Dame i gospodo zastupnici, otvaram 6. sjednicu Hrvatskoga sabora. Pozdravljam sve zastupnice i zastupnike Hrvatskoga sabora. Posebno pozdravljam nazočnoga predsjednika Vlade, doktora Ivu Sanadera, potpredsjednicu i potpredsjednike Vlade i ostale članove Vlade. Gospođe i gospodo zastupnici, obzirom na jučerašnji značajni dan za hrvatsku budućnost, mišljenje Europske komisije sa preporukom za započinjanje pregovora o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji, dopustite mi nekoliko riječi. Želio bih prvo čestitati, izraziti zadovoljstvo na rezultatima rada Vlade koja je u ovom razdoblju uspjela ostvariti značajne i važne rezultate, a posebice što su ti rezultati političkog djelovanja prepoznati od strane Europske komisije. Ti rezultati koji se odnose na prihvaćanje i implementiranje europskih standarda, standarda Europske unije, zaštite i promicanja ljudskih i manjinskih prava i sloboda, tržišnoga gospodarstva, demokratskih standarda, međuregionalne i dobrosusjedske suradnje i stečevina Europske unije su prepoznati od strane Europske komisije na putu Hrvatske prema Europskoj uniji i Hrvatske kao zrele i demokratske države koja ispunjava i koja je ispunila u najvećem dijelu Kopenhaške kriterije i druge osebujne kriterije vezane za dobijanje pozitivnoga mišljenja. Zbog toga čestitke ovoj Vladi, ali također je važan i značajan doprinos i prethodne Vlade sa predsjednikom Vlade Ivicom Račanom i ministara te Vlade koja je također dala značajan obol u ispunjavanju pretpostavki vezanih za dobijanje pozitivnoga mišljenja i ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Napominjem da je Hrvatski sabor 18. prosinca 2002. godine donio rezoluciju o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji gdje je koncenzualno političkim stajalištem svih političkih stranaka zastupljenih u Hrvatskom saboru trasirao put i zatražio od Vlade da što prije, da do konca veljače 2003. godine podnese zahtjev za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europsku uniju, polazeći od toga da je to strateški, nacionalni interes Republike Hrvatske. To je na tragu i ranijih odluka, državotvornih odluka Hrvatskoga sabora, počevši od Deklaracije i Ustavne odluke o proglašenju suverene i samostalne Republike Hrvatske od 25. lipnja 91. godine i na tragu opredjeljenja Hrvatske u onoj povijesnoj odluci Hrvatskoga sabora od 8. listopada 1991. godine. Sve hrvatske Vlade do sada su dale značajan doprinos ispunjavanju korak po korak pretpostavki za pristupanje Hrvatske Europskoj zajednici naroda. Nezaobilazna uloga je i svih saziva Hrvatskoga sabora koji su također dali svoj doprinos kao najviše predstavničko i zakonodavno tijelo u ispunjavanju svoje ustavne uloge u ispunjavanju pretpostavki vezanih da Hrvatska postane članica Europske unije. Zbog toga treba danas, obzirom na jučerašnji dan, vrednovati i to mišljenje i ta stajališta i taj napor brojnih naraštaja zastupnika i zastupnica Hrvatskoga sabora prošlih saziva, prošlih Vlada, jer to je jedna politika kontinuiteta, da su i predstavnička tijela, najviše predstavničko tijelo Hrvatski sabor, ali i sve Vlade djelovale da se postupno ostvaruju uvjeti i pretpostavke prihvaćanja pravila Europske unije koje smo i za koje je jučer Hrvatska dobila značajno priznanje. Šef Delegacije Europske unije, Delegacije Europske komisije u Republici Hrvatskoj Jacques Wunenburger, koji je jučer uručio i predsjedniku Vlade mišljenje Europske komisije o hrvatskom zahtjevu za članstvo u Europskoj uniji, također je to mišljenje uručio i predsjedniku Hrvatskoga sabora. Dopustite mi da taj kratak tekst pročitam. "Zadovoljstvo mi je proslijediti vam mišljenje Europske komisije o hrvatskom zahtjevu za članstvo u Europskoj uniji te danas usvojen Prijedlog za europsko partnerstvo. Želim vam skrenuti pozornost da mišljenje Komisije obuhvaća preporuku za započinjanje pregovora o pristupanju odluke o stvarnom započinjanju pregovora, treba donijeti Europsko vijeće. Također europsko partnerstvo je u ovom stupnju prijedlog Komisije Vijeću ministara koje Vijeće treba odobriti. Ovaj dokument određuje kratkoročne i srednjeročne prioritete kojima se Hrvatska treba baviti na putu prema Europskoj uniji. Čestitam Hrvatskom vlastima na ustrajnim naporima koje su poduzimale tijekom prošlih godina, a koji su danas omogućili ovakav vrlo povoljan ishod. Nadam se da će se ta odlučnost nastaviti i u budućnosti kako bi Hrvatska ostvarila svoj strateški cilj pristupanja Europskoj uniji u najkraćem mogućem vremenu." Izražavam i zahvalnost Europskoj komisiji koja je prepoznala ostvarene rezultate vezane za ispunjavanje Kopenhaških kriterija i drugih osebujnih kriterija koju je hrvatska Vlada pod vodstvom predsjednika Sanadera i ranija Vlada sa premijerom Račanom i Hrvatski sabor u prošlom sazivu i Hrvatski sabor u ovom sazivu. Jer ne zaboravimo da su brojna izaslanstva Hrvatskoga sabora u ovih nekoliko mjeseci od konstituiranja također obavili značajan i važni dio posla u različitim političkim kontaktima, gdje su u parlamentarnoj diplomaciji lobirali za prepoznavanje ispunjenja Hrvatskih zahtjeva za ulazak u Europsku uniju, uvjeravali, dokazivali da je Hrvatska ispunila lavovski dio pretpostavki i time smanjivali i one rezerve koje su postojale u nekim međunarodnim čimbenicima i da i Hrvatski sabor djelovao da se vjerodostojnost Hrvatske politike i iskrenost u pogledu ispunjavanja Hopenhaških kriterija prepozna i to je rezultiralo i ovim pozitivnim mišljenjem Europske komisije. Izražavam zahvalnost dakle i članovima Europske komisije, posebno povjerenicima Europske komisije gospodinu Cris Patenu povjereniku za vanjske poslove, Vinteru Vrehojgenu povjereniku Europske unije za proširenje Europske unije, gospođi Doris Pack koja je ustrajno lobirala za prepoznavanje Hrvatskih interesa i rezultat toga i ovaj jedan sjajan korak prema Hrvatskoj budućnosti sa realnim pretpostavkama da Hrvatska uistinu na temelju ovih preporuka i u lipnju dobije status i kandidata za Europsku uniju i termin otpočinjanja pregovora. Dakle, zaključno, poštovane kolegice i kolege, mislim da možemo svi zajedno izraziti jedno veliko zadovoljstvo da jednim zajedničkim političkim radom i sadašnje Vlade i prošle Vlade, i zastupnika i zastupnica Hrvatskog sabora i prošlog saziva i prošlih ranijih saziva i ovoga saziva ostvaren krupan korak koji Hrvatsku kao zrelu demokratsku državu uvodi na prag ulaska u Europsku uniju. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom. Zapisnik 5. sjednice primili ste poštom. Ima li primjedbi na zapisnik? Utvrđujem da smo usvojili zapisnik. Molim? Izvolite, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče molim da se unese ispravak, u skraćeni zapisnik sjednice u točci 26. interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u dijelu koji se odnosi na sudionike rasprave. U ime Kluba zastupnika SDP-a na sreću nije govorio Neven Jurica, nego Neven Mimica.
Hvala lijepa. Jasno da ćemo taj ispravak unijeti da se radi o lapsus camio. Ima li još primjedbi? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 5. sjednice sa ovom ispravkom i primjedbom koja je iznijeta. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podjeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam četiri nove točke, i to: Pod jedan, Prijedlog Zakona o medijima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 87. Drugo, Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Bugarske o socijalnom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 86. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 90. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 89. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da su pod točkama od 1. do 3. i pod točkom 29. navedeni zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku, ali navedeni zakoni nose oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. To su pod jedan, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o filmskoj koprodukciji iz 92. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 70. Drugo, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Euroske konvecije o zaštiti arheološke baštine iz 1992. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 71. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 72. Četvrto, Prijedlog Zakona o medijima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 87. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 4. do 7., pod točkama 11. i 12. pod točkom 21. i pod točkama od 30. do 32. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su pod jedan, P rijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore o izmjenama i dopunama Ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 80. Drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 73. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 77. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financijskoj agenciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 76. Peto, Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o priznanju H rvatskog sabora "Zlatni grb", s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj: Klub zastupnika HDZ-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 69. Šesto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj: Klub zastupnika HSS-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 65. Sedmo Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 84. 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Bugarske o socijalnom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 86. 9. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 90. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona sa Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 89. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Evo, u ime Kluba SDP-a predsjednik Kluba, potpredsjednik Doma, poštovani zastupnik Luka Bebić, izvolite. HDZ-a.
Gospodine predsjedniče, nemojte, predlažem da se skine hitni postupak u odnosu na točku 12. Prijedlog zakona HSS-a o državnim potporama u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu. Točke 21. Prijedlog zakona SDP-a o područjima gradova općina, odnosno županija, gradova i općina i broj 32. također SDP-a u Izmjene i dopune Kaznenog zakonika zbog toga što nema potrebne poslovničke uvjete da bi se uvrstio po hitnom postupku. Hvala lijepo.
U ime Kluba HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Klub HSP-a se protivi donošenju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske a pogotovo u hitnom postupku. Naime, ovo je nastavak tzv. slučaja Čačije na način da se pokuša i regulirati mjerila za ostvarivanje tzv. predsjedničke mirovine, ali vrlo loš pokušaj jer se regulira samo onaj dio koga ministar obrane može predložiti dok i dalje ostaje da predsjednik Države može to samo inicijativno raditi. Prema tome, ovo se moglo riješiti internim aktom, znači ili predsjednika Države ili ministra Obrane a ne da mi danas raspravljamo o tome u Hrvatskome saboru. Ovo je nedopustivo.
Ima li još netko od zastupnika prigovor na pojedinu točku dnevnog reda i prijedlog da se neki zakon donese po hitnom postupku? Nema. Onda molim predsjednika Vlade, dr. Ivu Sanadera da se očituje u pogledu ovih prijedloga. Posebno u pogledu prijedloga Kluba HSP-a o skidanju hitnog postupka sa.
Slažem se sa ocjenama zastupnika i predlažem, odnosno Vlada prihvaća da zakon ide u prvo čitanje.
U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, želio bih se očitovati na prijedlog Kluba HDZ-a u pogledu skidanja hitnog postupka sa zakona kojeg predlaže Klub HSS-a. Dozvoljavate?
Izvolite.
Hvala lijepa. Pa, hitnost postupka je vrlo jasna u pogledu ovog zakona. Ja mislim da hitnost postupka je ne samo nužna. Mi znamo da određene isplate koje nažalost ne dolaze do naših poljoprivrednih proizvođaća ne mogu se dogovoriti zbog toga što to zakon ograničava. Naš zakon je i zbog toga predložen da ide u hitnu proceduru da se omogući poljoprivrednim proizvođaćima da dobiju te svoje subvencije i ja bih molio da se kod glasovanja razmisli o tome na koji naćin ćemo ponovo činiti štetu našim poljoprivrednim proizvođaćima jer se zbog nepromjene zakona neće moći isplatiti poticaj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Predsjedniče, ispunjeni su svi uvjeti poslovnički iz članka 159. za hitnost postupka izmjene i dopune Kaznenog zakona i zbog sadržaja, odnosno sadržaja same novele kojom Klub SDP-a, koju Klub SDP-a predlaže gdje se sankcioniraju, moderniziraju i prilagođavaju mnoge inkriminacije prije svega napomenut ću samo zapovjednu odgovornost novo kaznenog dijelo protiv čovječnosti, to je jedan aspekt, dakle, sa ovog aspekta prilagodbe standardima i konvencijama koje je Hrvatska i potpisnica a s druge strane inkriminira se na bolji način kaznena djela sa područja gospodarskog kriminaliteta i ono što je za naše građane najvažnije, mislim da su to opravdani državni razlozi da se znatno povisuju rokovi zastare kako bi naše pravosuđe stiglo sankcionirati sve ono što se dogodilo u zadnjem desetljeću i više vremena. Pa je prema tome, mislim nužnost upravo takvog načina sankcioniranja a tim prije što uskoro nastupaju rokovi zastare po postojećem zakonu i pasti će u vodu i ono što je u procesu. Hvala.
Hvala lijepa. A sada idemo na izjašnjavanje kod pojedinih prijedloga da se zakoni donesu po hitnom postupku. 1. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore o izmjenama i dopunama Ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i savezne Republike Jugoslavije? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jedloglasno sa 119 glasova prihvaćena primjena hitnog postupka. Vladin Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske ide u redovitu proceduru. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 74 glasa za i 50 protiv i ovaj Prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakoan o izmjena i dopunama Zakona o Financijskoj agenciji? Hvala. Tko je protiv? Utvrđujem da je sa 74 glasa za i 50 protiv ovaj Zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o priznanju Hrvatskog sabora "Zlatni grb"? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 119 glasova za i 5 protiv i ovaj Prijedlog zakona uvršten po hitnom postupku? Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu koji je predložio Klub zastupnika HSS-a? Tu je prigovor na uvrštenje po hitnom postupku uložio predstavnik Kluba zastupnika HDZ-a? Tko je za primjenu hitnog postupka? Tko je protiv? Hvala lijepo. Utvrđujem da je 54 glasa za primjenu hitnog postupka, 70 protiv. I sukladno članku 160. stavak 3. Poslovnika Sabora u skladu sa 203., stavak 2. ću i postupiti. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj koji je predložio Klub zastupnika SDP-a? Tu također ima prigovor Kluba zastupnika HDZ-a na hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka? Tko je protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka glasovalo 53, a protiv 71, dakle također ću u skladu sa ovim Prijedlogom zakona postupiti u skladu sa člankom 160., stavak 3. u vezi članka 203., stavak 2. Tko je za primjenu hitnog postupka kod potvrđivanja, kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Bugarske o socijalnom osiguranju? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 124 glasa u hitni postupak uvršten ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacija, telekomunikacijama? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 70 glasova za i 24 protiv i ovaj Prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona s konačnim prijedlogom zakona koji je predložio Klub zastupnika SDP-a? Tu imamo također prigovor na hitni postupak Kluba zastupnika HDZ-a. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka glasovalo 37, a protiv 97 pa i u pogledu ovoga Konačnog prijedloga Zakona ću postupiti sukladno članku 160., stavak 3. u vezi članka 203. stavak 2. Poslovnika. Pisanih prigovora, zastupnik Rožić povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče ja ne znam kako se, zašto mi uvijek imamo problema sa ovim brojanjem? Kod dnevnog reda nema suzdržanih, ali oni koji ne glasuju se ne broje po Poslovniku, a ne pribrajaju se jednom onima protiv, a drugi put onima za.
Ne radi se o nikakvoj povredi Poslovnika zastupniče Rožiću ... ... [[Upadica se ne razumije]] jer sam ja ovdje rekao [[Upadica: Ja molim da se ponovi glasovanje o ovom]] koji su, koji su bili [[Upadica: Ja molim da se ponovi glasovanje]] Ne možete tražiti jer je odluka već donijeta. Možete samo prije proglašenja odluke.
Prije proglašenja odluke?
Da.
Dobro.
Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203., stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203., stavak 5. Poslovnika prigovor bi se sada mogao dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako smo dopunama dnevnog reda već odlučivali kroz glasovanje o hitnom postupku dnevni red je utvrđen i sukladno članku 205., stavak 2. Poslovnika trebao bih objaviti utvrđeni dnevni red, pa predlažem ukoliko se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda sa usvojenim izmjenama. Hvala lijepa. Dnevni red je utvrđen. Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade. Svi su zastupnici i zastupnice upoznati sa postavljanjem zastupničkih pitanjima. Rokovima a također i članovi Vlade sa rokovima sa kojima mogu odgovoriti na zastupničko pitanje. Idemo redom. Prva je poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani premijeru članovi Vlade uz čestitke za pozitivnom aviju. Dozvolite mi da postavim pitanje ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Primorcu. Hrvatski sabor je 2000. prihvatio paket manjinskih zakona koji je upotpunjen ustavnim zakonom o pravima manjina 2000. godine. Zasigurno svi ovi zakoni bili su važnan kamenčić u jučerašnjem mozaiku zvanom avi. Na žalost niti nakon 4 godine Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina ne primjenuje se ili se primjenuje parcijalno od slučaja do slučaja. Većina manjina koje imaju organizirano školstvo, do danas nema dvojezičnu pedagošku dokumentaciju. Nije osiguran potreban broj savjetnika i školskih nadzornika iz reda pojedine nacionalne manjine, ali dan itko ne bi shvatio ili pomosli da es radi o velikom zapošljavanju, riječ je o ukupno 3 do 5 djelatnika za mađatsku, slovačku, češku i još neke manjine. Suglasnost za obrazovanje u obrazovnim skupinama čeka se i do tr igodine. Sva nastojanja da se to rješi u Ministarstvu u prošlom mandatu ali i nastojanja već u sadašnjem sastaviu novoga ministarstva nisu dala pozitivna rješenja. pitam gospodina ministra kada pojedine manjine mogu očekivati da ova za ministarstvo sitna pitanja ali za školstvo manjina važna budu riješena i to bez birokratskih zadrški. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ministar Primorac izvolite.
Hvala lijepa štovana gospođo zastupnica. Ja bih vam samo ukratko rekao da je intencija ovoga ministarstva vjerojatno kroz interakcije sa mojim državnim tajnicima koji su već u nekoliko navrata obišli vjerojatno nisu bili kod vas, i znam o čemu se radi. Mi smo naime bili u Vukovaru i bili smo u nekoliko drugih sredina i vrlo konkretno smo precdizirali zapošljavanje savjetnika o kojima vi govorite. Na žalost mi smo sada u ovoj fazi i pred imenovanjem i zapošljavanjem 19 savjetnika koji će biti u Zavodu za školstvo. Od kojih će dio njih biti zadužen upravo za tu problematiku. Naravno da problematika administracije koju sam ja zatekao u Ministarstvu je i meni otežavajuća, ali vas mogu uvjeriti da i glede kriterija za dvojejezičnu pedagogiju koju ste rekli da isto tako razmatramo državni tajnik Janjić me upozorio o tome. I ja predlažem čak ovajtjedan sada jedan kratak sastanak, naravno za vrijeme vašega slobodnog vremena gdj ebi mogli točno precizirati ovu problematiku koja se jednostavno može riješiti. Ja ću osobno učiniti sve da ova administracija, pogotovo glede izbora ova dva, tri savjetnika bude riješena zaista u nekoliko dana. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade gospodo ministri kolegice i kolege. Prije svega u ime HSPa čestitam Vladi na dobivanju pozitivnog AVija ali se nadamo da će i Ministarstvo vanjskih poslova podnjeti izvješća ovom visokom Domu o međunarodnom položaju Hrvatske. Kako bismio mogli sa svim aspekata raspraviti okolnosti dobivanja Avija, kao i onoga što nas očekuje dalje. A sada sljedi pitanje, pošto nema ministra Rončevića pitanje gospodinu predsjedniku Vlade. Dali su novine pravilno prenjele izjavu ministra Rončevića da će raspustiti ratno zrakoplovstvo i ratnu mornarciu. S time u vezi moje konkretno pitanje koje postavljam u ime oko 300 vojnih pilota. Naime, zakon o službi u oružanim snagama ne predviđa pravilnik o letačima i letačkoj službi. Pošto ne postoji jasna i precizna pravila letanja vojnih zrakoplova piloti su ostavljeni na različito tumačenje zakona i svojih pretpostavljenih. Oni bi željeli da se to što prije pravno regulira a hvala lijepa.
Gospodine predsjedniče Vlade izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo. Ja ću iskorisiti ovu prigodu za hvaliti svima vama također na suradnji u pridobivanju avija. Jer mislim da je to naš zajednički uspjeh i Vlade i SAbora i svih u Hrvatskoj. Pa zahvaljujem i vama gospođo zastupnica na čestitci. Isto tako koriostim prigodu i reći ću da zbog međunarodne konferencije u jugoističnoj Europi u kojoj sudjeluje i Hrvatska ja sam trebao biti jutros u Sarajevu ali sam dogovorio sa organizatorima da ću doći iza podneva pa molim za razumjevanje ako nakon stanke napustim ovo. Ako bude neko pitanje prema meni molim u pisanom oboliku ukoliko netko od potpredsjednika ne bude odgovori. Što se tiče izjave ministra obrane on je dao izjavu u kontekstu reforme naših oružanih snaga na našem putu prema NATO u. Sigurno da ukidanja neće doći odlukom ministra nego da ćemo to razmotriti i kao političko ali u sigurnosnom aspektu.
Gospodine predsjedničke, nisam baš zadovoljna odgovorom jer vi znate koliko piloti imaju problema i napuštaju svoja radna mjesta. Idu rano u mirovinu. A Hrvatska stranka prava je napravila jednu disketu sa problemima i rješenjima pa bi mi bilo drago da vam poslije predam ovu disketu. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo. Pitanje za potpredsjednika Vlade dr .Hebranga. Sa velikim zanimanjem sam pratio predstavljanjem vašega prvoga projekta u gospodarstvu pod nazivom Program otvaranja novih poduzetničkih zona. Radi se o prilično improviziranom materijalu u kojem je čak naveden i krivi naziv ministarstva za gospodarstvo, rad i poduzetništvo. I u tom programu se predviđa povećanje broja zaposlenih sa 250 na 400 tisuća radnika. Makar svi znamo da već danas u malom gospodarstvu radi preko 600 tisuća radnika. Kamate za poduzetnike u zonama citiram moraju biti do 4%. što znači da će oni poduzetnici koji grade na vlastitom zemljištu plaćati kamate minimalno 7%- Porezne olakšice u zonama su predviđene samo za one koji obavljaju proizvodnu djelatnost dok je uslužna djelatnost citiram, isključena. Kako ćemo porezno tretirati one koji kreiraju i proizvode softwer u takvim zonama a imamo ih. Vlada RH je u svibnju prošle godine usvojila program razvoja maloga gospodarstva, kojim je predviđeno otvaranje u tom sektoru stotinu i 50 tisuća novih radnih mjesta. S obzirom da se novi prijedlog razlikuje o dusvojenog programa, znači li to da se od njega odustalo, odnosno, hoće li se nakon nekolik najava ispuniti očekivanje obrtnika i malih poduzetnika i početi provoditi poticajne mjere. Odnosno, isplaćivati poticajna sredstva predviđena proračunom. Hvala.
Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, pitanje koje ste postavili gospodine zastupnički bi zahjevalo pola satnu elaboraciju što naravno ovdje ja nemama mogućnosti. Ja ću samo reći materijal koji ste dobili je radni materijal bio namjenjen samo saastanu sa županima i on je samo podsjetnik na moje usmeno pola satno izlaganje. Prema tome, tiskarske g reške za njih ne odgovaramo moguće da su se dogodile. Što se tiče čitavoga programa on se temelji na snici stanja i na preuzimanju, to sam već više puta rekao, dobrih projekata koji su bili, ali ispravljanju loših rezultata. Loši rezultati su sljedeći. Nove poduzetničke zone su financirane u 4 godine samo sa 87 milijuna kuna što je daleko ispod prosjeka zemalja u razvoju. U novim poduzetničkim zonama prema izvješću Ministarstva gospodarstva rada i poudzetništva u četri godine otvreno samo 12 tisuća novih radnih mjesta što je debelo potcjenjeno, odnosno neostvareno. Nadalje, županije su u prosjeku za nove poduzetničke zone izdvajale od prilike po milion kuna godišnje po zoni što je daleko ispod potrebnih izdvajanja. Isto vrijedi za državni proračun isto vrijedi za gradove i općine. Nama u ovom trenutku nedostaje preko 200 poduzetničkih zona prema prosjeku zemalja koje su u razvoju, da dalje ne nabrajam razloge zašto smo išli u taj projekt. Projekt je prošao pozitivnu recenziju sastanka župana, prošao je jučer pozitivnu recenziju Udruženja obrtnika na Velesajmu, ide danas na Gospodarsku koordinaciju. Sve primjedbe pa i vaše su dobro došle i bit će uključene, jer ovaj projekt sigurno treba povećati broj radnih mjesta za svotu koja je, za broj koji je predviđen.
Poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Pa i meni bi vjerojatno trebalo pola dana da elaboriram, samo ću prokomentirati da su ove brojke netočne i o broju zaposlenih i o ulaganjima koja su vršena, jer niste uzeli u obzir zemljište i infrastrukturu koja tamo postoji, a imamo 188 zona pa čista logika govori da je puno puno više uloženo od 84 milijuna kuna kroz zemljište i kroz infrastrukturu. Međutim niste mi odgovorili na ono najvažnije pitanje. Kada ćete početi isplaćivati sredstva predviđena proračunom poticajna za obrtnike i male poduzetnike pa vas molim da mi to pismeno odgovorite. Ta sredstva su osigurana proračunom. Recimo zapravo u svibnju i trebali bi krenuti sa korištenjem proračuna.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo članovi Vlade, gospodine premijeru, štovane kolegice i kolege zastupnici. Prvo želim u ime HNS-a čestitati gospodinu premijeru na dobivenom AVIS-u, također želim čestitati i bivšoj Vladi što je uložila maksimalne napore na dobijanju AVIS-a, a želim ujedno i zahvaliti gospodinu predsjedniku Mesiću što je također pomogao da Hrvatska dobije AVIS. A sada želim postaviti pitanje gospodinu premijeru, jer se odnosi na mnoge pa ne znam točno kome. Prilikom privatizacije Hrvatskih telekomunikacija bila su puna usta i branitelja i zaposlenika Hrvatskih telekomunikacija, znači bilo je rečeno da će u privatizaciji i branitelji dobiti 7%, a da će i zaposlenici dobiti 7% dionica Hrvatskih telekomunikacija. Pitam premijera kada, kako i koliko i da li uopće računa na to da će braniteljima dati tih 7% i da će zaposlenicima dati drugih 7%. Hvala.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče i vama zahvaljujem na čestitkama za pozitivan AVIS. I odgovor je vrlo kratak i precizan, da Vlada stoji na svom obećanju i na ovom dogovoru i započeli smo upravo pregovore i sa jednom i sa drugom grupacijom i sa HT-om i sa Fondom za privatizaciju za 7% za jedne i za druge. Dakle idemo u to, pitanje je vremenske realizacije koja će uslijediti vrlo skoro, dakle idemo u taj projekt.
Zahvaljujem na odgovoru i zadovoljan.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade, štovani ministri, dame i gospodo saborski zastupnici. Gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, ja u rukama držim nešto što neki nazvaše knjigom "Razgrtanje pepela" pisanu ćirilicom, autora Nebojše Devetaka, bivšeg djelatnika Rafinerije Sisak, poznatog velikosrbina koji je Domovinski rat proveo na prijemima kod ratnih zločinaca Milana Martića i Milana Babića na izvršavanju zadaća Ministarstva informiranja Vlade Srbije radeći intenzivno na rušenju Hrvatske i šireći laži o zločinima Hrvata nad Srbima u Domovinskom ratu. Štiva ovog autora objavljena su i u novinama vojska krajine koje je izdavao sektor za informiranje glavnog štaba tzv. "srpske vojske krajine". Ova knjiga je tiskana u Zagrebu 98. godine. Urednik je Čedomir Višnjić, danas pomoćnik ministra kulture, a izdavač je dr.Slobodan Uzelac danas državni tajnik u Ministarstvu znanosti. Sve u Vladi na kojoj ste vi na čelu. Ovo ću vam sve nakon postavljenog pitanja uručiti da si pročitate dosege četničke propagande i četničkih laži. Gospodine predsjedniče Vlade vama postavljam pitanje, što ćete poduzeti u cilju zaštite vrijednosti Domovinskog rata da se možda putem pravosuđa i nadležnih službi istraže navodi iz ove nazovimo knjige koji teško optužuju hrvatske branitelje Siska, Sunje, Petrinje, Gline, a time i Hrvatsku državu te da li ćete poduzeti ikakve mjere protiv dvojice dužnosnika u Vladi Republike Hrvatske, tj. pomoćnika ministra kulture i državnog tajnika u Ministarstvu znanosti koji su omogućili širenje ovakovih laži i da li vi gospodine predsjedniče Vlade osobno stojite i podržavate ovakvo kadroviranje Vlade Republike Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Predsjednik Vlade dr.Ivo Sanader.
Mislim da ste gospodine zastupniče dotakli nekoliko vrlo važnih aspekata suvremenog hrvatskog društva. Pa ja ću govoriti dok mi predsjednik Sabora ne kaže da moram prestati sukladno Poslovniku, jer je pitanje iznimno kompleksno. Ono je jednostavno kada je riječ o povijesnoj istini. Mi smo svi bili svjedoci velikosrpske agresije na Hrvatsku i svi smo bili svjedoci i većina nas sudionici na jedan i drugi način u obrani Hrvatske od velikosrpskih presizanja teritorija. Prema tome istina o Domovinskom ratu bit će obranjena, ona je obranjena već i ovdje deklaracijom koju smo svi zajedno donijeli prije nekoliko godina u prošlom sazivu Sabora. Ona će biti obranjena i na svim drugim, i u slučaju onih kvalifikacija koje za nas nisu prihvatljive u nekim optužnicama. Ona će biti obranjena na koncu konca ja sam u to uvjeren ne samo političkim deklaracijama u Saboru i u drugim političkim institucijama hrvatskog, predstavničkim institucijama Republike Hrvatske nego sam siguran da će biti obranjena i u onom povijesnom dijelu u ocjeni historičara i povjesničara. Prema tome što će tko pisati pada na njegovu dušu i njegova je osobna odgovornost. Mene osobno, ja tu knjigu ne znam, ne poznajem pa će me sigurno zanimati da čujem što netko piše. Ali da vam nešto kažem, psi laju karavana prolazi. Hrvatska je samostalna, dobila je međunarodno priznanje, obranila se i stvorila oružanu silu koja je 95. oslobodila zemlju i ka bi kojim slučajem netko ponovno pokušao to, ponovno bismo bili kadri i sposobni i hrabri osloboditi zemlju. Prema tome ne vidim nikakvih velikih problema za hrvatsku budućnost, a dakako da moramo učiniti sve da se istina o Domovinskom ratu obrani. Za dvojicu ljudi koji su primljeni u rad u Ministarstvo kulture i Ministarstvo znanosti dobili smo i provjere i preporuke i nismo imali nikakvih saznanja da su pripadali bilo kakvoj organizaciji ili djelovali u smislu protiv Republike Hrvatske.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Naime radi se o visokim dužnosnicima u Vladi Republike Hrvatske tako da to ne ostane visiti u zraku. Ali gospodine predsjedniče Vlade iz vašeg odgovora je vidljivo da hrvatski branitelji iz Domovinskog rata i članovi njihovih obitelji te svekoliki hrvatski puk s pravom skeptično gleda u bolju hrvatsku budućnost.
Poštovani zastupnik Luka Roić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade zbog toga što odgovor očekujem od više ministarstava. U Hrvatskoj za razliku od Slovenije azbest nije zabranjen i redovno se uvozi iz Rusije u kutijama obilježenim mrtvačkim glavama, piše to u Nedeljnom glasu koncila. Iako je Hrvatska potpisnik mnogih konvencija, dosadašnji deponij "Salonita" iz Vranjica nalazio se u Mravinjcima na otvorenom prostoru, svega 200-tinjak metara od izvora rijeke Jadro koja se pitkom vodom napaja, koja sa pitkom vodom napaja i naš Grad Split. Evo, kako izgleda ta odvožnja u otvorenim kamionima bez ikakve zaštite i kamionima bez registarskih oznaka. Zbog zabrane odlaganja na dosadašnje deponije, opasni azbestni otpad sada se deponira u krugu same tvornice "Salonita" u Vranjicu koja se nalazi u samom mjestu Vranjic. Meni i vama poznatom kao mala Venecija. Uz najveći silos žitarica u Splitu. Evo kako izgleda odlaganje sadašnjeg otpada uz silos žitarica. I zato "Salonit" kao jedan od zadnjih zagađivača u Kaštelanskom zaljevu traži hitnu intervenciju svih mjerodavnih i onih koji će spriječiti daljnje zagađivanje i onih koji će liječiti oboljele od opake bolesti asbestoze, i snositi troškove svih posljedica takvog stanja. Ako se ovom dodaju i najnovije informacije koje čitamo u dnevnom tisku o kriminalu ...
Kolega Roić, isteklo vam je vrijeme, postavite pitanje. Kolega Roić.
... opravdano je tražiti odgovor. Evo, samo čas. Što se planira učiniti kako bi se daljnje zagađivanje zaustavilo, oboljeli i oštećeni pravično obeštetili, a eventualni počinitelji kriminala, kriminalnih radnji sankcionirali, a lijepu malu ... [[Ne razumije se.]] Vranjicu na domaku Splita koji je, na koji je izvršen ekocit, vratiti laskavi naziv "Lijepa mala Venecija". Zahvaljujem.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Na ovako dugo pitanje ćemo odgovoriti isto tako primjerenim odgovorom. Ja sve informacije koje ste naveli, gospodine zastupniče, nemam, ali ćemo sigurno u pisanom obliku odgovoriti. Ali budući da je malo prije dotaknuto vrlo osjetljivo pitanje hrvatskih branitelja na jedan jeftin način, odgovorit ću i na prethodno pitanje. Niste vi, gospodine Trgovčeviću, zvali hrvatske branitelje u obranu u Domovinskom ratu nego su to zvali mi ovdje koji smo tada bili legitimna hrvatska državna vlast. I budete li se služili takvim politikanskim istupima siguran sam da ćete dobiti negativan odgovor kod branitelja, kao i još neki koji su pokušali na taj način razgovarati.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Rožić.
Gospodine predsjedniče Sabora, i sami znadete da je ovo doista povreda Poslovnika. Odgovarati na prethodno pitanje, pa na koji način to vi vodite ovaj dnevni, ovo? ... [[Upadica se ne čuje.]] Šta nema, pa u Poslovniku je jasno da se nakon postavljenog pitanja i odgovora može dati još samo komentar zastupnika. Ako ćemo mijenjati Poslovnik mijenjajmo, pa ćemo, molim vas lijepo. Doista, ja tražim da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav da mišljenje tijekom ove sjednice u ime Kluba oko ovakvog načina, da se odgovara na prethodno pitanje tijekom aktualnog prijepodneva.
Zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo sa datim odgovorom, a postaviti pitanje i dati još jednu tešku ocjenu, to ne spada. ... [[Upadica se ne razumije.]] U redu, Odbor za Ustav i Poslovnik će o tome zauzeti svoje stajalište. Odbor za Ustav, Odbor za Ustav će zauzeti svoje stajalište. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ja tražim u ime Kluba HSP-a stanku od 15 minuta.
Ne odobravam stanku.
Ne odobravate stanku?
Ne odobravam stanku jer nema nikakvih stvarnih razloga za stanku. Idemo dalje.
Dva puta je, gospodine predsjedniče, prekršen Poslovnik. Ja tražim stanku, još jednom, u ime Kluba HSP-a. Ja vas molim da ne uvedete ovakvu praksu kakvu sada uvodite.
Nema razloga za stanku. Idemo na zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Imam i ja još pravo na iskazivanje ...
Ako se niste izjasnili, izvolite, gospodine Roić.
Pa ja sam samo htio isto izraziti nezadovoljstvo sa datim odgovorom, ne zbog toga što sam očekivao od predsjednika Vlade da on, naravno, može odgovoriti o ovom pitanju koji je kompleksan, ali zbog podcjenjivanja samog pitanja i odgovaranja na ono što ja nisam pitao, također iskazujem svoje nezadovoljstvo i tražim stanku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Najprije mi dozvolite da u ime SDSS-a podijelim zadovoljstvo i radost što je Hrvatska dobila pozitivan odgovor na zahtjev za članstvo u Europsku uniju, čime su stvorene pretpostavke ne samo za početak pregovora o članstvu nego istovremeno i mnoge druge beneficije koje taj odgovor nosi sa sobom. Žao mi je što u ovom momentu koji je za nas, sasvim sigurno ne samo svečan nego isto tako i posebno važan, imam potrebu postaviti sljedeće pitanje ministru znanosti, prosvjete i športa. Gospodine ministre, ne znam da li vam je poznato, ali 7. ovog mjeseca u osnovnoj školi u Skradinu za vrijeme održavanja nastave povijesti u 6. razredu nastavnik povijesti je radi, kao što smo čuli, zornoga prikazivanja gradiva pozvao nenastavničku osobu, jednog povratnika iz Kanade, da govori o povijesnoj dimenziji njegovog iskustva. Govoreći na nastavi ista je osoba stvorila, očito govorila tako da se četvero djece na čelu s jednom djevojčicom, dakle, djetetom iz uzrasta 6. razreda ...
Kolega Pupovac, postavite pitanje, molim vas.
... digla i zamolila nastavnika da ih zaštiti od uvreda. To se nije dogodilo.
Postavite pitanje, molim vas.
Gospodine predsjedniče, ...
Vrijeme je ograničeno, to svi zastupnici znaju. Molim, postavite pitanje. Već vam je vrijeme isteklo za pitanje.
Dakle, ta djeca su se ustala i napustila razred. Da li Ministarstvo, da li vaši državni tajnici znaju za tu činjenicu i za činjenicu da je u toj školi upravni odbor nedavno nije dao suglasnost za održavanje onoga što je po zakonu obaveza, a to je pravoslovni vjeronauk?
Ministar Primorac, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, saborski zastupnici i zastupnice. Ja u ovom trenutku, a i u kontaktu sa svojim državnim tajnikom nemam informacije, a vi znate koji je vrlo jasan stav hrvatske Vlade u odnosu na manjine i u odnosu, pogotovo na takve postupke u školi. Ja, kao ministar, ću nakon završetka rada ovog Sabora naravno zatražit očitovanje od nadležnih i u pisanom tragu hitnom postupku ću se obratiti vama. U svakom slučaju, ako se utvrde neke nepravilnosti koje su bile, a znate kako smo osjetljivi na pitanje prisiljavanja djece da rade ili da se maltretiraju, svakako da osobe koje su za to odgovorne će odgovarati meni i zbog toga će snositi posljedice. Naravno, kad se budem upoznao o čemu se radi. U ovom trenutku ne znam.
Poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo članovi Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Pitanje ću postaviti ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, gospođi Marini Dropulić. Prije dvije godine stupio je na snagu i u primjeni je Zakon o komunalnom gospodarstvu, koji je dozvolio djelomično priključenje na komunalnu infrastrukturu bespravno izgrađenih objekata. Primjena tog zakona potakla je bespravnu izgradnju građevina na svim dijelovima Republike Hrvatske, a posebno u priobalnom području. Pored toga, jedinicama lokalne samouprave nanosi se ozbiljna financijska šteta, jer one ne mogu naplatiti sredstva koja su uložili u izgradnju komunalne infrastrukture. Postavljam pitanje. Što namjeravate učiniti, da se stanje u komunalnom gospodarstvu sredi?
Ministrica Matulović Marinović Dropulić.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Mi smo uputili u proceduru izmjene i dopune Zakona o komunalnom gospodarstvu u kojem više toga riješavamo, ali samo ono što je nužno potrebno u ovom času. Jedno je ovo onemogućavanje priključenja bespravno sagrađenih objekata na komunalnu infrastrukturu. Zašto je to promijenjeno prije dvije godine iz postojećeg zakona, ne znam. Ali je činjenica da je to potaknulo novu bespravnu izgradnju. U ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona koji ćete dobiti sad za sljedeće zasjedanje, jer je zakon već u proceduri, jasno piše da se to ne može, da se to ne može odobriti i utvrđuje kazne i za one koji priključuju, ali isto tako i za komunalne firme koje, zapravo oni koji traže priključenje i komunalne firme koje priključuju to. Osim toga, isto tako utvrđujemo jednu novu normu oko naplate komunalnog doprinosa. Naime, jasno je da ljudi dobivaju građevinske dozvole neke, ali temeljem riješenja ne plaćaju komunalni doprinos. Zbog toga uvodimo jednu novinu, a to je da se barem prvi, prva rata komunalnog doprinosa mora platiti prije nego što se dobije u ruke građevinska dozvola. Ima još tri, četiri izmjene u ovom Zakonu o komunalnom gospodarstvu koje će omogućiti stvarno i uređeniju situaciju u komunalnom gospodarstvu, ali naša obveza ostaje da do kraja ove godine predložimo novi Zakon o komunalnom gospodarstvu, novi Zakon o gradnji i novi Zakon o prostornom uređenju. Ali isto tako i Zakon o građevinskom zemljištu. Sve to ćemo predložiti do kraja godine zajedno, a sada idemo samo na izmjene i dopune onih zakona kojima se mora ubrzati izgradnja ili onemogućiti ovako bespravno priključenje. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo. i ja želim čestitati Hrvatskoj vladi na čelu sa predsjednikom Sanaderom, naravno ja to ne mogu napraviti u ime stranke, ni u ime Kluba, jer to nemam, nego u osobno ime, i u ime moje obitelji. Sada postavljam pitanje ministru poljoprivrede, gospodinu Čobankoviću. Stanje u Hrvatskom agraru danas je tragično. Nikada gore u posljednjih 40 godina. Hrvatskim agrarom već 12 godina upravlja trgovačka mafija koja je odlično povezana sa mafijom u vlasti. Ni jedna socijalna skupina Hrvatskoga društva nije toliko pljačkana i opljačkana u posljednjih 60 godina, a napose u posljednje 4 godine, kao što su to hrvatski seljaci. Gospodine ministre, prije tri mjeseca sam vam bio postavio pitanje da mi odgovorite, tko je u posljednje četiri godine 20 najvećih poljoprivrednih tvrtki i 50 pojedinaca tko je najviše dobio poticaja? Jer se tu vodila jedna kriminalna politika. Sada vam postavljam pitanje. Da mi odgovorite u pisanom obliku. Kojih je 20 najvećih uvozno-izvoznih tvrtki u Hrvatskoj i tko su vlasnici tih tvrtki? Zašto to pitam. Na taj način će se razotkriti sva bijeda i tragedija kao i kriminal agrarne politike koji se vodio u protekle četiri godine. Vrhunac toga je, da smo u protekle četiri godine uvezli hrane prema službenim podacima za 31 milijardu kuna. A istodobno na ime poticaja smo dali 9 milijardi kuna. A u sanaciju kombinata također prema službenim podacima 6 milijardi kuna. Hrvatski narod, Hrvatski sabor, a napose hrvatski selajci moraju saznati istinu, tko je vodio nakaradnu i jednu kriminalnu agrarnu politiku u protekle četiri godine i državnim novcima sprovodio stranačku politiku? Unaprijed se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Dakle, tražite pisani odgovor od ministra. Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Pitanje za premijera Sanadera. Hrvatski, poštovani gospodine premijeru, Hrvatski telekom je javno demantirao potpredsjednika Vlade gospodina Andriju Hebranga, koji je tvrdio da je 50% poziva u emisiji "Nedjeljom u 2" u kojoj su se građani listom oko 95% izjasnili protif refanšističkih smjena ravnatelja bolnica došlo sa 7 telefonskih linija. Time je javno dokazano da gospodin Hebrang nije govorio istinu. A složit ćete se da nije lijepo kad netko ne govori istinu, a posebno nije lijepo kad to govori potpredsjednik Vlade. Pa moje pitanje vama gospodine premiejru glasi, što ćete i hoćete li išta poduzeti protiv ovakvog načina komuniciranja sa javnošću od strane recimo visokih državnih funkcionera neistinama i na koji način ćete doprinjeti da se hrvatski građani ne pitaju stalno, govore li vaši ministri ili potpredsjednici istinu ili neistinu? Stim više, što ste u Saboru nedavno izjavili kako ne samo podržavate, nego i potičete gospodina Hebranga kod smjena ravnatelja. Da li ga i ovom prilikom podržavate ili nedaj Bože potičete na ovakve izjave?
Predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Ja ću odgovoriti, ali ako ste suglasni gospodine zastupniče, budući da je čovjek o komu govorimo ovdje tu sjedi, da bi možda bilo dobro da čujemo najprije njega, pa mene, ja ću odgovorit na vaše.. A nedate mu? Bili vas smetalo da on kaže svoje o tome?
Odgovor daje onaj kome je postavljeno, molim vas.
Ja sam pitao vas kao premijera slučajno se radi o gospodinu Hebrangu, što ćete vi poduzet, ako nedaj Bože neki ministar ili potpredsjednik Vlade drugi u vašoj Vladi na ovakav način komunicira sa hrvatskom javnošću, da li ćete vi kao njihov šef recimo to tako kolokvijalno poduzet neke mjere, kao što u familiji otac poduzima prema djetetu..
Dobro, molim vas, predsjedniče Vlade izvolite odgovorit.
Ovako. Budući da je potpredsjednik Hebrang u intervju u Vijesniku objasnio sve u svezi s tim slučajem. Ne nalazim ništa posebno što bi trebalo dodati, dakle sve što je rekao demantirao je ovakve napise i komentare o kojima ste vi govorili i ovakve interpretacije. Međutim, zanimljivo je da u, da se u medijima da su se pojavile različite interpretacije, pa i pisani zahtjevi prema gostu televizije da se očituje o tom slučaju, kao i o nekim drugim slučajevima. Za mene, sad ne kao premijera, nego kao običnog hrvatskog građanina, je vrlo zanimljivo, da se u jednom satu može ostvarit nekih 80 tisuća poziva. Zvao sam malo i ja neke prijatelje i u neke druge europske zemlje, pa pitao, je li se to ikad u nekom showu dogodilo? Nisam dobio pozitivan odgovor. Dakako, može se dogoditi i sve je moguće, ali sigurno da potpredsjednik Hebrang nije imao, to je ono što ja znam, nije imao nikakvih drugih saznanja, nego što ih imamo vi i ja, i nego što ih ima svaki drugi hrvatski slušatelj i gledatelj. Ono što je on kazao, evo sad mi je rekao malo prije da su ga nazvali i neki prijatelji koji su mu prenijeli informaciju za koju su oni čuli, sve je to znači na temelju onoga što je čuo, a ne na temelju onoga što je znao ili mogao znati. O svemu o tome je dao intervju u Vijesniku, pa ćemo vam taj intervju poslati i kao dopunu, kao pisani odgovor.
Zastupnik Marin Jurjević.
Pa, normalno da nisam zadovolja odgovorom. A čak ovako na jedan poseban način je gospodin premijer sada, opet dao potporu. One izjave za koju sam mislio da će se on od nje odgraditi. Inače gospodin Hebrang je u javnosti rekao da mu je, naknadno opravdavajući se da mu je visoko pozicioniran SDP-ovac, njegov prijatelj to rekao. A meni je jedan visoko pozicionirani HDZ-ovac iz vaše Vlade rekao da to zaista nije istina, da će to gospodin Hebrang ponovno izmisliti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, uvaženi zastupnici ja želim postaviti pitanje ministru Hebrangu. Budući da je ovih dana aktualno izljevanje rijeka, je li Ministarstvo zdravstva poduzelo mjere za sprječavanje mogućih zaraza i zagađenja pitke vode u tim područjima i mogu li građani na tim područjima biti mirni po tom pitanju.
Ministar Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Štovani gospodine zastupniče, istog dana kada se, kada je počelo izljevanje vode, cjelokupna epidemiološka služba je stavljena u prvi stupanj pripravnosti, to je naša stalna pripravnost koja inače postoji i podiže se za različite stupnje, prvi stupanj je najviši. U prvi stupanj pripravnosti stavljen je Hrvatski zavod za javno zdravstvo, županijski zavodi za javno zdravstvo i županijske službe epidemiologije. Od prvog dana se ospskrbljuje pučanstvo sa pitkom vodom tamo gdje je zagađena, kontrolira se stanje pitke vode, kontrolira se pojaćano zdravstveno stanje tih ljudi i sada kada se voda počela povlaćiti organizirana je služba asanacije terena koja će potrajati sigurno nekoliko sljedećih tjedana. Na taj način je apsolutno područje zbrinuto i pod kontrolom sa zdravstvenog stajališta.
Zadovoljan sa sa odgovorom.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovana gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vlade. Pitanje želim postaviti gospodinu Sanaderu, predsjedniku Vlade ili gospođi Ožbolt, ministrici pravosuđa. Pa, jedan od najsramnijih događaja novije Hrvatske povijesti, Hrvatske koja je bila žrtva jedne brutalne agresije je ubijstvo obitelji Zec. 1991. dogodilo se usred Zagreba brutalno ubijstvo 12 godišnje Aleksandre sa 6 hitaca u potiljak, njene majke Mirjane, nota bene Hrvatice kao da je sada to i bitno i oca joj Mihajla, inače građana Hrvatske države, srpske nacionalnosti. Što se nakon tog barbarskog ubijstva događalo, znamo, zločin, neću spomenuti tko ih je izveo, zločin su priznali ali su zbog proceduralnih razloga pušteni na slobodu. Moje je pitanje sljedeće. Kada državno odvjetništvo odbije zaključiti izvansudsku nagodbu sa Gordanom i Dušanom Zec jer ne znaju da li je ubijstvo počinjeno u službi ili izvna službe, da li vaša Vlada gospodine premijeru je spremna umjesto državnog odvjetništva pristati na izvansudsku nagodbu i isplatiti odgovarajuću naknadu oštećenicima i na taj način tvrdim okrenuti jednu novu stranicu hrvatske politike?
Gospodine predsjedniče?
Izvolite.
Gospodine zastupniče to je jedno sigurno od najtužnijih epizoda u proteklih 14, 15 godina i ja osobno i svi mi smo svjesni tragedije obitelji Zec. Naše je, naša sućut, naše suosjećanje sa obitelji Zec, međutim ne daje nam za pravo da odluku državnog odvjetnika koju je on obrazložio na način da kaže ukoliko, ja ću ga pokušati interpretirati, naravno nemam, niti mogu niti smijem govoriti u ime državnog odvjetnika ali sam kao i vi pročitao to što je on rekao a on zastupa Republiku Hrvatsku, otprilike sam shvatio ovako: država je odgovorna samo onda za neko djelo ili ne dijelo ukoliko je to i naredila, ukoliko je to učinjeno u službi države. Po ocjeni državnog odvjetnika, taj žalosni događaj, tragedija, to ubojstvo se nije dogodilo niti po nalogu države niti u službi države. Kada bi se dakle to prihvatilo tako ja shavaćam tumaćenje i interpretaciju državnog odvjetnika koji je dao to u medijima i u hrvatsku javnost, kada bi se to onda bilo koji državni službenik, bilo to u policiji, bilo u nekom drugom ministarstvu za sve ono što on učini a nije učinio u službi države odgovarala bi država. I to je nešto o ćemu i na što upozorava državni odvjetnik onako kako sam ga ja razumio. Bilo koji državni službenik, službenik bilo kojeg ministarstva, županije, grada, općine, ukoliko nešto učini a nije učinio po nalogu ili u službi u svom djelokrugu rada za to bi bila odgovorna onda država. Gdje bismo došli kada bismo prihvatili takav način gledanja, to je ono što sam ja razumio u obrazloženju državnog odvjetnika. Inače, apsolutno sam suglasan sa vama da na jedan i drugi način treba riješiti ovaj bolan slućaj iz naše nedavne prošlosti.
Zastupnik Kajin.
Hvala na odgovoru. Nisam zadovoljan sa odgovorom. Sva odgovornost po mom sudu nije samo na odvjetništvu. Ja držim da oni to čine jer se boje nekih desetina zahtjeva za neke druge slučajeve od Gospića, Siska, Lora, Pakračka poljana, međutim, nije na njima da brinu o državnom proračunu. Hrvatska se treba izdignuti iznad tih događaja, jer slažem se sa vama, zločin nije mogao biti počinjeni ni u ime Vlade, ni u ime Sabora, ni u ime država, ali ako Vlada prihvati izvansudsku nagodbu ja držim da bi to bila jedna jasna gesta koju bi prihvatili svi u državi Hrvatskoj pa i u našem okružju.
Poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Ja moram pozdraviti i po pitanju premijera Sanadera, premijera Ivicu Račana za pozitivan avis u svoje osobno ime i u ime Kluba HNS-a, PGS-a. Moje pitanje gospodinu ministru Čobankoviću u vezi sustava veletržnica, svjedoci smo da od ministra Dominikovića postavlja to pitanje se rješava da je bila čak određena novac je dobijen od Europske zajednice, pa me zanima u ovom pitnaju što je s time novcem, zašto nisu napravljene sustav veletržnica i kada će to biti? Hvala lijepa.
Ministar Čobanković, izvolite.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, hvala lijepo na pitanju, u svakom slučaju da je za razvoj tržišta poljoprivrednih proizvoda izuzetno bitno i regulirati sustav veletržnica. Ali o svim ovim detaljima koje ste vi pitali, normalno ja ne mogu sada odgovoriti athok i dostaviti ću vam u pisanom, pisani odgovor.
Zahvaljujem.
Na ponovljeni zahtjev Kluba HSP-a dati ću stanku od 5 minuta. Kolegice i kolege isteklo je vrijeme za stanku. Molim u ime Kluba HSP-a, izvolite gospodine Đapić.
Poštovani,
Kolegice i kolege molim vas.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade Klub Hrvatske stranke prava zatražio je kratku stanku kako bismo mogli reagirati i upozoriti na situaciju koja se dogodila prije nekoliko minuta u Hrvatskom saboru. Naša primjedba prva ide na ponašanje predsjedavajućeg, predsjednika Hrvatskog sabora gospodina Šeksa koji je koliko ja znam, u Saboru sam od 1992. godine prvi put je, se odbila dati riječ u ime Kluba kada se riječ zatražila. Nije na predsjedavajućem da procjenjuje razloge zbog kojih Klub traži stanku. On na to ima pravo. Uvijek kada Klub procijeni da se ili krši Poslovnik ili bilo kojih drugih razloga, to je bila do sad praksa parlamentarizma u Hrvatskom saboru svih ovih godina i uistinu nema razloga, nije imalo razloga da se Hrvatskoj stranci prava već u tom slučaju nije dala riječ. Međutim isto tako i pozdravljam ovaj činjenicu da je ipak predsjednik Sabora prihvatio da je ipak pogriješio, očito dok je na ponovljeni naš zahtjev i na dogovor koje su se dogodili nakon što je Klub HSP-a napustio sabornicu omogućio Hrvatskoj stranci prava na iznese svoj prosvjed i razloge svoga protivljenja i razloge traženja prvi put stanke koju smo tražili od 15 minuta. Do incidenta ako ga tako mogu nazvati došlo je zbog razloga što je predsjednik Vlade nakon što je zastupnik Hrvatske stranke prava gospodin Pero Trgovčević nezadovoljan odgovorom na postavljeno pitanje je dao svoj komentar. Predsjednik Vlade je protivno Poslovniku Hrvatskog sabora reagirao kod odgovora, kod drugog, odgovora na drugo pitanje i tada je istupio i dao ocjenu kojom se mi u Hrvatskoj stranci prava, ne što se mi ne slažemo s njom nego je ona dana na način protivan Poslovniku Hrvatskog sabora. Ja moram reagirati kao predsjednik Stranke prava jer je predsjednik Vlade u svom istupu komentirao da nije zastupnik naše strance taj koji je pozivao, koji je, ne znam organizirao, ne znam sad točno pa da ne bi se hvatalo za riječ u obrani i stvaranju Hrvatske države, ali budući naš zastupnik je govorio kao zastupnik Hrvatske stranke prava onda gospodine predsjedniče Vlade ja moram kazati da je Hrvatska stranka prava dala itekakav doprinos stvaranju Hrvatske države i njenoj obrani i razvoju parlamentarne, parlamentarne demokracije. Ako je pitanje neugodno koje je postavio zastupnik Hrvatske stranke prava vi ste se mogli pozvati na, u duhu članka 183., 184. članka, a to znači kao odgovor povjerljive naravi član Vlade može predložiti da govori neposredno zastupniku ili ... [[Govornik se ne razumije]] sjednici radnog tijela u čijem je djelokrugu to pitanje. Dakle u danu kada imamo razloga za određena zadovoljstva zbog dobivanja pozitivnog avisa imali smo i uvodno slovo i predsjednika Sabora što nije baš bilo uobičajeno do sada jer bilo bi dobro da smo mi imali možda i raspravu o pozitivnom avisu, jasno je da ima pitanja koja su i neugodna hrvatskoj Vladi jer ne mogu sva pitanja doći iz redova vladajuće stranke, vladajuće koalicije koji sa svojim pitanjima idu na ruku vladajućoj koaliciji što je sasvim razumljivo jer na ruku Vladi. Tome i služi “Aktualni sat” i natjecanju nadmudrivanja tko će postaviti pitanja kako će se doći na red da se postavi pitanje, a tako isto oporbene stranke, govorim u ovom slučaju Hrvatskoj stranci prava imaju zadaću i, i, i naravno i htijenje da postave pitanja koja za Vladu ne moraju uvijek biti i ugodna i koja ne moraju biti uvijek tehničke naravi, ne, koja mogu biti i sadržajno političke naravi. Pitanje koje je postavio gospodin zastupnik Trgovčević bilo je osjetljive političke naravi i nije bilo razloga na način reakcije na koji predsjednik hrvatske Vlade reagirao, na što on ima pravo na način koji je propisan Poslovnikom. Onaj način koji nije propisan Poslovnikom nije u redu, a posebno nije u redu da nakon toga predsjednik Sabora nije u prvi mah bio omogućio Hrvatskoj stranci prava da izrazi svoje nezadovoljstvo takvom praksom. Nadamo se da ove prakse ubuduće neće više biti, a Hrvatska stranka prava će i dalje postavljati pitanja koja za Vladu Republike Hrvatske mogu biti više ili manje ugodna. Nadam se da ćemo preko ovog incidenta, ovoga, uspjeti priječi, mi u našem Klubu uistinu zato i jesmo, ali se protivimo oštro praksi da temeljem isključivo procjene predsjedavajućeg on sam procjenjuje kada može ili ne može koristiti poslovničke odredbe. Poslovnik je vrlo jasan. Kada Klub zatraži stanku onda predsjedavajući tu stanku mora dati. Eto mislim da u tom pravcu bi trebalo nastaviti daljnji rad i sa, kažem očekivanjima od Vlade Republike Hrvatske da će HSP itekako dalje nastaviti postavljati pitanja koja neće uvijek biti ugodna jer mi držimo da i sadržaj tih pitanja također govori i o cijeni koju je Hrvatska morala platiti da bi dobila pozitivan avis. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, zašto je nužna izmjena Poslovnika? Predsjednik Vlade je istina odgovorio na, nakon što je zastupnik Trgovčević izrazio razloge svoga nezadovoljstva sa odgovorom Vlade, odgovorio istina na njegov navod nakon što je zastupnik, nakon što je postavio zastupničko pitanje zastupnik Luka Roić. Ali kolega Miroslav Rožić u ime Kluba HSP-a je odmah zatražio, utvrdio da se radi o povredi Poslovnika i odmah zatražio ne čekajući da ja na taj prigovor da se radi o povredi Poslovnika u skladu sa člankom 209. dajem, dam objašnjenje nego je odmah zatražio da o tome da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i to je bio razlog dakle taj prijepor da li je povrijeđen ili nije povrijeđen Poslovnik je bio od strane Kluba HSP-a upućen da u skladu sa 209. Poslovnikom da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. To je bio razlog zašto sam držao da nema potrebe za stankom. I moramo uistinu regulirati to pitanje i ovom izmjenom Poslovnika sa stankom. Ja sam dužan se kao predsjednik Hrvatskog sabora i svaki predsjedavajući brinuti se o ostvarivanju prava i dužnosti i obveza zastupnika, a pravo zastupnika je da postavljaju zastupnička pitanja i da se, i to “Aktualno prijepodne” završi na način koji je bio uglavljen i koji je dogovoren na najbolji mogući način. Ovim načinom ponovno nazivati nešto incidentom znači da bi da opet će dio zastupnika ostati bez prava na odgovor od Vlade. Kolega Tomčić molim u ime kluba HSSa također.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, gospođe i gospood zastupnici. Bez obzira što evo je predsjedavajući dozvolio da izađem za ovu govornicu ja moram ipak naglasiti neke stvar. Ovo je samo ispravak greške. Gospodine predsjedniče vi ste deizinformirali hrvatsku javnost neposredno prije nego što ste dali stanku klubu HSPa na njihov ponovljnei zahtjev. Ponovljenog zahtjeva nije bilo. I moj izlazak za govorinicu je bez ikakvog dodatnog zahtjeva. Ali ne bih htio trošiti ni vaše ni moje vrijeme. Da u današnjem ovo ozračju kada smo evo sviv zadovoljni da je Hrvatska dobila pozitivni avi, a pozitivni avi znači i ocjena Europske komisije određenom demokratskom, parlamentarnom napretku određene države, nema smisla u današnjem ozračju da se apreviše nadmurujemo oko poslovanika. NO moramo vrlo jasno reći, ovaj Parlament je uspostavio određenu parlamentarnu praksu ima Poslovnik kakav ima mi smo ga donjeli nije ga donio nitko drugo. I tog Poslovnika se predsjedavajući naprosto mora držati. Gospodine predsjedniče, nistem ogli dozvoliti predsjedniku Vlade da nakon završenog izlaganja gospodina zastupnika iz HSPa i nakon postavljenog pitanja od strane zastupnika iz HSSa gospodina Luke Rojića, da premijer odgovara na prethodno pitanje. To naprosto suprotno poslovniku. Ako nismo zadovoljni sa Poslovnikom ako imamo osjećaj da nam on otežava rad, da ovaj sAbor radi toga radi neefikasno onda pristupimo promjenik Poslovnika. Mi naprosto ne možemo dozvolite gospodine predsjedničke da se sa predsjedavajućeg stola arbitira i ocjenjuje dali neki klub ima pravo ili nema pravo tražiti stanku. I dali mu stanku treba ili ne treba odobriti. Radi čim bržeg i čim efikasnijeg izlaska iz ove situacije predlažem da sam sebi radi dvostrukog kršenja Poslovanika dodjelite opomenu i da nastavimo sa radom. Hvala lijepa.
Kao prvo poštovani zastupniče Tomčić ja nisam dezinformirao hrvatsku javnost nito ovaj SAbor jer je uistinu k meni od mene zatraženo ponovno od strane predsjednika HSPa gospodina Đapića zamoljena stanka. Pa stoga opomenu sebi ne kanim dodjeliit. Ali ne kanim je dodjeliti ni vama. Jer nisam još nikom dodjelio u ovom SAboru opomenu kako sam predsjednik Hrvatskog sabora ovih nekoliko mjeseci, za razliku od svoga prethodnika koji je bio vrlo izdašan u dijeljenju opomena. A što se tiče stanke poslovnička je praksa ali zar uistinu iz bilo kojih, bez navođenja razloga to ćemo regulirati promjenom Poslovnika. Da je predsjedavajući puki lutak koji samo treba reagirati kao po Povlovljevom refleksu na to. Kolega Pupovac izvolite. Izvolite kolega Pupovac.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Ja imam potrebu reći riječ dvije ne o poslovniku. nego meritumu stvari. Ovdje se još jedan puta dopušta neki naši kolege sebi dopuštaju vjerojaton s pravom jer je to dio slobode, političke, ljudske, parlamentarne, da vrijeđaju ljude koji su sticajem okolnosti preuzeli nekevažne političke i državne dužnosti. Koji su između ostaloga dio one priče koja je pomogla da Hrvatska danas može proslaviti činjenicu dobivanja pozitvnoga odgovora za članstvo u Europsku uniju. Riječ je profe. Slobodanu Uzelcu koji je sveučilišni profesor koji je odgojio mnoge generacije na Zagrebačkom sveučilištu, i koji je sasvim sigurno pismen čovjek. Za razliku od nekih drugih koji se usuđuju da na pisanom tekstu govore o nečemu što vjerojatno nisu ni pročitali.
Kolega Pupovac zaključite raspravu.
Hoćemo li mi kao neka vremena davna sve ljude koji predstavljaju odgovorne osobe u nekoj izdavačkoj kući kao u vrijeme komunizma prozivati zato što je objavljena neka knjiga.
Ja sam gospodinu Pupovcu dao riječ jer ju je zatražio u ime Kluba gospodine Pupovac izvolite reći.
Gospodine predsjedniče, ja ovo što sam htio ovdje reći mogu reći na pres konferenciji i to ću sada uraditi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Predsjednik Vlade molim vas.
Hvala lijepa gospodne predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, ja sam pridonjeti ću ja i pokušaju smirivanja situacije što su učinili i predsjednici HSPa i HSSa. Ja sam ali radi zapisnika želikm reći, na nakon moga odgovora gospodinu zastupniku koji je sukladno Poslovniku koji smo donjeli u prošlom sazivu kada sam ja bio zastupnik. KOji je trebao samo izraditi sukladno Poslovniku ne ići dalje, nego izraziti svoje zadovljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom. On na tome nije ostao, ja sam pogriješio što sam na upit zastupnika Rojića išao odgovoriti Trgovčeviću. Ali to mi je bilo jedino preostalo moguće, iskoristio sam tu prigodu. Nije u redu. Priznajem da to nije u redu. Ali isto tako vas molim radi digniteta Vlade, ukoliko se zaista poštuje Poslovnik, nema nikakvih problema. Da se kaže, zadovoljan ili nezadovoljan odgovorom. Ali ako nakon te rečeniceizajve jeli zadovoljan ili nezadovoljna odgovorom, usljedi i daljnji komentar ili podpitanje, onda nam morate pružiti priliku naprosto radi korektnosti da Vlada premijer ili bilo koji ministar na to odgovori. To je problem koji postoji u ovom Poslovniku. Taj problem je postojao i jučer, u prošlom sazivu postoji i danas. Ja vas molim ukoliko želite ne zaista politikanstski nego poliltički raspravljati, diskutirati, i tu je posve nebitno slažem se sa zastupnikom Đapićem, ima ugodnih, neguodih ja sam spreman na svaka pitanja odgovarati. Meni je posve svejedno kako su ona intornirana. Ali dajte nam priliku da nakon što zastupnik kaže jeli zadovoljan ili nije zadovoljan, a ond aprekrši Poslovnik jer da još jedno potpitanje ili svoj komentar dajte nam prigodu da odgovorimo na to. Evo to vas molim u ime Vlade, ove neke druge, treće sutra bilo koje. Ja mislim da je to korektno.
Dobro. Gospodo hoćemo li sada nastaviti sa polemikama i ispravcima netočnih navoda oko toga? Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade radi vaše informacije ja ću vam citirati stavak članka 180. kojji kaže. Zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje, iznašanjem razloga u trajanju od 1 minute. Dakle ne radi se o jednoj rečenici i da može reći samo. Prema tome zastupnik u svom komentaru nije prekršio Poslovnik.
Kolega Pejo Trgovčević izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, ja moram ispraivti krivi navod gospodina Pupavca koji je rekao da je da sam ja u svom pitanju nekoga vrijeđao. Oprostite imate fonogram vidite da ja nikoga nisam vrijeđao niti bilo koga od dužnosnika nego samo iznosio činjenicu i dokumentaciju. Hvala lijepa.
Zastupničko pitanje zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodinue predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje upućujem ministrici pravosuđa gospođi Vesni Škare-Ožbolt. Pitanje glasi: Od potpisivanja osnovnog Sporazuma o mirnoj reintegraciji hrvatskog Podunavlja, poznatijeg kao Erdutski sporazum prošlo je devet godina. Podunavlje reintegrirano prije šest godina, a mnoge odredbe toga sporazuma odavno su iskonzumirane. Obzirom da je u prošlom sazivu Sabora usvojen Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina kao jedan proeuropski zakon, zanima me da li Erdutski sporazum još uvijek vrijedi ili je on odavno potrošen. To posebno zanima brojne vukovarske povratnike kojima se vrlo često pred očima maše upravo tim dokumentom.
Ministrica pravosuđa izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče, mislim da smo već puno puta davali odgovor na pitanje važnosti Erdutskog sporazuma pa mislim da vam je čak i u pismenom obliku u materijalima u prošlim sjednicama bio dostavljen odgovor da li Erdutski sporazum vrijedi ili ne vrijedi. Erdutski sporazum bio je sporazum međunarodnog karaktera koji je vrijedio godina plus godina i završenjem mirne reintegracije on je prestao važiti. Međutim mnogi dijelovi Erdutskog sporazuma prije samog završetka mirne reintegracije postali su sastavni dijela pisma namjere Vlade Republike Hrvatske o dovršenju reintegracije i oni su se kroz vladino pismo nastavili, a kada me pitate za sam Erdutski sporazum on je kao međunarodni dokument prestao važiti.
Gospođo ministrice zadovoljan sam vašim odgovorom i zahvaljujem se u ime svih vukovarskih povratnika i u moje osobno ime. Hvala.
Poštovani zastupnik Vilim Herman.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Naravno još jednom zadovoljstvo zbog AVIS-a ili mišljenja, odnosno ulaznice, ne znam zašto stranu riječ koristiti, ali sjetimo se da je to prije svega obveza i odgovornost, a nikako nekakav novi totem oko kojeg bi trebalo igrati igre i raditi narodno slavlje. Ali baš zbog toga evo i moje pitanje. Ja u ruci držim, i to je postalo popularno da stalno s nekim papirima nešto se slikamo na televiziji, ali evo doista ovo je važan dokument, to je program Vlade za razdoblje 2003.-2007. Dakako program koji je ovdje usvojen, koji predstavlja obvezu i koji pretpostavlja se onda ako se radi o europskom duhu realiziranom ovdje kod nas u Hrvatskoj, da predstavlja kako rekoh i obvezu i odgovornost. Evo što stoji pod 3.5. poljoprivreda u programu Vlae prihvaćenom ovdje u Saboru. Radi osiguranja bržeg, jednostavnijeg, jeftinijeg i učinkovitijeg sustava potpore malim i srednjim i obiteljskim gospodarstvima Vlada planira osnovati agro banku. Osnovati agro banku. Te poticati bržu prilagodbu i aktivniju ulogu bankarskog sektora u razvoju malog i srednjeg poduzetništva u poljoprivredi. Dakle riječ je o projektu koji nema sumnje znači izuzetno važnu okolnost za ne samo razvoj nego upravo uzlet Slavonije i Baranje, dapače i Osijeka u kojem bi trebalo biti sjedište ove banke. Međutim gospodine premijeru sa svojom ekipom u Osijeku, na žalost bez javnosti …
Postavite pitanje molim vas, isteklo je vrijeme.
Postavit ću, ali ja bih htio da me premijer čuje.
Isteklo je vrijeme, postavite pitanje.
Postavljam ja pitanje.
Postavite ga.
Pa nemojte se ljutiti zaboga.
Ne ljutim se ništa. Postavite pitanje, isteklo vam je vrijeme za postavljanje pitanja.
Dakle moje je pitanje, zbog čega je u Osijeku bez javnosti, bez medija na sastanku Vlade i premijera Sanadera u razgovoru o ovoj temi o osnutku agro banke rečeno skraćeno da od toga zapravo neće biti ništa, odnosno …
Hvala lijepa. Predsjednik Vlade izvolite. Hvala lijepa kolega Herman. Višestruko vam je isteklo vrijeme za postavljanje pitanja. Vrijeme za postavljanje pitanja ne određujem ja nego ga je odredio Poslovnik.
Kolega Šeks vi ste blijedi kao krpa.
Na toj bljedoći, o tom po tom. Da vam ne kažem koji glagol drugi ili imenicu.
Dobro. Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik Herman je u pravu u onom dijelu svog pitanja kada konstatira da smo održali jedan, ja bih ga nazvao vrlo dobar i plodan sastanak u Osijeku u kojemu su bili saborski zastupnici svih političkih ili većine političkih stranaka, ne mogu se sjetiti sada kojih, ali u nazočnosti gradonačelnika, župana, gdje smo razmatrali projekt osnivanja agro banke. U tom razgovoru izneseni su od strane struke vrlo ozbiljne primjedbe na taj projekt. U tim primjedbama ja ih neću ovdje iznositi, ali možemo ih elaborirati. S tim primjedbama se složio i aktualni osječko-baranjski župan gospodin Bubalo koji sam dolazi iz financijske struke i financijskih krugova, bankarskih krugova. Dakle čovjek koji ne samo što obnaša iznimno važnu dužnost u Osječko-baranjskoj županiji nego i čovjek koji puno bolje od drugih koji nisu iz te struke, zna o čemu se radi. Na njegovo izlaganje koliko se ja sjećam niste imali ozbiljnijih prigovora pa bi me zanimalo, mene osobno i ovu Vladu koja je imala namjeru i dalje ima namjeru, jer to je plan, za ovo mandatno razdoblje 2007. i dalje imamo namjeru, ali želimo postići konsenzus prije svega struke. Dakle u ovom trenutku i to je ono izravno, moj odgovor na vaše pitanje. U ovom trenutku struka je u pogledu osnivanja agro banke u potpunosti suprotstavljena sa tendencijom, odnosno sa pretežitom recimo da je ipak većina protiv toga. Mi nismo donijeli konačnu odluku i u tom kontekstu ja vas pozivam ukoliko imate novih saznanja, ukoliko imate novih aspekata cijelog projekta dajte nam ih, mi odluku i nismo odustali od toga, ali dakle još uvijek odluku o osnivanju agro banke nismo donijeli, jer je struka međusobno suprotstavljena, financijski krugovi, financijski stručnjaci, bankovni, bankarski stručnjaci su suprotstavljeni u gledištima i u ocjenama takvog projekta. Evo to je sva istina. Jesam zainteresiran i za svaki novi prilog tome da konačno donesemo zajedničku odluku.
Zastupnik Herman izvolite.
Teško mi je povjerovati jer izražavam nezadovoljstvo da stručnjaci pa i financijski nisu bili konzultirani u onom trenutku kada je sastavljen program Vlade, a dapače kada je predstavljen, a osobito kada je prihvaćen. Dakle što se to dogodilo naknadno, doista zvuči pomalo proturječno. Da, postoje okolnosti koje mogu pripomoći kako ste rekli gospodine premijeru i ja očekujem da me pozovete ako nije nepristojno, nadam se da nije za sedam dana, pa možemo razgovarati. Bit će prilike da i eksperti priskoče. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Zastupničko pitanje, poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Ja imam pitanje za gospodina premijera. Gospodine Sanader vi ste za vrijeme izborne kampanje šaljivim plakatima s Pinokiom poručili i poručivali građankama i građanima Hrvatske da se ne slažete s politikom slobodnog formiranja cijene naftnih derivata temeljene na tržištu i stvorili ste kod naših sugrađana dojam da ćete smanjiti cijene benzina, smanjiti cijene nafte, smanjiti cijene plina. No, međutim, mi danas svjedočimo da je primjenu upravo te navedene politike tržišnog formiranja cijena, što je samo digresija, podupirala i Europska komisija u jučerašnjeg avis-u, u vaših 100 dana vlasti INA već nekoliko puta povećava cijene naftnih derivata, 2 puta primjerice u posljednjih tjedana dana. Stoga vas ja, gospodine premijeru, pitam obzirom na vaše izborne poruke, hoćete li vi promijeniti način formiranja cijene naftnih derivata i opet uvesti intervencije države u slobodno tržište ili ćete se odreći svojih izbornih poruka i bunkerirati Pinocchia? Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospođice zastupnice, krivo ste, pogrešno ste citirali naše izborne poruke. Dakle, ovako. Niti ćemo se odreći naših izbornih poruka niti ćemo se odreći slobodnog formiranja cijena na tržištu.
Zastupnica Marija Lugarić, izvolite.
Da, ovaj, ja moram priznati da sam zadovoljna odgovorom jer je premijer Sanader konačno priznao ovdje, i potpisao se pod plakate s Pinocchiom. Imali smo tamo nekakve duge, kratke noge. I samo bi htjela reći da bi bilo dobro za sve nas, a pogotovo za vlast da koji puta malo pogleda pa i te šaljive plakate i prisjeti se onoga što je građanima obećala i rekla da će učiniti i da se stalno podsjeća što govori u kontekstu onome što radi. Hvala vam lijepo.
Poštivani zastupnik Pero Kovačević.
Kolegice i kolege, kao ... /Govornici govore u glas./, molim mir. Kolegice i kolege, kao zastupnik Hrvatske stranke prava koja redovito održava uredovne dane za hrvatske građane, mogu prvo konstatirati da nam pravna država ne funkcionira na način kako bi trebala funkcionirati, odnosno da državna uprava ne radi svoj dio poslova kako bi trebala raditi, postoji puno tih primjera. Jedan od primjera je i taj koji vjerojatno i vi znate, da je veliki broj hrvatskih građana zbog tzv. navodnog duga od kunu, dvije ili tri, a kao posljedica lihvarenja, kamatiranja, reketiranja od strane banaka, štedionica i drugih pravnih i fizičkih osoba, ostao bez imetka tako da je taj dug u tzv. ovršnim postupcima, narastao na enormne iznose. I gle čuda, tu niko ništa u državi nije poduzimao, posljedica toga je i činjenica da su nam, nemamo više državnih banaka, a jedina državna banka koju imamo i sama grca u određenim problemima. I sad, s pravom ti građani kažu, a i suci, gledajte kako država odma skače kad je kao posljedica takvog lihvarenja netko iskoristio tu prigodu pa doveo jednu od vodećih banaka da ona isto mora svoj račun položiti na način koji je do sada radila. Sve je to, znači, ta jedna posljedica nefunkcioniranja pravne države i zbog toga pitam, da li Vlada razmišlja o stvaranju prave hrvatske banke, državne, kao što je Hrvatska poštanska banka, a ako razmišlja, da li će onda sredstva koja se pretežitim dijelom usmjeravao putem Privredne banke koja nije naša banka, prebaciti u tu tzv., recimo, Državnu banku, kao što je Hrvatska poštanska banka i na taj način mi možemo i štititi interese hrvatskih građana. Ili ako je u državnoj banci onda Vlada može reagirati, i Sabor. Hvala lijepo.
Kome je pitanje upućeno? ... [[Upadica se ne čuje.]] A morate reći kome pitanje upućujete.
Gospodinu Šukeru, ministru financija.
Hvala lijepo. Ministre financija, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine zastupniče. Što se tiče zakonitog tumačenja članka 3. o zateznim kamatama, to je bivša Vlada još prije jedno 9 mjeseci kovertirala i stavila u ladicu. Prema tome, to je tumačenje konačno vidjelo svjetlo dana, a ono što ova Vlada želi napraviti je da se napravi novi Zakon o zateznim kamatama. Ja bi želio reći nešto kad govorim o tim zateznim kamatama, komforni i proporcionalni način obračuna kamata. Komforni način kamata je povoljan do godinu dana i koristi se do godinu dana, a preko godine dana se koristi proporcionalni način. Međutim, osnovni problem obračuna u proteklim godinama zateznih kamata je ona inflatorna 1992. godina kad je kamatna stopa dosegla i do tisuću posto. Osnovni problem je bio revalorizacija glavnice i onda na to obračunavanje takvih kamata i dogodilo se to što se dogodilo. A što se tiče Državne banke, to je projekat koji je bio vrlo interesantan i bilo vrlo pogodno ga napraviti prije 2 godine kad smo krenuli u izmjenu Zakona o platnom prometu. Kad smo promijenili samo imena onih koji vrše platni promet. Više nisu imena ljudi nego su imena banaka, a u osnovu se ništa nije promijenilo. Mislim da se u tom trenutku trebalo razmišljati o korištenju infrastrukture bivšeg ZAP-a i Poštanske banke i da se onda mogla napraviti jedna jaka Hrvatska banka, no to niti u ovom trenutku nije ideja s kojom se ova Vlada ne bavi, o kojoj ova Vlada ne razmišlja.
Kolega Kovačević.
Pa djelomično sam zadovoljan, ali nisam dobio konkretan odgovor, da li će se stvarno ići na stvaranje jedna prave državne banke gdje će i sredstva državnog proračuna biti plasirana, a ne na privatne banke?
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Pitanje postavljam gospodinu ministru Čobankoviću. Dosadašnje štete od poplava na poljoprivrednim površinama procjenjuju se na oko 2 milijarde kuna, u čemu je najgore stradala Slavonija, a posebno ću izdvojiti područje Pakraca i Lipika, Pleternice, Kutjeva i Čaglina u Požeško-slavonskoj županiji, gdje je i proglašeno stanje elementarne nepogode. Najgore su postradale ozime kulture pšenica i šećerna repa, koje su i do 90% zasijane prije početka kiša, a polja su pod vodom. Na području samo Kutjevačkog kombinata u Čaglinskom i Pleterničkom kraju poplavljeno je oko 700 hektara od kojih je 400 bilo zasijano. U Požeško-slavonskoj i Brodsko-posavskoj županiji procjenjuje se da je stradalo oko 30% poljoprivrednih površina. Znatno su stradala i područja Našica i Đakovštine, te sliv rijeke Vuke, kao i dolina Jasenovca. Štete bi mogle biti i veće nego se ovog trenutka čine jer je prevelika vlaga u tlu koja pogoduje razvoju korova i bolesti, a ni voćari zbog kiše nisu mogli prskati stabla zbog čega se naknadno moguće je očekivati u pojavu gljivica. Pitanje glasi, ima li Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva preciznije podatke o štetama i mogućnosti obeštećenja hrvatskih građana, odnosno s obzirom na ljetne suše i proljetne poplave koje pogađaju posebno Slavoniju, ima li hrvatska Vlada rješenje zaštite od ovakovih elementarnih nepogoda? Hvala.
Ministar Čobanković, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, ja ću pokušat odgovorit na vaše pitanje. Mi smo svjesni posljedica koje su nastale zbog preobilnih kiša i svjesni smo da je ta, da je to stanje u nekim područjima stvarno poprimilo razmjere elementarnih nepogoda. Sukladno tome, mi očekujemo od župana sa određenih prostora da proglase stanje elementarne nepogode, da izvrše sukladno tome, Komisija za popis šteta da izvrši evidentiranje šteta i normalno da će Ministarstvo skupa sa Vladom iznaći određene oblike kako bi obeštetilo one kojima je nanesena šteta ovakvih razmjera jer to sigurno na nekim prostorima poprima stanje elementarne nepogode. S druge strane, ja mislim da je bitniji ovaj drugi dio vašeg pitanja, što učiniti da nam se takvi, takve štete, takvih razmjera više ne dešava? S jedne strane, nemoguće je izbjeći štete kada se u jednom danu desi što se desilo na prostoru Pakraca i Lipika, kada padne, ne znam, 90 pa za sat vremena još 60 litara oborina, što kiše, što tuče. To je stvarno nešto što se ne može riješiti. Ali s druge strane držim da puno toga se moglo riješiti jednim, rekao bi, pravilnijim načinom vođenja računa o ne samo, vođenje računa o situaciji i stanju kanalske mreže koja, nažalost, mi već duže vrijeme konstatiramo, ali nismo činili dovoljne aktivnosti da bi tu kanalsku mrežu priveli svrsi. I upravo iz tih razloga, jedna od glavnih aktivnosti u našem narednom periodu će biti rješavanje, pitanje kanalske mreže i to jedno detaljnije rješavanje pitanja kanalske mreže s jedne strane. A s druge strane, sada se nalazimo u kontra situaciji od prošle godine. Prošle godine smo imali elementarnu nepogodu od suše. Znači, da upravo ovom projektu kojem će, kojem Hrvatska vlada je zacrtala kao svoj prioritet navodnjavanje poljoprivrednih površina, da upravo se pokazalo ispravnost vođenja jednog ovakvog kompleksnog projekta u kojem se mora voditi računa ne samo kako navodnjavanju i dovođenju vode na poljoprivredno zemljište, nego isto tako i o svim aspektima potrebnih odvodnji. i zbog toga će naš stručni tim u ovoj godini izraditi master plan navodnjavanja i očuvanja poljoprivrednih površina u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, zadovoljna sam s odgovorom. Jer s obzirom na klimatske promjene koje su nastupile itekako je važno upravo ovaj drugi dio koji je gospodin ministar obrazložio, da je smjernica Hrvatske vlade. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Vladimir Pleško.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, članovi Vlade. Kao prvo, htio bih čestitati na velikom uspjehu naše vanjske politike, ali i odlučnošću ispunjavanja predizbornih obećanja. Prilikom ovog aktualnog prijepodneva, htio sam postaviti pitanje ministru gospodinu Kalmeta, ali kako je on na zadatku, znači odsutan iz Hrvatskoga sabora, molim odgovor od predstavnika Ministarstva, ukoliko je to iz resora poštovanog predstavnika. A ukoliko nije, molim da mi se onda pisanim putem što hitnije odgovori. Pitanje glasi. U proteklih nekoliko mjeseci bilo je nekoliko kontradiktornih informacija o nastavku građenja autoceste Krapina granični prijelaz Macelj. Bilo je kroz medije govoreno o različitim segmentima ugovora s Valterbauom, ali isto tako i različitim terminima početka radova na toj dionici autoceste. Istot ako i interesira me mogućnost učešća u tom velikom projektu tvrtki iz Republike Hrvatske, ali i cijelog Hrvatskog zagorja. Te isto tako interesira me način uređenja paralelnih cesta koje će kroz cijeli taj projekat vjerojatno biti ili djelomično uništene ili će biti znači devastirane i neće se moći više koristiti na način kao što su korištene do sada. Molim zato da mi se odgovori kako je točno stanje na realizaciji toga projekta? Jer potsjećam da je to jedno od krucijalnih pitanja za gospodarstvo Krapinsko-zagorske županije u sljedećih nekoliko godina, te smo svi zajedno i politika i gospodarstvo i svi ostali zainteresirani za točno stanje stvari i točne informacije? Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik na pitanja upućena Vladi, odgovara predsjednik ili član Vlade. Na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara ministar. Kome postavljate pitanje? Ministra Kalmete nema.
Državnom tajniku. Pa molim da onda državni tajnik odgovori.
Odgovorit ćemo pisanim putem.
Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vojnović.
Štovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Prije postavljanja pitanja čestitao bih predsjedniku Vlade, gospodinu Sanderu i njegovoj Vladi, zatim gospodinu Račanu i njegovim članovima Vlade bivše i gospodinu Mesiću na uspješno dobivanom mišljenju za ulazak u Europsku uniju. Moje se pitanje odnosi na uredbu o dodjeli koncesijskog odobrenja na pomorskom dobru, to je "Narodne novine" 36/2004. članak 4. stavak 1., gdje piše, da dodjelu koncesije za bavljenje djelatnosti, prijevoza putnika motornim brodom nadležno je ono vijeće gdje je upisan broj. Što znači, gdje je upisan broj? U Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo 20 općina i gradova priobalni, a grad Split za sve te općine dodjeljuje koncesijska odobrenja i ubire sredstva. Mislim da smo mi već, moja lokalna jedinica uputila zahtjev za izmjenu tog članka, iz prostog razloga, što recimo na području moje lokalne jedinice ima 130 brodova i oko 1600 putnika je registrirano, a to je 100 kuna po putniku sva sredstva pripadaju gradu Omišu, znači gradu Splitu. Znači za svih 28 općina, grad Split dodjeljuje koncesiju. Naš je prijedlog, da koncesijsko odobrenje dodjeljuje ona općina na čijem je području registriran brod i matična luka boravka, tj. obrt registriranih. Pa postavljam pitanje gospodinu Sanderu, jer smo već poslali tu primjedbu. Da li će se prihvatiti ta naša primjedba na ovo, Vladinu uredbu za dodjelu koncesija?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Pa najprije gospodine zastupniče, hvala na čestitkama i vama za ovaj naš zajednički uspjeh. Ja sam, moram, ja moram reći u ovom trenutku Vlada nije donijela konačnu odluku. Poznat mi je vaš prijedlog. Osobno mi je vrlo blizak i razmotrit ćemo i donijet vrlo skoro odluku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Naime, još jedanput o obitelji tragedije Zec. Vi ste odgovorili zastupniku Kajinu, zašto država nije odgovorna. Međutim, ostaje činjenica da se zločin dogodio. Svi znamo tko je odgovoran, tko je počinio zločin. No, isto tako znamo da nitko nije kažnjen. A nije kažnjen, zbog usuđujem se ustvrditi kardinalne greške tadašnjeg državnog odvjetnika. Upravo je to razlog odgovornosti državi, i na temelju toga država mora platiti štetu, rekao bih prije svega kao moralni čin, jer nesretnoj djeci nitko ne može nadoknaditi tragični gubitak roditelja i sestre. Pitam vas gospodine predsjedniče, da li će ova Vlada platiti štetu? Hvala.
Moram izraziti duboko žaljenje zbog ponovnog politiziranja ovog slučaja. Ovo je jedna ljudska tragedija koja se dogodila, jedan zločin koji se dogodio koji svi mi osuđujemo i svi mi izražavamo sučut sa članovima obitelji Zec, zato što se dogodilo njihovim najdražima. Međutim, ja ne mogu kao čelni čovjek izvršne vlasti komentirati sudsku vlast, jer smo se u Hrvatskoj opredijelili za trodiobu vlasti i moramo je do kraja poštovati. To nije mogao ni moj prethodnik, to neće moći ni moj nasljednik. Prema tome, mi čvrsto stojimo na stajalištu. Da ukoliko je država, ja samo mogu ponovno citirati državnog odvjetnika, koji je ovih dana iznio svoje mišljenje u javnosti. Da ukoliko je neki državni službenik počinio neki zločin, neko nedjelo u službi države po nalogu države kao taj službenik, onda dakako da država odgovara. Ukoliko nije to počinio, onda država ne može odgovarati. Ponavljam, nije moje stajalište, nego interpretacija državnog odvjetnika koji zastupa Republiku Hrvatsku. Ja se nemam namjeru miješati u sudstvo i u tu, taj dio trodiobe vlasti. Niti to mislim da je dobro da i mi ovdje o tome razgovaramo. Mi možemo razgovarati o humanosti, mi možemo razgovarati o našim osjećima. I ja sam malo prije odgovarajući na pitanje zastupnika Kajina rekao, da se slažem i s njim i s vama, da na jedan ili drugi način to pitanje moramo riješiti. Ali ne na način da optužimo državu, nego, jer bi onda zaista trebalo utvrditi jesu li ti policajci počinili to po nalogu države, jesu li počinili po nečijem nalogu u sustavu državne vlasti? Ukoliko jesu, onda država odgovara. Ukoliko nisu, kao što neki policajac danas može učiniti bilo kakvo nedjelo, bilo gdje, je li činjenicom što je on policijac država odgovorna za to? Ako je, ako, molim lijepo, je li on i privatna osoba osim što je policajac? Prema tome, i mi ćemo, ovako, mi ćemo sljediti odluku suda, odluku pravosudnih organa i ponavljam još jedanput, ja imam pravo na svoje mišljenje kao građanin, kao čovjek, ono se slaže sa vama i nema tu razlike između nas. Ja mogu još jedanput izraziti žaljenje i reći da ćemo razmotriti postoji li neki način da taj slučaj u ovom smislu zaista i završimo. Ali ne mogu ne prihvatiti tumačenje državnog odvjetnika koji zastupa Republiku Hrvatsku.
Kolega Gavran izvolite.
Hvala lijepo, ja se slažem sa vama gospodine predsjedniče Vlade da nema potrebe, niti na koncu zakon dozvoljava da ulazite u drugi segment, no ovdje je očito da je riječ o kardinalnoj grešci tadašnjeg državnog odvjetnika i rekao sam o moralnom činu. Pa iz tog razloga apeliram da kroz moralni dio vezano isključivo za ovaj slučaj to učini.
Kolega Gavran, slučajno sam bio državni odvjetnik ili javni tužitelj Republike Hrvatske ja u to vrijeme. Od 10. travnja 92. do negdje 16 kolovoza te iste godine. Za vašu informaciju, ne radi se o nikakvoj kardinalnoj pogrešci tadašnjega državnoga odvjetnika nego se radi o tome što je već stotinu puta u hrvatskoj javnosti iznjetoj, to je dokumentirano, da je istražni sudac saslušao njemu privedene osumnjićene osobe za taj zločin, saslušao ih bez nazočnosti branitelja i zbog tih razloga je usljedila oslobađajuća odluka na koju je državno odvjetništvo uložilo žalbu ali je vrhovni sud potvrdio tu oslobađajuću odluku. Dakle, molim vas, nemojte na posredan način meni imputirati odgovornost zato što netko nije priveden pravdi. Jasno ste izrekli radi kardinalne greške tadašnjega državnoga odvjetnika. Ovo je istina, možete i provjetiti. Poštovana zastupnica. Molim, izvolite.
Meni je žao što ste se vi našli prozvanim, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja doista nisam znao da ste vi u to vrijeme obnašali dužnost ali dozvolite mi samo da završim, iz ovog nedvojbeno proizlazi da su određene greške u procesu učininjene, a tu je odgovornost države. I ja sam upravo iz tog razloga i postavio ovakvo pitanje. Hvala vam lijepa. Ne aludirajući dakle na vas, već na državu.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine premijeru. Evo, građani su već pomalo zaboravili na vrijeme kada su bili nazivani stokom sitnog zuba, međutim, evo predsjednik Državnog savjeta za prostorno uređenje jučer nas je zaista zgromio i skandalizirao sveopću javnost da je Vir leprozno selo, selo gubavaca koje se može sanirati jedino ako na njega padne bomba. Pa vas ja pitam što ćete poduzeti u svezi takvog zaista skandaloznog ponašanja ili pak mislite da građani nisu nešto o čemu obnašatelji dužnosti trebaju naročito brinuti?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader, izvolite.
Drago mi je da vaše pamćenje seže daleko u prošlost, pa bismo mogli onda citirati i čitav niz nekih drugih citata, ali ćemu to prepucavanje?! Riječ je o tome da je ova Vlada imenovala jedan Državni savjet za prostorno uređenje Hrvatske. Nadam se da taj Savjet ima i vašu potporu jer je riječ o činjenici da zaista se suočavamo sa strašno velikom bespravnom gradnjom i da moramo nešto učiniti na tom planu. Savjet koji je počeo raditi i prije nekoliko mjeseci, radi izvanredno dobro. U svom obilasku su bili i na otoku Viru, bili su i u drugim županijama, obići će i ostale i siguran sam da će podnjeti i prijedloge Vladi koje ćemo uputiti u Sabor na koji način rješavati i bespravnu izgradnju, apartmanizaciju, betonizaciju jadranske obale i otoka. U konkretnoj izjavi, ja sam pitao predsjednika Savjeta što je bilo, nisam pročitao tu izjavu ali sam kasnije putem drugih medija čuo da je izjavio da je riječ, otprilike ovo što ste vi rekli u svom pitanju, rekao mi je citiram njega da je se zaletio, da je mislio izraziti metaforički ali u metafori da je pretjerao. Prema tome, ja molim da jedna nespretna izjava ne zastre pogled u ono što je bitno, a bitno je to da je zaista katastrofalna situacija u Viru. Bitno je to da je tamo davano bez ikakvih građevinskih dozvola, bez lokacijskih dozvola da se gradi jedna kuća na drugu ogromne trokatnice, četverokatnice itd. I ja mislim da je to jedan veliki problem, ne samo za nas, za Zadarsku županiju, za sve nas u Hrvatsku. Da je Vir jedan veliki problem i mi ga na neki način moramo riješiti. I ja vas molim da eventualne i ovakve ili druge nespretne, neprimjerene izjave, ne zastru pogled u ono što je bitno, a bitno je da zaista moramo stati na kraj bespravnoj gradnji. Ja sam u obrazloženju zakona koji smo poslali u Sabor naveo moj slučaj iz iskustva u Austriji kada je jedan naš iz jedne od bivših republika, bivše Jugoslavije počeo graditi na jednoj ledini blizu Inzbruka sjatili su se policajci i svi došli su tamo i nisu se čudom mogli načuditi što ovaj radi jer u austrijskim zakonima ne postoji uopće institut kažnjavanja, sankcioniranja bespravne gradnje i počeli su se smijati kako netko može graditi bez dozvole jer to tamo ne postoji. Prema tome, idemo se uhvatiti u koštac s tim problemom zajedno i vlast i opozicija i pozicija i opoba, idemo to riješiti.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Nisam naravno zadovoljna jer gospodine premijeru ovo što ste sada vi odgovarali to se zove prijenos u drugi rod. Nitko o tome ne spori što vi govorite, ja govorim ovdje o obnašanju, odnosno odnosu jednog ipak državnog službenika, dužnosnika kako opći sa javnošću, u tome je problem. I na tomu mi moramo biti senzibilizirani. A mi smo u Zadarskoj županiji posebno na bombe senzibilizirani pa ne dozvoljavamo niti metafore, mislim i ondje gdje nisu padale da nisu primjerene.
Predsjednik Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo sazvao je u dvorani Kluba zastupnika za danas sjednicu u 13,30 sati. Sada je 22 zastupnica i zastupnika postavilo zastupnička pitanja. Imamo vremena i za ostatak. Određujem stanku od 30 minuta. ... [[Početak nije snimljen]] članove Vlade da uđu u sabornicu. Počinje, nastavlja se “Aktualno prijepodne”. Treba li sat kupovati nekome? Nastavljamo s “Aktualnim prijepodnevom”. Poštovana zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa. Štovani predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputila bih ministru Žužulu. Sadržaj avisa koji ste jučer primili od Europske komisije je opširan i detaljan. MOžete li nam reći da li se sadržaj razlikuje ili je sličan avisu drugih zemalja koje su ga do sada dobile? Postoji li da tako kažem neke rezerve ili dodatni uvjeti i zahtjevi koje bi Hrvatska trebala ispuniti do lipnja, ovog, mjeseca ove godine kada se očekuje konačna odluka o kandidaturi u Europsku uniju? Hvala.
Ministar Žužul. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice ja se zahvaljujem na pitanju i zahvaljujem se na svim čestitkama koje smo dobili danas i dozvolite mi da razjasnim slijedom vašega pitanja jer je bilo o tome dosta polemike kakve vrste uopće preporuka ili avisa postoje? Do sada je europska komisija dala zapravo dvije vrste avisa. Prva koja je data jednoj skupini država još 1997. i nekada se kolokvijalno iako ne sasvim ispravno to nazivao neuvjetovani avis. Druga skupina država je dobila to u Helsinkiju 1999., velika skupina. Pet država u tome trenutku i to je bilo ono što se obično nazivalo uvjetovani jer je u toj preporuci bilo rečeno šta te države moraju učiniti da bi im komisija preporučila status kandidata. Ja mogu sa zadovoljstvom konstatirati da je hrvatski avis u tome zaključnome dijelu identičan onima iz prve skupine znači on nije ničim uvjetovan. Europska komisija eksplicitno izrijekom preporuča Europskome vijeću da primi Hrvatsku u svojstvu kandidata i da započne pregovore sa Hrvatskom ne postavljajući nikakve dodatne uvjete koje bi Hrvatska trebala ispuniti od sada pa do te odluke. Naravno očekuje se i podrazumijeva da će Hrvatska nastavljati ispunjavati sve ono što ide u kontekst helsinških kriterija.
Hvala lijepa.
Molim. Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, dame i gospodo. Moje pitanje je za Ministarstvo unutarnjih poslova, kako vidim da nitko nije nazočan, pa bih molila da mi se u pisanoj formi odgovori na pitanje. Naime stanje i sigurnost na prometnicama je sigurno jedan od preduvjeta za razvitak turizma, a time i povezanost Hrvatske sa Europom. Nažalost svjedoci smo tužnih brojki od 150 poginulih na hrvatskim cestama od nove godine i znatno veći broj teže i lakše povrijeđenih ljudi. Moje pitanje glasi: što će Ministarstvo unutarnjih poslova poduzeti da se poveća sigurnost na hrvatskim prometnicama? Hvala lijepa.
Upravo je stigao državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, gospodin Buconjić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispričavam se što sam, kasno sam čuo pitanje. No činjenica je da je ove godine došlo do jednog relativno visokog povećanja prometnih nezgoda i smrtno stradalih. Međutim to je jedno kompleksno pitanje u kojem vrlo veliku ulogu igra ljudski faktor ali igra isto tako i zakonodavni okvir. Ja sam u kontaktu sa ravnateljicom policije dobio informaciju o tome na koji način se dolazi do tih prometnih nezgoda međutim sigurno je, ja imam vrlo važnih razloga i uzroka tom značajnom povećanju broja prometnih nezgoda sa smrtno stradalima i Zakon o sigurnosti prometa na cestama i Zakon o prekršaju. Promjenom Zakona o prekršajima 2002. godine su znatno, rekao bih, liberalizirane sankcije prema počiniteljima prekršaja tako da je nakon toga uočljivo da je došlo do povećanja i do povećanja trenda broja prometnih nezgoda. Zato je Ministarstvo poduzelo nekoliko aktivnosti. Jedna od akcija je ta da smo pripremili prijedlog promjena izmjena i dopuna Zakona o prekršajima i Zakona o sigurnosti cestovnog prometa, ali smo isto tako pripremili nekoliko operativnih mjera koje se trebaju primjenjivati na prometnicama koje bi trebale dovesti do smanjivanja broja prometnih nezgoda ali naročito do smanjivanja onog, onih prometnih nezgoda sa smrtno stradalim osobama. Ja ću vam samo reći nekoliko podataka koji ustvari ukazuju na onu drugu komponentu a to je ljudski faktor. Naime u 70% prometnih nezgoda sa smrtnim stradavanjima nisu smrtno stradali koristili sigurnosni pojas. Zatim u 75% prometnih nezgoda sa smrtnim stradanjima gdje su bili sudionici na, mopedisti i biciklisti nisu koristili zaštitnu kacigu. Prema tome to je kompleksan problem. MUP će pripremiti ovaj, ovu promjenu zakonodavnog okvira, pojačat će mjere, mjere na prometnicama ali ćemo sigurno vrlo brzo predložiti Saboru i promjenu Zakona o prekršajima i promjenu Zakona o sigurnosti na cestama i tu očekujem podršku Sabora da se zaista taj, te promjene zakona donesu brzo jer bez promjene zakona nijedna aktivnost policije neće dati željene rezultate.
Štovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Zahvaljujem na iscrpnom izdanju gospodina državnog tjanika i nadam se da će Ministarstvo poduzeti sve mjere da ima što manje prometnih nezgoda i što manje mrtvih i ozlijeđenih i da će Vlada isto tako što prije donijeti, predložiti izmjenu Zakona o prekršajima jer bez dobrih kazni nema ni straha od prekršaja. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege poštovani ministri. U Vladi RH. Pitanje je bilo sastavljeno za predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera međutim evo postavljam pitanje njegovom zamjeniku dr. Andriji Hebrangu. Naime, policjska uprava primorsko goranska ocjenjena je kao najbolja u RH. A njezin čelnik Josip Lulić od aktualnog je ravnatelja policije ocjenjen 4,8 što znači odličan. Takošer je najvišim ocjenama ocjenjen za organizaciju sigunosnih mjera prilikom boravka Svetoga Oca u Rijeci a ipak gospodin Lulić je smjenjen. Građani, gardonačelnici i načelnici gradova i općina kao i župan županije drže da je to politička smjena i uvod u novu politizaciju policije. Gospodine premijer jeu javnim istipuima svojedobno izjavio da podržava i potiče ministra zdravstav dr. Andriju Hebranga prilikom smjene ravnatelja bolnica. Postavljam pitanje gospodine Hebrang vama, dali i vi sada kao potpredsjednik Vlade podražvate i potičete svog ministra unutarnjih poslova gospodina Mlinarića prilikom smjene uspješnih ljudi koji i te kako u Hrvatskoj nedostaje.
Potpredsjednik Vlade ministar Hebrang izvolite.
Hvala gospodiune predsjedniče, gospodone zastupniče. Ja ne bih govorio o smjenama ja bih govorio prije svega o ocjenama na koje ima pravo resorni ministar. I ako resorni ministar donese negativnu ocjenu poslovanja, on sigurno to ima argumentirano i opravdano. Ako se vaše pitanje usporedi sa onim u zdravstvu onda vam mogu elaborirati točno precizno zbog čega sam predložio smjenjivanje kojega ravnatelja. I zbog čega sam morao posegnuti u zalihe proračuna o dnonso u druge stavke proračune da bi njihovo nepravilno poslovanje morao sanirati. Isto tako ja smatram kao potpredsjednik Vlade da ministar resorni ministar unutrašnjih poslova ima pravo dati ocjenu rada svojih suradnika i na temelju toga kreirati kadrovsku politku u smjeru politike Vlade koju zastupa.
Poštovani zastupnik Antešić izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja dakako nisam zadovoljan sa odgovorom jer vi ste u svom odgovoru iznjeli kontradiktorne činjenice. Da resorni ministar na temelju ocjena svoga službenika ako se to tako može reći daje prijedlog za njegovom smjenom. Dotični načelnik policije je ocjenjen najvišom ocjenom u RH dakle 4,8 odličan. Tako da to nema nikakveveze sa ovim vašim objašnjenjem. Već ja dakako smatram da je to na neki način pokušaj poitizacije policije.
Poštovana zastupnica Nevenka Majdanić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora članovi Vlade, dame i gospodo. Pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Primorcu. Poštovani gospodine ministre prošoli ste mjeseci puno govorili o rasterećenju programa i lakšim školskim torbama. Govorili ste i o novi katalozima znanja, i kompetencijama. Čitava javnost suglasna je s tim konstatacijama to jeste da su programi preopterećeni , da je znanje koje učenici u školama stječu enciklopedijsko da su brojni podaci koji učenici moraju naučiti nepotrebni. Da je prevelik broj usporednih udžbenika. Pitanje je što namjereavate učinit kako biste razrješili ove probleme. Jesu li vašu suradnici skupa sa vama poduzeli neke konkretne aktivnosti. Kojom dinamikom namjeravate riješiti te probleme. I hoće li biti prijedloga izmjena nekih zakonskih rješenja kojima će se spomenuta problematika riješiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Točno je da smo pokrenuli dio našega programa koji se tiče rasterećenja učenika. I u ovoj trenutnoj fazi smo krenuli sa promjenama u osnovnom školstvu. Prije 20tak dana smo formirali koordinacije koje obhvaćaju tri područja to je prirodoslovno matematičko područje. Područje za društveno humanističke znanosti i umjetničko područje. I unutar tih područja zapravo imamo najrelevantnije ljude iz Republike Hrvatske kojima mi vjerujemmo da mogu napraviti posao unutar koordinacija. Isto tako unutar predmetnih povjerenstava koji su u tom cijelom paketu koji su točno zaduženi za pojedine tematske cijeline, vodili smo se sa logikom da trebamo od prilike staviti 50% istaknutih sveučilišnih profesora akademika. A isto tako 50% praktičara metodičara, pegagoga, psihologa i svih onih koji mogu u tome pomoći. Konkretne promjene i zapravo prijedlog bez ikakvog vam mogu reći bez ikakve zadrške da ovaj prvi dio koji sadržava negdje oko 160, 170 ljudi krenuo. Mi smo naručili 20tak setova knjiga od prvoga razreda osnovne škole do konca osmoga. I povjerenstva su zapravo krenula sa radom. Dinamika je predviđena da traje od prilike negdje do konca 11 mjeseca. Kako bi u tom vremenskom periodu zapravo mogli napraviti kvalitetnu reviziju postojećeg programa i na osnovu kataloga znanja i kompetencije kao što ste rekli predložiti koji su pojmovi temastske cijeline nastavne cijeline te koje jednostavno moraju biti obuhvaćene. ta dinamika do konca 11 mjeseca nama garantira da će i stručna javnost koju smo pozvali otvorili smo Email adresu, sudjelovati u tome. Ali isto tako da će nakladništvo izdavači imati dovoljnog vremenskog perioda da za školsku godinu 2005. 2006 mogu prema tim novim katalozima i napraviti svoje udžbenike. Naravno sa intencijom da 1. travnja 2005. godine imamo spremne i kataloge udžbenika. U nekim segmentima vi znate da su katalozim mi smo imali vrlo interesantne diskusije koji su naslonjeni na područje i srednjeg školstva. U ovom t renutku smo mi na osnovnom školstvu koji su preduvjeti za pokretanje mnogih postupaka a između ostaloga i jednoga zakona o nacionalnoj ispitno obrazovnom centru koje smo jučer i zapravo podržali bez obzira na stranačku pripadnost. Znači aktivniost ide maksimalno prioritet je osnovno školstvo. U sljedećoj fazi idemo na srednješkolstvo.
Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Hvala lijepa gospodine ministre, ja sam zadovoljna sa odgovorom. Vjerujem da će i učenici biti zadovoljni i da su zadovoljni, i da će nositi lakše torbe. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Neven Mimica.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Jučer objavljeno mišljenje Europske komisije o spremnosti Hrvatske da započne pregovore o punopravnom članstvu u EU daje vrlo pozitivnu ocjenu svega onoga što je do sada učinjeno u približavanju Hrvatske europskim standardima. Reforme koje je pokrenula i u velikoj mjeri dovršila bivša Vlada, prepoznate su kao vrlo uspješan primjer usmjeravanja tranzicije po eurposkim modeloma. U im ekluba SDPa izražavam zadovljstvo i ponos ovakvim ishodom avija. Jer to prvenstveno doživljavamo kao zasluženo priznanje koalicijskoj prošloj Vladi. Visoko je ocjenjena i spremnost nove Vlade da nastavi voditi Hrvatsku prema Europskoj uniji. Sada je vrijeme da se ta spremnost pretoči u vrlo konkretne i jasne programe i akcije. Pitanje je u odsutnosti predsjednika Vlade onda za gospdoina potpredsjednika Vlade. KOjeg moli da navede što Vlada namjerava učiniti i u kojem roku kako bi europsko partnerstvo koje je takođe usvojeno juče i koje ukazuje na najvažnije probleme područja i mjere na kojima Hrvatska još mora poraditi radi dovođenja stanja stvari na punu europsku razinu. Što namjerava Vlada znači učiniti da bi to europsko partnerstvo pretvorila u nacionalni program konkretnih aktivnosti za pristupanje Hrvatske Europskoj uniji. I kako će u te aktivnosti biti uključen Hrvatski sabor.
Potpredsjednik Vlade, Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Sabora. Štovani gospodine zastupniče, ova Vlada je pokazala u protekla 4 mjeseca da je u stanju ispuniti sve ono što se pred nju postavlja, od europskih propisa i pravile preko onih demokratskih i pravnih pravila koje si je Vlada i bez toga postavila. Jednako smo tako pokazali da možemo demantirati sve one glasine koje su nas pratile u cijeloj predizbornoj kampanji pa i na početku mandata da ćemo mi spriječiti put kao nova Vlada Hrvatskoj u europske integracije. Kao što ste vidjeli, ova Vlada je dokazala da su te glasine bile bespredmente, da je ova Vlada u stanju u svakom sektoru, pa čak i onim najosjetljivijima koje smo izvršili ovih posljednjih tjedana, a za koje znate da su bili jedina prepreka i u vašoj Vladi, da ih možemo riješiti uspješno i na zadovoljstvo građana Hrvatske i Hrvatske države. Isto tako ćemo i u budućnosti jer ova Vlada na svakoj svojoj sjednici ima evidenciju svih zadataka koje treba učiniti. Zadatke se dijeli, zadaci se dijele ministrima i resorima točno po datumima do kad moraju biti napravljeni. Tom metodologijom smo radili ova 4 mjeseca, nastavit ćemo i sljedećih 2 do 3 godine do punog uspjeha i budite uvjereni da smo to u stanju, te zadatke izvršiti.
Poštovani zastupnik Neven Mimica.
Pa na ovakvo postavljeno sveobuhvatno i cjelovito pitanje teško je da se odgovorom može biti zadovoljan bez široke rasprave koja će uključivati i Hrvatski sabor, široke rasprave o tome koji su konkretni programi, nacionalni programi nužni za izvršavanje onog preostalog teškog dijela približavanja Europskoj uniji. Mislim da bez ne više godišnjeg, nego trogodišnjeg nacionalnog programa, znači za cijelo razdoblje prilagođavanja bez vrlo jasnog gospodarskog programa, bez jasnih politički određenih nacionalnih interesa za buduće pregovore, da će biti teško završiti cijeli paket približavanja Europskoj uniji, a nadam se da ćemo imati prigodu dati saborski doprinos ovakvom dogovoru o daljnjim potezima koji su pred nama.
Poštovana zastupnica, potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pitanje želim postaviti ministru vanjskih poslova, a htjela bi čuti i mišljenje Ministarstva europskih integracija. Naime, nakon pozitivnog avis-a otvaraju se Hrvatskoj značajne mogućnosti korištenja pretpristupnih i financijskih vrlo moćnih fondova, koji uvjetuju jasne programe. Naravno, za te programe, jasne programe nude se i skupi konzultanti koji najčešće nisu iz Hrvatske. Građane će sigurno zanimati jesmo li spremni ili koliko i kako smo spremni za korištenje tih fondova i sredstava, a mene zanima kada i tko će educirati lokalne dužnosnike za izradu takvih projekata, kako bi oni bili dovoljno kvalitetni da se financijski mogu realizirati. Naravno, i dati im adekvatne informacije o programima i o fondovima kojima se mogu koristiti jer ti fondovi imaju velike mogućnosti za lokalnu i regionalnu samoupravu i naravno i za lokalni i regionalni razvoj. Pa bih voljela, gospodine ministre, čuti vas, ali i Ministarstvo europskih integracija. Hvala lijepo.
Samo trenutak. Poštovana potpredsjednice, zastupnik može postaviti jedno pitanje pa se opredijelite da li želite odgovor od ministra vanjskih poslova ili od ministrice europskih integracija?
Gospodine predsjedniče, ministrice europskih integracija ovdje nema, pa će mi onda odgovoriti samo ministar vanjskih poslova. Hvala lijepa.
Možete dobiti i pisani odgovor. Ministre Žužul, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Gospodine predsjedniče, ja mislim da ja mogu odgovorit ne samo kao ministar vanjskih poslova nego kao član Vlade i koordinator za vanjsku i nutarnju politiku, a ovo je uistinu posao koji se tiče cijele Vlade i u, sa prilično jasnom podjelom šta ko u Vladi radi. Ja se slažem sa onim što proizlazi iz vašega pitanja i želio bi istaknuti da se otvara mogućnost Hrvatskoj da koristi fondove koje do sada nije mogla koristiti. Ti će se fondovi moći koristiti već od donošenja odluke što se mi nadamo u lipnju, jer je Europska komisija predložila jedan mehanizam između početka pregovora, tzv. "screening mehanizam" i već unutar toga perioda Hrvatska može koristiti predpristupne fondove. Vlada je već organizirana, kao što je rekao i potpredsjednik Hebrang, i nastavlja organizirat. Možda da malo razjasnim, Ministarstvo za europske integracije radi nutarnju koordinaciju svih onih institucija koji trebaju biti u to uključeni. Ministarstvo financija je i jučer razgovaralo sa Europskom bankom za obnovu i razvoj upravo u ovome kontekstu. Ministarstvo vanjskih poslova radi koordinaciju prema vani. Ja se slažem s vama i Vlada će učiniti sve da u komunikaciji sa lokalnim zajednicama na najbolji mogući način iskoristi te fondove. Ono što bi posebno istaknuo kao pozitivno u ovome avis-u, to da komisija kaže sasvim eksplicitno da će fondovi biti strukturirani i programi strukturirani tako da na najbolji mogući način omoguće Hrvatskoj državi, znači uključivši sve domene države, da što je moguće prije bude pripremljena za ulazak u Europsku uniju. Od konkretnih stvari, jer već smo počeli konkretne razgovore u tom kontekstu, najviše se govorilo o fondovima koje možemo koristiti u nekoliko područja, područja zaštita okoline, područje prometa, i naravno ono što nam je posebno važno i gdje su fondovi zapravo na određeni način i najveći je područje poljoprivrede.
Poštovana potpredsjednica, Đurđa Adlešić. Izvolite.
Zadovoljna sam odgovorom, ali vjerujem da će biti još takvih pitanja i preciznijih odgovora tada.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala vam lijepo, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem profesoru Andriji Hebrangu, ministru zdravstva i socijalne skrbi. Zakon o zdravstvenoj zaštiti koji je Hrvatski sabor donio 17.7.2003. godine u svom članku 68. govori da se na nivou županije osniva jedan dom zdravlja, a na nivou područja Grada Zagreba tri. 14 županija je ovu zakonsku odredbu i provelo. Uglavnom su to bile županije gdje je današnja opozicija bila na vlasti, mogla bi reći, i uz znatan pritisak tadašnjeg ministra na županije. Gospodine ministre, vi ste najavili izmjenu Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji se odnosi na ovaj članak i mogućnost županiji kao vlasniku da sama osmisli i organizira primarnu zdravstvenu zaštitu prema, uvažavajući i potrebe i specifičnosti. Pa je moje pitanje, kada možemo očekivati izmjenu Zakona o zdravstvenoj zaštiti i što će biti sa domovima zdravlja koji su već proveli ovo objedinjavanje jer uglavnom nisu poštovali proceduru. Naime, odluke su donosila županijska poglavarstva, a ne županijske skupštine, kako bi trebalo biti. Hvala.
Potpredsjednik, ministar zdravstva i socijalne skrbi, Andrija Hebrang.
... [[Govornik naknadno uključen.]] , problem koji ste spomenuli je zaista izazvao organizacijske poteškoće jer su jedinstveni domovi zdravlja nedovoljno i kadrovski ekipirani i organizacijski, da preuzmu brigu o primarnoj zdravstvenoj zaštiti za cijelu županiju. Tako da se sada događaju vrlo nepraktične stvari u svakodnevnom radu, velike udaljenosti od pojedinih ordinacija do uprave, onemogućavaju normalnu komunikaciju i normalan rad. Zato sam najavio izmjenu takvog Zakona, a na pravcu naše daljnje želje za decentralizacijom, da županija kao osnivač tih ustanova sama odluči koliko na svom području treba imati domova zdravlja. I naravno da će onda županija kao osnivač najbolje i racionalizirati sa tim brojem ustanova i isto tako da će ih najbolje rasporediti. U tom smislu ide i moj prijedlog za izmjenom Zakona, tekst za izmjenu Zakona se priprema, ali budući da se ne radi o jedinoj izmjeni nego o više njih, onda će to potrajati, ja vjerujem, još jedno određeno vrijeme, ne mogu reći zaista koliko. Međutim, sam u toj najavi zapravo rekao da nećemo kontrolirat provođenje, strogo provođenje toga Zakona ukoliko nije u interesu županije. Tko želi neka si to napravi, a tko ne, mi nećemo ići sa kaznenim mjerama jer smatramo da treba što hitnije izmijenit taj Zakon i započeli smo izradu teksta.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala lijepo. U potpunosti sam zadovoljna odgovorom.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Pa evo iskoristit ću priliku da se pridružim svima onima koji su uputili čestitke gospodinu premjeru Sanaderu, ali dakako i bivšem premijeru gospodinu Račanu, a ja ću posebno istaknuti jer ovdje nije bilo istaknuto do sada, posebna zahvala i čestitke svima onima koji rade u stručnim službama ministarstava Vlade, jer iz svojeg iskustva mogu reći da su ti ljudi danonoćno radili, da su ti ljudi primjerice kada smo odgovarali na pitanja dali sve na sebe i mislim da je vrijedno ovdje ih spomenuti i dakako im se zahvaliti na tom trudu. Za nas u HSS-u dakako nije pitanje da ili ne u EU, ali je pitanje kako i koja je to cijena. Ovih dana gospodin predsjednik Vlade je svojim oštrim izjavama se okomio malo na mene i to riječima koje rekao bih ne doprinose jačanju tolerantnog i demokratskog dijaloga u političkom životu. Njegova zadnja izjava da ja ne znam što govorim jer je Protokol 7 osigurao za Hrvatsku mnogo bolje uvjete nego što sam ih ja dogovorio je u prvom redu netočna. Jer on zna kao što znam i ja da sve dosadašnje dogovore i to u zadnjih osam godina u tehničkom pogledu vodio jedan čovjek koji ih je vodio i do sada. No, međutim ono o čemu želim reći to nije najvažnija stvar ovo prije nego je važno spomenuti da Vlada odlučuje o početku i osnovama za smjernice, ali dakako i o završetku samih pregovora. Ono u čemu se ne slažemo je da su pregovori morali završiti do 1. svibnja ove godine … /Govornik prekinut./ …
Kolega molim vas postavite pitanje.
Moje pitanje glasi, moje pitanje vrlo jasno glasi. Kako je moguće da primjerice Bugarska i Rumunjska koje su također u istom gotovo ja bih rekao položaju kao i mi ili bolji, jer su već kandidati, ali imaju pregovore, nisu trebali završiti te pregovore, nisu ih ni započeli, a nisu razgovarali o poljoprivredi a Hrvatska je to morala i da li to ipak znači da smo taj dio poljoprivrede žrtvovali u tom dijelu. Hvala lijepo.
Pitanje je upućeno?
Gospodinu ministru vanjskih poslova, Žužul.
Gospodine ministre Žužul izvolite.
Zahvaljujem. Naravno to ne znači ovo što ste vi sugerirali. Svaka država ima svoj tempo pregovora i prilagodbe. Ja bih prije svega počeo sa zahvalom vama na izraženim pohvalama svima onima koji su uistinu neumorno radili, a takovih je veliki broj. Naravno da završni i budimo realni najveći dio uz sve dužne pohvale prijašnjoj Vladi je ipak odrađen u protekla tri i pol mjeseca uključivši i pregovore o Protokolu 7. Ono što je premijer rekao i što stoji kao činjenica, ti pregovori su vođeni unutar kriterija koje ste vi uistinu dogovorili, koji su prije dogovoreni i koji se nisu mogli mijenjati. Ja i dalje mislim i mislim da je Vlada dala dovoljno argumenata da se pokaže kako je zaključen jedan protokol koji je od koristi za Hrvatsku svojim sadržajem, da su kvote koje su dogovorene bolje od onih koje se čak moglo očekivati na temelju polaznih pretpostavki, ali budimo realni, Hrvatska je zaključivanjem toga protokola pokazala zrelost u pristupu i u pregovorima i na određeni način potvrdila da je spremna za nastavak pregovora kao kandidata. Hvala.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Pa dakako da nisam zadovoljan odgovorom u ovom dijelu koji se odnosi na kvote. Ja ću spomenuti samo jedan detalj, a citirat ću gospodina Miru Kučića predsjednika grupacije ribarstva i marikulture i riboprerade koji vrlo jasno govori da ono što smo dobili u ribarstvu kao povećanje kada se zbroje ovih deset novih zemalja gdje smo imali do sada slobodan izvoz sa ovim povećanjem koje smo dobili u EU-25 a ustvari nije samo povećanje, pa prema tome one činjenice koje su do sada iznašane nisu točne. Hvala.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani predsjedniče, poštovani članovi Vlade. Prije svega u ime građana koje zastupam želim iskazati zahvalnost Vladi Ivice Račana na odrađenom lavovskom dijelu posla te Vladi … Možda nekom jeste smiješno. Građanima koje ja predstavljam nije smiješno ovo što ja govorim. Prema tome ja govorim to i zbog njih pa vas molim budite korektni i saslušajte. Te Vladi Ive Sanadera na nastavku ovog europskog puta, a sve kako bismo stekli podobnost za započinjanje pregovora za pristupanje Europskoj uniji, a svoje pitanje uputit ću ministru financija gospodinu Šukeru. Poštovani ministre hoćete li prekontrolirati porezne prijave građana koji su na Zagrebačkom autošou i splitskom Sajmu nautike kupili automobile i plovila skuplja od 50 tisuća eura kako biste se uvjerili koliko su poreza na dohodak platili u protekloj godini? Hvala.
Ministar Šuker.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Gospodine predsjedniče, ne da ćemo prekontrolirati nego na zadnjem kolegiju sa ravnateljima ispostava županijskih je proslijeđeno da izvole izvršiti te kontrole ne njihovih poreznih prijava nego i trgovačkih društava na koje je to kupljeno da se vidi koliki je godišnji promet i mislim da je krajnje vrijeme da u ovoj državi počnemo primjenjivati zakonske odredbe koje nam to dozvoljavaju. Nije to problem niti imovinskih kartica, jer Opći porezni zakon i Zakon o porezu na dohodak dozvoljava takve radnje. Prema tome prije dva tjedna na kolegiju ravnatelja porezne uprave je dana im je uputa da to naprave iz jednostavnog razloga da ova Vlada potvrdi da je na tragu onoga što je obećala.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Evo iako nismo dogovorili pitanje, zadovoljan sam odgovorom.
Poštovani zastupnik Ivo Banac.
Poštovani gospodine predsjedniče moje pitanje je bilo namijenjeno premijeru dr.Sanaderu, ali u njegovoj odsutnosti može biti odgovoreno od jednog od ovdje nazočnih potpredsjednika Vlade. Pitanje je sljedeće: Bivši ravnatelj hrvatske policije Rajko Ostojić nedavno je u intervjuu u splitskom političkom tjedniku "Feral Tribune" rekao da su bivši šef POA-e Turek, bivši pročelnik Ureda predsjednika Republike Begić i sadašnji glavni urednik tjednika "Nacional" Pukanić pokrovitelji ili zaštitnici organiziranog kriminala u ovoj zemlji. Moje je pitanje - što Vlada poduzimlje kako bi provjerila ove optužbe, a ako ništa ne poduzimlje, zašto ne poduzimlje? Hvala.
Potpredsjednica Vlade i ministrica gospođa Kosor.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče Vlada će vam odgovoriti u najskorije vrijeme pisanim putem. Dozvolite tu slobodu, s obzirom da se radi o vrlo ozbiljnom pitanju, dakle pisani odgovor vrlo skoro. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivo Banac.
Ja ću biti vrlo zadovoljan kada dobijem taj odgovor. Hvala.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče svoje pitanje htjela sam uputiti predsjedniku Vlade, a s obzirom da njega nema postavljam ministru financija gospodinu Šukeru s obzirom da se radi o financijskim stvarima. Iz poslovnih krugova može se čuti o zabrinjavajućem stanju likvidnosti u zemlji. S obzirom da država raspolaže s preko 50% vrijednosti godišnjeg društvenog bruto proizvoda ako tu uključujemo proračun, fondove i javna poduzeća. Ona može svojim neurednim podmirivanjem obveza presudno utjecati na likvidnost. Posljednjih mjeseci kasnile su isplate socijalnih i drugih davanja iz proračuna. Poljoprivrednicima nisu isplaćeni planirani poticaji za prvo tromjesečje i sl. Uz obrazloženje državnog proračuna za 2004. godinu informirani smo o zatečenim državnim dugovima u rasponu od 6,5 do 12 milijardi kuna. Predsjednik Vlade i njegovi suradnici ovo uzimaju često kao i za ne izvršavanje nekih obveza ili realizaciju novih programa. Ali na sjednici Vlade u Varaždinu i u emisiji Forum, predsjednik Vlade je rekao, da država duguje samo 16 milijuna kuna na određeni dan. Ako su ti navodi o zatečenom i sadašnjem dugu točni, onda me to asocira na neki mađioničarski trik, jer realni prihodi državnog proračuna bez dodatnog zaduženja ne bi to mogli omogućiti. Prije bih rekla da je ipak, da su ipak izjave o visini zatečenog duga netočne. Pitam, koliko zapravo država realno duguje dospjelih neplaćenih dugovanja i tko su njezini vjerovnici i time bismo mogli zapravo determinirati je li država ta koja potiče nelikvidnost?
Ministar Šuker, izvolite.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] pa ispast će na kraju da sam ja dogovorio pitanje sa zastupnicima SDP-a. Ja moram reći da odgovor na pitanje, o tome koliko država duguje na sjednici Vlade je točno glasio, ono što su korisnici proračuna unesli da treba platiti, na taj dan je bilo 16 milijuna neplaćenih obaveza. A onih 6,5 milijarde nepodmirenih i stvorenih obveza stoji plus 2 milijarde sudskih tužbi za neisplaćene Božićnice, regres itd. No, da krenemo od onog prvog dijela neisplaćenih određenih socijalnih obveza i subvencije o poljoprivredi. Vi dobro znate da je prva tri mjeseca bio Zakon, odluka o privremenom financiranju, da toj odluci o privremenom financiranju nije bilo predviđeno niti 60% potrebnih sredstava, i u onom trenutku kad je donesen proračun 20 dana nakon toga je država došla u situaciju da je podmirila sve svoje obaveze. Međutim, kad govorimo o nepodmirenim obavezama, moramo razlučiti Hrvatske željeznice, moramo razlučiti Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste koje nisu u državnom proračunu. Dapače, bivša Vlada se itekako hvalila kako je našla genijalan model za financiranje autocesta. Ja moram reći, da odlukom Vlade Republike Hrvatske prošle godine izdano milijardu kuna obveznica, od toga 750 milijuna kuna je trebalo biti prebačeno Hrvatskim autocestama, do 31. 12. je bilo prebačeno samo 350. Ova Vlada je 31. 12. prebacila 180, u ovom trenutku još uvijek je ostalo 230 milijuna kuna obveznica koje bivša Vlada podnesla, a ne izvršila obvezu prema Hrvatskim autocestama. Također što se tiče Hrvatskih željeznica, ja napominjem, da je krajem 2002. i 2003. stvoreno kratkoroćnih obveznica u iznosu od milijardu i pol milijuna kuna, i ova Vlada je sa 31.3. platila 600 milijuna kratkoroćnog kredita. Također prema podacima FINA-e koji su objavljeni neki dan i prema podacima Zavoda za statistiku za nekakvih 600 poduzeća je manje blokirano, nego što je bilo krajem prošle godine. Prema tome, jedna određena klima koja se htjela stvoriti u datom momentu oko nelikvidnosti, oko toga da država ne plaća svoje obaveze, jednostavno nije točna. Na kraju krajeva svi pokazatelji ukazuju na nešto drugo. i prema tome, ako ćemo vjerovati podacima, a moramo vjerovati u službena tijela, onda to jednostavno kazuje da je neistina. No, ponavljam, prošla Vlada je ovoj Vladi ostavila ili stvorila novih obaveza u iznosu od 6,5 milijardi kuna. Procijenjujemo da neisplaćene božićnice, regres, dar djeci za Božić će biti sudskih sporova preko 2 milijarde kuna koje će ova Vlada trebati isplatiti. Također, 250 milijuna kuna o kojima se nije do sad govorilo duga prema crkvi koje prošla Vlada nije podmirila u protekle četiri godine. Prema tome, kad to sve skupa zbrojite, onda ćete vidjeti da je praktički kompletan raspoloživi dio proračuna u ovoj godini unaprijed potrošen.
Poštovana zastupnica Dragica Zagrebec.
Naravno ja nisam zadovoljna s odgovorom. A nisam zadovoljna s odgovorom zato, što gospodin Šuker priča o kreditima kao obvezama, oni su tada kad dolaze na naplatu obveze. Ja sam pitala o dospjelim obvezama, a neću tražiti pisani odgovor, jer bi to bila samo još jedna varijanta dugovanja, dakle od onih 6,5, 12 milijardi, pa do 16 milijuna, mogla bih dobiti samo još jednu od varijanti. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Vesna Škulić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Andriju Hebrangu. Gospodine ministre, zašto se djeci s invaliditetom koja ostvaruju pravo na osobnu invalidninu u punom iznosu smanjuje ili ukida to pravo ako borave dnevno duže od 4 sata u predškolskim i školskim ustanovama? To je inače iz Zakona o socijalnoj skrbi donesen 1997. Da pojasnim, dijete koje pohađa osnovnu školu po redovitom programu prelazeći pri tom sve prepreke, a potrebna mu je pomoć druge osobe, nema pravo na osobnog asistenta i pomoć mu uglavnom osiguravaju njegovi roditelji. Treba naglasiti da mu nastava traje duže od 4 sata. Da bi situaciju doveli do apsurda, većina roditelja koja su u radnom odnosu radi skraćeno radno vrijemem, što je otežavajuća okolnost za dobivanje osobne invalidnine u punom opsegu. Međutim, kako roditelj mora odraditi svoja četiri sata na poslu i treba najmanje sat vremena da dođe po dijete, dakle to je već peti sat koje dijete boravi u školi ili u vrtiću ono gubi pravo na osobnu invalidninu. A poznato nam je, da majke djece s najtežim stupnjem oštećenja nemaju pravo na status majke njegovateljice. Dakle, država na neki način kažnjava ako svoje dijete želite integrirati. Mene zanima, dakle odgovor i u pisanom i u usmenom obliku, jednostavno da razjasnimo ovu šumu zakona?
Ministre Hebrang izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Štovana gospođo zastupnice u potpunosti se slažem s vama, ovo je jedan nesretni i nespretni propis, odnosno kombinacija nekoliko propisa koji su u najmanju ruku nehumani i predlažem da zajedno napravimo jedan novi tekst koji bi predočili ovom Saboru na usvajanje, dakle izmjenu propisa.
Poštovana zastupnica Vesna Škulić.
Hvala vam gospodine ministre. Vrlo rado ću se tome odazvati, jednostavno da se nađe reda i načina kako dati ovoj kategoriji ljudi jedno dostojanstvenije mjesto. Također vas molim u zadnja dva mjeseca dolazi do neredovitog, do neredovitih isplata osobnih invalidnina i socijalnih pomoći i molim vas da to imate u vidu. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo, članovi Vlade. Pridružujem se čestitkama za AVI u ime Kluba zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika. Postavljam pitanje ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću. U ovom trenutku u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osdiguranje ima oko 8 tisuća korisnika koji svoju mirovinu primaju temeljem privremenih riješenja čija starost datira od mjesec dana do osam godina, prvenstveno zbog nekompletne dokumentacije bilo da je ona uništena ili nedostupna. Na Križnom putu od privremenog riješenja do trajnog riješenja vodi se velik broj upravnih sporova, a upravni sud pretežito presuđuje u korist tužitelja, poništava privremeno riješenje i traži da tuženik Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje podatke koji nedostaju pribavi drugim načinima prikupljanja dokaza. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje postupa po odluci Upravnog suda, izdaje trajno riješenje o mirovini samo na temelju dostupne dokumentacije procijenom, dakle bez prikupljanja dokaza. Time se korisnici mirovina upućuju ne beskrajno parnićenje što potvrđuje i izvješće pučkog pravobranitelja u kojem se na stranicama 33. do 41. opisuje ova problematika. U 2003. godini bilo je 386 pritužbi zbog poteškoća u ostvarivanju mirovinskih prava, a konstatacija je da se većina pritužitelja osnovano žali i da postupak riješavanja o njihovim pravima traje nedopustivo dugo obzirom da im je mirovina jedini izvor prihoda. Zabilježili smo i slučajeve u kojima se nakon višegodišnjeg vođenja sporova nalaženje vraćanje dijela mirovine, odnosno uz težak dio mirovine ovrhom, a sve zbog greške sustava. Pitanje je sljedeće, što će Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetnštva i Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje učiniti da se ova problematika ekspeditivnije i učinkovitije riješava, te da upravni sporovi postanu izuzetak, umjesto pravila u ovoj problematici?
Hvala. Ministar rada i gospodarstva, Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani saborski zastupniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Istina je da Fond za mirovinsko osiguranje izdaje privremena rješenja za one osobe koje neupitno imaju pravo na mirovinu ali ne može se zbog nedostajućih nekih elemenata utvrditi točni iznos mirovine. Ima takovih predmeta, prvremenih rješenja oko 8 tisuća, 3 tisuće i nešto je vezano za obitelj, oko 600, 700 je vezano za obiteljsku mirovinu, preko 4 tisuće invalidsku, oko 3 tisuće, privremenih rješenja vezano je za starosnu mirovinu. Prijed svega privremena rješenja se izdaju za one, ponavljam osobe koje neupitno imaju pravo na mirovinu da bi se zaštitila njihova ... [[Govornik se ne razumije.]] prava i da bi imali pravo na zdravstveno osiguranje. Razlozi koji jesu su, i vi ste ih sami, poštovani saborski zastupniče i kazali, bilo da se radi o nedostajućoj dokumentaciji zbog agresije na Hrvatsku, bilo da se radi o tvrtkama koje su otišle u stečaj i nisu predale podatke mirovinskom fondu, bilo da se radi o osobama koje su iz drugih država, bivše SFRJ, kao što je Srbija i Crna Gora i Bosna i Hercegovina. Za taj slučaj vjerujem da će predmeti se brže rješavati jer imamo sada potpisane ugovore o socijalom osigruanju sa tim zemljama i taj postupak, vjerujem da će trajati ipak brže. No, nakon izdavanja privremenih rješenja, jasno ide se dalje u utvrđivanje ovih elemenata koji su bitni za utvrđenje iznosa za mirovinu. Činjenica je očigledno po ovome što vi govorite da često traju postupci predugo i ja ću od direktora Fonda za mirovinsko osiguranje zatražiti kompletno izvješće o rokovima i o problemima koji su vezani za konačno rješavanje za te osobe koje imaju privremena rješenja za mirovinu. I vjerujem da ćemo uspjeti nači način i model kako te predmete rješiti brže. Hvala.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Relativno sam zadovoljan odgovorom no zbog informiranja umirovljeničkih udruga i umirovljenika kao i mogućeg preventivnog djelovanja molim pisani odgovor sa detaljnjim obrazloženjem. Hvala.
Poštovani zastupnik Kajo Bučan.
Poštovani gospodine predsjedniče, i ja se pridružujem kompletnoj Vladi na čelu sa dr. Sanaderom i svima onima koji su doprinjeli o pozitivnom mišljenju Europske unije za našu zemlju. A postavljam pitanje u odsutnosti ministrice pravosuđa, gospođe Vesne Škare-Ožbolt, državnoj tajnici, gospođi Snježani Bagić, pa ako ne može ona odgovoriti onda ću moliti pisani odgovor. U obrazloženju preinačenja ali ne i ukinjuća nedavne presude jednom prodavaču droge rješenje Vrhovnog suda Republike Hrvatske napisano je da sud citiram: "Nije utvrdio visinu troškova koje je optuženik imao pri nabavi opojne droge.", završen citat. Kada to čovjek pročita pomisli da je kupovanje heroina legalan posao ili povlašten posao oslobođen financijskog rizika. Svjedoci smo dakle da je u sudskoj praksi zaživjelo priznavanje troškova dilerima na optuženičkoj klupi. Pa vas molim i pitam da li ste upoznati sa tom praksom i da li imate bilokakvu inicijativu po tom pitanju, odnosno što mislite poduzeti? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Državna tajnica Snježana Bagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ovdje je riječ o presudi i iz konteksta presude izvućen je jedan dio. Naravno da je nedopustivo bilo kakvo favoriziranje postupanja sa drogom. Mi smo imali jedan problem koji mi se čini da nije ovdje a to je činjenica da nije bilo normirano pitanje pohranjivanja zapljenjene droge i to smo išli u proceduru izmjena zakona. Dozvolite mi da pismeno odgovorimo na ovo pitanje s obzirom da ćemo zatražiti izvješća od predsjednika suda, uvid u cijelo obrazloženje pa ćemo vam pisano dostaviti odgovor, s obzirom na to da je ipak riječ o presudi pa bi bilo i od nas neprimjereno komentirati a da nismo imali to na uvidu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Član Vlade na može i ne treba odgovarati na pitanja koja se ne odnose na njegov rad ili na poslove koje nisu iz njegovog djelokruga. Ovo je djelokrug sudbene vlasti. Kolega Bučan, izvolite.
Zahvaljujem, hvala lijepa, zadovoljan sam vašim odgovorom.
Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjeniče, dame i gospodo, početi ću moje pitanje citatom, odnosno članak 48. Ustava Republike Hrvatske. Citat: "Jamči se pravo vlasništva, vlasništvo obvezuje, nositelji vlasničkog prava i njihovi korisnici dužni su pridonositi općemu dobru.", citat završen. Povratnicima u Republiku Hrvatsku se garantira pravo na vlasništvo što nije upitno niti je sporno. Ali protjerani i prognani sa svojih ogništa iz Bosne i Hercegovine, Kosova i Vojvodine koji su svojom sudbinom postali useljenici u Republiku Hrvatsku Hrvati i postali državljani Republike Hrvatske, ovih dana dobivaju po treći put od vremena useljenja do dan danas deložaciju, rješenje o deložaciji. Što čini hrvatska Vlada da konačno dobiju rješenje o trajnom nastanjenju, što se kaže trajni dom nad glavom a ne da naše ljude, hrvatske državljanje šaljemo u treću zemlju. Nadam se da će Hrvatska postati jednoga dana i uskoro useljenička a ne iseljenička zemlja.
Kome postavljate pitanje.
Ja sam postavila pitanje predsjedniku hrvatske Vlade, nije tu, ako nitko ne može odgovoriti molim vas pitanje u pisanom obliku, što skorijem roku, sami ste vidjeli putem sredstava javnoga priopćavanja do Gračaca i drugih primjera gdje ljudi žive u strahu.
Potpredsjednica Vlade ministrica, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo zastupnice. Hrvatska Vlada čini sve i u ovom trenutku da nitko ne ostane bez krova nad glavom, da nitko ne ostane bez zaštite i naravno sva skrb i briga o ljudima o kojima govorite, dakle, o Hrvatima koji su nažalost zbog stradanja morali napustiti svoje domove i utočišće našli u Hrvatskoj. Dakle, činimo sve i evo mogu jamčiti u ime hrvatske Vlade da se neće dogoditi niti jedan slučaj da bilo tko ostane na ulici, pogotovo naravno se vodi briga o obiteljima. Ali svakako dobiti ćete i odgovor u pisanom obliku sa detaljnjim planom zbrinjavanja svih o kojima govorite. Dakle, naravno pravo vlasništva je neupitno to je ustavna kategorija, ona se mora zaštiti ali isto tako mora se zaštiti svaki čovjek koji je u nevolji.
Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Hvala gospođo potpredsjednice, i nadam se da ćete zbrinuti ljude i ponavljam još jedanput trajno rješenje.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri i članovi Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Svoje pitanje uputila bih ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnici, gospođi Jadranki Kosor. Gospođo ministrice željela sam postaviti pitanje veznano za skrbi o starim i nemoćnim osobama ali još jedan slučaj hrvatskog branitelja svakako zaslužuje naš interes. Moglo se čuti upravo sada u hodicima da se je opet jedan branitelj zatvorio sa obitelji da je prijetio da će aktivirati bombu. Molim vas, ako ste upoznati sa ovom situacijom radi javnosti možete li reći nešto o ovom događaju?
Potpredsjednica, ministrica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, uvažena gospođo zastupnice Roksandić, mogu reći jer evo jedno vrijeme me nije bilo na aktualnome satu, otišla sam upravo tamo gdje se događalo, nažalost prava talačka kriza, dakle jedna osoba, naoružana zatočila je 4 osobe u jednome centru za socijalnu skrb. Mogu vas izvjestiti da je ta nemila situacija uspješno okončana, dakle bez žrtava. Osoba koja je zatočila djelatnike odnosno djelatnice centra se predala. Prema tome sve je ovaj puta dobro završilo. Međutim ja bih htjela svakako iskoristiti ovu priliku i u ime svih nas, u ime hrvatske Vlade i Ministarstva na čijem sam čelu, iskoristiti priliku i osuditi svako nasilno rješavanje bilo koje krizne situacije pa tako i ovo. Dakle nasilnim putem se ništa neće i ne može riješiti. Mi imamo puno razumijevanja za sve probleme. Problemi se rješavaju, pokušavaju se riješiti međutim ovaj i ovakav način kad se u opasnost dovode životi nevinih ljudi je apsolutno i potpuno neprihvatljiv. Inače koliko za sada imam informacija radi se o jednom gospodinu koji je bio, kažem još se uvijek ograđujem, koji je bio pripadnik pričuvnog sastava MUP-a tijekom Domovinskog rata. Podaci još nisu definitivni i točni, ali evo želim vas dakle izvjestiti. Znam da ste i vi zastupnici bili uznemireni vjestima o toj krizi koja je trajala nekoliko sati da je ona uspješno okončana bez žrtava i ja se usrdno nadam da se slične situacije više nikad neće ponoviti. Hvala.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala vam lijepo. Ja sam zadovoljna odgovorom tim više što molim sada evo i ja Vladu da zaista pojača sigurnosne mjere u centrima za socijalnu skrb. Ja u svojoj djelatnosti zaista skrbim o ovim centrima i često se događaju ovakve situacije. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Lino Červar.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade, dame i gospodo. Udruga malih ribara Bujštine odnosno cijele ribolovne zone A od rta Savudrije do rta Kamenjaka moli povrat ribolovnog alata, trostruke mreže takozvane popunice, poponice. U obavljanju maloga ribolova to su jedine mreže koje mogu rabiti ribari na području ribolovne zone A. Postojeća dozvola upotreba mreža stajaćica je neprimjerena za to područje. Naime traži se povrat odluke o dozvoli uporebe trostruke mreže poponice koja je bila na snazi do 2000. godine. Osim toga za te male ribare uglavnom umirovljenike dozvoljena količina ulova je do 5 kilograma, a nerijetko se ovdje radi i o socijalnom pitanju, a ne bogaćenju. A i podsjećaju mali ribari da im je oduzeto pravo na upotrebu tih mreža, a dozvoljeno je to isto pravo stranim državljanima za ribolov u našem akvatoriju. Uvjeren sam da se mogu iznaći rješenja i oko možebitnog nesporazuma između udruge malih ribara i profesionalnih ribara. Ja postavljam pitanje gospodinu ministru Petru Čobankoviću, a ono glasi. Namjeravate li gospodine ministre napraviti izmjene u Zakonu o morskom ribarstvu i pravilniku o ribolovnim alatima i opremi za mali ribolov? Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče dozvolite mi, vrlo kratko ću odgovoriti. Mi namjeravamo raditi izmjene u Zakonu o morskom ribarstvu, ali isto tako ja sam slobodan pozvati predstavnike malih ribara da organiziramo susret u Ministarstvu prije nego što počnemo raditi pripreme za izmjene i dopune toga Zakona kao i predstavnike onih ribara koji se bave gospodarski ulovom riba i da u direktnom kontaktu vidimo i iznađemo mogućnosti eventualnog vraćanja te troslojne mreže kao alata za ove ribare koji se dopunski bave ribolovom na moru.
Poštovani zastupnik Lino Červar.
Pa zadovoljan sam sa odgovorom zato što ste me uvjerili da ćete vrlo brzo krenuti u akciju. Hvala.
Poštovani zastupnik Niko Rebić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. U Splitsko-Dalmatinskoj županiji pokrenuto je nekoliko gospodarskih zona od one najveće u Dugopolju te onih na kojima već djeluje gospodarski subjekti kao što su Muć, Dicmo Vrlika no najnovijih koje tek pripremaju teren i projekte kao što su Sinj, Imotski i tako dalje. Mnoge jedinice lokalne samouprave uz potporu Ministarstva poduzetništva, županije i fondova hrvatske Vlade izgradile su infrastrukturu jer upravo u tim zonama vide rješenje za pokretanje gospodarstva i zapošljavanje ljudi. Ako ovome pridodamo da neke od ovih zona imaju i građevinske dozvole, a to znači između ostalog imaju i suglasnost Hrvatskih šuma, kada to sve imamo na umu postavlja se logično pitanje. Iako se zakon nije mijenjao jedinice lokalne samouprave više ne mogu raspolagati zemljištem u zonama i evo na taj način već 5, 6 mjeseci projekti, proizvodni pogoni, sve miruje. Ništa se ne gradi. Pitanje postavljam ministru poljoprivrede i šumarstva. Kako sustavno mislite riješiti probleme vlasništva poduzetničkih zona tako da svi koji ulažu znaju pravila igre jer do jučer se u njima moglo graditi, a danas ne može iako se zakon nije mijenjao. I konačno što se tiče Hrvatskih šuma postavljam pitanje čija je to, čiju to imovinu i u čijem interesu i od koga štite Hrvatske šume ako ne daju da se na njima uspostavi nova proizvodnja, a mislim da u našoj županiji ima preko 500 tisuća hektara. Zahtjevi i gospodarstva i poljoprivrednih poduzetnika nisu veći od 3000 hektara.
Hvala lijepa.
I radi čega mi već nekoliko mjeseci čekamo da se to pokrene?
Hvala lijepa. Ministar je čuo pitanje. MInistar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja ću nastojati kratko odgovoriti. Mislim, ovdje se radi o jednom drugom problemu. Hrvatske šume su jedan od subjekata ili subjekat koji gospodari dijelom znači gospodari državnim šumama i šumskim zemljištem. Ovdje se radi o problemu šumskog zemljišta. Znači radi potreba otvaranja određenih gospodarskih objekata, radi potrebe prenamjene šumskog zemljišta ali moram naglasiti neobraslog šumskog zemljišta, prenamjene u poljoprivredno zemljište i to je jedan od zadataka ove Vlade. Na sjednici u Splitu donesen je jedan zaključak gdje su za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva skupa sa Hrvatskim šumama zadužilo da izvrši evidentiranje neobraslog, neobraslih, neobraslog šumskog zemljišta koje bi se moglo iskoristiti za prenamjenu i za sadnje dugogodišnjih nasada. Ja isto tako sam upoznat sa određenim slučajevima i gdje nastaju određeni problemi na šumskom zemljištu, ovaj, vezano kako za poduzetničke zone tako isto i za izgradnju određenih objekata. Sličan problem je i kod Knina gdje je trebalo da se radi naselje za useljenike i evo mi smo pri kraju rješavanja toga problema. Ja sam uvjeren da ćemo u skoroj budućnosti stvoriti mehanizme i zakonom usklađene mehanizme da možemo biti daleko operativniji u tome pravcu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Niko Rebić.
Imam vjeru da će to Vlada i napraviti mada je prošlo već nekoliko mjeseci i mi smo efikasni i naravno da je za pokretanje proizvodnje, to je pitanje svih pitanja ove države. Hvala lijepo.
I na koncu poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih postavio jedno pitanje gospodinu Petru Čobankoviću, ministru poljoprivrede. Svima nam je poznato da je na ime neisplaćenih poticaja u poljoprivredi naslijeđen i prenesen dug iz 2003. godine u ovu proračunsku godinu u iznosu od više od 800 milijuna kuna. Svjedoci smo da je danas često u medijima dolazi do određenih napisa da se kasni i da ne dolazi do isplate tih zaostalih dugova pa me zanima kakvo je danas točno stanje, koliko je od te količine novca isplaćeno te me također zanima što ministar namjerava napraviti u uređenju isplate ovih poticaja, jer je očito da ovaj dosadašnji način ne polučuje baš dobre rezultate. Hvala lijepo.
Ministar poljoprivrede i šumarstva, Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče dozvolite mi da vam dam jedan rekao bih cjeloviti odgovor na ovo pitanje. Mislim da je u medijima bilo i previše određenih spekulacija, a isto tako slobodan sam kazati neutemeljenih pitanja od strane određenih poljoprivrednih proizvođača. Ja moram još jednom ponoviti ono što mislim da je ovdje u Hrvatskom saboru svima jasno, ali mislim da u dijelu hrvatske javnosti se na krivi način interpretiralo. Činjenica jeste da je da je po osnovu ostvarenih prava iz 2003. godine bilo negdje cca neisplaćeno oko 800 milijuna kuna neisplaćenih poticaja u određenim granama iz određene kulture poljoprivrednih proizvoda. Iz tih razloga, a suočeni sa privremenim financiranjem koje je bilo na snazi do donošenja proračuna gdje smo mi u proračunu imali 231 milijun kuna, znači nismo mogli u startu isplatiti sav zaostatak koji je prenesen iz 2003. godine. Donošenjem Državnog proračuna za 2004. godinu mi smo odmah u dogovoru sa Ministarstvom financija još intenzivirali isplate poticaja i ja mogu kazati da je do sada do današnjeg dana po osnovi potpore i poticaja isplaćeno 893 milijuna 467 tisuća kuna. Da ćemo ovih dana ili bolje rečeno 22. i 24. ovoga mjeseca isplatiti još 40 milijuna 888 tisuća. To je 900 sve skupa negdje cca 933 milijuna kuna. Jedan izuzetno velik iznos i ja ovdje javno želim izraziti svoju zahvalnost Ministarstvu financija koje nas je u ovome relativno kratkom vremenskom periodu izuzetno dobro pratilo. Nije uopće bilo sporno osiguranja financijskih sredstava nego je daleko veći problem bio pripremiti baze za isplatu poticaja. Činjenica je da je sustav koji je donesen vezano za obračun poticaja izuzetno složen i kompliciran. Mi do polovice drugog mjeseca uopće nismo imali podatke o proljetnoj sjetvi 2003. godine. Nismo imali bazu podataka da bi mogli izvršiti obračun poticaja. Sljedeće što želim naglasiti, da u prošloj godini, znači u 2003. godini nisu sukladno Zakonu o novčanim poticajima i potporama u poljoprivredi i šumarstvu nisu bile utvrđene nacionalne kvote za pojedine kulture. Iz razloga da ne bi retroaktivno donosili nacionalne kvote mi smo isplatili maksimalne potpore po jedinici površine za sve evidentirane površine, znači ali za one koje su prošle kroz način obračuna i upisnika kako je to zakon regulirao, znači sa određenom minimalnom sjetvenom površinom. I evo ja ću iznijeti konkretne podatke. U 2003. godini po osnovi mlijeka, znači za mjesec studeni i prosinac isplaćeno je 77 milijuna kuna. Po osnovi riba znači za ribarstvo, za četvrti kvartal 2003. godine isplaćeno je 22 milijuna kuna. Za proljetnu sjetvu 2003. godine isplaćeno je 612 milijuna 377 tisuća i imamo isplatiti još negdje cca 3 milijuna kuna, ali tu se radi za neke specifične slučajeve koji nisu uspjeli proći kroz upisnik i sl. što je bilo određenih slučajeva. Potom isplata za duhan, kompletno isplaćeno u iznosu od 61 milijun kuna. Stočarstvo, znači po grlu godišnje plaćanje onih 30% iz 2003. godine koje je ostalo, 81 milijun kuna. Imamo još za obračunati i isplatiti 3 milijuna 738 tisuća i to će biti isplaćeno 22.4. ili bolje rečeno sutra. Sljedeće, tov svinja četvrti kvartal, 22 milijuna kuna. Tov junadi četvrti kvartal 2003. godine 18 milijuna kuna. Ostale mjere u stočarstvu četvrti kvartal 2003. godine 12 milijuna i 600 tisuća kuna bit će isplaćeno 24.4. Sjemenska proizvodnja …
Ministre na žalost završite molim vas.
Da završim. Sjemenska proizvodnja drugi dio iz 2003. godine 18 milijuna kuna. Sadni materijal godišnje plaćen za 2003. godinu 3 milijuna i 550 tisuća kuna. Znači ukupno je isplaćeno 893 milijuna. Sutra i prekosutra bit će još isplaćeno 40 milijuna kuna i bit će kompletno isplaćeni poticaji po osnovi 2003. godine. Sam iznos od 930 milijuna kuna mislim da sam za sebe dovoljno govori. Ili da …
Hvala lijepa ministre. Zastupnik, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Hvala lijepo na odgovoru. Ja se nadam da ćete u budućem periodu malo uvesti više reda u isplatu ovog sustava poticaja te da seljaci neće čekati kao ovih 800 milijuna kuna godinu dana, jer svi znamo da je stanje u poljoprivredi jako teško, da sjetva puno košta i nije u redu da se ti poticaji dobijaju ovako puno poslije žetve. Nadam se da ću dobiti još pismeni odgovor na ovo pitanje, jer ste bili dosta šturi. Hvala lijepo.
Sukladno članku 189. Poslovnika obavještavam da Vlada nije dostavila u propisanom roku odgovor na zastupničko pitanje zastupnika Slavka Linića i molim da se odgovor dostavi u roku od 8 dana. Dame i gospodo zastupnici "Aktualno prijepodne" je završeno. Nastavljamo sa sjednicom u 15,15 sati. Gospođe i gospodo, nastavljamo sa radom prema dnevnom redu. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o filmskoj produkciji iz 1992. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 70; Predlagatelj Zakona je Vlada. Hitni postupak. Sukladno članku 159. hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, obrazovanje, znanost i kulturu i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li pretstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministar kultutre Božo Biškupić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Republika Hrvatska je potpisnica Europske konvencije o filmskoj produkciji iz 92. godine i to bez rezervi. U pogledu njezine primjene u Republici Hrvatskoj. Potrebno je stoga provesti ovim Zakonom njezino potvrđivanje. Ova Konvencija Vijeća Europe sastavljena u Strasbourgu 2. listopada 92. a stupila na snagu 1. travnja 94. godine. Do danas ju je potpisalo 36 država a ratificirala 31 država. Konvencija ima za cilj promicanje razvoja europske filmske produkcije i europske suradnje na području filmske koprodukcije te posebno uređuje odnose među strankama u području multilateralnih koprodukcija nastalih na teritoriju stranaka konvencije kada koprodukcijsko djelo zadovoljava definiciju europskog filma. Za Republiku Hrvatsku ova Konvencija će se primjenjivati na bilateralne koprodukcije. Konvencija izjednačava status europskog filma kao multilateralne koprodukcije sa nacionalnim filmom u pogledu povlastica koje su propisane nacionalnim zakonodavstvom. Konvencija propisuje uvjete za stjecanje koprodukcijskog statusa koji će u Hrvatskoj odobravati Ministarstvo kulture. Također propisuje udjele svakako procudenta. Kod multilateralne koprodukcije najmanji udio ne može biti manji od 10% a maksimalni ne može prelaziti 70% ukupnih troškova produkcije i filmskog djela. Kada se radi o bilateralnim koprodukcijama minimalni udio ne može biti manji od 30 a maksimalni ne može preći 80% ukupnih troškova produkcije filmskog djela. Konvencija propisuje prava koproducenta, propisuje načelo ravnoteže u pogledu tehničkog i umjetničkog sudjelovanja i ... [[Govornik se ne razumije.]] između stranaka, uređuje tzv. financijske koprodukcije koje mogu steču koprodukcijski status. Konvencija rješava pitanje dozvole ulaska i boravka osoblja izvoza filmskih djela, festivala te pitanje jezika na kojem će film biti snimljem. Prilikom dodjele koprodukcijskog statusa može se tražiti verzija filmskog djela na jeziku stranke Konvencije. Obzirom da ćemo Zakon o filmu donjeti planirano je donošenje tokom ove godine, urediti ćemo u skladu sa odredbama iz ove Konvencije. A amandmane Odbora za zakonodavstvo prihvaćamo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Petar Selem, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na sjednici 20. travnja 2004. godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije filmske koprodukcije iz 92. s Konačnim prijedlogom zakona P.Z. br. 70. koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske. Uvodno obrazloženje podnjeli su predstavnici predlagatelja. Odbor ukazuje na potrebu najveće pozornosti i visokih zahtjeva prigodom prevođenja međunarodnih konvencija s područja obrazovanja, znanosti i kulture na hrvatski jezik. A pogotovo kada se uoće razlike među izvornicima na različitim jezicima: engleski i francuski. Nakon rasprave u kojoj su sudjelovali članovi Odbora, predstavnici predlagatelja i drugi pozvani sudionici donesen je jednoglasno sljedeći zaključak: Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Europske konvencije o filmskoj koprodukciji iz 1992. godine po hitnom postupku i u obiliku pripremljenom od strane predlagatelja. Hvala.
Zahvaljujem. Još koji izvjestitelj Odbora za europske integracije, zakonodavstvo? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika LIBRE, poštovani zastupnik Željko Pavlic, izvolite kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, evo dopustite da se u ime Kluba LIBRE osvrnem na donošenje ovog Zakona, tj. ove Konvencije. Čini mi se da je ovo jedini Klub koji se očituje o ovom Zakonu, pa mogao bih reći, to i nije čudno, to je samo nastavak dakle, naših obećaja i tradicija da se malo jače zalažemo kako za filmskom umjetnost i to prvenstveno zaslugom našeg poštovanog dakle, kolege dosadašnjeg gospodina Ive Škrabala, a evo mi ćemo dakle nastaviti voditi brigu o hrvatskom filmu i na ovaj način. Dakle, Klub LIBRE će podržati ovaj Zakon, tj. ovu Europsku konvenciju o filmskoj koprodukciji koju je do sada potpisalo 36 država a ratificirala ih je 31 država. Republika Hrvatska nažalost spada u onih 5 država koje su tu konvenciju potpisale, još 2. listopada 2001. je to činio predstavnik Vlade a nisu još nažalost potvrdile u svom parelamentu. Pa i zbog toga Klub LIBRE podržava ratifikaciju ove konvencije i također dijeli zadovoljstvo filmskih autora koji su pojavu ovog Zakona na dnevnom redu Sabora, na web stranicama film.hr komentirali sa uf, konačno. Klub LIBRE smatra da je potrebno istaknuti da je osnovni cilj ove Konvencije promicanje razvoja europske filmske koprodukcije i europske suradnje na području filmske koprodukcije, te da se potpisnice ove Konvencije obvezuju da će između ostaloga razvijati slobodu stvaralaštva i slobodu izražavanja i štititi kulturnu raznolikost različitih europskih zemalja. Što ova Konvencija znači za hrvatski film? Pa prije svega zbog mogućnosti dobivanja potpora proizvodnji, distribuciji i prezentaciji filma koji se ostvaruje putem europske suradnje na području filmske produkcije, uključujući sve oblike suradnje radi provedbe ove Konvencije i to prvenstveno putem Europskog fonda za potporu koprodukciji, distribuciji stvaralačkim, filmskim i audio-vizualnim djelima. Ova Konvencija dakle, omogućuje hrvatskim filmskim proizvođaćima da nastupe kao legitimni koproducenti europskog filma. Poslovi kako je pamtimo i 80. i 70.-ih godina nisu ni danas neostvarili. Samo da podsjetimo da je Jadran film iznamljivao svoje usluge na europskom tržištu i imao profit, promet kao solidno brodogradilište. Jadran film je tako do 1994. godine pružao koprodukcijske usluge inozemnim partnerima i to oko 160 filmova i 32 TV serije. Mogućnost novih izvora financiranja filmova koje otvara ova Konvencija olakšati će i trenutno, mogli bismo reći i prenapregnuto stanje u postojećem sustavu financiranja koja je i nedostatno i zatvoreno. Te često dolazilo i do polemika i napetosti među autorima zbog toga čiji će projekt imati prednost. Jer se godišnje snimi samo 5, 6 ili 7 filmova i to sa velikim teškoćama. Naime, veliki dio proizvodnje domaćih filmova ovisi upravo o subvencijama Ministarstva kulture. Iako bi Ministarstvo trebalo film tek sufinancirati i to polovicom troškova filma a sami bi producenti trebali pokrivati ostatak troškova filma, oni to uglavnom ne čine. Kao ... [[Govornik se ne razumije.]] u filmu pojavljuje se i Hrvatska televizija ali ona to radi sa okljevanjem i nerado ulaže u nešto što je programski jednokratno iskoristivo. Zato ulaganje u film uvjetuje istodobnom izradom televizijske serije. Ovakav način financiranja filmova je i osnovni problem hrvatskog filma koji je prekomjerno ovisan o državnoj potpori što može rezultirati i utjecajem države na slobodu stvaranja i izražavanja filmskih autora pa je mogućnost korištenja sredstava iz neovisnih fondova itekako korisna za očuvanje tih vrednota. Klub Libre dakle podržava ovu konvenciju jer smo mišljenja da će njezina primjena unijeti više reda i povisiti standarde našem filmskom sustavu, a također mišljenja smo da treba što prije donijeti i novi Zakon o filmu jer filmsko područje još uvijek velikim dijelom regulira Zakon o kinematografiji iz 1980. s izmjenama i dopunama iz 1990. godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime KLuba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo iz Ministarstva kulture, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o filmskoj produkciji iz 1992. godine s Konačnim prijedlogom zakona iz sljedećih razloga: riječ je o jednom od možda najvažnijih segmenata za hrvatsku kulturu osobito danas kada kročimo prema europskim integracijama. Riječ je o odnosu, o uzajamnom odnosu koji ova konvencija otvara, odnosu između hrvatskoga i europskoga filma, jednoj djelatnosti koja još uvijek nije dovoljno prepoznata u europskim i svjetskim okvirima. Ponajprije ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije što je od presudne važnosti. Konvenciji je cilj promicanje razvoja europske filmske koprodukcije, europske suradnje na području filmske koprodukcije i to će za Hrvatsku imati dalekosežne posljedice osobito kada konvencija u odnosu na našu zemlju zaživi. Primjerice hrvatski film će nastaviti onim putem koji mu se već otvorio sa euro image-om, a to znači da će se otvoriti i niz novih mogućnosti, pristup raznim fondovima, ali i sudjelovanje u razmjeni i mišljenja i u konačnici ostvarenja kada do koprodukcija dođe. Niz pogodnosti koje ova konvencija omogućuje zacijelo će inicirati i napredak cjelokupnoj hrvatskoj kinematografskoj djelatnosti, a posebno to naglašavam posebno stvorit će onaj dobar osjećaj ravnopravnosti i partnerstva u suradnji sa drugim manjim, ali i većim europskim kinematografijama. To je svakako nova šansa za hrvatski film, za jednu veliku obitelj hrvatskih filmskih djelatnika koji ma koliko se trudili još uvijek nisu dovoljno doprli do europskih kino dvorana. Ova konvencija će to na svoje načine sa svojim mehanizmima omogučiti. Dakako to pretpostavlja i kod nas poboljšanje uvjeta za stvaranje filma. To pretpostavlja konačno donošenje našeg, našeg Zakona o filmu. To pretpostavlja veću brigu za hrvatski scenarij koji je možda najveća boljka hrvatskoga filma, ali zato pretpostavlja i ulazak naših izvrsnih glumaca ponajprije u europskih film putem koprodukcije koja će na taj način omogućiti da se i o tom segmentu hrvatske kulture čuje u svijetu. Stoga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire donošenje ovog Zakona po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege, mislim da bi bilo sasvim nerazumno kada bi itko poricao potrebu da se u najhitnijem mogućem postupku donese ovaj Zakon jer je riječ o zakonu koji sasvim sigurno uključuje i jedan dio hrvatske kulture u europski kulturni krug. Ja bih samo volio da se slični jer ne postoje baš sasvim identični mehanizmi u drugim granama umjetnosti, apliciraju tako da i ostale grane umjetnosti budu u punoj mjeri uključene u europski krug i podsjećam naravno na to da u, ipak priznajmo siromašnim društvima, relativno siromašnim kakvo je naše tek jedan dio te integracije jest u rukama minsitra kulture, a one važnije nažalost u rukama ministra financija pa i na njega apeliram da se svojom djelatnošću i svojim aktivnostima prikloni ovim pozitivnim tendencijama koje dolaze iz Ministarstva kulture. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje o svim raspravljenim točkama dnevnog reda. Molim koliko ima zastupnica i zastupnika u dvorani? 87. Jeste uračunali i ove koji su upravo ovog trenutka ušli? 91 je zadnja brojka. Dobro. Prvo, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o filmskoj kooprodukciji iz 92. godine P.Z. br. 70. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 93 glasa za donesen ovaj Zakon.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Republika Hrvatska je na temelju sukcesije stranka Europske konvencije o zaštiti arheološke baštine iz 1969. godine koja je stupila na snagu 20. studenog 1970. Ova Konvencija dopunjena je i revidirana Europskom konvencijom o zaštiti arheološke baštine iz 1992. godine koju Prijedlogom zakona predlažemo na potvrđivanje. Revidirana konvencija sastavljena u Valeti 16. siječnja 1992. te je i stupila na snagu 25. svibnja 1995. Do danas je ovu revidiranu konvenciju potpisalo 40 država, a ratificiralo 30 država. Republika Hrvatska je potpisnica ove konvencije od 2. listopada 2001. godine. Revidirana konvencija osigurava potpuniju i svestraniju zaštitu arheološke baštine u odnosu na onu konvenciju iz 1969. s obzirom da dodatno uređuje sljedeća pitanja: identifikaciju arheološke baštine i mjere njezine zaštite, vođenje evidencije o uspostavljanju zaštićenih arheoloških područja, sprečavanje protuzakonitog iskopavanja ili premještanja nalaza, davanje prethodnih dozvola za istraživanje, poduzimanje mjera fizičke zaštite arheološke baštine. Cjelovitu zaštitu arheološke baštine tako da se u planiranju i razvojnim planovima osigurava uravnotežena strategija zaštite i očuvanja arheoloških lokaliteta kao i osigurava optimalno čuvanje arheološke baštine. Pitanja financiranja arheoloških istraživanja i zaštite predviđa javnu financijsku potporu državnih, regionalnih i lokalnih vlasti za arheološka istraživanja i potporu privatnog sektora za arheološke radove. Stvaranje uvjeta za uzajamnu tehničku i znanstvenu pomoć između stranaka konvencije ovime je naime omogućena europska suradnja kroz razmjenu stručnjaka, tehničku i znanstvenu pomoć. Revidirana konvencija također uređuje način prikupljanja i širenja znanstvenih informacija, predviđa izradu pregleda, popisa arheoloških lokaliteta, izradu znanstvenih prikaza, nacionalnu i međunarodnu razmjenu arheoloških predmeta i povezivanje informacija arheološkim istraživanjima. Konvencija uređuje pitanje sprečavanja nezakonitog prometa predmetima arheološke baštine. Na primjer obvezuje na prikupljanje podataka o nezakonitim iskapanjima, poduzimanje mjera da muzeji ne pribavljaju predmete pribavljene nezakonitim iskapljanjima i tako dalje. Za Hrvatsku je ovo posebno važno jer imamo veliki broj lokaliteta koji su nerijetko ugroženi nezakonitim radnjama pojedinaca. Stupanjem na snagu revidirane Konvencije o zaštiti arheološke baštine iz 1992. u odnosu na Republiku Hrvatske prestaje važiti Europska konvencija o zaštiti arheološke baštine iz 1969. godine što je uređeno člankom 5. Prijedloga zakona o potvrđivanju. I na kraju dozvolite, želim naglasiti da je Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara usklađen sa ovom Konvencijom te neće biti potrebna njegova izmjena ili dopuna nakon potvrđivanja ove konvencije.To je ono već ona dio o kojem je zastupnik malo prije govorio u stvari već aplicirani daio. Amandmane Odbora za zakonodavstvo prihvaćamo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora? Da. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Petar Selen izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanue, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na sjednici 20. travnja prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvenicje za zaštitu arheološke baštine revidirano iz 1992. s konačnim prijedlogom zakonma P.Z br. 71 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada RH. Uvodno obrazloženje podnjeli su predstavnici predlagatelja. Odbor i ovom prilikom ukazuje na potrebu najveće pozornosti i visokih zahtjeva prigodom prevođenja međunarodnih konvencija, s područja obrazovanja, znanosti i kutlure na hrvatski jezik. U tom smislu smo sa predstavnicima predlagatelja dogovorili ispravke jedne nomotehničke greške koja je bila vrlo neugodna da ostane u tekstu zakona. Nakon rasprave u kojoj su sudjelovali članovi Odbora, predtavnici predlagatelja i drugi sudionici doneseni jednoglasno sljedeći zaključak, Odbor predlaže Hrvatskom saboru da donese zakon o potvrđivanju Europske konvencije o zaštiti arheološke baštine, revidirana iz 1992. po hitnom postupku u obliku predlagatelja uz ovu malu ispravku koju smo dogovorili. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li preostali izvjestitelji Odbora. Ne žele. Otvaram raspravu. U ime kluba zastupnika HSPa poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. U ime kluba HSPa moram izraziti svoj ezadovljtsvo što će nadam se ovaj visoki Dom u vidu potvrditi 1992. godine revidirani europsku konvenciju o zaštiti arheološke baštine. Iz predloženog zakona vidljivo se izuzetno visoke norme koje članice vijeća Europe koriste pri zaštiti istraživanju i očuavnju arheološke baštine. Sve to popraćeno u tekstu spomenutim konvencijama i preporukama te vjerujem i dobro razrađenom zakonskom regulativom, iz koje se očitava eurposka briga za podizanjem odnosno razvijenjem svijesti javnosti o vrijednosti baštine. Njenom suštinskom značenju za poznavanje prošlosti ljudskog roda . Ali i nastojanja da zaštita bude sustavna i sveobuhvatna. Jasno radi se tek o načelima i principima koje trebapoštivat i koje trebaju razraditi ostali zakonski akti. Od kojih je dobar dio sasdržan u našim postojećim i važećim zakonima o muzejskoj djelatnosti, odnosno, zaštiti spomenika kulture. Čitajući ovako solidno pripremljenu konvenciju koja široko definira pojam baštine, te principijalnog istraživanja i zaštite ne mogu dane konstatiram ogromno još do kraja niti potpuno definirano bogatstvo naše baštine, koji se u nekim slučajevima mjeri brojkama od više stotina arheoloških lokaliteta. Na pojedinim površinama ograničenim prostorima. Npr. an otocima. Uzimam samo meni bliske Korčulu. Hvar i Vis. Gdje u radu istraživanju zajedno sa našima već godinama sudjeluju i više stranih ekipa. A broj lociranih i opisanih spomenika se iz godine u godinu vrtoglavno povećava. Pa su već sada zaštićeni područjima proglašeni znatni dijelovi tih otoka. Nataložena prošlosta njeno bogatstvo i raznolikost, jednostaovno obvezuju na primjenu ove konvencije, a broj spomenika njihov značaj, i koncentiranost nalažu strogu dosljednost pri primjeni. Spominjem poznatu koincidenciju po kojoj je arheološka baština koncentirana na najatraktivnijim i danas od strane raznih raznih subjekata najnapadnutijim točkama. To su prije svega obalna crta i priobalje. Sve atraktivnije uvale. prometni pravci, pa i naši gradovi koji se koliko mi je poznato u velikoj veličini razvijaju na svojim srednjovjekovnim antičkim, pa još starijim temeljima. Mi u Hrvatskoj stranci prava posebno upozoravaom na članak 5. odnosno, na suradnju arheologa sa planerima, koja i raznih razloga često nije na visokoj razini, a poglavito na slučajeve kada je prvobitno dobro zamišljena zaštita na kraju dovela do štetnih posljedica. Lokalni ali i širi inteersi ponekad su u koliziji sa strukom ili iznad nje. Sjetimo se kada je 1983. u Isi uništena nekropola i pod navodnicima lakim montažnim objetkom prekrivena grčka agora. Kada je 1987. asfaltirana Salona, a znano nam je postupno uništavanje grčkog agira u Starom Gradu. Probijanja bedema Nerone 1985. i tako dalje. To su loši primjeri iz kojih treba izvući pouku. Mislim da će sama struka a posebno podržati prijedlog, nedestrktivne metode istraživanja, te zaštitu odnosno konzerviranje već pronađenih pokrentih i nepokretnih spomenika. Naime, čest je slučaj da su depoi naših muzeja pretrpani spomenicima otkopanim još prije stotinjak pa i viš e godina, ti spomeniti čuvani na neadekvatnim mjestima i bez dokumentacije u stvari prodapaju i prije bilo kakvih novih istraživanja bilo b i potrebno posvetiti se njihovoj zaštiti. Na kraju mi u HSPu vjerujemo da je naša arheologija kao znanost kadrovski i po znanju u samom europskom i svjetskom vrhu. A po suradnji sa raznim svjetskim ustanovama , jedan je od najotvorenijih vidova našega društva. Upravo ta suradnja je potvrda bogatstva naše baštine. Jer dobro nam je poznato da stranci znaju cijenit ono što istinski vrijedi i zato klub HSpa podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre kolegice i kolege. Arheološka baština je u svim civilizacijskim zemljama onaj temelj na kojem počiva nacionalni identintet jednoga naroda. Ali i svi njegovi susreti sa drugim civilizacijama i narodima. To je u Hrvatskoj zemlji sredozemlja, Mediterana, i zemlji kontinenta vrlo vidljivo vrlo evidentno i ostavilo je brojne brojne tragove u nizu slučajeva. Stoga je upravo ova konvencija jedan od onih fundamenata za budućnost generacijma koje dolaze. Koje će moći na temelju svih mehanizama koje ova konvencija nudi moći praitti ono na čemu je anrasla na čemu je rodila, kroz što je sve prošla, koje su generacije nadograđivale ili možda rušile ali će razvijeti i svijest o vlastitim korjenima koje treba čuvati i to na temelju europskih standarda. U tom će smislu potvrda ove eurpske konvencije o zašitit arheološke baštinje biti jedan od možda najznačajnijih dokumenata ne samo u kulturnom promatranju ovoga trenutka u našoj zemlji. Ona ima mnogo širenje značenje i ona će se zapravo na neki način nadovezati na sve one napore ja ću vas samo malo prisjetiti Ministarstva kulture , u onom prijašnjem sazivu HDZovske vlade kada se Minitarstvo kulture i te kako skrbilo i za naronu i za mnogea druga arheološka nalazišta. Koja su godinama bila ili desetljećima zapostavljena nije se o njima vodila briga i bila su zapravo devastiranom stanju. Sve to danas uz pomoć ove konvencije uz njezine mehanizme može dobiti svoju potpuno novu funkciju, novi oblik upravo zbog onoga što sam malo prije rekla a to je da nove generacije razviju svijest a tome konvencija govori. Upravo o toj svijesti što se zbivalo sa njihovim djedovima, pradjedovima sa temeljima onoga na čemu je nešto ili netko nastao. Ova konvencija osigurava potpuniju i svestraniju zaštitu kulturne baštine kojom Hrvatska obiluje, a osobito u svojim arheološkim nalazištima koja su nerijetko to znamo, izlagana nezakonitim iskapanjima pa i otuđivanjima. Vjerujemo da će njezinom primjenom kada ona zaživi barem dio svih tih neugodnih, a rekla bih ponekad i kriminalnih situacija, biti zaustavljena ne samo zbog toga da bi arheološko blago ostalo tamo gdje ono pripada nego i zato da bi se zaštitilo i očuvalo za sve one koji će doći. Stoga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u potpunosti podržava ovu konvenciju i prijedlog zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Drugo, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o zaštiti arheološke baštine, P.Z. br. 71. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 95 glasova za donesen Zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo vijećnici, predložene izmjene i dopune ne utječu na materijalni odnos zakona niti ih mijenja prema korisnicima već se odnose na nomotehničke izmjene i poboljšanje u svezi boljeg funkcioniranja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja koja je preuzela poslove o državnim potporama, odnosno njenog Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. Stoga je u ovim izmjenama preciznije definirana agencija u članku 2. utvrđuje djelovanje stručnih i savjetodavnih tijela članak 3. te preuzimaju se pojam i obuhvat službene tajne članak 6. društva koja dobivaju potporu. Još bih na kraju htio reći da prihvaćamo amandman, dva amandmana Odbora za zakonodavstvo. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora? Ne žele. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. S obzirom na sam tekst Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama i ovo kratko uvodno obrazloženje ministra financija, ja također neću dugo govoriti, ali imam, iskoristit ću priliku za određeni prijedlog u ime našega kluba. Naime već je rečeno u uvodnom izlaganju da je to više nomotehničke naravi zakon. U samom obrazloženju se kaže da je taj zakon kad je donesen 2003. godine i usklađen sa zakonodavstvom Europske unije i u samom daljnjem obrazloženju se kaže da ovo zapravo ne znači usklađivanje. Novina je što se uvode u agenciji stručna i savjetodavna tijela i obrazlaže se koje su njihove funkcije. Međutim u članku 6. gdje se govori o službenoj tajni samo eto tako kao neku dilemu, je li to uopće potrebno unositi u zakon na temelju toga što se službena tajna vrlo široko i na istovjetan način gotovo doslovce regulira i Statutom Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i to u člancima 23. i 24. dakle dio članka 24. je doslovce prepisan i u sam tekst zakona. Kad sam rekla da imamo i jedan prijedlog ili jednu inicijativu onda koristim ovu priliku da i to kažem. Naime ovim zakonom su obuhvaćene kroz državne potpore i potpore za poljoprivredu. Novi Zakon o poticajima i potporama u poljoprivredi na snazi je godinu dana i prošla godina je zapravo trebala predstavljati pripremu za konačnu primjenu ovoga zakona pa bi nam možda bilo dobro, mada nema ovdje ministra poljoprivrede, da nam se pripreme određeni materijali, a to su dakle kao pripremna godina i kako je to završilo oko upisnika poljoprivrednih proizvođača, u kojoj mjeri su evidentirana domaćinstva koja će dobivati potpore dohotku, a mislim da je najvažnije zapravo upravo ovaj jučerašnji dan kada smo eto napravili još jedan korak prema Europskoj uniji kako ćemo sačiniti program za kapitalna ulaganja u poljoprivredi, to je onaj treći ili četvrti dio državnih potpora, jer se zna da poljoprivreda se ne može restrukturirati u nekoliko mjeseci pa čak niti u nekoliko godina pogotovo kada se radi o deficitarnoj proizvodnji, a to je kod nas proizvodnja, stočarska proizvodnja, a pogotovo je dug rok za nadoknadu manjka u voćarskoj i vinogradarskoj proizvodnji. Dakle naš klub se ne protivi da se i po hitnom postupku donesu ovakve izmjene Zakona o državnim potporama.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Klub zastupnika HDZ-a podržat će donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama iz sljedećih razloga. Radi se o zakonu kojim se zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje s propisima Europske zajednice na području državnih potpora. Radi se isto tako o izmjenama i dopunama kojima se usklađuje Zakon o državnim potporama i Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja te se tako zaokružuje sustav zaštite tržišnog natjecanja u Republici Hrvatskoj što je jedan od preduvjeta za bolje funkcioniranje hrvatskog gospodarstva u cjelini. Nadalje, ovim izmjenama i dopunama dopunjuju se odredbe Zakona o državnim potporama kojima se precizno definira nadležnost Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja kao operativnog neovisnog tijela nadležnog za procjenu ranije navedenih propisa. Sve spomenute promjene smatramo dobrim i korisnima te će stoga Klub zastupnika HDZ-a podržati donošenje predmetnog zakona.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Moji prethodnici bili su dosta kratki u svom izlaganju unatoč tome što je ova tema zapravo strateški važna za Hrvatsku. Ja ću ovdje iznijeti stajalište kluba HSP-a i ponovit ću one argumente koje smo iznosili i kada je usvajan ovaj zakon. Na početku bih htio podsjetiti na odredbe članka 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i reći u vezi toga da se u njemu očituju sve negativne posljedice gospodarskog dijela Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ja znam da je u Hrvatskoj trenutno prisutna euforija sa ulaskom u Europsku uniju, ali je potrebno hladne glave pogledati kojim putem mi to zapravo idemo i taj put je naravno na žalost upravo ovakav Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Prvi čin je bio Zakon o javnoj nabavi koji je potpuno marginalizirao naše šanse da se ravnopravno natječemo na poslovima u Europskoj uniji mada se nominalno našim firmama daju jednake šanse, a drugi čin je upravo ovaj dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji se odnosi na državne potpore. Dakle, članak 70. u svojim stavcima 2., 4., 6. i 7. praktično govori o tome da se ukidaju potpore koje mogu donijeti do prednosti na tržištu. Dakle, Hrvatska se odredbama ovog Sporazuma mora pokoravati stajalištima Europske komisije, stajalištima Europske unije i gasiti potpore onim dijelovima svog gospodarstva koji mogu eventualno ugroziti profit europskih firmi na zajedničkom tržištu. Treba biti potpuno jasan i reći da ako se u članku 70. stavkom 6. govori o tome da će Hrvatska izraditi sveobuhvatni potpis programa potpore koji su uspostavljeni prije osnivanja tijela za nadzor takvih potpora i da će takve programe potpora uskladiti sa kriterijima Europske unije, onda je potpuno jasno da su ti programi potpore poštimani prema interesima Europske unije, a ne prema interesima Hrvatske. Svi znaju u kojem je stanju hrvatsko gospodarstvo, svima nam je stalo do izvoza, ali ne možemo povećavati izvoz ako istodobno ne možemo pomagati našim firmama da osvoje europsko tržište, a to naravno nećemo moći onda ako nad svim tim di je Europska komisija, da ne bi neko, ne daj Bože, boljim gospodarskim rezultatima ugrozio profit neke europske firme. Dakle, Hrvatska je Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju u članku 70. u stavku 7. rekla da će 4 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma pristupiti usklađivanju svojih potpora sa interesima i potrebama Europske unije, odnosno Europske komisije. I s time zapravo zatvorila bilo koju mogućnost da razvija svoje gospodarstvo u hrvatskom interesu već je sebi odredila budućnost da razvija svoje gospodarstvo u skladu sa europskim interesima. Ja sam odlučio to malo i zornije prikazat. Dakle, ovdje cijene mehanizam od odlučivanja o državnim potporama unutar Hrvatske države, međutim, pravi kanal je zapravo to da Europska komisija preko Vijeća za provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju utiče na to državno tijelo koje donosi odluku o tome kakve će potpore biti. Jer u stavku 9. članka 70. se jasno govori da svaka strana može poduzeti odgovarajuće mjere kroz Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje. Što znači da, čak i u slučaju kad bi eventualno to hrvatsko neovisno tijelo koje određuje državne potpore išlo poštivati hrvatske interese, a ne europske da bi tada interveniralo Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje. I to je puna istina o tome koja je zapravo uloga tog hrvatskog navodno neovisnog tijela. Druga je stvar u tome što je kad se donosio Zakon o državnim potporama, prošle godine, otprilike prije godinu dana, da je bilo predviđeno da će se ustrojiti posebna hrvatska Agencija za državne potpore i da će ta Agencija imati jedno najmanje 15 visoko obrazovanih stručnjaka koji će se baviti sa problematikom državnih potpora. Nakon toga, cijela stvar je reducirana na način da se cijeli taj posao prebacio na Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja koja se s jedne strane bavi, i to jadno, sa zaštitom tržišnog natjecanja u Hrvatskoj. Kažem jadno jer nije dovoljno ekipirana niti dovoljno moćna za to, a usput joj se uvaljuje i ovaj čitav posao nadzora i odobravanja općih i pojedinačnih državnih potpora. Dakle, ne samo da smo si kao država vezali ruke, da usmjerujemo državne potpore u hrvatsko gospodarstvo prema hrvatskim nacionalnim i gospodarskim interesima nego čak imamo i tu situaciju da to tijelo koje bi moglo voditi svoju politiku je zapravo opterećeno sa posve drugim poslovima, a to je sa zaštitom tržišnog natjecanja. Dakle, gospodine ministre, mi ne poričemo pravo Hrvatskoj. Štoviše, smatramo da je potrebno imati jaku Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja, ali jednako tako smatramo da je u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju bilo bolje imati posebno tijelo koje bi se bavilo samo s državnim potporama i pokušalo odigrati tu igru sa Europskom unijom na najbolji mogući način, štiteći hrvatske nacionalne interese. Nažalost, kako sad stvari stoje, to neće biti dobro. Iz svih tih razloga, mi smatramo da je ovaj Zakon zapravo kozmetičke prirode, da on ne odražava suštinu problema u kojem je Hrvatska danas. I stoga ovaj Zakon ne može dobiti našu potporu. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, štovane kolegice i kolege. Ja se osobno pridružujem čestitkama Vladi Republike Hrvatske i doktoru Ivi Sanaderu na pozitivnom avis-u koji je bezuvjetan, kao što smo čuli više puta danas ovdje. I upravo u skladu s tim i obrazloženje koje je Vlada Republike Hrvatske podnijela prilikom obrazlaganja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama se može nadovezati u smislu da je i člankom 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice i njihovih država, Republika Hrvatska obavezala se na usklađivanje svog zakonodavstva na području državnih potpora. Imali smo prilike u posljednje 4 godine vidjeti da, kako državna politika može vrlo lako utjecati na tržišno natjecanje, tj., da one tvrtke ili pojedinci koji dobiju državnu potporu praktično su u prednosti nad onima koji to nisu dobili. I stoga, držim da ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnim potporama nije kozmetičke prirode, da on ulazi u suštinu i bit i da posao koji preuzima Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koja je osnovana po Zakonu o zaštiti tržišnog natjecanja pridonosi cjelovitom rješavanju i zaokruživanju sustava zaštite tržišnog natjecanja u Republici Hrvatskoj. Što se tiče službene tajne, sasvim je jasno da prilikom dobivanja državnih potpora svaka institucija, svaka tvrtka, svaki pojedinac koji radi na tome da dobije državne potpore mora jasno i transparentno prikazati svoje poslovanje, bilo da je ono u okvirima Republike Hrvatske, bilo da se radi o poslovanju prema van. I sasvim je jasno svima onima koji su u prilici voditi određene tvrtke da time praktično pokazujemo sve ono što znamo i možemo i umijemo, a što vrlo jasno može poslužiti konkurenciji ako nema službene tajne na tim podacima, da dođe do tih podataka i da se njima, isto tako, i koristi. Svima je nama, koji smo u prilici voditi tvrtke, jasno da sve ono što čini jedan "brand" jedne tvrtke je i mora biti zaštićeno službenom tajnom jer to dovodi u nepovoljan položaj onaj koji pokušavaju dobiti državnu potporu. Stoga mislim da ovaj Zakon, ove promjene Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama su sasvim u skladu nastojanja da se što više približimo ulasku u Europsku uniju i ja ih u potpunosti podržavam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li ministar Šuker? Ne. Zaključujem raspravu. Treće, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnim potporama, hitni postupak, P.Z. br. 72. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za, donijet zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnim potporama zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Pred vama se nalazi Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore o izmjenama i dopunama ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije koji je potpisan 14. siječnja 2004. godine u Zagrebu. Hrvatski sabor je prije nepunih godinu dana potvrdio temeljni ugovor o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije koji je potpisan 23. prosinca 2002. godine. No, s obzirom na političko pravne i institucionalne promjene u susjednoj državi, Parlament Srbije i Crne Gore nije potvrdio taj ugovor, te isti nije stupio niti na snagu. Ovim ugovorom o izmjenama i dopunama ugovora o slobodnoj trgovini izvršile su se prilagodbe temeljnog ugovora sukladno usvojenom akcijskom planu harmonizacije ekonomskih sistema država članica Srbije i Crne Gore radi spriječavanja i uklanjanja prepreka slobodnom protoku ljudi, roba, usluga i kapitala. Sklapanjem ovih izmjena i dopuna ugovora, a sada i ovim činom potvrđivanja u Hrvatskom saboru ispunjeni su zahtjevi velikog dijela Hrvatskog gospodarstva i poduzetnika koji su posebno zainteresirani za povratak na ovo tradicionalno tržište i za otpočinjanje ne samo trgovačkih, već i drugih gospodarskih aktivnosti u Srbiji i Crnoj Gori. Ugovorom se postupno uspostavlja područje slobodne trgovine između Republike Hrvatske na jednoj strani i Srbije i Crne Gore na drugoj strani, pri čemu se carine za najveći dio industrijskih proizvoda u potpunosti ukidaju, dok će se za manji dio međusobne trgovine carine postupno smanjivati, te konačno ukinuti 1. siječnja 2007. godine. Za poljoprivredno-prehrambene proizvode ugovorom je predviđeno nekoliko modaliteta međusobne liberalizacije trgovine, važno je napomenuti da je za najosjetljivije poljoprivredne proizvode liberalizacija trgovine ugovorena kroz carinske kvote, to znači da ovim ugovorom ne bi smjelo doći do ugrožavanja domaće poljoprivredne proizvodnje. Parlament Srbije i Crne Gore potvrdio je temeljni ugovor zajedno s njegovim izmjenama i dopunama krajem ožujka ove godine. Potvrđivanjem ugovora o izmjenama i dopunama u Hrvatskom saboru biti će, dakle u potpunosti omogućena primjena svih ovih odredbi o liberalizaciji trgovine između dviju zemalja. Ovom prilikom treba napomenuti i to da je robna razmjena između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore u stalnom porastu. Da je tako od 50 milijuna dolara robne razmjene 1999. godini ta razmjena povećana na oko 268 milijuna dolara u 2003. godini, pri čemu Hrvatski izvoz iznosi preko 190 milijuna dolara. Također bih želio istaknuti da su izravna ulaganja Republike Hrvatske u Srbiju i Crnu Goru, odnosno gospodarstvenika gospodarstva Hrvatske u Srbiju i Crnu Goru u razdoblju od 94. do trećeg kvartala 2003. iznosila 64 milijuna dolara. Poštovane gospođe i gospodo, donošenjem ovog zakona i stupanjem na snagu temeljnog ugovora o slobodnoj trgovini zajedno s njegovim izmjenama i dopunama, omogućit ćemo povratak Hrvatskim tvrtkama i gospodarskim poduzetnicima na Srpsko i Crnogorsko tržište na taj način osigurati im na tom tržištu određene prednosti pred izvoznicima iz drugih zemalja. Na poduzetnicima je jasno da potom tu priliku za povećanje izvoza iskoriste na najbolji mogući način. i ja vas pozivam da ove izmjene i dopune ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore prihvatimo danas i da na ovoj raspravi na Saboru i da na taj način veliki interes koji postoji kod gospodarstvenika u Hrvatskoj zadovoljimo i da oni mogu zaista početi sa svojim gospodarskim aktivnostima sa tom zemljom. Htio bih odmah i reći s obzirom na amandman koji je ovdje meni dat na sjednici ispred Odbora za zakonodavstvo, koji se odnosi na članak 3. gdje bi se umjesto riječi: "Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva Republike Hrvatske" mijenjalo sa riječima: "Ministarstvo nadležno za poslove gospodarstva", da je taj amandman prihvatljiv i da ga prihvaćamo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore o izmjenama i dopunama ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije. Razlozi za takvu odluku su sljedeći. Prvo, predloženim ugovorom o izmjenama i dopunama predmetnog ugovora, ugovor se prilagođava promjenama koje su nastupile u Srbiji i Crnoj Gori. Promjene su stoga u ugovoru nužne, a iz svega vidljivog prilagođene su interesima Republike Hrvatske. Drugo, sklapanjem predmetnog ugovora stvaraju se uvjeti za povećanje ukupne robne razmjene na načelima tržišnog gospodarstva i slobodne trgovine. Liberalizacija trgovine interes je hrvatskih gospodarstenika i poduzetnika koji izvoze ili planiraju izvoz u Srbiju i Crnu Goru, jer im se stupnjevitim smanjenjem carina do konačnog ukidanja 1. siječnja 2007. značajno povećavaju šanse na tamošnjem tržištu. Republika Hrvatska posebno je zainteresirana za sklapanje ovog ugovora, jer Hrvatska bilježi značajan suficit u ukupnoj robnoj razmjeni sa Srbijom i Crnom Gorom. U 2003. godini suficit je iznosio 114,3 milijuna dolara, a daljnja liberalizacija trgovine trebala bi dodatno povećati Hrvatski izvoz u Srbiju i Crnu Goru. Treće, potvrđivanjem ovog ugovora, potvrđivanje ovog ugovora isto tako je naš doprinos daljnjoj stabilizaciji stanja i učvršćenju mira na prostoru jugoistočne Europe, što je jedan od ključnih vanjsko-političkih interesa Republike Hrvatske. Iz navedenih razloga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje predmetnog zakona.
Zahvaljujem. Na redu je Klub zastupnika SDP-a, Ljubo Jurčić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ugovor o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Jugoslavije, odnosno sada Državne zajednice Srbije i Crne Gore je jedan od 33 ugovora o slobodnoj trgovini koji u proteklom razdoblju uglavnom u mandatu prethodne Vlade sklopila Republika Hrvatska. Sklapanjem svih ovih ugovora omogućeno je da se preko 80% međunarodne razmjene Republike Hrvatske odvija u režimu slobodne trgovine, ili u uvjetima koji su vrlo bliski slobodnoj trgovini. Osim ovih bilateralnih ugovora, Hrvatska je sklopila između ostalih dva multilateralna značajna ugovora, odnosno pristupila je najznačajnijoj svjetskoj trgovačkoj organizaciji 2000. godini i najznačajnijoj regionalnoj organizaciji CEFTA-i 2003. godine. A od jučer je korak bliže najznačajnijoj ekonomsko političkoj integraciji u Europi, Europskoj uniji. Svim ovim ugovorima i bilateralnim i multilateralnim olakašava se za hrvatske gospodarstvenike pristup velikom broju tržišta, odnosno svjetskom tržištu. Ali isto tako olakšao se pristup stranih proizvođača i dobavaljača hrvatskom tržištu. Pored toga, kroz ove ugovore Hrvatska se sustavno, odnsono organizirano i institucionalno uključuje u ekonomske, globalizacijske procese. Ovakav pristup je nužni uvjet da Hrvatska ostvari koristi od globalizacijskih procesa. A dovoljni uvjet će biti zadovoljen, odnosno ostvaren kada Hrvatska uspostavi konkurentnu strukturu svoga gospodarstva. Sa postojećim stupnjem liberalizacije i vanjske trgovine Hrvatske može se reći da hrvatsko tržište kao nacionalno sve više nestaje a da sve više postaje dio europskog i svjetskog tržišta. Ekonomska znanost to dokazuje a ekonomska praksa to potvrđuje već više od 60 godina da veći stupanj liberalizacije proizvodi, odnosno rezultira koristima ili probitkom od vanjske trgovine. Ukupni probitak odnosno korist od vanjske trgovine raste kako raste stupanj liberazlizacije. Te koristi se ogledaju u povećanju bruto domaćeg proizvoda, proizvodnje, povećanju zaposlenosti, plaća, izvoza, ukratko standarda stanovništva zemlje koja liberalizira svoju vanjsku trgovinu. I svi ti eekti su lako mjerljivi. Zbog toga se i čine napori ka liberalizaciji međunarodne trgovine kroz različite akcije i kroz različite organizacije. Međutim, ukupni probitak, odnosno korist od slobodne međunarodne trgovine raspodjelio se različito među zemljama sudionicima. Ekonomska znanost dokazuje a ekonomska praksa to potvrđuje da veći dio koristi pripada većim i ili ekonomski efikasnijim zemljama. Primjerice, Ruska federacija je velika zemlja, ne tako efikasna ali je kroz liberalizaciju ostvarila visoke stope rasta. Na drugoj strani Slovenija je mala zemlja ali je stvorila efikasno gospodarstvo i kroz liberalizaciju ostvarila visoke stope rasta. Hrvatska po ekonomskoj definiciji nije velika zemlja zato njena jedina mogućnost da ostvari veće koristi od uključivanja u globalizacijske procese je povećanje efikasnosti njenog gospodarstva. Zbog toga osnovni zadatak hrvatske ekonomske politke i strategije je povećanje efikasnosti hrvatskog gospodarstva jer jedino na taj način hrvatski građani mogu imati koristi od pristupanja Hrvatske svim bilateralnim regionalnim i međunarodnim multilateralnim ekonomskim asocijacijama. Ugovor o slobodnoj trgovini sa Srbijom i Crnom Gorom je ekonomski i politički vrlo značajan za Republiku Hrvatsku. Zbog življenja i poslovanja u zajedničkoj državi razvila se značajnom mjeri i komplementarne privrede. Znanja o srspkom i crnogorskom tržištu bila su veća od poznavanja bilo kojeg drugo tržišta. Hrvatski proizvodi i hrvatske trgovačke marke su bile široko prihvaćene i razvio se vrlo visok stupanja sklonosti potrošaća ka hrvatskim proizvodima. Zato nije začuđujuće što je trgovina između Republike Hrvatske i Srbije nakon potpisanog Sporazuma o normalizaciji odnosa između dviju zemalja 1996. godine imala velike stope rasta. Naime razmjena u 1996. godini iznosila je samo 11 tisuća dolara da bi ove godine kao što je to ministar rekao iznosila preko 267 milijuna dolara. Pored toga Srbija je jedina zemlja s kojom Hrvatska ima suficit u međunarodnoj razmjeni njezin izvoz se kreće preko 191 milijun dolara, uvoz 76 milijuna dolara. Ratificiranje ovog Sporazuma će se zasigurno povećati izvoz Republike Hrvatske u Srbiju, Crnu goru. Stupanje na snagu ovog Ugovora neće se samo povećati, potaknuti izvoz nego i drugačiji oblici ekonomske suradnje hrvatskih gospodarstvenika sa ovom susjednom zemljom, susjednim zemljama i to prije svega kroz učešće u privatizaciji njihovih trgovačkih društava. Glede potencijala ovog tržišta treba imati na umu da je ukupni uvoz Srbije i Crne gore negdje oko 5 milijardi dolara. Sa izvozom do 200 milijuna dolara Hrvatska učestvuje u srpskom i crnogorskom uvozu sa oko 4% što je vrlo malo ako se ima u vidu sličnosti i struktura tržišta i blizine naših dvaju tržišta. Ekonomska analiza procjenjuje da se ovaj udio nakon stupanja na snagu ovoga Ugovora može kretati između 10 i 15% što znači da postoji mogućnost povećanja hrvatskog izvoza u Srbiju i Crnu goru na 500 odnosno na 700 milijuna dolara ili za cca tri puta. Povećanje izvoza na ovo tržište je puno lakše ostvarivo i u kraćem nego na ijednom strano tržište s kojim Republika Hrvatska radi. Svi znamo što bi značilo za bilancu plaćanja, za zaposlenost, za proizvodnju povećanje izvoza od cca 500 milijuna dolara, odnosno povećanje proizvodnje za taj iznos. Za ovo povećanje država treba stvoriti druge uvjete osim ugovora kojim ćemo danas ratificirati. Jer je samo povećanje izvoza, neće se dogoditi samo po sebi ili neće se dogoditi samo autonomnom akcijom hrvatskih poduzetnika. Tu se prije svega radi o definiranju hrvatske strukturne odnosno industrijske politike što se mora napraviti u što kraćem roku. Međutim, treba na drugoj strani imati u vidu da će se i uvoz povećavati. Taj trend je već vidljiv. Stope rasta uvoza iz Srbije i Crne gore u naredna tri razdoblja su veće nego što su stope rasta izvoza Hrvatske u Srbiju i Crnu goru. Zbog nižih cijena resursa, prirodnih i ljudskih u Srbiji i Crnoj gori uvoz iz ove državne zajednice u Hrvatsku će uskoro sustići vrijednost hrvatskog izvoza u tu zemlju. Izvoz se nakon kratkog razdoblja možda 3, 4 godine neće zbog ograničene apsorcijske moći ovog tržišta moći povećavati na ovo tržište. Zbog toga naredno razdoblje treba iskoristiti Vlada odnosno ekonomska politika za usklađivanje strukture hrvatskog gospodarstva za korištenje jeftinijih resursa iz Srbije i Crne gore koji bi se koristili u kreiranju cjenovnom ali i drugačije i po drugim karakteristikama konkurentnijih proizvoda za europsko tržište. Naime, tržište Europske unije poribližava se brojci od 10 tisuća milijardi dolara ili eura a tržište Srbije i Crne gore približava se brojci od 10 milijardi, ne od 10 tisuća milijardi nego od 10 milijardi dolara. Dakle, dugoročno, a možda i već u kratkome roku tržište Srbije i Crne gore za hrvatski izvoz imati će svoje limite zbog same apsorcijske moći tog tržišta. Dugoročno gledano glavno hrvatsko izvrsno tržište je Europska unija koja je praktički za hrvatski izvoz neograničeno. Zbog toga i skrećemo pažnju da je ovaj Ugovor o slobodnoj trgovini sa Srbijom i Crnom gorom bitan i u širem kontekstu kvalitetnog uključivanja Hrvatske u europske i međunarodne ekonomske tijekove i kao takvog SDP ga podržava. Zahvaljujem na pažnji. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSP-a riječ ima Tonči Tadić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Na samom početku u ime Kluba HSP-a želim upozoriti na jednu doista začudnu međunarodno političku praksu a to je da mi pristupamo izmjeni međunarodnog ugovora i ratifikaciji te izmjene a da istodobno druga strana odnosno Savezna Republika Jugoslavija, odnosno Srbija i Crna gora nisu potvrdile ovaj Ugovor niti u onom orginalnom obliku i da Ugovor time nije stupio na snagu. Dakle, to je doista jedan neobičan tijek događaja koje za nas u HSP-u naprosto neprihvatljiv jer najbolje govori o političkom kontekstu u kojem se sve to skupa odigrava. A taj politički kontekst je nestabilnost politička u Srbiji i Crnoj gori. Jednako tako je to kontekst potpunog gospodarskog kaosa koji je tamo, to je kontekst otimaćine naših firmi koje su imale tamo djelovale konkretno mislim na pumpu stanice koji je te, koji je tamo imala INA, na robne kuće koje su tamo imali Varteks i ostali i u tom kontekstu razmatrati potpuno ležerno povećanje trgovinske razmjene sa Srbijom i Crnom Gorom je u najmanju ruku doista neozbiljno. Dakle uz sve to skupa ovdje treba navesti i činjenicu nepostojanja nikakve kontrole kvalitete sa hrvatske strane kod uvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Ovo nije riječ samo o uvozu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz Srbije i Crne Gore. Ovo upozoravam u ime HSP-a na općeniti problem kod uvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda a to je da Hrvatska ima manjkav sustav normi što se tiče prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda i skoro nikakvu kontrolu kvalitete. Kada se pojavi neka od informacija, kada neki laboratorij u Hrvatskoj smogne dovoljno snage pa ide istraživati to onda se odmah digne kuka i motika da oni nisu bili dovoljno točni, da nisu bili dovoljno jasni, da se nisu trebali to upetljavati i tako dalje. To sve skupa govorim zato jer ono što uglavnom uvozimo iz Srbije i Crne Gore je upravo jest hrana odnosno poljoprivredni i prehrambeni proizvod. Dakle govoriti o povećanju trgovinske razmjene, a ne spomenuti tu činjenicu da je Hrvatska najviše popustila upravo kod poljoprivrednih proizvoda znači zaboraviti jednu od temeljnih činjenica. Te pregovore vodio je bivši ministar poljoprivrede i, i sami Srbi su bili iznenađeni koliko je Hrvatska popustila upravo kod uvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Dakle u skupini od 20 grupa proizvoda koje se mahom odnose na voće i povrće i njihove prerađevine Srbija je popustila sa 30% na 25%, a s druge strane je Hrvatska popustila spustivši tu carine sa 70 odnosno 90% na 25%. Dakle doista je nejasno zašto je trebalo toliko popuštati kad smo istodobno svjesni činjenice koliko je teško prodrijeti na srpsko tržište. Ovakav režim trgovanja unatoč postojećem suficitu koji Hrvatska ima, koji mi pozdravljamo još uvijek nije za nas u HSP-u dovoljno prihvatljiv da bismo mogli govoriti sa superlativima o toj gospodarskoj razmjeni kao što je učinio moj prethodnik bivši ministar iz redova SDP-a. Mi dakle smatramo da Hrvatska mora pod svaku cijenu povećavati svoj izvoz, da Hrvatska istodobno se ne smije oslanjati isključivo na liniju manjeg otpora pa gurati taj izvoz samo na područje Srbije jer znamo da je tamo kompletna kupovna moć te zemlje radi niskog standarda po prilici jednaka kupovnoj moći samog Zagreba već da Hrvatska mora razvijati svoj sustav promocije proizvoda u inozemstvu, svoj sustav plasmana i izvoza naših proizvoda u inozemstvu i ponavljam ne oslanjajući se isključivo na liniju manjeg otpora odnosno na tržišta koja su naše firme imale prije još u doba tzv. SFRJ. U tom smislu mi ne možemo podržati ovakav Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore jer ponavljam svi pregovori koji su vođeni nisu vodili računa o kontekstu političke stabilnosti, gospodarske stabilnosti, činjenice da nam Srbija još uvijek nije vratila otetu imovinu, a pogotovo nisu vođeni nikakvi proračuni uticaja prekomjernog uvoza voća i povrća i ostalih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda na razvoj domaćeg gospodarstva posebice poljoprivrede. Hvala.
Zahvaljujem se. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici sukladno članku 204. Poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda točkom Prijedlog sporazuma o suradnji Republike Hrvatske i Republike Bugarske u okviru približavanja i pristupanja Europskoj uniji. Je li ima primjedbi nekakvih? Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeće. U ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Željko Pecek.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo odmah na početku dvije riječi o ovomu što je govorio uvaženi zastupnik gospodin Tadić. Ukoliko promatramo strukturu uvoza iz Srbije i Crne Gore onda ćemo lagano uočiti da poljoprivreda nije najveća stavka u tom uvozu već na drugoj strani imamo pojašnjenje. U robnoj razmjeni su zapravo u strukturi proizvodi od željeza, čelični proizvodi, nafta, mineralna ulja dok je voće svega sa 3,5%, povrće u sličnim okvirima kao i škrob i slično. Prema tome struktura ne govori o ovoj opasnosti da bi u robnoj razmjeni se moglo događati bilo što na štetu hrvatske poljoprivrede. Ja smatram da su pregovori upravo dobro odrađeni. To je posao koji je započeo 2002. godine. Robnu razmjenu povećavamo, sa 225 milijuna dolara smo je povećali na 268, a naročito je važno da tu imamo kvalitetan suficit 172 milijuna kuna smo izvezli robe u 2001. godini i 191 milijun prošle godine. Znači to i dalje povećavamo. Važna je primjena sniženja carine po načelu najpovlaštenije nacije. Naravno da će ona omogućiti i daljnje povećanje robne razmjene, a ovdje zbog tržišta koje ću ja nazvati mekano pod navodnicima, sigurno je da postoje i dodatni prostori i mogućnosti kako bi ovo povećali. Ja također smatram da su i međusobna količinska ograničenja koja su predmet ovog ugovora dobro izbalansirana. One se odnose posebno na osjetljive proizvode kojima će se carine zapravo postepeno smanjivati i to će se događati u razdoblju od narednih nekoliko godina pa sve do nulte stope. Zbog svega ovoga HSS će dati potporu Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora međutim ono što bi još htjeli naglasiti ovaj ugovor ne znači da ćemo i ostvariti uspjeh ukoliko ne pripremimo i ostale aktivnosti. Ja smatram da sve one naše koji imaju kvalitetan proizvod za izvoz moramo podržati sa kreditnim linijama koje će financirati pripremu robe za proizvodnju, koje će i financirati ino kupca. Ovo je još prilično političko osjetljivo područje pa vjerojatno ćemo tamo morati poduprijeti izvoznike sa garancijama kako bi oni sigurni bili u svoju naplatu, a ja se nadam da ćemo u sklopu aktivne politike za povećanje izvoza na osnovu ovog ugovora moći i znati prepoznati poduzetnike koji mogu postati igrači regionalni i širiti se upravo na područje Srbije i Crne Gore, Bosne i Hercegovine pa ukoliko će tamo htjeti i kupovati neke akvizicije. Također smatram da je tu važno da gospodarska diplomacija dobro izuči ovaj ugovor i bude na raspolaganju svima onima koji žele povećati izvoz u Srbiju i u Crnu Goru. Ja smatram da je važno da te prednosti koje su nam na raspolaganju, da ih iskoristimo. Podsjetit ću da vjerojatno tamo još postoji dobra navika za kupovinu hrvatskih proizvoda. Tamo ima puno hrvatske opreme koja se u svakom slučaju treba servisirati, a vjerojatno se može prodati i nova, a nije niti nevažno što se govori sličan jezik pa je komuniciranje puno lakše ukoliko se želi obavljati robna razmjena između dio zemalja. Zbog svega toga HSS će podržati Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. S ovim smo iscrpili raspravu po klubovima za pojedinačnu raspravu se nije nitko javio. I s ovikm zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasovanje će biti naknadno.
4. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore o izmjenama i dopunama Ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i SR Jugoslavije, hitni postupak, P.Z. br. 80. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 92 glasa za, jednim protiv i 6 suzdržanih donesen spomenuti zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
5. točka dnevnog reda budući ministar obrane nije nazočan u sabornici ja predlažem i na molbu ministra Vukelića da pređemo na 8 . točku dnevnog reda pa nakon nje ćemo odraditi 6. i 7. ukoliko se ministar obrane u međuvremenu ne pojavi. 8. Prijedlog zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom, prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 78; Predlagatelj zakona je Vlada RH, prijedlog akta primisi ste poštom. Kod donošenja ovoga zakona primjenuj se odredba Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona članak 144. do 150. Poslovnika. rasrpavu su proveli Odbor za zakonodavstvo, i Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici, želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. evo pred vama je prijedlog zakona o izozu robe s dvojnom namjeom kojim se kod nas regulira jedno potpuno novo područje. Odnosno regulira se područje koje do sada nije imalo zakon a držimo da je vrlo važno i bitno i u duhu našega pridruživanja i usklađivanja zakonodavstva sa Europskom unijom imati ovakav zakon. Ali i zbog drugih razloga i oprjedjeljenja Hrvatske i države i vlade u pravcu koji upravo ovaj zakon regulira. Naime ovim prijedlogom zakona regulira se izvoz robe s dvojnom namjeno odnosno izvoz roba uključujući račuanlne tehnologije. KOji se mogu koristiti i civilne ali i u vojne svrhe. Ovim zakonom određuje se i nadležno tijelo državne uprave za izdavanje izvoznih dozvola, postupak, kriterij za izdavnje dozvola, obveze izvoznika, ministarstva i upravnih tijela. Nadzor nad izvozom robe s dvojnom namjenom rokovi u kojima se trebaju donjeti provedbeni propisi kao i kaznene odredbe. Djelotvoran opći sustav izvozne kontorle roba s dvojnom namjenom je neophodak za poštivanje međunarodnih obveza i odgovornosti Republike Hrvatske, posebice kroz doprinos u sprečavanju širenja oružja za masovno uništenje. Kao što sam već kazao u Republici Hrvatskoj ovo područje do sada nije b ilo regullirano. I stoga se nemetnula potreba donošenja zakona kojim bi se uspostavio sustav pravila za osiguranje izvozne kontrole roba s dvojnom namjenom. Popis koji će sadržavati popis roba s dvojnom namjenom donjeti će vlada u roku 6 mjeseci od dana satupanja na snagu ovoga Zakona, i taj popis roba biti će usklađen sa međunarono dogovorenim nadzorom izvoza roba s dvojnom namjenom. Izvoznao dozvola biti će potrebna i za robu koja se ne nalazi na popisu u slučaju da ministarstvo nadležno za gospodarstvo, obavijesti izvoznika da se radi o robama koje bi mogle biti namjenjene proizvuodnji i širenju kemijskog, biološkog ili nuklearnog oružja. Također izvozna dozvola će biti potrebna i u slučaju da su robe namjenjene zemljli prema kojoj vijeće sigurnosti ujedinjenih anroda poduzelo mjere za održavanje i ponovnu uspostavu međunarodnog mira i sigurnosti. Tako i ovim odredbama uključena sveobuhvatna kontrola izvoza ovakovih roba. Predloženi zakon propisuje da se robe s dvojnom namjenom mogu izvoziti samo temeljem dozvole koju izdaje ministarstvo nadležno za gospodarstvo, temeljem prijedloga povjerenstva kojeg imenuje ministar gospodarstva. Odnosno ministar nadležan za poslove gospodarstva povjerenstvo čine predstavnici ministarstava nadležnih za vanjski i unutarnje poslove, obranu, carinu i gospodarstvo. TE ovisno o krajnjem korisniku prirodi ili vrste robe, prdstavnici drugih tijela državne uprave nadležnih za navedenu problematiku. Za provođenje ovoga zakona potrebno je u dražvnom proračunu za 2005.godinu osigurati dodatna sredstva od milijun kuna. A zakon o izvozu robe s dvojnom namjenom počet će se primjenjivati od 1. siječnja 2005. godine nakon to se donesu provedbeni prospisi koji će omogućiti potpunu primjenu ovoga zakona. Ministarstvo gospodarstva rada i poduzetništva, preuzima obvezu organiziranja seminara za gospodarstvenike u cilju upoznavanja s problematikom novoga zakona jer se radi sasvim kao što sam već kazao o posve novom području kojim se regulira ovaj koje se regulira ovim Zakonom. Stoga Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se prihvati prijedlog zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom. Hvala.
Zahvaljujem ministru Vukeliću. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Uvaženi zastupnik Jandroković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora na 7. sjednici održanoj 20. travnja 2004. razmotrio je prijedlog Zakona o iz vozu robe s dvojnom namjenom. Koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnjela Vlada RH aktom od 1. travnja 2004. Odbor je temeljem članka 67. Poslovnika Hrvatskog sabora o prijedlogu zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik preddlagatelja istaknuo je razloge podnošenja ovoga prijedloga zakona. U raspravi koja je usljedila podržano je upućivanje ovoga prijedloga zaklona proceduru predviđenu za prvo čitanje. Zbog činjenice da je materija koju regulira ovaj prijedlog zakona potpuno nova tekst prijedloga zakona treba biti što je moguće jasniji i precizniji. Sljedom navedenog izraženo je stajalište po kojem su rokovi za izdavanje izvoznih dozvola predugi, postavljeno je pitanje posljedica poništavanja izvozne dozvole, ukazano je da je rok predviđen za donošenje provedbenh propisa iz članka 3. predug. Te je postavljeno pitanje razloga zbog kojiih je visina novčanih kazni za iste prekršaje deset puta veća za pravnu osobu od one koja je propisana za obrtnika. nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti sljedeće zaključke. prvo, prihvaća se prijedlog zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom i drugo, mišljenja, prijemjedbe i prijedlozi iznjeti u raspravi upućuju se predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZa poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Evo kratko ću ovoj temi. KLub zastupnika Hrvatske demokartske zajednice prihvaća prijedlog zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom. Razlozi za takvo stajalište su sljedeći. Ovim zakonom regulira se materija koja do sada u Hrvatskoj nije bila pravno regulirana. Te je stoga nužno donjeti zakon kojim bi se sustavno uredio izvoz roba s dvojnom namjenom. To je posebno bitno jer se radi o robama koje se mogu koristiti osim u civilne i u vojne svrhe, te djelotvorna kontrola izvoza iz RH nužna. Posebno je bitno da Vlada RH u roku 6 mjeseci izradi precizan popis roba, kako ne bi bilo različitih tumačenja i zloupraba. Isto tako važno je naglasiti da je ovaj zakon preduvjet za priključenje RH Europskoj uniji. Stoga klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice prihvaća prijedlog zakona o izvozu robe s dvojnom namjenom.
Zahvaljujem. više nemamo prijavljenih. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Zdravko Sočković.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Htio bih samo kratko reći da ovaj prijedlog zakona o izvozu robe sa dvojnom namjenom potrebno je podržati prije svega zbog usklađenja zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije.Zakonom je neophodno omogućiti jedan djelotvoran sustav, izvozne kontrole robe, sa dvojnom namjenom. Kako bi omogućili poštivanje prije svega međunarodnih obveza, ali i odgovornost Republike Hrvatske pri izvozu ih tih roba, robe sa dvojnom namjenom su one robe koje se mogu koristiti i u vojne i u civilne svrhe i sigurno je da će biti takvih koje neće biti lagano ni razvrstati da li pripadaju u jednu ili u drugu skupinu i one kao takve moraju podlijegati djelotvornoj kontroli pri izvozu istih iz Republike Hrvatske. Kako do sada to područje nije regulirano u Republici Hrvatskoj logična je potreba donošenja takvih propisa koji bi osiguravali takvu izvoznu kontrolu istih roba. Treba poći od činjenice da je ovo jedna potpuno nova materija i da zakon obvezuje na postupanje prvenstveno gospodarske subjekte, a moguće je ukoliko bude nepreciznosti u normativnom dijelu zakona koji bi u njegovoj primjeni mogli izazvati poteškoće prije svega prvenstveno u gospodarskim subjektima. Zato mislim da se ovaj zakon treba i može usvojiti. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Na redu je poštovani zastupnik Krešimir Ćosić. Nije nazočan. I završno u ime kluba HSP-a pet minuta poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Klub zastupnika HSP-a pozdravlja donošenje ovog zakona i dobro je s druge strane što je ovaj zakon u redovitoj proceduri tako da se može do konačnog usvajanja razjasniti cijeli niz nejasnoća u vezi s ovim zakonom. Na početku moram napomenuti činjenicu da Vlada konstatira kako je Hrvatska sudionik i stranka cijelog niza međunarodnih ugovora o neširenju nuklearnog oružja, o zabrani nuklearnih proba, kontroli kemijskog oružja, raznih konvencija koje se tiču prekomjernog ranjavanja ili zabrane određenih vrsta oružja. To je sve dobro, međutim postavljam Vladi vrlo jasno pitanje, tko inače provodi provedbu ovih konvencija konkretno kada je riječ o neširenju nuklearnog oružja, odnosno o zabrani nuklearnih proba iz zakonskog materijala kada smo usvajali te konvencije u Hrvatskom saboru nije jasno navedeno tko to inače provodi pa se slijedom toga teško može zaključiti tko će inače usaglašavati ovu materiju, dakle materiju izvoza onih roba iz Hrvatske koje mogu biti upotrijebljene primjerice za razvoj nuklearnog oružja, odnosno kemijskog i bakteriološkog oružja. Moderno ratovanje vrlo je složeno i doista je teško napraviti vrlo jasan popis onih roba koje se ne bi mogle upotrijebiti za neku ugrozu bilo koje vrste bilo da je riječ o napadu na gospodarske subjekte na građane ili o napadu na objekte potpuno vojne namjene. To posebno govorim u kontekstu današnjih sve širih terorističkih prijetnji i zato je dobro da se u izradu konačnog prijedloga zakona i svih popratnih propisa uključi čim širi krug stručnjaka iz Hrvatske i to ne da kao što se konstatira u članku 3. mogu sudjelovati predstavnici gospodarstva i znanstvenih ustanova nego po nama moraju sudjelovati predstavnici znanstvenih ustanova i gospodarstva jer su oni najbolje upućeni u tu problematiku i mogu dati Ministarstvu gospodarstva i hrvatskoj Vladi ideje što se sve doista može eventualno upotrijebiti u izradi oružja za masovno uništavanje. No ja pred sobom ovdje imam cijeli niz amandmana koje je podnijela Hrvatska gospodarska komora i zato smatram gospodine ministre i naš klub HSP-a smatra da je bilo potrebno ta razmatranja iz Gospodarske komore uključiti u konačnu verziju zakona. Primjerice definicija izvoznika nije odgovarajuće definirana u ovom članku 2. ovog zakona, jer izvoz kao djelatnost ne postoji. Također ako je izvoz vezan za obavljanje djelatnosti onda je nejasno što predstavlja pojam prebivalište. Također tu su i primjedbe na članke 3., 5., 9., 10., 16., 17. i 18. Posebno je zanimljiva primjedba koja se odnosi na članak 10. koji pazite govori o tome da se poništava izvozna dozvola nakon što je već izvezena roba koja može biti upotrijebljena za izradu oružja za masovno uništavanje. Dakle misli se na djelovanje unatrag, a šteta je već napravljena. Dakle primjedbi ima dosta od strane Gospodarske komore i zato vas molim da u izradi konačnog prijedloga zakona uključite čim više ljude iz znanosti i ljude iz gospodarstva. U tom smislu će klub HSP-a dati potporu ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Tadiću. Ispred kluba HSS-a poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo, klub HSS-a će podržati ovaj prijedlog, ali vjerujem da ćemo se složiti oko toga kako do drugog čitanja možemo brojna poboljšanja dati i da taj zakon saživi u cijelosti kako bi pokrio ovo važno područje koje se zove roba s dvojnom namjenom bolje rečeno roba koja može služiti za vojne svrhe. Ono što bih ja želio još vidjeti u prijedlogu zakona da i rješavamo privremeni uvoz ukoliko se on događa za funkciju dorade i izvoza kako bi to kompletnije područje pokrilo, a dvojbe gospodina Tadića o prebivalištu jednostavno se odnose na obrtnike koje također naravno imaju svoju osobnost. One nisu pravne osobe, one su fizičke osobe pa prema tome ukoliko se bave izvozom onda vrijede i ove odredbe za njih, što se tiče adrese bolje rečeno prebivališta. Ja bih se također založio da već kod izrade propisa angažiramo što više struku, a što manje državu, jer ovo je osjetljivo pitanje i naravno da ovdje moraju biti predstavnici ne samo nadležnog ministarstva, državne uprave nego i znanstvenih institucija i predstavnici gospodarstva naravno koji rade na ovomu području. U članku 3. je navedeno kako oni mogu sudjelovati. Ja mislim da je neobično važno kako bi u samom zakonu trebali napisati da oni i sudjeluju. Tako da u pripremi propisa oni sigurno mogu i pomoći. Ja nisam siguran da ovaj zakon neće biti jedna nova administrativna barijera ukoliko ga također ne poboljšamo, jer kažemo da propisima trebamo utvrditi koje robe i usluge imaju dvojnu namjenu, a istovremeno i oni koji izvoze moraju biti stalno u tijeku sa izmjenama popisa, odnosno teoretski moraju znati ono što bi moglo biti na popisu tako da predlažem da to preciznije definiramo da se popis utvrdi i eventualno da ga ažurno dopunjujemo kako ne bi bilo tu nekih dvojbi koje mogu rezultirati čak kao što je veći i spomenuto sa poništenjem izvozne dozvole. Jednako se to odnosi i na zemlje prema kojima hrvatski izvoznik izvozi, jer pretpostavljam da Vijeće sigurnosti ne donosi svaki Ujedinjenih naroda, ne donosi baš svaki dan mjere prema zemljama u kojima je izvoz zabranjen. Ta poboljšanja nije teško odraditi, a radikalna promjena eventualno bi se još trebala dogoditi u članku 7. gdje se kaže da ministarstvo izdaje izvoznu dozvolu na temelju prijedloga povjerenstva. Međutim, problem je da povjerenstvo imenuje ministar. Ja smatram da bi to trebao predlagati ministar, a da bi povjerenstvo zbog značaja trebala imenovati Vlada i ovdje se zalažem da u tom povjerenstvo osim predstavnika države bude i civilnih institucija. Da ne obrazlažem posebno zbog čega bi to bilo dobro. Struka i znanost, naravno, su dobrodošli za sastav ovog povjerenstva tako da bi trebalo i precizirati tko je u sastavu povjerenstva, naravno i zbog čega. U članku 9. smatram da su rokovi predugi, da je država i dalje komotna pa si daje mogućnost da u roku od 60 dana odlučuje od upućivanja dozvole do izdavanja rješenja. Odnosno, u roku od 90 dana ako je potrebno izvršiti dodatne provjere. U tim rokovima je moguće posve izgubiti i više sam nego siguran da država može tu biti drastičnija, da može biti bolja, brža, a sve u korist gospodarstva i onih koji se odluče da svoju robu ili uslugu pokušaju prodati u izvozu. Završno naglašavam, dobar Prijedlog kojim ćemo regulirati jedno potpuno novo područje i HSS podržava Prijedlog zakona o izvozu robe sa dvojnom namjenom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Peceku. Želi li ministar završnu? Iscrpili smo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Glasanje će slijediti kasnije.
Prijedlog Zakona o izvozu robe sa dvojnom namjenom P.Z.E. br. 78. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se prijedlog Zakona o izvozu robe sa dvojnom namjenom. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Tko je za ovaj zaključak? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za usvojen, donesen ovaj zaključak. Molim potpredsjednika Luku Bebića da nastavi predsjedati Saborom.
Vraćamo se sada na 6. točku dnevnog reda, 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, s Konačnim prijedlogom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 77. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom, sukladno članku 159. Poslovnika. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog? Ministar Šuker, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Predloženim tekstom Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, s Konačnim prijedlogom zakona, upućenim u saborsku raspravu po hitnom postupku, odredbe važećeg Zakona o državnoj Agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka koje se odnose na upravu Agencije usklađuju se sa promjenama propisa koje regulira ustrojstvo Vlade Republike Hrvatske, te ustrojstvo i djelokrug naziva ministarstava i drugih tijela Državne uprave iz čijih članova se sastoji uprava Agencije. Kako više ne postoji dužnost zamjenika predsjednika Vlade Republike Hrvatske te dužnost ministra gospodarstva, u ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj Agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, s Konačnim prijedlogom zakona predlaže se da upravu Agencije čini potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske zadužen za gospodarstvo koji je po položaju predsjednik uprave. Predsjednik Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora koji je po položaju zamjenik predsjednika uprave, državni tajnik Središnjeg ureda za upravljanje državnom imovinom, član uprave, ministar financija član uprave, ministar gospodarstva, rada i poduzetništva član uprave, predsjednik Odbora za gospodarstvom, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora član uprave. Ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj Agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka s Konačnim prijedlogom zakona, predlaže se imenovanje direktora Agencije za razdoblje od 4 godine, umjesto važećeg normativnog rješenja koje predviđa imenovanje direktora za razdoblje od 6 godina. A svrha predložene izmjene je ujednačavanje vremena trajanja mandata direktora u svim pravnim osobama kojima je osnivač i većinski vlasnik Republika Hrvatska. Ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj Agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka s Konačnim prijedlogom zakona, Vlada je predložila i dopunu odredbe važećeg Zakona kojim se propisuje mogućnost razrješenja direktora Agencije i prije isteka razdoblja za koje je imenovan. S obzirom da se u proteklom razdoblju izvršene zakonske promjene u ustrojstvu i djelokrugu i nazivu tijela Državne uprave iz kojih se imenuje uprava Agencije, za daljnji nesmetani rad Agencije predlažemo donošenje ovog Zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu po klubovima u trajanju od 15 minuta. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege, lijepo vas pozdravljam. Dio obrazloženja u uvodu smo čuli, zašto je potrebno donijeti zakon po hitnom postupku, međutim, valja iznijeti još nekoliko razloga. Državna Agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka na svoj način je već doživjela određenu metamorfozu u svom radu od osnutka do danas. Isto tako, njeno djelovanje regulirano je čitavim nizom zakona, samo neke navesti, Zakon o bankama, Zakon o sanaciji i restrukturiranju banaka, Zakon o osiguranje štednih uloga, itd. i nekim dokidanjem, odnosno zakonima koji su završili svoju fazu kao što je Zakon o osiguranju štednih uloga i sanaciju banaka, koji zapravo, sad kad se zajedno svi pogledaju i multiplicirano reguliraju, djelatnosti koje je ta Agencija na neki način završila. Stoga smatramo da pored te faze poslova koje je imala, rekao bih primarno u prvoj fazi sanacija banaka, koja još vjerojatno se privodi kraju i negdje je u završnoj fazi, treba dobit potpuno drugačije i nove sadržaje, a to je primarni zadatak osiguranja štednih uloga kako se to iz naslova kaže. Da bi se uredilo jedno i drugo područje, potrebno je pristupiti cjelovitom, vrlo hitnom, vrlo brzom, vjerojatno već nakon ovoga, uređenju zakonskom, normativnom uređenju rada ove Agencije. To je drugi razlog zašto smatramo da već sada treba pristupiti prvo uređenju stanja i odnosa unutar kuće uz ovaj ključni zadatak, odnosno primjenu postojeće organizacije u sustavu hrvatske Vlade. Dva su temeljna razloga i stoga Klub HDZ-a stoji iza toga da ovaj Zakon treba donijet po hitnom postupku i da ćemo mi nakon toga pristupiti također uređenju ovog područja koje je iznimno značajno jer Hrvatska država jamči za rad ove Agencije, a osiguranje štednih uloga može imat ozbiljne posljedice i za Hrvatsku državu i za proračun. To je temeljni zapravo razlog zašto smatramo da hitno treba urediti ovo područje, i isto tako da treba postaviti ljude koji će to dosljedno i provesti. To su razlozi zašto Klub HDZ-a podržava ovaj zakon po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Prtenjači. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Vrlo dobro je uočio predstavnik Kluba HDZ-a da je u vrlo velikoj mjeri potrošena zakonom predviđena uloga Agencije o osiguranju štednih uloga i sanaciju banaka. Treba se podsjetiti da je Agencija osnovana 94. godine kad su u Hrvatskoj vladale bankovne i bankarske krize. Dakle, uloga je vrijedila tada i to značajna bila, jer su i banke bile državne i to skoro sve. Danas se bitno situacija promijenila, i mi u Hrvatskoj nemamo u vlasništvu države banaka. Ali moramo imati agenciju za osiguranje štednih uloga. To je naša valuta, to su naši građani, i ova institucija je zaista vrijedna i važna. E baš zbog toga što je vrijedna i važna ima interesantnih detalja u prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Naime, Vlada Republike Hrvatske pod firmom koja je zaista opravdana formalnog usklađivanja Zakona o agenciji sa Zakonom o Vladi i ministarstvima i organizaciji ministarstava predlaže nešto što nije smisao ni zakona, a ni agencije. Ona predlaže da joj Sabor omogući unatoč svrhe i razloga zašto je bilo predviđeno da direktor agencije bude imenovan na 6 godina, da mu se smanji mandat na četiri godine. Dakle, umjesto neovisnosti i sigurnosti upravljanja agencijom, nama Vlada nudi ovisnost o Vladi, agencije i uprave. Vrlo interesantno. Dakle, to zaista govori o karakteru vlasti. Da je to tako govori i povijest te agencije, jer agencija je osnovana 94. godine i u prvom izvornom tekstu zakona nadležnost i kontrola te institucije bila u Hrvatskoj Narodnoj banci, a kao što svi ovdje znate, to je četvrta vlast u svakoj demokratskoj državi. Samostalna, neovisna četvrta vlast. S obzirom na to zaista me čudi prijedlog, da Vlada od Parlamenta, od Sabora hrvatskog traži da joj se u zakonu omogući arbitrarna odluka kad će smijeniti direktora agencije. Jer u zakonu ne navodi razloge za smjenu, ali traži da joj se smanji mandat i da ona može odlučiti kad će smijeniti direktora agencije. Naravno može se tu govoriti argumentima, može se govoriti o razlozima, mogu biti politički, ali bi bilo vrlo korektno da budu u zakonu navedeni. Umjesto da Parlament, Hrvatski sabor forsira vladavinu prava, dakle da su zakonom predviđeni razlozi za razriješenje bilo koga, da tako osigurava stabilnost i sigurnost neke institucije usput zakon je i kvalificira kao specifičnu čak i ne kaže šta, da li je to ustanova, uprava, upravna organizacija, nego financijska institucija, umjesto da osigurava samostalnost, Vlada, dakle predlagatelj, Hrvatskom parlamentu nudi i traži da mu se osigura arbitrarnost. Ako je agencija, a temeljna zadaća joj sad ostaje da bude garant štednih uloga, a temelj poslovanja banaka jeste samo povjerenje u banke, a ovo pojačava to povjerenje, dakle država garantira do nekog iznosa sigurnost štednih uloga građana u bankama, onda je sasvim jasno razvidno i potrebno da ta agencija bude nazvisna od Vlade. A posebno da direktor njen bude nazvisan od Vlade. Ako to još malo dalje promotrimo, postavlja se pitanje, čemu bi služio Zakon o prijenosu vlasti? Ako nekog ne možemo smjeniti po Zakonu o prijenosu vlasti, možemo onda po specijalnom zakonu. Promijenimo specijalni zakon. Primjer toga je ovaj zakon. Ja moram reći da se kao pravnik čudim čak formulaciji članka 3. prijedloga zakona, da će imenovanje nove uprave prestati mandat sadašnjoj upravi državne agencije. Dakle, čak Vlada ne mora donijeti odluku o razriješenju, nego će via fakti i ex lege sadašnjoj upravi agencije prestati mandat čim Vlada imenuje novu upravu. Tako se mora čitati ovaj članak 3. prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o agenciji. Usput, s obzirom da mi nemamo ni definirano ustrojstvo i hijerarhiju državne uprave i državnih upravnih organizacija. Volio bih da netko kvalificiran iz Vlade kaže, je li to financijska organizacija, dakle financijska institucija, je li to upravna organizacija, je li to ustanova? Od toga bi zavisilo da li u upravi financijske agencije, odnosno agencije za osiguranje štednih uloga mogu biti saborski zastupnici, i to članovi odbora najvažnijih u Saboru? Da li to znači da će donošenjem odluka u agenciji biti pokriveno i učešćem Sabora u tim odlukama? To znači da smo mi pomiješali dvije vlasti, dvije nadležnosti. Dakle, izvršnu vlast ili osiguravajuće društvo ili banku ili upravnu organizaciju i zakonodavnu vlast, temeljem toga što će dva predsjednika odbora Hrvatskog parlamenta biti u upravi agencije za osiguranje štednih uloga. Ja mislim da nakana da se uskladi zakon oko sastava nadzornog odbora, odnosno uprave ne smije biti iskorišten za namjere koje ovaj zakon ima. Naprosto i sam predlagatelj zakona, a i predlagatelj Kluba zastupnika HDZ-a tvrdi da treba temeljito reorganizirat, proučit i osmisliti agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, jer je njena funkcija od časa osnutka bitno promijenjena via facti. Zbog tih razloga, a posebno zbog toga što se od Hrvatskog sabora traži da unatoč naše ustavne zadaće da razvijamo potičemo i osmišljavamo vladavinu zakona i vladavinu prava traži da donesemo zakon koji se osigurava Vladi da arbitrarno odlučuje kad će smijeniti upravu agencije, Klub SDP-a ne može podržati i glasovati će protiv ovog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Leki. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Klub HSP-a neće podržati donošenje ovoga zakona, razlog je vrlo jednostavan. Naime, očita je intencija za izmjenu ovoga zakona sadržana u članku 2., a to je da s smanji duljina mandata direktora i da se postojeći direktor razriješi. MI nemamo ništa protiv toga da se postojeći direktor razriješi. Ali smo protiv toga da se u ovako posebnim zakonima reguliraju stvari koje su u biti trebaju regulirati u jednom cijelom prijedlogu zakona, mi smo to predlagali i u prošlom sazivu Sabora, a to je Zakon o prijenosu vlasti. Da je u prošlom sazivu Sabora donešen naš prijedlog ili modificiran naš prijedlog zakona, mi danas tih problema ne bi imali, nego bi situacija bila jasna i jasna je situacija da je gospodin Filipović došao po političkoj liniji na tu dužnosti i jednostavna je i jasna situacija da i kao takav može i otići sa te dužnosti. Prema tome, tu je situacija sasvim jasna ali mijenjati, a također iduća točka dnevnog reda je vezano za ovu FINU, ista je pravna situacija, znači promjena zakona je samo u itenciji toj da se promjeni zakon na način da se mandat smanji i da ovlast Vladi da već sada može razrješiti direktora, u ovome slučaju riječ je o Državnoj agneciji. Mi bi podržali ovaj Zakon da se taj zakon promijeni u nazivu, naime, ne znam zbog čega više u nazivu zakona imamo i sanaciju banak, ne znam zbog čega. Znamo i sami da su nam banke, da nemamo više ni jedne državne banke u punom smislu te riječi a idalje imamo znači zakon kojima štitimo u biti strane banke koje lihvare i kamatare hrvatske građane. A mi onda samo spremni štiti i provoditi sanaciju takvih banaka. Ja sam danas na aktualnom prijepodnevu rekao u par primjera ljudi koji se obraćaju Klubu Hrvatske stranke prava i zastupnicima kada ... [[Govornik se ne razumije.]] jasna je situacija da puno je takvih hrvatskih građana koji su zbog navodnog duga od kunu, dvije ili tri ušli u ralje kamatara, znači lihvara, odnosno reketarenjem, bilo da je riječ o bankama koje mi ovdje štitimo i spremni smo ih vrijedećim zakonom i sanirati, bilo da je riječ o štedionicama, drugim pravnim i fizičkim osobama na način da ostaju bez cjelokupnog imetka. I znamo da je ta situacija u Hrvatskoj razvidno od 95., 96. godine i stoga su ljudi s pravom sumnjaju unakanu autentičnog tumačenja koji još nismo dobili na klupe, koji Vlada nam predlaže vezano za Zakon o zateznim kamatama. Očito se dogodila varijanta kada je u pitanju jedna velika banka, znači koja je isto u privatnim rukama koja je doživjela sudbinu takve naravi kakvu su oni radili hrvatskima građanima da sada oni po tima istim ... [[Govornik se ne razumije.]] moraju platiti veliki iznos novaca, onda se ide na autentično tumačenje. Dosljeci toga autentičnog tumačenja i prema sucima i prema pravnicima su diskutabilni, pitanje obnove postupka, pitanje je tome svemu da bi mi morali baš imati državnu agenciju koja bi bila za osiguranje štednih uloga i zaštite hrvatskih građana. Znači od stranih banaka na način jer je nemoguće da javni bilježnici ovjeravaju lihvarske ugovore a to je da nam je kamatna stopa mjesećno 5% i doseže godišnje 60%, da to na sudu nitko ne kontrolira a ne može kontrolirati kada Narodna banka se time ne bavi i dolazimo u situaciju da nam ljudi ostaju bez cjelokupnog imetka. Samo bih htio podsjetiti na situaciju koja nam se dogodila do sada u Hrvatskoj, prema našim podacima 33 banke su propale, znači ušle su u projekt sanacije i koji su rezultati, znamo kako se saniralo, na teret poreznih obveznika. I sada kada vidimo da su te banke normalno privatizirane, znači prodane u strane ruke, došli smo do podataka da je to samo 15% od novca koji je uložen u sanaciju tih istih banaka. I onda se moramo pitati tko je sada tu lud, zašto se provodila ta sanacija na način kao štite se interesi građana a država je znači koja je prodavala to dobila samo 15% od onoga što je uloženo u sve to. Također ovdje mora kazati da opet je riječ o jednom zakonu koji smo mi na Odboru za zakonodavstvo razmatrali koji ima 4 članka a moramo reagirati sa 3 amandmana. Tako je loš pripremljen zakon tako da vam piše na trećoj stranici, ne zna se više ni naziv zakona. Kaže se: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju štednih uloga i sanaciju banaka a znamo da je riječ o Zakonu o državnoj agenciji. To nam točno stoji i u članku 3. kada se opet nabraja da direktor agencije koji je imenovan opet nije puni naziv zakona. Prema tome, očito je ovo dosta zbrzano i to mi još više daje za pravo reći da je temeljna itencija cjelokupnog ovoga Zakona promjena članka 2. a to nam uopće ne bi trebalo da se slušalo ono što HSP govori. A moram opet konstatirati mi što spoznamo što se događa, pa upozorimo nekima treba 6 mjeseci, nekima 6 godina a neki nikada ne mogu doći na ovu situaciju da država znači pravoremeno reagira a u interesu zaštite i poreznih obveznika i samih građana. Prema tome, očekujemo podhitne promjene ovoga Zakona na način na koji smo govorili. I da se stavi da to bude ne samo Agencija o osiguranju štednih uloga, što noramlno mora postojati nego i Agencija o zaštiti hrvatskih građana od lihvarenja, kamaterenja i reketiranja stranih banaka i svih durgih a to je, budimo realni to je nemoralno blago rečeno. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je u ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Ante Markov.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovo je vjerojatno jedan od najskupljih zakona koje donosimo s obzirom na njegove efekte jer efekti očigledno sadržan u članku 2. koji kaže da je svrha zakona koji kaže da se smanji mandat od 6 na 4 godine, tako da ni u tom dijelu ne bumo bili u skladu sa europskom praksom koja upravo govori da za ove i ovakve institucije nužna je razlika, nužna je rezerva u smislu mandata između političkog mandata koji ostvaruju političke stranke na izborima i mandata koje obnašaju provesionalci koji rade u institucijama koji skrbe o sigurnosti financijskog sustava ili još važnije o sigurnosti građana jer se prvenstveno radi o sigurnosti građana. Prema tome, jasno je da je zadaća ovoga Zakona da stvori uvjete da se smjeni sadašnji direktor državne Agencije gospodin Filipović i to se moglo učiniti puno jednostavnije nego da svi skupa moramo kroz ovako nakaradan način razgovarati o tome. No da to sve skupa ne bi bilo tako, ja bih želio u ime Kluba HSS-a se malo podsjetiti od 98. kada je Državna agencija osnovana pa do današnjih dana što je to ona bila, što je ona radila i kakav je put prošla do danas. Kao što je ovdje rečeno od 98. godine osnovana je Agencija i osiguranje štednih uloga provodi se temeljem upravo odredbi Zakona o Državnoj agenciji, te temeljem pravilnika. A cilj tog cijelog sustava koji danas postoji je osiguranje štednih uloga čija je zadaća zaštita štednih uloga, građana u bankama i štedionicama u Republici Hrvatskoj a u slučaju da financijske institucije dođu u stečaj. Prema tome njihova zadaća je prije svega zaštita građana. Visina osiguranog štednog uloga u Hrvatskoj iznosi 100 tisuća kuna i u odnosu na Europsku uniju gdje se onda kreće između 20 a u nekim zemljama i daleko više, možemo kazati da se i Hrvatska u ovome smislu u okviru ovih tzv. malih štediša je usklađena sa takvim djelovanjem. Kada je nastao najveći problem i kada je praktično agencija trebala djelovati, kada su se građani našli najviše oštećeni i što je najviše oštetilo građane Republike Hrvatske? Prije svega najveći stečajni postupci koji su vođeni vođeni su tijekom 99. godine i tada je Glumina banka, u pogledu nje je najviši broj isplata izvršen 38%, nakon toga Gradska banka, Županjska banka 16%, HGB štedionice i ostale banke. Do kraja 2003. godine pokrenuta su ukupno 24 stečajna postupka na bankama i štedionica a ukupna obaveza DABA za isplatu osigurane štednje dosegla je 2,7 milijardi kuna. Najveća isplata je i izvršena u 2000. godini gotovo dvije milijarde kuna. Upravo iz razloga stečajnih postupaka koji su nastupili tijekom 1999. godine. Prema tome ogromni napori su učinjeni da se građanima koji su danonoćno kucali na vrata državne agencije osigura i isplatu tako visoki iznos sredstava. Naravno da premije osiguranja štednih uloga nisu mogle u potpunosti pokriti tako velike rizike koji su nastupili tijekom 1999. godine te je Državna agencija bila prinuđena naravno i Vlada Republike Hrvatske da iznađe nove oblike, nove načine za financiranje tih osiguranih sredstava. Ono što je također vrijedno reći da je u tom trenutku sredstva koja su trebala činiti osiguranu štednju iznosile 7% ukupne štednje svih građana u bankama i štedionicama. Znači rizik je bio ogroman. Ono čime se ovaj Izmjene i dopune zakona trebaju baviti i ono što je vrlo dobro primjećeno da postoji i da mogu postojati razlozi za izmjenu i dopunu Zakona o Državnoj agenciji leži prije svega u činjenici tzv. tretmana malih i velikih štediša. To je više puta bilo spomenuto i ako se uzme u obzir da velike štediše u onom slučaju u kojem štedni ulozi prelaze 100 tisuća, 100 tisuća kuna imaju dodatne pogodnosti u banci u odnosu na ostale štediše kao što je povlaštena kamatna stopa dogovorena za veće iznose, vlastite referente možda i povlašteni krediti što je bio čest slučaj u nekim bankama u stečaju. Pa DAB raspolaže sa znanjima da su neki veliki štediše u ovim bankama imali veću kamatu na depozit nego na kredit u istoj banci. Naravno da su takve pojave dovodile i do onih pojava koje su rezultirale stečajem banaka. Tako da je pitanje jednakosti tretmana štediša bez obzira na ovakvi limit od 100 tisuća kuna vrlo upitan jer velike štediše raspolažu drugim instrumentima u kojima mogu pogodovati osiguranju pa i u onom naplatnom redu u slučaju štediša, u slučaju stečaja u odnosu na male štediše. Sve ovo govori u prilog svima onima koji su se očitovali u pogledu ovog Zakona da je pomalo neodgovorno ovako ozbiljan materijal pa i nedavne Izmjene i dopune Zakona o bankama koje su upravo Državnoj agenciji dale i pojačale određenu ulogu posebno kod slučaja likvidacije banaka i štedionica gdje su one dominantno preuzimale ulogu, da je trebalo više pozornosti i više analitičkog osvrta upotrijebiti na ocjenu rezultata rada Državne agencije, na ocjenu i uloge, ulogu ove Državne agencije pa naravno i što je rekao kolega Leko da je treba riješiti i pravni status i ocijeniti koji je karakter ove, da li je to ustanova, da li je to financijska institucija ili nešto treće. Naravno od toga svega nismo dobili ništa, dobili smo samo vrlo jednostavan izmjena članka 2. koji kaže da se smjeni, smanjuje mandat od 6 na 4 godine. Mislim da ovo naprosto nije dobra praksa i da ovo nije dobar posao pa možebitno može izazvati i dvojbe u pogledu ozbiljnosti po cijeli financijski sustav koji naravno treba predstavljati potpuno neovisnu instituciju koja ne smije na ni koji način biti izvrgnuta političkim arbitriranjima ili na bilo koji način da se zbog ovih ili onih ocjena sam zakon dovodi u pitanje. Zbog svega rečenog Klub HSS-a neće podržati izmjene i dopune ovog Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Markovu. S ovim smo zaključili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta. Na redu je uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ovo je po prvi puta dakle jedan zakon u kojem se zakonodavna vlast uvlači u smjene i doista mislim da je ovom domu kao najvišem zakonodavnom tijelu puno primjerenije da se bavi nekim drugim važnijim i bitnijim zakonima za razvoj naše zemlje nego da se bavimo zakonima u kojima se mijenja jedan ili dva članka, a isključivo sa jednim jedinim ciljem, a to je da se promijeni čelna osoba na, koja je dakle momentalno na čelu DAB-a. Ja apsolutno podupirem pravo svake vlasti da na čelna mjesta i na ona koja smatra postavlja one ljude koji će provoditi program aktualne vlasti i aktualne stranke međutim postoje neka mjesta na kojima je podobnost manje bitna, na kojima je puno bitnija stručnost ljudi koji će biti na dakle čelnim mjestima nekih institucija između ostalih mislim da je to i ova institucija o kojoj ovdje se radi u ovom Zakonu, a to je DAB. Naime treba voditi računa da u ovoj zemlji koja je vrlo mala, od 4 milijuna stanovnika ima samo 8% visokoobrazovanih ljudi. Dakle nema u ovoj zemlji visokoobrazovanih, školovanih i stručnih ljudi tako puno da bismo ih mogli micati svaki puta kada neka vlast se promijeni dakle kada se promijeni stranačka strukutra u vlasti i da se odričemo onih ljudi koji su dobro i kvalitetno radili svoj posao neovisno o tome kojoj stranci pripadaju. I meni se čini da sve ovo do sada što se radilo najvećim dijelom se radi o smjenama ljudi ne zbog toga što su bili nesposobni, ne zbog toga što nisu dobro radili svoj posao, ne zbog toga što nisu spremni raditi i provoditi i program ove Vlade nego zbog toga što se moraju zadovoljiti stranački aktivisti trenutno vladajuće stranke. Po meni je to vrlo loša politika. Mislim da bi trebalo voditi politiku u kojoj se gleda tko što radi i koliko je tko stručan za svoj posao, a ne to kojoj stranci pripada i koja ga je vlast imenovala. Nažalost u proteklih 6 sjednica ovog novog saziva Sabora imali smo puno i previše zakona koji su se pisali zbog pojedinaca. Ovaj Zakon kojeg danas imamo pred sobom, Zakon o kojem ćemo poslije raspravljati dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financijskoj agenciji koji je isto tako napisan zbog toga da bi se smjenio čelni čovjek FINA-e dakle do sada smo imali puno zakona takve vrste pa smo pisali zakone nakon afere gospođe Knešaurec u Zavodu pa smo pisali zakon zbog gospodina Marijana Križića u Zavodu pa smo pisali zakon povodom gospodina Čačije. Puno je zakona dakle koje smo do sada pisali zbog određenih pojedinaca i to je naprosto nešto što je apsolutno neprihvatljivo. Neprihvatljivo je zbog toga što je na primjer u zadnje tri sjednice uključujući i ovu današnju od 71 točke dnevnoga reda 26 zakona je predložila oporba što znači da je to 36%. Moja je samo poruka povodom ovoga Zakona vama gospodo iz Vlade mislim da je krajnje vrijeme da se primite pisanja ozbiljnih sistemskih zakona koji rješavaju probleme ove zemlje, a smjene možete obaviti i neki drugi način.
Ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik.
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre netočan navod je da se po prvi puta u ovom Saboru mijenja zakon ardi smjene. To nije točno. Mi smo kroz ove protekle četri godine bili svjedoci vrlo mnogo takvih poteza. Mada ovaj ne spada u tu domenu. I netoačn navod je da se vrše smjene samo zato da bi stranački aktivisti zauzeli poziciju jer nema dovoljno kvalitetnih ljudi. To nije točno.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Dragica Zgrebc.
Gospodne potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Naime, jedan dio izmjena ovih zakona ja bih podržala da su se zadržale samo na članku 1. i nitko vjerojatno od nas ne bi diskutirao na način kako ćemo danas diskutirati. Naime u članku 1. govori se tko čini upravu agencije i mijenja se suladno tome sukkladno novom ustroju vlade i tu nemamo nekakvih primjedaba. Već u članku 2. smanjuje se mandat ravnatelju sa 6 godina na 4 godine i mislim da je to loše. Jer se ravnatelj jedne tako specifične agencije kao što je agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Ne bi trebao podudarti sa mandatom izvršne i zakonodavne vlasti, i to je razlog zašt oje u zakonu njegov mandat trajao trebao trajati 6 godina. Iza toga dodaje se novi stavak koji je naj zapravo upitniji, gdje se kaže da Vlad aRH može razrješiti direktora agencij ei prije isteka vremena na koje je imenovan. Ne bi bio toliko upitan da se iza toga naveli razlozi zbog kojih može direktor agencije biti razrješen. Jer to piše gotovo u svim statutima trgovačkih društava kada se kaže kada predsjednik uprave može biti razrješen prije isteka mandata, u nekim drugim institucijama i tako dalje. Kada bismo to imali, dakle kada bismo znali koji su to uvjet po kojima on može biti razrješen prije isteka mandata i tada bismo vjerojatno drukčije raspravljali. Međutim u čitavom zakonu najvažniji je članak 3. koji kaže da direktor agencije koji je imenovan temeljem zakona ovoga zakona prestaje mandat imenovanjem novoga direktora agencije. Prema tome najvažniji je članak 3. pa sukladno tome se zapravo parlament na ovaj način uvlači u kadroviranje. Pa bih onda kada bi čovjek bio zloban rekao, bolje da se taj zakon zove zakon o smjeni Marinka Filipovića. Onda bismo zapravo rekl pravu istinu. Rekla bih nekoliko sam riječi o samoj agenciji. Ona je odigrala veliku ulogu nakon rduge velike bankarske krize dakle krajem 90. tih godina tako dase DAB zatekao da u svom porfelju nakon sancije velikih sanacija banak i kasnije rpodaje velikog broja ili najvećeg brojka banaka da se u njegov porfelj prenjela loša aktiva tih banaka. DAkle trebalo je upravljati takvom lošom aktivom i preuzetim obvezama , i isplatama po tako preuzetim obvezama. S druge strane početkom 2000. godine u DABu je zatečeno preko 2 milijarde kuna obveza za osiguranu štednju koja je bila u simobličnim zapravo iznosima isplaćena u 99. godini. Jer tada si najveći zapravo broj štedišta i potraživao svoju osiguranu štednju. KOna je isplaćena do prosinca 2000. godine preko 90% na različite načine. Jednim dijelom je to zapravo i danas ovaj državni dug koji zapravo je na podizanjem kredita odnosno emitiranjem obveznica pokrili su se isplatila osigurana štednja u 2000. godini. I kada g ledamo zapravo kako funkcionora DAB, on ima upravu koju čine predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti, dakle političko izvršna vlast uključena je krkoz upravu. A uprava donosi sve odluke koje provodi kasnije DAB naravno kao odgovorna osoba se ovdje javlja direktor koji provodi odluke i upravlja agencijom i odgovoran je za njezin rad i provođenje odluka. DRugim riječima to je stručan čovjek. Očekivala bih da ovaj zakon zapravoregulira način kako sepostavlja direktor DABa i najmanje što sam očekivala ako već idemo u izmjene ovoga zakona da se onda to regulira na način da se direktor kao stručna osoba koja mora imati stručne kvalitete imenuje, ne imenuje nego da se postavlja natječajem. To bi onda zapravo bila pretpostavka da dobijemo najstručnije čovjeka na čelu državne agencije za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga. Naravno ovako sročen zakon rekao je taj predsjednik našega kluba ne možemo podržati.
Hvala lijepa kolegice Zgrebec. Imamo jedan ispravak netočnog navoda potpredsjednik Doma Luka Bebić. Izvolite.
Ispavljam netočni navod gospođe Zgrebec da se Sabor po čeo baviti kadrovskim smjenama. SAbor se počeo baviti kadrovskim smjenama ne sad nego već ima nekoliko godina, ne da se putem zakona smjenjuje nego i ustava. Tako smo smjenili predsjednika Vrhovnog suda Ustavom, i smjenili smo državno sudbeno vijeće člankom 146. Ustava. Prvi ravnatelj agencije je imenovan 98. godine i njegov mandat nije trajao 6 godina nego 2 godine. Jer je smjenjen 2000. godine.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Za raspravu se javila zastupnica Ingrid Antičević Marinović izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka zaista bi mogao kod građana stvoriti jednu iluziju što ne bi bilo prvi ptua da se ipak mijenja nešto u zakonu koji će se na bolji način biti osigurani njihovi štedni ulozi. Međutim kao što je ovdje već bilo rečeno, bilo bi otvoreno zašto ne imenovati sadržaj zakona ne imenovati naziv zakona po njegovom sadržaju. I nazvati ga kako se riješiti direktora bez suvišnih zašto. Naime, ovim člankom 2. i u objašnjenju a čuli smo i gospodina ministra a ovdje i samom tekstu, /Govornica se isključila/ ...uskladiti upravo vrijeme mandata sa svim drugim mandtima agencija ustanova javnih čiji je osnivač Vlada. Dakle, da bi se to evenutalno moglo i poklopiti sa mandatom vlade. Međutim uprav oje intencija zakona i onako kako je postavljena u zakonu bila da se ona ne poklapa sa mandatima vlade, upravo kako bi mogli kako bi jedna vlada koja imenuje mogla doći do osobe koja će biti prihvatljiva svakoj vladi zato što radi takva osoba dobro svoj posao. Ali da se i omogući toj Vladi ukoliko dođe do smjene nakon izbora na polovini mandata da ukoliko nije zadovoljna tom osobom ili ipak ima jednu još bolju osobu da je može imenovati. To je bio smisao. To je u biti bio smisao kako početi sa jednom dobrom vladavinom. Istina nitko ne spori Vladi da ona imenuje određene osobe kako to zakon i predviđa. Prema tome nemojmo ovdje brkati ustvari akt vladanja jer to Vladi pripada sa nekim upravnim aktom. Ili ovo što se ovim prijedlogom i čini kao što je također ovdje bilo napomenuto zaista da mi ovdje pokrećemo skupu saborsku proceduru, nešto što se moglo učiniti čak bez zakona. Ne treba zakon biti pokriće. Neka to bude volja Vlade. Ona što neće biti transparentna, što će moći izazivati određene sumnje u javnosti da je to učinjeno iz voluntarističkih razloga, to je onda problem Vlade, ali to je rizik snošenja odgovornosti za odluke koje se donose. A onda kad se donose zakoni kao što je bio i postojeći zakon, ima tu intenciju upravo da rastoči taj voluntarizam svake vlasti pogotovo kada se radi o kadrovima, da se dođe do najboljih ljudi koji će biti, koji će raditi domaćinski svoj posao kada su na čelu jedne ustanove, jedne agencije. Na kraju krajeva bez obzira kada Vlada ima svoje diskrecijsko pravo koga izabrati, dobre vladavine to uvijek čine transparentno, čine upravo na takav način da što više odstranjuju tu sumnju javnosti da je to upravo bilo zbog određene volje vladajućih, a ne bez izvjesne i koristi. Dakle intencija je bila da se ti odnosi vladanja kako je zakoni prvotno postavljaju budu racionalni, da kandidati koji kandidiraju znaju u kompetenciji s drugima, zbog njihovih boljih stručnih referenci koje često nisu upitne i nije teško odvagati koji je od kandidata bolji, dakle da budu izračunjivi, da budu predvidivi. Međutim evo ovdje sada se ukida taj rok od šest godina, već smo čuli ovdje i od predstavnika kluba čini mi se HSP-a koji je govorio upravo o intenciji i standardima Europske unije, upravo intencija da se ne poklapa mandat takvih osoba sa mandatom jedne Vlade kako bi upravo učinili taj korak ka jednoj dobroj vladavini. Na ovakav način kažem umjesto da činimo korak naprijed, činimo korak nazad i to je ono što zaista nije dobro. Kada bi rezultati rada, jer to je ono čime se Vlada uvijek mora rukovoditi, mislim da je dovoljno postaviti samom sebi pitanje da mi imamo ili netko naš neku tvrtku i da postavimo kao da je to naša tvrtka, bi li mi određenu osobu postavili na to mjesto. To je ono temeljno pitanje na kojoj jedna dobra vlast odgovara. Ako je ona uvjerena upravo da je to takva osoba da će moći polučiti najbolje rezultate, da ne ovisi upravo o nekakvoj stranačkoj pripadnosti, dapače i stranke imaju svoje kvalitetne ljude to nitko ne zbori, ne spori, ali ukoliko se to postavlja na ovakav način bez ikakvih kriterija onda postavlja se pitanje zbog čega je to potrebno zakonom riješiti. Time se postavlja da je to akt vladanja i to onda nije potrebno na ovakav način skupe ipak saborske zakonodavne procedure rješavati. To je mogla Vlada učiniti bezbolnije, bez skrivajući se iza zakona. To je njezino pravo, ali onda i njezina odgovornost.
Hvala lijepo kolegice. Sljedeća za raspravu se javila zastupnica Biserka Perman. Izvolite kolegice.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Iako vjerojatno u svojoj raspravi neću reći ništa novo, odnosno ništa što već nije čuveno, ipak osjećam potrebu da kažem nekoliko riječi. Naime govoreći o ovim izmjenama jasno je da odredbe koje se odnose na strukturu uprave Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka treba uskladiti sa novom strukturom Vlade i taj dio izmjena apsolutno podržavam. No kada govorimo o dijelu prijedloga ovog zakona koji se odnosi na razrješenje direktora agencije jasno je da se želi osigurati mogućnost smjene direktora na temelju zakona, a da pri tome nije precizirano zašto ga se može smijeniti. Očito je kao i u već do sada viđenoj praksi nove Vlade primijenjeno je najprije u zdravstvu i najnovije u policiji, da se samo želi ozakoniti smjene po kratkom postupku, a rukovodeći se i uvažavajući jedino i samo principom političke podobnosti, a da bi se izbjegle duge i nadasve neargumentirane i nespretne polemike o smjenama koje bi kako je dosadašnja praksa pokazala mogle itekako narušiti već ionako narušeno povjerenje u Vladu kao njezin ugled, a koje su vezano za do sada sprovedene smjene imali pojedini ministri u svojim izjavama za medije kojima su kao što sam već rekla često vrlo nespretno pokušali argumentirati svoje poteze kao i poteze Vlade. Na ovaj način bi pod krinkom zakon izbjegli te i takve rasprave u medijima, a vjerojatno je to jedino i pravi cilj ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice. Sljedeći za raspravu je prijavljen zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle ovo je tipičan kadrovski zakon, a mogli bismo ga nazvati i revanšistički jer mu je to zapravo jedina svrha. On će imati, izazvati dva učinka. Trenutni, znači smjena aktualnog direktora. Imat će i dugoročni, a to je stavljanje novog i svakog idućeg direktora pod kontrolu Vlade u stanje apsolutne poslušnosti. Jer se predloženom izmjenom kaže može se i tog novog ravnatelja smijeniti kad Vlada poželi i prije isteka mandata. S razlogom? Nema tu razloga nikakvih. Bez razloga. Nebitno. Onda kad eventualno pokuša pokazati bilo kakvu svoju samostalnost ili stručnost. Jer nam najnoviji primjeri pokazuju da je stručnost sasvim dovoljan razlog da čovjek bude smijenjen i to se u ovom prijedlogu zakona to područje djelovanja takvoga principa se širi. Jer vidite za smjenu načelnika Policijske uprave Riječke nije bilo potrebno promijeniti nikakav zakon. Tu je dovoljna odluka ministra i za tu smjenu je dovoljna činjenica da je čovjek po ocjeni ravnatelja policije, novog ravnatelja, novoga ne stare Vlade. Novoga.
Kolega zastupniče molim vas temu.
Pa niste vi predsjednik Šeks da me neprestano upozoravate.
Naravno da možete dobiti i opomenu, ali ja vas podsjećam da postoji zakon o kojem treba sada raspravljati.
Ali direktora agencije nije moguće smijeniti kao načelnika policijske uprave. Potrebno je vidite ipak promijeniti zakon pa se upravo to i radi. Mijenja se zakon da bi se smijenilo čovjeka. Za smjenom ravnateljice HZZ-a ne nije trebalo mijenjati zakon. Bilo je dovoljno da žena radi kvalitetno i to po mišljenju ne mom nego državne revizorice. Ali to je sasvim dovoljan razlog da se nekoga smijeni. Da tu je još jedan dodatni uvjet što je riječki HDZ tražio da ju se smijeni. Ali direktora agencije nije moguće smijeniti da se ne promijeni zakon i zato se ovaj zakon predlaže i zato se šalju izmjene u proceduru izmjene ovoga zakona. Što piše u obrazloženju? U obrazloženju, znači u razlozima zbog kojih se ovaj Zakon predlaže. Tu vam na dvije, odnosno na stranicu i po imate jedan opis stanja. Znači, kad je Zakon donesen, što u Zakonu piše, ko su članovi Uprave, sve ono što znamo. A smo jedna rečenica govori o svrsi i ona glasi: "Svrha je predložene izmjene ujednačiti vrijeme trajanja mandata direktora na razdoblje od 4 godine u svim pravnim osobama kojima je Republika Hrvatska osnivač." Jedna jedina rečenica o svrsi donošenja ovoga Zakona. Međutim, to ujednačavanje sa svim drugima na način da za i tog budućega neće trebati nikakvi razlozi da ga se smjene, govore o pravim razlozima donošenja ovog Zakona. Svi ovdje govore ili bar predstavnici nekih klubova, da je Zakon postojeći pomalo nelogičan jer ima u sebi i sanaciju banaka, iako je, u državnom vlasništvu imamo još jednu banku, Poštansku. Sve ostale su privatne, prema tome, apsurdno da država sanira privatne banke. Možda je trebalo mijenjati zakon u tom pravcu, ali nije bilo vremena da se takva izmjena pripremi kvalitetno, tu gdje ju je možda trebalo mijenjati. Trebalo je na brzinu donijeti zakon zašto, da bi se smijenilo direktore. Pa se ozbiljnim poslom nismo ni bavili, odnosno Vlada se nije bavila, jer to ipak zahtjeva i truda, i vremena i znanja da bi se napravila potrebna promjena Zakona, a za ovo ne treba ništa. Za ovo postoji samo politička volja, da se provede revanšistička smjena postojećeg direktora. Dakle, ovaj zakon kao i onaj o kojem ćemo sada raspravljati je kadrovski i revanšistički i zbog toga ga ne treba prihvatiti. Hvala vam lijepa, gospođo potpredsjednice.
Hvala lijepo. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvi je potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Kolega Stazić tvrdi da se ne može smijeniti direktora prije nego se donese zakon. Može. To se učinilo 2000. godine bivšem direktoru ove Agencije nakon 2 godine staža, nakon 2 godine funkcije jer da nije toga bilo on bi i sad bio direktor, jer bi taman mu isticalo 6 godina. Pa ste vi to napravili bez ikakvog zakona. Kao što nije potrebno donijet zakon, a da bi se smijenio predsjednik Vrhovnog suda Ramuščak, kojemu nije isteko mandat nego je on silom Ustava, članka 146. smijenjen kao predsjednik Vrhovnog suda. O čemu vi govorite? Smijenili ste preko tisuću i 800 ljudi bez ikakvog razloga i ako bude trebalo, to sam već rekao u ovoj sabornici, čitat ćemo imena kad je ko postavljen, kad je ko razriješen, koliko mu je prošlo od njegovog mandata pa ćemo vidit o kojim se ljudima i kolikoma se ljudima radi. Komu vi prodajete te priče, gospodine Staziću?
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda, zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolega Stazić je potpuno netočno naveo da ovo nisu pravi razlozi i da pravi razlozi leže u revanšizmu. To je potpuno netočno jer revanšizam na način na koji su provodili članovi koalicije koja je bila na vlasti u prošlom mandatu je potpuno neprihvatljiv nama i ne želimo uopće razmišljati na način na koji on razmišlja. A druga stvar, ako je želio tražiti prave razloge, onda je mogao pročitati, kolega Stazić, Izvješće državne revizije i našao bi ne jedan nego stotine pravih razloga za smjenu čelnog čovjeka ove Agencije. Prema tome, ako je izgubio negdje primjerak Državne revizije, onda ću se potrudit da mu posudim, a vjerujem da će Revizija za 2003. dati još veće razloge. A još ću kasnije u svom izlaganju reć nešto više o ovome o čemu sam započeo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Za riječ se javio i ministar Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Razmišljao sam dal se javiti jer rasprava ne ide tamo nego se želi nešto drugo prikazati. Ja bi samo postavio jedno pitanje, zar je gospodin Mladen Šunjić nestručna osoba, dal gospodin Mladen Šunjić nije dobro obavljao poslove, zašto je gospodin Mladen Šunjić smijenjen 2001. godine, a imenovan je krajem 1996. godine? Nije ju istekao mandat 6 godina. Bio sam zastupnik u ovom Saboru, nisam čuo niti jednu riječ zaštite za kolegu Šunjića. Gospodin Šunjić je isto stručna osoba, kao i gospodin Filipović, to niko ne spori. Međutim, ova rasprava ovdje danas hoće reći nešto drugo. Stalno se ide van teme, međutim, vrlo je interesantno, ja ću vam reći jedan primjer. Ja sam kao ministar financija zatražio od gospodina Baića koji je na čelu Ureda za javnu nabavu, tri puta da mi pismeno dostavi po kojem su to kriteriju prošle godine 3 tisuće i 400 i još nešto donesena odluka o direktnoj nabavi, o posebnim uvjetima, itd. Ja to nisam dobio. I jednog dana kad slučajno se pokrene pitanje toga da se, recimo, razriješi čelni čovjek za javnu nabavu, opet će se pričati neke druge priče. Sad si ja postavljam jedno pitanje. Ako tri puta ministar pošalje dopis, ne dobijete odgovor. Ili ako tražite zbog niza stvari odgovor na to koji su efekti Zakona o dospjelim, a nenaplaćenim potraživanjima, a čelni ljudi to ne daju, opet će to sutra bit revanšizam. Ja ne bih ovdje govorio o nekim drugim stvarima, i što se tiče ugovora koji su sklapani, koji bi danas državu Hrvatsku mogli koštati desetine milijuna eura. TO dobro znate. Gdje je DAB garantirao da je sa tim ugovorom sve u redu, prije sklapanja ugovora. Dakle, uopće nisam želio govoriti o tome. No postavljam samo jedno pitanje. Ako je tolika briga, ja danas nisam gospodina, mogu reć slobodno i kolegu Filipovića, jer sam si s čovjekom privatno u dobrim odnosima, niti spomenuo niti mi je namjera spominjat ga uopće. Kad bude tema rasprave o radu DAB-a onda možemo govoriti o gospodinu Filipoviću imenom i prezimenom, međutim, mislim da danas to nije korektno govorit. No govorim, kad je toliko dušebrižje, zašto niko 2001. nije spomenuo gospodina Šunjića? A isto tako, što se tiče 2 i pol milijarde kuna za osiguranu štednju. Da, izdate su obveznice koje će ova Vlada trebat platiti sljedeće godine u iznosu od 2 i pol milijarde kuna. Toliko o rješavanju dugova. I to je ono što je istina i što niko ne može poreći. Ali kažem, nije dobro da se stvari nazivaju drugačijim imenom nego što jesu. Zakon je takav iz jednostavnog razloga što se, bilo bi logično kad bi nakon smjene vlasti isto tako određeni dužnosnici dali svoje mandate na raspolaganje. Vrlo interesantno da nijedan član Nadzornog odbora FINA-e, Croatia osiguranja i bilo čega drugog nije dao svoj mandat na raspolaganje. Zar je logično da se mora čekati skupština 30.4. da se stari nadzorni odbor Croatia osiguranja ne sastaje uopće. Da se sukladno zakonu promjeni nadzorni odbor. Zar to isto ne ukazuje na to da određene stvari ne funkcioniraju onako kako trebaju funkcionirati? Ali kažem, ovdje rasprava očito ide u nekom drugom smislu. Dakle, 2001. nije bio revanšizam kad je smijenjen gospodin Šunjić krajem mandata, a sad kad nitko niti ne govori o smjeni gospodina Filipovića ovdje se priča o revanšizmu. Pa zar taj čovjek, svaki stručnjak koji radi nekakve poslove, ne zaslužuje istu pažnju kao i svaki drugi. Dakle, 2001. nije bio revanšizam, kad su smijenjeni silni ljudi, a danas je to revanšizam. Vrlo interesantno.
Hvala lijepo. Prije nego krenemo dalje s raspravom, jedna obavijest. Sukladno članku 207. stavku 2. Poslovnika isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Javio se kolega zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, štovane kolegice i kolege. … silnih poplava čini mi se da nimalo ne doprinosimo stabilizaciji ovih naših rijeka ovom silnom bujicom suza za smjenom pojedinih čelnika, ali definitivno i ono što je ministar rekao netko pokušava u krivom smjeru usmjeriti ovu raspravu. Dopustite mi da iskoristim ovih 10 minuta i zbog javnosti i zbog nas samih vas upoznam o nekim zakonskim regulama koje definiraju rad državne agencije. Zakon o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka Narodne novine iz 94., 98., 99. i 2000. godine osnovana je državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka kao specijalizirana financijska institucija koja osigurava štedne uloge u bankama i štedionicama i provodi postupak sanacije banaka. Osnivač agencije, ovo je vrlo važno, je Republika Hrvatska koja jamči za obveze agencije. Tijelo koje upravlja agencijom je uprava koja za svoj rad odgovara Vladi Republike Hrvatske. Trenutačno uprava agencije ne postoji, ne postoji zbog toga što više ne postoji predsjednik koji je bio zamjenik predsjednika Vlade Republike, i ne postoji više zamjenik predsjednika Vlade Republike. I definitivno je ovaj zakon usmjeren na tome da se definira uprava agencije. Kako može agencija uopće raditi ako nema upravu? Svi oni koji su ovdje izašli sa idejom da ne podrže promjenu i dopunu ovog zakona, znači zastupaju mišljenje da agencija u ovom trenutku ne treba upravu, niti predsjednika uprave. A ja vas pitam, na koji način i tko će onda kontrolirati rad direktora agencije? U ovom trenutku ne postoji predsjednik uprave agencije. Ako, idemo dalje. Ovdje se imputira da je izmjene i dopune zakona su jedino zbog toga da se smjeni direktor. Pa gospodo, zar to nije normalno? Ako agencija koristi novac iz državnog proračuna, koji, a državni proračun donosimo mi u Saboru, a predlaže ga Vlada Republike Hrvatske. Pa zar nije sasvim normalno da onda mi u Saboru, a na prijedlog Vlade raspravljamo o tome tko na koji način će voditi tu agenciju? Prema tome, sasvim je nekorektno imputirati određene regule koje usmjeravaju na to da je jedino, jedini cilj ovog zakona da se smijeni direktor uprave. Sasvim je jasno da i ostali članovi Uprave ne postoje, jer ako imate, a imate vjerojatno ispred sebe ono što nam je uputila Vlada u raspravu, jasno je da više nema niti ostalih članova uprave koji su bili po funkciji. A isto tako nije mi jasno što je cijenjeni kolega Leko rekao, da se miješaju nadležnosti institucije Sabora i Vlade Republike Hrvatske, jer su u upravi definirani predsjednik Odbora za financije i državni proračun i predsjednik Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Pa to je upravo definirano onim zakonom koji ste vi donesli izmjenama i dopunama. Mi danas predlažemo da od ovih članova Sabora ostane samo predsjednik Odbora za financije i državni proračun. Prema tome, sasvim je jasno da je intencija ovog zakona da se definira uskladi sa zakonskim promjenama do kojih je došlo u razdoblju od 2000. godine do danas u Vladi Republike Hrvatske kao tijelo državne vlasti, i da se definira ustrojstvo, dijelokrug i sve ono drugo da bi agencija mogla sustavno funkcionirati, da bi uprava mogla raditi, da bi postojao predsjednik Uprave, kojeg upravo na ovaj način definiramo i ovim izmjenama i dopunama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite kolegice.
… [[govornica se naknadno uključila ne čuje se]] navoda, to znači da je površno pročitao i Zakon o agenciji, a i ove izmjene zakona. Naime, agencija nema sredstva iz proračuna, nego iz drugih izvora. A da nije to tendencija za smjenu direktora, onda bi se ostalo samo na članku 1., dakle da se uskladi sadašnja struktura Vlade, ustroj Vlade. Treća stvar, pa nije točno, niste pročitali, ostaje i predsjednik Odbora za financije i državni proračun, ali i predsjednik Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora. Dakle.
Molim vas nemojte iz klupa. Hvala lijepo kolegice. Idemo dalje s raspravom. Poštovani zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, evo već je o samoj raspravi rečeno da je zapravo riječ o pokušaju da se na jedan drugi kolosijek usmjeri cijelokupna rasprava i da se ne govori o meritumu stvari. Pa dopustite i meni malo da elaboriram upravo taj dio drugog kolosijeka o kojem se ovdje već govorilo. Naime, očito je da članovi stranaka koji su činili bivšu vlast su mislili da su Bogom dani kadrovi, pa su tako sebi pokušali osigurat kroz određena riješenja i stalni utjecaj u područjima u kojima su oni djelovali. Naime, zar nije čudno da i bivša vlast nije pokušala donijeti ovakvu jednu izmjenu članka kakva se danas nalazi pred nama u članku 2., a govori da Vlada Republike Hrvatske može razriješiti direktora agencije i prije isteka vremena ako je imenovan. Zar nije čudno da to nije predložila onog trenutka kad je koncem 2002. godine na Vladi Republike Hrvatske donešena odluka po kojoj se cijelokupan portfelj DABA, Državne agencije trebao prebaciti u Hrvatski fond za privatizaciju? Nakon takve jedne odluke Vlade, što je uslijedilo? Ništa. Ništa se nije dogodilo. Naime, osoba, čelna osoba DABA je željela upravljati i usmjeravati prodaju imovine DABA, a ne da se to radi kroz Hrvatski fond za privatizaciju, jer se u Fond za privatizaciju možda ima malo bolja kontrola od strane Vlade i njenih predstavnika, nego u DABA-u. Zašto to govorim? Jer sve ono što je uslijedilo nakon toga, nakon konca 2002., a po izvješću revizije vidimo da je katastrofalno stanje koje upućuje i na radnje koje graniče sa kriminalom, što možete jasno iščitati iz izvješća revizije. Naime, tko je tu lud, a tko zbunjen bio krajem 2002.? – možete sami izvlačiti zaključak. Ali da direktor Državne agencije na upit postavljen u Županijskoj skupštini Dubrovačko-neretvanske županije odgovori, da nije htio prenijeti portfelj DABA u vlasništvo Fonda za privatizaciju zato, što oni ne znaju upravljati sa tom imovinom. To je u najmanju ruku dobar povod za raspravu i o funkcioniranju Vlade, i o funkcioniranju Fonda, a najviše o funkcioniranju DABA. No, ono što se danas događa, što se do jučer događalo u sa portfeljom DABA, konkretno sa imovinom koja je izuzeta iz portfelja banaka, govorim o Dubrovačkoj banci itd.. Onda moramo reći da se događa nešto što upućuje itekako jasno i čisto na kriminalne radnje. Prodaja imovina Dubrovačke banke, Dubrovnik shoping centar, razni Dubrovački hoteli, gdje se vršila prodaja po stranačkoj pripadnosti kako možemo danas pročitati u medijima dovoljno govori da je potrebno jasno preispitati svaki potez uprave DABA, odnosno direktora DABA koji je bio zadužen da provodi određene odluke DABA. Ja sam i osobno prije 15-ak dana zatražio od Ministarstva financija i od članova Vlade da se trenutno zaustavi prodaja koja je na djelu jer se i u ovom razdoblju, tranzicijskom razdoblju dok je još uvijek na čelu gospodin Filipović događa takva vrsta prodaje po stranačkoj pripadnosti. I druga je stvar da budem malo drugačiji od vas svih ostalih koji ste kukali, koji ste ronili suze nad tim što se mandat direktora DABA smanjuje sa 6 na 4 godine evo, ja predlažem da mandat direktoru DABA bude 10 godina. Ja mislim da je to dobar prijedloga. Zašto ne bi bio 10 godina ali evo, naravno vjerujem da nećete osporiti pravo novoj hrvatskoj Vladai da ona postavi tamo čovjeka koji naravno temeljem stručnih kriterija odgovara takvoj poziciji. Pa moj prijedlog ide u tom smjeru. Dajmo, imenujmo, postavimo čovjeka na 10 godina ako je već to problem što se skraćuje sa 6 na 4 godine. Dakle, možemo i u tom smjeru razmišljati. Ali ono što je najbitnije je činjenica da nije bilo dovoljno kvalitetne kontrole nad onim što se događalo u Državnoj agenciji. Tu prije svega mislim na prodaju imovine koju će trebati temeljito preispitati. A riječ, kada govorimo o čelnoj osobi onda nemojmo govoriti samo o stručnosti ili nestručnosti pojedinih kadrova. Gospodin Šuker i ja smo podsjetili na vaše smjene i vaše revanšizme koji su prethodili imenovanjima i postavljanju tih osoba, ali jasno recimo hrvatskoj javnosti da je riječ o jednom izuzetno visokopozicioniranom čelniku jedne od političkih stranka koje su činile vlast u bivšem sazivu. Dakle, to je bilo političko rješenje, vaše političko rješenje. Koje su posljedice tog rješenja, vidjeti ćete, ako vam trebaju tekstovi iz medija koje vi ne čitate, jer ih možda ne kontrolirate, onda ćemo poslati vama tekstove da vidite zapravo o čemu se tu radilo, o ćemu se tu radilo. Vi morate imati saznanje što se događalo u DABU iz dijela izvješća o državnoj reviziji jer se moglo iščitati da se radi o velikim nepravilnostima, ali ono što je bitno je da se tek treba utvrditi o kakvim se nepravilnostima radi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo povredu Poslovnika. Zastupnik Željko Pecek, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, odnosi se na vas povreda Poslovnika na članak 210. Malo prije ste ga konzumirali kada ste opomenuli gospodina Stazića da se udaljio od teme. Ovaj puta se govornik ozbiljno udaljio od teme, govorio o kriminalnim radnjama, govorio je o imenu i prezimenu čovjeka koji obavlja funkciju u DABU što nema nikakve veze sa izmjenama ovoga zakona. Ja vas molim ubuduće da date opomenu i da prekinete svakog govornika koji na taj način govori.
Hvala lijepo kolega zastupniče, prihvaćam vašu kritiku ali vaš senzibilitet za moje dopuštanje kršenja članka 210 se mogao javiti i kod nekih drugih zastupnika koji su također govrili o istoj temi o kojoj je sada govorio kolega Matušić. Naime, posljednjih 10 govornika, zapravo svi govore o smjenama. Kolega zastupniče, predlažem da se javite za riječ ako mi želite odgovoriti. Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Replika Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite zastupnice.
Evo, gospođo predsjednice repliciram kolegi koji je govorio o smjenama koje su se događale 2000. godine. Međutim, sada se događaju smjene ljudi koje još prvobitna HDZ-ova vlast postavila, dakle, to je već nije niti revanšizam, ne znam kako bi se to mogli nazvati, odmazda. Međutim, da se mi podsjetimo do 2000. godine, mislim tužno je što ću sada reći i apsurdno da su u ovom Hrvatskom saboru voljom tadašnje većine smjenjeni mrtvi ljudi. Tako je smjenjen još kada je Sabor imao te ovlasti apsurdne da smjenjuje suce, tako je jedan pravosudni dužnosnik smjenjen jer se 5 dana nije javio na posao, a nije se javio na posao jer je prethodno ubijen.
Kolega ne konzumira svoje pravo na odgovor na repliku. Idemo dalje sa raspravom. Poštovani zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Za očekivati je bilo da ćemo danas ako već govorimo o DABU govoriti o bitnim promjenama Zakona o Državnoj agenciji. Iz razloga što 2004. godine nema više potrebe da imamo državnu agenciju. Što svi znamo da ulazimo u potpuno stabilno vrijeme bankarskog sustava i da imamo mogućnost da banke osiguranje štednje rješe same a to znači da se država makne iz nadzora obveze da vodi brigu o sanacijama i pogotovo da osigurava štednju. I evidentno je da je država trebala samo regulirati stare obveze banaka zbog intervencije o ranijem periodu. I da je trebala zadržati osiguranje štednje, prebaciti taj teret u potupnosti na banke i cijeli bankarski sustav gurnuti u to da Državna agencija nestane a da postoji privatna agencija, agencija banaka koja će održavazti štednju i regulirati, ja bih rekao novčane obveze bankarskog sustava za sve ono što je učinjeno u prethodnom periodu i što ostaje po jamstvima države za ja bih rekao pokrivene dubioze u poslovnom bankarstvu. To je tema koja trenutno dominira u bankarskom poslovnom svjetu, u komori vezano za bankarski sustav, to je tema koja se mogla dopuniti sa veličinom osiguranja da li je to 50 ili 100 tisuća ili neki novi iznos i to je ono o ćemu smo mogli ozbiljno razgovarati. Samim time rješili bi i problem direktora državne agencije jer evidentno je ukoliko obavezu prebacimo na poslovni sustav bankarski, ako njih anganžiramo da oni vode brigu o pokrićima i jamstvima za osiguranu štednju i obvezama prema državnom proračunu da u tom trenutku će i oni voditi brigu tko će upravljati i na koji način će se upravljati institucijom koja više neće biti državna agencija. I evidentno je da je to tema koju vjerojatno ni nećemo moći izbjeći jer ju u biti u poslovnom svjetu vodimo i raspravlja se o tome već dobrih godinu dana. I zato smatram da ovaj prijedlog koji je došao pred nas je i ... upitan ako želimo shvatiti da to više nije državni posao i ne treba biti državni posao. Dalje. Tijelo koje je najbitnije za upravljanje agencijom je ipak uprava, uprava koja je od državnih dužnosnika a ne direktora. Sve odluke bitne za upravljanjem donose se na upravi a sastav uprave definiran je člankom 1. Prema tome vidimo da su i ja bih rekao i odgovornosti i prava samog direktora daleko manje nego mnogim regulatornim tijelima u mnogim trgovačkim društvima. Prema tome vidimo da je to i nešto što nije toliko bitno da bi se ovakvim izmjenama zakona jednostavno utjecalo na promjene i da se parlamentarna vlast kroz ovakve članke upušta u smjenjivanje i razrješavanje ljudi. Ovdje se neprekidno prebacujemo tko, koliko, je li revanšizam, je li političko smjenjivanje i nemamo ništa protiv, nemamo ništa protiv ako sadašnja i izvršna vlast i parlamentarna vlast opravdanje za smjene za donošenje ovakvih zakona nalazi u ponašanju koje je bilo prisutno ne dvosmisleno, bilo prisutno i kod koalicijske Vlade onda je to prekrasna poruka na dan vezano za objavu avi-a. Da, Hrvatska će ući sa političkim revanšizmom. To je poruka i ove Vlade i izvršne i parlamentarne. ... [[Upadica se ne razumije]] Ovakve. Možemo mi čuti imena i bilo ih je, i bilo ih je. Ali je nešto drugo. Ako je to opravdanje za sadašnju izvršnu vlast i parlamentarnu vlast nemamo ništa protiv. To je nešto što je zaista, zaista smatram da ovakvo ponašanje koje imamo gdje zakone donosimo da bi smjenjivalo je neuobičajena praksa. Ne treba parlamentarce miješati u taj dio. Ne treba miješati. Nemam ništa protiv da mi oduzimate riječ na ovaj način. I to je dio kulture i vjerojatno dobar temelj za put prema Europi, ali ja ću nastaviti govoriti. Nemojte se strašiti. Nema straha. Želim još nešto reći. Zaista želim još nešto reći, a to je da u samo stotinjak dana našeg rada ovdje sam čuo masu čudnih izjava. Optužbe na račun razbojstva u Dubrovačkoj banci, u Riječkoj banci, izrečene optužbe ali daljnji, da i “Viktor Lencu” ali nema papira. Nema dokumenata, nestrpljivo ih čekam. Nestrpljivo. Jer se sa ovih govornica upućuju takve riječi i pogotovo vezano i na poslu Državne agencije za sanaciju banaka. Ako je i jedan dio toga točan nema potrebe mijenjati zakon. Uprava Agencije može smijeniti direktora zbog upravo tih propusta. Nalaz Državne revizije sa nepravilnostima koje ne moraju biti krivična djela ili kaznena djela također mogu biti povod svakoj upravi da nosi teret odgovornosti i smjenjuje se ravnatelj. Znači ima pisanih dokumenata na bazi kojih svatko može nositi svoju odgovornost. Svatko može. Ali postoji nešto drugo. Vrlo je teško kada iz ove dvorane odlaze optužbe koje nisu dokumentirane, koje nisu nalaz Državne revizije i onda na bazi toga šaljemo i poruku u javnost. Poslata je. I za gospodina Filipovića poslata je i za gospodina Drempetića koji je upravljao sustavom od 20 tisuća ljudi. Iz ove dvorane je otišla optužba i o njoj ćemo uvijek razgovarati jer to nije dostojno da saborski zastupnici, ljudi koji rade u ovom Parlamentu, članovi Vlade upućuju poruke koje nemaju nikakvo pokriće i koje udaraju i idu na osobe, na njihove porodice. To ne služi na čast ovom Saboru. I toga se moramo čuvati. Prema tome ja prihvaćam da svaki nalaz koji pokazuje na propuste najmanje razine daju pravo svakoj upravi, svakom tijelu koje prati i vodi nadzor može preuzeti teret odgovornosti. MOžemo se mi politički svađati je li to smjenjivanje, oportunizam, revanšizam što god hoćete. Ali ne trebaju ići optužbe koje nisu dokumentirane. Ne trebaju. Prema tome mislim da svatko od nas ima pravo u ovom Saboru imati svoj dojam o zakonu. I nama koji ovdje sjedimo koji smo nosili teret odgovornosti postavljanja, smjenjivanja i koji je bio prozivan da smo smjenjivali ljude i dio ljudi je otišao i nije bilo razloga za to. Mi nosimo krivicu za to kao izvršna vlast, se ne slaže za to da se parlamentarci u to ... [[Govornik se ne razumije]] vama može biti svejedno iz pozicije. To je pravo svakog od vas da tako razmišljate, ali ono što je žalosno ako u ponašanju i propustima bivše vlasti nalazite opravdanje za svoje onda smo ipak daleko od puta Europe. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo tri ispravka netočnog navoda i jednu repliku. Prvi se za ispravak netočnog navoda javio kolega Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Potpuno je netočno da mi iz Hrvatske demokratske zajednice danas šaljemo poruku o revanšizmu. To je potpuno netočno jer danas se ne razgovara, danas tema dnevnog reda nije nikakva smjena, danas je tema dnevnog reda izmjena zakona odnosno Zakon o izmjenama. Prema tome to je potpuno netočno izvan konteksta. Gospodine Linić sve ono što sam posebno govorio mogli ste demantirati i ispraviti netočne navode. NIste to uradili, a vjerojatno iz jednog razloga. Zato što ste i sami bili u upravi i dijelite sudbinu njenog direktora, gospodine Linić, i isto tako odgovarate jednako kao i on pred javnošću, a ja sam govorio o javnosti u Dubrovačko-Neretvanskoj županiji pred kojom ste vi sigurno trebali položiti račune za vaš rad zajedno sa Marinkom Filipovićem u Državnoj agenciji na rasprodaji imovine na nečemu što se zove drugačijim imenom, da sada to ja ne želim, ja to ne želim reći ali vi ste to izrekli. Jer ja to nisam izrekao. ... [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica se ne razumije]] Vi ste to izrekli sa,
Lijepo vas, lijepo vas molim da dopustite zastupnicima koji su se pritojno prijavili za riječ da govore. Sljedeći ispravak netočnog navoda kolega zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Netočno je da je Vlada gospodina Linića konsolidirala bankarski sustav. Upravo njegova uloga u sanaciji Riječke banke ući će u anale hrvatskog bankarstva kako se sanirala Riječka banka da bi se potom u bescijenje prodala. To je model koji ova zemlja treba zaboraviti.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda potpredsjednik Doma Luka Bebić. Izvolite.
Po treći put se tvrdi da Parlament miješamo u smjene, a ja ću po treći put utvrditi da se nije mogao predsjednik Vrhovnog suda ove države smijeniti drugačije nego ustavnom odlukom. Pa je to ja mislim primjer svjetski, nonsens svjetskog značaja i nije se samo predsjednik Vrhovnog suda smjenio člankom Ustava nego i sudbeno vijeće koje je imenovala suce 2001. godine a nije im završio mandat. Ja ću svaki put ovo ponoviti nakon vaših tvrdnji koje se odnose na ovo i drugo, mi ne mijenjamo zakon da bi smijenili direktora Agencije nego mijenjamo zakon da bi on imao 4 godine, ovaj, mandata kao i drugi. A vi niste tražili smjenu, ovo izmjenu zakona nego ste smijenili Šunjića a još je imao dvije godine mandata. A ja ne znam je li sjedimo na ušima ili što, ali budite uvjereni na svaku vašu tvrdnju ovo će biti moja ponovna ... [[Govornik se ne razumije]] kao i niz drugih koje ovdje neću sad isticati, ima ih na stotine. Hvala.
Hvala lijepo kolega potpredsjedniče. Imamo jednu repliku. Zastupnik Nenadić izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo nisam mogao a da, izdržati a da ne kažem da sam dolazeći u ovaj visoki dom očekivao prije svega puno više tolerancije i razmišljao hvala Bogu četri godine za nama, revanšizam je prošao a taj optimizam se temeljio na tome da osjetio sam ga i na svojoj koži, jer su nekoliko puta tražili moju smjenu i poigntuo je nekoliko krivičnih optužćnica koje su sve odbačene nakraju. Vjerovao sam da je doba revanšizma prošlo, a vjeroato sam zbog toga što je i sam predsjednik naše stranke dr. Ivo Sanader sada premijer, kada smo pobjedili na izborima dobili većunu rekao da nema revanšizma i svi smo vjerovali u to. Ali da uzde moramo uzeti u svoje ruke. Međutim ja bih ovu repliku završio samo citatom jednoga moga prijatelja koji je član SDPa koji je rekao, Vi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici trebate dozvoliti dopustiti nama u SDPu da otvorimo školu u Kumrovcu i da pohađate tečaj u toj školi dok se naučite neke stvari. Havla lijepa.
Hvala kolega zastupniče. Imamo odgovor na repliku, zasatupnik Linić odgovor na repliku.
Da žalostno je utvrditi da se ponosimo na nekim dostignućima a evidentno da je prisutna i politička, politika revanšizma i da je ono i danas prisutno. Po peti slušam o promjeni zakona da se promjenio sudac Ustavnog suda. Pa to nije posao izvršne vlasti to može i raditi jedino parlamentarna vlast, ako nešto mijenja. Prema tome to je pokušaj opravdavanja svega onoga što se dešava u Hrvatskoj danas. To je ono što ne valja. O čemu sam ja u svojoj raspravi agovorio ali mnogi neće da razumiju, mnogii da i ja sam taj koji sam razgovorao o bivšem direktoru agencije i i digao ruku i nosim teret odgovornosti kao član izvršne vlast. Nisam mješao parlament u to. Želite se zbog toga revanširati pa nije problem, možete. Ali nemojte uvlačiti parlament, to je tema o kojoj mi danas razgoavramo. Ako već šaljemo poruke neka teret odgovornisti nose izvršan vlast. Pogotovo ako ima dio točnosti, u revizijama, pa uprava može odlučiit. Kada već govorimo opet o Riječkoj banci. Hvala vam. Vi šaljete te poruke. Ali znate li što je najveći paroblem što vi šaljete neistine. To je problem neistine iz Sabora nisu dobre. I o tim neistinama ćemo porazgovarati. Jer znate ako ni jedna kuna nije plaćena za sanciju riječke banke onda o tome moramo razgovarati. O tome moramo razgovarati jer šaljete neistinu. Ali ja očekujem izvješće ministra Šikore koji vam ga je obećao. Pitajte ga.
Poštovani kolegice i kolege. Ja sam vas dužna upozoriti da ne raspravljate o dnevnom redu. Doista ne raspravlajte, 6 točka dnevnog reda je, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banak sa konačnim prijedlogom zakona. Lijepo vas molim da se doista držite teme. Imamo jednu povredu Poslovnika zastupnik REbić izvolite.
Gospodin Linić ne može. Članak 209. gospodine Linić ne može replicirati prethodom govorniku.
Kolega zastupniče. Predlažem da proučimo poslovnik. Javio se ministar Šuker izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa vjerojatno će gospodin Linić reći da me nije prekrstio ali dobro nemaveze. Ovdje se ispričava. Htio bih nešto reći vi dobro znate da fond koji bi trebao stupiti početi funkcionirati od 1.1. 2005. za osiguranje štednih uloga bi trebao ići na teret poslovnih banaka. Vio dobro znate u kojoj fazi ste ostavili pregovore sa udrugom poslovnih banak. Ja to opet ne bih danas ovdje govorio nebih htio otvarati jednu temu, međutim na žalost ona je bila ispod svakoga početka. Koja funkcija DABa u budućem tom fondu za osiguranje štednih uloga zašto imovina DABa nije prenešena tamo gdje se trebalo upravljati sa državnom imovinom. Ja to uopće danas gospodine Liniću oprostaite što vam se obraćam ovako direktno, jer kao predstavnik vlade nije korektno ali mislim da mi nećete to zamjeriti. Dakle ja kap predstavnik Vlade to danas ni jednom riječju nisam spomennuo. Najuljudnije sam u ime Vlade pokušao objasniti koji su razlozi za izmejnu zakona ne spominjuči ni jednom riječju ime direktora državne agencije. Ne spominjujući ni milion drugih stvair. Hrvatskoj Vladi se ovdje željelo danas imputirati štošta toga. Jednostavno je to želja. Kažem Vlada u ovom, mi smo mogli u ovo izvješće staviti štošta ja sam rekao sudski spor za koji vi dobro zante i za kojega će vjerovatno hrvatska država izgubiti tko će koštati desetine miliona eura porezne obveznike. Dakle ol tome nisam želio govoriti jer mislim da to nije tema ovoga prijedloga zakona. No ako govorimo o demokraciji ako govorimo u putu u Eurpu onda je normalno da određeni dužnosnici po isteku po prolasku izbora, daju svoje mandate na raspolaganje. Ako vi ne možete doći do osnovnih do elementarniuh stvari a kasnije ću o tome govoriti kada budemo govorio o Fini, kao predstavnici vlasti. Onda kako možete i snosniti odgovonrost za upravljanje milijunskolm imovinom. Vrlo teško. Dakle,vrlo interesantno da nitko od bivših članova Vlade, nije se nalazio na naslovnicama niti ih je bilo tko prozivao kao što su se vaši prethodnici miistri nalazi u proljeće 2000. Prva tri četri mjeseca 2000. u ovom Saboru se isljučivo rasprvljalo o nalazima državne ravizije i govorile su se vrlo teško riječi. Ja ne želim uopće ulaziti u meritum stvari dakle viš eputa je bilo vrlo teško slušati što se iznosilo u odnosu na drugu stranu. Ovdje nitko od nas iz Vlade pa i saborskih zastupnika ne rabi takve riječi. Vi ste jučer imali priliku r azgovarati s jednim vrlo visokim međunarodnim dužnosnikom. Ja sam upoznat sa sadržajem toga razgovora. I mislim da vam je on rekao o nekim dugovima kakvo je stanje i tko je u pravu. Pa između ostaloga i onih milijardu i 600 miliona hrvatskim željeznicama. Koje su potrošene na vrlo čudan način. Ali koji su danas veći problem ove Vlade nego što su bili problem prethodne Vlade, i ova Vlada danas ima izuzetno velike probleme. Dakle, ....razgovarali popodne sa tim dužnosnikom. A što se tiče puta u Europu gospodine Liniću nama su jučer ja sam imao priliku biti u Londonu, i razgovarati sa predsjednikom EBRDA, i sa skoro svim tehničkim direktoriam. Imao sam čast i priliku biti dan prije toga na prezentaciji Hrvatske gdje je bila prepuna dvorana. Preko 200 investitora. Iamo sam čast razgovarati sa nekoliko europskih ministara. Predsjednik Sanader i ministar vanjskih poslova Žužul su jučer imali priliku isto r azgovarati. Nitko od tih ljudi ni u jednom momentu nije doveo u pitanje legitimitet i stev ove Vlade oko puta u Europu. Jutros predsjednik Hrvatskog sabora jučer predsjednik hrvatske Vlade, nisu ni jednom trenutku zatajili ulogu pozitivnu u tome i bivše vlade, to je demokracija. Ali s kojim pravom vi nama danas imputirate da mi ne vodimo Hrvatsku u Europu. Pa ja ne mogu reći da ug led ovakav je stvoren u zadnja tri mjeseca, on je samo u tri mjeseca podignut. I daj bože da uvijek bude tako s Hrvatskom. Daj Bože da uvijek bude tako s Hrvatskom. Ali oprostite ja kao predstavnik ove Vlade ne mogu a da vam ne odgovorim na to zar ćete vi tako u Europu. Da mi ćemo u Europu. Jer smo to dokazali svojim djelima i svojim ponašanjem. Ali na žalost neki drugi koji nam drže lekcije su zaboraviil da je danas Europa jako informirana. Pa su pokušali sakriti neke financijske pokaztelje. Financijske pokazatelje o kojima Europa više zna nego što mi mislimo da znamo sami. Zašto? Zato što ti financijski pokazatelji, danas se točno zna tko se zadužio u lipu, gdje kako i kada i pod kojim uvjetima. Nema priče da ćete zmuljati bilancu ispod stola i stavit, to su bila vremena 80-tih godina kada nije bilo kompjutera, a to sam ja na žalost upravo našao takve podatke koji nisu bili evidentirani nigdje. Nisu bili evidentirani nigdje. Ali kažem, jučer ste imali priliku razgovarati o nekim stavkama i jasno i glasno vam je rečeno kakav stav o tome imaju ti visoki dužnosnici. Je. Dakle toliko o tome. Meni je žao što jedan demokratski pokušaj Vlade da dođe do pozicija koje pripadaju se želi okarakterizirati ovako kako se želi okarakterizirati. Očigledno ću kao predstavnik predlagatelja u ovom drugom zakonu ipak morati iznijeti neke stvari, ali kažem ja sam i prilikom zadnje rasprave doživio toga da se nama priča da mi nekome prijetimo, u principu prijeti se nama jer ne daj Bože da bi mi smjeli iznijeti nekakvu konstataciju i činjenicu, ne to se ne smije napraviti. Šutite, trpite i poklopite ono što nije u redu. Nabavite novce što smo mi potrošili po sistemu đendo i to je tako. Ali kažem, 6.4.2000. je smijenjen gospodin Mladen Šunjić, na istoj sjednici Vlade je imenovan gospodin Marinko Filipović. Nitko s ove strane sabornice vama niti riječ nije rekao. Pa i ovo je isto po zakonu. Prema tome nemojte pričati o revanšizmu i nemojte se iza krinke revanšizma igrati sa sitnim politikantstvom i pričati o tome da mi nećemo ući u Europu. Hoćemo itekako, ali sa potpisom dr.Sanadera.
Hvala lijepo. Jučer je prošireno Predsjedništvo Sabora sa predsjednicima svih parlamentarnih klubova, svih, zaključilo i preporučilo Hrvatskoj radioteleviziji da se neposredno prenose sjednice Hrvatskoga sabora u vremenu od 9,30 do 17,30. S time da se ako Predsjedništvo sabora iza 15,00 sati drži da neke teme nisu od osobitog značaja za javnost da obavijesti pravodobno i ravnateljstvo HRT-a i da onda bi bili prijenosi do 15,00 sati, zapravo do 13,30 a da ćemo se dogovoriti Prošireno predsjedništvo pravodobno sa glavnim ravnateljstvom HRT-a i predsjednikom Programskog vijeća da se integralno u cijelosti do otprilike 20,00 sati prenose teme koje su od osobito važnoga značaja i da će biti još i reportaže u ovom slučaju ako bude prijenos do 17,30. Bez ikakve obavijesti su prekinuli emitiranje poslije 13,30. O tome ćemo morati posebno raspraviti. Dame i gospodo idemo dalje na raspravu. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja kao ajde recimo to tako relativni outsider u politici. Malo slušam ovu raspravu pa zapravo ne znam o čemu se raspravlja, dal' se raspravlja o promjeni jednog zakona kao principijelnoj promjeni ili možda zaista o smjeni na jedan indirektan način. Moram reći da sam se nadao i nadam se još i danas da će one činjenice koje stoje, a moram reći da stoje i u pogledu nekih prijašnjih smjena iz nekih prijašnjih godina, da će takva praksa prestati i da će u jednom trenutku bez obzira tko je na vlasti ovaj Sabor smoći snage da napravi dvije stvari. Prvo da jasno definira što to spada u korpus mjesta koje aktualna vlast ima pravo kontrolirati prema političkim kriterijima i to je pitanje onog zakona o kojemu se dugo govorilo, zakona o smjeni vlasti i mislim da bi donošenje tog zakona otklonilo ove mučne rasprave koje sigurno nisu ni nama ugodne, a još manje vjerojatno javnosti, možda je dobro da je televizija isključila program. S obzirom da nema takvog zakona očito je da se na neki način intervenira u kadrovsku politiku ili se želi ili je barem takav dojam da se želi intervenirati kroz zakonodavne mehanizme što mislim da je potpuno nepotrebno. Jao gospodi čija se imena ovdje spominju, moram priznati da ne znam ništa o njihovom radu, ali ako stoji i dio onoga o čemu se ovdje govorilo sasvim sigurno bih podržao da se oni smijene pa čak i ako nema tih razloga ako se procijeni da su njihova mjesta dio onog korupsa, mjesta kojima trenutna državna vlast, dakle Vlada može raspolagati s obzirom na svoju političku poziciju i ovlasti i odgovornosti koje ima. Upravo zato kada bi ovaj opći dojam poricala to aktualna vlast ili ne da je riječ o dva zakona čiju bi raspravu zapravo i mogli objediniti jer da im je cilj zapravo stvaranje uvjeta za smjenu, dakle da bi se otklonio taj dojam to bi se moglo učiniti vrlo jednostavno. Ja neću nuditi taj amandman jer mislim da to Vlada može vrlo jednostavno učiniti i time pokazati da se ne radi o onome o čemu se s ove stane Parlamenta pa moram reći u većem dijelu javnosti priča nego upravo o nekim principijelnim smjenama, dakle to bi se vrlo lako moglo riješiti tako da ako se uspostavlja jedan sustav principijelni, dakle mandati četiri godine vezuju se uz mandat Vlade itd. da se kaže da trenutno zatečenim dužnosnicima na pojedinim mjestima teče i dalje mandat do isteka onog roka koji je sada po novome predviđen da taj mandat traje. Pri tome niti jednoga trenutka ako se to tako i napravi, ne poričem pravo Vlade da osobe koje jesu zatečene na tim mjestima ako je točno ono o čemu se govori pa čak i ako nije, ali ako vlast smatra da je to dio korpusa onih mjesta koja treba kontrolirati da ih naprosto smijeni, a da se otkloni ovaj dojam da je Parlament uvučen u možda ne baš sasvim principijelne projekte zakonske koji nemaju čistu pozadinu u smislu, jasnu pozadinu neću reći čistu, nije dobra riječ, u smislu motiva. Tako evo moj poziv Vladi da možda takvim jednim amandmanom otkloni dvojbe da se prezentira kao Vlada kojoj nije cilj da promjenama zakona stvori uvjete za smjenu, ali da svakako smijeni svakoga onoga pa uključivši možda i gospodu o kojoj je riječ ako ne rade svoj posao kako treba.
Zahvaljujem. I na koncu poštovani zastupnik potpredsjednik Doma, gospodin Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Moram reći svoje iskreno nadanje, ja sam očekivao da ćemo zapravo danas dobiti Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o osiguranju štednih uloga i sanacija banaka, jer zapravo taj zakon je ispunio svoju svrhu i svoj cilj. I stvarno u pravnom sustavu Republike Hrvatske ne bi bio potreban više ovakav zakon, treba podsjetiti se da smo donijeli novi Zakon o Narodnoj banci, novi Zakon o bankama, da smo donijeli novi Zakon o osiguranju štednih uloga itd. itd. Prema tome mislim da je stvarno bilo za očekivati da se ovakav zakon predloži a ne ovo što smo danas dobili. Na žalost mi smo dobili Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju štednih uloga, predlagač se odlučio kako između ostaloga se i u usmenom obraćanju kaže iz demokratskog pokušaja, da zapravo kroz četiri članka zakona izmijeni i dopuni ovaj zakon i osigura odgovarajuće ciljeve. Posebno predlažem predlagatelju da povuče ovaj Prijedlog zakona, a ako ga ne povuče, predlažem kolegama zastupnicima Hrvatskog sabora da odbijemo ovaj Prijedlog. I to iz nomotehničkih razloga, iz ustavnopravnih razloga i političko-pravnih razloga. Naime, drage kolege i kolegice, imam primjedbu na svaki članak od ova 4 članka, odnosno na 3 članka, osim ovog završnog članka koji govori o stupanju na snagu ovog zakona, i to vrlo ozbiljne naravi. Prvo, nije dobro da se Sabor Republike Hrvatske kao zakonodavno i predstavničko tijelo Republike Hrvatske uvlači u posao izvršne vlasti. Drugo, ovako kako se on uvlači člankom 3., to je sa ustavnopravnog aspekta potpuno upitno. Naime, predlaže se da direktoru Agencije koji je imenovan temeljem Zakona o štednih uloga i sanaciju banaka, prestaje mandat imenovanjem direktora Agencije. Ovakvom normom se izbjegava prvo da se razriješi dosadašnjeg direktora Agencije, a ako se izbjegava razrješenje, izbjegava se još nešto što po Ustavu nije moguće, a to je da se da obrazloženje pojedinačnog akta u razrješenju direktora. Ja bih htio podsjetiti na članak 19. Ustava koji jednostavno, jasno kaže: "Pojedinačni rad Državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti, moraju bit utemeljeni u zakonu, zajamče se sudska kontrola zakonitosti pojedinačni akat upravnih vlasti tijela koje imaju javne ovlasti". Ovdje razrješenje treba praktički izvršiti Vlada, ako ovako zakonom stavimo, onda smo doveli u situaciju Sabor da preuzimaju ingerencije Vlade Republike Hrvatske i osim toga, da se povrjeđuju prava osobe koja nije u stanju, nema mogućnosti da se formalnopravno štiti. Prema tome, iz takvog razloga je potpuno razvidno da je odredba članka 3. ovoga zakona i sa ustavnopravnog aspekta dvojbena. Ja neću ulaziti u ovaj demokratski pokušaj koji se htio ostvariti s ovim člankom 3. o kojem je dobro govorio kolega Josipović i iznio političke razloge. Međutim, u taj dio ne ulazim, to je stvar opredjeljenja većinske stranke, međutim, bojim se da na ovaj način kako je ovo predloženo, to je potpuno neizvedivo i da će ako povede se ustavni spor, pogotovo ako se to bude vodilo i sa aspekta ustavne tužbe, ako dođe do ovakvog razrješenja sadašnjeg direktora praktički biti, to razrješenje pasti u vodu i u takvoj situaciji dovodi se ... [[Govornik se ne razumije.]] u pitanje. Drugo što je važno ovdje naznačiti, časom imenovanja jednog direktora Agencije prestaje mandat drugog direktora Agencije. Praktički se izbjegava mogućnost primopredaje. A radi se o vrlo ozbiljnim pitanjima i financijskim poslovima gdje je sasvim sigurno, mora doći do primopredaje i do kontrole primopredaje koja bi trebala u krajnjoj liniji uprava da sama kontrolira. I ta situacija upućuje na činjenicu da ne bi trebalo prihvatit ovakvo rješenje nit bi trebalo unositi zakonski automatizam o prestanku mandata. To tim više što je člankom 14. dosadašnjeg Zakona, do sad važećeg Zakona i stavkom 2. ovoga zakona, ili sa člankom 2. ovoga zakona, sada predviđeno doduše da se mandat od 6 godina smanji na 4 godine, ne znam zašto baš jer nema posebice osobitog razloga. A nije ni dobro ujednačavati mandate pogotovo ne u ovakvim ustanovama, kad i ovako zakon ispuni svoju svrhu, u cilju treba prestati važiti. I drugo, da se dopuni taj članak novim stavkom 3. po kojem Vlada može razriješiti direktora Agencije i prije isteka vremena u kojem je imenovan. Ja bi htio podsjetiti da važeći članak kaže vrlo jednostavno: "Radom Agencije rukovodi direktor kojeg imenuje i razrješava Vlada, direktor Agencije imenuje se na vrijeme od 6 godina". Prema tome, ako ga Vlada imenuje i razrješava onda ga može razriješiti svakako i prije roka od 6 godina, ne samo istekom mandata. Prema tome, nije potrebno uopće stavak 3. unositi, ali ako ga razrješava prije roka onda se mora navesti razlozi zbog kojih se razrješava, inače se radi o rješenju koje ... [[Govornik se ne razumije.]] sukladno članku 19. Ustava mora bit obrazložen i mora ... [[Govornik se ne razumije.]] i na kraju krajeva, mora bit utemeljen na zakonu. Prema tome, ovdje je trebalo umjesto one odredbe staviti nekoliko rješenja ili navesti zakonske i objektivne ili subjektivne, bilo koje razloge, ali utemeljene na zakonu na osnovu kojih se vrši razrješenje prije roka i na taj način, praktički, osigurati da se ovo pitanje uredi u skladu sa našim Ustavom, i da zapravo omogući jedan drugačiji pristup. Kad je u pitanju članak 1. osim formalne usklađivanja vezano za promjenu naziva potpredsjednika bivšeg zamjenika predsjednika Vlade u potpredsjednika samo Vlade, što je izmijenjeno Zakonom o Vladi koja je potpuno opravdana, prihvaćena je i preuzet je ponovo članak 2., stavak 2. članka 11. starog Zakona. Ja moram reći da je doslovce prepisan i moram reći da je ponovio pogrešku koja je već prisutna u važećem Zakonu. Naime, šta tamo piše: "Uprava Agencije odlučuje većinom glasova svojih članova". Nije točno. Uprava Agencije odlučuje glasovima svih svojih članova, a ne većinom glasova svih svojih članova. Ona odluke o kojima odlučuje može donositi većinom glasova svih članova. TO je nešto drugo. I to uopće nije razrađeno ni u važećem zakonu do sada, nažalost, napravila greška se i prilikom zadnje izmjene i dopune Zakona, o tome se nije vodilo računa i ona je ponovo sada ad verbum prepisana i preuzeta. Što pokazuje zapravo da nomotehnički nije uopće se vodilo računa o tome kako će Zakon izgledati. Bitno je bilo ipak izgleda ovo demokratsko, demokratski pokušaj da se stvori pravna osnova kako razriješiti kadrovsko pitanje. I mislim da to pitanje zapravo nije toliko dvojbeno i da je daleko jednostavnije bilo napraviti izmjenu i dopunu Zakona ako se to htjelo reći i navesti zakonske razloge kad i zbog kojih razloga Vlada može prijevremeno razriješiti direktora Agencije i u takvoj situaciji postupiti, što bi bilo onda ne samo legalno i legitimno pravo Vlade i naravno, operacioniziranje političke volje većinske stranke. Nego između ostaloga, bi moralo dovesti do toga da se pojedinačnim aktom rješenje o razrješenju praktički mora bit obrazloženo i dati im mogućnost da se sudska kontrola izvrši onome ko je razriješen, ukoliko smatra da je neopravdano razriješen i da je povrijeđeno neko od njegovih zakonskih prava. Činjenica da ovako kako je sada predložen Zakon, zapravo mi ulazimo u jednu, u jedno područje koje može dovesti i do toga da se zapravo diskreditira i autoritativ Parlamenta i Vlade Republike Hrvatske. I zbog toga, ja mislim da bi bilo jako dobro da se ili ovaj zakon povuče ili barem da se ovo hitno, hitni postupak u konačnici pretvori u prvo čitanje pa do drugog čitanja da se ovo popravi jer nema smisla da ovakvi zakoni izlaze iz Hrvatskog parlamenta. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ima li ministar ili osjeća potrebu dati nešto završno? ... [[Upadica se ne čuje.]] To kad bude glasovanje. Izvolite.
U ime predlagatelja prihvaćamo sva tri amandmana Odbora za zakonodavstvo.
Dobro. Zaključujem raspravu. Peto, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, prijedlog zakona br. 77. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 73 glasa za, 20 protiv i 6 suzdržanih donijet ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj agenciji u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Drugi zakon koji će vjerojatno po retorici izazvati istu raspravu, no ja bih nešto želio reći, da s obzirom na to koliko FINA ima značaj i prije svega, koliko ostvaruje prometa kao prije svega sa državom. Zbog platnog prometa, Državne riznice i zbog poslova koje obavlja za Poreznu upravu, skoro 300 milijuna kuna, a isto tako i njen odnos sa REGOS-om i općenito njen veliki značaj. Dakle, smatrali smo da bi se Zakon trebao izmijeniti, da Vlada ima potpuni uvid i utjecaj na rad Agencije. Podvlačim da ne bih morao ponovo, nikakvo, ove izmjene Zakona nemaju veze niti sa revanšizmom, niti sa imenima i prezimenima, nego jednostavno odredbe starog Zakona su jako loše. I ponavljam, FINA kao takova je vrlo, vrlo bitna za Hrvatsku državu. Vi znate da prilikom mirovinske reforme i osnivanja REGOS-a da je ovdje u sabornici upozoravano na to da određeni obrasci i funkcioniranje i REGOS-a i FINA-e i njihovih odnosa već postojećim tijelima državne uprave će stvoriti jednu veliku zabunu kako kod obveznika podnošenja obrazaca, a isto tako i kod načina korištenja usluga. Pa tako danas imate slučaj da FINA praktički naplaćuje svaku unesenu stavku u REGOS-u, REGOS koji je prilikom predlaganja zakona ima jednu sasvim drugačiju namjenu i funkciju. Međutim, njegova godišnja obaveza za koju opet moram nažalost reći i nije mi namjera povlačit ono što se kaže mačka za rep, ali istina da prošle godine u Saboru nije bilo osigurano 80 milijuna kuna i da REGOS nije to platio FINA-i i da će se to morati platiti iz proračuna ove godine. Ali kažem, s obzirom na to da je Hrvatska država vlasnik FINA-e. S obzirom na to da su i određeni zakonski propisi doneseni i s obzirom na to na silinu podataka s kojom FINA raspolaže s kojom se mogu koristiti kako i gospodarski subjekti, a tako i Vlada Republike Hrvatske smatramo da su određene promjene potrebne donesti, jer iskreno govoreći razgovarajući sa članovima nekim članovima nadzornog odbora njima je da tako kažem nezgodno, nezgodno je kako se postaviti i kako se ponašati u ovom vremenskom periodu. Dakle, izmjena ovog Zakona o FINA-i smisao njegov je da riješi loše riješenja koja su bila u starom zakonu. A ako ne vjerujete, razgovarajte sa postojećim članovima nadzornog odbora, pa ćete se uvjeriti.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa, ja sam ipak koristio priliku za repliku, zahvaljujem se predsjedniku što mi je dao riječ. S obzirom da je ministar Šuker u svom prijašnjem govoru naveo to da neki članovi nadzornog odbora FINA-e nisu dali ostavke u određenom dijelu. Evo ovdje ja javno dajem ostavku na mjesto gdje sam izabran. Mogu reći da objektivno sam mislio da je to neka redovita procedura, i ako je to sporno i ako će to pridonijet povlačenju ovog zakona, evo ja javno dajem ostavku na to mjesto.
Žele li izvjestitelji odbora riječ? Poštovani izvjestitelji odbora ne žele. Otvaram raspravu. Raspravu po klubovima. U ime Kluba SDP-a, poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjediče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Drago mi je da je ministar Ministarstvo za financije naglasio važnost FINA-e za Vladu, za ministarstvo, za REGOS. Ali gospodine ministre, ništa manje FINA nije značajna za sve druge subjekte u pravnom prometu na tržištu Republike Hrvatske. Ništa manje. Dakle, kad gledamo ulogu FINA-e onda ne možemo gledati samo interes države. Moramo gledati koja je njena potpuna uloga. A potpuna uloga kaže, da agencija obavlja statistiku, financijski tokove, evidentira kod ovlaštenih organizacija, izrađuje analize, bonitete i druge informacije, obavlja druge poslove određene propisima na osnovu ugovora, te u svrhu prikupljanja, obrađivanja itd. pravnih subjekata na tržištu Republike Hrvatske. E sad, u tom jest kvaka, kad bi to bilo tako, prihvaćeno i od Vlade, onda Vlada ne bi na temelju ovog zakona želim pokazati na temelju ovog slučaja pokazati kakva je razlika u karakteru poimanja vlasti po važećem Zakonu o FINA-i i ovo što predlaže Vlada Republike Hrvatske. Naime, Vlada Republike Hrvatske predlaže da se izmjeni članak 12. i to znate šta predlaže, u članku 12. su taksativno navedeni razlozi kad se može smijeniti uprava FINA-e. Ako član to sam zahtijeva, ako svojim radom teže povrijedi ili više puta povrijedi zakon druge propise koji se odnose na rad i obavljanje djelatnosti agencije, ako svojim radom prouzroči veću štetu agenciji i u drugim slučajevima utvrđenim zakonom i molim vas lijepo naglašavam, statutom agencije. Naglašavam, statutom agencije. Vlada ne želi vladavinu prava i zakonitost u postupanju, nego želi izbaciti odredbu kojom je pravna sigurnost rukovodstvu FINA-e data zakonom. Vlada želi da se izmjenom zakona osigura Vladi pravo da bez razloga, bez razloga u zakonu može smijeniti rukovodstvo FINA-e. i sad se Vlada još poziva kako je FINA značajna za pravni sustav Republike Hrvatske. Pa u čemu je onda značaj, ako Vlada želi napraviti ovisnom FINA-u? U čemu je značaj? – za ostale subjekte u pravnom prometu Republike Hrvatske. A gledajte upravu kako može smijeniti prema važećem zakonu. Ako sama to zatraži, ako ne postupaju po propisima i općim aktima agencije, ako neosnovano odbiju izvršiti odluke nadzornog odbora agencije donesene u okviru njihove nadležnosti, ako ne savjesnim, nepravilnim radom prouzroči agenciju veću štetu, ako učestalo zanemaruju ili nesavjesno obavljaju svoju dužnost zbog čega nastaju teškoće u obavljanju djelatnosti agencije. To Vladu ne zanima, to nije zadovoljavajuće za predlagatelja. Vlada to ne želi imati u zakonu. To ne želi imati, jer je to pravna sigurnost, to je vladavina prava. Unaprijed određeni uvjeti i razlozi i okolnosti kad se može smijeniti uprava agencije. Unaprijed. Potpuna izvijesnost zakonska. Ne želi to Vlada. I još nešto Vlada ne želi. Prije donošenja odluke o razriješenju članovima uprave mora se dati mogućnost da se izjasne o razlozima razriješenja. Molim vas, kolegice i kolege u Hrvatskom saboru, je li moguće da mi hoćemo donijeti propis kojima Vlada može smijeniti rukovodstvo jedne tako značajne ustanove agencije FINA-e, a da neda mogućnost članovima sadašnje uprave da se izjasne o toj smjeni? Pa ja mislim da to nije zaista svjesna namjera Vlade Republike Hrvatske. Ja zaista mislim da to nije svjesna namjera Vlade Republike Hrvatske. Ja mislim da to nije presedan kojim će Vlada ići. Ako FINA jeste tako značajna, a ja se slažem da jeste, zakonom je predviđeno da FINA razvija i komercijalne djelatnosti. Da samostalno nastupa u konkurenciji sa drugim. Tako je predviđeno zakonom. Zašto mi mislimo da Vlada treba kontrolirati tržište? Ako je zakonom predviđeno da FINA razvija i druge djelatnosti komercijalne. Ja mislim da takav dijelokrug zakonom određen financijskoj agenciji Republike Hrvatske ne dozvoljava u smislu Ustava, da Vlada može napraviti poovisnom takvu ustanovu. Mislim da bi, ako djeluje pravna država morala reagirati i Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Morala bi reagirati. Zakon predviđa da FINA razvija aktivnosti koje su na tržištu, koje su podložne konkurenciji. Pa mi svi koji smo radili znamo da postoje različite cijene platnog prometa, mogućnost ostvarenja platnog prometa. Različite podatke možemo tražiti. Ali molim vas lijepo, ako je smisao vladavine prava i djelovanja pravne države da se ostavi Vladi pravo da bez obrazloženja, bez zakonom predviđenih razloga može smjeniti rukovodstvo tako značajne ustanove onda mislim da je ovaj slučaj opasan da ne postane presedan. Zbog takvog poimanja stvari moram reći da Klub SDP-a ne može glasovati za ovaj prijedlog zakona i nećemo glasovati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, nakon ovih mućnih rasprava mogu postaviti dvije dvojbe kao uvod u ovu temu. Prvo priča o vladavini prava na koje smo se večeras toliko ovdje naslušali pa pitam kao laik jesmo li presedan u svijetu kada smo temeljni akt države koji se zove Ustav dva put promjenili u 2 mjeseca? Drugo pitanje isto tako neprekidno pričamo večeras ovdje a i inače o kadrovskom revanšizmu. A zar toliko priča o kadrovskom revanšizmu od ljudi koji su ili sudionici ili sljednici kadrovske sjeće hrvatske inteligencije. Za uvod toliko. Drugo. Kada je u pitanju ova točka i rasprava o FINI naravno da će poprimiti isti tijek kao i prethodna pa mi se čini suvišnim argumentirano stručno večeras ovdje raspravljati o tome jer to očito nikoga ne interesira. No, podsjetiti ću ipak da je FINA jedna od posebno značajnih institucija u Hrvatskoj državi, da je ona to bila u prošlosti, da je sada i nedvojbeno da će biti u budućnosti. Ona je prošla 3 svoje faze, sjećamo se od nadzorne uloge čuvenog SDK platnog prometa i ostalog u drugoj fazi ZAP, čini mi se, kako li se zvala a ona je bila više u funkciji tada platnog prometa, i evo na kraju sada završila u jednoj funkciji koju će vjerojatno uskoro opet jednim djelom trebati izgubiti. Čuli smo i prije što ona sve radi a posebno bi trebala raditi na informatičko tehničkoj podršci, državnoj riznici, no kako državna riznica nije uspostavljena, onda očito ni ova podrška nije potrebna, odnosno ova institucija ne izvršava tu svoju funkciju. Pitanje REGOSA i svih drugih pračenja mirovinskih baza podataka za svih zajedno čuli smo i znamo također iz prakse da također funkcionira u iznimno bih rekao, ajde nesigurnim bazama podataka sa svim slabostima i multipliciranim plaćanjima svih sudionika koji unutra funkcioniraju. Zatim pitanje javne, prikupljanja i obrade javnih statističkih podataka od posebnog značaja za Hrvatsku državu, osobno vrlo dobro znam jer sam kroz svoj posao sve ove godine do sada radio gotovo pa najviše sa tom institucijom pa vrlo dobro znam kako to izgleda i za njih zapravo svi mi drugi moramo izvršiti obradu podataka, a država onda treba platiti usluge koje vjerojatno treba dobiti od takve institucije. Posebno je pitanje na kraju obrada i ... [[Govornik se ne razumije.]] točnih informacija koje bi trebale poslužiti za strateške odluke, znamo i to da uglavnom ili ne možemo doći do tih informacija ili su one posebno neobrađene. Na kraju kod komercijalnih poslova mogućih komercijalnih poslova i tzv. autonomije koju bi trebala ova institucija imati također postavljamo u pitanje njhov položaj ne radi utjecaja vlasti ili ne utjecaja vlasti nego njihove sposobnosti da se nađu u tržišnoj situaciji sada s bankama osim klasičnog prikupljanja i distribucija novca koju još uvijek vrše za veći dio tog segmenta. Prema tome, kada se sve to zajedno prati, a znamo sada da je došlo i do promjene strukture unutar Vlade, tako i popuna članova nadzornog odbora unutar toga, kada postavimo logično pitanje da je potrebno to izmjeniti, pa naravno nije savršen prijedlog zakona, da se on može i doraditi također u određenom vremenu nakon promjenjene uloge banaka u ovome društvu a istoga onda i promjenjene funkcije ove institucije mislimo da ovaj Prijedlog zakona treba provesti i da se on mora donjeti bez obzira kako ga tko tumačio. Ova institucija također u svom ustroju, u svom sustavu ima bezbroj slabosti koje smo uočili u ovome vremenu, i ako je Vlada odgovorna za to funkcioniranje onda dopustimo da preuzme tu odgovornost ali da preuzme i minimum prava unutar toga. Prema tome, treba ići u to i mi ćemo to podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika LIBRE poštovani zastupnik Vilim Herman, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, evo najkraće o onome što je izazivalo toliko prijepora, pa onda i očitovanje Kluba LIBRE ali o onome što stvarno želimo reći i nešto dulje. Dakle doista se iz ovih nekoliko članaka prijedloga zakona da iščitati da se žele zaštiti interesi osnivača. I to je po našem sudu posve legitimno i ne dvojimo oko toga da te interese doista treba zaštiti. Ali je otvoreno pitanje da li zbog toga doista treba pristupiti onda i izmjenama odnosno dopunama ovoga zakona kako se to učinilo. Ne mislimo da je nemoguće mijenjati uprave, ne moslimo da se zbog toga radi o revanšizmu ili da se radi samo o revanšizmu. I najmanje mislimo da je dobro raditi poredbe iz nekih vremena, pa sadašnjih vremena, naprosto ako treba smjeniti jednu upravu onda je se treba smjeniti ok, po mogućnosti reći i što se to događalo što ne valja, to bi bili dobro. Ali ima razloga, ja mislim za primjedbe i razmišljanja koja zapravo idu jednim posve drugačijim tragom. Što se moglo napraviti sa ovim prijedlogom Zakona da se FINA da tako kažem iskaže u onom području zbog kojega na kraju krajeva i postoji a to je prije svega gospodarstvo, to je poduzetništvo, malo i srednje, to je obrt, na kraju krajeva, to su lokalne jedinice samouprave pa na kraju krajeva to su, ako treba tako reći i neke znanstvene jedinice dapače, fakulteti, sveučilišta. I onda da krenemo redom, prvo se ovako uvodno gotovo pretenciozno kaže kako se eto na pravno dosljedniji način hoće urediti pitanja sastava nadzornog odbora i vremena na koji se imenuje uprava agencije kako bi se postigao viši stupanj, zamislite molim vas, jasnoče kvalitete i kvantiteta stila predmetnih normi. Baš na ovom tu sada u tih četiri koliko ima članaka hoće se ovako ambiciozno raditi na kvantiteti, na kvaliteti, na stilu, svaka čast. Ali se evo o tome želim progovoriti niti ne pokušava rješavati pitanje onoga što je temeljna funkcija FINE a ona se sastoji u pravodobnom opskrbljivanju dobrim točnim informacijama i ministarstava i Vladinih službi i za potrebe državne statistike i osobito javnosti. Ja mislim da je ta funkcija osobito važna i vjerujem da će se ministar Šuker sa time složiti, dakle, i javnosti. I kako se zadovoljava ta funkcija FINE posebno prema javnosti kada informacije koje FINA dobiva kroz obradu financijskih izvještaja poduzeća nisu dostupne javnosti nego ih FINA prodaje, možda netko misli da je to dobro, ne samo jedinicama lokalne samouprave nego i komorama, znanstveno-istraživačkim institucijama dapače. I ne samo da to FINA ne bi smjela po našem sudu prodavati nego bi država, Vlada trebala iznači mogućnosti. I ne samo da to FINA ne bi smjela po našem sudu prodavati nego bi država, Vlada trebala iznaći mogučnosti financirati obradu ovih informacija i učiniti ih doslovce dostupnima svima. Postoje komore koje su kupile te podatke i onda ih učinile dostupnim institucijama na svom području ali neke siromašnije to ne mogu učiniti. Kada se pogleda stupanj razvoja naših regija onda je posve jasno o čemu se radi. Kako FINA može prodavati nešto što je zakonom određeno da se mora dostavljati istoj toj FINA-i. To su ta famozna financijska izvješća ako se ja ne varam, a osim toga se govori o ulozi FINI, FINA-e u zadovoljavanju potrebe javnosti. Eto protu, proturiječnosti. Time se mislimo trebao baviti predlagatelj zakona prvenstveno. Dakle podaci nisu dostupni javnosti tako da se na primjer neki poduzetnik ne može izmjeriti, pod navodnicima, prema pokazateljima djelatnosti kojoj pripada jer takve informacije nisu javno dostupne. U preporukama Nacionalnog vijeća, a nije tomu tako davno za konkurentnost posebno se ističe potreba osiguranja pokazatelja na razini djelatnosti kao javnih informacija koje bi služile kao minimalna razina “bentch markinga” za poduzetnike. Za sve one koji uopće ne slušaju, a osobito za one koji ne slušaju sa zanimanjem ja ću prevesti ovaj “bentch marking”, dakle to je gospodine ministre koliko sam ja shvatio metoda tretiranje zadane vrijednosti. To je način kako se može doći do stope rasta, a ako nije malim i srednjim poduzetnicima dapače i obrtnicima potrebno da dođu i kroz ovaj “bentch marking” kako sam ja uspješno i preveo, doći do podataka pa onda što zapravo FINA radi a želimo razvoj gospodarstva, želimo razvoj ravnomjerni kako se često frazira naših regija. Evo to je bila želja Kluba Libre uz možda samo jednu dopunu da bi bilo dobro da se možda izvrši i privatizacija pojedinih dijelova te agencije ali onda ne na uštrb ove funkcije o kojoj sam osobito govorio, funkcije dostupnosti, funkcije javnosti, a onda zapravo stvarnog zadovoljavanja potreba preko podataka vrlo specifičnih svih ovih razina koje sam spominjao. Dakle ako već i radite ovu smjenu zašto se stidite te smjene onda u drugom koraku neka iz FINA-e dođe zajedno sa Vladom prijedlog da FINA obavlja po našem sudu ove prevažne zadaće. Ako je to tako imat ćete našu podršku. Gospodine predsjedniče hvala lijepo, hvala lijepo ... [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite kolega.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo. Za razliku od svojih prethodnika ja smatram da se predlagatelj dobrano potrudio da obrazloži potrebu izmjene zakona, a naročito se to dobro vidi u stavku 2. na drugoj strani, citiram: “Izmjenama i dopunama zakona predlaže se na pravno dosljedniji način urediti pitanja sastava nadzornog odbora i vremena na koje se imenuje uprava agencije kako bi se postigao viši stupanj” podvlačim “jasnoće, kvalitete i kvantitete stila predmetnih pravnih normi”. Moram priznati da će me ovaj izraz omesti u glasovanju pa ću zamoliti ministra da malo pojasni što je to kvantiteta i kvaliteta stila kod pravnih normi kako bih se mogao odrediti. No ja bih zapravo htio reći ipak kao što je to i red o mrtvima ponešto dobro ili sve najbolje pa da i kažem nešto o zakonu kojim se kroz promjene zapravo događaju dvije stvari. Regulira se izbor odnosno opoziv Nadzornog odbora, a ovaj drugi dio je očito naslovljen na promjenu uprave. Promjena Nadzornog odbora je logična u ovom slučaju jer nova Vlada želi imati nadzor nad svojim propozivnim vlasništvom sa važnom funkcijom u ukupnom financijskom životu zemlje. Umjesto da Ministarstvo financija i Vlada opozovu stare i imenuju nove članove uprave puno je jednostavnije očito mijenjati zakon. Primjere za izmjene nadzornih odbora, uprava smo imali bezbroj kao što je to naprimjer u Hrvatskom fondu za privatizaciju i nije bilo potrebe mijenjati zakon nego smo se snašli u pravnim normama. Međutim ovaj puta izgleda da nemamo drugog posla nego idemo se baviti u Parlamentu izmjenama zakona kako bi riješili ove detalje koji se zovu promjena čelnih ljudi u Financijskoj agenciji odnosno FINA-i za koju valja reći da je uspješno napravila transformaciju bivšeg ZAP-a i što je također važno sačuvala je 5 tisuća radnih mjesta. Radi se, što je posebno interesantno o smjeni ljudi koji su samo prije godinu dana na ovom istom mjestu u ovom Parlamentu doživjeli priznanje za svoje poslovanje od svih stranačkih klubova i tadašnje vlasti, ali i tadašnje oporbe. Kada smo za rezultate poslovanja u 2002. godini iskazali svoje slaganje, podršku za efikasnost, kvalitetu upravljanja Državnom agencijom, a rezultati poslovanja u prethodnoj godini su znatno bolji od onih koje smo svi ovdje u Saboru samo prije godinu dana hvalili. I pitam se na glas treba li onda mijenjati upravu koja je znala kako spasiti radna mjesta, mjesta, ali jednako tako i kako stvoriti novi posao. Treba li mijenjati ljude koji su znali što treba ovom gospodarstvu i ovoj državi? Treba li mijenjati upravu koja ima viziju i strategiju razvoja ove Državne agencije? Pokušat ću kroz podsjećanje na nekoliko važnih projekata koji su se provlačili kroz FINA-u i koji su provedeni uz veliku operativnu podršku u posljednje dvije godine u našoj zemlji proveli velike reforme. Prvo je naravno reforma platnog prometa kada se platni promet preselio iz FINA-e u poslovne banke. Očito je FINA tu vlastitim resursima, vlastitim snagama, znanjima svojih ljudi ali jednako tako i naprednim tehnološkim rješenjima podnijela teret reforme. Tu nije bilo dana zastoja, nikakvih poremećaja u platnom prometu zemlje i cijeli proces je završen bez gubitka ijedne kune sa računa poduzetnika odnosno poduzeća. Zahvaljujući jednoj takvoj kvaliteti i usluzi i iskustvu FINA je skupila ugovore o obavljanju platnog prometa u ime i za račun banaka i to sa 39 od 40 banaka, a važno je reći također i sa velikim i srednjim ovlaštenjem uključujući i Hrvatsku narodnu banku. Time je FINA nastavila sa obavljanjem poslova platnog prometa za gotovo sve banke i za većinu njihovih klijenata. Paralelno sa reformom platnog prometa FINA je također bila nositelj i druge najveće reforme u zemlji, to svi znademo. Ovdje smo također o tome raspravljali, mirovinske reforme. I u ovom slučaju kao i u prethodnom FINA je znanjima svojih ljudi i svojom tehnologijom u suradnji sa REGOS-om nosila ogroman teret promjena mirovinskog sustava. Zbog svoje jednostavnosti ali i uspješnosti provedbe upravo je naša domaća, hrvatska mirovinska reforma postala obrazac za brojne države koje se pripremaju za istu promjenu. I ne radi se samo o zemljama iz naše subregije već i o zanimanju puno razvijenijih i većih država od naše. Također htio bih ovdje da se ne zaboravi i registar godišnjih, financijskih izvješća kojeg FINA također je razvijala po uzoru na zemlje Europe. Njegovim ustrojem i uvođenjem naša zemlja je učinila važan korak u procesu usklađivanja hrvatskog poslovnog i pravnog okruženja s onim Europske unije. Podsjećam registar godišnjih, financijskih izvještaja središnji izvor informacija o uspješnosti poslovanja i o financijskom položaju pravnih i fizičkih osoba koje su obveznice poreza na dobit. Ustrojem registra Fina je postala mjesto predaje godišnjih financijskih izvješća koje se podnose na obrascima propisanim i time smo pojednostavili procedure i došli do vrlo kvalitetnih podataka odnosno evidnecija. Obrađuje se ukupno 67 godišnjih financijskih izvješća. Podsjetiti ću i na jedinstveni registar računa poslovnih subjekata i registar digitalnih ceritifkata. Koji je Fina razvila i izgradila u sustav. Ovdje bih naravno moga nabrajati i brojne druge poslove koje Fina vrlo kvalitetno obavlja i još uvijek obavlja za državnu rizniocu. Za nacionalni klinički sustav i brojna druaga. Naravno ovdje bi se puon moglo g ovoriti o poslu u kojem je fina bila bez premca tržišni lider u poslu npr. sa gotovinom. Danas je Fina najveći snabjedjeavč gotovim novcem Hrvatskih poslovnih banaka, trgovačkih kuća i većih komercijalnih lanaca. Upravo radi kvalitenog rada i iskustva sa gotovim novcem Hrvatska nardna banka povjerila Fini poslove gotovinskih centara u Republici Hrvatskoj. I dali je potrebno mijenjati upravu koja je stvorila ovakav sustav. Jer je u interesu u ovoj državi u ovom gospodarstvu imati ovako efikasni sustav. Čini mi se da se možemo svi složiti da ovoj upravi treba dati podršku. Isto onakavu kakvu su dobili u ovom visokom Domu prije samo godionu dana. Jednako kako je to bilo prije godinu dana, tako je i sada jer Finu vode ljudi koji znaju svoj posao. Siguran sam da i ova Vlada i ministar financija u Fini prepoznaju važan resurs koji može biti vrlo koristan u povećanju efikasnosti cijelokupne državne imovine. Bilo da se radi o informatizaciji u pravosuđu ili zdravstavenom sustavu. ili korištenju Fine kao infrastrukture za već najavljeni van stop shop u kojem je bilo previše riječi a premalo realizacije ovih dana. Upravo primjenom dosadšnjih iskustava koja su već tesetirana na uspješnim reformama platnog prometa, mirovinskog sustava, možebiti od velike koristi u povećanju nužne efikanosti državne uprave. Imenovanjem novoga nadzornog odbora treba dati novi zamah u razvoju moderne Fine. Jer ona je kako smo si prije godinu dana svi složili na dobrom putu upravo zahvaljujući ljudima koji je vode. Upravo iz zbog toga HSSa ne želi podržati ovakav pr ijedlog zakona, kojim su obuhvaćene dvije stvari. U provoj fazi promjena nadzornog odbora a i u drugoj fazi smjena. Kadabi se to razgovaralo i usvajalo na osnovi izvješća o radu Fine bilo bi potpuno prihvatljivo da je i mo guća smjena uprave. Međutim na ovaj način kada se to provlači kroz zakonsku proceduru. Ne želimo dati svoju ruku za tgakve promjene. Ja tu vidim i na jedan problem u budučnosti koji će nam se sigurno dogoditi naprosto ne vidim načina na koji ćeom dobiti struku ovakve državne agencije kao što je Fina. Koji stručan čovjek će doći raditi posao a da ne zna dali mu mandat traje u skladu sa zakonom ili mu ga netko može skratiti ili mu može dati otkaz bez obzira koliko je kvalietno odradio posao i koliko ga i dalje želi uspješno radditi. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega zastupniče. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva ne redu je poštovana kolegica Zgrebec izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ako je za prethodni zakon dakle o izmjenama i dopunama zakona o DABu postojao alibi u prvom članku, a odnosio se na promjene u ustroju Vlade. Ovdje nemamo čak ni to. U prvom članku kaže se u obrazloženju da se au članku odredbve članka 11. dakle to je članak 1. stavak 2. Zakona formulraju na način koji se postiže viši stupanj jasnoće i kvalitete stila pravne norme. A izmjena je takva da se briše riječ ostalih i da se dodaju riječi Hrvatski sabor. Ne znam u čemu je to jasnoća i kvaliteta pravne norme. I stila još k tome. Ovdje je malo drugačija sitaucija nego kod DABa jer je on potpuno u funkciji državne institucije. Dakle radi obavlja poslove na sanaciji banaka i osiguranju štednih uloga. Fina ima u dobrom dijelu svoje djelatnosti i komercijalne poslove. Dakle ne radi samo za potrebe države i njezinih instutucija nego radi i komercijalne poslove. Pa ako analizirate statute komercijalnih društava, trgovačkih društava, sve one imaju nabrojene kada može biti razrješen prije isteka mandata član nadzornog odbora ili član uprave. I ovaj Zakon to ima, tako se u članku 12. ovoga zakona navodi nekoliko bitnih slučajeva kada može biti razrješen član nadzornog odbora prije isteka vremena na koje je imenovan. pa se kaže ako to zahtjeva sam ako svojim radom teže povrijedi ili više puta povrijedi zakon ili druge propise koji se odnose na rad i obavljanje djelatnosti agencije, ako svojim radom prouzroči veću štetu agenciji, i drugim slučajevima utvrđen zakonom i statutima. Dakle ovo posljednje imaju gotovo svi statuti trgovačkih društava. Jer je logično da se ne mogu nabrojati svi slučajevi pa smo mi takva obrazloženja dobivali i na odborima. Ne može se sve pobrojati. Ali može se pobrojati bit. Slična je situacija i kada se govori o članovima uprave, tu se briše čitav članak 16. koji u cijelosti govori o tome kada se može prije isteka mandata razrješiti član uprave. Dakle, ovdje nemamo niti onaj najosnovniji alibi zašto mijenjamo zakon, očito je da se parlament želi uvući na takav način da i on bude sudionik određenih karovskih promjena. Mislim da to nije dobro, već je ovdje b ilo rečeno Vlada kao izvršni organ vlasti mora preuzeti odgovornost i njezino je pravo da postavlja imenovanjem ili kroz natječaj postavlja ljude koji će provoditi politiku koju ta Vlada ima. SAmim time što se prijedlog za članove nadzornog odbora daje ministarstvo financija, što je u nadzorni odbor uključen i parlament kroz svoga jednoga člana. Prema tome sasvim je nepotrebno ovakva intervencija u zakon. Ali bi bila potrebna intervncije u onom smislu u kojem je gospodine Šuker u svom uvodnom izlaganju iznio probleme koji postoji. Ali kao što vidimo za rješavanje takvih pitanja i razrješavanje takvih problema u ovom prijedlogu zakona nema ništa. Naravno da ni ovaj zakon nećemo prihvatiti.
Hvala lijepa. Na redu je poštovana kolegica Ingrid Marinović Antičević. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. KOlegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o financijskoj agenciji zaista je pokušaj odnosno prijedlog a vidimo kako je i raspoloženje da će usljediti ozakonjenje sklonosti da se politiku izjednači sa politikm moći. KOliko got se predlagač trudio da objasni d atomu nije tako, što se tomu više trudi to je sve to razvidnije i transparetnije da tomu nije tako. Međutim da bi se malo samo podsjetili dvije godine unazad kada je osnovana FINA, treba reći zbog čega je taj projekt bio tako uspješan i treba tu priznati da se tu i puno ranijih godina radilo upravo na pripremi reforme platnog prometa, odnosno stvaranja ovakve institucije. Naravno da je upravo to podloga zato što se godinama, gotovo desetak godina se pripremala institucionalizacija ovakve jedne tvorevine. Međutim postojale i skepse onda kada je FINA počela raditi, kao što je ovdje već bilo napomenuto da će većina od 5100, stotinjak ljudi ostati bez posla, da će završiti na burzi rada. Međutim to se nije dogodilo. Dapače FINA je danas zaista jedna respektabilna institucija koju su evo samo nedavno prije izbora u tom smislu davali priznanje i ondašnja oporba i pozicija. Od same ove naplatne djelatnosti, odnosno od monopolne djelatnosti koju obavlja FINA treba reći da je njezin poslovni uspjeh upravo u tome što se ona probila na tržištu nudeći svoje proizvode i svoje usluge i u tome je njezin najveći poslovni rezultat i uspjeh čemu nitko ne može prigovoriti. Naravno da to nije bilo moguće napraviti bez tih materijalnih prije svega resursa koje je imala, ali isto tako onog najdragocjenijeg što je u svakom sustavu, u svakoj instituciji i što se nadamo da trebamo njegovati jer bez toga ozbiljnih sadržajnih promjena i puta ka Europi, a i života u toj Europi nema bez ljudskih resursa koje treba njegovati i poticati i nagrađivati, koji rade marljivo, hrabro i ustrajno. Većina je takva, odnosno to je sigurno rezultat tih ljudi u FINA-i da ne govorimo o upravo i onim rukovodećim ljudima. Već u prvoj godini dakle što je rezultat svih tih priprema i kontinuiteta rada kako ljudskih resursa tako i materijalnih, FINA je mogla uspješno obaviti dvije važne reforme, dvije najvažnije reforme koje su doživjele apsolutni uspjeh i priznanje čitave Europe. Evo ovdje ću ja spomenuti ponovno reformu mirovinskog sustava, uvođenje drugog onog mirovinskog stupa. Dakle to su nepobitne činjenice. FINA da se podsjetimo ne funkcionira od transfera iz državnog proračuna. Ona svoj kruh, svoja sredstva zarađuje na slobodnoj utakmici, na tržištu i zato je od primarne važnosti upravo to, upravo ta činjenica koliko god i oni koji žive od transfera proračunskih sredstava moraju se domaćinski savjesno ponašati, ali upravo njihov taj položaj koji je zakonom i dat, jednostavno je nagnao te ljude bez obzira na njihove sposobnosti da se tako racionalno i suvislo ponašaju, a ne interesno, iracionalno ili za račun ove ili one politike. Dakle upravo to je ono što je možda najvažnije. I sam podatak da više od 80% svojih prihoda ona upravo zarađuje od korisnika koji su u privatnom vlasništvu, upravo svjedoči da je tomu i tako. Osim ovih važnih registara koje ona vodi napomenut ćemo samo što je prošle godine dato da vodi i registar godišnjih financijskih izvješća što ona uspješno radi, registar digitalnih certifikata što je također vrlo značajno i jedinstveni registar računa poslovnih subjekata, odnosno dajem daje onu podršku. I ono što je također važno što država može upravo iskoristiti s ovako dobrim poslovanjem, ljudskim potencijalima i resursima koji tamo stoje na raspolaganju, to je ono što još je gotovo ostalo nedirnuto, reforma čitave državne uprave koja ne znači samo nabavu kompjutera nego stvar je takvog sustava koji će biti u službi operacionalizacije i boljeg, odnosno efikasnijeg rada sustava da bi mogao izvršiti svoju zakonsku zadaću. Međutim evo kao što rekoše i prethodnici govoreći osobno ili u ime pojedinih klubova ovdje se u obrazloženju ovih izmjena, dakle pokušava reći kako se izmjene vrše radi toga da bi se postigao viši stupanj jasnoće kvalitete stila predmeta i pravnih normi, to znači i unapređenje rada. Međutim, ono što se faktički čini, meni se čini da je to zaista pomalo i uvreda pravničke struke osnovnih načela zakonitosti. Ovo je upravo ozakonjenje, isključenja načela zakonitosti. Jer dobra norma znači transparentnost i navođenje određenih situacija. Ako nije moguće navesti sve te situacije onda zakonodavac pronalazi jednu bar široku normu da bi mogao sve predvidive situacije predvidjeti, ali predlagač to, unaprijed kaže to nije moguće i zato u nemogućnosti da popunimo te praznine što nudi, nudi provaliju u koju je moguće da svak propadne neovisno od svog rada, od svojih zasluga. To nije dobro zato što se i taj jedan radni potencijal, entuzijazam kod određenih ljudi, kod svih ljudi s vremenom će splasnuti bez obzira kako radio i što radio možeš voljom bilo koga, odnosno vladinom voljom ne navodeći nikakve razloge biti smijenjen. Naravno da Vlada se može i najkonkretnijim razlozima rukovoditi da to toga dođe, ali kako stvarati onda, zašto Vladu dovoditi u takvu poziciju netransparentnosti da čak i onda kada smijeni takvu osobu upravo zato što nisu taksativno navedeni razlozi da može izazivati sumnju da se ona tako nije ponašala. Evo članak 16. kaže od odredbe koja se mijenja, kaže da će predsjednika postojećeg zakona dakle, predsjednika, odnosno članove uprave agencije nadzorni odbor može razriješiti i prije isteka vremena na koji su imenovani. Kada? Ako sami to zatraže. Ako ne postupa po propisima i općim aktima, ako neosnovno odbiju izvršiti odluke nadzornog odbora agencije, ako svojim nesavjesnim i nepravednim radom prouzroče agenciji štetu, ako učestalo zanemaruju i nesavjesno obavlja svoje dužnosti zbog čega nastaju teškoće u obavljanju djelatnosti. Pa nema nesavjesnog poslovanja ili i manje neke zamjerke koja se pod sve ovo ne može podvući. Ja bih molila da se kaže na što je Vlada mislila, koja je to situacija koja se ne može podvući pod ovo. Ali vladino je također da kaže, da nadoda, da uz sve ove uvjete nadoda ako to više nije po vladinoj volji. To je također zakonito, ali to je onda i odgovornost Vlade. Zašto sve ovo poništavamo da bi ostalo samo tako netransparentno, a to upravo branimo da je to transparentnije. Dakle onaj koji to nije zatražio, ako je postupao po propisima, ako je izvršavao sve odluke nadzornog odbora, ako je bio savjestan i maran, ako nikad nije zanemario ili je pak, odnosno uvijek je savjesno obavljao svoju dužnost on također može biti smijenjen, ali sada nalazimo ovdje opravdanje da je moguće i neke druge situacije. Pa možete zamisliti, dakle apsolutno odustajanje od načela zakonitosti koje mora biti temelj u svakom zakonu. Možete zamisliti u Kaznenom zakonu da kaže i za sva druga ponašanja će se kaznit, ali koja se sad ne mogu predvidjeti. Dakle istina da se tamo traži veći stupanj i preciznosti, ali poništavati ovako nešto što je već predviđeno braneći ovo mislim da nije jednostavno opravdano i koliko god se zaista Vlada trudila bila da pokaže svoju velikodušnost u čemu su je svi podržavali i podržavat će je i dalje, ovim zakonskim prijedlogom na žalost pokazuje svoju sebičnost.
Kolege, vrijeme ističe kad počne treptat. Nastavak rasprave. Kolegica Antunović ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, kolegice i kolege. Željela bi raspraviti o ovom zakonu sa 2 različita aspekta. Jedan aspekt odnosi se uopće na to da li je prihvatljivo da se u Hrvatskom saboru troši i vrijeme, a i novac bome, da bi se raspravljalo o ovakvim prijedlozima izmjenama i dopunama kao što je ovaj. Sličan je bio onaj prethodni, a ima ih još na dnevnom redu ove sjednice. Naime, savršenog zakona nema, izmjene su i moguće i potrebne, ali ipak bi trebala postojati nekakva tehnologija i samo u izuzetno hitnim slučajevima trebalo bi se ići na ovakve banalne izmjene kao što ih sadrži ovaj zakon. I to u hitnom postupku, u nekakvim prvim prioritetima. Mi stvarno znamo da u Hrvatskoj imamo bezbroj zakona koje treba mijenjati jer ih treba prilagođavati sa ciljevima prema kojima težimo. Međutim, od svih tih zakona, danas je to već rečeno u raspravi u odnosu, kad je bila rasprava o prethodnom zakonu, stvarno se, nemojte mi zamjeriti, ali stiče dojam kao da Vlada ili ministarstva koja pripremaju ove prijedloge nemaju nekih drugih problema, nego, eto sad jednu odredbu o tome da se predsjednika uprave i članove uprave može promijeniti po starom zakonu, pa se dodaje ili ispušta nešto iz toga da bi se opet to promijenilo. Da bi se mogla napraviti ista stvar, znači, i po starom Zakonu Vlada je, što prihvaćamo, što smo ponovili nekoliko puta kad nas se optuživalo da ne želimo Vladi dat ovlasti da preuzima odgovornost za ono za što je odgovorno i da kadrovira ili postavlja ljude. Ne naprotiv. To se moglo po starom Zakonu, na to Vlada ima pravo, ali onda doista ima pravo i odgovornost za posljedice svih promjena na koje se odlučuje. A zašto to, zašto zbog toga treba mijenjati zakon? Zašto pola ovog današnjeg popodneva mi ovdje raspravljamo? Neki zato što misle da treba nekoga uvjeriti u to da su FINA, DAB, njihovi predsjednici uprava, nadzorni odbori ili ne znam ni ja, djelomično neki od njih dobro obavljali svoj posao i udovoljili zadacima, a meni se čini da je ova rasprava dobra iako nas sve pomalo zamara, zbog nekih dugoročnih posljedica. Pa nemojmo se vraćati korak natrag. Mi smo prošli kroz ovih nekoliko, malo više od desetljeća, Hrvatske države različitih faza. Bilo je različitih politika i kadroviranja i svega i sad smo došli, čini mi se, u jednu mirniju situaciju općenito i mislim da si možemo priuštiti neke malo više standarde. Da više ne moramo plaćati danak ovakvim ili onakvim političkim promjenama. Mislim da si može svaka politička vlast priuštiti da malo postavlja jače kriterije i standarde kad kadrovira i postavlja ljude na neka važna mjesta. U vrijeme prethodne vlasti mi smo to djelomično vjerojatno činili, djelomično nismo, ali smo u svakom slučaju započeli jedan proces koji se nekad pokazao dobar, nekad su, naša je procjena ili rješenje možda bila loša. U ovom se slučaju, opet ne želim govoriti o pojedincima, mislim da njihovi rezultati i djela dovoljno govore o njima i da nema potrebe nikoga ovdje u to uvjeravati, nego govoriti o principu, malo prije je također spomenut, ja već dugo o tom principu i toj opasnosti razmišljam, spomenuo ga je kolega Pecek. Nakon ovakvih postupaka, nakon toga da se odvažujemo mijenjati zakone da bi promijenili jednog, dva ili tri čovjeka, teško, a još ćemo teže u budućnosti, bez obzira koja politička vlast bila, dobivati ono što nam treba, a to je najkvalitetnije od vlastitih kadrova. Ljudi sa vizijom, kreativnih, oni koji poznaju ciljeve koje politika postavlja, koji znaju kako do tih ciljeva doći, ma nećemo ih s puškom moć natjerat da sjednu u bilo koju agenciju, instituciju, ustanovu koja je pod okriljem države. Ne možemo ih motivirati jer smo ograničeni visokim primanjima i plaćama, a s druge strane ne možemo im garantirati niti to da će tu svoju kreativnosti i ono što od njih tražimo moći doista i pokazati. Jer će se sjetiti sutra netko iz politike i reć, halo ti se meni ne sviđaš jer imam ja nekog boljeg, daj Bože da je bolji, pa će doć bolji, a imam ja nekog ko mi je bliži, a bit će gori i dogodit će se, događat će se promjene. I pitam se zbog čega ova izmjena kad se ono što će se ovim izmjenama dobiti moglo napraviti bez da su se mijenjali zakoni. I čini mi se da sam shvatila o čemu se radi. Nedavno je HDZ, vjerojatno kao vladajuća stranka, izgubio dosta na svojoj popularnosti u pokušaju smjenjivanja bez ijednog valjanog argumenta koji drži, nekih isto tako ljudi koji su upravljali državnim ustanovama. I da se ne bi ponovila priča, jer i u ovom starom Zakonu piše da se prije odluke o razrješenju članovima uprave mora dati mogućnost da se izjasne o razlozima razrješenja, najjednostavnije je izmijeniti zakon i reći, znate, eto izmijenio se zakon, zakon određuje da ide kompletni nadzorni odbori, nova uprava, nema tu niti revanšizma, nema tu niti razloga da se bilo kome šta objašnjava, da se bilo šta postavlja, naprosto idemo jedan novi korak, novi ciklus, izmijenjen zakon i riješen problem. Možda politički, ali dugoročno mislim da će i ova politika koja se odvažuje na ovakve zakone i koja predlaže izmjene zakona zato da bi se promijenio jedan čovjek, a može se to i legitimno je i ne bi vam to osporavali. Možda bi vas kritizirali, al nit bi vas sprječavali niti bi vam osporavali, mogli ste to napraviti i po starom zakonu. I zbog toga, kad ustvari svedem sve na ono šta sad iza svega toga stoji, na pamet mi je pala jedna dobro poznata, malo starija je već pomalo pada u zaborav sintagma, o grijehu strukture. Bila je izrečena u sasvim jednom drugom, puno težem, puno ozbiljnijem i složenijem kontekstu, ali odnosi se na isto. Kad radimo nepodopštine, promijenimo zakon. Promijenimo zakon pa recimo da je to zbog toga što postoje neriješeni odnosi, što je zakon loš, što je REGOS, FINA, HAGENA, ne znam šta sve nije ovdje bilo malo KUPA, malo ŠPADA, u obrazloženju kreativne rečenice svaka im čast. Mislim, ko je ovo pisao, kvaliteta i kvantiteta stila predmetnih pravnih normi, ali je od svega toga što piše u ovom obrazloženju, što nam je ministar iznio, što jesu problemi koji postoje, ali koji se ne rješavaju ovim zakonom niti ih treba rješavat zakonom nego dogovorima i odnos sa doradom projekata koji su započeti i koji očito traže da se dorađuju u procesu, od svega toga ništa. Ostat će nam na kraju gorak osjećaj da su i ekipe i ljudi bez obzira što su se možda našli u povoljnijoj poziciji u samom početku odradili dobar posao, da su to radili vrlo motivirano, da su to radili u interesu države, da su popravili mnoge procese u državi radeći tako da će evo sad otići, a otići će na temelju dizanja ruku u ovom Saboru izmijenjenog zakona. Šteta, nepotrebno potrošeno vrijeme. Nadam se da je bar s njima obavljeno razgovora i da postoje bar nekakvi argumenti i nekakva razmišljanja o tome zašto sve te ljude treba promijeniti. Znam u nekim drugim slučajevima da se nije uopće razgovaralo, i to je ono što je loše. Nije loše to što se mijenja, nego je loše kako se mijenja, a najlošije kad se poseže čak i za izmjenom zakona.
Hvala lijepa kolegice Antunović. Replika, poštovana kolegica Sučec-Trakoštanec. Izvolite kolegice.
A dugo sam pokušavala ne replicirati, ali evo morala sam se javiti dragoj kolegici, pa skoro ne vjerujući svojim ušima da nisam već prije bila u Hrvatskom saboru sudionik događaja druge vrste, bih možda bila i uvjerena kao neutralni promatrač da tu postoji čista volja za da tako kažem razvojem svih onih demokratskih stečevina i vrijednosti u jednom društvu kakvom Hrvatska teži, tekovina takve. Ali se onda ne mogu sjetiti da se Ustav mijenjao tri puta, pa se u cilju razvoju parlamentarizma ukinuo Županijski dom, pa su se onda u međuvremenu osnovale hrpe odbora i svega ostaloga. Dakle, sad se plače nad promjenom jednog malog zakona i nisam baš tako uvjerena kao što kolegica kaže da će ova Vlada naravno ove najbolje u Hrvatskoj koje postoje, ako je već o smjeni samo riječ zamijeniti puno gorima, jer nije pretpostavljam ona koja će samoj sebi rezati granu na kojoj sjedi, a sigurna sam i sretna sam što u Hrvatskoj ima ljudi koji su stekli zvanje i koji su svjesni toga da smo u novcu nije sve i ima mladih ljudi koji su birajući između puno bolje plaćenih radnih mjesta u zemljama izvan Hrvatske ostali u Hrvatskoj, pa tako ima i onih koji danas dolaze iz bolje plaćenih radnih mjesta u državnu upravu i iz entuzijazma da ova Hrvatska konačno krene u pravcu kojem smo ju odredili u Hrvatskoj demokratskoj zajednici pokrenuti. Pa se nadam da će na tragu toga biti i postupanje kad donesemo ove zakone u okviru ovih zakona. Hvala.
Hvala vama poštovana kolegice. Odgovor na repliku kolegica Antunović.
Pa opet sam se sjetila jedne sintagme. Kaže se, za ideale ginu budale. Iako ona nema veze sa onim kako je nastajala Hrvatska država. Ali danas je Hrvatska država, odnosno jučer primila pozitivno mišljenje za ulazak u Europsku uniju i ne može svoj razvoj i svoju budućnost, svoju kreativnost dostizanje teških ciljeva temeljiti na idealima, idealizmu. A da je kolegica bar mjesec dana sjedila u Hrvatskoj vladi, a to kolega Šuker vjerojatno jako dobro zna, znala bi da tih idealista osim karijerista nema. i ne mora ih ni biti. i ne moramo mi stvarati državu i državnu administraciju koja će raditi za čavle, a onda živjeti od ilegalnih poslova. Nego nam trebaju dobro plaćena mala efikasna, pametna i kreativna državna administracija. i ne trebaju nam nikakvi pozivi, nego nam trebaju takva praksa i takav sustav koji će privlačiti i one koji su otišli da se vrate i one koji ovdje jesu da ostanu. A neće nam odlaziti raditi u multinacionalne kompanije i velike banke, imamo sjajnih kadrova, ali nemamo ih u državnoj administraciji. A nakon ovakvih poteza imat ćemo ih još manje. U to ćete se vrlo brzo uvjeriti i vi koji sjedite u ovim klupama, a sigurna sam da kolege ministri koji sjede tamo, itekako osjete taj problem. Ali neka, bit će onako kako vi hoćete. Na sreću bez naše podrške.
Povreda..
A mi hoćemo da se … Poslovniku članku 209. stavak 2. i da se ne iznose vrijeđanja, ja sam sigurna da postoje pametni ljudi i hrabri..
A ja vama kažem kolegice da možete sjesti, nije točno Poslovnik 209. stavak 2. nije povrijeđen, jer se ne radi o ispravku netočnog navoda, nego o odgovoru na repliku koju ste vi imali prema kolegici, a to je stavak 3. i 4. Idemo dalje. Riječ ima predstavnik predlagatelja ministar financija, gospodin Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa čovjek stvarno misli da li se ima smisla javljati i mislim da treba govoriti kad govorimo o nečemu, kad već iskočimo iz konteksta onog što je prijedlog zakona, onda treba uzeti i relevantne pokazatelje i financijske i ovakve i onakve. Vi znate da izmjenom Zakona o platnom prometu, platni promet je poskupio nekoliko puta. Također kad uzmete poslovanje države, rekao sam koliko REGOS duguje FINA-i, a prvobitno je bilo rečeno da to neće biti baš tako. Hrpa zakona nažalost, nije do kraja dorečena. Dogodilo se ono čega smo se svi bojali kad se govorilo o ovom financijskom izvješću koje se podnosi 30. 3. tog prema Zakonu o porezu na dobit, porezni obveznici koji plaćaju i vode knjigovodstvo na takav način su to dužni podnijeti upravi, poreznoj upravi do 30. 4. Dakle, puno tih stvari, no, to nije tema današnjeg razgovora. Isto tako bi se mogao vratiti na trenutak kad je smijenjen gospodin Dinko Zidarević. i opet ćemo govoriti, nemojmo se vraćati na ovakav ili onakav način. Dakle, Vlada sve što pokuša napraviti to ne valja, to je ovako, to je onako. Da li ta FINA treba izgledati ovako ili onako, to je pitanje. Druga stvar, razvojem šalterskih službi i proširenje poslovnica, budite uvjereni da već sad tri velike poslovne banke uskoro neće trebati koristiti usluge FINA-e za platni promet. Vi znate da u platnom prometu, mi jesmo izmijenili zakon, ali fizički se nije promijenilo ništa. Umjesto Štefa i Barice koji su do sad bili službenici ZAP-a sad je to RABA, ZABA, PBZ ili netko drugi, dakle tu se suštinski ništa nije promijenilo, ali je poskupilo. O tome što se trebalo dogoditi sa nekim procesima i kako su se trebale ugasiti nekakve državne uprave, a vratit se na nekadašnju poziciju SDK-a i o tome bi se dalo govoriti. No, interesantna je jedna stvar da mi nismo mogli promijeniti nadzorni odbor, dakle upravi nitko ne govori do sada, do bez izmjena ovoga zakona. Druga stvar, ono što sam rekao je logično da članovi nadzornog odbora koji su po funkciji bili članovi Vlade u onom trenutku kad se promijenila Vlada je bilo logično da novom premijeru, s obzirom da se radi o instituciju u vlasništvu, zapravo države, daje svoje mandate na raspolaganje, da drugi ljudi koji vode to mogu preuzeti te funkcije, ni to se nije dogodilo. Dapače, ti članovi nadzornog odbora funkcije nadzornog odbora je da u ime vlasnika kontrolira i nadzire rad toga. Recimo vrlo interesantno da ti članovi nadzornog odbora niti su se meni kao resornom ministru niti bilo kome iz Vlade javili protekla četiri mjeseca da se dogovorimo kako ćemo, šta ćemo, ide vjerojatno nekakvo izvješće sad ide o poslovanju prošle godine, pa vjerojatno je trebalo pitati vlasnika kakav stav će se zauzeti oko nekih stvari. No, meni uopće nije na kraj pameti prozivati članove nadzornog odbora. Tako da gospodine Vidović nemojte se osjetiti u tom segmentu prozvani. Dakle, to mi uopće nije namjera. Ja samo govorim o jednoj apsurdnoj situaciji u kojoj su se našli i članovi nadzornog odbora i vlasnik, tj. Vlada. Dakle, već drugi zakon koji se mijenja iz jednostavnog razloga što je tako loše … da je neke stvari nemoguće napraviti. Ali kompletna rasprava se želi usmjeriti u jedan sasvim drugačiji tok. Kad se bude razgovaralo o eventualnim promjenama, onda možemo razgovarati o argumentima ovakovim i onakovim. No, kažem i kod DABE i kod FINE su se dogodile promjene, Vlada je promjenila ljude koji su isto tako uspješno radili, uspješno vodili svoj posao i nitko od toga nije radio nikakve parade niti ovakve onakve igre. O tome da iz državnog proračuna godišnje u FINU dolazi preko 300 milijuna kuna sa osnove ... [[Govornik se ne razumije.]] platnog prometa isto govori koji je monopolistički položaj svega toga skupa. Druga stvar, da li o tome kako će FINA sutra izgledati, koliko će u ovom trenutku najskuplji platni promet a to je poslovanje sa kešom koji nigdje nema toliki obijm kao u tranzicijskim zemljama, dakle u Hrvatskoj, koliko je to skup posao a koji u ovom trenutku ide na račun skupog platnog prometa redovnog, dakle, i to su stvari o kojima će se vjerojatno danas sutra razgovarati kada se bude raspravljalo o izmjenama određenih zakona. Zašto ... obrazac koji je trebao poslužiti da objedini obrasce prilikom mirovinske reforme dobre mirovinske reforme, da objedini određene obrasce što se tiče mirovinskog i zdravstvenog sa poreznim podacima, zašto je taj ... obrazac ostao u nekakvom zrakoproznom prostoru? Postavlja se pitanje zašto se on nije razvio da bude u funkciji kako države tako i funkcije poreznih obveznika. Dakle, puno je tu nedorečenih pitanja o kojima bi se moglo danas govoriti zašto ne funkcioniraju, međutim, to će vjerojatno biti jednom drugom prilikom kada dođe taj zakon na izmjenu, biti će tema razgovora. No, da bi uopće mogli gospodine Pecek, ja sam uljudno sjedio i slušao, imali ste priliku reći, možete ponovo, dapače, mislim ja nema ništa protiv toga, dapače uvijek sam spreman s vama ući u raspravu o ćemu god hoćete, dakle, ja iznosim stajališta Vlade i stajališta Ministarstva financija. Sticajem okolnosti imao sam jutros sastanak s čovjekom koji je radio na mirovinskoj reformi i ustvrdili smo da je taj ... obrazac nažalost ostao u toj poziciji u kojoj je ostao. Nismo ga niti milimetra pomaknuli od trenutka kada smo donesli zakon. E, sada to je problem, ne HDZ-a, ne SDP-a, ne Šukera, ne Vidovića ili nekoga drugog, to je problem poduzetnika u Hrvatskoj i to je problem koji ova Vlada mora riješiti ako ne riješi ova riješiti će neka druga. Dakle ja govorim o tome ali s time ne možemo se ne složiti da smo stali na pola puta, da smo trebali napraviti taj korak. Dakle, ne može se reći kada se govorilo o broju zaposlenih u FINI da se ovdje isticalo problem srednje stručne spreme, u FINI koji sutra sa određenim promjenama će vjerojatno biti problema što će biti s njima. Dakle, o tome itekako treba razmišljati. Ali očigledno ovdje je večeras u interesu prikazati kako HDZ sve mete bez kriterija, bez ičega, a onih ljudi koji su do prije 3 ili 4 godine bili na određenim pozicijama su bili nesposobni i njih je trebalo maknuti. To se može svesti na zajednički nazivnik. No, o uspješnosti i neuspješnosti kada imate državni proračun iza sebe da se razgovarati, mi smo dobili s jedne i s druge strane što se tiče FINE hrpu materijala, prema tome i o tome se da razgovarati, no na državnim jaslama je jako lijepo i jako jednostavno živjeti.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ispravak netočnog navoda, kolega Pecek, izvolite kolega Pecek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih ovaj navod gdje ministar tvrdi kako ga je nadzorni, promjena nadzornog odbora ograničavala da provede ove promjene u FINI o kojima govori. Ja se slažem da vjerojatno u FINI treba puno toga promijeniti. Međutim, upravo vi kao predlagatelj, kao ministar, Vlada imate mogućnost mijenjati Zakon o financijskoj agenciji. Međutim, vi ste se ograničili samo na promjenu nadzornog odbora i uprave. Za promjenu zakona vam ne treba niti uprava niti nadzorni odbor. Pa vas ja pozivam da nam ne držite predavanja o tome ovdje u Parlamentu nego da ako smatrate da zakon treba mijenjati na taj način na koji ste govorili da i predložite izmjene zakona. Ako je to točno o čemu govorite mi ćemo te izmjene prihvatiti.
Hvala lijepa kolega Pecek. Krasno vi pozivate ministra a ja vam molim da drugi puta ne zloupotrebite pločicu ispravka netočnog navoda, izrazili ste svoje mišljenje, niste ispravili netočan navod. Na redu je Davorko Vidović, poštovani kolega izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Kažu da je u politici grijeh naivnost, ja moram priznati da sam taj grijeh počinio čitajući prijedlog dnevnog reda ove sjednice u kojem je pisalo da ćemo danas raspravljati o Zakonu o FINI i držeći da ćemo upravo razgovarati o ovome što ste vi sada gospodine ministre jednim dijelom načeli. Moram reći ta naivnost je išla od toga što sam držao da evo nakon 5 mjeseci da će nova Vlada napokon iznjedriti nešto što ćemo moći prepoznati kao suviso koncept i u kojem ćemo moći također vidjeti što i kako sa ovom prevažnom institucijom koju u Hrvatskoj na svu sreću smo imali imamo. Nažalost tome nije bilo tako pa sam doista doživio razočaranje, iznenađenje vidjeviš da je zapravo riječ o jednom zakonu koji moram reći da je pomalo i uvredljiv, čini mi se za onoga tko ga predlaže jer doista da ne ponavljam sve argumente koji su se ovdje iskazivali ne vidim ozbiljnog razloga za njegovo donošenje. Očigledno da je došlo do nesporazuma u komunikaciji i u tome tko je trebao dati inicijativu za razgovor ali kao i kolega Pankretić i ja kao član nadzornog odbora niti jednoga časa ne bih zadržavao to mjesto ne držeći da možda nije previše odgovorno dati ostavku a da prethodno nismo razgovarali sa onim koji sada oficijalno predstavljaju vlasnika to je Vlada Republike Hrvatske. Ako je to potrebno i ako se ovaj Zakon samo zbog toga donosi ja također javno, evo ovdje ovoga časa usmeno dajem ostavku na mjesto u tom nadzornom odboru. Ne vidim razloga da se sve ovo skupa na ovakav način događa. Mislim da je ovdje verbalno iskazana potpora onome što je FINA do sada radila u više rasprava pa i u onome što je govorio gospodin ministar, ja bih želio samo još jednom naprosto kao znak pitanja zašto to radimo podsjetiti da je FINA u prošloj godini ostvarila, ostvarila je povećanje ukupnih prihoda za 26% dobiti za čak 210%, index je 210, neto dobit 211, da je riječ o tvrtki koja je na tržištu ostvarivala svoje prihode i zaradila svoju dobit 80% i da je riječ o tvrtki koja ima neobično veliku i važnu ulogu za samu Republiku Hrvatsku za našu državu. Pored onoga što je do sada obavljeno, a riječ je ja bih rekao o projektu mirovinske reforme kao najzahtjevnijem, najobimnijem događaju u hrvatskom gospodarstvu u ovom stoljeću, moram reći na upite ljudi iz vana kako ste uspjeli napraviti tako dobru reformu da temeljni razlog leži u činjenici što smo imali FINU i što smo ju prepoznali kao partnera države koja može odraditi ovaj obiman i važan posao. Ali isto tako Republika Hrvatska, Vlada Republike Hrvatske, istina ona prošla potpisala je Ugovor o informatizaciji tijela državne uprave konkretizacija bi se trebala dogoditi sa integriranom podrškom sustavu državne riznice i porezne uprave. Bilo je pred, bili smo pred projektom informatizacije, zdravstvene zaštite i bolničkih informacijskih sustava. Kandidirali smo se kao FINA, govorim sada još uvijek kao član Nadzornog odbora, za informatizaciju sustava pravosuđa. Obuhvatili smo također tim programom informatiziranje gradskih uprava gdje upravo svojim iskustvom i znanjem može biti integrator sustava. Dakle čitav niz projekata bez FINA-om stoji. Oni su definirani i u misiji FINA-e i u viziji njezinoga razvoja u narednim godinama pa se postavlja pitanje a zašto onda mijenjati nekoga tko ostvaruje sada izvanredne rezultate i tko ima viziju za još bolje rezultate u budućnosti pa i možda da odgovorim možda jedna uputa gospodina ministra iako sam i ja nezadovoljan činjenicom da prošle godine nije realiziran do kraja mandata prošle Vlade ugovor između REGOS-a i FINA-e a zašto ne bi FINA naplaćivala od države bez obzira što je država vlasnik, ako sam dobro shvatio onda. Zašto ne bi ona naplatila svoje usluge. Država je jedan od njezinih klijenata kao što ne traži, i INA je u vlasništvu države pa ne tražimo naftu je li da nam daju ili benzin ali možda sam nešto krivo razumio. Drugo što, ovaj, se stavlja kao krimen upravi, upravi, ovoga, FINA-e je problem LS obrazaca. No problem je naš, govorim naš kao bivše Vlade što nismo znali napraviti još taj jedan odlučujući važni korak kad je riječ o LS obrascu ili vaše Vlade što to ne učini sada. Pa neće o tome FINA donositi odluku. Tu smo mi kao Vlada odgovorni zato što se Ministarstvo financija u onom prošlom sazivu nije moglo dogovoriti, a očigledno ne može ni sada jer postoje nekakvi interesni lobiji, meni nikada sasvim jasni, unutar porezne upreve koja je to priječila da se, da se dogodi. Dakle još jednom ne držim sasvim odnosno ne mogu nikako nazrijeti drugi smisao donošenja ovoga Zakona osim promjene ljudi kojima nismo našli nikakav konkretni krimen niti u rezultatima dosadašnjeg poslovanja niti u onome što oni nude kao viziju razvoja takve jedne agencije i ja se pitam, doista netko je ovdje rekao da je to moja tvrtka bi li ja išao mijenjati konja koji je tako uspješan u toj trci kao što je to očigledno vodstvo ove, vodstvo ove tvrtke? Ja ne bih pa može biti i iz HDZ-a onaj koji ju vodi.
Hvala lijepa poštovani kolega Vidović. Prije nego što prijeđemo na replike dopustite jednu informaciju. Poštovane kolegice i kolege sutra ćemo naravno nastaviti raspravu ujutro u 9 i 30 sa točkom 10. Prijedlog zakona o nacionalnom ispitnom centru obrazovanja, zatim ćemo se vratiti na točku 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom zakona pa prijeći na točku 9. Prijedlog zakona o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i njihovom uništenju. I naravno točku 11. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o priznavanju Hrvatskog sabora “Zlatni grb” s Konačnim prijedlogom zakona, a onda sve ostale točke koje, za koje budemo imali ispunjene uvjete dok, dok budemo radili popodne. Sada replika poštovani kolega Stazić na izlaganje kolege Vidovića. Izvolite.
Govoreći o dobrim rezultatima rada FINA-e kolega Vidović se pita a zašto onda mijenjati one koji su radili dobro? Pa u tom i jest problem. Dobro je radio i načelnik Policijske uprave Riječke. Pa to je dovoljan razlog da ga se smijeni jer je imao odlične ocjene svojih pretpostavljenih. Apropos pretpostavljenih iz ove nove Vlade, ali sama činjenica da ima dobre ocjene, sama činjenica da je radio dobro očito je njegov osnovni grijeh i to je očito osnovni razlog, jedini razlog da ga se smijeni. Gospodine Vidoviću u vašem resoru radila je i ravnateljica Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koju ste zatekli u tom resoru. HDZ ju je postavio prije nego što ste vi došli. Ostavili ste ju u tom resoru. Zašto? Pa jer je očiti stručnjak bila. Jer je radila dobro. I za cijelo vrijeme mandata Račanove Vlade ona je ostala raditi taj posao. Sad je maknuta. Zašto? Pa očito zato što je radila dobro. Pa to joj i revizija rekla da je radila dobro. Jedini tko je rekao da nije radila dobro to je bio lokalni HDZ-ovac iz Rijeke pa je tražio da je se smijeni. Pa je smijenjena. Prema tome to i jest problem i ovog Zakona i onog prethodnog i cjelokupnog djelovanja ove Vlade otkad je postavljena. Što smjenjuje bez razloga kvalitetne ljude kojih u Hrvatskoj nema puno. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin Vidović.
Pa evo ja ću pokušati odgovoriti kolegi na repliku, pokušao bih ovako odgovoriti možda neočivano za kolege s ove strane. Zar mislite da nije bilo zahtjeva da se recimo gospođa Sanja Crnković-Pozaić smijeni od strane onih koji su kao krunski argument za njenu smjenu navodili da je to osoba koja je 6 godina radila ili 7 sjedila sa Škegrom u sobi, da je HDZ-ovka i da joj kao takvoj nije mjesto na čelu Zavoda za zapošljavanje. Da je ista Sanja Crnković-Pozaić ... ... [[Upadica se ne razumije]]
Uključite se.
U kojem se, u kojem su se održavali oni, kako se zvalo ono, zaštitni ... [[Govornik se ne razumije]] Domovinskog rata, nešto, te nekakve veselice, ovoga, HDZ-a ali ja nisam dozvolio, ja nisam dozvolio, ja nisam dozvolio da se smjenjuje stručna osoba i baš me je bilo briga za njezino političko uvjerenje i na kakve političke sastanke ona ide. Posvjedočio sam to dragi kolega i ministrima kojima sam predao Ministarstvo. 15 mojih suradnika, 5 direktora zavoda, 8 pomoćnika, tajnik Ministarstva, nijedan nije bio član SDP-a. To je poštovani kolega jedini, jedini, jedina prava istina kad je riječ o revanšizmu a bilo je zahjteva da se smjenjuje ljude samo zato što nisu bili, ili što su u HDZ-u.
Hvala lijepa kolega Vidović. Povreda Poslovnika poštovani kolega Marasović.
Nije kolega Marasović nego kolega Bitunjac.
Ispričavam se kolega.
Ništa. Uvažavam. Gospodine predsjedniče vi i kolega Vidović i kolega Stazić ste povrijedili Poslovnik i to članak 213., 214. jer se priča o nekim stvarima koje nemaju uopće veze sa dnevnim redom i dopustili ste na neki način da maltretiraju sve ostale zastupnike iznoseći stvari o kojima uopće ovdje nije riječ i dovodeći u pitanje na neki način dignitet ovog Sabora i dignitet vas kao predsjedavajućeg.
Hvala lijepa na upozorenju poštovani kolega ali mi nismo povrijedili članak 213. i 214. Što se tiče veze sa Poslovnikom vi bolje proučite Poslovnik pa ćete vidjeti da postoji u našem Poslovniku replika i institut odgovora na repliku. Kolege su u replikama, imaju mogućnost iznositi svoje mišljenje o temi koja se raspravlja na osnovno izlaganje, odgovoriti na tu repliku. Prema tome poštovani kolege su raspravljale, nastavali raspravu i polemizirali među sobom. Zašto su iz iste stranke to je malo neobično, ali se i to dešava. Znam ali niste u pravu poštovani kolega. Riječ ima predstavnik predlagatelja ministar financija gospodine Šuker. Izvolite gospodine ministre.
Žao mi je što ovdje nije bio prisutan kolega Biškupiš vjerojatno bi ovaj igrokaz na kulutrnoj razini ocjenio. NO ovo je bio zaostali razgovor poslodavca i glasnogovornika.Mislim da stvarno žao mi je što ste prije svega kolega Vidović što ste na ovakav način vodili raspravu. I što ste se doveli u ovakvu situaciju da na o vakav način razgovarate. Jer ovaj prijedlog Vlade. Prema tolm eo njemu se može raspravljati na ovaj ili onaj način. Ja bih isto tako postavio pitanje zar pokojni JOža Knezić nije bio stručan pa ste ga 2000. maknuli sa Hrvatske carine bolesnog. Isto tako. Hoćemo nabrojati silne ljude iz carine iz razno raznih zavoda koji su micani jednostavno. Potezom pera. I vi danas nama držite lekcije ne držite se zakona ne držite ovo. Što se tiče obrazaca da niste napravili ono što ste trebali napraviti. Dobit ćete izvješće iz stanja državne riznice kad ame već povčalite za jezik. Pa ćete vidjeti kako ste vodili brigu o novcima državnih, poreznih obveznika. A isto tako kada sam reako 300 miliona, da gospdoine Vidoviću nije sporno mi smo zemlja tržišne ekonomije to je imamo čak i u svom Ustavu napisano. DA se svaka usluga treab platiit, samo ajmo vidjeti koliko je koštala jedna novčana transakcija dok je bio ZAPa a koliko košta sada jedna novčana transakcija kad je Fina. Pa ajmo onda usprediti te rezultete ajmo onda govoriti o prometu i o dobiti. Međutim ja bih htio reć inešto, možda taj novac koji završi na tako silno dobrom poslovanju aj ni u jednom momenetu kao predstojnik vlade nisam želio komenetirati o načinu rada Fine. U onom trenutku kad sam vam rekao vi znate dobro bili ste na čelu mirovisnke reforme čak sam naglasio dobre. Prema tome ono, ali isto tako znate jer ste ragovarali s tim ljudima iz svjetske banke što nije bilo dobro. I to je osnovni problem što niste bili u stanju napraviti taj odlučujući korak. To je osnovni problem. I danas je problem sa svjetskom bankom, upravo zbog toga što niste bili u stanju u stanju napraviti taj odlučujuči korak. I sada se postavlja jedno elementarno pitanje, zašto regos plaća godišnje 80 miliona Fini. Zašto. Zar se nije u sklopu Fine onda moglo osnovati nešto a da se koriste podaci i da ne plaća. Zašto osnivati jednu indituciju koja godiošnje troši 80 miliona novaca poreznih obveznika. To se mora osigurati u državnom proračunu, ponavljam na žalost to iz prošle godine iz proračuan nije plaćeno. Ali će morait biti plaćeno ih ove godine iz proračua,. Dakle ima posla koji treba napraviti. Ima posla koji je dobro napravljen. Ali zašto raspravu sroditi isključivo na ovo osobito na ovaj igrokaz mislim da je to smiješno. Jer svaka Vlada ima pravo predlagati svoj Zakon. Govoriti o nekakvim smjenama, o nekakvom revanšizmu mislim da nije ni malo umjesno i nije ni malo dobro. A kažem, stvarno vidjet ćete kad ase podnese izvješće o stanju državne riznice kakav je to red vladao u državnim financijama. Onda ćete vidjeti kolege kako za mnoge stvari niste u pravu. To vam ja otvoreno kažem. To vam otvoreno kažem. Ne može se na takav način odnositi prema novcima poreznih obveznika. Međutim stalno tjerate da neke stvari idu onako kako idu ali kažem nemojte misliti da je sve prekrasno i sve predivno radi. Imate mnogih stvari za koje vi kolege ministri niste znali, isto kao št oi danas kolege u ovoj vladi ne znaju. ali nemojte onda poslije reći nije bilo ovako, nije bilo onako. Dajte pravo kao što vama nitko nije uzeo pravo da se slažete ekipu s kojom ćete raditi dajte pravo i ovoj Vladi da to napravi. Ne možete reči da netko neće biti bolji, ali gospodine zastupniče da ste vi prije 3 mjeseca ovako velikodušno ponudili ostavku, to bi trebalo istaknuti kao primjer. Ponuditi ostavku u trenutku kada se donosi zakon koji će definitivno smjeniti nadzorni odbor jer vi ste se oprostite tri mjeseca neodgovoron ponašali. Vi niste našli za shodno da izvjestite vlasnika kakvo je stanje u društvu gdje ste od toga istoga vlasnika imenovani da ga nadzirete. Vi ste to bili vi ste to trebali napraviti kao član nadzornog odbora. Prema tome nemojmo govoriti nismo ovako nismo onako. Da vama se obraćam. Molim. Ne. Zašto ja vas. Ja vas. Ja smatram da vi ne trebate zastupati vlasnika nego da ga treba zastupati netko drugi. To je moje mišljenje. I moja je demokratsko pravo. Prema tome, kažem na žalost mislim da i mamo previše ozbiljno posla. DA bi se bavili amaterskim igrokazima. Ne znam kada će biti prva smotra ameterskog kazališta ali ću svakako kolegu Biškupiću preporučiti da vas uzme.
Hvala lijepa gospodine ministre. Imamo zadnjeg diskutanta u raspravi od po deset minuta. Poštovani kolega STazić izvolite. Odustajte? Hvala lijepa. Želi li ministar uzeti završnu rječ? Ne. Ministre izvolite se očitovati o amandmanima.
Hvala lijepa. Zbog nomotehničke strukture amandmana Odbora za zakonodavstvo predlagatelj ih prihvaća. Hvala vam lijepo na raspravi.
Hvala lijepa gospodine ministre. Kolegice i kolege prekidam sjednicu, nastavak sutra u 9,30 minuta. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financijskoj agenciji Prijedlog zakona br. 76. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za, 21 protiv i 4 suzdržana donijet izmjene i dopune ovoga zakona kako ga je predložla Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske djeluje od listopada 1996. godine. Komisija je pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru dijelokruga i nadležnosti određenih Zakonom o tržištu vrijednosnih papira. Za svoj rad odgovara Hrvatskom saboru. Osnovi zadaci komisije jesu efikasna regulacija i nadzor tržišta vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj. Treba istaknuti da je komisija u 2003. godini zaprimila 1476 predmeta od čega 609 upravnih predmeta i 867 neupravnih predmeta, te održala ukupno 51 sjednicu. U navedenom razdoblju komisija je donijela 7 podzakonskih akata pravilnika, čime je sukladno Zakonu ispunila svoju obavezu donošenja podzakonskih akata. U suradnji s Ministarstvom financija i Ministarstvom za europske integracije tijekom 2003. godine komisija je aktivno sudjelovala u davanju odgovora na upitnike Europske unije. Praćenje izdavanja vrijednosnih papira u 2003. godini. U okviru odijela za praćenje izdavanja vrijednosnih papira obavljeni su poslovi vezani uz izdavanje vrijednosnih papira preuzimanje dioničkih društava, te ostali poslovi vezani uz izdavanje mišljenja kao i prikupljanje sistematiziranje i analizu obavijesti koja su dionička društva temeljem zakonskih odredbi dužna dostavljati komisiji. U 2003. godini odjel za praćenje izdavanja vrijednosnih papira zaprimio je 606 predmeta od čega 66 upravnih predmeta i 540 neupravnih predmeta. Između ostalog treba istaknuti da je ukupna vrijednost emisija dionica u 2003. godini iznosila preko jedne milijarde kuna, što je manje nego 2002. godine. Uređenje tržišta vrijednosnih papira. Odjel za uređenje tržišta vrijednosnih papira zaprimio je ukupno 561 predmet, od čega 444 upravna i 117 neupravnih. Nekoliko je razloga za ovako značajan broj upravnih predmeta tijekom izvještajnog razdoblja 2003. godine. Radi se o predmetima odobrenja objavljivanja podataka iz skraćenog prospekta pri uvrštenju dionice javnih dioničkih društava u kotaciji javnih dioničkih društava. S obzirom da je zakonski rok za uvrštenje istih bio do 25. srpnja 2003. godine. Dosta se predmeta temelji na obvezi brokerskih društava da svoje poslovanje usklade s odredbama Zakona o tržištu vrijednosnih papira kao i na obvezi banaka koje sukladno Zakonu o tržištu vrijednosnih papira za obavljanje poslova skrbništva trebaju ishoditi dozvolu komisije. Obavljanje poslova nadzora. Klub zastupnika HDZ-a je mišljenja da je komisija za vrijednosne papire u navedenom izvještajnom periodu korektno obavila poslove nadzora, što proizlazi iz sljedećih podataka. Odjel nadzora zaprimio je u 2003. godini ukupno 65 upravnih i 23 neupravna predmeta. Ukupno je podneseno 5 kaznenih prijava u kojima je sadržano 8 kaznenih dijela i 52 prekršajne prijave u kojima je sadržano 122 prekršajna dijela. Komisija je temeljem odredbi članak 12. točke 5. Zakona o tržištu vrijednosnih papira donijela 6 riješenja kojima je naložila otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti te poduzimanja aktivnosti za njihovo otklanjanje. Zatvoreno je ukupno 103 predmeta. U razdoblju od 1.1. 2003. do 31. 12. 2003. temeljem prijava komisije, sudovi u Republici Hrvatskoj donijeli su ukupno 117 odluka, presuda i riješenja. Prekršajni sudovi donijeli su ukupno 93 riješenja, a visoki prekršajni sudovi 12 riješenja u kojima su ukupno izrečene novčane kazne u iznosu od 1 milijun 164 tisuće 612 kuna za pravne osobe, te 259 tisuća 362 kune za odgovorne i fizičke osobe, što ukupno čini iznos od 1 milijun 423 tisuće 975 kuna. Općinski sudovi i općinska državna odvjetništva i županijski sudovi donijeli su ukupno 12 odluka, presuda i riješenja. U svezi praćenja tržišta kapitala potrebno je istaknuti i sljedeće podatke, djelovanja Zagrebačke i Varaždinske burze. Što se tiče Zagrebačke burze krajem 2003. godine, 39 ovlaštenih društava za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima u statusu je člana. Krobeks je službeni indeks burze u 2003. godini porastao je s 1,1%, dakle sa 1172,60 na 1185,10 bodova. Trgovina u 2003. godini na Zagrebačkoj burzi. U 2003. godini na burzi se aktivno trgovalo sa 143 izdanja vrijednosnih papira, što je za 116,7% više u odnosu na 2002. godinu. Ukupni promet u 2003. godini dosegao je 12 tisuća 331 milijuna kuna, što je za 109% povećanje u odnosu na ukupan promet u 2002. godini, kada je iznosio 5 tisuća 889 milijuna kuna. Promet dionicama iznosio je 1 tisuću 495 milijuna kuna ili 27,6% više nego u prethodnoj godini. Trgovina obveznicama u 2003. između institucionalnih ulagatelja uglavnom su to mirovinski fondovi iznosila je 9 tisuća 58 milijuna kuna, što je redoviti promet obveznicama na burzi ostvareno u iznosu od 612 milijuna kuna. Što se tiče Varaždinske burze zaključeno je s krajem 2003. godine 31 ovlašteno društvo, koje ima statut člana Varaždinske burze. Indeks Vin zatvorio je 2003. godinu sa 615,94 boda. Najniža vrijednost bila je tijekom godine 483,3 boda, dok je najveća vrijednost iznosila 635,82 boda. Ukupan promet u 2003. godini iznosio je 704 milijuna kuna, što je pad za 48,36% u odnosu na prethodnu godinu. Od ukupno uvrštenih 388 sa 156 vrijednosnih papira aktivno se trgovalo. Ocijenjujući da je u 2003. godini Komisija za vrijednosne papire ispunila svoje osnovne zadatke regulaciji i nadzora tržišta vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice prihvaća izvješće o radu Komisije za 2003. godinu. Hvala.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Imamo prvo - Izvješće o radu za 2003. Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Sukladno članku 9. Zakona o tržištu vrijednosnih papira Komisija za vrijednosne papire dostavila je navedeno Izvješće. Materijal ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješće ovih odbora ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Molim gospodina Miljenka Fićura, predsjednika Komisije da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene gospođe zastupnice, gospodo zastupnici, dame i gospodo. Sukladno Zakonu o tržištu vrijednosnih papira Komisija je dužna da jednom godišnje izvijesti Sabor kako o svom radu tako i stanju na tržištu kapitala u Republici Hrvatskoj. Evo, Komisija je dostavila jedno opširno Izvješće sa sažetkom tog Izvješća ali i brojnim tabelama koje oslikavaju gotovo cjeloukupna događanja na tržištu kapitala u prošloj godini. S obzirom da je ovo novi saziv Hrvatskog sabora, dozvolite samo dvije, tri riječi o Komisiji. Komisija je, evo to želim da istaknem, institucija koju je osnovao ovaj Sabor, koja je odgovorna Hrvatskom saboru za svoj rad i evo, mi ovim Izvješćem i podnosimo vama i stavljamo se na odgovornost. Za informaciju moramo reći da je Hrvatski sabor 1. siječnja prošle godine razriješio jednog člana Komisije na njegov osobni zahtjev, tako da je Komisija punih 11 mjeseci djelovala u, da tako kažem, okrnjenom sastavu sa svega 4 člana, s obzirom da je 5. član imenovan tek u listopadu 2003. godine, a stupio je na dužnost 1. prosinca 2003. Međutim, neovisno o tome, mislimo da je Komisija uspješno obavila svoju zadaću i možemo reći da o radu Komisije i njezinih 22 zaposlenika najbolje svjedoči tisuću 476 zaprimljenih predmeta tijekom 2003. godine od čega je 609 upravnih predmeta i 867 neupravnih predmeta. I da kažem da je, evo, na prošlotjednoj sjednici Komisije imali smo izvješće naših svih odjela. Nemamo nijednog neriješenog predmeta iz 2003. godine. Razlog možda ovom obilnom radu, obilnim zahtjevima koji su stigli u Komisiju leži u činjenici da je sredinom 2002. godine donijet novi Zakon o tržištu kapitala i slijedom odredbi tog Zakona svim sudionicima tržišnog kapitala morali su uskladiti svoje poslovanje sa odredbama tog novog Zakona pa je tako i sama Komisija donijela 10-ak pravilnika koje je bila obavezna donijeti sukladno odredbama tog Zakona. Za one koji možda ne znaju, želim naglasiti da je na dan 31. prosinca 2003. godine dozvolu Komisije za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima imalo 30 brokerskih društava, 14 banaka, 114 brokera, 46 investicijskih savjetnika, a u Republici Hrvatskoj s 31.12. djelovalo je i 37 otvorenih investicijskih fondova i 4 zatvorena investicijska fonda. To su sve sudionici koji ne smiju početi obavljati svoje poslovanje bez dozvole Komisije, odnosno koje Komisija nadzire u njihovom kasnije radu. Zbog toga je i zbog takvog obilnog broja sudionika po mom mišljenju, uz regulatornu funkciju Komisije jedna od najvažnijih funkcija Komisije i njezina nadzorna funkcija. Komisija je iz različitih izvora prikupila informacije o aktivnostima sudionika tržišta kapitala, s ciljem upravo nadzora poštivanja Zakona od strane svih tih sudionika, a u slučajevima kad postoji osnovna sumnja na kršenje Zakona ili povredu prava sudionika tržišta kapitala, Komisija provodi nadzor i poduzima odgovarajuće zakonske mjere. U tijeku protekle godine Komisija je u postupku nadzora koje je obavila kod određenog broja sudionika utvrdila upravo takve odgovarajuće pore zakona, podnijela je i 5 kaznenih prijava, 52 prekršajne prijave u kojima su sublinirali 118 prekršajnih djela. A temeljem podnesenih prekršajnih i kaznenih prijava, recimo da su sudovi tijekom 2003. godine izrekli novčanih kazni u iznosu od milijun 423 tisuće kuna, što je prihod naravno državnog proračuna. Ovdje želim istaknuti i činjenicu da je Komisija sredinom prošle godine iskoristila svoju ovlast nadzora nad sudionicima i oduzela je dozvolu za obavljanje poslova s vrijednosnim papirima brokerskoj kući "Nacional" u Zagrebu i njezinom brokeru, s obzirom da su oštetili svoje investitore i to za veliki iznos od 25 milijuna kuna, a predmet je nadalje preuzelo i Ministarstvo unutarnjih poslova. Pa moramo reći da je i to, evo, početak jer Komisija po starom zakonu nije imala takve ovlasti. Prvi takav slučaj imali smo u prosincu 2002. godine kad je Komisija također jednoj kući iz Splita i njezinom brokeru zbog sličnog slučaja oduzela dozvolu. Komisija je tijekom protekle godine oduzela i dozvolu jednom brokeru, isključila ga i brisala ga iz registra brokera zato što u pojedinim poslovima za svoje klijente nije pazio na njihove interese, odnosno čak se i sam okoristio. Time smo željeli poslati poruku tržištu jer mnogi ne znaju da Komisija ima direktan uvid u svakodnevna događanja i na zagrebačkoj i na varaždinskoj burzi. I da ćemo, evo, upravo u nadzornoj funkciji i nadzoru poklanjati i ubuduće najveću pažnju kako bi izbjegli ta devijantna ponašanja. Međutim, tijekom protekle godine bilo je i lijepih događanja na tržištu kapitala i možemo reći da je jedna od najznačajnijih i najvećih novina nova kotacija, kotacija javnih dioničkih društava na naše obje burze jer po odredbama novog Zakona o tržištu vrijednosnih papira, sva društva koja su imala temeljni kapital iznad 30 milijuna kuna, iznad 10 dioničara morala su se uvrstiti u tu burzovnu kotaciju. I evo, tijekom 2003. godine Komisija je donijela 246 rješenja o odobrenju objavljanja podataka jer su ta društva dužna prilikom uvrštenja na burzu, kako sam maloprije rekao, da daju svoju krvnu sliku, odnosno uz bilancu, račun prihoda i dobiti i da daju cjelokupno izvješće kako o svom dosadašnjem poslovanju tako i o namjeravanim poslovima, tako da je to za buduće investitore ili za potencijalne investitore veoma značajno. Osim toga, ono što želimo istaći vezano uz ovu kotaciju jeste i činjenica bez obzira što je to obvezna kotacija, da ju tako nazovemo, da je ona potakla neka društva kao što je bio "Varteks-Varaždin" da se odmah uvrste u prvu kotaciju umjesto u kotaciju javnih dioničkih društava što vjerojatno bez ove odredbe ne bi napravila, a između ostalog, i evo, naša najveća osiguravajuća kuća "Croatia osiguranje" također se nakon što se uvrstila u kotaciju javnih dioničkih društava krajem protekle godine uvrstilo i u prvu kotaciju. I upravo po mišljenju Komisije mi smatramo da sudionici i učesnici u ovim kotacijama, ne samo u JDD nego u Bull u prvoj kotaciji, ali i svim ostalim, u tim kotacijama moraju i poziciji na burzi moraju gledati ne samo obaveze nego i prednosti, odnosno mogućnost da putem novih izdavanja dionica prikupljaju svoj novi kapital, dakako i putem izdavanja dugoročnih obveznica, a putem izdavanja drugih vrijednosnih papira i kratkoročni kapital. Evo, možemo čitati sada u tisku da neke naše najveće kuće su upravo evo, na "low show" vezano za izdanje novih planiranih emisija obveznica, a Komisija je jučer odobrila i 63 milijuna novih obveznica sa dospijećem od 7 godina našoj najvećoj farmaceutskoj kući. Prema tome, za tim, evo našim najvećim kućama mi želimo da krenu i ostali sudionici na tržište kapitala. I na kraju, vezano za financiranje Komisije, moram i to reći da je Komisiji iz državnog proračuna, jer je ona proračunski korisnik, tijekom 2003. godine doznačeno 4 milijuna 768 tisuća kuna, što mi mislimo da je sigurno najmanji iznos za jednu regulatornu i nadzornu instituciju, barem kad se gleda po broju zaposlenih. Evo, toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Komisije. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite. Zahvaljujem. U ime Kluba SDP-a, poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče komisije, kolegice i kolege. Komisija za vrijednosne papire je ključni čimbenik tržišta kapitala. i kao što je ovdje danas predsjednik te komisije rekao, mi ovdje ne razgovaramo danas u Parlamentu samo o tome koliko je predmeta imala ta komisija, nego razgovaramo zapravo o tržištu kapitala, i o tome što se na njemu u Hrvatskoj događa. A to tržište kapitala kao što znate presudno je, jer bez njega nema ni poduzetništva, nema novih proizvoda, poduzetničkih inicijativa, nema rasta konkurentnosti izvoza itd. Ovdje iz izvještaja djelomično to proizlazi, a iz nekih drugih podataka koje ću ja podastrijeti da smo srećom u zadnjih nekoliko godina na tržištu kapitala u Hrvatskoj učinili važan napredak, ali da je to tržište kapitala još uvijek veoma nerazvijeno u odnosu na ono što u Hrvatskoj treba. Financijski potencijal, dakle i potencijal tržišta kapitala čine mnoge komponente. Između ostaloga financijski rezultati gospodarstva, banaka i drugih. Tako na primjer, 99. godine u Hrvatskoj je ukupni konsolidirani saldo gubitaka i profita u Hrvatskoj bio negativan 2,5 milijarde su bili veći gubici od dobiti. Nakon toga raste profit i profitabilnost gospodarstva, i već u 2002. godini gospodarstvo ostvaruje konsolidirano preko 3 milijarde profita. i u prošloj godini je to također bio slučaj. Dakle, gospodarstvo je u zadnje 3, 4 godine ojačalo investicijski i razvojno. Dalje, javna poduzeća kao važan faktor na tržištu novca i kapitala također u 99. godini su imala oko 1 milijardu gubitaka. Prošle godine javna poduzeća su imala 2,3 milijarde profita i dobiti. To su velike razlike, gdje unapređenje rada poslovanja i gospodarstva i javnih poduzeća čini veliki napredak. Da javna poduzeća nisu ostvarila dobit, nego gubitak kao 99., ona bi sa tržišta kapitala isisavala novac i time bi bile uskraćene mogućnosti za razvoj. Dalje, kunska štednja građana u Republici Hrvatskoj povećana je od 99. godine kad je i znosila 38 milijardi kuna na 94 milijarde kuna u 2003. godini. Dakle, kunska štednja građana u 3,5 godine povećana je 4 puta i blizu je 100 milijardi kuna. To je značajan potencijal i na tržištu kapitala i na tržištu novca. Dalje, neka poduzeća, neke institucije na tržištu kapitala koje su državne također su unaprijedile rad. Primjerice Croatia osiguranje. Ono je sa granice poslovanja 90.-ih godina do 99. kada je zapravo bilo desetak milijuna profita došlo do toga da danas ostvaruje stabilnih preko 100 milijuna dobiti Croatia osiguranje. Hrvatska poštanska banka je 99. godine imala preko 700 milijuna promašenih, propalih ulaganja. To su bila ulaganja i biznis tipa Kutle i drugih koji su i uz političku podršku preko poštanske banke izvlačili znatan kapital. Nakon toga ta banka je konsolidirana za svih 700 milijuna izvućenih i potrošenih uludo i ona sada stabilno ostvaruje preko 100 milijuna profita godišnje. To sve bitno utječe na tržište kapitala. Uzmite Hrvatsku lutriju koja je bila na granici toga da uopće posluje renatabilno do toga da je danas razvila najmoderniji sustav on-line biznisa i da je ostvarila 4 puta veće rezultate zahvaljujući ćemu su 20 puta povećana sredstva za invalide, tehničku kulturu, olimpijski komitet, sportske organizacije za olimpijadu u Ateni itd. Međutim, nažalost svi ovi ljudi iz tih institucija koji su toliko unaprijedili rad između ostalog i lutrije i poštanske banke i druge su pred smjenom, odnosno smjenjeni već. Nije problem, kolegice i kolege kada se smjenjuju ljudi koji nemaju rezultate. Međutim, ovi ljudi su pridonjeli razvoju tih institucija u toj mjeri da je to bitno i za tržište kapitala i bivaju smjenjeni. Vi imate legitimno pravno i njih smjeniti, međutim, pitanje se postavlja koliko je to dobro. Ako je koalicija činila greške i smjenjivala neke ljude koje nije trebala smanjivati jer su bili stručni, to nije opravdanje niti argument da sada vi smjenjujete ljude koji su također stručni. Ako Bush nešto griješi to neće biti opravdanje za njegova nasljednika da isto tako griješi. No, dobro. Hoću samo reći koliko je za trište kapitala bitno povjerenje. Povjerenje u ljude i institucije koji su doveli do promjena. Uglavnom situacija na tržištu kapitala je sada znatno bolja i ona omogućuje između ostalog državi da se više zadužuje na domaćem tržištu. Da se dug restruktuira, da se pokrenu razvojni programi, da se poduzmu druge akcije u području razvoja. Nažalost, tih akcija nema dovoljno, nema dovoljno inicijativa u razvoju gospodarstva i jedino što i do sada i dana Vlada na sjednici u Rijeci ima to je novih 200 poslovnih zona. Mi smo 99. imali 23 poslovne zone. Prošle godine smo završili sa 114 i sa 70 u pripremi. Dakle, sa već skoro 180 poslovnih zona. I sada Vlada ide sa još 200 zona kao nećim što će riješiti problem hrvatskog gospodarstva što mislim da neće a da zapravo prava rješenja ne nedostaju a tržište kapitala omogućuje jaće poteze. I dopustite ovaj podatak. Koliko je gospodarstvo Hrvatske u zadnje 4 godine napredovalo čita se i iz sljedećeg i njegov financijski potencijal. 99. godine na promet na našim dvjema burzama bio je 996 milijuna kuna, kuna. Prošle godine je bio 14 puta više. Gotovo preko 13 milijardi kuna. A zatim, imovina financijskih institucija u Republici Hrvatskoj. U zdanje 4 godine narasla je sa 104 milijarde na 232 milijarde. Pri tome su se javile značajne nove institucije kao što su mirovinski fondovi sa gotovo 6 milijardi i mnogi drugi investicijski fondovi, stambene štedionice i slično. Dakle, ono što je 99. bilo 100 lani 2003. je bilo 230 kao financijski potencijal za razvoj u Hrvatskoj državi. Naravno za financijsko tržište vrlo važna je i uloga države. Aktivnost države je pridonjela razvoju financijskog tržišta jer je 9 kontacija, odnosno 9 emisija obveznica učinjeno od 99. do 2003. godine. Pri tome su kamate pale sa 9 na 6%. Dopustite sada da vam pokažem, da vam kažem koliko je na tržištu kapitala važna uloga države i time da navedem tri greške koje su se u zadnjih 3 tjedna ili mjeseca dana učinile od strane Vlade, Parlamenta, dakle Države, ministarstva na tržištu kapitala koje su loše za tržište kapitala. Kao što Država može činiti dobro na tržištu kapitala, ona vrlo lako može učiniti loše na tržištu kapitala. Hrvatska Vlada prije tri tjedna učinila je veliku grešku na tržištu kapitala. Išla je sa najvećim ovogodišnjim zaduženjem od pola milijarde eura kojim se djelomično vraća stari dug ali se stvara i znatan novi dug. U najnepovoljnijem trenutku išla je sa tim zaduženjem prije tri tjedna kada su na ekranima svih financijera u Europi i svijetu bile naslovnice na kojima Mek Šein upozorava da Hrvatska neće dobiti avis. Da smo se mi na tržištu kapitala pojavili tri tjedna kasnije kada smo dobili avis i kada smo definitivno kandidati, službeni kandidati za Europsku uniju, razlika u rezultatu koji bismo postigli u tom ogromnom zaduženju od pola milijarde mjerila bi se u milijunima eura. Vlada je lošim potezom prije tri tjedna izazvala milijunske euroske štete za Hrvatsku zaduženjem koje je učinjeno uz početničku grešku. Tko će to platiti, treba prosuditi, prosuditi će i građani Hrvatske. Drugi primjer lošeg ponašanja države na tržištu kapitala je sljedeć. Na tržištu kapitala je bitno da država osigura preglednost, kontrolu, da naprosto osigura povjerenje. Država ima dva razvojna fonda, za razvoj i za zapošljavanje koji se javljaju na tržištu kapitala kao razvojne institucije. Ta dva Fonda su važnim. Oni su zadnjih godinu i pol potegli preko, oko 300 novih projekata, ostvarili su suradnju sa europskim fondovima i započeta je ta suradnja itd. I šta se sada događa? Umjesto da pojačamo povjerenje u te fondove, mi ga smanjimo. Naime, svaki od tih fondova ima po 5 članova upravnog odbora. U proteklom mandatu mi smo inzistirali da ljudi iz opozicije također budu u tim upravnim odborima, da kontroliraju kako vlast dijeli novce iz tih fondova. I primjerice i gospodin Šuker je i drugi bili u tim odborima, tih fondova koji dijele države novce radi toga da opozicija kontrolira što se događa i da pred javnošću mi imamo vjerodostojnost, ustavnova koje posluju najispravnije. Mi smo prije nekoliko tjedana ovdje, odnosno vi ste izglasali HDZ-ovskom većinom da svih 10 članova upravnih odbora ta dva fonda koji se pojavljuju na tržištu kapitala budu HDZ-ovci. Bez ijednog čovjeka iz opozicije i to sigurno ne pridonosi jačanju povjerenja u to kako se dijele novci, preglednost i ostalome. Treći primjer greške države odnosno ministarstva. Sada je već u ovom trenutku bitno imati pripremljene projekte za tržište kapitala Europe i za europske fondove. Ja ne znam šta je učinjeno u zadnja 4 mjeseca, ali mi iz kohezionih fondova mogli ako imamo pripremljene projekte biti sposobni krajem godine već povlačiti određena sredstva. Gdje su ti projekti? Ne znam. Iz ostala dva fonda, iz, iz fondova strukturnih i socijalnih tu nemamo što tražiti, ali povrh tih fondova i službenog korištenja sredstava Europske unije mi možemo mnogo koristiti sredstva u bilateralnih odnosima između država. I ja vam sad svjedočim da je u zadnjih godinu dana razvijen uspješan odnos između talijanskih, austrijskih i nekih drugih državnih institucija i naših u tome da oni financiraju određene programe. Međutim gospodin Šuker je smijenio ljude koji su to radili i oni su se našli na ulici bez da su imali prilike nekome reći šta su napravili, gdje su stali s tim poslom prema Talijanima i drugome i sve se vratilo na nulu. Tako se gospodo ne radi na tržištu kapitala i to naprosto nije dobro za državu. I na kraju da zaključim sa dva zaključka. SDP će podržati ovo izvješće komisije. Komisija je radila odgovorno i uspješno i tu nema što se mnogo dodati. Drugo, Vlada bi trebala prionuti ostvarivanju programa za ubrzanje razvoja tržišta kapitala koji postoji, a u zadnje vrijeme ne vidim da se išta na tome radi, ali bi isto tako trebala dati i obveznice velikih državnih poduzeća i trgovačkih društava od HEP-a, HT-a, INA-e i druge na burzu i određeni tih, dio dionica, tih dionica dati domaćim investitorima. Drugo, trebala bi država poduprijeti korporacijsko i municipalno tržište vrijednosnih papira kad je riječ o obveznicama. Međutim vi koji radite u gradovima i općinama znate da zapravo vaša aktivnost je potpuno blokirana u pogledu mogućnosti da na tržištu kapitala se koristite potencijalima tog kapitala. Općine i gradovi, osobito gradovi Zakonom o izvršenju proračuna za ovu godinu potpuno su zakočeni u mogućnosti da se zaduže bez obzira koliko su im dobri programi, a osim toga postoji problem sekuratizacije tih aktivnosti tako da sve te niže razine ne mogu na tržištu kapitala pojavljivati se. Očito na tržištu kapitala imamo još dosta posla, ali uvjeti da se mnogo učini da s tim tržištem se ide ubrzano dalje postoje. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Netočan je navod da se država zadužila sa 500 milijuna EUR-a tri tjedna kasnije da bi na taj način uštedila odnosno da je na taj način oštetila državu za stotine milijuna EUR-a. Da je to netko drugi rekao ovdje u ovoj sabornici pa još kak tak, ali bivši ministar nikak. I, i dalje što se tiče tržišta kapitala vi ste ga sjajno iskoristili zadnjih 4 godine jer ste državu uspjeli zadržati, zadužiti za 14 i pol milijardi kuna. Hvala lijepa [[Upadica: Dolara.]] Dolara, dolara pardon.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Recite koja odredba Poslovnika molim vas.
209. i 214. jer gospodin Jarnjak nije ispravio ono o čemu sam ja govorio i zlouporabio je instituciju ispravke Poslovnika. Ja nikada nisam rekao da se država oštetila sve nas za stotine milijuna EUR-a nego za milijune EUR-a, provjerite. To je velika razlika. A to, to da, da je to definitivno tako iza toga i dalje stojim. To je velika razlika.
Poštovani zastupnik Luka Roić u ime Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče, komisija za vrijednosne papire, kolegice i kolege zastupnici. Evo temeljem toga što komisija ima obvezu jednom godišnje podnositi izvješće Hrvatskom saboru imamo prilike raspravljati o izvješću komisije za vrijednosne papire i ja ću u svom izlaganju zadržat se upravo na samom izvješću jer govoriti o ulozi tržišta kapitala i o svemu onome što je vezano uz ovu temu sigurno je vrlo zahvalno, ali ipak imamo pred sobom izvješće koje je priredila komisija za vrijednosne papire. Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske je Hrvatskom saboru dostavila opširno izvješće za 2003. godinu, sažetak tog izvješća, ali i brojne tabele sa gotovo svim podacima koji se odnose na događanja na tržištu kapitala u Republici Hrvatskoj u navedenom razdoblju. Navedeno izvješće po našem mišljenju daje preglednu sliku rada komisije kao i stanja na tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj. Iako je komisija, to smo čuli, samo zadnjih mjesec dana izvještajnog razdoblja radila u punom sastavu, a punih 11 mjeseci, mjeseci sa samo 4 člana mi u HSS-u zadovoljni smo sa radom i temeljenim na prezentiranom izvješću. Iz izvješća je vidljivo da je komisija obavila ogroman posao s obzirom da je vezana za svoj djelokrug rada, zaprimila i riješila nekoliko stotina predmeta i tako kako upravnih tako i neupravnih predmeta. Posebno je važna njezina uloga u nadzoru, njezina nadzorna uloga i izvješće je vidljivo da je komisija i na tom planu imala značajnu aktivnost. Vidljivo je da komisija iz različitih izvora prikuplja informacije o aktivnostima sudionika tržišta kapitala s ciljem nadzora, poštivanja Zakona od strane sudionika, brokerskih društava, institucionalnih i drugih investitora, burzi, Središnje depozitarne agencije, izdavatelja vrijednosnih papira, banaka koje obavljaju poslove s vrijednosnim papirima, investicijskih fondova i društava u upravljanju investicijskim fondovima. U slučajevima u kojima postoji osnovana sumnja za kršenje zakona ili povredu prava sudionika tržišta kapitala komisija provodi nadzor i poduzima odgovarajuće zakonske mjere. Kada uvrdi postojanje elemenata prekršajnog ili kaznenog dijela Komisija podnosi odgovarajuće prijave, zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka mjesnom, nadležnom Prekršajnom sudu ili kaznenu prijavu mjesnom nadležnom Državnom odvjetništvu. Na taj način ostvaruju se primarni ciljevi komisije, zaštita ulagatelja, interes javnosti i tržišta kapitala te jačanje povjerenja u tržište kapitala, a osigurava se i generalna prevencija u sprečavanju protupravnog ponašanja sudionika tržišta. U izvještajnom razdoblju komisija je na temelju obavljenih nadzora kod različitih sudionika na tržištu kapitala podnijela ukupo, ukupno 5 kaznenih prijava i 52 prekršajne prijave. Temeljem podnesenih i prekršajnih i kaznenih prijava sudovi su u izvještajnom razdoblju izrekli novčanu kaznu u iznosu od milijun 423 tisuće 975 kuna što predstavlja kao što znamo prihod Državnog proračuna. I ovdje vezano za financiranje komisije želimo istaći da komisija za njezino poslovanje u izvještajnom razdoblju iz Državnog proračuna doznačeno je samo po nama ukupno 4 milijuna 768 tisuća 432 kune. Ono što želimo naročito pohvaliti jest činjenica da je komisija nakon donošenja novog Zakona o tržištu vrijednosnih papira i nakon kadrovskih, kadrovskog ekipiranja počela provoditi jači, direktni nadzor svih sudionika na tržištu kapitala, ali i samih transakcija koje se na tom tržištu odvijaju. Tako je početkom prošle godine zahvaljujući upravo ovlaštenjima iz novog zakona komisija prvi puta od svog osnivanja oduzela ovlaštenja za rad jednoj brokerskoj kući i njezinom brokeru. Ujedno i vlasniku te brokerske kuće zbog zloporabe novčanih sredstava prikupljenih od, od strane nalogodavaca i njihovog korištenja za podmirenje vlastitih obaveza brokerske kuće što je ne samo povreda zakonskih propisa nego i najveća povreda brokerskih načela s obzirom da bi sredstva nalogodavca trebala biti svetinja za brokere. Na žalost sličan slučaj ponovio se ponovno u lipnju ali je u tom slučaju komisija promotno reagirala i također oduzela dozvolu za rad, i toj brokerskoj kući i brisala ju iz evidnecije brokerskih kuća a njezinom brokeru tkaođer je oduzela dozvolu za rad. No uz nadzornu funkcija komisija koliko je nama poznato razvija i surađuje sa sudionicima na tržištuz kapitala u ciklju što boljeg funkcioniranaj toga tržišta izbjegavanja postupanja sudionika na način koji je suprotan zakonskim i podzakonskim propisima iz razloga njihove nejasnoće ili različitog tumačenja od strane pojedinh sudionika. Tako komisija pravilnike koja je ovlaštena donositi kao pod zakonske akte prije same primjene stavlja na svou WEbstranicu prikupljanja prijedloga, primjedbi i sugestija od strane svih sudionika na tržištu akpitala. Također sukladno ovlaštenjima iz zakona o tržištu vrijednosnim papirima komisija je počela davati svoja mišljenja o provedbi navedenog zakona i ista objavljivati na svojim Web stranicama kao bi bila dostupna svim zainteresiranim subjektima. Želimo na neki način i ovdje pohvaliti ukupnu aktivnost komisije, vezano uz kotaciju javnih dioničkih društava, to je kao što je poznato nova kotacija na našim burzama. GDje su svoje dionice do danas izlistale gotovo sve naše velike t rtovačke kuće. A neke su upravo zahvaljujući ovoj zaknskoj obvezi odmah izabrali prvu kotaciju za uvrštenje svojih dionica na burzu. I mi u HSSu podržavamo mišljenje komisije da društva u ovoj kotaciji ne bi trebal smo obvezu, nego i prednosti. Izdavatelji koji svoje dionice uvrste u kotaciju javnih dioničkih društava, trebali bi iskoristiti mogućnost prikupljanja kapitala javnih izdavanje novih emisija dionica odnosno, prikupljanja potrebnih obrtnih sredstava izdavanje drugih vrsta vrijedosnih papira. Također se slažemo i sa mišljenjem komisije da je i ova premda zakonom propisana obveza doprinjela razvoju i napretku tržišta kapatala Republike Hrvatske, prije svega objavom podataka iz prospekat koji svojom transparetnošću omogućuje svim investicijskim invetitoriam uvid u podatke najvećih hrvatskih dioničkih društava. tromjesečna, polugodišnja i godišnja financijska izvješća javnih dioničkih društava, dostupna su svim zainteresiranim putem javne informacijske knjižnice koja se vodi u samoj komisiji. I na kraju želio bih istaći da smo detaljno analizirali izvješće komisije za vrijednosne papire, mi u klubu HSSa. DA podržavmo i prihvaćamo ovo izvješće za vrijednosne papire Republike Hrvatske za 2003. godinu. A i napominjemo da su za onih skromnih financijskih iznosa koje su dobili iz državnog proračuna napravili veliki posao i daje potrebno razmislit dali treba i veća podrška iz državnog proračuna za rad komisije kako bi ona mogla još bolje obaviti posao u narednom radzobolju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Komisije. Treba reći da doista je komisija az vrijednosne papire napravila dobar posao tijekom prošle godine. Zato što je svojom efikasnošću osigurala da tržište kapitala u Hrvatskoj bude sigurno, sigurno prije svega za sudionike u tom tržištu kapitala i prije svega za investotire. Ja ću ovdje par riječi potrošiti upravo na ne samo na izvješće komisje nego možda na onaj dio koji se doista odnosi na tržište kapitala Zato jer mislim da iz toga se mogu izvući neke pouke. Ali i da bi moguće komisija mogla svojim utjecajem učiniti nešto da se to tržište kapitala pospješi. Prije svega kada govorimo o tržištu kapitala trebalo bi staviti to tržište kapitala u neke omjere sa drugim tržištima. Pa onda kada to uspoređujemo onda moramo reći da zagrebačka burza i po volumenu i po tržišnoj kapitalizaciji je najmanja burza u srednjoj Europi. Na žalost kada zbrojimo sve burze u srednjoj Europi onda je tržišna kapitalizacija i volumen trgovanja na svim burzama u srednjoj Europi manji od primjerice tržišne kapitalizacija bečke burze i dablinske burze. Dakle očito je da tržište kapitala u Hrvatskoj jeste regulirano, da postoje svi instrumenti i sve institucije koje mogu utjecati i trebaju i reguliraju to tržište. Međutim da su volumeni trgovanja mali i da je mali broj sudoionika na tom tržištu kapitala. Ono što razočarava to je da imamo samo dva dionička društva u prvoj kotaciji jedne od dvije burze i to Plivu i Podravku. Mislim da smo imali u povjesti ukupno pet ali da triv ivše nisu i prvoj kotaciji. Neke zbog toga što su otišle u stečaj a neke zbog toga što se broj dionica odnosno brojk dionica smanjio ispod 25%, pa više nisu u prvoj kotaciji. Dakle za jednu zemlju je svakako nedostatno da su samo dvije dionice u prvoj kotaciji jedne od dvaju burzi. Na drugo burzi dakle na varaždinskoj burti mi nemamo niti jednu dionicu koja je u najvišoj kotaciji. Svakako bi trebalo utjecati da se što veći broj dioničkih društava odluči uvrsitti i zatražiti uvrštenje u prvu kotaciju. Ne zato što to znači nekakvu šminku ili nekakve prendosti. to znači prije svega veći stupanj transparetnosti poslovanja tih kompanija. Zbog toga je dobro što je zakonom propisano da dionička društva određene veličine moraju se uvrstiti u kotaciju javnih dioničkih društava. Jer je na takav način barem učinjen prvi korak kako bi se povečala transparetnost poslovanja tih dioničkih društava. Ako ništa drugo morali su napraviti nekakav mali prospekt morali su prijaviti se komisiji za vrijednosne papire. KOmisija za vrijedosne papire je to pogleadla. I u konačanici morati će izvještavati sada i komisiju i burzu o svojim izvještajima od poslovanju. Pa će na takav način donekle povećati sigurnost ulagača u dionice tih društava. Na tržište kapitala jako puno može utjecati sama država dakle ja ne želim govoriti ovdje o političkom aspektu, toga nego želim govoriti o financijskom aspektu. O pitanju volumena i tržišne kapitalizacije društava u kotaciji. I to zbog toga što bi država trebala se napokon odlučiti da svoj porfelj koji ima trgije jedino i isključivo putem uređenih tržišta dakle putem zagrebačike odnosno varažinske burze. ja mislim da je apsolutno nedopustivo da država se odluči trgovati dionicama primjerice Podravke mimo burze na kojoj ta dionica kotira. I na potpuno drugačije načine od onoga kako svi ostaju dioničari mogu trgovati tim dionicama. Jer i država je tek samo jedan od dioniččara Podravke. To se dogodilo prošle godine kada je bilo određeno da jedan dio tih dionica završi na dražbi pravima na varaždinskom tržištu vrijednosnica pri čemu bi oni kupci tih dionica došli do tih di onica puno povoljnije nego što se može doći inače na zagrebačkoj burzi. A danas smo svjedoci toga da se vodi javna polemika i da se pune naslovnice dnevnih novina dali će i tko će preuzeti 28% udjela u Podravki. Time se stvara velika nesigurnost kako kod postojećih dioničara Podravke tako i kod zaposlenika radnika a i lokalne zajednice. Da je određeno da se dionicama Podravke m ože jedino isključivo trgovati putem zagrebačke burze stvar bi bila puno jasnija i puno transapretnija i bili bi zaštićeni prije svega dionočari. Zato jer bi se postigla, oni bi imali mogućnost pod ravnopravnim uvjetima natjecati se da kupe, odnosno kupovati te dionice kako postojeći dioničari tako i oni koji žele tek postati dioničari, a s druge strane upravo na tržištu, na Zagrebačkoj burzi trgovanjem dionicama postigla bi se i fer vrijednost, fer cijena za "Podravkine" dionice. Ako to ne bi tako bilo onda se svakako može dogoditi da dionice "Podravke" budu podcijenjene, dakle da se nagodbom ili dogovorom između Vlade i potencijalnog kupca dođe do cijene koja ne bi u tom trenutku odgovarala stvarnoj realnoj tržišnoj vrijednosti cijena dionica "Podravke" čime bi prije svega bila oštećena država zato što ne bi prihodovala onaj iznos koji bi prihodovala trgujući, prodajući to na burzi, a s druge strane u neravnopravni položaj bi bili dovedeni svi ostali dioničari zato jer ostali dioničari to moraju učiniti putem Zagrebačke burze. Dakle ja apeliram na to da Komisija za vrijednosne papire utječe na državu da one dionice iz portfelja države koje se nalaze u kotaciji jedne od dviju burza svakako budu i prodavane na tim burzama. Uostalom danas ne možete primjerice kupiti paket, veći paket "Podravkinih" dionica zato jer je manja ponuda, mala ponuda je na Zagrebačkoj burzi i onaj tko bi bio u mogućnosti jednom transakcijom kupiti 28% koliko trenutno ima država, svakako bi bio u ogromnoj prednosti u odnosu na sve ostale dioničare što onda ne doprinosi onome što bi svakako trebalo ravnopravnosti dioničara i sigurnosti ulaganja u pojedina dionička društva. Mislim da je potrebno osim Komisije za vrijednosne papire odati i priznanje ostalim sudionicima prije svega Zagrebačkoj burzi i Varaždinskoj burzi jer su usprkos tim malim volumenima, usprkos dakle i maloj tržišnoj kapitalizaciji ili uspijevaju iz godine u godinu unaprijediti svoje poslovanje pa primjerice Varaždinska burza je napravila i taj napor da OTC tržišta dođe do statusa burze i uvezuje se sa nekim drugim burzama u regiji čime će povećati svakako ponudu dionica i ostalih papira na svojoj burzi omogućujući dakle da se ulaže i u druge vrijednosne papire, ali jednako tako da investitori iz regije ulažu u hrvatske vrijednosne papire. Ono što bi jednako bilo dobro razmisliti a to je da se podupre i potakne izdavanje subdržavnih obveznica, jer na žalost mi još nemamo niti jednu municipalnu obveznicu koja je izdana, mislim da će uskoro biti dvije takve u Hrvatskoj ali to je daleko premalo za veličinu naše zemlje i za one potrebe koje imamo i trebalo bi svakako potaknuti nove oblike financiranja projekata prije svega u komunalnoj sferi i javnih sadržaja kao što su public private partnership oblici izgradnje čime je primjerice Austrija u posljednjih četiri-pet godina godišnje 2% smanjivala javni dug zemlje. Dakle postoje instrumenti i ono što osim, dakle kontrole i nadzora tržišta kapitala ja mislim da bi svakako komisija možda mogla utjecati prije svega na državu da država svoj portfelj prodaje na tržištu i omogućiti ili potaknuti jednako tako da i lokalne zajednice financiraju svoje projekte ne kreditima nego drugim oblicima. Hvala lijepo.
Replika poštovani zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Govoreći o uređenim tržištima i mogućnosti da država prodaje svoj portfelj na burzi, kolega je govorio isključivo i jedino samo o prodaji na Zagrebačkoj burzi. Čini mi se da postoji itekako potreba, a posebno ako pogledamo i u ovom izvješću da se državne obveznice a to je jedan poseban segment ipak prodaju i na uređenom tržištu Varaždinske burze jer i na taj način se znatno štede državni novci zbog troškova. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ je zatražio predsjednik komisije, gospodin Miljenko Fičor. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ako ja smijem reći evo uz ovu nadopunu koju je uvaženi zastupnik rekao, što sam ja htio reći da imamo dvije burze i da ne smijemo spominjati ime jedne burze jer zaista na jednoj i u drugoj burzi se mogu ravnopravno trgovati. Drugo samo gospodine Mršić evo da obavijestim, iako sam ja to u svom izlaganju rekao. Na našim burzama kotiraju četiri dionice, dioničkih društava u prvoj kotaciji i to na Zagrebačkoj burzi tri dionice: "Plive", "Podravke" i "Croatia osiguranja" šta smo rekli da se uvrstila krajem prošle godine, a na Varaždinskoj burzi jednog društva "Varteksa" iz Varaždina šta smo isto rekli da se uvrstilo prošle godine. Samo toliko. I usput koristim priliku da se ne vraćam više, da zahvalim svim klubovima zastupnika na podršci koju su dali komisiji. Hvala lijepa.
Kolega Mršić, ispravak netočnog navoda.
Ja se mogu s vama složiti, ali u izvještaju piše da u prvoj kotaciji kotiraju dva izdanja redovnih dionica sljedećih izdavatelja to je "Pliva" i "Podravka" tako da moguće da je točno ovo što vi govorite, ali na stranici 8 drugačije piše jel'. A samo da kažem da ja sam govorio o trgovanju "Podravkinim" dionicama na burzi gdje je "Podravka" u prvoj kotaciji uvažavajući svakako da postoji Varaždinska burza i spomenuo sam da je Varaždinska burza napravila, odnosno varaždinsko tržište je vrijednosnice učinilo veliki napor pretvarajući se iz OTC tržišta u burzu.
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče, predsjedniče komisije, kolegice i kolege. Možda samo par riječi o jednoj temi koja je u izvješću komisije, a to su zatvoreni investicijski fondovi. Vrlo kratko, jedna stranica, a vrlo teška tema. Vrlo teška tema jer se moramo podsjetiti nešto, a to je da je jedan dio privatizacijskog procesa išao kroz privatizacijske investicijske fondove kao način da se takvim vidom privatizacije pokušaju razriješiti obveze prema stradalnicima Domovinskog rata, prema braniteljima i da u biti kroz moderni financijski način i financijsko tržište pokušavamo tim ljudima omogućiti da financijski riješe dio svojih problema, dio izgubljene imovine i sve ono što su u Domovinskom ratu izgubili. Na žalost dosta problema u tim investicijskim fondovima koji su se događali da od 2000. su bili razlog da smo u protekle četiri godine mijenjali zakon o njima i vjerovali da će se možda na financijskom tržištu ojačati te dionice i da će dioničari imati više ekonomske koristi u poslovanju sa tim dionicama. Na žalost rekao bih da iz ovog izvješća vrlo jasno proizlazi da se u protekle dvije godine pet najvećih privatizacijskih i investicijskih fondova koji su temeljem zakonskih promjena u prethodnom mandatu jednostavno se pretvorili u zatvorene investicijske fondove su prestali djelovati. Možda to najbolje govori o kvaliteti rada komisije. Komisija koja može ući u poslovanje, koja može kontrolirati, koja je prije svega i postavljena da bi vodila brigu o dioničarima, kontrolirala rad društva za upravljanjem je opasno tijelo za one koji izbjegavaju raditi u korist dioničara i to je možda razlog da je pet najvećih zatvorenih investicijskih fondova koji vuču svoju prošlost iz privatizacije pretvorilo se u holding poduzeća i pobjeglo iz određenih kontrola. Mislim to je pojava, to je proces koji bi možda trebali razdvojiti odvojeno od ovog nalaza, ali je evidentno da to bježanje iz financijskog tržišta koje je pod posebnom paskom i kontrolom i brigom za dioničare pokazuje da je kvalitet rada u Komisiji sve jači i sve veći i da možda se nekim drugim jednostavno institucijama moramo pozabaviti sa procesom privatizacije, sa brigom o dioničarima jer nažalost, Komisiji je to pravo jednostavno prestalo sa promjenama i načinima organiziranja nekadašnjih privatizacijskih i investicijskih fondova. Hvala.
Zahvaljujem. Želi li predsjednik Komisije gospodin Fićur? Više ne. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu.
Hvala vam lijepa. Zahvaljujem pravobraniteljici za djecu, gospođi Matijević-Vrsajko. Izvolite, pa možete kasnije nakon rasprave komentirati. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odobra za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, gospođa zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec, izvolite.
Izvješće o radu za 2003. godinu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu za 2003. godinu Komisije za vrijednosne papire Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Mislim da je bio jedan glas suzdržan ili protiv, vidite ponovo tko je bio protiv. Suzdržan? Tako je. 100 glasova za uz 1 suzdržan donesen je zaključak.