prirode namirivalo štetu jer su ribojedne ptice nanosile na ribnjacima, ali time problem nije dugoročno riješen. Pa se ponovno ponavljaju pritužbe vlasnika slatkovodnih ribnjaka zbog šteta koje im nanose ribojedne ptice. Postavljam pitanje. Što je učinjeno da bi se smanjili njihovi troškovi i da li se uvodi model očuvanja ribnjaka? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi saborski zastupniče. Pa evo, ja ću iskoristiti na početku samo da kažem jednu rečenicu o današnjem stanju u slatkovodnom ribarstvu, gdje ću reći da je današnja trenutačna proizvodnja od 4000 tona na godinu nezadovoljavajuća s obzirom da znamo da su naši potencijali skoro 12000 tona ili tri puta veći i da imamo i izrađenu infrastrukturu, da imamo genetiku, da imamo stručne ljude, a što je najvažnije imamo i tržište. U svakom slučaju ovaj problem koji se odnosi na ribojedne ptice je dakako dug skoro ja bih rekao 18 godina i pravi velike poteškoće. Uviđajući te probleme koji jesu, mi smo, rekao bih ove godine definitivno riješili taj problem i to uvođenjem potpore koja se zove održavanje ekosustava ribnjaka gdje smo u dogovoru sa svim uzgajivačima definirali da im se pomogne na najkonkretniji način sa potporom po hektaru i to na način da ublažimo posljedice koje oni imaju u tom dijelu, ali da se na neki način i očuvaju i zaštiti priroda što se toga dijela tiče. Prema tome, riješen je taj problem i vjerujem i prema dogovoru riješeni su i oni problemi koje je imala država s obzirom na tužbe koje su bile direktno podignute protiv same Republike Hrvatske. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Huška. Izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru. Zadovoljan sam njime, a siguran sam da će biti i zadovoljni vlasnici slatkovodnih ribnjaka. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Nema ga. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade s članovima Vlade. Svoje pitanje uputiti ću potpredsjednici hrvatske Vlade, gospođi Đurđi Adlešič. Naime, gospođa Adlešič potaknuta razgovorom s jednim pripadnikom Hrvatske vojske i misije odlučila sam postaviti vam ovo pitanje. Vi ste ove godine boravili, ovo ljeto u Afganistanu, obišli ste naše vojnike u Kabulu, susreli ste se s njima, razgovarali i vidjeli situaciju u kojoj žive. Naši vojnici tamo zaista odgovorno obavljaju i profesionalno svoj posao, no međutim, svakodnevno se nalaze zaista u pogibeljnoj i ozbiljnoj situaciji. Nakon posjeta 11. kontingentu Hrvatske vojske u Kabulu uočili ste potrebu da se našim vojnicima u misiji osigura i vojni psiholog koji bi im svakako vjerujem pomogao prilagodbi i života i rada u ovim specifičnim uvjetima. Jesu li ti vojni psiholozi poslani u misije i hoće li oni biti stalni pripadnici hrvatskog vojnog kontingenta u misiji u Afganistanu, ja vjerujem u sljedećim našim budućim misijama ako ih bude?
Hvala. Potpredsjednica, gospođa Adlešič. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnice, ja ću sa zadovoljstvom odgovoriti na vaše pitanje. Vi ste doista u pravu, naši vojnici tamo brane čast zemlje, njih hvale generali i američki i njemački, a ono što posebno može dirnuti svakog od nas tko se ima prilike sresti i vidjeti kako rade svoj posao je odnos civilnog stanovništva prema njima i naravno obrnuto. Oni su možda jedini vojnici koji u svoje slobodno vrijeme kopaju bunare, grade vrtiće, dijele djeci vodu i time pokazuju da su vojnici koji su došli iz domovinskog rata i koji rat i stranu vojsku razumiju na drugačiji način. Točno, oni doista rade u teškim uvjetima i njima je potrebno osim adekvatne opreme i stručna pomoć. Psiholozi su bili već ovo ljeto i nakon jedne stručne skupine koja je boravila ljetos, donesena je odluka da će odlazak psihologa postati pravilo, ne više izuzetak i to već od sljedećeg kontingenta. Ove godine će to biti 295 vojnika maksimum koje je Sabor, donio je 300 vojnika, međutim naše vojnike treba pripremiti i za povratak iz Afganistana i sličnih zemalja za resocijalizaciju. To je postupak s kojim se kreće ispočetka i upravo ovih dana u Minesoti boravi jedna skupina stručnjaka koja će predložiti najbolje američke modele za naše vojnike. Mislim da bih trebala spomenuti i jednu proceduru koja sada traje. Naime, Vlada je u 7. mjesecu uputila prijedlog vrhovnom zapovjedniku za ustanovljenje posebne medalje za mirovne misije jer vojnicima je bitna plaća kao i svima nama, ali i čast koju doista zaslužuju.
Hvala. Ivanka Roksandić.
Hvala. Gospođo potpredsjednice, pa rekla sam vam da sam potaknuta na ovo pitanje bila razgovorom s jednim pripadnikom koji je iz Siska i koji je bio policijski, pripadnik policijskih snaga, ali je bio uočen kao izuzetan vojnik, kao izuzetni pripadnik i predstavnik Hrvatske u ovim misijama i dobio je upravo jednu stranu nagradu. Zato je dobro što ste sada rekli da smo i mi počeli razmišljati da bi ove vojnike nagradili i dali jedno priznanje, evo i za ono što čine, ne samo ovdje, nego i izvan Hrvatske u misijama. Hvala vam.
Hvala. Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, zastupnice i zastupnici, gospodo i gospođe ministri. Moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, gospodinu Božidaru Pankretiću. Gospodine ministre, posljednjih tjedan dana susrela sam se sa predstavnicima seljačkih udruga i obiteljskih gospodarstava iz Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije, Brodsko-posavske županije, Osječko-baranjske županije i Vukovarsko-srijemske županije. Izvijestili su me o dogovoru koji su postigli sa vama i s vašim suradnicima u ministarstvu, a vezano uz otkup kukuruza. Rekli su mi da su zadovoljni sa dogovorom koji su postigli sa vama, a dogovor se odnosi na to da će biti tržišna cijena kukuruza, ali će se povećati poticaj za tisuću kuna po hektaru, iznositi će 2 250 kuna po hektaru. Seljaci su od vas zadovoljni otišli kući, predali su svoj kukuruz u silose velikim otkupljivačima i onda ih je dočekao hladan tuš. Umjesto 0,80 kuna po kilogramu, koliko je bila tržišna cijena u vrijeme dogovora, otkupljivači su im ponudili upola manju cijenu za njihov kukuruz što im nije dovoljno niti da pokriju troškove repromaterijala, a kamo li da zarade nešto na svom radu. Apsurdno je što taj isti kukuruz otkupljivači prodaju po tri puta većoj cijeni i izvoze ga. Gospodine ministre, zanima me da li smatrate da je takvo ponašanje otkupljivača, među kojima, moram reći ovdje otvoreno prednjači Agrokor, korektno prema seljacima? Pitam se da li postoje instrumenti, da li ova Vlada ima instrumente da to spriječi i na koji način kad otkupna cijena nije realna, već je određuju poznati igrači koji misleći samo na svoju korist zakidaju seljake, obezvrjeđuju njihov rad, muku i trud i to na kraju šteti cijelom hrvatskom društvu, a pozitivne mjere koje vi provodite padaju u sjenu.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Ja ću reći kao što sam već danas napomenuo da smo ove godine osim pšenice imali izuzetno dobru žetvu imamo kukuruza. Rekordni prinosi koji iznose skoro 2 milijuna i 500 tisuća tona zasigurno nam govore o tome da ćemo moći puno spremnije puno bolje dočekati ono što je pred nama, a to je rekao bih i cijene hrane koje će se vezati na ovaj poslovni dio, a to je kukuruz. Problemi sa kojima smo se suočili rekao bih rješavali smo na način kao što rješavamo gotovo sve probleme u ministarstvu, a to je da sjednemo zajedno sa našim proizvođačima, zajedno sa onima koji su najdirektnije zainteresirani i dođemo od zajedničkog zaključka. I kao što ste rekli, na tom sastanku bile su ponuđene dvije opcije i nakon puno puno razgovora naš je poljoprivredni proizvođač rekao bih tu se držimo i onog dogovora o kojemu je govorio prethodno uvaženi zastupnik, da se konzultiramo sa predstavnicima, onima koje danas predstavljaju. Napomenut ću, na sastanku je bio gospodin Slavko Novaković, Udruga poljoprivrednih obiteljskih gospodarstava. Velimir Mikšec, Udruga poljoprivrednih proizvođača središnje Hrvatske. Stjepan Brcković, Udruga poljoprivrednih proizvođača središnje Hrvatske. Darko Grivičić, Seljački savez. Miško Šklempe, Seljački savez. Stanko Zdravčević, Zajednica udruga seljaka. Antun Laslo i Mato Mlinarić. Hoću samo naglasiti da ipak je reprezentativno, svi su došli i oni su odlučili i definirali su i rekli, dajte nam osigurajte europske uvjete, znači 300 eura za poticaj za kukuruz što moram reći, da je dodatnih 300 milijuna kuna u proračunu što je ogroman novac, moramo svi uvažiti trenutačnu situaciju i rekli su mi ćemo se na tržištu definirati i dogovoriti oko toga. Mi znamo ima 250 otkupljivača, ima onih većih, ima onih manjih, i dakako da smo mi taj cjelokupni posao odradili maksimalno u dogovoru sa poljoprivrednim proizvođačima i njihovim predstavnicima. Ono što se trenutno događa na tržištu je na žalost činjenica i odraz tržišta koje nas okružuje, prvenstveno burze u Budidmpešti na žalost gdje je cijena sada i ispod one cijene koje nude neki otkupljivači. No, međutim, mislim da se i u tom dijelu možemo nositi sa tom konkurencijom. Moram reći d je najveći dio kukuruza kod naših poljoprivrednih proizvođača osiguran za vlastite potrebe i za stočarsku proizvodnju i to je ono što potvrđuje da opravdanje ulaganja u stočarsku proizvodnju koju smo činili u prvom tromjesečju ove godine, otvorilo nam je mogućnost i iskorištenja izuzetno dobre rodnosti kukuruza. Vjerujem da u tom dijelu će se to predočiti kao što je rečeno i u cijenu. I ja iskreno očekujem da će definitivno cijene i stočne hrane, a onda definitivno i mesa, pratiti relativno nisku svjetsku pa i našu cijenu kukuruza. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Petir, izvolite.
Gospodine ministre ja cijenim pozitivne mjere koje ste vi napravili, to cijene i seljačke udruge, jer pšenice i kukuruza ima dovoljno i nema nikakvog razloga da hrana poskupi. Isto tako cijenim partnerski odnos koji vi razvijate sa seljačkim udrugama. Zabrinuta sam zbog toga što postoji nekorektno ponašanje otkupljivača na tržištu i velikih tvrtki koje svojim ponašanjem štete poljoprivrednim proizvođačima. Ja smatram da ovu krizu u kojoj se danas nalazimo, možemo iskoristiti kao vlastitu šansu upravo na način da plasiramo hrvatski seljački proizvod na tržište i da on dobi adekvatnu cijenu. Bojim se da igre bez granica koje vode ovi veliki igrači koje sam već spomenula, nam smanjuju objektivne šanse i umanjuju na neki način i zasjenjuju mjere koje su dobre i koje vi provodite i smatram da takvom ponašanju konačno treba stati na kraj.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, premijeru, članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje se odnosi na ustrojavanje sudskih odjela za postupanje u predmetima kaznenih djela iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, popularno zvanih "USKOK-čkih sudova" a upućujem ga ministru pravosuđa, dr. Šimonoviću. Zanima me, a uvjeren sam isto tako i hrvatsku javnost, u kojoj je fazi i nailazite li na probleme u ustrojavanju tih "USKOK-čkih sudova" te da i je odnosno prema kojim kriterijima će biti izvršen odabir sudaca tih sudova.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam krajem prošlog mjeseca donio poslovnik to je u nadležnosti ministra pravosuđa, kojim je ustanovljeno uspostavljanje "USKOK-kih odjela". Oni se uspostavljaju u četiri županijska suda, dakle Zagreb, Split, Rijeka i Osijek, s time da će biti po potrebi osnivani i USKOK-čki odjeli općinskih sudova u tim istim središtima. Jer zašto ovi općinski sudovi? Naprosto zato da se manje važni predmeti prepuste tim zapravo nižim sudovima, a da se ovi USKOK-čki udjeli na županijskoj razini bave onim najtežim predmetima. Kakvo je stanje? Ja sam obećao i nastojati ću obećanje održati da mi već 1. siječnja 2009. imamo operativne USKOK-če odjele. To ne znači ne normativna rješenja, nego da USKOK-čki odjeli počinju raditi sa 1. siječnjem. Naravno tu da bismo to ostvarili treba se dosta toga poklopiti. Ja koristim priliku zahvaliti se predsjedniku Vrhovnog suda Hrvatinu i predsjednicima županijskih sudova sa kojima je održan niz sastanaka. Mi već sada imamo listu sudaca koji su kandidati za suce USKOK-čkih odjela. Kažem da su kandidati, zato jer oni moraju proći sigurnosnu provjeru. Ta sigurnosna provjera prema zakonu traje minimalno mjesec dana, dakle doista vremena nema puno. Mi ćemo paralelno s time što teku provjere, ostvarivati druge pretpostavke za operativnost USKOK-čih odjela. Ja ne mogu naravno govoriti o imenima tih kandidata jer trebam čekati da oni prođu provjere, premda sam ja vrlo uvjeren da će svi oni uspješno proći te provjere. Ono što mogu reći u pogledu kandidata to je da je ugodno iznenađenje bio odaziv sudaca i njihova spremnost da sudjeluju u USKOK-čkim odjelima. Očito su suci spremni podmetnuti leđa. Mi smo dakle uspjeli dobiti kao dragovoljce one najiskusnije suce, one čiji dosadašnji rad kvalificira za vođenje najtežih i najosjetljivijih postupaka. Ono što bih još samo htio spomenuti, to je da će nam trebati i neke normativne promjene da bismo mogli provesti taj naum do kraja. To znači trebati će ići na promjenu Zakona o sudovima. Naime, suci u uskočkim odjelima također će imati u onoj mjeri veću plaću u kojoj imaju oni koji u sklopu državnog odvjetništva djeluju u USKOK-u. Dakle, slijedit ćemo model državnog odvjetništva i USKOK-a i po analogiji ćemo zapravo dodatno nagrađivati suce tih odjela. U tu svrhu ja računam i na podršku Sabora, a to znači da Zakon o plaćama sudaca mijenjamo u tom smjeru po hitnom postupku.
Hvala. Gospodin zastupnik Sesvečan.
Pa prije svega reći ću da sam svakako zadovoljan odgovorom, ali i ponoviti dakle i očekivanja javnosti i želju da ti uskočki sudovi što prije profunkcioniraju jer su kažem od njih velika očekivanja vezano uz suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, prije svega kroz njihovu veću učinkovitost i brže donošenje presuda u tim predmetima.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine premijeru, uvaženi članovi Vlade, članice Vlade, uvaženi kolegice i kolege. Pitanje je za gospodine premijera. General Gordan Čačić 17.7. ove godine je imenovan na funkciju državnog tajnika u Ministarstvu obrane. Prema meni dostupnim informacijama, on i dalje je u statusu djelatne vojne osobe. Pitanje za gospodina premijera glasi: Je li točno da je gospodin Čačić i danas u statusu djelatne vojne osobe, iako to prema Zakonu o Oružanim snagama ne smije biti. Bilo je dovoljno vremena da se to pitanje riješi. I drugo, da li Vlada Republike Hrvatske podržava da generali kao djelatne vojne osobe vrše državne političke dužnosti.
Hvala. Premijer, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, ne da Vlada ne podržava to nego to naprosto nije demokratska praksa i to neće biti u Hrvatskoj. U ovom konkretnom slučaju, bilo bi bolje da ste uputili pitanje ministru obrane. Sad sam ga ja pitao, miruju mu sva prava. Dakle, on ta prava nema, ne sada. To je također dogovoreno i sa predsjednikom republike i sa vrhovnim zapovjednikom i ja mislim da će se taj konkretan slučaj odnosno da se već riješio na ovaj način da mu sva prava miruju. Ukoliko treba poduzeti još neke dodatne mjere bit će poduzete.
Hvala. Gospodin Šprem.
Gospodine premijeru, činjenica je da je člankom 190. Zakona o Oružanim snagama Republike Hrvatske propisano, citiram: "Djelatnoj vojnoj osobi miruje služba u slučaju kad je imenovana na javnu ili upravnu dužnost izvan Ministarstva obrane." Kako je gospodin Čačić imenovan u Ministarstvu obrane onda je jedini izlaz da mu prestane status djelatne vojne osobe, inače ne može obavljati tu političku dužnost. Jedno od te dvije stvari. Zakon je tu jasan. Ova interpretacija nažalost ne može stajati. Mogu razumjeti da ste možda vi tako interpretaciju dobili, ali ona nije precizna, a ovo što sam ja rekao je sigurno precizno. Osim toga, ne bih želio i ne bismo željeli, nadam se, da ono što smo ostavili duboko iza nas, da kao praksa između vojske i politike vrijedi. Ja se nadam da ćete vi u dogovoru sa predsjednikom Republike to pitanje riješiti tako da budu svi zadovoljni i u tom smislu vjerujem da ćete to napraviti i ne tražim pisani odgovor. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je gospodinu Milinoviću, ministru zdravstva. Gospodine Milinoviću, na naša višekratna upozorenja da je zdravstveni sustav u kolapsu i da ni Vi ni ova Vlada ne znate riješiti nagomilane probleme hrvatskog zdravstva, a da pri tome ne narušavate Ustavom zagarantirano pravo na solidarnu, sveobuhvatnu i svima jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu, redovito ste odgovarali kako je sve u redu. Prije samo desetak dana čak ste izjavili, citiram: "Hrvatski zdravstveni sustav je najbolji u Europi." Vidjeli smo prošli tjedan koliko je to bila istina. Odbacivali ste sva naša upozorenja kao što je i premijer Sanader odbacivao upozorenja da je sigurnost ugrožena, da ministar Rončević ne ispunjava svoj posao. Pokazalo se međutim da smo bili u pravu i ministar Rončević je otišao. Vi još niste. Dapače, debakl vaše zdravstvene politike upotpunjujete najavom novih nameta. Prije samo nekoliko mjeseci ukinuli ste pristojbu od 10 kuna priznavajući da je to bila greška. A sada svoju cijelu reformu koja bi po definiciji morala biti ispravljanje grešaka, gradite na još većim greškama i uvodite participaciju od 15 kuna. Bolesni i nemoćni ponovno će morati plaćati svaki recept, svaku uputnicu, svaki pregled, svaki odlazak svom obiteljskom liječniku. Odakle osiromašenim građanima Hrvatske taj novac? Kažete, ako im je to skupo neka plaćaju dopunsko zdravstveno. Ali gospodine ministre, oni nemaju novaca ni za to. Oni su zbog nebrige aktualne Vlade potpuno osiromašili, nemaju više ni za hranu. Vas to očito nažalost nimalo ne zanima. Vas više zanima kako omogućiti privatnim osiguravateljima profit iz zdravstvenih novaca. Posebno ste se obrušili na umirovljenike, sve one koji su stari i bolesni. Njima sada namećete još nekakav zdravstveni doprinos koji nikada prije nisu morali plaćati. Zar je moguće da Vi ne shvaćate da oni nemaju novac za te Vaše namete? Pa kad nemaju, neće ni moći platiti. Ako ne budu plaćali, ostat će bez prava na liječenje. Zakašnjenje u smjeni Rončevića nažalost morali smo skupo platiti. Gospodine ministre, kolika će biti cijena promašaja Vaše reforme?
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Ja sam nekoliko puta … Zahvaljujem se na pitanju gospodine predsjedniče. Ja sam nekoliko puta rekao, izdignimo se iznad uskostranačkih interesa. Ja sam bio u Rijeci prije koliko 4,5 dana. Dobili ste taj poziv da sudjelujete u javnoj raspravi. Ja sam javnu raspravu o Prijedlogu reforme zdravstvenog sustava proveo pred više od 3000 tisuće. Kad sam dolazio u Rijeku, ulazeći u dvoranu sam začuo pjesmu. Mislio sam, gledao sam jeste Vi možda sa mnom jer Vi ste tamo domaći, da Vam možda plješću. Nisam Vas vidio. To su bili kolege, to su bili gradonačelnici, to su bili primarci. Vele novinari tisuću ljudi, ja sam skroman pa velim negdje oko 800. Pa je završila ta javna prezentacija Prijedloga reforme. A bio sam i kod predsjednika Mesića i prihvatio neke dobre prijedloge, pa je i predsjednik Mesić rekao… Ja sam pitao predsjedniče mogu ja reći da ste dio reforme prihvatili, ne dio nego veliki dio. Onda sam, kad smo završili javnu prezentaciju, pitao zašto sam dobio pljesak kad sam ušao. Zato jer smo razbili onaj prvi zid demagogije kao što ste Vi sad rekli. Došli smo do ušiju ljudi pa država plaća participaciju za milijun i 800 tisuća ljudi, 355 tisuća umirovljenika, 170 tisuća studenata. Vi čak govorite i da će studenti morati plaćati participaciju. 300, 220 tisuća nezaposlenih, 230 tisuća socijalnih kategorija, 550 tisuća ostalih. Dakle, za milijun i 800 tisuća će država platiti participaciju. Kako vi niste imali vremena doći na javno sučeljavanje, pred tisuću ljudi u Rijeku. Ne znam zašto. Tako niste imali vremena čitati kompletno izvješće Europske komisije koji kaže da je dobro u Hrvatskoj utemeljen Zakon o zdravstvenoj skrbi, pristup vlastitom zdravstvenom kartonu, uključenost pacijenata u odlučivanje, jel'. To je na kraju tog izvješća. Ali vi ste zapravo čitali početak gdje su nas malo kritizirali. I rekli ovako, u Republici Hrvatskoj nismo mogli doći i to je greška Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i ostalih, do potpunih podataka, ali da su svi prikupljeni, pročitajte do kraja to izvješće. Hrvatska bi bila lider regije i ona je lider regije i u zdravstvenom sustavu, a rekao sam ne da smo najbolji da smo jedan od najbolje organiziranih sustava u Europi. Tamo gdje nas prozivaju, to su recepti. To ćemo imati na kraju iduće godine primarna zdravstvena zaštita bez papira. Žao mi je što niste doživjeli i ja se još jednom preporučam, doću k vam, osobno k vama predstaviti prijedlog reforme koji je veliki dio. Evo i vaših tisuću Riječana i mojih tisuću Riječana prijatelja, kolega je to prihvatio kao što sam prihvatio neke dobre sugestije predsjednika države i sindikata. Zamislite i tamo su najvećim dijelom, jel' je reforma najvećim dijelom strukturalne prirode. Ali nemojte strašiti ljude, radimo jedan opće prihvatljiv društveni projekt. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre nisam bio nazočan već sam bio po saborskoj dužnosti na drugom mjestu, ali da sam bio ne bih vam pljeskao, kao što ne bi pljeska doktor Andrija Štampar. On se prije okreće u grobu ovog trenutka, zbog toga što dajete završni udarac javnom zdravstvu svojom reformom. Rekli ste da tražite konsenzus. Zaista ste uspjeli ja vam čestitam. Stvorili ste najširi konsenzus protiv vas, protiv HDZ-a, protiv vaše zdravstvene politike, protiv vaše odluke, … [[Govornik se ne razumije.]] i nemoćnih. Ustali su i sindikati i liječnici, i umirovljenici, čak i vaši koalicijski partneri. Gospodine ministre, ponovit ću što sam već rekao. braća Grimm dobili su dostojnu konkurenciju vama. Pričate bajke. Ali ova bajka o zdravstvenoj reformi, posebno je tragična možemo je nazvati i bajkom haračem na plaće i mirovine. Gospodine ministre bajke su se prenosile usmenom predajom. Dajte već jedanput napišite tu vašu reformu da je možemo pročitati. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Predsjedniče Vlade doktore Ivo Sanader zašto vi mislite da ravnatelju policije nije mjesto na raspravama o mjerama, kako smanjiti korupciju i kriminal, nego mu je mjesto na ulici. Istovremeno smatrate da jest mjesto na tim raspravama, primjerice državnom odvjetniku koji treba progoniti kriminalce ili predsjedniku Vrhovnog suda koji treba suditi. Moje pitanje glasi, hoćete li predsjedniče Vlade zabraniti ravnatelju policije da i na poziv saborskih radnih tijela govori o onome o čemu cijela Hrvatska bruji?
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče iz ovog vašeg pitanja vidim da sam imao punu potporu kada sam imenovao ravnatelja policije na tu funkciju. I drago mi je. Budući da sam ga ja imenovao, a da ste mu vi dali potporu, doduše ne glasovanjem, pa se to može nazvati malo i jednim licemjernim pristupom, jer sada ga branite tobože, a kada mu je trebalo dati potporu i cijeloj ekipi tome, nije se o njemu glasovalo nego o cijeloj ekipi ministru itd., onda nismo imali tu potporu, ali mi je drago da podržavate i drago mi je da se postižu rezultati. Ali ono što će te dopustiti da kao predsjednik Vlade koji je najodgovorniji za izvršnu vlast, a policija je u sustavu izvršne vlasti da ja odlučujem o tome što je sukladno europskoj praksi kao predsjednik Vlade, kada budete vi predsjednik Vlade, ako to ikada budete, onda ćete vi odlučivati i imat ćete za to potporu javnosti ili nećete imati potporu javnosti. Ja vam mogu reći ovo, istupati u ime Ministarstva unutarnjih poslova može ministar, može državni tajnik ima ih nekoliko, može u određenim situacijama i ravnatelj. Ono što ravnatelj policije ne može, to je politizirati. Ravnatelj policije ne može doći na okrugli stol i govoriti i sasuti paljbu na sve ono što je bilo prije njega, a on sam je bio također dio tog sustava i to je ono što sam rekao da mu nije bilo mjesto tamo. Tamo je bilo mjesta Karamarku, bilo je mjesto državnom tajniku i to je Vlada koju ja vodim. Kada vi budete i ako budete u situaciji da vodite Vladu, onda ćete se vi možda ponašati na drugačiji način. Ali i tada i danas definitivno mjesto ravnatelju policije, nisam rekao na ulici, vi ste uzeli samo jedan dio. To vam je inače praksa. Rekao sam za radnim stolom, sa policajcima i na ulici. Prema tome, tamo mu je mjesto, a nije da govori što je bilo prije i da izvodi na okruglom stolu, da izvodi određene istinske i retoričke figure kojima se obrušava na one koji su bili prije njega. Ali da zaključim. Glavni ravnatelj policije ima moju punu potporu, a to sam dokazao tim što sam ga na istoj sjednici Vlade, prozvao da nije trebao biti na tom okrugom stolu, nego rješavati ove slučajeve o kojima cijela Hrvatska bruji, pa i vi sada, ali na istoj sjednici Vlade sam ga imenovao i potpisao njegovo imenovanje za ravnatelja policije. Prema tome, ova ekipa ima punu potporu, ali od njih tražim kao predsjednik Vlade i najodgovornijih za izvršnu vlast u ovoj zemlji, tražim da se riješe ovi slučajevi, da se ne politizira, nego da se nađe ne samo ubojica, nego i oni koji su naručili.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić. Izvolite.
Da. Dakle, nije problem u tome gdje je bio ili trebao biti ravnatelj policije, problem je u tome što je ravnatelj policije govorio ili što ravnatelj policije govori i što radi. A on je govorio ono što građani misle, a građani misle da pet godina su se zatvarale oči pred problemima i da pet godina se nije suočio sa kriminalom i korupcijom, nego se stvarala lažna slika sigurnosti u Hrvatskoj. Nije odgovoran onaj tko nosi lošu vijest i ne treba ubiti glasnika loše vijesti, nego je odgovoran onaj tko nije učinio sve da stanje u državi bude bolje. Nije problem u ravnatelju policije, problem je u tome da premijeru nema više tko da piše pohvale i da je slučajno bilo glasanje o ravnatelju policije u ovom Saboru, ja bih dao potporu za tu odluku, kao što dajemo potporu vama što ste imenovali Fabera ravnateljem policije.
Hvala. Lijepo je to čuti da bi dali potporu. Na redu je gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, članovi Vlade. Ja bih pitanje uputio premijeru. Naime, Opća županijska bolnica u Pakracu je u debelom minusu, grijanje je staro 27 godina i na izdisaju je, kuhinja je u izuzetno lošem stanju, u praonici je temperatura ili ne silazi ispod 40 stupnjeva, nema ni hitnog prijema. Zato u Pakracu imamo donedavnog ravnatelja bolnice zbog koga je sud po konačnim presudama odredio isplatu 2,6 milijuna kuna jedno zbog smrti 30-godišnje majke dvoje djece, a drugo zbog teške invalidnosti jednog dječačića od šest godina koji je ostao bez ruke. Bolnica nema toga novca a 5.11. ministar upućuje bolnicu na proračun Požeško-slavonske županije. Isto tako, dozvolite da vam kažem. Ravnatelj Doma za starije i nemoćne u Požegi pošto je nagrađen ravnateljstvom obiteljskog centra, o tom po tom, ali načinio je milijunsku štetu koja je presudom suda takva i određena konačnom presudom i mi smo pred ovrhom u tom domu. Dom nema novca osim da 150 korisnika ne jedu i da 50 zaposlenika ne primaju plaću. Ministar također upućuje dom na Požeško-slavonsku županiju odnosno njen proračun. Dakle, gospodine premijeru županija je doista voljna financijski pomoći, to je točno ali imamo jedan problem. Ni krivi ni dužni … [[Govornik se ne razumije.]] smo namirivali banke i vjerovnike, do sada je to nekakvih 40 milijuna kuna, dakako oni su nam sjeli za vrat a to je od one štete 300 milijuna kuna u kojoj je sudjelovala ili koja je načinjena i uz pomoć Vlade Republike Hrvatske. Mi predsjedniče novca nemamo za te naputke našeg ministarstva pa vam ja usrdno upućujem jedno korektno pitanje. Kad ćete se vi konačno uključiti u namirenje ove štete?
Hvala. Gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Evo, ja ću vas pozvati da vi dođete još jedanput na razgovor s ministrom financija pa da vidimo još jedanput jer vi ne samo usrdno predlažete da se mi uključimo nego i usrdno i konstantno govorite o šteti od 300 milijuna kuna i uporno. Ministar financija ima druge podatke i on ih je iznio u javnosti. Ja sam za to, ajde sjednimo jedanput ali ozbiljno dođite u ministarstvo sa svojim suradnicima, donesite sve dokumente da konačno vidimo gdje je ta šteta i kolika je ta šteta i da vidimo što država zaista može pomoći ne samo vama nego bilo kojoj drugoj županiji. Mi smo otvoreni za pomoć županiji ali ne na način da kažete da je učinjena šteta 300 milijuna kuna i to s utjecajem Vlade ili kako ste već formulirali. Prema tome, dođite u Ministarstvo financija. Mi smo spremni sjesti, vidjeti. Iznesite sve dokumente, argument. Vidjet ćemo i proučiti kolika je ta šteta bila i šta država može pomoći. Ja vam drugo ne mogu odgovoriti.
Hvala. Gospodin Ronko. Izvolite.
Hvala lijepa na odgovoru. Ali dakako nisam zadovoljan jer nekoliko smo puta bili kod ministra Šukera. Prvo, neozbiljno se ponašao kad su u pitanju brojke i ja bih molio da mi nađete nekog drugog sugovornika. Osim toga, ja sam vas molio negdje desetak puta da nam se javite da bi mogli mi sjesti s vama jer s njime to ne vrijedi, to vam ja kažem jasno i glasno. E sada, ako ćemo se tako dogovoriti da možemo sjesti moja ekipa i vaša da ali s njim nema koristi. Hvala lijepa.
Hvala. I prije stanke još gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje ide potpredsjedniku Vlade ministru gospodarstva, rada i poduzetništva i ono što je najvažnije skrbniku koalicijskog sporazuma a glasi. Detaljno sam pročitao program Vlade. Tamo piše da će koalicija raditi za razvitak i blagostanje Hrvatske. Nigdje u tom sporazumu nisam našao slijedeće stavke 50 tisuća radnika otpustiti, turističke apetite reducirati, plaće zamrznuti, poreze povećavati, brodogradilišta rasprodati. Moje pitanje glasi, postoji li još neki tajni program Vlade koji predviđa otpuštanje 50 tisuća radnika, zamrzavanje plaća i povećavanje poreza a koji javnosti nije poznat? Hvala.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Gospodine saborski zastupniče, drago mi je da čitate program Vlade jer imate puno toga naučiti iz tog programa. S obzirom da vaše pitanje ne mogu smatrati previše ozbiljnim ja ću se ipak potruditi ozbiljno odgovoriti i reći vam slijedeće. Dakle, usprkos činjenici da se i u Hrvatskoj osjećaju posljedice financijske krize i to prije svega na realnom sektoru, financijske krize koju naravno nije uzrokovala ni ova, ni bivša, ni bilo koja druga Vlada nego je definitivno posljedica globalnih kretanja koja dolaze prije svega sa američkog tržišta, usprkos dakle činjenici da se kriza itekako osjeti i osjećat će se u periodu koji je ispred nas sa pokazateljima stanja u hrvatskom gospodarstvu vi možda i jeste nezadovoljni a ja ću reći stopa nezaposlenosti na primjer govori u prilog činjenici da je koncem 10. mjeseca ove godine 23 tisuće 610 osoba manje nezaposleno u Hrvatskoj nego u istom mjesecu 2007. godine, da je naša stopa gospodarskog rasta iako naravno smanjena daleko veća od stope gospodarskog rasta u zemljama s kojima se najčešće želimo i volimo uspoređivati. Mislim na zemlje Srednje Europe. I usprkos činjenici da je kriza tu mi i danas govorimo o tome da vjerujemo kako će se eventualno smanjiti trend odnosno brzina pada nezaposlenosti ali ne govorimo i nikad niste čuli od bilo kojeg člana Vlade da će dolaziti do velikih otpuštanja na koja vi evo prizivate i koja vi ovdje spominjete. Poštovani gospodine zastupniče, pročitajte još jedanput program Vlade. Kao što sam rekao imat ćete što iz njega naučiti. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Slušaju odgovor gospodina potpredsjednika ja sam stekao dojam kao da ne živimo u istoj zemlji. Sve ovo što sam nabrojao moglo se naći u samo jednom broju bilo kojih dnevnih novina u posljednjih tjedan dana. Ali ja sam se nadao da barem ako već niste objavili imate nekakav program kako izaći iz ove situacije, to je bilo moje pitanje i zbog toga sam zabrinut jer mi se čini da sve mjere koje se vuču ovisi o trenutnoj inspiraciji članova Vlade pa nam se onda u toj inspiraciji, malo se zaigramo pa nam se dogodi ono da nam se zbog onog Božića smije cijeli svijet. A nažalost mislim da više nećemo imati toliko razloga za smijeh nego za zabrinutost. Zato nisam niti zadovoljan a i zabrinut sam odgovorom na moje pitanje [[Upadica: Zahvaljujem.]] A koalicijski program ću ja, ne bojte se i dalje čitati jer tamo ima dosta toga što je napisano što se ne provodi, ne bojte se za to. Hvala.
Hvala. Obavještavam da je Odbor za europske integracije zakazao sjednicu danas u 14 sati u dvorani Josipa Šokčevića i Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj sutra u 8 i 30 sati u dvorani Janka Draškovića. A sada stanka do 12 i 20 kada nastavljamo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. 12 i 20. Hvala. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici nastavljamo sa postavljanjem pitanja. Prvi je gospodin Tomislav Čuljak. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Vidimo da se sve veći broj hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata odlučuje uz pomoć Ministarstva branitelja osnivati braniteljske zadruge. Ako se ne varam, osnovano ih je do sada oko 260. Moje pitanje upućujem ministrici branitelja, gospođi Jadranki Kosor. Što Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti čini za promoviranje djelatnosti zadruga hrvatskih branitelja i kako ministarstvo može pomoći braniteljskim zadrugama u zajedničkom nastupu na tržištu kako bi oni bili što uspješniji? Hvala.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče, hvala vam lijepa što postavljate to pitanje. Ja sam nekoliko puta i u ovom Visokom domu govorila o programima i mjerama zapošljavanja hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja koji su naša kako mi to zovemo ciljana skupina za zapošljavanje, odnosno za provedbu programa. Što se tiče programa zapošljavanja putem zadruge i rekla sam nekoliko puta ponoviti ću i danas, to je jedan od programa koji daje apsolutno najbolje rezultate i po broju hrvatskih branitelja koji su obuhvaćeni tom mjerom, evo danas u ovom trenutku mi smo do sada uspjeli kroz općenito programe zapošljavanja zaposliti više od 10 tisuća hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih, ali upravo kroz programe zadruga mislim da u ovom trenutku zapošljavamo pa skoro do 4 tisuće hrvatskih branitelja. Mjera koja je apsolutno u ekspanziji, mi smo do sada za osnivanje u ovoj godini utrošili više od 10 milijuna kuna, točnije 10,5 milijuna kuna, ali isto tako imamo novu mjeru za poticanje zadruga koje osobito dobro posluju. Vaše pitanje je izvrsno i na mjestu zbog toga što naravno ovu mjeru treba popularizirati, ali mi smo sada u jednoj fazi kada ne možemo više sami kao ministarstvo, dakle kada bez potpore od evo reći ću trgovačkih lanaca koji bi mogli plasirati proizvode zadruga hrvatskih branitelja do gradova, općina, županija koji mogu pomoći u realizaciji drugih važnih projekata kao što je dobivanje prostora, zemlje itd. dakle ne možemo sami. Mi smo prije nekoliko dana imali sajam zadruga koji je održan ove godine u Vodicama, oko 200 zadruga se tamo predstavilo od ukupno 267 koliko je do sada osnovano i koliko radi. Glavni zaključci među ostalog i okruglog stola koji se tamo održao jest upravo to, da treba tražiti načine za prije svega ujedinjavanje zadruga, odnosno zajednički nastup na tržištu, ali i potporu ponavljam od trgovačkih lanaca do svih onih drugih koji mogu plasirati, turizma primjerice koji mogu plasirati proizvode zadruga hrvatskih branitelja. Pa ako bih mogla koristim i ovu prigodu, pozvati primjerice velike hotele, hotelske komplekse kojima naravno treba prije svega ekološki uzgojena hrana, da se jave da pokušamo i kroz ujedinjavanje, okrupnjavanje zadruga, da pokušamo plasirati proizvode, dakle voće, povrće i druge proizvode u turističke komplekse, jer smatram da bito bio jedan možda čak i novi brend, dakle u turizmu koji mora tražiti sasvim sigurno nove prostore. Dakle u jutro ubrana primjerice paprika, rajčica u nekoj od zadruga hrvatskih branitelja koja u podne ili do na večer može biti servirana u velikim hotelima, hotelskim lancima. Inače moram reći evo da smo uz činjenicu da je sudjelovalo na tom četvrtom sajmu zadruga, oko 200 zadruga, odnosno otprilike 500 zadrugara. Da je odjek u medijima bio slab, gotovo nikakav, dakle nikoga to nije osobito u medijima zanimalo. Činjenica da branitelji rade, da branitelji proizvode, da branitelji izvoze, da se branitelji udružuju, da oni imaju odlične poslovne rezultate, to naravno očito ni za koga posebno nije bila vijest, jest je dakako kada neki branitelj ima problema što je loše kada ima problema sam sa sobom, sa svojom bolešću, mislim osobno da bi stvari trebali promijeniti da bi hrvatsku javnost itekako zanimali ovi uspjesi hrvatskih branitelja. Dakle zaključno, mi ćemo i do kraja ove godine imati završen još jedan natječaj za potporu zadrugama koje osobito dobro posluju i mi ćemo za taj projekt do kraja godine utrošiti još dodatnih 2,5 milijuna kuna, a pozivam sve koji u tom projektu mogu pomoći naravno da nam se jave i da se uključe. Hvala.
Hvala. Gospodin Čuljak, izvolite.
Hvala na odgovoru. Ja sam ovo pitanje i postavio radi afirmacije zadrugarstva među braniteljima. Uvjeren sam da će vaš odgovor ohrabriti još veći broj branitelja da se udruže u ovaj hvale vrijedan projekt ministarstva i u koje se ministarstvo uključuje i pomaže braniteljima kod osnivanja i naravno ovo je najbolji način kako naši hrvatski branitelji se mogu reintegrirati u društvo kroz poduzetništvo, kroz gospodarstvo i pokazati da su i u narednom vremenu korisni našem društvu. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Evo svoje pitanje upućujem gospodinu ministru Šukeru. Gospodine ministre vjerojatno vam je poznato da je Hrvatska u zadnjem izvješću … [[Ne razumije se.]] europske institucije za borbu protiv pranja novca proglašena doslovce, citiram: "praonicom prljavog novca, a kojim se između ostalog financiraju i zločinačke organizacije". Ne treba se tome čuditi jer kod nas se manji iznosi, manje financijske transakcije obrađuju, provjeravaju, ali milijunske transakcije nitko živ ne kontrolira. Zato moje pitanje je vrlo kratko i vrlo konkretno. Znate li gospodine ministre još jednu zemlju osim Hrvatske u Europi, u kojoj je moguće kupiti jednu luku a da naše institucije, kao evo Ured za sprječavanje pranja novca koji egzistira već punih 10 godina, o tome nije rekao ni riječi.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. A vama uvažena gospođo zastupnice hvala na ovom pitanju, jer mislim da je vrijeme da i pred ovim Visokim domom, a i pred hrvatskom javnošću skinemo nešto što se imaginarno govori, imaginarno postavlja, a nećemo govoriti o konkretnim činjenicama. Prvo, naprosto nije istina da je Manival ocijenio loše poslovanje hrvatskog Ureda za sprječavanje pranja novca. To je jedna stvar. Druga stvar, vi dobro znate i da po Zakonu o sprečavanju pranja novca, a isto tako i po internom naputku ministra financija u Poreznoj upravi se ne može obaviti niti jedna promet nekretninama ili kupovina veće pokretnine da se ne provjeri izvor financiranja. I vi recimo ako kupujete stan ili kuću, vi morate navesti točno i od kuda vam i kako novci, a sada je dalje stvar poreznog referenta ako posumnja da to provjerava. Što se tiče ostalih transakcija, budite uvjereni gospođo zastupnice, da svaka transakcija koju banka prijavi, da se odbila na području Republike Hrvatske, bez obzira dali je doznaka novca izvana ili je doznaka unutar Platnog prometa Republike Hrvatske, da je Ured za sprečavanje novca provjerava. Ako postoje bilo kakve indicije da su nejasne transakcije Ured dakle svoj nalaz, svoju spoznaju prosljeđuje ili Poreznoj upravi ili Državnom odvjetništvu ili MUP-u na daljnje postupanje. Da ste kao ministrica pravosuđa u svom mandatu, malo bolje pogledali te stvari, pa bi onda vidjeli koliko je takvih predmeta došlo ovih pravosudni dio koji se mi kao izvršna vlast ne možemo niti ne smijemo miješati. A ono što bih vam također želio reći, jedan nadogradnja na sve ovo što vam govorim je konačni Zakon o osobnom identifikacijskom broju. Vi niste imali političke snage za donijeti jedan takav zakon. I sada se pojavljuju neke priče neće profunkcionirati zakon. Hoće profunkcionirati zakon na veliku žalost onih kojih je nečega strah. Ali je ova Vlada imala političku snagu da donese instrument koji će umrežiti Poreznu upravu, koji će jasno evidentirati i tijek novca, a isto tako i stjecanje i prodaju nekretnina i normalno će se moći postaviti svakom pitanje, dobro iz kojih sredstava si to kupio, iz kojih sredstava si to prodao. Međutim, mene osobno žalosti kada vi kao saborska zastupnica javno ovako govorite o jednoj državnoj instituciji bez jednog argumenta. Ako imate bilo kakvu spoznaju, ja vas lijepo molim kao resorni ministar, da to dostavite ili da kao saborska zastupnica sukladno Zakonu o radu Državnog ureda za sprečavanje pranja novca zatražite informaciju da to dobijete. Jel' gledajte, ako vi govorite da je kupovina neke luke, da nitko nije provjerio. To naprosto nije istina. Ako je poslovna banka podnijela izvješće Državnom uredu za sprečavanje novca, oni su sigurno taj predmet obradili kao što su obradili na stotine predmeta. E sada imamo jedno pitanje koje je otvoreno, a to je ilegalni prijenos novca. Međutim, to je nešto sasvim drugo i spada u sasvim drugu sferu kojim se bave neke druge institucije. Ali ja vas lijepo molim, nemojte ako iole poštujete svoju domovinu, nemojte govoriti da je Hrvatska leglo za pranje novca, da se u Hrvatskoj može oprati novac, jel mislim da to nitko si ne smije dozvoliti i dati pravo i takvu ocjenu bez argumenta. Ja vas lijepo molim da to ne radite, jer to ste već nekoliko puta napravili u svojim javnim nastupima, a sukladno zakonu što mogu napraviti, ja ću dokazati naprosto da to nije istina.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Gospodine ministre, vi ste trebali toj uglednoj europskoj instituciji napraviti svoj prosvjed, a ne ovdje na mene vikati što je izvješće MONEWOL-a, citiram "Izvješće MONEWOL-a je proglasilo Hrvatsku praonicom novca. Kaže da kojim je između ostalog moguće financirati zločinačke organizacije." To stoji u izvješću. Drugo što vam želim reći, moje je pitanje bilo dakle vrlo konkretno i ne trebate se zbog toga na mene okomiti. Ja samo tražim da vi provjerite tko je vlasnik. Jer ovdje je bilo govora s najviše instance, o tome je čini mi se jednom govorio i premijer, da se to ne može doznati, jeli kupljeno na burzi ili nije. Ja vas pitam sada vrlo konkretno. Tko je vlasnik luke i tko mu je dao novac za to? Zadarske luke. Dakle, više luka je tako prodano očito. Još vam želim napomenuti ovdje što je jako važno. Borba protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta ne počinje u Ministarstvu pravosuđa, nego u Ministarstvu financija. Prema tome, trebalo bi vidjeti i kakvo je izvješće konačno Ureda za sprečavanje pranja novca. Ja vjerujem ovdje da ogromna većina, ne znam koji promil bi saznao na kojoj adresi se uopće nalazi Ured za sprečavanje pranja novca. I još nešto što je najpogubnije, da se na njega, odnosno na građane pogotovo koji prijavljuju koji kritički govore na gospodarstvenike koji su ukazali na korupciju, izazvali su reakciju Porezne uprave, u njihovim tvrtkama bile su financijske inspekcije po nekoliko mjeseci, nekoliko godina. Hoćete reći da je to slučajno?
Hvala. Gospodin Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Damiru Polančecu. Gospodine ministre, predsjednik hrvatske Vlade Ivo Sanader više je puta izjavio kako se u procesu privatizacije naših brodogradilišta, neće izgubiti niti jedno jedino radno mjesto. To je čak garantirao zastupnicima ovog Sabora, dakle i hrvatskoj javnosti, svojim ugledom i svojim premijerskim autoritetom. Međutim, ovih dana vi gospodine potpredsjedniče Vlade izjavljujete kako Vlada neće moći zaštiti sva radna mjesta u hrvatskoj brodogradnji. Zatim iza toga vi širite optimizam, iznoseći projekciju gospodarskog rasta u Hrvatskoj u sljedećoj godini i to od 3,8 do 4,5%. A premijer Sanader samo dva dana kasnije, a to je danas ovdje u Hrvatskom saboru ponovio, kaže da možemo biti sretni ako taj gospodarski rast bude skromnih dva ili 2,5% kako reče predsjednik hrvatske Vlade uz Božju pomoć. Pitam vas, tko u ovom licitiranju postotcima gospodarskog rasta obmanjuje hrvatsku javnost i zašto? Na temelju koje stručne i znanstvene analize, koje znanstvene ustanove ili institucije hrvatska Vlada projektira gospodarski rad i gospodarsku politiku u sljedećoj godini. Drugim riječima, želio bih znati tko je odgovoran za stanje u državi i socijalnu poziciju hrvatskih građana? I da ne zaboravim, kakvu ćete ispriku i opravdanje dati radnicima škverova i svim drugim koji zbog vaših lutanja u gospodarskoj politici i političke neodgovornosti će izgubiti radno mjesto u privatizaciji škverova?
Hvala. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, privatizacija hrvatskih brodogradilišta je alat, alat za provođenje restrukturiranja koje nasušno potrebno u svakom hrvatskom brodogradilištu. Potrebno je zbog činjenice da dugi niz godina, kad velim dugi niz godina onda ne mislim na period niti u zadnje tri, četiri godine niti od 2000. naovamo pa niti na period od hrvatske samostalnosti do danas nego čitav dugi niz godina dakle čak i u vrijeme socijalizma hrvatska brodogradilišta nažalost nisu poslovala profitabilno i mogla su opstati samo uz višu razinu subvencija nego što ih dobivaju njihova konkurentska poduzeća čije je sjedište u drugim zemljama Europske unije. Upravo zbog te činjenice moramo ići u restrukturiranje a mi smo se odlučili zajedno sa Europskom komisijom da je to restrukturiranje najbolje i najefikasnije provesti kroz privatizaciju koja je dakle samo alat u procesu restrukturiranja. Cilj je da dođemo u situaciju da s nižom razinom potpora i oblicima potpora koje su Europskoj uniji i Europskoj komisiji prihvatljivi svako naše hrvatsko brodogradilište može postojati, može poslovati. Dakle moramo mu osigurati dugoročnu opstojnost. U tom procesu privatizacije svakodnevno se rade i obavljaju konzultacije sa socijalnim partnerima prije svega sindikatima, ali razgovaramo naravno i sa menadžmentom naravno svake pojedine kompanije jer taj proces nije ni lak ni jednostavan a posebice kada ga provodimo u ovakvom vremenu koje jest okarakterizirano i velikom financijskom krizom, nedostatkom likvidnih sredstava na europskom i svjetskom tržištu. Prema tome svaki dan donosi neka nova saznanja, neke nove informacije koje mi akceptiramo i prilagođavamo svoj model privatizacije. Ja sam uvjeren u uspješnost privatizacije i uvjeren sam u uspješnost restrukturiranje hrvatskih brodogradilišta i uvjeren sam u još nešto. Da će hrvatska brodogradilišta u periodu od 3, 4 godine od današnjeg dana imati i više zaposlenih nego što ih imaju danas, a da će možda u nekom brodogradilištu neposredno nakon same privatizacije biti evidentiran višak to postoji kao mogućnost. Ali u tom slučaju opet ćemo zajedno sa sindikatima, socijalnim partnerima o takvim situacijama voditi računa i skrbiti. Projekcije gospodarskog rasta kao što sam govorio i za brodogradnju moram i sada reći u zadnjih 2, 3 tjedna dakle svaki dan primamo neke nove analize, neke nove informacije koje akceptiramo i ugrađujemo u svoje dakle preporuke i u svoja predviđanja. Guverner Hrvatske narodne banke je rekao da dakle konzervativnom metodologijom procjenjuje mogućnosti gospodarskog rasta na razini od 2 … [[Govornik se ne razumije.]] posto. Ja sam na jednoj konferenciji rekao da postoje isto tako i vrlo optimističke analize i citirao sam što te optimističke analize dakle govore o mogućnostima gospodarskog rasta. Pri tome dakle to nisu bila moja proizvoljna očekivanja nego doista nešto što je zasnovano na vrlo optimističkim scenarijima koje sam imao na stolu dan prije i izučavao. Realnost je uvijek negdje između optimizma i konzervativnog pristupa. Realnost nije dakle ni dva niti brojka koju sam ja iznosio nego dva i pol posto što je službeni stav Vlade. To je ušlo u naša sva predviđanja i s tim ulazimo u definiranje svojeg proračuna. Sa očekivanjima rasta gospodarstva u 2009. godini na razini do 2 i pol posto. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade djelomično ste odgovarali pa bih želio da pisano odgovorite na ostali dio pitanja, ali umjesto da se ovdje lecitira sa postotcima gospodarskog rasta kao što je to bio slučaj, to vi priznajete i pravog stanja sad naglašavam socijalne krize u hrvatskom društvu, a ne financijske. Ne samo financijske jer smo mi i u Hrvatskom saboru djelomično financijsku krizu i po vašim riječima sanirali čuvajući one koji nešto imaju. Do 50 tisuća EUR-a a ne vodeći brigu o onima koji nemaju ništa ili vrlo malo. Pa zato naglašavam. Radi se o socijalnoj krizi, a ne samo o financijskoj krizi. Tim upozoravam i molim da se za upravljanje ovom krizom koristi hrvatska pamet i hrvatska znanost u zaštiti nacionalnih interesa i da Vlada ne bude na čelu krize, da kriza upravlja sa Vladom nego da Hrvatska upravlja sa krizom u interesu građana. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, članice i članovi Vlade, kolegice zastupnice i zastupnici. Pitanje postavljam premijeru Sanaderu. Prije nekoliko dana očitovali ste pred hrvatskom javnošću svoju zabrinutost spoznajom da Hrvatsku nažalost nije zaobišla globalna financijska kriza iako ste nas nedugo prije toga uvjeravali u suprotno. I dakako odmah ste najavili mjere štednje. Između ostalog jedno spasonosno rješenje zamrzavanje plaća službenicima i namještenicima. Jasno je da biste ovim potezom zadali težak udarac velikom broju hrvatskih građana. Riječ je naime o preko 220 tisuća radnika dakle policajaca, učitelja, medicinskih sestara, službenika, kuharica, čistačica, da ne nabrajam dalje čije su plaće već i sada daleko niže od državnog prosjeka. Nema sumnje da će ova vaša odluka u uvjetima visoke inflacije u čijem ste obuzdavanju nažalost puno manje efikasni nego u stezanju remena građanima dodatno osiromašiti ovaj dio hrvatskog radništva a njihovu svakodnevnu bitku za preživljavanjem pretvoriti u nemoguću misiju. Umjesto da poduzimate mjere za povećanje gospodarskog rasta a time i rasta plaća dakako i standarda građana vi im zamrzavate ono malo od čega žive u uvjetima kad troškovi života svakodnevno rastu. Moje pitanje gospodine predsjedniče hrvatske Vlade recite što preciznije kako će preživjeti radnik s plaćom od 3 do 3 i pol tisuće kuna? Kako će prehraniti obitelj i školovati svoju djecu ako mu sljedećih godina zamrznete i tu plaću a troškovi života će i dalje nezaustavljivo rasti?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite.
Gospođo zastupnice hvala vam na ovom pitanju. Zašto vam hvala na ovom pitanju? Jer to je još jedna prigoda da iznesem istinu za razliku od ovoga što ste vi kazali. Vi ste govorili samo o demagoškim nekakvim poluinformacijama. Ja nisam uvjeravao javnost pa ni vas do prije nekoliko vremena da će sve biti sjajno. Čak štoviše upozoravali smo sve s kojima smo razgovarali da se moramo dobro pripremiti a o tome svjedoče i naša djela. Vi ste sami glasovali za ono što sam jutros već nekoliko puta naveo, a to je da hrvatskih štedišama jamčimo sa 100 tisuća da zajamčeni iznos bude 400 tisuća kuna. To su konkretne mjere. Kad govorite o plaćama drago mi je da ste postali socijalno osjetljivi jer to u prošlom mandatu, odnosno prethodne Vlade u kojoj ste vi bili ste smanjili plaće, ne zamrznuli, smanjili za 20%. To je toliko o socijalnoj osjetljivosti, svima u Hrvatskoj smanjili za 20% plaće. Nije to toliko davno bilo. Sjećamo se svi dobro toga. Nakon toga su sudovi poništili te vaše odluke i ova Vlada, odnosno ovi porezni obveznici u mandatu ove Vlade su morali plaćati to što ste ljudima otkinuli ono od čega su živjeli. Mi ne da nismo smanjili plaće, nego ih 3 godine uzastopce dižemo po 6%. To je razlika između vas i nas. I danas kad predlažemo ne zamrzavanje plaća, nego kad predlažemo odgodu za jednu godinu, nudimo odmah još sporazum za 2. To je ono što će danas popodne i što smo ovih dana sa sindikatima razgovarali. To je socijalno osjetljiva politika, prema tome nemojte u demagogiji kako će preživjeti ovaj ili onaj. Pitajte se kako su preživjeli ljudi kad ste im skinuli 20% plaća, ne zamrznuli. [[Pljesak.]]
Gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Mi gospodine premijeru nismo postali socijalno osjetljivi, mi jesno socijalno osjetljivi i točno je da smo smanjili plaće državnih službenika i to nije bilo dobro i to smo platili gubitkom vlasti, ali vi ponavljate grešku, a to je puno gore. Važno je naglasiti da smo mi tada smanjili plaće prije svega sebi, dakle članovima Vlade i zastupnicima, da bismo proširili prostor za gospodarski rast i mi smo tada ostvarivali gospodarski rast koji je bio najveći od tranzicijskih zemalja, u prosjeku preko 5%. Gdje je vaš rast? Raste samo inflacija. Mi smo i sada i danas, dakle za to da se smanje plaće i ministrima i državnim tajnicima da se smanje i plaće zastupnicima i mirovine zastupnicima, samo nemojte dirati plaće radnika. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragan Vukić će postaviti pitanje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova i europskih integracija, gospodinu Jandrokoviću. Gospodine ministre, za dva dana napuniti će se 13 godina od potpisivanja Daytonskog mirovnog sporazuma, sporazuma koji je zaustavio rat i to je njegova dobra strana. Realizacijom Daytona, a kroz puzajuću reviziju došlo je do ugroze nacionalnih prava hrvatskog naroda jer je najmalobrojniji u Bosni i Hercegovini. Apsolutnom dominacijom jednog naroda na prostoru koji se naziva Republika Srpska i preglasavanjem političkih predstavnika drugog naroda u Federaciji Bosne i Hercegovine u čijoj vladi već dugo ne postoji paritet i konsenzus kod donošenja odluka, a što je slučaj i sa parlamentima na svim razinama, a na žalost i Ustavnim sudom. Osim činjenice da pozicija hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini nije dobra. Nije dobro ni Bosni i Hercegovini koja stagnira na svom europskom putu. Sazrijeva svijest u Bosni i Hercegovini, ali i u međunarodnoj zajednici da treba tražiti nova i bolja rješenja u Bosni i Hercegovini. Moje pitanje vama je koji su stavovi i doprinos Republike Hrvatske u okviru potrebe vraćanja pozornosti i jačeg angažmana Međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini, čemu svjedočimo ovih dana?
Hvala. Gospodin Gordan Jandroković, ministar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče, zahvaljujem se na pitanju i želim odmah na početku naglasiti da Hrvatska vrlo pozorno prati sve ono što se događa u Bosni i Hercegovini i da smo jasno u našim vanjsko-političkim prioritetima naveli da osim ulaska u Europsku uniju i NATO želimo što važniju, što snažniju ulogu Republike Hrvatske na prostoru Jugoistočne Europe, a naravno da onda s posebnom pozornošću pratimo upravo ono što se događa u Bosni i Hercegovini jer je to zemlja koja je susjedna, jer je to zemlja s kojom mi imamo najdužu granicu i naravno, jer je to zemlja u kojoj žive predstavnici hrvatskog naroda. Želim vam isto tako reći da pozornost međunarodne zajednice koja je trenutno ponovo usmjerena na Bosnu i Hercegovinu da u tome veliku zaslugu ima i ova hrvatska Vlada i hrvatska diplomacija jer koristima zaista svaku priliku da bismo sa našim sugovornicima od Sjedinjenih Američkih Država preko naših partnera iz NATO saveza, iz Europske unije govorili upravo o Bosni i Hercegovini i već u zadnjih nekoliko mjeseci uporno ponavljamo i tražimo da se fokus Međunarodne zajednice ponovo vrati na Bosnu i Hercegovinu. Čini mi se da smo u tome uspjeli, čini mi se da Međunarodna zajednica ponovno vrlo pozorno prati što se u toj susjednoj, nama susjednoj zemlji događa, a mi ćemo nastaviti dalje. Inzistirati ćemo pri tome na 4 načela. To su 4 načela na kojima počiva hrvatska vanjska politika prema Bosni i Hercegovini. to je u prvome redu teritorijalni integritet i cjelovitost Bosne i Hercegovine, drugo jednakopravnost sva tri konstitutivna naroda, treće funkcionirajuće institucije u Bosni i Hercegovini i četvrto, euroatlantska perspektiva Bosne i Hercegovine. Posebno želim naglasiti ovaj drugi element koji se tiče jednakopravnosti sva tri konstitutivna naroda. Nije dobro i dovoljno da je ta jednakopravnost zajamčena samo na papiru. Ona mora biti i stvarna i s jedne strane vidimo tendencije koje pozivaju u konačnici možda i na neku novu podjelu Bosne i Hercegovine. S druge strane vidimo tendencije najvećeg naroda koji pokušava dominirati, pogotovo nad Hrvatima u Federaciji i te tendencije smatramo neprihvatljivima i o njima kontinuirano govorimo i predstavnicima međunarodne zajednice i našim partnerima. Hrvati jesu najmanji narod u Bosni i Hercegovini, ali im je Ustavom, ali im je i Daytonom zajamčeno da imaju jednaka prava kao ostala dva konstitutivna naroda i na tome treba inzistirati. Ne samo papirnato, ne samo u dokumentima, nego i u stvarnosti i sva buduća rješenja do kojih će se doći moraju o tome voditi računa. Mi smatramo da se u budućim rješenjima u Bosni i Hercegovini trebaju dogovoriti predstavnici tri konstitutivna naroda da su oni ti koji mogu pronaći rješenja koja su dobra i funkcionalna za Bosnu i Hercegovinu, ali ako dođe do rješenja koje neće zadovoljiti jedan od konstitutivnih naroda, tada i Bosna i Hercegovina dolazi u pitanje, a Bosna i Hercegovina jest kao jedan stol koji počiva na tri noge i ako jedna od tih nogu ne funkcionira, ako je slomljena, ako otpadne, onda Bosne i Hercegovine ovakve kakva jest nema. Naš je čvrsti interes da Bosna i Hercegovina ostane ovakva kakva je, da se Hrvati u Bosni i Hercegovini osjećaju kao kod kuće, kao u svom domu, kao jednako pravni narod, da Bosna i Hercegovina ide čvrsto u smjeru euroatlantskih integracija. Podupiremo dakle i svojim znanjem, iskustvom pomažemo našim bosanskohercegovačkim partnerima i vjerujemo da ćemo u konačnici svi zajedno imati uspjeha na tom putu. Nastavit ćemo s tom politikom i dalje i vjerujem da će u konačnici ona biti pozitivna i dobra i za Bosnu i Hercegovinu, ali ponovo naglašavam, i za Hrvate koji tamo žive.
Hvala. Gospodin Dragan Vukić.
Zahvaljujem, gospodine ministre na Vašem odgovoru. Zadovoljan sam odgovorom i s ovoga mjesta još jednom želim zahvaliti Vladi Republike Hrvatske za sve dobro što čini za Hrvate u Bosni i Hercegovini, a time i za Bosnu i Hercegovinu. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Damiru Polančecu. Poštovani gospodine ministre, budući da dolazim iz Rijeke postavit ću Vam pitanje koje je u ovom trenutku iznimno važno za građane Rijeke, ali ne samo za građane Rijeke nego i za građane Primorsko-goranske županije. Brodogradilište 3. maj zapošljava negdje oko 4,5 tisuće ljudi što znači da oko 12 tisuća ljudi u Rijeci i okolici izravno ovisi o Brodogradilištu 3. maj. Također, željela bih naglasiti da i riječki gospodarstvenici, a osobito mali i srednji poduzetnici, u velikoj mjeri ovise o 3. maju. Budući da je u Brodogradilištu 3. maj nedavno izabrana nova tročlana uprava, možete li mi molim Vas odgovoriti koliko ste zapravo bili zadovoljni radom bivše uprave, što očekujete od nove uprave i u svjetlu okolnosti u okruženju kakva je budućnost Brodogradilišta 3. maj? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Polančec, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice zahvaljujem Vam na ovome pitanju. Kao što ste i sami rekli, veličina i značaj 3. maja je, mogao bih tako reći, prelazi granice Primorsko-goranske županije i grada Rijeke. Naravno da je 3. maj od izuzetnog značaja za svekoliko hrvatsko gospodarstvo. 3. maj je nažalost neadekvatnim radom i pristupom prije svega uprave, doveden u situaciju da je knjiga narudžbi 3. maja bila prazna ili možemo još uvijek reći jest prazna. To se naravno nije smjelo dogoditi. Upravo je to bio osnovni razlog za pokretanje postupka smjene uprave i traženje novih, boljih rješenja na inicijativu radničkog vijeća i sindikata moram reći da sam već prije imao sve relevantne informacije. Mi smo u tom smjeru i krenuli. Promjene u upravi dogodile su se na način za kojeg držim da je najispravniji, na način da dakle odaberemo čovjeka kojem ćemo dati povjerenje da vodi tvrtku u sljedećem periodu i da mu damo mogućnost da on sam predloži svoj tim s kojim će izvesti 3. maj na bolji put. Tako je i učinjeno. S obzirom na to da je bremenita situacija u samom 3. maju, bili smo mišljenja da je najbolje odabrati čovjeka koji najbolje i poznaje situaciju, dolazi iz same tvrtke i zato smo dali povjerenje gospodinu Željku Starčeviću. Kad velim dali povjerenje, onda moram reći da je to naravno usuglašeno sa svim članovima nadzornog odbora, sa svim sindikatima koji djeluju u 3. maju i sa radničkim vijećem. Gospodin Starčević je predložio tim ljudi s kojim će nastaviti voditi kako Brodogradilište 3. maj d.o.o. tako i dioničko društvo odnosno holding. Mi smo njegove prijedloge prihvatili i ja vjerujem da se radi o ljudima koji izuzetno dobro poznaju situaciju u samoj tvrtki i mogu uz našu pomoć promijeniti situaciju. Zadovoljan sam i činjenicom da je Gospodarsko-socijalno vijeće Primorsko-goranske županije raspravljalo to pitanje i usuglasilo se s našim stavom i daje podršku novoj upravi. Pred njima je zadatak da uz našu pomoć osiguraju pod broj 1. likvidnost brodogradilišta do završetka privatizacijskog procesa, a pod broj 2. da konačno ugovore nove brodove. I još ću jedanput reći, bila je neprimjerena izjava nekih članova odnosno jedne članice bivše uprave da je za privatizaciju i bolje da je knjiga narudžbi prazna. Naravno da to nije tako, naravno da je to neprihvatljivo tumačenje i da ga odbija. Vjerujemo da će gospodin Starčević uz našu pomoć, sa domaćim brodarima uspjeti vrlo skoro dovršiti pregovore, ugovoriti nove brodove, a mi ćemo se pobrinuti da mu osiguramo, 3. maju osiguramo likvidnost i tako mu damo šansu da siguran uđe u privatizaciju, a nakon privatizacije uvjeren sam u bolje dane te brodograđevne industrije. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospođa Vesna Buterin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Zadovoljna sam Vašim odgovorom, ali isto tako uvjerena sam da će Vašim odgovorom biti zadovoljni i radnici u 3. maju, ali i građani grada Rijeke Primorsko-goranske županije.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Vedran Rožić.
Moje pitanje bih uputio ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Milinoviću. Da li su se dosadašnje liste čekanja za dijagnostičke pretrage i druge ugovorene sadržaje bolničke zdravstvene zaštite smanjile, odnosno kakvi su rezultati paketa mjera za smanjenje liste čekanja koje je donijelo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi?
Hvala. Gospodin ministar, izvolite.
Gospodine predsjedniče. Saborski zastupniče zahvaljujem na pitanju. Rekao sam sto puta i opet ću ponoviti, da ne pristajem kao ministar zdravstva i socijalne skrbi na ovakvu percepciju korupcije u zdravstvenom sustavu. I pozvao sam sve zdravstvene djelatnike, njih ili nas 70 tisuća, ali i sve druge, i političke stranke, da se borimo protiv takve i te percepcije jer držim da stvarna percepcija u zdravstvenom sustavu nije onakva kakva je percepcija. Onda smo analizirali u Ministarstvu zdravstva zašto je percepcija korupcije takva u zdravstvenom sustavu i rekli smo, došli do zaključka da su upravo dugačke liste čekanja jedan prostor koji daje takvu percepciju korupcije u zdravstvenom sustavu. Pa kada sam prije mjesec i pol dana u jednoj emisiji "Otvoreno" oponirali su mi i rekli zašto Ministarstvo zdravstva uspostavlja ured za nacionalnu listu čekanja i zašto to mora biti u Ministarstvu zdravstva. Pa evo koristim ovu priliku sada reći nekoliko riječi što smo napravili u ovih mjesec i pol dana po tom pitanju. Sutra, ja mislim sutra u 9 sati otvaram centralnu jedinicu za centralno naručivanje u reći ću to trećini zdravstva u Hrvatskoj, to je u Kliničkom bolničkom centru Rebro odnosno Zagreb. Ured za nacionalne liste čekanja pri Ministarstvu zdravstva u ovih mjesec i pol dana pozvao je osobno 2 tisuće 130 pacijenata i uputio ili u neke druge ustanove ili dao im točan termin, ime i prezime, točan sat i točno ime i prezime liječniku ili medicinskoj sestri kojoj se moraju javiti. Do sada su takve centralne jedinice formirane već u Splitu, Slavonskom Brodu, Sestrama milosrdnicama, KB Dubravi, sutra će u Kliničkom bolničkom centru Zagreb. Što smo dobili? Ja sam rekao da ćemo do Nove godine neke liste čekanja čak i ukinuti. A što smo dobili, evo reći ću nekoliko podataka do sada. Lovran od tisuću i 200 pacijenata koji su čekali operaciju koljena sada ih čeka 750. U Rijeci za stent na koji je čekalo 850 ljudi sada ih čeka 400, za 50% smo smanjili. Za CT i magnet gdje su čekali 6 mjeseci sada čekaju mjesec dana. Klinički bolnički centar Split su riješili 3 tisuće 284 pacijenta koji su bili na listama čekanja. U Općoj bolnici Zadar za mjesec dana smo smanjili liste čekanja za magnet. Opća bolnica Vukovar uz uvođenje smjenskog rada i to je bila moja poruka ravnateljima, probijte limite jer i to je prijedlog reforme zdravstvenog sustava i dokaz da smo reformu radili i ovih osam mjeseci. U Vukovaru nema više lista čekanja na CT. Klinička bolnica Dubrava za 20% je smanjila liste čekanja a Opća bolnica Sveti Duh otvaranjem dodatnih kapaciteta i smjenskog rada smanjila listu čekanja za endoprotezu kuka. To smo sve napravili u mjesec i pol do dva. Najavljujem i daljnju oštru borbu velikim listama čekanja jer je to jedini način na koji ćemo vratiti povjerenje u hrvatsko zdravstvo i smanjiti percepciju korumpiranosti. A još jednom napominjem, ne priznam da je korupcija u zdravstvenom sustavu onakva kakva je percepcija. Ovo je najbolji primjer kako se i na koji način protiv toga boriti. I najbolji primjer da reforma zdravstvenog sustava je trajala i ovih osam mjeseci a ovaj prijedlog gdje smo dobili izvanredne sugestije i naših koalicijskih partnera koje ćemo ukalkulirati u ovaj prijedlog je još jedan korak naprijed pacijent na prvom mjestu.
Hvala. Gospodin Vedran Rožić. Izvolite.
Zahvaljujem ministru na ovom odgovoru. Prateći zadnje vrijeme vaše rasprave i vaše nastupe u svezi zdravstvene reforme vjerujem da će ta reforma uspjeti jer samo na ovaj način kako objašnjavate javnosti ja vjerujem da će ta zdravstvena reforma uspjeti.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ministri u Vladi Republike Hrvatske, gospođe i gospodo zastupnici. Ja bih postavila pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Kosor. Gospođo potpredsjednice, vi ste u lipnju ove godine u Zagrebu održali u Vijeću Europe kampanju protiv fizičkog zlostavljanja, tjelesnog zlostavljanja djece. Svi smo mogli vidjeti da je ta kampanja bila vrlo uspješna, zapažena. Evo, moje pitanje prema vama bi bilo da li tu istu kampanju odnosno nacionalnu kampanju ćete provesti u Republici Hrvatskoj i ako da kad to možemo očekivati? Hvala vam lijepa.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Evo, mogla bih odgovoriti u jednoj rečenici na vaše pitanje. Da, Vlada Republike Hrvatske kroz naravno programe Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti ali i drugih ministarstava će vrlo brzo za koji dan pokrenuti i vlastitu nacionalnu kampanju za borbu protiv fizičkog zlostavljanja djece. Kao što ste i sami istaknuli u lipnju je u Zagrebu i mislim da mogu reći da smo imali i da smo dobili kao članica Vijeća Europe čast da se to upravo odigralo u Hrvatskoj, dakle pokrenuta je kampanja u suradnji sa Vijećem Europe, kampanja Vijeća Europe protiv fizičkog zlostavljanja djece i mi smo se tada odlučili na svoju vlastitu kampanju na temelju dobrih iskustava u kampanji u borbi protiv nasilja nad ženama, dakle obiteljskog nasilja ali i nasilja nad ženama. To je također bila kampanja Vijeća Europe za koju je Hrvatska imala svoju vlastitu kampanju i dala je izvrsne rezultate. Prema tome, evo mi ćemo evo za koji dan. Sutra 20. studeni se obilježava kao evo dan koji bilježimo odnosno koji vežemo uz potpisivanje konvencija o pravima djeteta. I evo, vrlo brzo mi pokrećemo vlastitu kampanju. To će naravno biti posebna i mala svečanost. Ja samo sada neću sve otkrivati što će biti nacionalna kampanja ali mogu reći da će ona biti svečano predstavljati, da će na to svečano predstavljanje biti pozvani svi oni koji imaju nešto reći općenito o brizi za dobrobit djece odnosno djeteta u Republici Hrvatskoj i da će ona biti sveobuhvatna. Provodit će se i na lokalnoj razini ali prije svega putem naših obiteljskih centara budući da smo osnovali obiteljske centre koji naravno moraju promovirati sve ono što je dobro za djecu. Mi ćemo se naravno tom prilikom podsjetiti i na činjenicu da je Hrvatska među rijetkim zemljama koje imaju u potpunosti kroz zakone od Kaznenog zakona do Obiteljskog zakona zabranu fizičkog ili bilo kakvog drugog kažnjavanja djece, međutim zakoni su jedno a praksa je drugo. Dakle, idemo u široko osvješćivanje javnosti koliko je to loše i koliko bi to bilo štetno. Upravo je završio natječaj za izradu plakata, loga kampanje odnosno bedževa, olovaka, promotivnog materijala kojeg ćemo također dijeliti. Očekujemo i potporu medija u tom smislu. I evo, mislim da će to biti još jedna kampanja u suradnji sa Vijećem Europe koja će biti zapažena. Mi ćemo nastojati uključiti sve poznate osobe u Hrvatskoj kao što smo to i u kampanji za borbu protiv nasilja nad ženama. Naravno vas zastupnice i zastupnike ja vas molim da se uključite i da u toj kampanji pomognete. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Klarić, izvolite.
Evo hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice i ministrice Kosor. U svakom slučaju evo ja sam zaista iznimno zadovoljna vašim odgovorom, ali istodobno i ne samo nama osobno koji sudjelujemo u radu Hrvatskog sabora već i jedinicama lokalne samouprave, jednako i regionalne putem upravnih tijela da se snažno uključimo u ovu kampanju kako bismo postigli čim bolje rezultate. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Imam pitanje za ministra Primorca. Ministre Primorac, u Novskoj gdje je jedan 14-godišnjak svakodnevno maltretirao drugoga i od njega iznuđivao novac, a 3. studenog ga je i fizički napao u učionici tražeći 15 kn. Prijetio mu je tada bejzbol palicom. Nekoliko dana iza toga, u Viševcu je 9-godišnjak udario vršnjaka iz razreda nogom u trbuh uz prijetnje da će ga ubiti. To nije prvi puta. Već prije je taj nasilnik prijetio i gušio žrtvu. Idući dan u Metkoviću u razredu je 12-godišnjak nožem porezao dvije učenice. Ja neću nabrajati dalje. Ovi su se slučajevi dogodili samo u jednom jedinom tjednu. No, svakoga dana su mnoga djeca u školama. Ponavljam u školama ne na ulici, ne u mračnim parkovima nego u školama žrtve nasilja svojih vršnjaka a vi ne reagirate ni na koji način. Jer ministre, slanje inspekcija i ispitivanje što se dogodilo nije adekvatna reakcija, a ponajmanje potrebna prevencija. Naime, mi preventivnih programa nemamo. U školama nema dovoljno psihologa i pedagoga. Program sprječavanja nasilja među djecom i mladima već je godinama samo mrtvo slovo na papiru, a odgoj za demokraciju mir i nenasilje ne postoji. Dapače, u tom istom tjednu kad su se dogodili ovi slučajevi koje spominjem vi ste na Vladi digli ruku za odluku o preraspodjeli sredstava planiranih u državnom proračunu za ovu godinu po kojoj ste sredstva za prevenciju nasilja u školama smanjili za trećinu. Ne simbolički nego za trećinu. Stoga vas ja gospodine ministre pitam jeste li svjesni vlastite odgovornosti za povećanje nasilja među mladima u školama. Jeste li svjesni da je svaki napadnuti učenik i učenica zapravo dokaz vaše nesposobnosti i dokaz da vi ne radite dobro svoj posao.
Hvala. Gospodin ministar.
Hvala vam lijepo gospođice zastupnice, hvala vam lijepo na vašem zanimanju za obrazovni sustav. Ja to jako cijenim. Što se tiče nasilja vi ste apsolutno u pravu da postoji određen porast nasilja i ja ću vam ukratko odgovoriti koje su mjere. Jasno je svakom od nas koji ovdje sjedi ili koji prati ovaj program da nasilje je vezano i za obitelj, za odgoj i jasno je da je škola kao odgojna institucija jedna u nizu koja pomaže da djeca prolaze kroz jedan period u životu edukacija ili odgoj. Ako pogledate naše dokumente, a vi ste s njima već upoznati, jer neki od najjačih najznačajnijih ljudi koji kreiraju strategiju obrazovanja su i vaši bivši profesori sudjelovali su izgradnji tih dokumenata gdje je ključna komponenta upravo komponenta odgoja koja nikada nije bila u hrvatskim školama. Isto tako ministarstvo, a to će vam potvrditi i gospodin profesor Uzelac je u Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi napravilo jedan iznimno veliki iskorak, a to je da djeci ne dozvoljava više nakon problema koji ste vi naveli jednostavno napuštanje škole. Jer ako to dijete napusti školu ulica ga veže i ulica upravlja s tim djetetom. Što se tiče mjera koje smo mi poduzeli u ovom trenutku vam mogu reći da konačno u Republici Hrvatskoj nema škole, niti osnovne, niti srednje škole koja nema najmanje pedagoga ili psihologa. Kada sam ja postao ministar onda je bilo umjetnost pronaći školu koja ima jedno, drugo ili čak defektologa. Hrvatska Vlada u pet godina i to želim vrlo jasno reći je napravila najveće zapošljavanje u ovoj cijeloj vertikali sustava odgoja i obrazovanja. To je točno 9200 ljudi u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. To je istina. Isto tako je istina jedna velika druga da u ovom trenutku djeluje najmanje u 5 hrvatskih županija sustavno provođenje mjera u prevenciji protiv nasilja. Dakle, preventivno, ne kurativno. Reći ću vam još jedan podatak koji mi iznimno forsiramo. U trenutku prije 5 godina kada sam ja postao ministar znanosti, obrazovanja i športa negdje oko 100000 djece se bavilo športom. Danas kroz Hrvatski školski športski savez, a to je isto jedan od civilizacijskih iskoraka u borbi protiv nasilja, da djeca troše svoju negativnu energiju je uključeno gotovo 400000 djece u ovom trenutku danas u Republici Hrvatskoj. Osim toga, želim vrlo jasno reći. Jedan od prioriteta koji je učinila ova hrvatska Vlada, ali i sa gradovima i županijama je i sporazum na postavljanju i sigurnosnih kamera oko škola, jer vi znate da smo mi odvojili sredstva i u sljedećem proračunu kako bi škole bile i osvijetljene, imale sigurnosne kamere, a i sami znate da je taj projekt pokrenut i da je sad u fazi natječaja. Dakle, ministar niti jedan ne može bježati od odgovornosti. Ne možete niti vi bježati od odgovornosti. Nitko u Hrvatskoj ne može bježati od odgovornosti, jer ako je i jedno dijete nesretno to je problem svih nas. I ovo što vam ja mogu reći da tolerancija prema nasilju bez obzira od koga dolazila, dok sam ja ministar bit će nula. Ako se dogodi pojedinačni slučaj onda ne možete očekivati da ministar za svaki reagira. Postoji i nastavnik, postoji roditelj, postoji i ravnatelj škole., postoje i jedinice lokalne samouprave i ono što je najznačajnije. Danas je nasilje u Hrvatskoj osuđeno od apsolutno svih. I u vaše i moje vrijeme je bilo nasilja. Nije bilo toliko medijski popraćeno, za njega se nije toliko znalo. Ali danas u ovom trenutku je donešena odluka da želimo škole imati potpuno slobodne od bilo kojeg oblika nasilja. Ono što ja mogu isto tako reći kao ministar, ovdje državni tajnik da nema slučaja u Republici Hrvatskoj da se dogodio bilo koji incident da nije izašla prosvjetna inspekcija i tražila odgovornost. Ako je škola odgovorna odgovarao je ili nastavnik ili ravnatelj. S druge strane, ako je odgovoran roditelj odgovaraju roditelji. U nekoliko podignute su kaznene prijave, a u desetke slučaja prekršene prijave. Ja kao ministar se zalažem za poštivanje pravne države i to će biti dok ja budem ministar. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Lugarić, izvolite.
Ministre vas demantira stvarnost. Nakon donesenog zakona i svega jučer je 25 djece iz Lučkog završilo u bolnici, jer je netko pošpricao suzavac jedan njihov suučenik u školi. Prije dva tjedna su dvojica maloljetnika premlaćena ispred Industrijsko-obrtničke škole. Idući dan u toj istoj školi za vrijem školskog odmora trojica učenika … [[Govornica isključena, ne čuje se]] Prošli tjedan su u Zagrebu trojica šestaša napala jednog osmaša metalnom šipkom kišobrana. U Andrijaševcima je 4. studenog pokopan 16-godišnjak Josip Klasnić koji je umro od posljedica napada skupine maloljetnika iz svoje škole. Sve ovo su slučajevi koji su se dogodili u prvih 15 dana ovog mjeseca, ne u godinu dana, u 15 dana jednog mjeseca. Stoga vas ja molim, nisam zadovoljna vašim odgovorom jer mi naprosto ništa niste odgovorili. Molim dopunski pisani odgovor sa konkretnim popisom mjera plus me zanima vaše mišljenje na to da li mislite da bi u Europskoj uniji ministri obrazovanja još uvijek bili ministrima kada bi im se svakodnevno dešavalo nasilje u školi, u učionici, dakle ne općenito među mladima. I ja se evo nadam da taj vaš odgovor neće izazvati novi sukob nakon ovotjednog i prošlotjednog s premijerom Sanaderom, ovaj puta s potpredsjednicom Kosor obzirom da je ona puno više govorila, a manje radila oko Programa sprečavanja nasilja među mladima. Zahvaljujem.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, članovi Vlade. Ja bih pitanje imao za potpredsjednika Vlade, gospodina Polančeca. Kako se konačno kreće u preustroj, odnosno restrukturiranje brodogradnje u koju je Hrvatska uložila desetke milijardi kuna i unatoč tome dugovi su i dalje rasli tako da su negdje sada se popeli na 8,5 milijardi kuna prema bankama. Inače obvezu preustroja brodogradnje preuzela je još Vlada iz 2001. godine, znači prije 7 godina kada je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, kada su po prvi puta uspostavljeni odnosi između Republike Hrvatske i Europske unije. Danas smo sigurno u težoj situaciji što se tiče samog tog preustroja i cijele situacije, jer to nam je obveza jedna i od glavnih mjerila u pristupnim pregovorima za otvaranje poglavlja tržišnog natjecanja. Moje pitanje bi bilo najvjerojatnije će se u brodogradnji provoditi preustroj privatizacijom brodogradilišta pa koliko u takvim uvjetima Vlada Republike Hrvatske može utjecati na gašenje pojedinih škverova, znači likvidaciju, s obzirom na zahtjev Europske komisije o smanjenju sadašnjih kapaciteta brodogradilišta gdje se može iščitati negdje i do 40% i kako će se onda zbrinuti upravo ti radnici koji bi zbog toga morali ostati bez posla. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovor će dati gospodin Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Pa počeo bih sa našom točnom konstatacijom da je obveza restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta obveza koja proizlazi iz 2001. godine potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Obveza je to između ostalog i u pregovaračkom poglavlju broj 8, dakle želimo li završiti pregovore sa Europskom unijom moramo restrukturirati naša brodogradilišta, odnosno privatizirati do završetka pregovora, a nadamo se da ćemo uspješni biti u pregovorima i završiti do jeseni dakle 2009. godine. To su naše obveze i mi kao ozbiljna država svoje obaveze moramo i izvršavati. No, međutim, ne treba samo se pozivati na obveze koje proizlaze iz naših dakle akata koje smo potpisali sa Europskom unijom. Obveza restrukturiranja proizlazi iz niza brojaka i pokazatelja od kojih ću ja neke od najvažnijih i sada ponovo ovdje spomenuti. Obveza proizlazi iz činjenice da je 2000. godine do danas brodogradilištima dato ukupno 44 milijarde kuna jamstva. Obveza proizlazi zbog činjenice da su brodogradilišta dobila 2,8 milijardi kuna direktnih državnih subvencija u tom periodu, da su dva puta vršene sanacije brodogradilišta i u ta dva pokušaja sanacije uloženo je dodatno iz državnog proračuna 5,8 milijardi kuna. Prema tome zbog tih brojaka i zbog činjenice da danas moramo razmišljati o preuzimanju dijela obveza brodogradilišta, a možda čak i 8 milijardi kuna pa dolazimo do 17 milijardi kuna ukupnih, dakle poticaja ili subvencija iz tih brojaka proizlazi činjenica da moramo izvršiti restrukturiranje. Mi ćemo ga učiniti, mi ćemo ga provesti kroz privatizaciju i u toj privatizaciju želimo zadržati što je moguće više kapaciteta. S obzirom da su brodogradilišta dobivala, dakle državne potpore iznad prosječnih potpora u zemljama Europske unije, od nas se traže i kompenzacijske mjere, prije svega kresanje kapaciteta, ali nigdje nije specificirano da to mora biti ovako kao što ste i vi sada rekli i u javnosti se to često čuje 40%. Činjenica je da nas se upućuje na primjer restrukturiranja istočne njemačke brodogradnje koja je u restrukturiranju srezala kapacitete za 40%. Vjerujem da imamo argumenata da to kresanje kapaciteta bude i manje od tog što ste vi izrekli. Isto tako vjerujem s obzirom da postoji interes da kroz privatizaciju možemo biti uspješni u restrukturiranju, vjerujem da kroz privatizaciju možemo i provesti da svi zaposlenici ostanu u tim kompanijama, a tamo gdje onda nakon toga bude utvrđen višak, višak se može zbrinjavati putem programa a znamo po kojim hrvatskim zakonima i na koji način se zbrinjavanje eventualnog viška provodi i znamo da je to moguće samo uz vrlo aktivnu ulogu sindikata, radničkog vijeća i naravno Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koji će tu svakako odigrati svoju ulogu ako do toga dođe i ako će to biti nužno i potrebno. Ja vjerujem u budućnost i uspješnu privatizaciju, odnosno restrukturiranje kroz privatizaciju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Kunst, izvolite.
Ja samo mogu poželjeti puno uspjeha u pregovorima oko privatizacije u daljnjem tijeku privatizacije, da što više ljudi ostane raditi i da što manje bude onih ljudi koji će biti izloženi da moraju eto koristiti hrvatske zakone što se tiče rješavanja viška ljudi. Mislim da će ovim pitanjem i na kraju to je pitanje i postavljeno i radi tih ljudi koji iščekuju svoju sudbinu vezanu uz to brodogradilište. Velim želim vam puno uspjeha i hvala.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, imamo još sedam pitanja. Ako malo svi skratimo pitanja i odgovore, možda ipak do 2 sata završimo. Evo izvolite gospodin Ivo Grbić postaviti će pitanje.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana potpredsjednice, potpredsjednici i članovi Vlade Republike Hrvatske. Ja bih pitanje uputio ministru pravosuđa, gospodinu Šimonoviću. Gospodine ministre najavljuje se rigorozna štednja, isto tako i racionalizacija troškova na svim državnim razinama pa tako i čitavog društva. Kako će to po vašem mišljenju utjecati na brzinu provedbe reforme pravosuđa?
Gospodin ministar Šimonović. Izvolite.
Hvala vam lijepa na ovom pitanju. To zaista jest ozbiljni problem, reforma pravosuđa jest jedan skupi pothvat čak i kada se radi o nečem što će dugoročno dovesti do ušteda. Na kratki rok treba imati troškove da bi se dovelo do ušteda. Mi recimo sada kada smanjujemo mrežu sudova, mi ih spajamo u funkcionalnom smislu, ali ih još ne možemo u fizičkom smislu spojiti jer to iziskuje investicije, nove prostorne kapacitete itd. Isto tako, velikih problema imamo i oko zatvorskog sustava gdje je oko 50% prebukiranost smještajnih kapaciteta za zatvorenike, što se onda naravno i odražava na situaciju u kaznionicama i zatvorima. Uza sve to, mislim da nećemo moći dopustiti da financijski razlozi budu oni koji onemogućuju reformu pravosuđa, ako želimo završiti pregovora o poglavlju 23.-Pravosuđe i ljudska prava. Mogu isto tako nagovijestiti da će ovaj uskočki paket u smislu osnivanja uskočkih odjela značiti i neke dodatne troškove, kako rješavat ćemo koliko možemo u okvirima samog Ministarstva pravosuđa, ako ne rebalansima u okviru Vlade, a ako će biti potrebno obratit ćemo se i Saboru za pomoć. Hvala.
Hvala. Zahvaljujem ministru Šimonoviću što je prihvatio ovu moju sugestiju skraćivanja odgovora. To očekujemo i od drugih. Gospodin Ivo Grbić, izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru. Unatoč problemima koje je istakao gospodin ministar, siguran sam da će Vlada iznaći, riješiti te veoma brzo realizirati reformu pravosuđa. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin Živko Nenadić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Gospođe i gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanjem svoje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture, gospodinu Božidaru Kalmeti. Ono glasi, sa vrlo kratkim obrazloženjem, kada će se intenzivnije nastaviti radovi na izgradnji planiranih nedostajućih kolnika na tzv. splitskoj obilaznici, projektu ukupne vrijednosti 203 milijuna eura koji se financira zajmom Europske investicijske banke od 60 milijuna eura što je svojedobno Sabor ovdje i odobrio. Naime, to područje otprilike životno je orijentirano oko 400 tisuća stanovnika oko Splita i ono najbliže zaleđe i naravno ne koriste se svi svakodnevno tim prometnicama. Ovo ne postavljam pitanje da bi nama koji dolje živimo bilo svakodnevno komotnije, već prvenstveno radi ljeta, radi turizma jer tada je doista kolaps i zbilja je od životne, a ja bih rekao i gospodarske interesne važnosti ta splitska obilaznica. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Kalmeta, ministar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče i gospodine zastupniče. Svi se slažemo s Vama, jasno da je rekonstrukcija i izgradnja te ceste praktički od Trogira pa do Omiša bitna i važna i zbog ljudi koji dolje žive, ali pogotovo ljeti kada je praktički nemoguće proći od Splita preko Omiša do Makarske. To je, putuje se nekoliko kilometara po pola dana pa nekad i više. U tom smislu je i pokrenuta ova aktivnost i izgradnja odnosno rekonstrukcija te ceste od Plano praktički pa do Omiša. I ona je podijeljena u nekoliko faza, u nekoliko dionica. Prva dionica je Plano-Kaštel Sućurac, pa Stobreč-Dugi rat i na kraju Dugi rat do Omiša. Ta cjelokupna dionica se i gradi po fazama i svaka faza se nalazi u određenom stupnju ili pripreme ili gradnje, a jedna dionica je i završena, od Kaštel Sućurca do Sv. Jurja, do Stolina koja je duga 4,2 kilometra. Prema tome, na svim dionicama, od Plana do Kaštel Sućurca, od Stobreča do Dugog rata, od Dugog rata do Omiša aktivnosti jesu, negdje su kupili zemljište, negdje su radovi započeli, ali ovako najkraće rečeno, u sljedeće dvije godine bi taj projekt trebao biti i završen.
Hvala. Izvolite, gospodin Živko Nenadić.
Hvala gospodine ministre. Zahvaljujem se Vama i hrvatskoj Vladi što bez obzira na određene financijske poteškoće nećete dozvoliti da siječemo granu na kojoj sjedimo. To je turistička grana koja je još uvijek dobro zelena i koja još uvijek puno više daje nego što uzima. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo potpredsjednice, uvaženi ministri. Moje pitanje je upućeno ministru obrane Republike Hrvatske, gospodinu Branku Vukeliću. S obzirom da smo proteklih dana vidjeli i imali priliku vidjeti da je započelo dragovoljno služenje vojnog roka po prvi puta u Republici Hrvatskoj, kakav je bio interes za dragovoljno služenje, kako teče taj projekt, kakvi su planovi Ministarstva obrane po pitanju dragovoljnog služenja u narednoj godini? Hvala vam lijepo.
Odgovor, gospodin Vukelić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane gospođe i gospodo. Pa ovo pitanja je zaista aktualno, poštovani i uvaženi saborski zastupniče zato što upravo je u tijeku prvo služenje, dragovoljno služenje vojnog roka u Hrvatskoj temeljem odluke Hrvatskog sabora koji je sa početkom ove godine suspendirao obvezatno služenje vojnog roka, uveo dragovoljno. I time smo mi ustvari zaokružili ciklus profesionalizacije naše vojske. Mi dakle imamo dragovoljan odlazak za profesiju hrvatskog vojnika, mi imamo dragovoljno služenje vojnog roka, mi imamo u budućnosti i dragovoljne ugovorne pričuvnike, dakle sve se svodi na dragovoljnost i profesionalnost. Ono što mogu reći o dragovoljnim ročnicima i ovoj prvoj skupini od 250 njih koji se nalaze u vojarni u Požegi, prije svega sam izuzetno zadovoljan sa javljanjem mladih ljudi za dragovoljno služenje vojnog roka. Naime, mi smo imali tisuću 280 kandidata za služenje, dragovoljno služenje vojnog roka, od toga 156 žena. Ove godine idemo praktično sa jednim prvim služenjem koje treba biti na neki način iza nas, u ministarstvu i Oružanim snagama, ali i za dragovoljne ročnike probno, testno služenje vojnog roka gdje ćemo vidjeti i programski pa i svim drugim uvjetima kako smo uspjeli i kakve uvjete stvoriti. Treba reći da ono traje, dakle dragovoljno služenje vojnog roka, 14 tjedana, 6 tjedana u Požegi i ostalih 8 tjedana u Gašincima, da je naknada za dragovoljne ročnike 2660 kuna, da nakon ovih 250 ove godine idemo u novi ciklus iduće godine koji će biti u dva navrata, u proljeće i u jesen sa 400 dragovoljnih ročnika. Dakle, 400 u proljeće i 400 u jesen i vjerujem da ćemo time imati jednu ozbiljnu brojku dragovoljnih ročnika koja će se narednih godina povećavati do ciljne veličine koja bi trebala biti i do 2 tisuće dragovoljnih ročnika godišnje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Đakić.
Hvala lijepo gospodine ministre na konkretnom odgovoru. Nadam se da će ovaj projekt biti dotjeran do savršenstva i da će Republika Hrvatska stvarno imati dragovoljno služenje najmodernije u ovom dijelu Europe. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa na skraćivanju pitanja i odgovora. Na redu je gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu premijeru Ivi Sanaderu. Naime, svi smo svjesni da je svjetska financijska kriza, dakle jedan izvnjski čimbenik koji je utjecao i na stanje u Republici Hrvatskoj. Jasno da je u pitanju kriza liberalnog kapitalizma i vladavine profita nad čovjekom. To je jedna stvar. Druga stvar su domaće, da kažem naše hrvatske, naši hrvatski propusti, naše pogreške, pa i sumnjive reklo bi se ponekad izgledno i kriminalne radnju struktura na svim nivoima. Kada o tome govorim, onda govorim o "HIPO" banci, dugu "HIPO" banci, naknadi štete, pa … [[Govornik se ne razumije.]] , pa "Bechtel", da ne duljim dalje jer nemam puno vremena. Dakle, ove vatrogasne mjere izrečene kao nekakav new deal itd. Bojim se da su u stvari nekakav namet nad građane kako bismo uspjeli vratiti silne milijune eura koje smo zapravo nečijim pogreškama, nečijim propustima realizirali. U svemu tome, kada gledamo fiskalne i gospodarske rezultate naših 5 Slavonsko-baranjskih županija, onda vidimo da su i prije ove krize te županije u tome fiskalnom smislu i u gospodarskom smislu zaostajale. Sada kada nailaze restrikcije, kada nailaze ono što vi govorite o javnim radovima, o radovima na infrastrukturi iako Pelješki most po vašim riječima ostaje, jel', Bože moj, kako će se odraziti takva financijska kriza, takav zastoj u javnim radovima u razvoju infrastrukture na ovih 5 Slavonskih županija od kojih su četiri po fiskalnom mjestu po kapacitetu u Republici Hrvatskoj?
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Ivo Sanader.
Hvala lijepa gospodine zastupniče na vašem pitanju. Mi ćemo kao i do sada voditi politiku ravnomjernog razvoja Hrvatske. Drugim riječima, i pet Slavonskih županija i sve druge hrvatske županije su spadaju u prioritet. Mi nemamo niti imamo pravo na to da bilo koga, bilo koji hrvatski kraj, bilo koju hrvatsku županiju preferiramo na račun neke druge. Prema tome, bez obzira na ovu tešku krizu idem odmah na odgovor na ovo što ste na kraju postavili nakon uvodnog dijela, a to je da svi infrastrukturni radovi u ovih 5 Slavonskih županija idu dalje. Prije svega posjetit ću na vrlo visok stupanj završetka plinofikacije. Drugo, izgradnja autoceste "Slavonike" koja će biti gotova ova dionica Đakovo-Osijek do proljeća, znači za koji mjesec. I nakon toga ide dalje prema Belom Manastiru. Kanal Dunav-Sava, kanal o kojemu smo govorili naravno da u ovakvim okolnostima ne možemo uložiti onoliko koliko bismo mogli da imamo drugačije okolnosti u taj kanal. Da ne govorim dalje o elektroenergetskom sustavu. Evo sam sam bio na ceremoniji otvorenja radova na ovom dalekovodu Ernestinovo-Pečuh. Hrvatska će odraditi svoj dio do granice, a Mađari od Pečuha do granice Hrvatske. Projekt navodnjavanja, prema tome svi ti infrastrukturni projekti imaju itekako svoje uporište i u proračunu koji će biti predložen Hrvatskom saboru za koji dan ili za desetak dana. Znači, i Slavonija, i Dalmacija, i Zagorje, i Međimurje, i Istra i da ne nabrajam sve hrvatske krajeve Lika itd., svi hrvatski krajevi, sve hrvatske županije bit će jednako zastupljene u ovom proračunu. I mi ćemo nastojati da taj proračun i ostvarimo. Spomenuli ste neke infrastrukturne poslove. Pelješki most, neke druge. Vjerojatno će i tu sam isto tako kazao i kod tih nekih infrastrukturnih radova koji moraju ići dalje, možda u 2009. godini biti manje novca, nego što je bilo planirano. Znači da se gradnja može prolongirati. Neke druge infrastrukturne poslove nećemo financirati državnim novcem, nego ćemo ići u koncesiju. Već sam govorio o "Zračnoj luci" Zagreb koja po nekoj procjeni resornog ministarstva bi došla između 230 i 250 milijuna eura. Zašto to financirati državnim novcem ako možemo raspisati međunarodni javni natječaj za koncesiju i da taj koji dođe koncesionar donese svoj novac i uloži svojih 250 milijuna eura u Hrvatsku, a to znači u hrvatske firme u kooperante, u radnike, u proizvode koji će biti tamo itd. Dakle, to je jedan čitav niz mjera. Ja sam siguran da ovo sve što vam ja govorim danas, da ću za mjesec dana moći reći nešto više, jer ćemo zajedno sa svima ostalima i sa ovim Savjetodavnim odborom koji ćemo formirati ovih dana i na kojeg pozivamo vodeće ekonomske stručnjake iz Hrvatske, da i Vladi ali i socijalnim partnerima budu pri ruci da zajedno promišljamo što još napraviti. Ali budući da ste specificirali svoje pitanje posebno na te Slavonske županije, imate moju riječ, svi ovi projekti o kojima sam govorio i ja i vi idu dalje.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Ne mogu biti zadovoljan odgovorom … [[Govornik se ne razumije.]] iako je bio iscrpan, zato što gospodin premijer govori o ravnomjernosti razvoja svih županija u Republici Hrvatskoj, a podaci fiskalni koje ovdje imam, a uručit ću gospodinu premijeru naknadno da vidi, govore o tome da su zaista 4 Slavonske županije osim Osječko-baranjske posljednje po fiskalnom kapacitetu. Ako bude takva ravnomjernost i dalje, ne daj Bože. Nadalje kada se govori da se ne rasipa novac. Pa imamo jedan izravan primjer ovdje iz Ministarstva gospodarstva gdje se 8 milijuna kuna ulaže u zonu malog gospodarstva općine Sibinj, a ona je zapravo u neku ruku 80% privatizirana. Dakle, ima rasipanja novca i više zahvaljujući vjerojatno mjerama koje će Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo unutarnjih poslova poduzimati prema takvim stvarima, nadam se da će se nešto uštediti da bi i Slavonija krenula naprijed.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Pitanje za potpredsjednika Vlade Polančeca. Gospodine potpredsjedniče sve do nedavno bili ste ponosni na model javno privatnog partnerstva u "Sunčanom Hvaru" i do sada ste to iznosili kao jedan vrlo pozitivan primjer a sada se sve raspada izgleda kao kula od karata iako ste javno tvrdili kako je hrvatsko vlasništvo 50%, kako je strateški partner osigurao novac za ulaganja u objekte, sada je jasno da to ipak nije tako. FINA-ino izvješće od prije dva mjeseca govori o zaduženosti koja je deset puta veća od dopuštene i naglašava se u tom izvješću da se tvrtka nalazi na rubu sloma. Sporazumom između Vlade i "Orco" grupe hrvatska javnost nikada nije bila upoznata, grad Hvar nikada nije dobio obećanih 25% plus jednu dionicu, radnici nisu dobili 5% ali im se zato najavljuju otkazi. Pitam vas je li hrvatska Vlada uopće ravnopravan partner u Sunčanom Hvaru ili je "Orco" grupa postala većinski vlasnik. Recite to ovdje javno danas je li se to krilo do sada pred hrvatskom javnošću? Ako je to tako tko je odgovoran za dovođenje ove tvrtke pred slom i rasprodaju te za obmanjivanje hrvatske javnosti i osjećate li vi kao potpredsjednik Vlade i ministar ikakvu odgovornost za ovu situaciju i koje ćete konzekvence povući ukoliko je ovo istina?
Hvala. Gospodin Damir Polančec potpredsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Gospodine saborski zastupniče, tvrtka "Orco" je odabrana na međunarodnom tenderu kao najbolji potencijalni dakle strateški partner za zasnivanje javno privatnog partnerstva u tvrtki "Sunčani Hvar". Obveze tvrtke "Orco" su bile prije svega dakle izvršiti toliko nužnu dokapitalizaciju i toliko nužna ulaganja sa ciljem podizanja razine kvalitete usluge u objektima Sunčanog Hvara. Mi smo potpisom ugovora predali upravljanje tvrtkom, menanđment dakle u tvrtki onome tko se time bavi, kome je to kor biznis, dakle "Orco" grupi. Također, njihova je obveza bila ne otpuštati radnike a u trenutku privatizacije ako se ne varam "Sunčani Hvar" je imao 310 ili 320 zaposlenih. Što je od toga učinjeno u ovom periodu do danas? S time da moram napomenuti naš ugovor o javno privatnom partnerstvu traje negdje do polovice 2010. godine. Izvršena je vrijedna dokapitalizacija od 200 milijuna kuna. Ukupno je uloženo dakle kroz dokapitalizacije i kroz kredite preko 450 milijuna u ukupno devet objekata tvrtke "Sunčani Hvar". Sa 310 zaposlenih broj zaposlenih se popeo na 430 zaposlenih. Činjenica je da u ovom trenutku tvrtka ima problema sa likvidnošću i to neću sporiti. Zašto je do toga došlo? Zato što su troškovi dakle prošlogodišnjeg restrukturiranja pa prije svega troškovi puno većih i viših plaća, u prošloj godini su plaće osjetno povećane, trebali biti između ostalog financirani na tržištu kapitala novom emisijom dionica. S obzirom na stanje na burzi posve je jasno da se ta i takova dokapitalizacija ne može provesti i zbog toga u ovom trenutku tvrtka "Sunčani Hvar" ima dakle likvidnih problema, problema s likvidnošću. Ali još jedanput ću reći, sa 310 zaposlenih na 430 zaposlenih sa osjetnim povećanjem plaća od preko 50% u zadnjih tri godine sa investicijama koje su izvršene u ukupno devet objekata tvrtke i sa činjenicom da je danas materijalna imovina tvrtke preko 800 milijuna kuna vrijednosti. I to je također rezultat rada i partnerstva sa "Orco" grupom. A kao što smo partneri bili do sada tako moramo biti partneri u traženju rješenja za ove probleme sa likvidnošću i ja vjerujem da ćemo te probleme zajednički i riješiti. Da, činjenica je da je Vlada Republike Hrvatske donijela odluku da će prenijeti 25% dionica na grad Hvar s obzirom na činjenicu da grad ima određenih imovinsko-pravnih sporova sa samom tvrtku ali uz dakle ispunjenje određenih uvjeta od strane grada Hvara. Kada ti uvjeti budu ispunjeni mi smo spremni svoju dakle odluku sprovesti u djelo. To ponavljam od prvog dana, od dana donošenja te odluke, to mogu ponoviti i danas. Onog trena kad se dakle ispune uvjeti možemo tu odluku i provesti. Poštovani gospodine saborski zastupniče, da tvrtka "Sunčani Hvar" ima problema, problema sa likvidnošću kao i mnoge druge tvrtke u turističkom sektoru ili u realnom sektoru danas u Hrvatskoj i to je posljedica, ima i "Orco" naravno kao tvrtka koja je naravno registrirana u Luxembourgu radi u svim zemljama zapadne i centralne Europe i u svim zemljama imaju iste probleme zbog činjenice da ju itekako pogađa upravo financijska kriza dakle koja se sa američkog tržišta prelijeva na europsko. Te probleme kao što smo i sve do sada znali zajednički riješiti vjerujem da ćemo riješiti u nadolazećem periodu na dobrobit zaposlenika. I na kraju moram reći da se u ovom trenutku provodi određena anketa ali da se eventualno zbrinjavanje viška ljudi kroz stimulativne otpremnine može provesti samo kod ljudi dakle koji imaju ili su vrlo blizu da steknu uvjete za mirovinu i to je nešto što smo usuglasili sa sindikatima našim partnerima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pitao sam vas vrlo jednostavno pitanje u kojoj bi pučkoj školi svaki onaj učenik ga dobro razumio. Je li hrvatska Vlada i dalje ravnopravan partner, je li dopustila da "Orco" grupa postane većinski partner jer u novinama piše da je 50% vlasnik a vi ste nam garantirali da ćete vi biti većinski vlasnik. Zašto u nadzornom odboru je pet članova iz "Orco" grupe a samo jedan iz hrvatske Vlade, jedan iz sindikata. I taj iz hrvatske Vlade tj. iz Fonda za privatizaciju je dao ostavku i onaj prije predstavnik Vlade je dao ostavku. Vi ste u pisanom odgovoru meni napisali da se hrvatska Vlada niti malo ne osjeća krivom za financijsko stanje jer je za to kriva uprava i nadzorni odbor. Ali ako ste vi većinski vlasnik, tj. ako smo mi, vi samo predstavljate ovu državu, onda je većinski vlasnik odlučio tko će biti u upravnom, nadzornom odboru i u upravi firme. Vi zaista, ovo zvuči ironično šta vi pričate. Ja znam da vi očito se pokušavate izvući iz ove situacije ali samo mi jednostavno odgovorite jer radi se o krupnoj stvari. Izvješće FINA-e kaže deset puta više zadužena nego što dopušta zakon. Firma je po svim nalazima tamo nalazi se u katastrofalnoj situaciji. Tko će odgovarati zbog toga što će ti ljudi biti dovedeni u to stanje ako se firma rasproda i ako se netko obogati? U ovom trenutku "Orco" prodaje svoja predstavništva po svijetu, Budimpešti itd. Vi to znate bolje od mene. Zašto ne odgovorite jednostavno na jednostavno pitanje. Ne da nisam zadovoljan pitanjem nego ovo je opet skrivanje istine pred hrvatskom javnošću. Ne želimo ništa drugo, samo recite šta se zbilja tamo zbiva. … [[Upadica se ne čuje.]] Ništa niste rekli.
Hvala. Vi ste potrošili ono vrijeme što su drugi uštedili. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče i članovi Vlade Republike Hrvatske. Pitanje upućujem ministru Božidaru Kalmeti. Znamo da je Zakon o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu uveo tržišni pristup u obavljanju javnog brodskog prijevoza i dodjelu koncesija za brodske linije. Znamo također da osnovana Agencija za obalni, linijski pomorski promet obavlja sve poslove vezane za davanje koncesija za obavljanje javnog prijevoza kako na državnim brodskim, brzobrodskim i trajektnim linijama. Obzirom da su brzobrodske linije već koncesionirane pokazale su pozitivne učinke navedenog zakona moje pitanje glasi kada će se raspisati natječaj za dodjelu koncesija na trajektnim ali i klasičnim brodskim linijama? Hvala.
Hvala. Ministar Kalmeta. Izvolite.
Evo vrlo kratko. Ovih dana će Vlada donijeti odluku o određivanju državnih linija u javnom prijevozu i u linijskom obalnom prijevozu i izmjene i dopune Uredbe o uvjetima i postupku davanja koncesija a nakon toga će se raspisati i natječaj za koncesioniranje ovih trajektnih linija. Predviđam i predviđamo da bi se oni brodari koji pobjede na natječajima mogli uvesti u plovidbu negdje u 9. mjesecu sljedeće godine. Dakle odmah poslije nove godine će se raspisati natječaj dok prođe kompletan postupak. Negdje nakon ljeta će početi i voziti svi oni koji dobiju koncesije na trajektnim linijama.
Hvala. Gospođa Marinović. Izvolite.
Evo zadovoljna sam odgovorom i … /Govornica je isključena. / … odmak, znam da će sve ove mjere koje su u pripremi učiniti dostupnijim naše otoke i smanjiti depopulaciju otočana ali svakako i poboljšati standard prijevoza i otočana i turista.
Hvala. I konačno gospođa Tatjana Šimac-Bonačić kao zadnja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje postavljam gospođi ministrici Jadranki Kosor. Grad Ploče je o vlastitom trošku pokrenuo program «Pomoć u kući», pomoć starijim i nemoćnim osobama. U dva navrata je od Ministarstva obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti zatražili su odobravanje sredstava za provedbu tog programa. Znači programa dnevni boravak i pomoć u kući starijim i nemoćnim osobama. Prvi put 2006. i drugi put ove 2008. godine. Vaši suradnici su zahtjev ocijenili opravdanim. Obećava se pomoć za starije i nemoćne, a onda je došla obavijest iz vašeg ministarstva kako ploče ne mogu dobiti sredstva za tu svrhu. S druge strane gradski novac nije dostatan i prijeti opasnost da u biti cijeli projekt koji je već počet stane. Stari i nemoćni ostali bi prepušteni sami sebi, a veliki su zahtjevi. Do sada ih ima negdje 200. To su samačka staračka domaćinstva. Osobe smanjene socijalne, socijalno-ekonomskog statusa te osobe težeg narušenog zdravlja. Postavljam pitanje gospođo ministrice zašto su starije i nemoćne osobe u gradu Pločama diskriminirajuće od vašeg ministarstva odnosno zašto ih ne želite uključiti u program dnevni boravak u kući i pomoć, i pomoć u kući?
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice nažalost način na koji ste formulirali pitanje sada pri kraju daje mi za pravo da ga ocijenim krajnje zlonamjernim. Dakle nitko od starih i nemoćnih osoba u Pločama ili bilo gdje u Hrvatskoj nije diskriminiran od strane pogotovo naravno kroz projekte dnevnih boravaka i pomoći u kući koje provodi moje ministarstvo. Radi se vjerojatno o tome, a ja ću to naravno provjeriti pa ću vam i pisano vrlo rado odgovoriti da ljudi koji su tražili participiranje Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti u programima dnevnih boravaka i pomoći dakle pomoći starijim osobama se nisu na vrijeme javili na naš poziv. Kao što znate za svaku proračunsku godinu osigurana je određena količina sredstava a ove godine najviše do sada za programe pomoći i dnevnih boravaka odnosno pomoći u kući i vjerojatno su oni zakasnili na natječaj koji smo mi raspisali. Znači to je jedna jedina istina i naravno treba uzeti u obzir a ja ću to svakako provjeriti i temeljne kriterije prema kojima mi određujemo da neki grad, županija, općina ide s nama u suradnju kroz te programe. Naime temeljni kriterij je naravno broj osoba starijih od 65 godina i naravno sve ono ostalo što može tome pripomoći dakle zanimanje lokalne zajednice odnosno grada, županije ili općine i način na koji mogu participirati u tom projektu što znači pronalazak određenoga prostora i tako dalje i tako dalje. Prema tome mislim da nema potrebe da vas uvjeravam da nitko u Hrvatskoj, nijedan grad a pogotovo se to naravno ne bi moglo odnositi na Ploče da je iz bilo kojih razloga diskriminiran jer nas ne zanima tko vodi grad, županiju ili općinu nego nas zanima koliko tamo ima starijih ljudi koji su u potrebi i kojima treba pomoć države. Ako Ploče naravno odgovaraju svim tim uvjetima ja vam mogu već sada obećati da ćemo to razmotriti ali uz uvjet da se oni jave na vrijeme u proračunskoj godini 2009.
Hvala. Gospođa Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo ministrice. Što se tiče ovoga zahtjeva u vašem ministarstvu je, u biti zahtjev je opravdan. Vaši suradnici su već opravdali zahtjev kad je došao ove godine 2008. godine. A što se tiče lokalne zajednice lokalna zajednica je napravila svoje. Oni su dali prostor, županija je dala sredstva za vozilo. Prema tome postoje uvjeti, program je već u tijeku i upravo zbog toga je čudno zašto je sada, zašto sada sredstva nisu dana? Prema tome bez obzira na sve ostaje činjenica da se kriteriji vaše socijalne osjetljivosti zapravo, zapravo mjere po kriterijima političke podobnosti. Hvala lijepo [[Upadice se ne razumiju.]]
Hvala. Dame i gospodo zastupnici zahvaljujem svim zastupnicama i zastupnicima, članovima Vlade … … [[Upadica se ne razumije.]] Dame i gospodo s ovom, s ovim je završeno «Aktuelno prijepodne». Nastavljamo sjednicu u 15 sati i 30 minuta.
Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sjednicu. Na dnevnom redu je 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o metru, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 179 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo i gospodarstvo. Državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva Tamara Obradović Mazal će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ovim prijedlogom, konačnim prijedlogom zakona se potvrđuje Konvencija o metru, a Konvencija o metru je međunarodni ugovor temeljem kojeg se donose službene odluke o mjernim jedinicama i o većini pitanja koja se odnose na svjetski mjeriteljski sustav. Sama konvencija potpisana je u Parizu 20. svibnja 1875. godine. Navedenom konvencijom uspostavljen je formalni ustroj u kojem od tada državne uprave, njezina relevantna tijela surađuju na pitanjima mjeriteljstva koja su od interesa za međunarodnu zajednicu. Pristupanjem Republike Hrvatske Konvencija o metru stvara se mogućnost da Republika Hrvatska kao država članica ostvari isti status kao i ostale punopravne članice u odnosu na odluke koje donosi Opća konferencija za utege i mjere te da ravnopravno sudjeluje u svim aktivnostima koje se odvijaju u okviru Konvencije o metru. Od svog osamostaljenja Republika Hrvatska izgrađuje vlastiti nacionalni mjeriteljski sustav koji treba zadovoljiti nacionalne potrebe koje se odnose na industrijski razvoj, kakvoću proizvoda, zaštitu zdravlja, te posebno uključivanje hrvatskog gospodarstva u međunarodnu industrijsku suradnju, a to podrazumijeva i aktivno uključivanje hrvatskih mjeriteljskih organizacija i stručnjaka u rad međunarodnih organizacija iz područja mjeriteljstva. Stoga je svrha potpisivanja tog međunarodnog ugovora i njegovo pridruživanje, snažnije uključivanje Republike Hrvatske i njezinog gospodarstva u međunarodnu suradnju na području mjeriteljstva te sklapanje međunarodnih sporazuma o međusobnom priznavanju isto vrijednosti mjerenja i ispitivanja koja se provode u zemlji. Sudjelovanje u djelatnostima koje se odvijaju u okviru Konvencije o metru također je sredstvo za osiguranje priznavanja nacionalnih mjeriteljskih sposobnosti na globalnoj razini. Od posebne je važnosti primjena sporazuma o međusobnom priznavanju nacionalnih mjernih etalona i potvrda o mjerenju i umjeravanju koje izdaju nacionalne mjeriteljske ustanove država potpisnica. Cilj je ovog Sporazuma o međusobnom priznavanju je da osigura država siguran tehnički temelj za šire sporazume koji se odnose na međunarodnu trgovinu i svladavanju tehničkih prepreka u trgovini. Stoga interesi mnogih korisnika mjeriteljstva nisu ograničeni na nacionalnu razinu već imaju međunarodni karakter. Na nacionalnoj razini zahtjeva se razvoj odgovarajućih mjeriteljskih djelatnosti s povećanim naglaskom na međunarodnom usklađivanju i uključivanju u rad međunarodnih mjeriteljskih organizacija a posebno međunarodne organizacije utemeljene na Konvenciji o metru kako bi se mogli zastupati nacionalni interesi u međunarodnim raspravama i pregovorima o međunarodnim sporazumima. Stoga Vlada Republike Hrvatske predlaže potvrđivanje ove konvencije Hrvatskome saboru. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Odbor za gospodarstvo? Zakonodavstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice, štovani gospodine ravnatelju Državnog zavoda za mjeriteljstvo, štovane kolegice zastupnice i zastupnici. Osobita mi je čast da kao osobi koja se i sama bavi mjeriteljstvom te je i dugogodišnji predstavnik Republike Hrvatske u Europskoj mjeriteljskoj organizaciji odnosno EUROMET-u i sam sudjelovati u raspravi o ovom izuzetno važnom zakonu za cijelu hrvatsku infrastrukturu kvalitete koja podrazumijeva funkcionalni i djelotvorni sustav normizacija akreditacije mjeriteljstva, ispitivanje sukladnosti kao temeljne pretpostavke slobodnog kolanja roba i usluga pa posljedično i ljudi i kapitala. Infrastruktura kvalitete je i ključni zahtjev članka 73. sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kao instrumenta priključivanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Prisjetimo se da članak 73. zahtjeva da Hrvatska mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi postupno postigla usklađenost sa tehničkim propisima Europske zajednice i sa europskom normizacijom, mjeriteljstvom, ovlašćivanjem te postocima za ocjenu sukladnosti, a uz to moraju se i promicati sudjelovanje Republike Hrvatske odnosno njenih institucija u radu specijaliziranih europskih organizacija posebice u europskom odboru za normizaciju, europskom odboru za elektrotehničku normizaciju, europskom institutu za telekomunikacijske norme, europskoj suradnji na ovlašćivanju, zatim u europskoj suradnji u zakonskom mjeriteljstvu i u organizaciji koja se zove EUROMET, odnosno organizaciji koja okuplja nacionalne mjeriteljske institute. Usvajanjem ovog Zakona o potvrđivanju Konvencije o metru konačno ćemo se i maknuti iz društva zemalja kao što su Barbados, Bjelorusija, Gvajana, Kostarika, Kuba, Kazahstan, Kenija, T.Tobago, Sveta Lucija, Surinam, Sveti K.Newis itd. To su sve lijepe zemlje sa predivnim plažama čak i relativno očuvanim okolišem sa izuzetkom recimo Bjelorusije koja je zagađena Černobilskom nesrećom, ali ove zemlje sudjeluju sa minimalnim udjelom u svjetskoj trgovini. Prihvaćanjem zakona ojačat ćemo i sljedivost nacionalnih mjernih etalona sukladno zahtjevu naše nacionalne mjeriteljske ustanove, odnosno Državnog zavoda za mjeriteljstvo, koja kao i nacionalne ustanove ostalih država potpisnica Konvencija o metru osiguravaju umjeravanja unutar vlastite države. Stoga recimo nešto o Nacionalnom mjeriteljskom institutu, odnosno Hrvatskom mjeriteljskom institutu čije je osnivanje bilo anticipirano Nacionalnom strategijom za mjeriteljstvo koja je donesena godine 2007. za razdoblje od 2007. do 2013. Prema toj strategiji na stranci 29 status HMI-a, odnosno Hrvatskog mjeriteljskog instituta je trebao biti donesen još u prosincu 2007. godine. sam HNI je trebao biti osnovan početkom ove godine. U rujnu je trebalo biti određeno njegovo osoblje, a do lipnja 2008. godine je trebao biti načinjen i popis laboratorija koji će biti nositelji nacionalnih etalona. Prema ovoj strategiji ovih dana su trebali biti uspostavljeni, odnosno uspostavljeni suvremeni sporazumi o suradnji sa nizom međunarodnih organizacija uključujući i EUROMET kao i sporazumi sa nacionalnim mjeriteljskim institutima drugih zemalja, a od svega ovoga postoji samo uredba o osnivanju Hrvatskog mjeriteljskog instituta koju je Vlada donijela krajem lipnja ove godine. Pogledajmo što o tome misli Europska komisija. Dok je u izvješću o napretku Republike Hrvatske za 2008. godinu komisija kaže, da na području infrastrukture kvalitete Hrvatskoj predstoji još znatni napori da se postigne sukladnost sa pravnom stečevinom Europske unije, stvarnost je usudio bih se reći pomalo sumornija, odnosno puno sumornija. Primjerice neke infrastrukturne projekte iz područja mjeriteljstva u okviru od … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno u okviru tehničke pomoći IPA, tj. instrumenata predpristupne pomoći o čemu ćemo u ostalom imati prilike raspravljati u okviru prijedloga zakona 187 koji mi se čini da je osmi na dnevnom redu ove sjednice Sabora. Dakle, u okviru tih instrumenata predpristupne pomoći komisija je odbila neke projekte vezane uz unapređenje mjeriteljskih laboratorija koji su nositelji etalona za vlagu, vrijeme i frekvenciju sa obrazloženjem da ne postoji Hrvatski mjeriteljski institut osim kao u okviru uredbe, nema namještenike, nema upravu, nema poslovni plan nije donesen. Nema instituta. Na žalost iz nepoznatih razloga čak i gospodin ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo nije imenovan premda je Državni zavod za mjeriteljstvo učinio mnogo dobroga hrvatskoj infrastrukturi kvalitete i unapređivanju mjeriteljstva u Republici Hrvatskoj, pa je učinio mnogo na području zavod i njegovi suradnici, vanjski su učinili mnogo na području tehničke i tehnologijske diplomacije, tako da se Republici Hrvatskoj smiješi i organiziranje generalne konferencije EUROMET-a negdje oko godine 2010. što je izuzetno priznanje za neku državu, ali je činjenica da neki laboratoriji kod nas dostojanstveno rade svoj posao i nositelji su nacionalnog etalona iako nisu umreženi u onakve strukture kakve bi bilo potrebno da postoje u uređenoj pravnoj državi i onakve strukture kakve zahtijeva Europska unija i na koje smo se mi obvezali kroz prihvaćanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle, potpisivanjem ove konvencije mi konačno eto pristupamo uljuđenoj grupi država koje su sa naprednim mjeriteljstvom, pa se možda prisjetimo na čas i definicije metra prema Međunarodnom uredu za mjere i utege, odnosno BIPM-u, koji kaže da je metar dužina putanje koja u vakuum prođe svjetlost za vrijeme od jedne 299 milijutinke 792 tisućinke 458 sekundi. Sama sekunda je pak određena do nesigurnosti jedan na deset na četrnaestu i to korištenjem Celzijevog sata. Dakle, znanost je toliko napredovala da se u biti metar definira pomoću vremena, odnosno frekvencije. I dok se u strategiji, i vidimo da se mjerna nesigurnost popela do deset na minus četrnaestu, kod nas na žalost se u Strategiji mjeriteljstva za neke etalone istjeruju sigurnosti u petoj i šestoj decimali, što je pozitivno, ali i za pozdraviti, ali na žalost nije dovoljno za razvoj nanotehnologije ili čak pikotehnologije i to je na žalost realnost hrvatskog gospodarstva. Jer hrvatskom gospodarstvu je potrebno daleko manje, nego što zapravo naši laboratoriji čak mogu i ponuditi. Međutim, nije dobro što se u ovoj Strategiji mjeriteljstva i razvoja i Hrvatskog mjeriteljskog instituta osim ovih nositelja etalona, odnosno ovih laboratorija koji već funkcioniraju sve ostalo ostavlja za godinu 2013. To se može iščitati iz investicijske strategije, evo je ovdje u kojoj se kaže da je ciljani rok za određivanje ili osnivanje nacionalnih laboratorija nositelja etalona koji ne obuhvaćaju postojeće ovlaštene nacionalne laboratorije jest godina 2013. Postavlja se pitanje što je sa mjeriteljstvom u kemiji, što je s mjeriteljstvom u farmaciji? Što je sa mjeriteljstvom u okolišu? Što je sa vodama? Znači li to da smo se mi nekako implicitno unaprijed odrekli ulaska u Europsku uniju prije godine 2013. jer potrebno je mjeriteljstvo i u, razvijati mjeriteljstvo i u ovim ostalim segmentima kako bi se garantirao i čisti okoliš, kako bi se, kako bi se unaprijedio i razvoj biotehnologije. Kaže da će 21. stoljeće biti stoljeće bioznanosti, biotehnologije, a mi eto još uvijek smo na etalonima iz 20. pa i 19. stoljeća. Naravno tu ima i pozitivnih pomaka i opet je to isto jedan pozitivni primjer koji je Državni zavod za mjeriteljstvo načinio. Naime ovih je dana akreditiran i laboratorij za, kao, laboratorij vezan uz radioaktivnost odnosno za mjerenje kerme što je izuzetno važno za razvoj, za razvoj primjerice dozimetrije, medicinske dijagnostike i tako dalje. U svakom slučaju usvajanje ovog zakona je izuzetan napredak za razvoj znanstvenog mjeriteljstva ali i za gospodarstvo jer činjenica jeste da se preko 90% svjetske trgovine odvija između država koje sudjeluju u ovim aktivnostima koje su potpisale konvencije, konvencije o metru naravno. Razvoj mjeriteljske djelatnosti dakle će doživjeti daljnji poticaj i osigurat će uz već uspostavljen i na europskoj razini prepoznat sustav akreditacije ispitnih i … [[Govornik se ne razumije.]] laboratorija te certifikacijskih i inspekcijskih tijela, daljnji razvoj tehničke infrastrukture temeljene na rezultatima znanstvenih istraživanja te neophodne za sigurnu proizvodnju i primjenu proizvoda i usluga, za jačanje nacionalnog gospodarstva i za povećavanje njegove konkurentnosti na međunarodnoj razini i u okviru Svjetske trgovinske organizacije, u okviru Europske unije i na razini CEFTA-e što nije za odbaciti. Prevedeno to znači funkcionalnu djelotvornost hrvatske infrastrukture kvalitete i puno servisiranje hrvatskog gospodarstva od te infrastrukture. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospođa Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo državna tajnice, poštovani gospodine ravnatelju Državnog zavoda, kolegice i kolege. Odgovarajuće uređenje područja mjeriteljstva jedno je od onih koje je između ostalog bitno i u kontekstu prilagodbi Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji i to u području jedne od tzv. 4 slobode na kojima se temelji uspostavljanje jedinstvenog tržišta a to je i ne tako slučajno numerirano kao poglavlje broj 1 odnosno poglavlje sloboda kretanja roba. U području mjeriteljstva na usklađivanju se sustavno radilo zadnjih 5 godina i u tom smislu Hrvatska je u potpunosti uskladila svoj zakonodavni okvir. Međutim kako bi se razumjelo značenje ovog zakona bitno je podsjetiti se što su glavne zadaće mjeriteljstva? To je prije svega definiranje međunarodno prihvaćenih mjernih jedinica zatim ostvarenje mjernih jedinica znanstvenim metodama te na kraju iako ne manje značajno utvrđivanje lanca sljedivosti pri dokumentiranju točnosti mjerenja. Naime pouzdana su mjerenja temeljni zahtjev uređenog društva a kako bi se pučanstvo zaštitilo od samovolje ali i kako bi se mogla nesmetano odvijati razmjena dobara što je u današnje doba globalizacije od osobite važnosti. Mjerenja su bitna za sve komercijalne transakcije robama ali postaju sve važnija i za zaštitu zdravlja i sigurnosti ljudi te za zaštitu prirode i okoliša. Jedna od značajnih mjera provedenih u kontekstu prilagodbi sustavu Europske unije u ovom području bilo je i utemeljenje zasebnog tijela zaduženog za mjeriteljstvo. Pa tako danas imamo Državni zavod za mjeriteljstvo. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o metru dodatno će osnažiti mjeriteljstvo u Hrvatskoj jer će prema ovom prijedlogu zakona Hrvatska postati punopravnom članicom Opće konferencije za utege i mjere pa će tako naši predstavnici moći ravnopravno sudjelovati u svim aktivnostima koje se odvijaju u okviru Konvencije o metru uključujući i aktivno sudjelovanje u radu savjetodavnih odbora, Međunarodnog odbora za utege i mjere u kojima se pripremaju sve ključne, međunarodne odluke iz područja mjeriteljstva. To će članstvo između ostaloga omogućiti i umjeravanje nacionalnih etalona u laboratorijima Međunarodnog ureda za utege i mjere po povoljnijim cijenama nego što smo to do sada morali raditi u drugim skupnim laboratorijima. I zaključno Republika Hrvatska od svog osamostaljenja izgrađuje vlastiti mjeriteljski sustav što uključuje i aktivno pristupanje hrvatskih mjeriteljskih organizacija i stručnjaka u rad međunarodnih organizacija iz područja mjeriteljstva. Republika Hrvatska je pridruženi član Opće konferencije za utege i mjere od 2004. godine a donošenjem ovog zakona ostvarila bi se mogućnost da Hrvatska već od ove godine postane punopravnom članicom ove organizacije. Uzimajući u obzir važnost ove konvencije te važnost sudjelovanja Republike Hrvatske u navedenim međunarodnim forumima Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Ispravljam netočan navod štovane kolegice Pejčinović da se na razvoju mjeriteljstva sustavno radilo u posljednjih 5 godina iako je to izuzetno laskavo za koalicijsku Vladu s obzirom da je u rujnu 2003. što je dakle, pada u tih 5 godina, usvojen Zakon o mjeriteljstvu, sigurnosti proizvoda, na organizaciji akreditacije i tako dalje. Činjenica jest da se na sustavnom razvoju mjeriteljstva radilo puno duže, ja bih se usudio reći barem od osnivanja Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo kojeg je osnovala ipak HDZ-ova Vlada.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Gospodine potpredsjedniče, ne znam da li to ja smijem reći, ali ovaj put se slažem i sa HDZ-om i sa SDP-om, bez obzira kako to zvuči. Mislim da ovdje kod ovog prijedloga zakona kolegice i kolege ništa nije sporno.
To je onaj zakon dijalektike i jedinstva suprotnosti.
Ovdje ništa nije sporno iz više razloga. Radi se o gospodarskoj potrebi, radi se o stručnoj i znanstvenoj potrebi, radi se o civilizacijskoj potrebi. Naime, želimo li pratiti međunarodnog sustava mjera, želimo li surađivati sa savjetodavnim odborima i regionalnim mjeriteljskim organizacijama, želimo li međusobno priznavanje nacionalnih mjernih etalona, želimo li suradnju sa međunarodnim tijelima koji imaju srodne misije, onda Sabor mora ratificirati ovu konvenciju, moramo prihvatiti ovaj zakon. Ono što nije rečeno, a mislim da treba reći da je 24 države, europske države su to već učinile. 13 europskih država su pridružene članice, dakle ukupno njih 37. Hrvatska jasno ne može biti izostavljena iz tog sustava i ja vas molim da ovdje svi zajedno nakon što završimo ovu raspravu se dogovorimo da bez ikakvih problema i daljnjih upita ovu konvenciju potvrdimo. Hvala lijepo.
Hvala. I ponovo zastupnik, gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo državna tajnice, štovani gospodine ravnatelju državnog zavoda, kolegice i kolege. Prilika je ovo da i u svoje ime progovorim nešto o mjeriteljstvu kao izuzetno važnoj komponenti za razvoj ne samo gospodarstva, nego i znanosti u Republici Hrvatskoj. Mislim da Hrvatska ima jedan dobar koncept kojim se pristupilo stvaranju Hrvatskog mjeriteljskog instituta. Naime, već postoje mnogi laboratoriji koji djeluju pri sveučilištima i institutima koji su nositelji nacionalnih etalona i koji sa uspjehom servisiraju potrebe umjeravanja koje su naravno posebno potrebne ocjeniteljima Hrvatske akreditacijske agencije koji ispituju osposobljenost i kompetenciju ispitnih laboratorija koji pak ispituju proizvode namijenjene hrvatskom gospodarstvu i izvozu i nije stoga čudo da je u izvješću komisije za 2008. baš ovaj segment akreditacije i normizacije dobio dosta dobre ocjene, iako sam chapter i nije najbolje prošao, mogao je i bolje proći, ali ne zbog ove dvije komponente. Valjalo bi zaista još više poraditi na uspostavi Hrvatskog mjeriteljskog instituta i iz tog segmenta je šteta da ovdje nije prisutan nitko iz Ministarstva znanosti pod kojim će, pod čijim nadzorom će taj institut ubuduće djelovati. Tu se još postavlja jedno načelno pitanje, zapravo korištenja resursa koje Republika Hrvatska srećom ima u znanstveno-akademskoj zajednici, a to je kako učinkovito te stručnjake iskoristiti da daju svoj maksimalni doprinos na ispunjavanju uvjeta postavljenih u članku 73. Sporazuma o stabilizaciji i privređivanju koji eksplicite kao što sam rekao u prijašnjoj raspravi traži intenziviranje aktivnosti na području normizacije, akreditacije i mjeriteljstva itd. Drugim riječima, stručnjake, znanstvenike bi se trebalo stimulirati na aktivnije učešće i u odborima Hrvatskog normizacijom tijela, a isto tako bi trebalo i stimulirati hrvatske znanstvenike i stručnjake da daju svoj doprinos kao ocjenitelji Hrvatske akreditacijske agencije. Na žalost, zbog često nekih administrativnih problema nije moguće angažirati pojedine ljude jer naprosto ne mogu dobiti slobodan dan da djeluju kao ocjenitelji akreditacijske agencije pri ispitivanju osposobljenosti bilo umjernih laboratorija ili ispitnih laboratorija i onda se moraju angažirati ljudi izvana, što je i skuplje, nepotrebno, vremenski više zahtjevno itd. Na koncu konca, hrvatski fakulteti i sveučilišta su mahom u vlasništvu Hrvatske države kao što su u vlasništvu države i Državni zavod za mjeriteljstvo i akreditacijska agencija i zapravo bi trebalo tu s tog aspekta nekako institucionalizirati to prožimanje i da naprosto se načini nekakav obrazac ponašanja cirkularno pismo ili ne znam što dekanima ili ravnateljima instituta da je sudjelovanje stručnjaka sa njihovih instituta i fakulteta sveučilišta, bolnica u interesu same te organizacije jer ne samo da doprinosi unaprjeđenju infrastrukture kvalitete u Republici Hrvatskoj, nego i ti ljudi koji djeluju izvan svojih institucija dolaze i do nekih novih spoznaja, usvajaju neka nova znanja, veći je protok ideja i znanja među srodnim ustanovama i kao osoba koja sam dosta uključen u razvoj infrastrukture i djelujem u infrastrukturi kvalitete. Evo apeliram na nadležne iz Ministarstva znanosti i Ministarstva gospodarstva da se najozbiljnije razmisli o tome i na neki način sustavno riješi, omogući djelovanje ocjenitelja na poslovima koje pruža akreditacijska agencija. Slično je i sa djelovanjem ljudi u tehničkim odborima Hrvatske normizacije jer ljudi neradno tamo dolaze, misle da je to samo birokratski doprinos što niti najmanje nije točno jer oni zapravo diktiraju dinamiku donošenja usvajanja novih normi koje bi uostalom trebalo donositi prema preporukama hrvatskog gospodarstva, a prisjetimo se da je uvjet za pristupanje Europskoj uniji da Hrvatska mora usvojiti oko 85% zapadno-europskih normi. Sada smo ih prema ovom izvješću usvojili oko 10 tisuća, 10,5 tisuća. Dakle, još nam predstoji vrlo velik posao. Također valja i zadovoljiti ove formalne uvjete koje nam je postavila Europska unija posebice EUROMET u kojoj smo zemlja članica putem Državnog zavoda za mjeriteljstvo i osnovati hrvatski mjeriteljski institut ali ne kao praznu ljušturu nego ga napuniti i ljudima i upravom i svom potrebnom infrastrukturom da počne djelovati na zadovoljstvo znanstveno-akademske zajednice ali i onih 130 laboratorija koliko je do sada akreditirano i onih pedeset koji čekaju za akreditaciju jer nije rijetko da oni usluge umjeravanja nažalost moraju tražiti u inozemstvu istina ne zbog nepostojanja instituta ali da postoji institut on bi daleko lakše servisirao te potrebe. I da završim, sa zadovoljstvom ću osobno podržati donošenje ovog zakona kao i klub SDP-a što sam zaboravio reći prilikom izlaganja u ime kluba. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda.
Molim dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, uključimo se da vidio kvorum. Rezultat. 95. Možemo odlučivati. Dame i gospodo zastupnici, 1. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o metru, hitni je bio postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 179. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije o metru. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 98 glasova za i 5 suzdržanih, prihvaćen Zakon o potvrđivanju Konvencije o metru.
Gospođe i gospodo zastupnici, sad bi prešli na Izvješće o prestanku zastupničkog mandata zastupniku Miroslavu Škori i početku zastupničkog mandata zamjeniku zastupnika Berislava Rončevića. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Damira Sesvečana da podnese i obrazloži izvješće. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora temeljem svoje nadležnosti iz članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 14. sjednici održanoj 19. studenog 2008. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Miroslava Škore upućenu predsjedniku Hrvatskoga sabora dana 28. listopada 2008. godine. Člankom 10. stavkom 1. točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku, dok nadalje članak 11. i 12. citiranog zakona određuje da zastupnika čiji je mandat prestao zamjenjuje zastupnik zastupnika s iste stranačke liste s koje je izabran i zastupnik a kojeg određuje politička stranka koja je listu predložila. Kako je gospodin Miroslav Škoro izabran za zastupnika u 6. saziv Hrvatskoga sabora kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 4. Izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je dopisom upućenim predsjedniku Hrvatskoga sabora od 4. studenog 2008. godine sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Berislava Rončevića kao zamjenika zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici. Slijedom iznijetog povjerenstvo je utvrdilo da su sa ostavkom na zastupničku dužnost Miroslava Škore ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak njegovog zastupničkog mandata a određivanjem njegovog zamjenika od strane Hrvatske demokratske zajednice i zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Berislava Rončevića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupniku i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjeniku zastupnika. Dana 19. studenog 2008. godine prestaje zastupnički mandat zastupnika Miroslava Škore. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 19. studenog 2008. godine počinje obnašati zamjenik zastupnika Berislav Rončević.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prilikom polaganja prisege na zastupničku dužnost prisegnuli smo da ćemo se u svom radu držati Ustava i zakona i zbog toga će Klub zastupnika SDP-a glasati za ovaj zaključak, za ovo izvješće jer je ono utemeljeno na zakonu. Međutim, prisegnuli smo da ćemo dužnost obnašati savjesno i odgovorno i upravo zbog toga ne možemo prešutjeti bitne činjenice vezane uz ovaj slučaj. Prva činjenica jeste izjava gospodina Škore o razlozima napuštanja zastupničke dužnosti. Podsjetit ću, citiram: "Mediji su stvorili generalnu sliku o političarima kako su niš koristi, lopovi kojima je jedino stalo do fotelje, dobre plaće, dva mjeseca godišnjeg i povlaštene mirovine." a on ne želi da netko pomisli da je on takav. I još je rekao: "Nije važno biti na vlasti i misliti kako namiriti sebe nego je važno promijeniti stvari na bolje a to je tvrdi u našoj zemlji borba s vjetrenjačama.". Prvo, mi u SDP-u ne prihvaćamo da su za to mediji krivi. Krivi su prvenstveno postupci vlasti a posebno glede zadržavanja određenih povlastica političarima. Podsjetit ću, prijedlog za redefiniranje zastupničkih mirovina na zadnjoj sjednici na aktualnom satu nazvat je socijalističkom uravnilovkom. Stoga, ovo je prilika da još jednom podsjetimo bez obzira koliko to izgleda borba s vjetrenjačama i da kažemo nismo svi isti. Pa ako ćete vi kolegice i kolege to prešutjeti i prijeći preko toga mi nećemo. Druga činjenica jest ona o izboru zamjenika zastupnika gospodina Rončevića. Napominjem da je neosporno pravo stranke da izabere s liste koga hoće, stoga ovo i nije kritika rada bivšeg ministra Rončevića i budućeg zastupnika nego prvenstveno kadrovske politike HDZ-a a netko je davno rekao da je osnova svake politike kadrovska politika. Možemo nagađati zašto od sedam preostalih kandidata sa liste iz 4. Izborne jedinice HDZ izabrao baš gospodina Rončevića. Ne želim ni govoriti o razdoblju dok je gospodin Rončević bio ministar obrane o njegovom odnosu s predsjednikom Republike, o slučaju vojnih kamiona i svemu ostalom već samo oko toga što je u MUP-u ostalo nakon takve kadrovske politike. I da ne bi upali u napast da ispravljate netočni navod ja ću citirati samo tri pasosa iz izvješća gospodina Karamarka ovdje u Saboru. Dakle, tako imenovani rukovoditelji u pravilu nisu posjedovali stvarni autoritet na temelju kojeg bi mogli uspješno upravljati sustavom i razvijati ga u skladu sa najboljom europskom praksom i standardima već su posjedovali samo formalni autoritet. To je nužno dovodilo do poremećaja u sustavu. Nepostojanje vizije i dugoročnih strategija razvoja policije što je dovelo do sadašnjeg stanja policijske organizacije koja ne može osigurati svoju temeljnu funkciju, a to je povoljno stanje sigurnosti ljudi, imovine i stanje javnog reda. Policijom danas nisu zadovoljni građani Republike Hrvatske, ali policijskom organizacijom nisu zadovoljni niti policijski službenici što zorno pokazuje postojeća istraživanja stavova građana i policajaca, a duboko vjerujem i stavovi svih nas. Stoga, iako policijom nisu zadovoljni građani, pa niti policijski službenici očito je bio zadovoljan HDZ. Jedino se eto toliko zaglibilo da se više tako ne može. Pa je partija svog vjernog vojnika poslala u pozadinu čekajući valjda bolja vremena da se situacija malo popravi i da se opet može politički kadrovirati po policiji. Stoga se cijela ova priča sa smjenom i imenovanjem može svesti na onu staru partijsku “pojavu osudi, a druga spasi“. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Pa s obzirom da je kolega predstavnik kluba, ja moram ispraviti svog predstavnika kluba. Naime, ova odluka danas je donešena bez HDZ-a, samo jedan glas HDZ-a je bio za to i to predsjednik. Manjinci i oporba su izglasali, jer predstavnici HDZ-a nisu došli na Mandatno povjerenstvo.
Zaključujem raspravu. Molim kvorum pa ćemo glasovati o prijedlogu ove odluke. 84 zastupnika i zastupnice, dakle imamo kvorum. Molim tko je za to da za prijedlog ove odluke, daklem da se, da zastupničku dužnost umjesto zastupnika Miroslava Škore koji je podnio ostavku, prestaje mu mandat, a da zastupničku dužnost počinje obnašati zamjenik zastupnika Berislav Rončević. Tko je za ovakvu odluku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 84 glasa za i 1 suzdržanim donesena je predložena odluka. Prisegu zamjenika zastupnika gospodina Berislava Rončevića će zastupnik dati sutra. Idemo na sljedeću točku 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misiji Europske unije u Afganistanu (EUPOL AFGANISTAN), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 180 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i hrvatske integracije. Državni tajnik u Ministarstvu unutrašnjih poslova Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, štovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misiji Europske misije u Afganistanu. Ovo je jedan u nizu sporazuma kojeg je Vlada Republike Hrvatske potpisala sa drugim državama, odnosno međunarodnim institucijama, a sve je to plod izuzetno visoke profesionalnosti, stručnosti i kompetentnosti policajaca Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske koji su pokazali diljem mirovnih misija širom svijeta. Trenutno 23 policijska službenika iz Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske obnaša i to najčešće visoke rukovodne dužnosti u pet misija i to imamo jednog policijskog službenika u Haitiju, 12 policijskih službenika na Kosovu, 3 policijska službenika na Cipru, 2 u Afganistanu i 5 u istočnom Timoru. Za njihov rad dobivamo iz svih tih mirovnih misija izuzetno pozitivne i visoke ocjene i ovaj prijedlog zakona kojim se potvrđuje i Sporazum o policijskoj misiji Europske unije u Afganistanu je još jedna potvrda upravo toga da policijski službenici Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske svoje poslove na uspostavljanju i održavanju mira diljem svijeta održavaju izuzetno profesionalno, stručno i kompetentno. Do sada su policijski službenici, dva policijska službenika svoju misiju u Afganistanu obavljali u okviru njemačkog kontingenta, a ovim oni postaju samostalni predstavnici međunarodnih mirovnih snaga. Kao što sam rekao smatram ovo još jednom velikom potvrdom o stručnosti, osposobljenosti policijskih službenika Ministarstva unutarnjih poslova koje iskazuju diljem svijeta i smatramo da je to jedna snažna potvrda i afirmacija ugleda Republike Hrvatske i policijskih službenika Ministarstva unutarnjih poslova, pa stoga predlažem da zakon donesete po žurnom postupku zbog toga što bi ti policijski službenici znači po ovom novom ugovoru odmah počeli, odnosno nastavili obnašati dužnost, a donošenje ovoga zakona, odnosno potvrđivanje sporazuma ne zahtijeva dodatna financijska sredstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepo državnom tajniku. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a uvaženi kolega zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misije Europske unije u Afganistanu najbolje ilustrira napore šire Međunarodne zajednice da osigura puni doprinos u stabiliziranju stanja u Afganistanu i osigura potrebnu rekonstrukciju svih institucija koje su preduvjet za normalan demokratski život svih građana Afganistana. Ta zadaća je izuzetno složena, kompleksna. Ovog časa u njoj sudjeluje gotovo 50 tisuća ljudi iz 50 država. O hrvatskom doprinosu toj važnoj zadaći i tim važnim naporima Međunarodne zajednice razgovarali smo kroz usvajanje proširenja hrvatskog kontingenta u Mirovnoj misiji NATO-a ISAF zadnjih nekoliko godina sa 50 na 100, 200 i sada prošle godine na 300 ljudi. U svakom slučaju osnovna zadaća i glavni cilj međunarodne zajednice uspostaviti takvo sigurnosno okruženje koje će omogućiti normalni gospodarski život, normalne gospodarske aktivnosti i sve ono što je karakteristika svakog normalnog društva školovanje, zdravstvena zaštita i sve ostalo. U uspostavljanju i jačanju tog sigurnosnog sektora, svakako najvažnija zadaća je zadaća ISAF-a NATO-a koja uključuje 40 tisuća ljudi, a isto tako jako važna je zadaća stvaranja osposobljavanja policije u Afganistanu, vojni dio, afganistanska nacionalna vojska ovaj čas ima 80 tisuća ljudi i očekuje se da će u skoro vrijeme za godinu dana imati 120 tisuća ljudi. Svi smo svjedoci da hrvatski vojnici, časnici, dočasnici ulažu u suradnji sa svim državama članicama NATO-a, ali i mnogim drugima da bi se taj dio sigurnosnog sektora afganistanske države osposobio. Policija je isto tako važna temeljna civilna institucija svakog društva, pa tako je i potreba razvoja i modernizacije i osposobljavanja policije. Republika Hrvatska je do sada imala 2 predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova koji su sudjelovali do sada u sastavu misija ISAF-a, djelovali su na sjeveru Afganistana u Feizabadu i pred dvije godine imao sam priliku i osobno obići te ljude i vidjeti kako profesionalno, savjesno i odgovorno obavljaju svoje ne lake, teške zadaće, ja bih rekao u tom dijelu bespući Afganistana. Svakako, jačanje pokrajinske rekonstrukcijskih timova je važna zadaća koja treba osposobiti lokalnu zajednicu da bi osnovni uvjeti za život mogli biti uspostavljeni. No međutim, osnovni životi preduvjeti teško se uspostavljaju u okruženju u kojem ne postoje minimalni sigurnosni uvjeti i zbog toga je i ta policijska zadaća Europske unije itekako važna i njoj Republika Hrvatska će dati svoj doprinos kroz vjerujem vrlo skoro potvrđivanje sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju naših policajaca u ovoj mirovnoj operaciji. U člancima ovog zakona regulirana su sva važna pitanja koja se odnose na pravnu sigurnost, sustav zapovijedanja pa evo moći ću reći ono najkraće. U članku 1. stoji da Republika Hrvatska se pridružuje zajedničkoj akciji i bilo kojoj zajedničkoj akciji ili odluci kojom Vijeće Europske unije odlučio o proširenju Jupola u Afganistanu. Osoblje koje Republika Hrvatska upućuje u ovu misiju treba izvršavati svoje dužnosti, ponašati se isključivo imajući na umu interes misije Europske unije. Pravni položaj osoblja je također jasno definiran člankom 2. Dalje, Republika Hrvatska je odgovorna za pokretanje svakog postupka, posebno sudskog ili stegovnog protiv bilo kojeg člana svog osoblja u skladu s vlastitim zakonima i propisima. Mnogo toga je u ovim pravnim odredbama slično svemu onome o čemu smo u Hrvatskom saboru razgovarali kad smo raspravljali temu sofe, tj. statusa snaga, klasificirani podaci i raspolaganje s njima regulirano je člankom 3. Republika Hrvatska poduzima odgovarajuće mjere kako bi se osigurala zaštita klasificiranih podataka Europske unije u skladu sa sigurnosnim propisima Vijeća Europske unije sadržanim u odlukama vijeća. Zapovjedni lanad, članak 4. sve osoblje koje sudjeluje u Jupol-u Afganistan ostaje pod punim zapovjedništvom svojih nacionalnih tijela, ali ono što je jako važno naglasiti, nacionalna tijela prenose operativni nadzor na voditelja misije Jupol u Afganistanu koji izvršava taj nalog kroz hijerarhijsku strukturu zapovijedanja i nadzora i na taj način se osigurava svakodnevno upravljanje i izvršavanje svih zadaća koje stoje pred ovim kontingentom. Financijski aspekti, naglašeno je u članku 5. vrlo jasno. Republika Hrvatska snosi sve troškove u vezi sa svojim sudjelovanjem u operaciji osim troškova koji podliježu zajedničkom financiranju kako je utvrđeno u operativnom proračunu operacije. Članak 6. budući da sudjelovanje Republike Hrvatske predstavlja značajan doprinos neophodan za operaciju, Republika Hrvatska oslobođena je od doprinosa za operativni proračun Jupol-a Afganistan. Prema tome, ne samo da Oružane snage Republike Hrvatske kroz mirovnu operaciju ISAF-a NATO-a daju značajan doprinos naporima šire Međunarodne zajednice glede stabiliziranja stanja u Afganistanu. Isto je tako očito da Ministarstvo unutarnjih poslova kroz svoje ljude, kroz njihovu pripremu i kroz sve napore koje oni čine u toj izazovnoj teškoj zadaći čini isto tako važan doprinos glede približavanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Iz svih tih razloga klub HDZ-a dati će punu potporu Prijedlogu zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misiji Europske unije u Afganistanu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na redu je rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a, uvaženi kolega zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ovdje se radi kao i u prethodnom slučaju o jednom međunarodnom sporazumu kojeg mi ovdje u Saboru ne možemo ni mijenjati niti dopunjavati. Prema tome, možemo samo razgovarati da li ga prihvatiti ovakvog kakvog ga imamo ovdje pred sobom ili ga odbiti. U klubu HNS-a detaljno smo prošli ovaj prijedlog zakona i slažemo se da ga treba apsolutno podržati. Naime, vidjeli ste ako ste pažljivo pročitali prijedlog i sam međunarodni sporazum da se radi o jednoj potpuno novoj misiji Europske unije, da Europska unija želi objediniti, sistematizirati i standardizirati policijske snage i njihov rad na području Afganistana i to je dobro. Naime do sada su te jedinice često samostalno djelovale u okviru pokrajinskih timova što svakako nije bilo u redu i ovo je svakako jedna viša razina koordinacije. Iz tog razloga logično je da podržimo da naši policijski službenici iz NATO ISAF sastava prijeđu u EUPOL kako se zove ova nova Mirovna misija Europske unije. Ono što bi međutim mi željeli ovdje dodati jer smatramo da nije dovoljno dobro obrazloženo i da ima nešto na što moramo upozoriti Vladu, a to je na 2. stranici točka 3. pod naslovom "Osobna pitanja koja se predlažu urediti ovim zakonom". Naime, ovim se zakonom ne samo regulira pravni položaj hrvatskog osoblja u policijskoj misiji, ne samo da se regulira pitanje zaštite klasificiranih podataka, nadalje hijerarhijska struktura zapovijedanja i nadzora, regulira se i pitanje financiranja troškova Republike Hrvatske u vezi sa sudjelovanjem u ovoj misiji. Tu posebno želimo upozoriti na ono što ne piše, a trebalo je svakako navesti, a to je i obveza Republike Hrvatske glede odštete u slučaju smrtnog ishoda od nekog od naših pripadnika. Mislim da moramo zahtijevati od Vlade da nakon što mi ratificiramo jasno ovaj međunarodni sporazum, da se što prije donesu pravila igre, jer bilo bi jako nezgodno kada Vlada to ne bi stigla, jer je to jako važno da obitelj ne bi onda tužbom morala pozivajući međunarodni sporazum, pokušati ishodovati jasno tu odštetu što bi bilo zaista nepotrebno. Osim toga navedeno je da će se regulirati pitanje doprinosa operativnom proračunu te misije što je možda nepotreban dio teksta, jer ako Hrvatska sudjeluje jel' tako, onda ne pokriva troškove operativnog dijela misije, toga smo oslobođeni u članku 6. to se jasno vidi, tako da smo željeli samo upozoriti na tih nekoliko pojedinosti posebno vezano uz odštetu u slučaju smrtnog ishoda nekog od naših pripadnika. Pa vas molimo da se taj dopunski podzakonski dio posla također odradi što prije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega. U ime kluba HSS-a, uvaženi kolega zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjeni gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Na početku naše rasprave želimo reći da Hrvatska seljačka stranka podržava predmetni tekst prijedloga zakona, jer njime Republika Hrvatska i Europska unija produbljuju međusobnu suradnju te se na taj način podupiru ciljevi politike Republike Hrvatske prema Europskoj uniji po pitanju doprinosa i povećavanju sigurnosti kao i očuvanju mira u Afganistanu. Smatramo da u vezi ove mirovne operacije treba i istaknuti neke činjenice kao što su integracija u Europsku uniju nije, jedan je od glavnih ciljeva hrvatske vanjske i sigurnosne politike, stoga Hrvatska svoju vanjsku i sigurnosnu politiku usklađuje sa stajalištima i djelovanjem Europske unije. S obzirom na skori ulazak Republike Hrvatske u punopravno članstvo u Europsku uniju, sudjelovanjem u ovoj misiji pored drugih država Europske unije nudimo svoje sposobnosti koje nam stoje na raspolaganju. Ovom misijom pod vodstvom Europske unije Hrvatska će praktički pored participacije naših Oružanih snaga koje se nalaze u Afganistanu već od 2003. godine, pojačati i civilnu komponentu znači u dijelu policijskih snaga. Zašto je bitno sudjelovanje policijskih snaga Republike Hrvatske u ovoj mirovnoj misiji? Analizirajući dosadašnji doprinos Hrvatske u mirovnim misijama diljem svijeta prema gledištima HSS-a iz više razloga je značajna. Prvo bez obzira i sigurnost i u širem i bližem okružju ne može biti postignuta optimalna razina naše nacionalne sigurnosti. Afganistan se nalazi pred početkom cjelovitog procesa tranzicije, bremenite je sigurnosti ili gospodarsko-socijalnim problemima i pod nadzorom međunarodne zajednice. Procesi i stanja u Afganistanu mogu se na neki način predstavljati i određeni sigurnosni rizik za Republiku Hrvatsku. Pored rečenog iz odredbi prijedloga zakona koji se odnosi na opseg i strukturu naših resursa vidljivo je da se vodilo računa i o našim ljudskim, materijalnim i financijskim mogućnostima s obzirom na ograničenost resursa i našu sposobnost. Predmetna mirovna operacija je zahtjevnog karaktera, stoga se ne mogu nikada isključiti i određeni neželjeni efekti. Nadamo se da će se pripreme i poduka osoblja za odlazak u ovu misiju dobro obaviti i ne sumnjamo da će naši pripadnici uspješno odraditi sve predviđene zadaće. I na kraju rasprave koristim priliku također da čestitam svim našim pripadnicima na uspješnom obnašanju zadaća u mirovnim misijama gdje se nalaze širom svijeta. Iz ovih nekoliko razloga i razloga koje su i kolege iz klubova ranije spomenuli, klub HSS-a podržava predloženi prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ovime smo iscrpili prijave za raspravu ispred klubova. Imamo jednu prijavu pojedinačno. Uvaženi kolega zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo predstavnici klubova su podržali ovaj prijedlog, a ja ću svojom raspravom dati isto jednu veliku podršku našim pripadnicima koji se nalaze u Afganistanu i diljem svijeta. Republika Hrvatska sudjeluje u operaciji MAJSOPA od veljače 2003. godine, u prvoj fazi je to bilo isključivo vojno prisustvo, no postupno kako se stjecalo iskustvo na terenu uključit će i civilna komponenta. Od siječnja 2005. uz pripadnike Hrvatskih oružanih snaga u Afganistanu djeluje i hrvatski diplomati policajci. Hrvatski doprinos ISAF-u planiran je na dugoročnoj osnovi. Angažmani Republike Hrvatske u operacijama u Afganistanu su višestruki. Kao odgovorna članica međunarodne zajednice Republika Hrvatska koja je svojedobno bila i sama primatelj međunarodne pomoći želi i treba doprinijeti izgradnji mira i stabilnosti u svijetu. Angažmanom na obol i stabilizaciju u Afganistanu, Hrvatska na neizravan način doprinosi međunarodnoj borbi protiv nekoliko najvećih globalnih prijetnji današnjice od kojih nije pošteđena ni jedna država pa tako ni Hrvatska. doprinosi međunarodnoj borbi protiv nekoliko najvećih globalnih prijetnji današnjice od kojih nije pošteđena ni jedna država, pa tako ni Hrvatska. To su po najprije terorizam. Budući da je Afganistan bio do listopada 2001. godine jedan od glavnih svjetskih terorističkih uporišta i baza za obuku terorista te droga i najveći dio opijuma i heroina na svjetskom tržištu potječe iz Afganistana. U 10. srpnju 2007. godini temeljem zajedničke izjave o civilnoj suradnji u okviru njemačkog pokrajinskog tima za obnovu u Afganistanu između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke iz rujna 2004. godine MUP Republike Hrvatske s policijom s … savjetnicima sudjeluju u uspostavi i rekonstrukciju policijskog sustava kao i u izgradnji civilnog društva u Afganistanu. Odlukom glavnog tajništva Vijeća Europe o objedinjavanju svih policijskih sustava koji su samostalno funkcionirali u različitim pokrajinama u Afganistanu, donesena je zajednička akcija o uspostavi Afganistan. Mirovna misija vođena pod okriljem Europske unije. Temeljem raspisanog natječaja za učešće u toj novoj mirovnoj misiji, MUP je kandidirao dva policijska službenika koji su zadovoljili postavljene kriterije tako da su selektirani za učešće u misiji. Na poziv glavnog tajništva Vijeća Europske unije Vlada RH odobrila je potpisivanje sporazuma o učešću EUPOL Afganistan između Republike Hrvatske i Europske unije te njihovu … primjenu koju je potpisao, koji je na snagu potpisao Ivica Kirin i tada glavni tajnik Vijeća Europske unije. Treba istaknuti kako hrvatski policajci zahvaljujući tome po prvi puta sudjeluju u policijskim misijama pod okriljem Europske unije. Njezinu profesionalnost i stručnost potvrđuje činjenica da su hrvatski policajci po prvi puta u primljenu misiju temeljem natječaja koji je proveden za sve članice Europske unije i za neke treće zemlje uključujući i Republiku Hrvatsku. Sudjeluju u ovoj misiji, otvorena je nova stranica pomoći međunarodne zajednice nakon sudjelovanja u UN-ovim i NATO-vim misijama sudjelujemo i u misiji Europske unije čim indirektno doprinosimo što bržem usvajanju europskih standarda. Hrvatski policajci nastoje tamo da su stalo u NATO-ovoj misiji, kao stručnjaci koji su za obučavanje afganistanske policije policajci i dio EUPOL diplomat u pokrajinskom timu za obnovu uglavnom su angažirane podršci savjetovanja institucija lokalnih samoupravi i osnivanje postojećih stanja u lokanom pravosuđu i policiji, te posebice afganistanske nacionalne policije. Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske u kratkom roku pretvorila se od primatelja u davatelja međunarodnih pomoći kao što je Afganistan, Istočni Timor, Kipar, Jordan, Kosovo itd. Sam tekst sporazuma vidljivo je precizirao pravo i obveze Republike Hrvatske u UN misiji u Afganistanu. Svim našim pripadnicima u misiji u Afganistanu kako vojnim tako i civilnim želim da svoj posao odrade stručno i profesionalno na ponos svih građana Republike Hrvatske, a potom da se živi i zdrave vrate svojim obiteljima. Podržavam ovaj sporazum. Hvala.
Iscrpili smo sve prijave za raspravu. Želi li se predstavnik predlagatelja? Ne. Hvala i vama. Zaključujem onda i raspravu. Glasovanje ćemo provesti kada se steknu za to uvjeti.
2, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misiji Europske unije u Afganistanu, EUPOL, Afganistan, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 180. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u policijskoj misiji Europske unije u Afganistanu (EUPOL Afganistan). Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 102 glasa za i 4 suzdržana prihvaćen Zakon o potvrđivanju sporazuma.
I prelazimo na treću točku dnevnog reda, a to je 3. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji - treće čitanje, P.Z.E., br. 99 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Ovaj zakon ne određuje čitanje, a raspravit ćemo ga sukladno čanku 158. Poslovnika koji propisuje da se u ovom slučaju rasprava provodi uz uvjet i po postupku propisanom za drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za financije i držani proračun. Izvješća odbora smo primili na sjednici. Želi li ovdje predstavnik predlagatelja, želi li predstavnik predlagatelja državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Zdravko Marić uzeti riječ? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Dakle, ukratko bih samo izložio još jedanput koji su glavne izmjene i dopune ovog prijedloga Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji. Dakle, Zakon o reviziji donesen je krajem 2005. godine objavljen u "Narodnim novinama" br. 146/05. te je stupio na snagu 20. prosinca 2005. Osnovni razlog zbog kojeg smo išli i predložili zapravo Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji jest puno usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije, odnosno usklađenje s odredbama osme direktive Europskog parlamenta i vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonom propisanim revizijama. Glavne izmjene i dopune odnose se prvo na osnivanje Odbora za javni nadzor revizije koji broji sedam članova koji na prijedlog ministra financija imenuje na 4 godine i razrješava Vlada Republike Hrvatske čime se uvodi javni nadzor nada radom komore i cjelokupnom revizorskom strukom s ciljem poboljšanja kvalitete rada revizije. Zatim odrede kojima se omogućava revizorima članica iz trećih zemalja na obavljanje revizije na području Republike Hrvatske uz napomenu da za njih vrijedi opaska od dana prijama u Europsku uniju. Potom ukidanje tarife revizorskih usluga radi usklađenja s pravnom stečevinom Europske unije, te poštivanje načela slobodne tržišne utakmice, uvođenja obveza revizorskim društvima i samostalnim revizorima izrade i objave izvješća o transparentnosti, zamjena rotacija ovlaštenog revizora, zatim smanjenje broja članova upravnog vijeća komore, tako da broj članova umjesto dosadašnjih 11 bude 7, te ukidanje regionalnog pariteta. Navedena promjena provodi se radi veće učinkovitosti rada upravnog vijeća komore. Konačno predlaže se da skupštinu komore čine ovlašteni revizori kao stručne osobe, kako je uređeno i drugim profesionalnim udruženjima, pa navodimo za primjere Komore liječnika, stomatologa, arhitekata, javnih bilježnika, odvjetnika i drugih, a ne kako je uređeno odredbama zakona da skupštinu čine revizorska društva i samostalni revizori, odnosno u ovom trenutku profesionalnim udruženjima ne upravlja profesija, već komorom upravljaju vlasnici kapitala, odnosno vlasnici revizorskih društava. Dame i gospodo isto tako dozvolite mi da kažem dakle da između prva dva čitanja i ovoga danas imamo jedno možemo tako reći potpoglavlje koje je bila zapravo i reakcija i prijedlog i sugestija Europske komisije, dakle da pojačamo odredbe koje se tiču međunarodne suradnje s državama članicama, te trećim zemljama i isto tako moram reći da su uvažene opaske i komentari koje smo čuli u saborskoj raspravi vezano za izvješće o transparentnosti kojom se zapravo i sugerirali da ubrzamo sa njegovim donošenjem na snagu tako da ne ide više od dana prijama, nego sa danom stupanja na snagu ovog zakona. Isto tako na kraju dozvolite mi da kažem da donošenje ovog zakona jedan je od preduvjeta za zatvaranje poglavlja 6. - Pregovora pravo trgovačkih društava i da s predlaže da ovaj zakon stupi na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim novinama" naravno osim članaka koji uređuju poslovanje revizora iz država članica čije odredbe stupaju na snagu danom prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu državnom tajniku. Dali predstavnici odbora žele uzeti riječ? da u ime Odbora za financije i državni proračun uvaženi gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 19. sjednici održanoj 19. studenog 2008. godine Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji, treće čitanje koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 24. listopada 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravljao je o predmetnom zakonu na temelju članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao matično radno tijelo. Odboru za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora dostavljen je pisani prijedlog amandmana Hrvatske revizorske komore na predmetni zakon kojima se traži da se odgodi ukidanje tarife revizorskih usluga do punopravnog ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. U svezi navedenih amandmana u raspravi na odboru zauzeto je stajalište da se ne podrže amandmani Hrvatske revizorske komore već da odbor ostane pri svom stajalištu iznijetom u raspravi u drugom čitanju ovog zakona kojim je jednoglasno podržao ukidanje tarife revizorskih usluga i uvođenje naknade za obavljenu reviziju koja se određuje ugovorom. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime Odbora za zakonodavstvo? Ne. Odbor za europske integracije? Također nema. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a uvaženi kolega zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Pred nama je jedan od rijetkih zakona kojeg možemo raspraviti u trećem čitanju u ovome Visokom domu. Možda to samo po sebi svjedoči o važnosti ovoga posla da se zakonski okvir reguliranja pitanja revizije uskladi prije svega s odredbama 8. direktive Europske unije koja se u međuvremenu mijenjala, ali isto tako da se donesu neka nova rješenja koja bi trebala unaprijediti transparentnost u radu revizijskih društava ali isto tako i transparentnost obzirom na mogućnost uvida javnosti u poslove koje oni obavljaju. Revizija je jedan vrlo važan postupak ocjenjivanja ispitivanja financijskih izvještaja i podataka i način koji se primjenjuje pri sastavljanju financijskih izvještaja na temelju opet kojih se onda daju stručna mišljenja u realnosti stanja imovine, kapitala, obveza i rezultata poslovanja. Dakle, jedan vrlo važan mehanizam u funkcioniranju ukupnoga gospodarskog sustava ali također i u brojnim imovinsko-pravnim transakcijama. Poznato je da je zakon koji je sada na snazi donesen još 2005. godine i da je u ove tri godine svoga života pokazao izvjestan broj manjkavosti iz prakse koje je potrebno ukloniti i dobro je da čitav niz izmjena idu u tome pravcu i u tome smislu klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog. Međutim, ne možemo a ne upozoriti da se Vlada ponovo ponaša u nekim situacijama sukladno svojim dobrim običajima a to je da neke principe tumači opet na sebi svojstven način. Mi smo i do sada imali u nekoliko slučajeva kod donošenja zakona jednu dozu arogancije, jednu dozu tvrdoglavosti koja se uvijek vraćala i uvijek smo se dovodili u poziciju da ono što govori opozicija jednako je onome na što upozoravaju europske institucije, pa kad u postupku pregovora ili ocjenjivanja zakonskih propisa dođemo na tu točku onda zaboravimo koliko smo zapravo potrošili uludo vremena i truda, a sve smo to mogli izbjeći. Evo nekoliko štikleca i iz ovog zakona. Kaže se da kandidat za ovlaštenog revizora mora imati dobar ugled. Nije posve jasno iz ovoga prijedloga zakona što znači dobar ugled. Naime, da li dobar ugled ima onaj koga podržava većina javnosti na primjer, jedna varijanta formulacije. Po toj logici nijedan član Vlade ne bi mogao biti revizor jer Vladu podupire tridesetak posto ljudi, tako kažu istraživanja javnog mijenja. Za pretpostaviti je obzirom na formulacije koje jesu u ovom zakonu da se ovdje osobom od dobra ugleda smatra onaj koji nije pravomoćno osuđivan za kaznena djela protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja. Odlično. Ali šta ćemo s onim slučajevima kad recimo sad ovu stvar liberaliziramo prema stranim državljanima a zakonodavstva u njihovim državama imaju drugačiju formulaciju pa recimo obuhvaćaju neke druge stvari kao što je na primjer zlouporaba službene dužnosti, zlouporaba položaja i ovlasti, pronevjera, nesavjestan rad u službi, primanje i davanje mita itd. Znači li ako ste osuđivani za ovo da i dalje imate dobar ugled po duhu ovog zakona? Vjerojatno ne, a bilo bi dobro navesti i biti precizan. Nadalje, ovim izmjenama i dopunama se predlažu odnosno nalaže se poduzimanje svih mjera osiguranja kod obavljanja revizije povezanih društava pri čemu se utjecaj na neovisnost i poduzimanje mjera iskazuje izjavom. Nigdje nije precizno rečeno što bi to ustvari bile sve mjere osiguranja. Jer, kako će to kad revizor sam navede u svojoj izjavi da je poduzeo sve potrebne mjere utjecati na stvarnu neovisnost i mehanizme revizije. Nadalje, prijedlog predviđa da se ugradi novi mehanizam povećanja transparentnosti koji se zove Izvješće o transparentnosti i to je nešto o čemu smo ovdje već razgovarali. Međutim, da li je transparentnost postignuta time što će revizori objaviti ovo izvješće na svojim internetskim stranicama? Ili bi možda bilo bolje da je obveza objave ovih izvješća na Internet stranici komore tako da svi znaju na jednome mjestu gdje su izvješća takvoga tipa. Određene nedoumice izaziva i članak koji propisuje da ovlašteni revizor ne smije dvije godine nakon prestanka bavljenja revizorskim poslovima postati članom upravljačke strukture kod revidiranog društva od javnog interesa čija je izvješća potpisao. Opet imamo dva pitanja. Da li se u smislu ovoga zakona i gdje to piše nadzorni odbor tvrtke smatra dijelom upravljačke strukture? Zakon o trgovačkim društvima kaže drugačije. Znači takva osoba može postati član nadzornog odbora ili ne može? A što ako je radio kod revizora koji je sastavljao izvješće ali on osobno nije potpisao to izvješće a radio je na njemu. Što ćemo onda? Je li tada ta osoba u sukobu interesa ako u roku dvije godine postane članom upravljačke strukture tvrtke kojoj je napisano izvješće? Još jedna nepreciznost. Voljeli bismo da je nema. Jedna od novina koja se predviđa ovim izmjenama i dopunama zakona je ustanovljenje Odbora za javni nadzor revizije. Odlično. Vrlo dobro, pametno, moderno rješenje. Ali zar baš svako rješenje ovakvoga tipa mora biti u rukama ministra financija kao diskrecijsko pravo? Šta bi nedostajalo da za tako važan posao Hrvatski sabor imenuje takvo tijelo? Koji su to kriteriji, vidimo ovdje formalne, da bi ministar financija Vladi predložio takvo jedno sedmočlano tijelo na 4 godine? Pa naravno da će Vlada prihvatiti prijedloge ministra financija. Nitko nikad neće pitati ministra financija zašto su ti ljudi predloženi? To nije običaj Vlade. Vlada vjeruje svojim ministrima. Kad im ne bi vjerovala vjerojatno bi premijer zatražio njihovo razrješenje. Ali mi ne moramo nikome vjerovati unaprijed. Mi smo pozvani od naroda da propitujemo sve ne zbog toga što bismo bili zločesti nego zbog toga da bismo eventualno utvrdili kakav propust ne bi li se on na vrijeme ispravio. Zar je problem da se Hrvatskome saboru, ako treba i nadležnome tijelu Hrvatskoga sabora dade to pravo predlaganja ili možda čak i imenovanja? Razmislite o tome. To bi zasigurno povećalo razinu utjecaja na objektivnost izbora tog sedmočlanog novog tijela i dobronamjerno upozoravamo. Rokovi koji su dati da bi to tijelo profunkcioniralo, kumulativno to je 90 dana, nisu dostatni. Naša praksa pokazuje da donošenje podzakonskih akata ide mnogo teže nego što je to deklarativno. Za funkcioniranje ovakvog jednog tijela potrebno je donijeti podzakonske akte. Prema tome bojimo se da u 90 dana nećemo moći ustanoviti funkcionalno tijelo nadzora kako ga je zamislio zakonodavac i u tome smislu molimo da se pametno ali objektivno procijeni da li je tih 90 dana doista dovoljno? Ako kaže predlagatelj da jest onda nemojte se ljutiti ako vas pitamo za junačko zdravlje u roku od 3 mjeseca? Što ste napravili po ovom pitanju i da li je Vijeće profunkcioniralo? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime Kluba SDP-a uvažena kolegica zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Sama činjenica da danas imamo pred sobom ovaj Prijedlog zakona o reviziji u trećem čitanju govori o tome da je taj zakon važan kao što reče moj prethodnik kolega Beus. Revizija financijskih izvješća je nužnost u uvjetima tržišnog gospodarstva jer su vlasnici kapitala zainteresirani da upravo neovisni stručnjaci kroz ocjenu realnosti i objektivnosti poslovnih izvještaja svjedoče njihovu vjerodostojnost odnosno možemo slikovito reći da je revizija svojevrstan most povjerenja između vlasničke i upravljačke strukture u gospodarskom subjektu. Da se malo podsjetimo i rekapituliramo ovu materiju. Zakon o reviziji koji je donesen 2005. bio je usklađen s europskim zakonodavstvom, konkretno s 8. direktivom Europske unije međutim kako je europska stečevina na tom području u međuvremenu izmijenjena eto u situaciji smo da mi moramo ponovo usklađivati Zakon o reviziji s aktualnim europskim propisima. Okosnicu ovog usklađivanja čine odredbe koje otklanjaju diskriminaciju revizora, državljana zemalja Europske unije u odnosu na domaće revizore odnosno omogućavaju obavljanje revizije stranih revizora na području Republike Hrvatske. Drugi dio usklađenja odnosi se na osiguranje javnog nadzora nad revizorskom strukom te na provjeru kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i isto tako ovlaštenih revizora. Oko ulaska stranih revizora na područje Republike Hrvatske nema se što posebno reći. Naime prije nekoliko mjeseci usklađivanjem Zakona o odvjetništvu isto smo tako omogućili stranim odvjetnicima obavljanje odvjetničkih poslova u Republici Hrvatskoj. Jednom riječju Europa širi svoje tržište u svim segmentima odnosno usklađenja s europskim zakonodavstvom uglavnom se i svode, mogli bismo gotovo reći, na jednosmjerno otvaranje mogućnosti ulaska Europe u Hrvatsku odnosno na osiguranje pristupa našim resursima od prirodnih preko infrastrukturnih do ljudskih. Ono na što smo mi iz Kluba SDP-a i u prva dva čitanja imali primjedbu vezano na dolazak stranih revizora a ona nažalost nije akceptirana ni u ovom prijedlogu jest da strani državljanin, kandidat za stjecanje certifikata ovlaštenog revizora uz ostale uvjete pobrojene u članku 7. ne mora poznavati hrvatski jezik. Istina, njegova isprava kojom dokazuje zvanje ovlaštenog revizora biti će nostrificirana od strane revizorske komore tek nakon provjere njegovog poznavanja zakonodavstva Republike Hrvatske potrebnog za obavljanje poslova revizije s tim da bi ta provjera trebala biti na hrvatskom jeziku. No postavlja se pitanje kako će se zapravo takva provjera realizirati, izvršiti ako kandidat ne poznaje hrvatski jezik? Osim toga jedan od pobrojenih uvjeta za stjecanje certifikata je i visoka stručna sprema, ali nije definirano kojeg usmjerenja. Da li to znači da bi revizor mogao biti i geodeta? Predlažemo dakle dopunu uvjeta visoke naobrazbe na način da to bude visoka stručna sprema ekonomskog usmjerenja. Najveći dio zakonskog teksta odnosi se na usklađenja vezana uz jačanje javnog nadzora revizorske struke. Pri tom valja podsjetiti da je do sada javni nadzor nad revizorskom strukom općenito, te nad revizorskom komorom bio u nadležnosti Ministarstva financija. Predloženim izmjenama javni nadzor prelazi u nadležnost posebnog tijela, samostalnog i neovisnog od struke, dakle Odbora za javni nadzor. No, članove tog odbora kojih je sedmero ipak predlaže ministar financija, a imenuje ih i razrješava Vlada. Dakle, nije šija, nego vrat rekli bismo. U odnosu na drugo čitanje u ovom trećem čitanju Odboru za javni nadzor dodan je uz primarnu obvezu inspekcijskog nadzora nad revizorskom strukom i jedan sasvim specifičan zadatak propisan osmom direktivom, a to je međunarodna suradnja sa srodnim nadzornim tijelima drugih država članica Europske unije, ali i trećih zemalja naročito po pitanjima utvrđenih nepravilnosti u radu stranih ovlaštenih revizora, odnosno revizorskih tvrtki. Koja su još usklađenja provedena s pravnom stečevinom Europske unije? Izmjenom članka 20. a također po preporuci Europske komisije brisana je tarifa revizorskih usluga, odnosno utvrđena je naknada koja se određuje ugovorom. Drugim riječima, cijena revizorskog rada postaje stvar slobodnog ugovaranja na tržištu i tu je postavljena sasvim jasna razlika u odnosu na druge slične struke, dakle odvjetničku i javnobilježničku koje i nadalje imaju utvrđenu tarifu, štoviše odvjetničku tarifu odobrava Sabor. Ovo ukidanje tarife izazvalo je moram to reći dosta negodovanja na terenu jer se prvenstveno po mišljenju struke otvara prostor za nelojalnu konkurenciju i obezvređivanje revizorskog rada na način da se pojednostavljeno ću to reći izrađuju jeftina izvješća s dogovorenim sadržajem. Izrada kvalitetnog revizorskog izvješća je dugotrajan i zahtjevan posao koji bi morao imati utvrđenu barem najnižu cijenu ispod koje se ne bi smjelo ići. Tarifu dakle po mišljenju struke ne bi trebalo ukidati tako dugo dok to neće biti imperativ, odnosno dok nismo ušli u Europsku uniju. U tom smislu struka je čak amandmanom Hrvatske revizorske komore, dakle protivi se, struka se protivi gašenju tarife, te predlaže smanjenje najnižih cijena u postojećoj tarifi za male, srednje i velike poduzetnike. Ovo su dakle najznačajnija usklađenja sa europskom zakonodavstvom. No, osim tih značajnih provode se i ona manje značajna ili se bar takvima žele prikazati. Naime, pod krinkom manje značajne promjene smanjuje se broj članova Skupštine revizorske komore s dosadašnjih 9 na 5, a smanjuje se i broj članova Upravnog vijeća komore s 11 na 7. Istodobno ukida se i regionalna zastupljenost članova Upravnog vijeća uz davanje prednosti predstavnicima velikih revizorskih tvrtki. Razlog za ovu promjenu prema riječima predlagača jest lakše obavljanje posla i mogućnost da u radu Upravnog vijeća sudjeluju predstavnici velikih revizorskih tvrtki umjesto revizorskih tvrtki iz različitih regija kao što je do sada bio slučaj. Ovo nikako nije nevažna promjena pogotovo ako se zna da je u nadležnosti Upravnog vijeća imenovanje ovlaštenih revizora koji obavljaju provjeru kvalitete rada revizorskih društava i samostalnih revizora i pogotovo ne u zemlji s visokom razinom korupcije kakva je Hrvatska. Naime, ova odredba je dvostruko zapravo mogli bismo čak reći diskriminatorna zato jer favorizira Zagreb, jer samo u Zagrebu su velike revizorske kuće i zato jer favorizira upravo to – velike revizorske kuće. Kako će se naime mali nositi s velikima? Hipotetski zamislimo situaciju da mali revizor stane na žulj velikom. Zamjeri mu se. Odmah će biti eliminiran s tržišta. Nestati će ili će postati najamna radna snaga velikoj revizorskoj kući koja će dakako ubirati vrhnje, a malima će ostavljati mrvice. Novost u ovom zakonskom prijedlogu je i izvješće o transparentnosti koje revizorsko društvo i samostalni revizor mora sastaviti u svim slučajevima kada obavlja reviziju društava od javnog interesa kao što su primjerice trgovačka društva čiji vrijednosni papiri kotiraju na burzi, kao što su banke i druge financijske institucije i kao što su trgovačka društva od posebnog državnog interesa čiji temeljni kapital prelazi 300 milijuna kuna. Naravno, ova izvješća također će izraživati samo velike revizorske kuće. Svrha izvješća o transparentnosti je dobivanje uvida, odnosno opće slike, mogli bismo reći ugleda o revizorskom društvu koje obavlja naprijed navedene revizije. Upravo zbog toga ovakvo izvješće koje revizorsko društvo treba u roku od tri mjeseca od isteka poslovne godine staviti na svoje internetske stranice, dakle učiniti ga dostupnim javnosti mora sadržavati niz podataka od podataka o ustroju i strukturi vlasništva, upravljačkoj strukturi, unutarnjem sustavu kontrole kvalitete, financijskom poslovanju preko podataka o društvima od javnog interesa u kojima je prethodne godine obavljena revizija, pa sve do izjave vezane uz neovisnost. A kad već govorimo o neovisnosti ovlaštenog revizora od revidiranog subjekta ona se uz izvješće o transparentnosti nastoji zakonski pojačati s još dva zasebna, odnosno dodatna osigurača slikovito rečeno. Prvi osigurač je obavezna zamjena, odnosno rotacija ovlaštenih revizora na način da ovlašteni revizor može potpisivati revizorsko izvješće kod istog subjekta najviše 7 godina uzastopno, a onda se mora izvršiti zamjena potpisnika s tim da isti revizor može ponovno potpisivati revizorsko izvješće kod istog subjekta tek nakon proteka roka od najmanje dvije godine. Međutim, kako je ova obavezna rotacija ograničena samo na potpisivanje revizorskog izvješća kod istog subjekta, a ne i na sudjelovanje u postupku obavljanja revizije ovakvo zakonsko rješenje u određenoj mjeri devalvira prvobitnu dobru namjeru, a to je povećanje povjerenja u objektivnost revizorskog izvješća. Drugi dodatni osigurač je zakonska odredba o sprječavanju sukoba interesa na način da ovlašteni revizor u razdoblju od dvije godine nakon što je dao otkaz u revizorskom društvu ne smije postati članom upravljačke strukture kod revidiranog društva od javnog interesa čije je izvješće potpisivao. No, ni ovdje nije do kraja jasno da li se misli samo na ovlaštenog revizora koji je potpisivao revizorska izvješća ili i na onog koji je sudjelovao u obavljanju revizijskog postupka. Bez obzira na ove nejasnoće naša zajednička primjedba vezana za sva tri opisana instrumenta osiguranja transparentnosti, odnosno neovisnosti revizora je sljedeće. Kad već usklađujemo naše zakonodavstvo sa europskim zašto se primjena ovih zakonskih rješenja veže uz ulazak Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Dakle, zašto se navedeno ne bi primjenjivalo odmah nakon stupanja na snagu ovog zakona. Zar ne želimo mi sami već danas transparentnu i neovisnu reviziju bez obzira što to od nas traži Europa. Klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona, s tim da bi bilo dobro za sve da se otklone ove apostrofirane nejasnoće. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegice. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi kolega zastupnik Goran Marić. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjene kolegice i kolege. Revizorska društva i osobe ovlaštene za pružanje usluga revizije u Hrvatskoj djeluju više od 15 godina i zasigurno su svojom i kontrolnom i savjetodavnom ulogom pripomogli trgovačkim društvima u ostvarenju udovoljavanja složenim zahtjevima pravnog i ekonomskog okružja te time na posredan način djelomice pridonijeli i očitom ekonomskom i općem društvenom napretku. Zakonom o reviziji koji je donesen krajem 2005. godine odredile su se osobe ovlaštene za pružanje revizijskih usluga i uredilo obavljanje revizije financijskih izvješća i konsolidiranih financijskih izvješća, obveznika revizije kao i uvjeti za obavljanje usluga revizije. Tim Zakonom o reviziji iz 2005. godine utvrđen je Revizorski odbor, osnivanje i rad Hrvatske revizorske komore, provjera kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora te izdavanje i oduzimanje dopusnice za obavljanje usluga i revizije, ali i uvedena odredba o tarifi revizorskih usluga. U vrijeme donošenja Zakona o reviziji bio je usuglašen sa 8. direktivnom Europske unije koja je u međuvremenu izmijenjena i donesena nova prema kojoj je potrebno postojeći zakon o reviziji uskladiti u dijelu mogućnost obavljanja revizije inozemnih revizora na području Republike Hrvatske, ali i u dijelu javnog nadzora nad revizorskom djelatnošću, provjeru kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji je u potpunosti usklađen s direktivom i pravnom stečevinom Europske unije i svakako da će ovaj vrlo kvalitetan zakonski okvir pridonijeti izradi vjerodostojnijih i kvalitetnijih financijskih izvješća. Posebice valja istaknuti najvažnije izmjene i dopune koje se ovim konačnim prijedlogom predviđaju. Tako je konačnim prijedlogom zakona uvedena odredba kojom se odobrenje za rad, odnosno certifikat mora izdati i revizorima iz drugih država, odnosno da reviziju na području Hrvatske mogu obavljati i strani državljani. Ova odredba će svakako zbog pojačane konkurencije pridonijeti kvaliteti obavljanja revizije i smanjenju cijena revizorskih usluga. Predloženim izmjenama i dopunama mijenjaju se i odredbe važećeg zakona koje se odnose na javni nadzor revizije. Sukladno 8. direktivi kojom se zahtjeva da javni nadzor nad revizorskom strukom, pa tako i komorom bude u nadležnosti posebnog tijela neovisnog od struke te da javni nadzor trebaju provoditi osobe koje nisu profesionalno angažirane u provođenju revizija, ali imaju znanja iz tog područja odredbama predloženih izmjena i dopuna Zakona o reviziji takav nadzor provodi Odbor za javni nadzor revizije čije članove na prijedlog ministra financija imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske. Osim javnog nadzora ovim zakonom propisuje se i provjera kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora koja je u nadležnosti komore, a koja mora provjeravati neovisno i objektivno obavljaju li se revizije sukladno zakonu, međunarodnim revizijskim standardima, odnosno metodologijama revizorske struke. Ove nove odredbe o provjeri kvalitete rada revizije od iznimne su važnosti jer unatoč pozitivnom djelovanju revizija u prethodnih petnaestak godina ne treba zanemariti činjenicu da su pojedina revizorska društva i osobe ovlaštene za obavljanje revizije u tom razdoblju svojim načinom rada prilično kompromitirali i struku i funkciju i ulogu revizije i da postoje pojedina revizorska izvješća trgovačkih društava koja je stručno moguće analizirati samo s određenom doze neugode s obzirom na zanemarivanje uobičajenih standarda i metodologija struke. Ovim zakonom određeni su i uvjeti koje moraju ispunjavati ovlašteni revizori koji obavljaju provjeru kvalitete rada revizora, a kao najvažniji uvjet određeno je petogodišnje iskustvo na poslovima revizije te da njih imenujem upravno vijeće komore, uz prethodnu suglasnost Odbora za nadzor revizije. Ovom odredbom se onemogućuje sukob interesa između osoba koje provedbu i provjeru kvalitete rada i revidiranih subjekata, a istodobno se određuje da komora mora posebno izdvajati sredstva za financiranje ovlaštenih revizora koja provode provjere kvalitete rada te da zato treba suglasnost i naknadni nadzor Odbora za javni nadzor revizije. Ovim zakonom uređujem se i izvješće o transparentnosti koje revizorska društva i samostalni revizor sastavljaju prilikom obavljanja revizije društava od javnog interesa, a u cilju dobivanja opće slike i uvida u revizorska društva. Osim izvješća o transparentnosti, ovim zakonom je propisana i izmjena, odnosno zamjena, rotacija ovlaštenih revizora pri obavljanju revizija financijskih izvješća društava od javnog interesa s time da ovlašteni revizor može ponovo sudjelovati u obavljanju revizije kod istog subjekta tek nakon proteka od dvije godine. Posebice treba istaknuti opravdanost promjene u predloženim izmjenama i dopunama važećeg zakona koja se odnosi na prestanak važenja tarife revizorskih usluga, a koja je radi usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, ali i radi poštivanja načela slobodne tržišne utakmice budući da je dosadašnja odredba u tarifi revizorskih usluga doista bila neodrživa, a da je i racionalno i opravdano uvođenje kategorije naknade za obavljenu reviziju koja se određuje ugovorima. Za provedbu ovog zakona planira se milijun kuna na godišnjoj razini, a ta sredstva za provedbu provjere kvalitete osigurati će Hrvatska revizorska komora u okviru svojih sredstava. Predloženi konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji doista jest vrlo dobar zakonski okvir koji omogućuje povratak povjerenja u instituciju revizije, rehabilitaciju struke u obavljanju revizijske usluge, jačanje konkurencije i smanjenje cijena revizorskih usluga. Zbog svega navedenog, klub HDZ-a podržava ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji i glasovati će za njegovo donošenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu po 10 minuta. Prva se za riječ javila uvažena kolegica zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Zakonom o reviziji koji je donesen krajem 2005. godine uređuje se obavljanje financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja obveznika revizije, određuju se osobe ovlaštene za pružanje usluga revizije, uvjeti za obavljanje usluga revizije i druga pitanja vezana za reviziju. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji o kojem danas raspravljamo prije svega omogućuje da se Zakon o reviziji u cijelosti uskladi sa pravnom stečevinom Europske unije. Zakonom o reviziji propisani su uvjeti koje mora ispunjavati ovlašteni revizor da bi mogao steći certifikat za zvanje ovlaštenog revizora kojega izdaje Hrvatska revizorska komora. Prema pravnoj stečevini Europske unije odobrenje za rad, odnosno certifikat mora se izdati i revizorima iz drugih država, odnosno da reviziju na području Republike Hrvatske mogu obavljati i strani državljani. Stoga je u predloženim izmjenama i dopunama Zakona o reviziji propisana ova mogućnost na način da ovlašteni revizor može biti državljanin Republike Hrvatske ili strani državljanin kome je potrebno nostrificirati stanu ispravu kojom dokazuje zvanje ovlaštenog revizora. Isto tako provjeriti će se i poznavanje njegovog zakonodavstva Republike Hrvatske, a ta će se provjera provoditi na hrvatskom jeziku. Ovim zakonom mijenjaju se i odredbe važećeg zakona koje se odnose na javni nadzor revizije. Naime do sada kao što smo i u prijašnjim raspravama mogli čuti, javni nadzor nad revizorskom strukom i komorom bio je u nadležnosti Ministarstva financija. Međutim prema osmoj direktivi zahtjeva se da javni nadzor nad revizorskom strukom, a tako i komorom bude u nadležnosti posebnog tijela koje je neovisno od struke, zahtjeva se da se uspostavi djelotvoran sustav javnog nadzora za revizorska društva i ovlaštene revizore, a javni nadzor trebaju provoditi osobe koje nisu profesionalno angažirane u provođenju revizija, ali posjeduju znanja na tom području. Obzirom da ovaj nadzor mora provoditi tijelo koje je neovisno od struke, odredbama predloženih izmjena i dopuna Zakona o reviziji predloženo je da takav nadzor provodi Odbor za javni nadzor revizije čije članove na prijedlog ministra financija imenuje i razrješuje Vlada Republike Hrvatske. Osim javnog nadzora ovim zakonom usklađuju se i odredbe važećeg zakona kojim se propisuje provjera kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora koje su u skladu s odredbama izmijenjene osme direktive. Dovođenje kvalitete, provjere kvalitete rada u nadležnosti je komore koja mora provjeravati neovisno i objektivno obavljaju li se revizije u skladu sa zakonom i međunarodnim revizijskim standardima. Provjera kvalitete provodit će se i nadalje jednom u šest godina, međutim najmanje jednom u tri godine od revizorskog društva ili samostalnog revizora koji obavljaju revizije društava javnog interesa. Ono što je još jedna novina u ovom zakonu, a to je da se uređuje i izvješće o transparentnosti koje revizorska društva i samostalni revizor sastavljaju prilikom obavljanja revizije društva od javnog interesa kao što su trgovačka društva čiji vrijednosni papiri kotiraju na burzi, banke i druge financijske institucije te trgovačka društva od posebnog državnog interesa čiji temeljni kapital prelazi 300 milijuna kuna. Osim izvješća o transparentnosti, ovim zakonom propisana i zamjena rotacija ovlaštenih revizora pri obavljanju revizija financijskih izvješća društava od javnog interesa, s time da ovlašteni revizor može ponovno sudjelovati u obavljanju revizije kod istog subjekta nakon proteka razdoblja od najmanje dvije godine. Na taj način želi se postići neovisnost ovlaštenih revizora od revidiranog subjekta. Značajna promjena u ovom zakonu jest i ona koja se odnosi na prestanak važenja tarife revizorskih usluga zbog usklađenja s pravnom stečevinom Europske unije i poštivanja načela slobodne tržišne utakmice. Na kraju dajem punu podršku donošenju ovoga zakona. Hvala.
Hvala uvaženoj kolegici. Slijedi rasprava uvaženog kolege zastupnika Emila Tomljanovića. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Evo ja bih uvodno htio istaknuti da nema sumnje da je pravo trgovačkih društava ne samo jedno od poglavlja u pregovorima s Europskom unijom već jedno od ključnih područja u smislu načina funkcioniranja ili reguliranja načina funkcioniranja svih gospodarskih subjekata, njihovog položaja na tržištu, statusa, stjecanja prava i obveza i to naravno uvijek shvaćenog u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja, odnosno zdrave konkurentnosti. I upravo zbog toga zakonska regulativa tog područja nedvojbeno je od velikog značaja jer ona zapravo predstavlja okvir, predstavlja ključnu odrednicu svakog gospodarstva i gotovo da nema niti jedne gospodarske aktivnosti koja uporište ne pronalazi u onim zakonskim odredbama koji se bilo direktno, a bilo indirektno ili posredno tiču prava trgovačkih društava. Mišljenja sam da upravo u tom smislu treba napraviti i analizu postojećeg zakonskog teksta, naime sagledati odredbe i ovog zakona, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji, između ostaloga imajući prvenstveno u vidu i dosljednu razradu jednog od osnovnih načela funkcioniranja gospodarskih subjekata u svim demokratskim društvima a to je načelo poštivanja slobodne tržišne utakmice. Dakle analizirajući same zakonske odredbe dolazimo do zaključka da one daju odgovore na vrlo bitna pitanja koja se odnose na način obavljanja revizije financijskih izvještaja obveznika revizije, a ta rješenja nam daju odgovore na iduća vrlo bitna pitanja. Prvo od njih ili set tih pitanja je koji subjekti mogu obavljati reviziju, odnosno tko sve i pod kojim uvjetima može biti ovlašteni revizor u Republici Hrvatskoj. Nadalje ili drugo, na koji način se obavlja javni nadzor revizije, ponavljam javni nadzor. Treće ili treća grupa pitanja vrlo bitnih jest provjera kvalitete rada revizorskih društava samostalnih revizora i ovlaštenih revizora i naposljetku isto tako vrlo bitno, a to bi htio i posebno naglasiti, dakle način izrade izvješća o tansparentnosti koja revizorska društva i samostalni revizor sastavljaju prilikom obavljene revizije društava od javnog interesa i upravo smo o tim izvješćima o transparentnosti ili provođenju načela transparentnosti kod obavljanja revizije imali dosta toga čuti i u dosadašnjim raspravama i to u onom afirmativnom smislu uistinu kao jedno ovo rješenje koje je predloženo, koje je u zakonu kao jedno od kvalitetnih zakonskih rješenja. Sukus svih ovih novina ili novih modernih rješenja u potpunosti usklađenih sa pravnom stečevinom Europske unije možda možemo podijeliti u tom smislu u tri grupe. Dakle suglasnost o pravnoj stečevini Europske unije ovlašteni revizor po ovim rješenjima može biti strani državljanin, međutim uz uvjet nostrifikacije isprave kojom dokazuje zvanje ovlaštenog revizora uz provjeru poznavanja zakonodavstva Republike Hrvatske, a s obzirom na činjenicu na zakonsko rješenje da se ta provjera dakle provodi na hrvatskom jeziku po mom mišljenju onda otpada mogućnost, otpada sumnja da netko tko će odgovarati u strukovnom i svakom drugom smislu na čitav niz pitanja na hrvatskom jeziku da se dogodi da onda on taj jezik ne poznaje. Dakle, jedno s drugim je sasvim sigurno u nekom logičnom odnosu poznavanja i hrvatskog jezika kao preduvjeta da bi se moglo doći u poziciju obavljati ovaj revizorski posao. Nadalje, javni nadzor nad revizorskom strukom i komorom do sada je bio u nadležnosti Ministarstva financija i sada naravno prelazi po odredbama zakona u nadležnost Odbora za javni nadzor revizije. Isto tako novo i kvalitetno rješenje bez obzira na koji način se imenuju članovi samog odbora. Taj odbor je zasebno tijelo i u smislu svoje odgovornosti, načina rada i transparentnosti u svom radu jest da zakonska rješenja su takva da je na prijedlog ministra financija, a ja postavljam pitanje a na prijedlog koga drugog se imenuje, dakle struka, stručni ljudi u taj odbor. Međutim, taj odbor javno i transparentno donosi i svoj program rada i način rada i ono što radi čak je i dužan objaviti javno i transparentno na internetskim stranicama dakle po momo mišljenju tu otpadaju sve primjedbe koje smo imali prilike čuti u smislu rada tog instituta mišljenja sam da je stvarno ovo novo i kvalitetno rješenje i da će upravo ono u cjelokupnom sustavu revizije u Republici Hrvatskoj dati jednu novu kvalitetu. Isto tako vrlo je bitno napomenuti da se ovim zakonom precizno propisuje provođenje provjere kvalitete rada. Dakle, provjera kvalitete rada imali smo u dosadašnjim raspravama pa i u ime klubova da je to upravo ono ili možda u pojedinim situacijama bila bolna točka, na koji način ustanoviti kriterije da se provjeri kvaliteta rada određenih revizora. Činjenica je to ako pažljivo analiziramo sadašnju odredbu zakona, dakle sadašnje rješenje da bi se sve te nepravilnosti kojih je i možda bilo otklone slijedom samih odredaba zakona, ali i slijedom odredbe zakona koji u tim situacijama se ne primjenjuju samo zakonske odredbe, nego se naravno moraju primijeniti odredbom zakona i međunarodni revizijski standard. Što se tiče izvješća o transparentnosti, ne bih se ponavljao, jer taj institut kao izvješće je uistinu jedan novi institut uvažene kolegice i kolege su dosta o tome govorili kao o jednom kvalitetnom rješenju i ono uistinu jest kvalitetno, jer se ono sastavlja po metodologiji strogo formalnog propisanog zakonom i odnosi se naravno na vrlo bitne subjekte, dakle to su trgovačka društva čije vrijednosni papiri kotiraju na burzi, banke, druge financijske institucije i naravno trgovačka društva čiji temeljni kapital prelazi 300 milijuna kuna. To izvješće o transparentnosti, način kako se ono izrađuje, način kako se ono objavljuje i ta zakonska rješenja su uistinu po mom mišljenju kvalitetna zakonska rješenja. Zaključno, pred nama je jedan uistinu moderan zakon. Zakon koji nudi kvalitetna rješenja, primjerena našem gospodarstvu, zakon zapravo koji je u cijelosti i u potpunosti usklađen sa pravnom stečevinom Europske unije u jednom vrlo, vrlo osjetljivom zahtjevnom području kao što je područje financija, područje revizije i naravno da ga u tom smislu apsolutno treba podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepo zastupniče. Dalje se za raspravu javio uvaženi kolega zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege dosta toga je rečeno o izmjenama Zakona o reviziji, ali evo vezano uz ovo treće čitanje Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji, ja bih se zadržao samo na dva segmenta, a to je provjera kvalitete rada revizorskih društava i izvješće o transparentnosti što se uređuje s ovim zakonom. Ovim zakonom usklađuje se znači odredba važećeg zakona kojom se propisuje provjera kvalitete rada revizorskih društava, samostalnih revizora i ovlaštenih revizora s odredbama izmjene osme direktive, provođenje provjere kvalitete rada u nadležnosti komore koja mora provjeravati neovisno i objektivno obavljaju li se revizije u skladu sa zakonom i međunarodnim revizijskim standardima, odnosno metodologijom i drugim pravilima revizorske struke. Provjera kvalitete provodit će se i na dalje kako je rečeno jednom u šest godina, a najmanje jednom u tri godine kod revizorskih društava ili samostalnog revizora koji obavljaju revizije društava od javnog interesa. Ovim zakonom određeni su i uvjeti koje moraju ispunjavati ovlašteni revizori koji obavljaju provjeru kvalitete rada revizora, a to je minimalno petogodišnje iskustvo na poslovima revizije, te njihovo imenovanje od upravnog vijeća komore uz prethodnu suglasnost odbora. Kao drugo, ovim zakonom uređuje se izvješće o transparentnosti, što je već ovdje naišlo na pozitivne ocjene koje revizorska društva i samostalni revizori sastavljaju prilikom obavljanja revizije društava od javnog interesa. Znači trgovačkih društava čiji su vrijednosni papiri na burzi, banke i druge financijske institucije, te trgovačka društva od posebnog državnog interesa čiji temeljni kapital prelazi 300 milijuna kuna. Izvješće o transparentnosti sastavlja se iz razloga kako bi se dobila opća slika i uvid u revizorska društva koju obavljaju naprijed navedene revizije. Izvješće o transparentnosti također dužno je sastaviti društvo u roku od tri mjeseca od isteka poslovne godine. Mora sadržavati cijeli niz podataka kao opis ustrojstva strukture vlasništva upravljačke strukture revizorskog društva, samostalnog revizora, njihov opis unutarnjih sustava kontrole kvalitete i ostalo. Na kraju hvalimo što idu neki zakoni u treće čitanje, a vidljivo je od kolega iz oporbe da je i evo nakon prvog, drugog, trećeg čitanja ima i dalje primjedbi na ovaj zakona i bojim se da bi išli i u neko peto i deseto čitanje, da ne bi bio zakon savršen zato i postojimo i radimo ovdje i predstavnici Vlade koji prate izmjene zakonskih akata usklađuju zakonske akte sa izmjenama europskih zakona. Nama to predlažu, a mi pokušavamo evo dovesti te zakone kroz svoje rasprave do što kvalitetnijeg izgleda i što jednostavnije i kvalitetnije primjene na samom terenu. Zbog svega rečenog i u prvom i u drugom, naravno i ovdje trećem čitanju dajem punu podršku ovom zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji. Hvala.
Hvala zastupniče. Na redu je rasprava uvaženog kolege zastupnika Krešimira Gulić. Izvoli kolega.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade. Budući da je revizija postupak koji obuhvaća ocjenjivanje i ispitivanje financijskih izvještaja te podataka i metoda koje se primjenjuju pri sastavljanju financijskih izvještaja na temelju kojih se daje stručno mišljenje u realnosti i objektivnosti, stanju imovine, kapitala, obaveza, rezultata poslovanja smatram da ovaj prijedlog zakona omogućava i jamči takav rad. Osvrnuo bih se na neke novine uvedene ovim prijedlogom zakona u odnosu na zakon koji je donesen 2005. godine a po meni su ključne i jako važne. To je javni nadzor koji je u nadležnosti posebnog tijela neovisno od struke, znači odbora javni nadzor revizije, stručnosti jamči činjenicu da članovi odbora moraju poznavati područje revizije ali također je važno da se u posljednje tri godine ne bave aktivno revizijom. Članove na prijedlog ministra financija imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske. Odbor kao neovisno i samostalno tijelo javnog nadzora imao bi još jednu značajnu ulogu a to je suradnja sa nadležnim nadzornim tijelima drugih država članica i trećih zemalja. Javni nadzor nam daje neku vrstu garancije i sigurnosti u ispravnost odnosno istinitost i objektivnost u domeni revizije. Provođenje provjere kvalitete rada revizora po meni je izuzetno važna jer nam jamči provedbu ovog zakona, dakle komora mora provjeravati neovisno i objektivno obavljanje revizije u skladu sa zakonom i drugim pravnim pravilima revizorske struke. Nakon određivanja uvjeta koje mora ispunjavati ovlašteni revizor koji obavlja provjeru kvalitete rada revizora a time jača potpunu objektivnost i sprječava sukob interesa. Izvješće o transparentnosti nam omogućava uvid u revizorska društva i samostalne revizore koji obavljaju revizije društva od javnog interesa, dakle trgovačka društva čiji vrijednosni papiri kotiraju na burzi, banke i druge financijske institucije te trgovačka društva od posebnog državnog interesa čiji temeljni kapital prelazi preko 300 milijuna kuna. Propisana zamjena rotacija. Ovu novinu držim jako bitnom jer sprječava pristup i obavljanju revizije, dakle sprječava kriminal, neku vrstu pristranosti odnosno namještanja. Važno je da se revizor nakon određenog vremenskog perioda premjesti kako bi što objektivnije i nepristrano obavljao svoj posao. Tko može provoditi reviziju? Reviziju na području Republike Hrvatske mogu obavljati i strani revizori uz naravno hrvatske. Tamo … [[Govornik se ne razumije.]] otvara Hrvatske za sve Europljane kao što pokazuje i zainteresiranost stranaca za hrvatsko zakonodavstvo jer poznavanje zakonodavstvo naravno na hrvatskom jeziku je preduvjet za stjecanje certifikata kao i nostrifikacije strane isprave kojom se dokazuje zvanje ovlaštenog revizora. Prestanak važenja tarife revizorskih usluga radi usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije te poštivanja načela slobodne tržišne utakmice. Ova novina je također značajna jer u buduće će se cijena revizorskih usluga formirati na tržištu ugovorom između klijenata. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji podržavam jer smatram da je od velike važnosti, da će omogućiti bolje ispitivanje i ocjenu poslovanja, bolju organiziranost poslovnih funkcija kao i način donošenja odluka. Zbog svega prethodno navedenog podržat ću ovaj Zakon o reviziji. Hvala.
Hvala lijepo. I zadnji prijavljen za raspravu je uvaženi kolega zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, uvaženi tajnici, ostali kolege iz Vlade. Mislim da smo danas na ovoj poslijepodnevnoj raspravi a kad je riječ o ovoj temi postoji li u najvećem dijelu da ne kažem konsenzus ali usaglašeni stav kako o značenju ovog zakonskog projekta tako i kroz ova ukupno tri čitanja njegovom ukupnom brušenju, usaglašavanju i kako temeljem primjedbe ovdje iz same sabornice tako i amandmanima koji su iz njega proizašli zapravo došli odnosno kroz sva tri čitanja su se iskristalizirala najbolja rješenja. I zato ja ovog momenta se neću sada više ponavljati kad je o tome riječ jer su moji prethodnici u ovoj dvorani najvećim djelom to sve rekli, ponovili ili ukazali na neke nedoumice. Možda samo jedan životni primjer iz prakse a koji je vezan uz polje revizije doduše ne direktno kroz izvješće … [[Govornik se ne razumije.]] ovlaštenog revizora ali isto tako uz revizorski posao a te su revizije interne ili unutrašnje revizije u okviru naših lokalnih i regionalnih samouprava koje su kao zakonska odredba proizašli u zadnje vrijeme i kao takovo nas koji vodimo općine manje ili gradove koji su prije svega i obveznici te unutrašnje revizije nas doveli u jednu situaciju gdje osim same unutrašnje revizije poslovanja financijskih, robnih i inih … [[Govornik se ne razumije.]] zapravo ukazuje na nešto novo a to je zapravo savjetodavna uloga u funkcioniranju jedinice lokalne samouprave jer na taj način a ti su uredi ili pojedinačno revizori i pozicionirani najvećim djelom kod ureda gradonačelnika i neovisni su o dnevnom funkcioniranju gradske izvršne vlasti, zapravo jedan odličan korektur ponašanja u onim svakodnevnim odlukama s obzirom da gradonačelnik ili za to ovlaštena osoba donosi odluke o pokretanju određenih revizija iz domena poslovanja grada odnosno općina te na taj način i zapravo potiče osobe, zaposlenike da tijekom čitave godine s ažurnošću, s pažnjom a da ne govorimo o eventualnim neprimjerenim radnjama nego govorimo upravo o načinu ponašanja u samom radu i poslovanju dobro došla. Ovo govorim dakle iz vlastitog primjera grada Zaprešića koji je tome krenuo gdje smo prvo tu zakonsku odrednicu smatrali nama kao zapravo obavezu koju pro forme moramo ispuniti u prvom momentu, dakle govorim iskreno, da bi protekom od jednoga vremena uvidjeli zapravo kvalitetu i prednost takvoga posla jer iz toga su izašle neke nove stvari, tijek radnih procesa i sve ono što je bitno u samom kruženju i dokumentacije kad bismo primijenili … [[Govornik se ne razumije.]] na kraju mogli smjestiti u onim financijskim izvještajima određene pozicije te s tog naslova dakle ukupno pojam revizije u ovoj našoj državi pa onda i kroz taj segment danas koji sam ja rekao koji smatram izuzetno pozitivnim i dobrodošlim i novi iskorak a koji se onda usklađuje i sa samom direktivom i samom Europskom unijom smatram nešto što svima nama i pomaže u tom ukupnom poslovanju. Stoga iz ovog poznatog primjera prakse grada u kojem mi to danas nalazimo a koji shodno i približavanju ulasku u Europsku uniju slijedi i daljnje dodatne preinake shodno citirano koje slijede dajem svekoliku podršku kao što su učinili i prethodnici u raspravi. Hvala.
Hvala lijepo kolegi zastupniku. Da li se predstavnik predlagatelja želi javiti? Ne. Hvala vam lijepo. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
3, Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o reviziji, treće čitanje, P.Z.E. br. 99. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 101 glas za, 4 suzdržana, prihvaćen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji.
4. Prijedlog zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 182 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u svoje pretince. Hitni postupak primjenjuje se sukladno s člankom 161. Poslovnika. Prema članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za vanjsku politiku. Izvješće odnosno zapisnike sa sjednica odbora primili smo na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati uvodno obrazloženje? Ovdje je državni tajnik gospodin Davor Božinović. Izvolite državni tajniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o mjerama, međunarodnim mjerama ograničavanja. Još jedan dakle od zakona kojima se hrvatsko zakonodavstvo usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije, odnosno s odredbama zajedničke, o zajedničkoj vanjskoj sigurnosnoj politici Europske unije kao i s pravnim aktima Vijeća Europe. Naš je prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kako bi se riješila osnovna pitanja za propisivanje uvjeta za brzu i učinkovitu primjenu mjera ograničavanja. Europska unija primjenjuje mjere ograničavanja s ciljem očuvanja zajedničkih vrijednosti i interesa kao i nezavisnosti i integriteta Unije u skladu s načelima Povelje Ujedinjenih naroda, Helsinškog završnog akta Konferencije o europskoj sigurnosti i suradnji, te smjernicama Pariške povelje za novu Europu osobito u dijelu koji se odnosi na vanjske granice što je za Republiku Hrvatsku od iznimne važnosti s obzirom na činjenicu da će nakon punopravnog članstva u Uniji geopolitičkim položajem biti dio njezine vanjske granice. Te činjenice doprinose važnosti potrebe utvrđivanja hrvatskoga zakonodavstva u području međunarodne sigurnosti i prijedlogom ovoga zakona osigurava se puna i učinkovita provedba svih sankcija i mjera ograničenja Europske unije prihvaćenih u skladu s odgovarajućim člancima Ugovora o Europskoj uniji. Mjere ograničenja su mjere usvojene od strane pojedinih zemalja temeljem prijedloga, odnosno zahtjeva međunarodnih organizacija, a primjenjuju se na treće države ili organizacije radi rješavanja kriznih situacija bez uporabe sile. S obzirom da se države i međunarodne organizacije koje ih primjenjuju uglavnom služe političkim i ekonomskim pritiskom na države ili organizacije na koje se takve mjere odnose, mjere ograničavanja opravdano smatraju mogućim alternativnim rješenjem otvorenih sukoba, te kao takve predstavljaju važan instrument borbe protiv terorizma, ugrožavanja mira i sigurnosti, kršenja ljudskih prava, odnosno međunarodnoga prava u cjelini. Vrlo važna osobina, mjera ograničavanja svakako je redovita revizija istih čime se otvara mogućnost pravovremene reakcije na zabilježen pozitivan pomak u zemljama na koje se takve mjere odnose, odnosno odmah nakon njegovog ostvarivanja. Takvim recimo pozitivnim gledanjem na problematiku mjera ograničavanja, odnosno sistemom nagrađivanja zemalja koje u međunarodnim odnosima odluče sudjelovati na konstruktivan, prije nego na destruktivan način stvara se plodno tlo za daljnju suradnju i razvoj čitavih regija. Nestankom koncepta međunarodnih odnosa koji se temeljio na globalnoj bipolarnoj strukturi i balansu dviju super sila otvoreni su kao što je poznato dame i gospodo novi procesi u kojima su pored država se pojavili novi nedržavni subjekti sa evidentnim utjecajem na međunarodnu sigurnost. Također, istovremeno se pojavljuju novi politički interesi, novi antagonizmi što uvjetuje nove oblike političkih odnosa između država kao i političkih procesa i odnosa unutar država. Pojava novih aktera na supranacionalnoj ali i subnacionalnoj razini koji u svom djelovanju u prvi plan stavljaju silu kao određujući faktor komuniciranja međunarodnu sigurnost stavljaju pred nove izazove. Nestabilnost, terorizam, sukobi, vojna prijetnja ponovno se vraćaju u fokus interesa premda na sasvim nov način koji iziskuje novo razumijevanje i odnos prema ovim kategorijama. To svakako traži prikladan odgovor država institucija Međunarodne zajednice u čemu Republika Hrvatska nimalo ne zaostaje vodeći računa o međunarodno prihvaćenim oblicima suradnje. Jedan od važnih instrumenata međunarodne politike koji kao konačan cilj imaju očuvanje mira i jačanja međunarodne sigurnosti svakako su međunarodne mjere ograničavanja definirane kao učinkovit mehanizam kontrole naoružanja, sprječavanja širenja oružja masovnog uništenja, te s tim u svezi sprječavanja financiranja terorističkih i drugih nedržavnih subjekata, ali i pojedinih država i njihovih institucija koje ne poštuju međunarodno pravo u segmentu sigurnosti. Za Republiku Hrvatsku koja se od primatelja, odnosno objekta uspješno profilirala u davatelja, odnosno subjekta sigurnosnih mjera o čemu je više bilo govora u prethodnoj točki i upravljanju dakle kriznim situacijama od izuzetne je važnosti da iskustvom i stečenom ekspertizom aktivno sudjeluje i doprinosi međunarodnom sustavu kolektivne sigurnosti. Osim u rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda mjere ograničavanja mogu imati izvor i u autonomnim mjerama ograničavanja Europske unije čije države članice sukladno odredbama nadležnih tijela direktno uvode mjere sukladne sankcijama iz rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a ili donose svoje autonomne restriktivne mjere. Stoga je prilikom izrade Prijedloga zakona međunarodnim mjerama ograničavanja poseban naglasak stavljen na konzultiranje rješenja koje u tom segmentu daje Europska unija u cjelini kao i pojedinačne zemlje članice osobito one koje su punopravnom članstvu pristupile u posljednjem krugu proširenja. Dokumenti na koje je stavljen poseban naglasak prilikom izrade prijedloga ovog zakona a kojima je Europska unija definirala svoj stav jesu prije svega smjernice za provedbu i ocjenu mjera ograničenja, zatim osnovni principi i najbolja iskustva Europske unije za učinkovitu provedbu mjera ograničenja. Važno je također istaknuti da ovaj prijedlog zakona proizlazi iz pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji te je naveden u Nacionalnom programu Republike Hrvatske za pristupanje EU za 2008. godinu u području zajedničke vanjske sigurnosne politike. Nakon usvajanja Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma donošenje ovog zakona doprinijet će sigurnosnoj i vanjskoj politici u toj mjeri da možemo reći kako su oba zakona dakle oba zakona obuhvaćaju dva vrlo važna segmenta koje predstavljaju moderni i sigurnosni izazovi. Kako postojeći zakon iz 2004. ne određuje nadležnosti i obveze pojedinih institucija za primjenu i provedbu međunarodnih mjera ograničavanja niti su njime predviđene kazne za prekršioce prepoznata je potreba za implementacijom ta dva segmenta u hrvatsko zakonodavstvo i to je dame i gospodo pred vama dakle u obliku prijedloga novog zakona. On polazi od učinkovite primjene međunarodnih mjera ograničavanja definirajući nadležnost tijela odgovornih za provedbu kao i nadzor nad provedbom tih mjera. Također uvedene su i prekršajne odnosno kaznene odredbe za fizičke i pravne osobe odnosno druge subjekte u slučaju kršenja istih. Posljedice koje će proizaći iz ovoga zakona su stvaranje pravnog okvira za provedbu restriktivnih mjera koje se donose u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike Europske unije zatim cjelovito i koordinirano djelovanje tijela državne uprave u provedbi restriktivnih mjera u skladu s međunarodno preuzetim obvezama odnosnoj odlukama organizacije Ujedinjenih naroda u slučaju kad se Republika Hrvatska pridruži restriktivnim mjerama drugih međunarodnih organizacija i u drugim slučajevima u skladu s međunarodnim pravom. U svrhu što bolje pripremljenosti tijela državne uprave i drugih tijela koje će biti uključena u provedbu zakona i prije samog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji nužno je dakle stvoriti učinkovite mehanizme uvođenja mjera ograničavanja kako bismo nakon samog pristupanja imali ustaljen i uspješan način provedbe istih. Nadalje od osobite je važnosti i nacionalnog interesa Republike Hrvatske da što prije počne primjenjivati odredbe ovog zakona kako bi se time povećala sigurnost svih njezinih građana. Dakle zakon naravno je dio i pravne stečevine Europske unije međutim mi ga u prvu, na prvom mjestu donosimo zbog sebe samih, zbog svojih građana tako da je važno napomenuti i da odgovorna primjena ovih mjera osobito kad je riječ o gospodarskom sektoru vodi i do postizanja visokih kriterija poslovne odgovornosti i boniteta doprinoseći ugledu hrvatskih tvrtki kojima se dugoročno otvaraju nove, kvalitetnije mogućnosti poslovanja. Stoga sukladno članku 161. stavku 1. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažemo donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Gospodine potpredsjedniče zahvaljujem.
Hvala doktore. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za vanjsku politiku uvaženi zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora na 13. sjednici održanoj 19. studenog 2008. godine razmotrio je Prijedlog zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja s konačnim prijedlogom zakona P.Z.E. broj 182 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 27. listopada 2008. godine. Odbor za vanjsku politiku raspravljao je o prijedlogu ovog zakona kao matično radno tijelo. U raspravi članovi odbora su istaknuli važnost i interes Republike Hrvatske kao države kandidatkinje za članstvo u Europskoj uniji da podrži ovaj prijedlog zakona kojim će se jasnije definirati ograničenja prema pojedinim državama odnosno njenim fizičkim i pravnim subjektima. Dosljednom primjenom međunarodnih mjera ograničavanja sprečava se odnosno ograničava kretanje određenih roba, ljudi i imovine u slučajevima koji mogu dovesti do ugrožavanja sigurnosti na međunarodnoj razini, a istovremeno se osnažuju vanjskopolitički interesi i nacionalna sigurnost građana Republike Hrvatske. Odbor za vanjsku politiku je nakon provedene rasprave jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o međunarodnim mjerama ograničenja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odbor za zakonodavstvo. Nema prijave. Europske integracije isto tako. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik kolega Miljenko Dorić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Danom stupanja na snagu ovog zakona prestat će važiti Zakon o međunarodnim restriktivnim mjerama. Ovo spominjem samo zato jer sam bio nazočan u ovom Domu 2004. godine kad smo, kada su prihvaćene dakle svi prijedlozi u svezi sada važećeg zakona. Moram reći i to želim posebno podvući da smo mi iz opozicije imali niz prijedloga da se taj zakon poboljša. Nažalost ni jedan jedini prijedlog tada opozicije nije prihvaćen i vidite da nakon 4 godine zakon dolazi na popravni ispit. Ne samo da dolazi na popravni ispit nego je predlagatelj hrvatska Vlada odlučila da je on toliko loš da se izmjenama i dopunama on ne može popraviti već se donosi potpuno novi zakon. Prema tome poučak bez obzira na to što želimo što brže usvojiti europsku pravnu stečevinu ne treba previše žuriti jer se onda posao ponavlja i po nekoliko puta. Današnji zakon iako je predviđao restriktivne mjere prema fizičkim osobama na primjer nije predviđao niti jednu jedinu konkretnu mjeru usmjerenu prema fizičkim osobama. Naime predviđao je i predviđa, evo još uvijek je aktualan, tri vrste mjera; prekid diplomatskih odnosa, prekid gospodarskih odnosa i prekid svih vrsta komunikacije. Ali nijedna kao što vidite nije se odnosila na fizičke osobe iako su one bile u zakonu spomenute i na njih se treba odnositi taj zakon. Isto tako postojeći zakon ne predviđa nikakve kazne ili sankcije za kršenje zakona. Ovaj prijedlog zakona koji imamo pred sobom apsolutno moramo reći da je bolji, znatno poboljšanje u svim onim nedostacima koje smo tada naglašavali i podvlačili. Ja bih istaknuo ta poboljšanja jer smatram da je to uistinu važno. U članku 2. prijedlog zakona propisuje da osim slijeđenja međunarodnih restriktivnih mjera utvrđenih aktima Ujedinjenih naroda, Europske unije i drugih međunarodnih organizacija Republika Hrvatska po ovom prijedlogu zakona sukladno međunarodnom pravu može uvoditi mjere ograničenja, dakle svoje vlastite mjere ograničenja, što je dobro. U istom članku zakona nabrajaju se mjere ograničavanja kojih je sada 6, ne više 3. Pored ranije navedene tri mjere sad imamo i embargu na oružje, ograničenje ulaska u zemlju i ograničenje raspolaganja imovinom. Ovo zadnje ograničenje vrlo je značajno. Ono po prvi put uistinu se odnosi na fizičke osobe. Naime, ograničenje raspolaganja imovinom dobro je razrađeno, vrlo je jasno definirano što je imovina i na što se odnosi ovaj prijedlog zakona. Ovaj put u članku 15. i 16. prijedlog zakona predviđa i razrađen sustav kazni za kršenje zakona, što je do sad bio veliki nedostatak. Međutim, mi u klubu HNS-a imamo i nekoliko prijedloga pa bi zaista molili vas predlagatelje da nas saslušate i da po mogućnosti neke od njih korigiramo. Naime, prijedlog zakona uvodi tzv. stalnu koordinacijsku skupinu za praćenje provedbe mjere ograničavanja umjesto dosadašnje međuresorske skupine. Navedeni zakon, postojeći zakon naime taksativno navodi ministarstva, njih čak 7 čiji predstavnici sačinjavaju međuresorsku skupinu, dok u ovom prijedlogu zakona nema ni riječi o ustroju, o ovlastima, o pravilima djelovanja same skupine, već se kaže da će se ta pitanja riješiti odlukom o osnivanju koju će donijeti Vlada. Voljeli bi nešto više znati o toj odluci, kada će se ona donijeti i kako predviđate riješiti sastav. Ostaje nam nejasno da li je ova stalna skupina zamišljena kao međuresorska skupina, kako je bilo do sada ili na neki drugi način. Smatramo da bi u ovom zakonu trebalo definirati koliko će skupina imati članova, iz kojih su resora i koja razina državnih dužnosnika će biti u sastavu te skupine. Isto tako trebalo bi definirati tko za skupinu obavlja administrativne i stručne poslove jer iz dosadašnjeg iskustva kolegice i kolege znamo da kvaliteta rada ovakvih tijela u velikoj mjeri ovisi o administrativnom kapacitetu službi koje ih prate. Konačno, članak 6. prijedloga zakona govori da će Vlada svojom odlukom uspostaviti zbirku podataka o poduzetim mjerama ograničavanja te fizičkim i pravnim osobama i drugim subjektima na koje se mjere ograničavanja odnose. Stavak 5. predviđa da se ovi podaci pohranjuju 5 godina od prestanka mjera ograničavanja. Smatram da je ovaj rok prekratak i da bi trebao biti barem dvostruko duži jer ovaj rok ustvari određuje rok u kojem institucije sustava pamte aktivnosti subjekata koje su prouzročile primjenu mjera ograničavanja i iz tog razloga smo ispred kluba HNS-a i dali jedan prijedlog amandmana, nadam se da ste ga dobili gdje predlažemo da se taj rok produži sa 5 na 10 godina. Nakon svega iznijetog želim naglasiti da će klub HNS-a podržati ovaj prijedlog zakona. Smatram da je on značajno poboljšanje u odnosu na postojeći zakon s tim da bih vas stvarno molio da ozbiljno prihvatite, odnosno razmotrite ove naše prijedloge, posebno amandman kojeg smo ovdje podnijeli. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime kluba HDZ-a, uvažena kolegica zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a podržava Prijedlog zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja s Konačnim prijedlogom zakona. Prije no što krenem u raspravu o samom prijedlogu zakona smatram potrebitim da se kratko osvrnem i na prošlost. Tako je Hrvatski sabor 2004. godine usvojio Zakon o međunarodnim restriktivnim mjerama čime se željelo urediti uvođenje, provedba i ukidanje međunarodnih restriktivnih mjera koje Republika Hrvatska uvodi, provodi ili ukida protiv država, međunarodnih organizacija, teritorijalnih entiteta, pokreta ili fizičkih i pravnih osoba i drugih subjekata obuhvaćenih međunarodnim restriktivnim mjerama. Provedba navedenog zakona pokazala je nedovoljnu učinkovitost i efikasnost te je procijenjeno kako bi donošenjem novog zakona trebalo stvoriti odgovarajući pravni okvir za uvođenje i primjenu međunarodnih mjera ograničavanja u pravni sustav Republike Hrvatske. Budući da je dosadašnja praksa europskih zemalja pokazala da su međunarodne mjere ograničavanja vrlo učinkovit mehanizam kontrole naoružanja, sprječavanja širenja oružja masovnog uništenja te s tim u vezi sprječavanja financiranja terorističkih i drugih nedržavnih subjekata, ali i pojedinih država i njihovih institucija koje ne poštuju međunarodne dogovore pokazalo se nužnim omogućiti njihovu što bržu i izravniju primjenu u Republici Hrvatskoj. Mjere ograničavanja raznovrsne su po svom sadržaju i dosegu te se najčešće svrstavaju u gospodarske sankcije zabrane uvoza i izvoza oružja i druge vojne opreme, roba s dvojnom namjenom koje bi mogle poslužiti izradi oružja za masovno uništenje. Mjere ograničavanja isto tako mogu biti prekid diplomatskih odnosa, potpuni ili djelomični prekid gospodarskih odnosa, potpuna ili djelomična ograničenja uvoza, izvoza, provoza, pružanja usluga te prometnih, poštanskih i drugih komunikacija, ali i embargo na oružje, ograničenje ulaska u zemlju, ograničenja raspolaganja imovinom i druge mjere u skladu s međunarodnim pravom. Srodne mjere su i financijske sankcije koje uključuju od zamrzavanja financijskih sredstava pa do pljenidbe imovine te zabranu poslovanja s pojedinim bankama, odnosno drugim financijskim institucijama. Mjere ograničavanja uključuju i ograničavanje ulaska, odnosno prolaska kroz zemlju pojedinih imenom i prezimenom navedenih osoba. Ovim će se zakonom urediti pitanja koja se odnose na brzu i učinkovitu primjenu tih mjera. Po donošenju zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, Vlada će osnovati stalnu koordinacijsku skupinu za praćenje provedbe međunarodnih mjera ograničavanja, za praćenje i koordinaciju primjene mjera ograničavanja iz ovog zakona. Odlukom o osnivanju skupine Vlada će detaljno urediti ustroj, ovlasti, način i pravila djelovanja skupine koju će voditi predstavnik ministarstva nadležnog za vanjske poslove. Vlada će isto tako donijeti i odluku o uspostavi zbirke podatka o mjerama ograničavanja fizičkim i pravnim osobama i drugim subjektima na koje se te mjere ograničavanja i odnose. Zbirku podataka će uspostaviti, voditi i održavati ministarstvo nadležno za vanjske poslove. Ova zbirka podataka o fizičkim osobama sadržavat će relevantne podatke o identitetu osobe i državljanstvu, potpune podatke o imovini na području Republike Hrvatske, datum početka i datum prestanka određene mjere ograničavanja, poduzete mjere ograničavanja te podatke o osnovanoj sumnji na počinjenje prekršaja ili pokušaja kršenja mjere ograničavanja. Zbirku podataka o pravnim osobama i drugim subjektima sadržavat će podatke o nazivu i sjedištu pravne osobe, osobi ovlaštenoj za zastupanje pravne osobe, potpune podatke o imovini na području Republike Hrvatske, datum početka i datum prestanka određene mjere ograničavanja, poduzete mjere ograničavanja te podatke o osnovanoj sumnji na počinjenje prekršaja ili pokušaja kršenja mjere ograničavanja. Navedeni podaci o fizičkim i pravnim osobama pohranjivat će se pet godina od prestanka mjera ograničavanja, a nakon isteka tog roka podaci će se brisati, odnosno uništavati u skladu s propisima koji uređuju zaštitu osobnih podataka, odnosno s propisima koji uređuju tajnost podatka ili će se arhivirati sukladno propisima koji uređuju sigurnost arhiviranog gradiva. Podatke iz ove zbirke podataka Ministarstvo vanjskih poslova moći će dostaviti međunarodnim organizacijama sukladno zakonskim propisima i na njihov zahtjev. Bude li postojala sumnja da kršenje ili pokušaj kršenja mjera ograničavanja sadrži elemente kaznenog djela ili nekog drugog kažnjivog djela, podaci sadržani u zbirci podataka dostavit će se državnim tijelima nadležnim za otkrivanje prekršajnih ili kaznenih djela i pokretanje postupka. Fizičke i pravne osobe i drugi subjekti imati će pravo na uvid u podatke u zbirci podataka koji se na njih odnose sukladno propisima koji uređuju zaštitu tajnosti podataka i zaštitu osobnih podataka. Treba napomenuti i da za štetu prouzročenu primjenom ovog zakona neće biti moguće podnijeti zahtjeve za naknadu štete Republici Hrvatskoj ili osobama koje primjenjuju mjere ograničavanja osim ako šteta ne bude prouzročena namjerno ili krajnjom nepažnjom. Dosljednom primjenom međunarodnih mjera ograničavanja sprječavat će se, odnosno ograničavati kretanje određenih roba ljudi i imovine u slučajevima koji mogu ugroziti nacionalnu sigurnost Republike Hrvatske ili sigurnost na međunarodnoj razini. Također novi će zakon istovremeno osnažiti hrvatske vanjskopolitičke interese. Ono što je vrlo važno jest upravo to da će se novim zakonom jasnije definirati raznovrsno ograničenje prema pojedinim državama odnosno njenim fizičkim i pravnim subjektima, a istovremeno će se izvršiti usklađivanje s propisima Europske unije čije države članice sukladno odlukama nadležnih tijela Unije direktno uvode mjere sukladne sankcijama iz rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a ili donose svoje autonomne restriktivne mjere. Republika Hrvatska kao kandidat i kao buduća punopravna članica do primanja u članstvo u Europsku uniju, donositi će pojedinačne odluke Vlade o uvođenju pojedinih takvih mjera za različite subjekte, a nakon punopravnog članstva donositi će se i primjenjivati direktno i sukladno acquis communautarieu. Na kraju još jednom želim naglasiti da Klub zastupnika HDZ-a daje punu podršku donošenju ovoga zakona. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava sadržajno donošenje ovakvog zakona smatrajući da nam je on itekako potreban. Međutim moramo skrenuti odmah pozornost, sam naslov koji je sasvim ovako benigan, tako ni adresatian na koga se on upućuje, a niti oni koji će ga primjenjivati iz naslova ovog zakona ne mogu dokučiti o čemu je riječ, niti javnost iz toga može razabrati o čemu je riječ. Naime mi ovdje obnoć raspravljamo o Prijedlogu zakona o međunarodnim mjerama ograničenja. Što je to? Dakle, ali kao što je nejasan sadržaj, naziv zakona, nejasan je također i sadržaj, odnosno zbog svega toga dolazi u pitanje primjenjivost ovog zakona a itekako nam je stalo da on bude primjenjiv, o tome je govorio i kolega Dorić. Pravo je čudo i zaista zbunjuje da Vlada nije na neki način popularizirala donošenje i najavila donošenje ovako važnog zakona koji mi prepoznajemo što bi on trebao zaista i biti, kao jedan važni antimafijaški zakon. On se u tim mjerama vladinim niti ne prepoznaje kao takav, ali on u svom sadržaju bi trebao to biti i ima nagovještaja da on to i jeste, ali u provedbi i mjerama koje ga razrađuju, odnosno koje razrađuju i primjenu tog zakona, a i na one koji ga trebaju primijeniti i kako će ga primijeniti, ostaje vrlo upitno i ishod svega toga vrlo vrlo upitan. Naime ovdje se raspravlja o vrlo ozbiljnim stvarima, a kako da mi kao država budemo uspješni protiv mafijaških organizacija koji ne poznaju granice i koji itekako, čiju opasnost vidi i Ujedinjeni narodi, Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, Europska unija, a i mi smo je verbalno prepoznali na žalost i na ulicama krvavih obračuna i ubojstava najnevinijih ljudi. Prema tome, zakon bi prije svega u nazivu trebao promijeniti svoj naziv. Kada se donosio Zakon o međunarodnim restriktivnim mjerama također isto ne zna se o čemu je bilo riječi i sada Vlada sama priznaje da su njegovi učinci i efikasnost bili gotovo nikakvi, odnosno trebalo bi vidjeti i nitko se nikad nije pitao sve ove godine, niti je Vlada tu nalazila za shodno kakvi su to učinci Zakona o restriktivnim mjerama koji je dan danas na snazi, a koji bi trebao zamijeniti ovaj zakon. Koliko imovine je zamrznuto, ne po sudskim odlukama, nego po primjeni ovog zakona, jer ovaj zakon traži nešto drugo, traži nešto više. Ne sudske odluke. To je drugo, to je sudbeni dio vlasti, koji dolazi ono post vestum. Ovdje se u uvodu, odnosno ocjeni stanja i govori upravo o tome da sudbene i sve one mjere dolaze post vestum, kada je zlo već učinjeno. Dakle, kako upravo taj novac mafijaša i sredstva njihova kojim oni kupuju, a to su droge, oružje itd., presjeći odmah u začetku, i što svaka pojedina država može i mora učiniti. Dakle, ovdje se spominje u tom uvodu, što je obveza države, kad te mjere donosi država, prema određenoj drugoj državi, koja bi se tako, na takav način kriminalno ponašala, prema nekim međunarodnim institucijama, ali jednako tako i prema pojedincima sa imenom i prezimenom. E sad tu smo na vrlo jednom skliskom i nejasnom terenu. Uopće se ne zna tko će donositi takve jedne mjere. Kaže da Vlada donosi Republike Hrvatske, donijet će odluku o uvođenju mjera ograničavanja kojom prepisuje primjenu mjera ograničavanja ovisno od slučaja i određuje vrstu mjera ograničavanja, način primjene, vremensko trajanje i nadzor nad primjenom. Je li to ona donosi i za konkretnu osobu? To ništa ne kaže se. Tko će donositi te odluke? Naime, radi se o vrlo ozbiljnim odlukama, pogotovo kada se radi o fizičkim osobama, i to treba donositi ili sud ili neko posebno tijelo. Ovdje se u članku 11. samo nabraja da će iz uloga suda, kada iznimno od te odredbe ograničanja raspolaganja imovinom, kada se govori o zamrzavanju imovine ipak će o nekim izuzecima odlučiti sud. Ali onda tko odlučuje o tim mjerama? Pa nemojte da shvatimo da zaista želimo donijeti ovakav zakon kako bi mogli figurirati pred Europskom unijom, da smo donijeli zakon, a u biti ne želimo da se on primijeni. Ostaje vrlo sumnjivo, odnosno mi se pitamo zbog čega Vlada ovo nije navijestila kao značajnu antimafijačku vjeru. Ovo je jedan od najsnažnijih zakona. Čak vidite i u onom uvodu ocjene stanja, kada se donosio onaj zakon, isto tako … [[Govornica se ne razumije.]] , nitko nije znao o čemu se tu radi, Zakon o međunarodnim restriktivnim mjerama, koji je sada na snazi, ali lijepo je u obrazloženju stajalo da se taj zakon upravo, da je cilj tog zakona da se uspostavi djelovanje tijela državne uprave koji primjenjuju te međunarodne restriktivne mjere, postupajući prema sljedećim, prema odredbama sljedećih zakona. Pa se nabrajao, dakle i Zakon o sprečavanju pranja novca, i Zakon o pravilima, načinima i uvjetima izvještavanja USKOK-a, Zakon o USKOK-u, Zakon o kretanju i boravištu stranaca, zatim Zakon o proizvodnji, prijevozu i trgovanju oružjem i vojnom opremom. To je nužno, jer tamo postoje posebne specifične mjere i sad bi to trebalo obuhvatiti i da vidimo tko donosi te mjere. Da li je to sud. Ovdje se čak u nekom … [[Govornica se ne razumije.]] se nešto spominje sud, ali uopće ne tako detaljno kao što bi to trebalo. Pa je li to općinski sud? Je li to sud građanski? Je li to vanparnični, je li to kazneni? O tome nema ni riječi. To je neprimjenjivo, a radi se o vrlo ozbiljnim stvarima. Prema tome, kakve posljedice će proizvesti ovaj zakon. Gotovo bojim se jednake kao i Zakon o međunarodnim restriktivnim mjerama. Ovdje se lijepo u ocjeni stanja govori koji su to srodne mjere. One su raznolike, koje donosi Vijeće sigurnosti, Europska unija, ali i druge mjere međunarodnih organizacija kojima će se Republika Hrvatska tek priključiti. Dakle, znamo tko je izvor i koje su nam odredbe. A sad kako dolazi do primjene? Ovdje se spominje između ostalog i o zamrzavanje financijskih sredstava i nešto zakon o tome i govori. Onaj prethodni to nije govorio. To govori odredba članka 11., ali se ne govori tko će donijeti ograničenje to, o zamrzavanju imovine. Je li to sud? Govori se samo u članku 12. kad sud će iznimno dopustiti da se koriste ta sredstva. Pa bi se onda nekakvom analogijom možda mogla izvesti i zaključak da će biti on nadležan, ali neće ovdje dolaziti u primjeni do konkurencije nadležnosti da li su to sudovi ili upravna tijela, nego o odbacivanju i proglašavanju nenadležnosti. A neće biti uporišta dobrog ovdje u zakonu tko bi onda na kraju upravni sud ili ustavni, kad se radi o sukobu nadležnosti državnih tijela mogao odrediti koje je to državno tijelo. A na kraju krajeva, radi se i ozbiljnim stvarima. Zašto zakon, ako u ocjeni stanja govori o različitim mjerama, govori o zamrzavanju, govori se o pljenidbi imovine, govori se o zabrani poslovanja pojedinim bankama, a zakon razrađuje samo zamrzavanje imovine i to samo djelomično. U zakonu nema ni riječi kako će se vršiti pljenidba, tko će je vršiti, tko će i na koji način vršiti zabranu poslovanja s pojedinim bankama, odnosno drugim financijskim institucijama. Jedino se govori, a ovdje je moguća i politička zlouporaba, ako nekome bude blokirana njegova imovina ili njegovoj tvrtci, lijepo zakon kaže ovaj prijedlog je zakona da država Republika Hrvatska koja je to ishodila takve mjere, odredila ih ne odgovara za štetu. Pa to tako pak ne može. To su ozbiljne stvari. Mi želimo i smatramo da nam je itekako potreban ovakav zakon, ali još jedanput upozoravamo, ozbiljno upozoravamo kao što smo upozoravali i prije četiri godine, kada je onako potiho, jer su neki mediji prepoznali tu da je možda zapljena tu imovine ili zamrzavanja imovine onih optuženika koji se nalaze u Haagu, ili su trebali otići u Haag, pa se to nekako htjelo donijeti zakon, a da se ne prepozna da je to to. I sada su stvari drugačije, ali još uvijek nismo napravili sadržajan iskorak. Ozbiljno pitanje je dakle, mi ovdje vodimo borbu i želimo se priključiti kao zemlja koja pristupa Europskoj uniji, kao zemlja koja je vrlo energična u borbi protiv mafijaša organizirane bande, koja čini veliku štetu diljem svijeta. Pa vidjeli smo i u Hrvatskoj. Oni su organizirani, oni su organizirani kao poduzeće i to strogo, gotovo kao vojno poduzeće, strogo hijerarhijski, a u članku 12., odnosno u članku, oprostite članku 5. Vlada će se boriti protiv njih na način da će osnovati skupinu. Skupinom protiv organizirane mafije i kriminala. Mi smo čak u prethodnom zakonu imali međuresorsko tijelo, gdje je po službenoj dužnosti dolazio i ministar unutarnjih poslova, ministar pravosuđa, financija, vanjskih poslova. Sada više nema niti tog međuresorskog tijela, nego neka skupina. Pa ne treba gledati Klaićev i Anićev rječnik da se po definiciji vidi da je skupina, nakupina ljudi koji ovako razglabaju o nečemu, ali nemaju takve ovlasti, niti takvu moć da bi se mogli na jedan ozbiljan način suprotstaviti, odnosno ne samo takvoj vrsti najopasnijeg kriminaliteta, nego ispuniti ove zadaće koje se od nas kao države koja pristupa Europskoj uniji i koja je deklarirala eto svoju riješenost u borbi protiv terorizma, protiv mafijaških organizacija zaista biti uspješna. Zašto ovo posebno napominjemo, evo mi ćemo još jednom, evo ja u ime kluba SDP-a napominjem što su eksperti, nezavisni stručnjaci Europske komisije rekli o Hrvatskoj. U Hrvatskoj mafijaši postaju ugledni biznismeni, autori spomenutog izvještaja koji govore upravo da je Hrvatska El Dorado za perače nova, da nisu stvorene u Hrvatskoj mogućnosti da se rano uđe u trag ilegalno stečenom novcu i zaplijeni oprane dobici. Mi smo čuli što će se dogoditi u tijekom postupka, da će se oduzeti imovina takvim osobama i da nije država dužna njima dokazivati, nego da oni eventualno moraju dokazivati suprotno da je ona stečena na legalan način. To je svakako potrebno. Šteta što to nismo imali prije kada smo to u ime kluba SDP-a i na izmjene kaznenog zakona i tražili. Ali sve to u post festu, sve to onda kasnije dolazi. Zato nam je neophodno potrebno ovo što upravo i neovisni stručnjaci Europske komisije koji govore upravo, koji se bave borbom protiv organiziranog kriminaliteta, upozoravaju što je Hrvatskoj potrebno. Oni također napominju da bi kriminalni slučajevi pod posebnom istragom trebali biti riješeni u određenom roku. A mi ovdje ne znamo koja su to tijela koja će provoditi ove restriktivne mjere, odnosno ograničavajuće mjere. Evo ja molim ovdje zaista predstavnika Vlade koliko je u mogućnosti sada odgovoriti ili da na neki način mi dajemo podršku donošenjem ovog zakona, jer ovo je teško i popravljivo. Znate teško je popravljivo jel' ovo ozbiljne su stvari, zakon je podnormiran. Prošli je imao 7 članaka, sada ima 20 članaka i izazvat će, mi ćemo se blamirati kao zemlja koja nije mogla primijeniti, čak i da hoće primijeniti ona to na temelju ovakvog zakona ne može. Dakle, tražimo odgovore, ukoliko je još moguće prije izglasavanja ovog zakona, tko će donositi odluke i o pojedinim ne samo mjerama zamrzavanja, nego jednako tako i o pljenidbi te imovine, o zabrani poslovanja s pojedinim bankama, ali i svim onim drugim raznovrsnim mjerama koje moraju biti onda bar ako ne taksativno, onda skupno kumulativno u pojedinoj normi navedene da se zna na koji način se te mjere donose. Jednako tako ovdje vidimo i to je predstavnik Vlade posebno apostrofirao da ovaj zakon donosi i kaznene norme. Nije normalno. Dakle i nomotehnički sasvim nije uredu da vi propisujete najprije novčanu kaznu, a onda alternativno i onda kaznu zatvora, pa onda onako otprilike đuture do 5 godina. Pa koja to norma ima? Novčana kazna ili kazna zakona do 5 godina. Ali ja se ne čudim, ovo nije samo materija Ministarstva vanjskih poslova, ovaj zakon je trebao napraviti u uskoj suradnji sa Ministarstvom pravosuđa. To je nije moguće da nomotehnički ovako. I postavlja se pitanje, jel' vi ovo unosite kazneno djelo ovdje? Pa kazneno djelo mora biti propisano u kaznenom zakonu. Istina postoje slučajevi da se kaznena djela nalaze i u nekim drugim zakonima, ali onda morate imati inkriminaciju. Ne možete reći tko ne postupi po odluci Vlade ići će u zatvor 5 godina. Tko će to suditi? Hoće to suditi upravna tijela, hoće suditi prekršajna, Vlada. Evo kaže gospodin Hebrang pa mogla bi se iz ovoga izuzet da će Vlada odlučivati da netko ide u zatvor, a to mislim da shvatili ste postupak. Dobro je, pa i to je odgovor, ali se onda postavlja pitanje, kome će Vlada odgovarati? Pa ima tu nečega što vi ovdje i dobacujete meni. Dakle, ovo su ozbiljne primjedbe da je kazna zatvora od 5 godina zapriječena, da se ne zna zbog čega, a imate temeljno načelo modernog kaznenog prava koji datira još od 18. stoljeća … /Nema prijevoda./ … dakle nema kaznenog djela ako nije ono određeno kao inkriminacija i za koji je predviđena određena kazna, a kazna nikad još u povijesti ne samo Hrvatske, nego ne znam kojeg prava nije bila na ovakav način predviđena. Dakle, novčana kazna ili kazna zatvora od 5 godina. Ali dakle kao što je norma 15, članka 15. tako su i sve ostale. Dakle, izražavamo ozbiljnu zabrinutost da će išta od ovog zakona biti primjenjivo iz jednostavnog razloga kako je postavljeno nije ga ni moguće primijeniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja državni tajnik gospodin Božinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Hvala lijepo uvaženim zastupnicima. Ono što bi trebalo razlučiti kod ovog zakona, a to je njegovo ime. Dakle, to je Zakon o primjeni međunarodnih mjera ograničavanja. Dakle, radi se o međunarodnim mjerama koje su donijele međunarodne institucije organizacije i radi se o njihovoj primjeni unutar hrvatskog zakonodavstva. Mi možemo govoriti o tome jeli to najsretniji izraz, jer mogu biti restriktivne mjere, mogu biti mjere ograničavanja, mogu ako hoćete biti sankcije, jer o tome se i radi. Dakle, odluke o kojima se ovdje postavilo pitanje donosi recimo rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda ili donosi Europska unija kao zajedničko stajalište, a mi ovim zakonom i tu je sada razlika, odnosno možda je to razlog nekakvog nerazumijevanja. Mi ne donosimo odluke, mi ne donosimo liste, ne određujemo mi o kome se tu radi. To je odluka primjenjuju nadležna tijela Republike Hrvatske, a Vlada svojom odlukom primjenjuje odluku Europske unije ili odluku Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda da može tu sankciju primijeniti unutar hrvatskog pravnog sustava. Dakle, molim. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo upravo se radi o tome, sve stoji. Dakle, u uvodnom dijelu je opisano da se radi i što su mjere ograničavanja, zatim kakve one mogu biti, što je imovina u smislu zamrzavanja u smislu ovog zakona, zatim što Vlada Republike Hrvatske radi kad primjenjuje, kad dakle neka međunarodna organizacija koje smo mi član da li Vijeće sigurnosti, da li Europska unija donese takvu odluku. I da se razumijemo, ne da nas ovaj zakon može dovesti u kontradikciju sa dobrom praksom unutar Europske unije. Ovo je zakon koji je rađen prema zakonu zemalja koje su ušle u Europsku uniju, dakle prema načinu na koji evo ako hoćete konkretno jedna Slovenija, jedna Slovačka ili ne znam koje smo sve zakone imali u vidu primjenjuju Odluku Europske unije o mjerama ograničenja. Dakle, ne radi se tu o nečemu što se nužno pa i ne samo nužno nego nešto se događa na ulicama Hrvatske. Radi se o tome da mi zapravo se ovim stavljamo u funkciju međunarodnih napora u nošenju sa pitanjem međunarodnog terorizma, nositelja međunarodnog kriminala. Nije to dio ovih zakona koji se u Hrvatskoj spominju u kontekstu reforme pravosuđa i tome slično. Ovo je primjena sankcija Vijeća sigurnosti, ovo je primjena sankcija Europske unije koja te sankcije zove restriktivne mjere u hrvatski pravni sustav. Dakle, mi ne analiziramo uzroke zašto je netko na listi, to je odluka koja se donosi to sam rekao u uvodnom slovu dakle konsenzusom zemalja članica kroz proceduru donošenja odluka kako se već odluke donose u Europskoj uniji. Europska unija je usvojila tu odluku i automatski ta odluka postaje nešto što moraju primijeniti sve članice Europske unije, da li zamrznuti, da li imovinu, da li spriječiti ulazak na teritorij Europske unije i tome slično. Hrvatska u tom kontekstu se već sada u ovoj fazi želi prilagoditi i dobroj praksi i zakonodavstvu Europske unije i tu je cijela filozofija. A ako smijem gospodine potpredsjedniče samo kazati, zahvaliti na primjedbama gospodina uvaženog zastupnika Dorića. Vidite, praksa donošenja tih rezolucija je upravo dovela do toga da se smanjuje rok u kojem se arhiviraju ti podaci odnosno čuvaju. U ovom trenutku europski prosjek je tri godine. Primjerice, Slovenija ima tri godine prosjek a već ima pripremljenu izmjenu čuvanja tih podataka na jednu godinu. Zbog toga smo mi i zbog naše specifičnosti, ajmo reći tako išli na jedan rok koji je iznad pa možemo reći i više od 50% iznad prosjeka Europske unije ali nismo opet htjeli ići na deset godina. Mislimo da nema dovoljno razloga za to a i kazao sam na početku intencija je svih ovih mjera da one budu podložne reviziji da ako hoćete da možemo nagraditi nekoga tko se u prošlosti bavio nekim nedozvoljenim radnjama pa je onda odlučio poslovati legalno. To je u konačnici intencija cijelog niza odredbi europske vanjske, zajedničke vanjske i sigurnosne politike koja se bavi i koja je zapravo političko-pravni okvir za pitanje restriktivnih mjera. Hvala.
Hvala lijepo. U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjeni gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Nastojat ću skratiti i ne ponavljati već rečeno, ali evo ipak u ime kluba HSS-a dati i iznijeti određene stavove vezane za potporu ovome prijedlogu zakona. Prijedlogom ovog zakona Republika Hrvatska se pridružuje naporima Međunarodne zajednice, Ujedinjenih naroda, Europske unije ali i drugim međunarodnim organizacijama kojima se Republika Hrvatska želi pridružiti ili im je već član a da na području međunarodnih mjera ograničavanja još jasnije formulira odlučnost u cilju uvođenja učinkovitih mehanizama kontrole. Naime, u uvjetima svjetskih globalizacijskih procesa i slobodnog tržišta dosljednom primjenom međunarodnih mjera ograničavanja sprječava se ili ograničava kretanje određenih roba, ljudi i imovine u slučajevima koji mogu dovesti do ugrožavanja sigurnosti na međunarodnoj razini a istovremeno osnažuju vanjsko-politički interesi i nacionalna sigurnost građana Republike Hrvatske. Također, prijedlogom zakona jasnije se definiraju raznovrsna razgraničenja prema pojedinim državama odnosno njenim fizičkim i pravnim osobama te se čini značajan iskorak u daljnjoj prilagodbi hrvatskog zakonodavstva europskim standardima. Zakon će inače predstavlja i pravni okvir za daljnju dogradnju zakonodavnog okvira potrebnog za učinkovitu primjenu i uporabu modernih učinkovitih mjera koje su usmjerene na različite subjekte po pitanjima gospodarskih sankcija, zabrane uvoza i izvoza oružja i druge vojne opreme, roba s dvojnom namjenom koja bi mogla poslužiti izradi oružja za masovno uništenje, financijske sankcije koje mogu uključivati zamrzavanje financijskih sredstava do pljenidbe imovine do zabrane poslovanja s pojedinim bankama odnosno drugim financijskim institucijama. Također i ograničenje ulaska odnosno prolaska kroz zemlju imenom i prezimenom navedenih osoba. U postupku prilagodbe standardima na ovom području predlažu se odredbe koje bi nadležnim tijelima i institucijama trebale stvoriti preduvjet za učinkovitiju provedbu zakona. Pri tome se na primjer pojašnjava značenje temeljnih pojmova koji se koriste u zakonu a koji se terminološki usklađuju i s propisima koje smo nedavno raspravili i izglasali u ovom parlamentu a mislim prije svega na Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma. Definira se ustroj ovlasti, način i pravila djelovanja stalne koordinacijske skupine Vlade Republike Hrvatske za praćenje provedbe međunarodnih mjera ograničavanja za praćenje i koordinaciju primjene mjera ograničavanja iz zakona, uspostavlja se zbirka podataka o mjerama ograničavanja fizičkim i pravnim osobama kao i drugim subjektima na koje će se mjere ograničavanja odnositi, utvrđuju se obaveze fizičkih i pravnih osoba za izravnu primjenu mjera ograničavanje u njihovu djelokrugu te propisuju kaznene odredbe i ostale druge odredbe koje pomažu provođenju zakona. Na kraju naše rasprave želimo reći da će Hrvatska seljačka stranka podržati tekst prijedloga zakona jer će se na taj način dati doprinos s ciljem usklađivanja interesa s našim međunarodnim partnerima kao i jačanje sigurnosti građana Republike Hrvatske. S tim u vezi nadamo se da će državna tijela i institucije nadležne za provedbu odredbi ovog zakona dati svoj puni doprinos u cilju učinkovite provedbe ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvažena zastupnica Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa evo u svom uvodnom izlaganju državni tajnik je vrlo iscrpno i ja mislim sveobuhvatno govorio o sigurnosnim izazovima koji su danas veći možda nego ikada, drugačiji nego ikada, izazovniji nego ikada ali je govorio i o tome kakav će geopolitički položaj Hrvatska imati vjeruje u skoroj budućnosti što zapravo definira i neke nove zahtjeve koji se stavljaju pred našu zemlju. Pitanja vezana uz sigurnost a time zapravo i međunarodnu sigurnost na vrhu su liste prioriteta svih demokratskih država svijeta i ono što se pokazalo u praksi je da su na tom planu međunarodne mjere ograničavanja se pokazale jedan, kao jedan od, ali jedan vrlo koristan mehanizam. Pokazale su se učinkovite u nizu, u nizu stvari, kontrolu, kod kontrole naoružanja, kod sprečavanja širenja oružja masovnog uništenja, sprečavanja financiranja terorističkih organizacija ali i samih nekih država i njihovih institucija koje ne poštuju međunarodne dogovore. Stoga je i Republika Hrvatska u kontekstu njezine vlastite sigurnosti, ali i njezinih odgovornosti kao članice Ujedinjenih naroda, nemojmo zaboraviti da je Hrvatska trenutno jedna od nestalnih članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda i vrlo brzo će i predsjedati tim tijelom, da je Hrvatska buduća članica raznih organizacija Europske unije kojih se zapravo tiče primjena ovih mjera, ali u nekom smislu i NATO, Australske skupine i nekih drugih organizacija koje se bave između ostalog i pitanjima međunarodne sigurnosti. Stoga je iznimno važno za Hrvatsku imati zakonski okvir, kvalitetan okvir za provedbu ovih navedenih mjera. Hrvatska je to pitanje prvi puta posebnim zakonskim tekstom regulirala 2004. godine međutim u praksi se pokazalo da su određene mjere bile manjkave, da nisu omogućavale brzu i učinkovitu provedbu mjera. Stoga se upravo te stvari nastoje ovim zakonskim prijedlogom napraviti boljima da se područje međunarodnih restriktivnih mjera uredi na način da se jasnije definiraju nadležnosti pojedinih ministarstava u pogledu provedbe i nadzora ali i da se stipuliraju kaznene i prekršajne odredbe koje u ranijem tekstu nisu postojale. Vjerujem da će ovaj zakon omogućiti da se na najbolji mogući način u Hrvatskoj provode odgovarajuće rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, autonomne mjere Europske unije te međunarodne restriktivne mjere drugih organizacija kojih je Republika Hrvatska danas članica ili kojih će u budućnosti postati članicom. U kontekstu pregovora Republike Hrvatske o punopravnom članstvu u Europskoj uniji ova materija regulirana je područjem pravne stečevine u poglavlju 31. zajednička, vanjska i sigurnosna politika a Hrvatska već trenutno kao država kandidat i buduća punopravna članica do stupanja u članstvo donosit će i donosi pojedinačne odluke Vlade o uvođenju pojedinih takvih mjera. Po ulasku u Europsku uniju primjenjivat će se izravno sukladno odredbama pravne stečevine. I zaključno budući da se radi o prijedlogu zakona koji pridonosi sigurnosti, prije svega sigurnosti dakle sigurnosti unutar zemlje ali i sigurnosti na međunarodnom planu, ali isto tako da je to još jedan od zakona kojim ćemo učiniti jedan dodatni korak na planu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije podržavam donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Iscrpili smo sve prijave za raspravu. Gospodin državni tajnik zaključno izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bih se ako mi dopustite zahvalio svim uvaženim zastupnicama i zastupnicima na njihovim diskusijama i zaključno bih htio iz razloga da ne bi bilo što ostalo nejasno odnosno u zraku u ovoj diskusiji ponovio. Radi se o međunarodnim mjerama, mjerama koje donose međunarodne organizacije i institucije kojih je Hrvatska član. Ovim zakonom mi provodimo te mjere i uvodimo ih u pravni sustav Republike Hrvatske. Dakle Vlada Republike Hrvatske donosi odluku o primjeni tih međunarodnih mjera ograničenja ili restriktivnih mjera ili sankcija u pravni sustav Republike Hrvatske. Bilo je pitanja tko provodi? Provode sve fizičke i pravne osobe u skladu sa poslovima iz njihove nadležnosti, članak 10. ovog zakona. I ono dodatno čime se ovaj zakon bavi to je, propisane su sankcije u slučaju da netko u Republici Hrvatskoj bilo pravna, bilo fizička osoba krši odredbe međunarodno preuzetih obveza od strane Vlade Republike Hrvatske kao što je kazala uvažena kolegica Burić-Pejčinović. To je zakon koji vrijedi do ulaska u Europsku uniju, a onda ionako postajemo sastavni dio pravne stečevine i direktne primjene europskih odluka u sustav, pravni sustav Republike Hrvatske. Ja vam zahvaljujem na pozornosti gospodine potpredsjedniče.
Hvala vam lijepo. Ovime i zaključujem 4. točku. Glasovat će se kada se za to steknu uvjeti. A s obzirom na vrijeme ovime ćemo privesti kraju današnje zasjedanje koje je bilo i radno i aktivno i konstruktivno. Sutra u pola 10 ili predsjednik Luka bi rekao u 9 i po. Nastavljamo s točkom 7. utvrđenom a to je Prijedlog zakona o liječenju neplodnosti i postupcima oplodnje s biomedicinskom pomoći, prvo čitanje. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. I želim vam nastavak, ugodan nastavak večeri. Hvala.
4, Konačni prijedlog Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 182. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HNS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje, gospodina Božinovića. Izvolite gospodine Božinoviću.
Hvala gospodine predsjedniče. Vlada bi ostala pri formulaciji prijedloga zakona s obzirom da se radi i o trendu u Europskoj uniji koji ide prema smanjenju rokova u kojima se čuvaju podaci iz evidencije. Mislimo da ova odredba o pet godina u cijelosti podržava svrhu čuvanja podataka odnosno vođenja evidencije bez obzira na izvor, instituciju koja donosi mjere ograničavanja da li Europska unija, rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda i tome slično.
Hvala lijepa. U ime kluba, gospodin Miljenko Dorić, izvolite.
Klub HNS-a povlači amandman.
Amandman je povučen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. Molim uključio se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 106 glasova za i 1 suzdržan, prihvaćen Konačni prijedlog Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. Prelazimo na 6. Prijedlog zakona o liječenju neplodnosti i postupcima oplodnje s biomedicinskom pomoći, prvo čitanje, P.Z. br. 122 Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Kod donošenja ovoga zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ravnopravnost spolova, Odbor za obitelj, mladež i šport, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednice. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Želi li? Da. Gospodin Mirando Mrsić u ime predlagača. Izvolite.