Evo, poštovane kolegice i kolege dobro jutro, nastavljamo dalje s radom. Prije nego pređemo na današnji dnevni red Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo predložili su temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, prvo čitanje, P.Z. broj 207, druga je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova, prvo čitanje, P.Z. broj 209 Odbori su također predložili da provedemo objedinjenju raspravu i o slijedeće dvije točke, prava je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z. broj 208 i druga točka: - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje P.Z. broj 210. Da li ste suglasni sa ovim prijedlozima? Ako ste suglasni onda to nemamo primjedbi. O navedenim točkama provest ćemo objedinjenu raspravu. Iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta ima poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Tko smo mi ljudi okupljeni u ovoj povijesnoj zgradi, koja je naša svrha, koga predstavljamo i čemu služimo, zašto i dalje glumimo najvažnije političko tijelo u zemlji, hinimo zakonodavca privremene zastupnike volje naroda kojem po ustavu pripada suverenitet? Zašto, kad sada grubo uviđamo kako i nad popom ima pop i nad suverenom suveren. Stožer na čijem je čelo stručnjak za ONO i DSZ upravlja pandemijom, a upravlja i nama, mimo nas i bez nas. Ne nas kao pojedinaca već narodnih zastupnika određivat će nam to čudnovato tijelo smijemo li ući u zgradu HS. Kako ako ne državnim udarom nazvati situaciju u kojoj netko sprječava okupljanje i normalna rad sabora, najvažnijeg političkog tijela u zemlji. Poručujem stožeru, urazumite se dok nije prekasno, dok se još može ići legalno kroz institucije. Koje su vaše nakane s covid potvrdama definiranima na ovakav način? Danci su pošteno rekli prisila na cijepljenje, je li to svrha, odgovorite? Sprječavanje širenja zaraze ne može biti razlog jer se ona Covid potvrdama ne zaustavlja to vam kaže Lancet točnije prošli tjedan objavljeni članak u njemu koji pokazuje kako zarazu šire i cijepljeni i necijepljeni. Zašto onda zavaravate cijepljenje? Dajete im mogućnost da se bez testiranju kreću i ulaze u bolnice i tako šire zarazu. Osim što vam o nepotrebnosti Covid potvrda govori znanost to vam jasno pokazuje i praksa. Dovoljno je pogledati što se događa u nama najbližem susjedstvu u Sloveniji koja unatoč Covid potvrdama ima stanje čak i goreg širenja zaraze zadnjih dana od nas. Zašto uz ovakvo izazivanje društvenim napetosti gurate nešto za što na primjeru susjeda već znamo da ne funkcionira? Je li moguće da je samo zato da proširite što više cjepiva? Danas znamo i to više ne kriju ni vaši telali da cijepljene i necijepljene, cijepljenje i ne cijepljenje nemaju veze sa širenjem zaraze. Ono Misli na druge dakle nema smisla. Cijepljenjem svatko misli na sebe tj. procjenjuje ovisno o dobi i zdravstvenom stanju jel mu veći rizik cijepiti se ili bez te zasad već znamo privremene i nepotpune zaštite suočiti s mogućom bolešću. To treba biti slobodan izbor svakog građanina. A Covid potvrdama ste mnogima pogazili tu slobodu. Pa već intervjuiranima u redovima za cijepljene vidimo ljude koji kažu da se ne bi cijepili ali moraju. Nemaju zbog posla drugog stvarnog izbora. Puno ljudi je tako poniženo, slomljena im je volja, povrijeđena im je sloboda, pogaženo dostojanstvo na način da su morali protiv svoje volje podati svoje tijelo nečemu što ne žele ali moraju. Ako zarazu prenose, a istraživanja poput spomenutog u Lancet-u potvrđuju da prenose i cijepljeni i necijepljeni treba testirati i jedne i druge, ako je svrha testa sprječavanje širenja zaraze, ako je nešto drugo radite kao dosad. Predlažemo stoga da do kraja mjeseca testiranje bude obvezno za sve i da ga plaća država dok se ne vidi daljnja dinamika širenja zaraze. Što je s preboljelima? Zašto u izvješćima o tome koliko je cijepljenih, a koliko necijepljenih među hospitaliziranima i umrlima nema podataka koliko je onih koji su već ranije preboljeli? Zašto se to krije od javnosti? Zašto se rok od 6 mjeseci ili čak od godinu dana nekužnosti za preboljele ne produžuje? Možete li sa sigurnošću tvrditi da sutra, doslovno sutra kad istekne godina dana kad sam osobno prebolio teži oblik Covida nisam više zaštićen od 2 puta cijepljenih ministara od kojih su najmanje dvojica trenutno oboljela? Zašto maltretirate preboljele? Na temelju kojih istraživanja? Je li cilj u tome da se i oni cijepe iako preboljenje daje puno dugotrajniju zaštitu od cijepljenja? Uvodite mjeru za koju su i znanost i praksa pokazi da je besmislena za sprječavanje širenja zaraze. Ostavljate slobodan ulaz u kockarnice i shopping centre, a od učitelja tražite potvrde iako ih još uvijek ne tražite od učenika. Koja je tu logika? Možda ćemo doznati u slijedećim godinama kada ćemo nadam se nakon što sve ovo prođe, a proći će kao što je i sve prije prošlo, moći složiti potpuni mozaik motiva i nakana u svemu ovome što se događa. Morat će se rasvijetliti i ugovori države s farmaceutskim kompanijama. I svi aspekti odobrenja EMA-e za ovo masovno kliničko ispitivanje na kojem inzistirate i kod onih kod kojih je minimalna mogućnost razvoja težeg oblika bolesti. Urazumite se dok još nije kasno jer doći će dan kad će se ispitivati djela vaša i vaše nakane istražiti.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, Vlada RH na svojoj 83. sjednici 4.11. donijela je odluku o stvaranju prethodno potrebnih uvjeta za provođenje postupka likvidacije društva Brodarski institut u Zagrebu. Brodarski institut osnovan 1948. godine bio je i ostao sinonim za inovaciju. Glavni poslovi instituta su eksperimentalni razvoj proizvoda do izrade prototipa, projektiranje, nadzori, proračun i mjerenja i ispitivanja. Ne smije se propustiti reći i to je sada možda i najvažnija informacija da se Brodarski institut nalazi na 120.000 kvadrata atraktivnog zemljišta u Novom Zagrebu. Vlada RH izrijekom u svojoj odluci kaže da se predviđa 60 milijuna kuna za stvaranje pretpostavki za provedbu likvidacije i stvaranje uvjeta da RH stekne vlasništvo nekretnina. Vlasništvo nekretnina, dakle 120.000 kvadrata atraktivnog zemljišta koje je procijenjeno na 299 milijuna 500 tisuća kuna i to dakle podsjeća li vas to sve na čuvenu pretvorbu i privatizaciju iz '90.-tih gdje su firme i tvornice likvidirane, radnici su završavali na cesti, a vrijedne nekretnine su se prodavale i tako se stvaralo bogatstvo 200 obitelji koje je zacrtao Franjo Tuđman. Vlada RH započinje gašenje Brodarskog instituta u trenutku dok djelatnosti i poslovne aktivnosti Brodarskog instituta unatoč poslovanju u uvjetima blokade nisu ugašene i to saznajemo iz otvorenog javnog pisma radnika Brodarskog instituta. Oni preciziraju, provode se ispitivanja u laboratorijama brodarske hidrodinamike te su u tijeku projekti i u bazenu i u kavitacijskom tunelu. Institut obavlja složena istraživanja kako za domaće tvrtke tako i za renomirane strane naručitelje te aktivno sudjeluje u radu ITTC-a i to predsjedavajući jednom od 4 radne grupe kao i EU projektom iz Adrion programa. Da su analize provedene od strane vlasnika tj. vlade uključivale nešto više od puke procjene vrijednosti zemljišta ovakvi projekti bi zasigurno izazvali pozornost. Zaposlenici naglašavaju da su laboratoriji Brodarskog instituta najveći i najskuplji laboratorijski resursi u RH. To je najveći laboratorijski kompleks u državi samo veliki bazen duljine 276 metara sigurno je jedna od najvećih investicija u području znanosti i istraživanja u RH. Brodarski institut ima više od 70 godina tradicije i akumuliranog znanja te može u vrlo velikoj mjeri doprinositi razvoju znanosti u području tehnike, gospodarstva i obrane što mu u stvari i jest svrha. Posebna vrijednost Brodarskog instituta su radnici koji su očuvali laboratorije i koji uspješno obavljaju brojna istraživanja. Prema navodima iz obrazloženja odluke nakana je vlasnika otvoriti perspektivu za uspješno upravljanje nekretninama, a tvrdi se da je to u neospornom interesu RH. No, neosporni interes RH je i održavanje djelatnosti, projekata i poslova na kojima se i trenutno radi te i onih planiranih u budućnosti, a kamoli perspektive koja bi se otvorila kada bi se Brodarski mogao prijavljivati na natječaje i EU fondove. Područja smanjenja emisija i zaštite okoliša u kojima je Brodarski institut kontinuirano prisutan trebala bi obavezno biti prepoznata kao neosporni interes RH. I zato zeleno-lijevi blok snažno apelira na Vladu RH da i preispita svoju odluku te sačuva djelatnost Brodarskog instituta jer kako poručuju radnici, ako se Brodarski institut likvidira, a radnici otpuste te rad u laboratorijima obustavi više ga neće biti moguće uspostaviti, a to bi bila nemjerljiva šteta i za hrvatsku znanost i za društvo u cjelini. Zato je naša poruka Vladi RH između znanosti i nekretninskog biznisa mora se odabrati znanost i to je u neospornom interesu RH. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo zadovoljstvo mi je nakon povratka sa klimatske konferencije iz Glasgowa gdje sam zajedno sa kolegom Čelićem sudjelovao na sastanku Interparlamentarne unije pri klimatskoj konferenciji doći i ukratko nešto reći upravo o glavnim rezultatima i naporima na svjetskoj razini koji se tiču klimatskih promjena. Zadnje UN-ovo izvješće IPSS-a jasno govori da nedvojbeno smo odgovorni za klimatske promjene i to ispuštanjem CO2, odnosno stakleničkih plinova antrogenog porijekla. Također u izvješću stoji da su potrebni značajni napori da ostanemo ispod jedan i pol stupnja zagrijavanja na sto godina. EU dakle EU 27 ukupno je odgovorna za otprilike 8 do 9% emisija stakleničkih plinova. Kina, Indija i SAD su odgovorni za preko 50%. I zato kao jedan od glavnih rezultata ovogodišnje 26 UN-ove Klimatske konferencije su da su sve veće zemlje koje su emiteri stakleničkih plinova uključujući Kinu, Indiju i SAD pristali da postanu neutralni na emisije stakleničkih plinova. Europska Unija tu je predvodnik i postaće to svojim planom /govori stranim jezikom/ do 2050.godine. Kina je najavila do 2060. a Indija do 2070. U današnjem nacrtu Odluke koja je izašla sa konferencije stoji da i uz ta trenutna obećanja smo na 2,4 stupnja zagrijavanja na 100 godina. Dakle i dalje smo daleko od ovih 1,5%, no osobno sam umjereno optimističan jer po prvi puta imamo da su sve zemlje pristale da će biti neutralne na emisije stakleničkih plinova, ali ono što je bitno a to se i u nacrtu Odluke ističe da je bitno ubrzati nacionalne klimatske planove i posebice smanjiti korištenje ugljena. Zato i veseli da je Europska Unija predvodnik u tom cijelom procesu, da svojim primjerom naglašavamo a upravo ovim velikim paketom od 1800 milijardi eura za slijedećih 10 godina i /govori stranim jezikom/ paketom i višegodišnjim financijskim okvirom, osigurana su sredstva za to. Hrvatska ima na raspolaganju 25 milijardi eura od čega će 40% iz nacionalnog programa za oporavak otpornosti i 30% iz višegodišnjeg financijskog okvira ići za zelenu transformaciju i borbu s klimatskim promjenama. Na samom sastanku sudjelovao je premijer Plenković koji je dodatno osnažio Hrvatske napore govoreći da ćemo za 45% smanjiti naše emisije do 2030. Isto tako po prvi puta je najavio da napuštamo ugljen, korištenje ugljena nakon 2033. i ono što mene osobno veseli kao oceonografa da 30% Jadrana pod našim jurisdikcijom će biti zaštićeno. Hrvatska do 2030. imat će 39% obnovljivih izvora energije što je i više od Europskog cilja od 32%. Jučer je bio sastanak i konferencije o budućnosti Europe koji vodi naša potpredsjednica Dubravka Šuica. Jedna od glavnih tema tamo su isto klimatske promjene. Zadovoljstvo mi je bilo da sam sudjelovao i na oceonografskom djelu same konferencije gdje smo se podsjetili još jedanput da 90% viška topline i 20% antropogenog ugljičnog dioksida upravo se apsorbira u samim oceanima. Zato i veseli ova najava premijera Plenkovića da ćemo 30% Jadrana zaštiti. Sveukupno nema alternative nego djelovati ukoliko želimo naš planet ostaviti budućim generacijama. Vjerujem u uspjeh i ove Konferencije, umjereno sam optimističan na način da smo dobili sve zemlje da krenu u tom smjeru, ali je još potrebno jako puno napraviti kako bi ulovili brzinu i kako bi se ograničili ispod 1,5%, 1,5 stupnja zagrijavanja, a osobno zagrijavanje od 2,5 stupnja vidio sam na Antartici kada sam bio na Znanstvenom istraživanju i to je svakako nešto što želimo maksimalno izbjeći. Hvala vam lijepo.
Prvo krećemo uobičajeno sa iznošenjem stajališta, prvi prijavljeni klub za iznošenje stajališta je Klub Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Stipo Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege u ime Domovinskog pokreta bi se htio obratiti, ide nam obljetnica Vukovara, ide nam tjedan pijeteta prema Vukovaru. Htio bi ukazati ne na sve probleme, ne na probleme zašto nitko nije podigao optužnicu protiv Generalštab JNA, zašto nisu riješeni logoraši koji su bili po srpskim logorima, zašto nije podignuta tužba za odštetu za sva gospodarska i kulturna dobra, htio bih ovdje danas jednu temu otvorit koja je najbolnija, a to je tema nestalih. Kako možemo Vukovaru odavati pijetet ako ne znamo gdje je samo iz Vukovara 350 ljudi koji se vode kao nestali? Kakvi su to političari koji mogu doći 18.11. u kolonu i govoriti fraze kao premijer Plenković koji je prije 2 tjedna u ovom Hrvatskom saboru u godišnjem izvješću rekao 4 rečenice, 4 floskule. Da je njegova vlada donijela Zakon o nestalima 2019. godine. Što to znači? Kolegice i kolege jel bi majke, očevi trebali uzeti taj zakon, stavit u kovčeg, sahranit ga i palit svijeće za Sisvete ili za obljetnice? Naravno da ne. Mene zanima od te floskule da je Hrvatski sabor donio 2019. Zakon o nestalima, zanima me je li u tom zakonu ima provedba, što je napravljeno u 6 mjeseci, što je napravljeno u godinu dana, šta će se napraviti u 4 godine, što ste poduzeli? Niste poduzeli ništa. Ništa niste poduzeli i imate pravo si nađete da govorite o pijetetu žrtvama Vukovara, Škabrnje i svih ostalih mjesta, ne vode se samo nažalost nestalih Vukovara, nestalih je preko 1800. Ja mislim da je nakon 30 godina dosta floskula, da trebamo podvući crtu i reći dosta je ovoga bilo. Znamo svi tko je branio Hrvatsku da su Hrvatsku branili dečki u tenisicama, da su se borili svim srcem, ali ajmo podvući crtu i vidjet šta je politika napravila u ovih 30 godina za najosnovniju stvar, za pronalazak nestalih. Kolika je briga o nestalima, krivo mi je što nema kolege Đakića ovdje u sabornici nažalost. Tražio sam početkom 7. mjeseca tematsku sjednicu Odbora za veterane da bude tematska sjednica o nestalima. Jednoglasno smo to izglasali. Evo 4 mjeseca je prošlo, gospodin Đakić nije sazvao tematsku sjednicu o nestalima. Kad sam ga pitao prošli put, prije mjesec dana zašto ne saziva kaže mora se Ministarstvo branitelja pripremit. Ljudi moji oni se moraju pripremit nakon 30 godina. Pa da ih u 3 ujutro netko probudi moraju znati o takvoj temi ako rade na njoj, oni moraju znati sve, a ne da se oni pripreme za jedan odbor treba im 4 mjeseca i još im ne pada napamet da sazovu tu tematsku sjednicu. Toliko o brizi o nestalima. Većina vas ovdje imate djecu, zamislite sebe da vam se dijete ne javi 3 sata na mobitel kako bi se osjećali, a zamislite roditelje koji 30 godina liježu i ustaju i ne znaju gdje im je njihovo dijete. Ja znam neke informacije zato sam i tražio tematske sjednice. Moj suborac, moj prijatelj Tomislav Šestan odveden je Borovo Selo, nema mu kostiju ni dan danas, majka mu traži kosti. Moj prijatelj koji je odveden iz bolnice u onih 62 Ivica Čolak nema ga, roditelji su mu umrli u najgorim mukama, nisu, obadvoje su umrli, nisu našli tijelo da sahrane svoje dijete. Prema tome, ove godine nemojte ponosno hodat kolonom sjećanja, spustite glavu jel niste napravili svoj posao za koji ste zaduženi da ga napravite i ovim putem pozivam sve mlade da dođu u Vukovar u kolonu sjećanja jel ti ljudi su se borili za njih. Hvala lijepo.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Anja Šimpraga.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene kolege i kolegice, Milan je izgubio majku krajem augusta '95.-te godine po okončanju vojnoredarstvene operacije Oluja na način da je ubijena kao civil iz vatrenog oružja u njihovoj kući u Polači. Počinitelji ovog gnusnog zločina nisu otkriveni niti kažnjeni što nije Milanova krivnja. Ipak obzirom na činjenicu da ubojice nisu otkrivene i osuđivane njegova tužba za naknadu nematerijalne štete koju je podigao protiv RH je odbijena i Milan se tereti za plaćanje parničkog, parničnog postupka u iznosu od 66.000 kuna. Na taj način Milan je postao dužnik RH ne čineći ništa protiv drugih, tek tražeći pravdu za sebe. Mile Grubor iz Plavne izgubio je oca i baku 20 dana nakon Oluje, pokrenuo je parnicu za naknadu štete zbog ubijenih članova familije, zahtjev je odbijen i u cijelosti je morao platiti 35.000 kuna sudskih troškova. Damir Punoš iz Dobropoljaca pokraj Benkovca prije 2 mjeseca dobio je opomenu pred utuženje s Općinskog državnog odvjetništva u Zagrebu kojom se od Damira i njegovog brata i njegove sestre potražuje podmirenje sudskih troškova u ukupnom iznosu od 109.000 kuna. Njima je u Oluji ubijena majka, bolesna i nepokretna starica. O njezinoj sudbini saznali su tek 2001. godine, sada od Damira traže da popuni obrasce o imovini kako bi se država mogla naplatiti. Kuća im je bila zapaljena i teškom mukom opet su je podignuli. Ista sudbina zadesila je i mnoge druge, na ovakav način porodice ubijenih opet prolaze pakao koji su odavno htjeli zaboraviti. Zbog činjenice da su vam roditelji ubijeni kao civili vi ste na određeni način višestruka žrtva. Izgubili ste sudski spor, osporeno vam je pravo na satisfakciju i dužni ste RH nadoknaditi troškove parničnog postupka. Nalazite se i u onako teškoj situaciji jer ukoliko ne platite ovaj predmetni rok u pozvanom roku postoji mogućnost da RH pokuša naplatiti svoje potraživanje sudskim putem, te ukoliko nemate dovoljno novčanih sredstava na bankovnom računu vjerovnik može pokrenuti ovršni postupak na vašoj pokretnoj ili nepokretno imovini. Troškovi parničnog postupka i obveza njihove naknade jedno su od posljedica odnosa stranaka u parnici. Sudska odluka temelji se na Članku 154. stavak 1. Zakona o parničnom postupku i glasi. Stranka koja u cijelosti izgubi parnicu dužna je protivnoj stranci nadoknaditi troškove postupka koji proklamira načelo odgovornosti za uspjeh. U medijima o ovoj temi nikada se nisu povele široke rasprave, tek rijetki su izvještavali, suosjećali, rijetki su se borili kako bi ovi zahtjevi bili usvojeni. Od 121 slučaj koji je analiziran u kojima su tužitelji u parnicama zahtijevali naknadu nematerijalne štete zbog ubojstva bliske osobe tijekom rata samo je 15 tužbena zahtjeva usvojeno, 86 ih je odbijeno. Tužitelji su uglavnom uspjeli u parnicama kojima je prethodio kazneni postupak u kojem je utvrđena kazna odgovornost počinitelja. No, u slučajevima u kojima su tužbeni zahtjevi podizani i ako prethodno nije utvrđena kaznena odgovornost počinitelja tužitelji su gotovo uvijek gubili parnice. Žrtvama koje plaćanjem parničnih troškova postaju ponovo žrtve u svjetlu vladavine prava i jednakosti svih pred sudovima potrebno je donijeti odluku kojom će se otpisati dugovanja civilnim žrtvama rata. Problem je samim tim i veći budući da je određeni broj ljudi već platio spomenute troškove i to obično ovrhama na ionako malim mirovinama. Hvala.
Povreda Poslovnika.
238., povreda Poslovnika, gospođa Šipraga je uvrijedila 16.000 mrtvih, govori ovdje o naknadi koju moraju plaćati ovo, pa ja sam sretan ako je to istina što je ona to pročitala, da pravna država napokon radi, da pravna država napokon radi. Gospođo Šipraga rat nije počeo '95. godine nek ste rat počeli '91. godine. '95. godine u vašoj Krajini nije bilo civila jer vrlo dobro znate, pitajte oca da je bila proglašena opća mobilizacija. Prema tome, nemojte to govorit ovdje u tjedan dana prije Vukovar smo, može vas biti sram.
Dobro, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, znate da je to bila vaša replika pa u tom smislu imate opomenu. Slijedi stajalište Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Jučer je održana tematska sjednica Nacionalnog vijeća za praćenje suzbijanja Strategije suzbijanja korupcije s temom „Korupcija u znanosti i visokom obrazovanju.“ Namjera je bila uvažene goste sa Sveučilišta iz ministarstva diskutirati o korupcijskim rizicima povezanim i sa kriterijima zapošljavanja, sprječavanju nepotizma u znanosti i visokom obrazovanju i sličnim korupcijskim rizicima. 30 znanstvenika uputilo je otvoreno pismo Vladi o stanju u hrvatskoj znanosti, visokom obrazovanju u kojem se osvrću i na plan razvoja sustava do 2026. godine obzirom da nas čeka i izmjena Zakona o znanosti i visokom obrazovanju. U pismu tih 30 znanstvenika predlaže ključna načela po kojima pi po njima trebao počivati sustav znanosti, visokog obrazovanja kao i skup mjera koje bi dovele do novog ustroja sustava. Kako navode u pismu sustav znanosti i visokog obrazovanja treba biti uspostavljen na slobodi i odgovornosti znanstvenog istraživanja, poučavanja, originalnosti i inovativnosti, otvorenosti, međunarodnoj prepoznatljivosti znanstvenog istraživanja, sustavu biranja i napredovanja kadrova, te raspodjele resursa u sustavu prema postignućima. Oni isto tako traže sustav financiranja temeljen na odgovornosti i transparentnosti kao i etičnost u znanosti i visokom obrazovanju. Dakle, evo iz pisma znanstvenika, u cijelosti on glasi ovako: „Dakle nakon najveće krize koja je pogodila Europu od Drugog svjetskog rata za potrebe oporavka Republike Hrvatske razmjerno gledano predviđeno je najviše novca iz Fonda NextGenerationEU u odnosu na druge zemlje EU. Nacionalni plan oporavka i otpornosti Vlade RH najavljuje do sad najveće ulaganje od 2,4 milijarde kuna u znanosti i visoko obrazovanje. Nedostatak financiranja znanosti, visokog obrazovanja redovito se isticao kao temeljni problem zbog kojeg su se reforme u znanstvenom sektoru odgađale ili nedovršavale. Stoga sada imamo osobitu priliku da u predstojećem razdoblju donesemo novo zakonodavstvo, reformiramo ustanove i odgovorno raspodijelimo znatna financijska sredstva s ciljem podizanja kvalitete hrvatske znanosti i visokog obrazovanja. Bez sustavnih reformi utemeljenih posebno na ciljevima i mjerama postavljenim u Nacionalnoj razvojnoj strategiji usvojenoj u Hrvatskom saboru, Hrvatska se neće moći odvojiti s dna ljestvice europskih zemalja. Ovim otvorenim pismom potpisnici, dakle žele poručiti Vladi RH ali i svim dionicima koji sudjeluju u donošenju novog zakonodavstva reformiranju ustanova i raspodjeli planiranih sredstava, da sada imamo povijesnu priliku da provedemo toliko potrebne temeljite promjene. Kao skupina znanstvenika koja djeluje u Domovini i inozemstvu osjećamo se pozvanima uključiti se u ovaj proces i pridonijeti podizanju kvalitete hrvatske znanosti i visokog obrazovanja, te radnih uvjeta znanstvenika i nastavnika. U tu svrhu predlažemo skup ključnih načela na kojima smatramo da treba počivati sustav znanosti, visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj kao i skup konkretnih mjera koje treba poduzeti kako bi se omogućilo ustrojavanje sustava u skladu sa navedenim načelima. Prvo sustav znanosti, visokog obrazovanja treba biti uspostavljen na sljedećim načelima: sloboda i odgovornost znanstvenog istraživanja i poučavanja, originalnost i inovativnost znanstvenog istraživanja i poučavanja, otvorenost i međunarodna prepoznatljivost znanstvenog istraživanja, sustav biranja, napredovanja kadrova, te raspodjele resursa u sustavu prema postignućima, odgovornost i transparentnost financiranja, etičnost znanstvenog istraživanja i poučavanja kako bismo iskoristili povijesnu priliku i ustrojili sustav znanosti i visokog obrazovanja na navedenim načelima predlažemo sljedeće mjere: Utemeljiti novu zakonsku regulativu na analizi postojećeg stanja i usporedbi sa praksama znanstveno uspješnih europskih zemalja. Drugo osigurati da sva dokumentacija o provedbi reformi, ulaganja, izvještavanju o nepravilnostima i povratima kao i praćenju napretka, izvještavanju i ispunjavanju ciljnih vrijednosti, pokazatelja bude javno dostupna. Uspostaviti cjeloviti pravični odgovorni sustav programskog financiranja znanstvenih instituta i sveučilišta. Uspostaviti sveobuhvatni neovisni i učinkoviti sustav osiguranja kvalitete znanstvenih instituta i sveučilišta, te periodično valuirati ciljeve. Osigurati neovisan rad Hrvatske zaklade za znanost i omogućiti da bude adekvatno financijski i kadrovski i organizacijski opremljena. Ustrojiti nacionalno tijelo za etiku u znanosti, visokom obrazovanju kojem bi sva ostala etička tijela bila supsidijarna. Evo zahvaljujem. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ja sam Marijan Pavliček imam 40 godina, oženjen, otac 3 djece, visoka stručna sprema, po vjeroispovijesti katolik, po nacionalnosti Hrvat, necijepljen. Od svih ovih kategorija ova zadnja kategorija je trenutno najbitnija u hrvatskom društvu što zbog pandemije u kojoj se nalazimo što zbog brojnih odluka političkog Stožera civilne zaštite koji je upravo nas necijepljene okarakterizirao kao najveću ugrozu za postojeće društvo. Taj Stožer civilne zaštite je uspio podijeliti i ovako podijeljeno hrvatsko društvo. I do sada smo bili podijeljeni na lijeve i desne, na vjernike i nevjernike, na sinove i unuke partizana, na sinove i unuke ustaša, a danas smo podijeljeni na cijepljene i necijepljene. Ne smatram se ugrozom za hrvatsko društvo. Smatram da isto tako i cijepljeni i necijepljeni mogu ugroziti mene što se tiče širenja virusa kao što ih mogu ugroziti ja. Nažalost to potvrđuju i sve znanstvene studije i medicinske studije. Osobno se slažem ako je krajnji cilj suzbijanje pandemije da treba testirati sve one koji ulaze u određene institucije, ali doslovce sve. I cijepljene i necijepljene. I one koji su prebolili Covid-19 i one koji nisu prebolili Covid-19 jer apsolutno svi i cijepljeni i necijepljeni i preboljeli i oni koji nisu preboljeli mogu se ponovo zaraziti ili prvi put zaraziti i mogu prenositi taj virus. U zadnjih nekoliko dana premijer Plenković je dao niz vrlo opasnih izjava. Jedna od njih je da necijepljeni koji završe na bolničkom liječenju uzimaju krevete ostalim bolesnicima. Pa što bi mi nepušači mogli reći, da pušači koji znanstveno je dokazano i medicinski 9 puta češće obolijevaju od karcinoma pluća i završavaju na bolničkom liječenju uzimaju već desetljećima krevete nama nepušačima. Hoćemo li do te razine banalizirati toliko kompleksu stvar? Ne, nećemo. Nažalost pojedini to čine. Zanima me što je slijedeće 4. siječnja ukoliko pad novozaraženih osoba bude i dalje isti ili čak veći Stožer civilne zaštite namjerava uvesti mogućnost ulaska u određene institucije ili na posao samo pomoću Covid potvrde. Što će se dogoditi recimo sa prosvjetarima? Više od 30.000 prosvjetara nije cijepljeno. Znate što će se dogoditi? Doći će do kolapsa sustava. Doći će do kolapsa regionalne i regionalne samouprave. Doći će do kolapsa brojnih državnih službi. Što je slijedeće? Hoćemo li mi necijepljeni dobiti ovu vrpcu da je stavimo oko ruku i jasno govoriti necijepljeni da bježite od nas kao što su nekad gubavci u drevnoj povijesti govori nečisti. Pitam se što je slijedeće? Ne možete dijeliti ljude na cijepljene i necijepljene, ne možete Covid potvrdama što je dokazano i na zapadu suzbiti ovu pandemiju. Testirajte sve, samo na taj način čete je onoliko koliko uspjeti suzbiti. I na kraju ću ovo izlaganje završiti sa jednom objavom naše sugrađanke na društvenim mrežama koja kaže, nikada nisam vidjela cjepivo koje toliko narušava odnos unutar obitelji, koje narušava odnos među prijateljima i kolegama, nikada nisam vidjela cjepivo koje ugrožava egzistenciju, zabranjuje ljudima odlazak na posao i u škole, nikada nisam vidjela cjepivo koje diskriminira i dijeli naše društvo, to moćno cjepivo odlično djeluje na sve gore navedene stvari, a nedovoljno dobro djeluje za ono za što kažu da je namijenjeno. Hvala vam lijepa.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Mislim da je trenutak da se u ovom saboru postavi pitanje što znači privredni razvoj, što znači konkurentnost, što znači bilo kakav razvoj ako uzmemo u obzir da je vlada prošli tjedan donijela odluku kojom će se omogućiti likvidacija Brodarskog instituta. Ja bih podsjetila vladu na njihove ciljeve znači iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti koji su puni konkurentnosti, strateških interesa koji su vezani uz privredni razvoj, ekonomski razvoj, tehnološki razvoj, ekološku proizvodnju kako ćemo mi to sve postići. Da li se privredni razvoj postiže tako da se svodimo na turizam, uslužne djelatnosti? Hoće li ovo postati zemlja sobarica i konobara? E pa to je kolegice i kolege plan ministra Horvata i premijera Andreja Plenkovića i on se danas kao već dosta dugo ispunjava. Brodarski institut je bio institucija kao uostalom i Imunološki zavod koja je bila u mogućnosti stvarno voditi privredni razvoj, tehnološki razvoj i u konačnici ekonomski razvoj temeljen dakle na znanosti, na unapređenju tehnoloških modela proizvodnje brodova, između ostalog taj institut je provodio istraživanja koja su bila vezane i uz zeleni razvoj, ekologiju itd. Još uvijek dakle dolazi nam profesor iz Italije Giorgio Trincas prije koju godinu koji 20 godina predaje brodarsku, brodarstvo dakle, brodograđevnu znanost u Trstu koji kaže da smo još uvijek najbolji prema inženjerima u odnosu na talijanske inženjere, da imamo časopis brodogradnja koji je 8 u svijetu po vrijednosti. Ali mi kolegice i kolege ne mislimo tako odnosno naša vlada misli da je dakle Brodarski institut koji je u 100%-tnom vlasništvu države koji je dakle tvrtka od strateškog interesa jedino bitna kao nekretnina i zemljište. I to su nam dakle pokazali odlukom prošlog tjedna. Radnici su nam se javili koji su nas upozorili i kako je krenula i kako je išla devastacija Brodarskog instituta, ona nije išla lako kao što nije išla lako ni devastacija mnogih drugih institucija i uopće brodogradnje, ali ministar Horvat je stvarno specijalizirano u tom polju. Znači prvo se proglasio Brodarski institut trgovačkim društvom u 100%-tnom vlasništvu RH, istovremeno je 2015. postao institucija od strateškog i posebnog državnog interesa, u prijevodu to znači da su ih stavili na tržište, ali istovremeno su ih smatrali državno strateškim dakle važnim firmama i nisu im pomagali uopće dakle da se razviju, niti da se održe. Nisu se dakle ni na koji način mogli boriti protiv tog tržišta uz pomoć države koja je zapravo cijelo vrijeme radila na devastaciji tog brodarskog instituta. Godinama su pokušavali znači sprovesti neku, neku dakle reformu, tri puta od 2017. su bili pred otvaranjem stečajnog postupka, CERP je pasivno promatrao dakle hoće li se uspjeti nekako snaći. Njihove sve molbe prema CERP-u su bile potpuno ignorirane. Konačno, vlada je postavila ove godine u potpunosti nekompetentni nadzorni odbor, pa su inženjeri brodogradnje, dakle profesori s fakulteta zamijenjeni profesionalnim Horvatovim likvidatorima iz Ministarstva prostornog uređenja i CERP-a poput Zvonka Raca koji sjedi u 10-cima poduzeća odnosno nadzornih odbora poduzeća potpuno nekompetentan za brodarstvo. Znači mjere su potpuno suprotne onom što je CERP govorio da spašava institut. U imenovanjima je bilo kršenja zakona jer su se postavljali ljudi u evidentnom sukoblju interesa poput direktora Ruđera Friganovića koji je bio istovremeno i direktor u drugoj državnoj firmi i bilo je sasvim jasno da će to imenovanje biti problematično. Ovo je kolegice i kolege u konačnici još jedna epizoda ministar Horvat protiv Hrvatske, čišćenje svake mogućnosti racionalnog razvoja, privrednog razvoja koji bi nas donio u situaciju postizanja konkurentnosti ne tako da snižavamo cijenu radne snage i da naši ljudi rade za male plaće puno više [[Upadica: Vrijeme]] od drugih radnika u EU nego uistinu tehnološkim razvojem.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Siniša Hajdaš DOnčić.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, svitalo je je kad je Filip stigao na kaptolski kolodvor, 23 godine nije ga zapravo bilo u ovom zakutku, a znao je još uvijek sve kako dolazi i truli slinavi krovovi i jabuka fratarskog tornja i siva vjetrom isprana jednokatnica na dnu mračnog dvoreda, meduzina glava od sadrena teškim okovanim hrastovim vratima i hladna kvaka. 23 godine. E, dakle ovaj početak me podsjeća na priču o ministru Banožiću koji je kao širokoj javnosti zapravo bio nepoznat, a zapravo do imenovanja od strane Andreja Plenkovića vjerojatno nije ni se nešto posebno u političkom životu niti dokazao. I što radi prvo? Dakle, prvo što radi nabavlja vrijednu nekretninu i lijepo je uređuje. A kako ćeš drukčije pokazati da si važan i poseban. Što je napravio ministar Banožić u svojoj karijeri ministra obrane? Pokušao je nabaviti neke zrakoplove u drugom ili trećem navratu, da li je to najbolja vrijednost za novac o tom potom. Pa se posvađao sa predsjednikom države i čak izrekao notornu glupost da je vrijeme za opoziv predsjednika iako baš ne razumijem gdje je on to pozvan da o tome odlučuje, koje su to ovlasti. E sad kad se spoznaja otkrije što se tiče ove nekretnine, pa čak i kad Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa pokrene postupak ne bi li ustanovilo što se zapravo dogodilo, to isto povjerenstvo koje HDZ-ova vlada misli ukinuti da im ne kopa, više im dosađuje s onim pitanjima što oni smatraju da su blesavi, Plenković i dalje brani svog ministra kojeg je stvorio i branit će ga dalje, do zadnje kapi krvi ali ne Plenkovićeve nego Banožićeve. Čak nadalje Plenković ispituje medije i komentira kako je moguće da nisu radili svoj posao i objavili baš priču o Banožićevom stanu sada, a ne kasnije ili najbolje nikad. A upravo Plenkovićeva vlada najbolje zna kako se objavljuju tekstovi u različitim portalima, različitim dnevnim novinama u vrijeme kad je nezgodno odnosno zgodno. Dakle, ovisno s koje pozicije gledaš na medije i da li ih koristiš za tzv. svoju stvar što god ta svoja stvar bila. E sad, nije generalno bitno je li Banožić sposoban ili manje sposoban, da li je pretjerao, nije pretjerao, dakle nije bitno da li radi po zakonu i proceduri, nego je bitno da li je lojalan svom premijeru koji ga koristi baš svaki puta kad on ne želi kompromitirat nekog nego to prebacuje na drugog. A vidljivo je i danas ako ste primijetili da bivša ministrica i članica predsjedništva HDZ-a gospođa Gabrijela Žalac je upravo vjerojatno pozvana na obavijesni razgovor u OLAF, dakle završit će u Luksemburgu, dakle ne više u Zagrebu što znači da gospodin Plenković ima nevjerojatan talent da brani svoje potpuno nesposobne i bezprizorne ministre. Evo sad godinu i pol dana već traje pandemija korona virusa, Plenković također brani Beroša koji je u potpunosti upropastio javno zdravstvo u Hrvatskoj i čak ako ste primijetili jučer, danas najavljuje i pa ja to gledam i djelomično privatizaciju javnog zdravstva pod krinkom Covida. Dakle, brani Plenković Beroša koji je doveo sustav do razine da se kronični pacijenti u Hrvatskoj ne liječe, da umjesto toga imamo jednu bolnicu koja liječi sve Covid pacijente, imamo scenarij Bergama, troši nekakve novce za neuspjele kampanje informiranja o Covidu i kampanji cijepljenja koje nisu poslužile svojoj svrsi, koji je uspio bez javne nabave za takav posao ako se sjećate angažirati jednu cvjećarnicu iz Gornje Stubice. Prisjetite se prije 2-3 mjeseca. Znači apsolutno propala politika javnog zdravstva koja se tiče informiranja građana RH, a brojke su nikad veće. Dakle, građanima ni danas nije jasno gdje imat će Covid potvrdu, kad neće trebat imat Covid potvrdu, kad to stupa na snagu, kad to ne stupa na snagu. Jedinice lokalne uprave i samouprave se pitaju tko će platiti ta testiranja, nitko nema pojima i nitko ne daje odgovor na to pitanje. Što znači zaključno da je Andrej Plenković i njegova vlada napravili su nešto puno opasnije za hrvatskog društvo, a to je da su ljudi prestali vjerovati institucijama i da su stvorili nikad veći rascjep u hrvatskom društvu koje se sad svodi nažalost na tome da li se cijepilo ili se nisi cijepio i da se vjeruje različitim fake glupostima ili novostima. Hvala.
Iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, poštovani zastupnik Darko Klasić.
… [[Govornik se ne razumije]] potpredsjedniče HS, dobro jutro uvažene kolegice i kolege. Iako kriptovaluta i blockchain tehnologija na kojoj se temelji postoji već više od 10.g. javne politike o tim novim alatima tek su kod nas u začetku. Ipak riječ je o jednoj od brojnih važnih i modernih tema koje utječu na svjetske okolnosti i mijenjaju postojeće paradigme. Smatram važnim da se politika okrene pojedincu u 21. stoljeću i budućim izazovima s kojima se suočava čitav svijet, tako i mi. Naime, današnji pojedinac prvenstveno osjeća nesigurnost zbog svih ovih pojava postmodernog doba obilježenog globalizacijom i internetom. Informatičari i inženjeri koji financiraju, ulagači i korporacije, a koji politički ne predstavljaju građane sve više stvaraju fenomen poput 5G mreže, biotehnologije, bitcoina i raznih kriptovaluta strojnog učenja, umjetne inteligencije koju većina građana uopće ne razumije, a kamoli da bi na njih moglo utjecati, zbog čega se pojedinci sve više osjećaju ne samo nesigurnim nego i nebitnim na ovim novim tehnologijama. Zbog toga je u cilju s jedne strane i započinjenje političkih rasprava o temama 21. stoljeća, a i s druge strane mijenjanje osjećaja građana da ih budućnost zaobilazi njihovim uključivanjem u njezino kretanje. Kripto revolucija utemeljena je na blockchainu tehnologiji, mi u HSLS-u je ocjenjujemo izrazito pozitivnom jer u njoj se vidi uspjeh privatne inicijative u okviru međunarodne suradnje kao reakciju na izrazitu centralizaciju na razini globalnih i internetskog okruženja koja je dovela do monopola malobrojnih velikih internetskih kompanija nad podacima njihovih korisnika. Dok su se prije sve transakcije na internetu odvijale s posredstvom određenih autoriteta kao posrednika koji ih verificiraju, a koji su imali ili u pogledu kojih su postojale znatne kontrole ovlasti i blockchain tehnologijom zasnovanom na povjerenju u mreži u subjekata koja kao podaktovni sustav funkcionira u temelju zajedničkih algoritamskih izraženih pravila i koncensusa sada se centralizira na internetske poslužitelje i zamjenjuje tzv. digitalna autonomne organizacije. U centraliziranom pristupu velikog broja građana informacijama i imovini vidi se perspektiva daljnjeg globalnog demokratskog razvitka, a onemogućavanja stvaranja monopola, oligopola i sličnih struktura moći unutar različitih područja javnog i privatnog života koji su nerijetko ključna prepreka ostvarivanju autonomije pojedinaca. Zbog toga blockchain tehnologija omogućuje međunarodnu suradnju na temelju privatne i dobrovoljne inicijative, a u svrhu realizacije najrazličitijih lokalnih, nacionalnih i globalnih projekata usmjerenih na dobrobit pojedinaca kao što su među ostalim i mjere politike u vezi klimatskih promjena. Riječ je o liberalnoj paradigmi novog doba za rješavanje klimatskih i drugih globalnih političkih pitanja s pojedincima i njihovim inicijativama kao vrijednosnim polazištem. HSLS izražava pozitivan politički stav o kripto poduzetništvu i blockchain tehnologiji, te će se zalagati za promicanje kripto poduzetništva, stvaranjem prijateljskog regulatornog okruženja radi ostvarivanja njihovih brojnih potencijala za hrvatsko gospodarstvo. Također se obzirom na to da blockchain tehnologija kao tehnologija se zasniva na povjerenju, to povjerenje tek treba steći, potrebni su primjeri uspješne primjene tehnologije zbog čega će se liberali zalagati za razvijanje što većeg broja državnih usluga na temelju blockchaina. Vidimo da su i neke već županije i gradovi krenuli u tom smjeru na počinjivanju komunalnih usluga na novim platformama, a osobito u području u kojima je to razumno. S obzirom na zahtjeve u pogledu uštede i smanjivanja troškova ili transparentnosti i javnog nadzora ili zaštite od manipulacija. Isto tako namjeravamo aktivno promicati i zastupati okupljanje kripto poduzetnika, ali i potrošača koji se žele služiti kripto valutama kao alternativnim sredstvima razmjene. Ovim putem ujedno pozivam sve zainteresirane osobe i udruženja na zajedničko oblikovanje politika u vezi sa kripto poduzetništvom i blockchain tehnologijom, a od nadležnog Ministarstva financija konkretno tražimo prilagodbu zastarjelih odredbi Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbi ili referenduma kako bi se omogućilo transparentno financiranje političkih aktivista i kripto valutama kao prvi korak u sustavu reguliranja kripto valuta sa poduzetničkog i potrošačkog aspekta. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i Nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovane, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kad određena teza u javnosti pusti korijenje onda treba jako dugo vremena da se razumijevanja javnosti odnosno građana promijeni. Ja ovim nastupom riskiram veliku kritiku, veliku kritiku na mene osobno, ali uostalom šta će vam javni nastup političara ako ne probudi neki kritički osvrt i ako nema nikakvih reakcija na njega. Koja je to teza? Teza je za niske mirovine kriva je formula usklađivanja, općeproširena tema u Hrvatskoj. Krivo. Za niske mirovine krive su niske plaće tijekom radu, niske uplate doprinosa, manje godina staža osiguranja. Često se uspoređujemo i želimo mirovine kakve imaju Nijemci, uspoređujemo se sa Njemačkom a razlika se može mjeriti otprilike kao dan i noć ili u svjetovima, u galaksijama. Njemački mirovinci, njihovi fondovi su puni ko brod. Visoke plaće, puno rade, ne izuzimaju niti jedan rad od uplate doprinosa. Imaju i dopunske fondove, tvorničke ili fondove djelatnosti. Poslovna i financijska autonomija u potpunosti sve osim mirovine plaća se iz drugih izvora obično iz proračuna. Nemaju mirovine po posebnim propisima, usklađivanje najavljuju 9 mjeseci unaprijed. Evo sada zadnje najavljuju 5,4, 5,9% različito za bivšu Istočnu i Zapadnu Njemačku. Dakle, oni dokazuju tvrdnju da dobra plaća donosi i dobru mirovinu. Svoje ispod prosječne plaće koje u starosti donose niske mirovine subvencioniraju da bi građani mogli, naravno iz proračuna, da bi građani mogli pokriti svoje troškove stanovanja. Znajte da preko 75% stanuju u unajmljenim stanovima, dakle osim njih i troškove prehrane i minimalno, minimalni zdravstveni standard. Di smo tu mi? Dva puta godišnje usklađujemo po formuli 70:30 povoljnijeg parametra. Možemo to mijenjati i dat 100% prema plaćama i 100% prema troškovima života, no niske mirovine će i dalje ostati niske jer su plaće bile cijelog vijeka male i nikako u postotnim uvećanjima ne mogu mirovine postati zadovoljavajuće. Imamo isplate mirovina koje nisu pokrivene doprinosima, imamo velike isplate plaća bez uplate doprinosa, legalno o pravilniku i ilegalno. Nemamo poslovnu ni financijsku autonomiju mirovinskog osiguranja, nažalost jedini u Europskoj Uniji i nikada je ponovno nećemo imati a radi se o novcu iz naših bruto plaća i vaših i svih zaposlenih u RH. Ne razmišljamo i ne želimo razmišljati o budućnosti društva, o pojedincu, o danima starosti, bolesti i nemoći. Ne borimo se protiv siromaštva već ga proizvodimo. Nismo na visini zadatka. Greške koje smo učinili u prošlosti ispravljamo, ne ispravljamo a deklariramo se kao socijalna država. Pa Hrelja kad ovo pričaš pa daj recept kako da to riješimo. Ovo osporavaš da formula usklađivanja neće povećati mirovine, onda šta da napravimo? Jednostavno već činimo. I prošli tjedan smo jedan zakon donijeli kojim govorimo o neuzimanju građanima police dopunskog zdravstvenog osiguranja. Sljedeći zakon će biti o obiteljskim mirovinama gdje priznajemo uplaćene doprinose, ali iznad svega moramo pobrojati ljude uključujući i imovinski cenzus, pobrojati ljude koji žive u siromaštvu i zaštititi ih do najviše moguće razine. Kako to? Pa uvođenjem dodatka na mirovinu iz proračuna, dodatka na skupoću života, do praga siromaštva. Svi imaju pravo u ovoj zemlji na dostojanstven život. U Njemačkoj je mirovina planirani događaj o kojem i država i građani i cijelo društvo vodi računa. Kod nas se mirovina događa u najviše slučajeva iznenada i pod najvećim mogućim stresom što rezultira i povećanom pobolu naših građana u starosti, odnosno u periodu odlaska u mirovinu. Nadam se da će odgovorni ovo shvatiti. Ja se nudim za svaku pomoć.
Hvala lijepa.
Slijedeće iznošenje stajališta i u ime Kluba Socijaldemokrata poštovana zastupnica Katica Glamuzina.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, ajmo malo promijenit temu. Pravo na jednaku plaću za jednaki rad jedno je od temeljnih načela EU još od ugovora iz Rima donesenog 1957.g., 63.g. kasnije početkom 2020. povjerenica eu-a za ravnopravnost spolova izjavljuje da je jednakost u plaćama jedan od ključnih principa nove strategije eu-a za ravnopravnost spolova. I još jednu godinu kasnije, u ožujku ove 2021. eu komisija je donijela set mjera za transparentnost plaća kojima bi se trebala osigurati jednaka plaća za jednak rad. Nakon što eu parlament i vijeće to odobre i donese se direktiva koja onda ide prama državama članicama one imaju još 2.g. da tu direktivu prenesu u nacionalno zakonodavstvo. Dakle, u najboljem mogućem slučaju 65.g. nakon što je to već zagarantirano žene u EU bi možda mogle ne biti diskriminirane u valoriziranju njihova rada. Zamislite koji je to monumentalan posao kad traje 65.g., koliko je to i koliko duboko usađena diskriminacija kad ju teoretski voljne i problema svjesne države članice pokušavaju riješiti već 65.g.. Iskreno da vam kažem ne znam niti što bi mislila o tome, je li je to dobro, je li ću bit razočarana što traje 65.g. ili zadovoljna što kakvog takvog pomaka ima. I dan koji se danas obilježava na razini EU kao dan jednakih plaća koji simbolično označava dan u godini od kojeg do kraja godine žene rade besplatno u usporedbi s muškarcima koji nastavljaju zarađivati i taj se dan ipak pomalo pomiče, što je kasnije u godini to je taj famozni pay gap manji. Došli smo do studenog, nije strašno jel, strašno je, jest strašno je. Sve i da smo došli do 30.12. strašno je, strašno je jer je fundamentalno nepravedno, a s obzirom na brzinu s kojom se, s kojom se rješava ova nepravda još ćemo 10-ljećima putovati do 31.12. S mirovinama je priča još gora, diskriminatorne razlike još veće sa još tužnijim konzekvencama. Važno je osvijestiti da dok se ova nepravda direktno događa ženama ne utječe samo na njih nego i na njihove obitelji i ne utječe samo financijski jer plaća nije samo novac koji se dobije. Ta plaća predstavlja u društvu i određeni dignitet, osjećaj vrijednosti i ženama se ovakvom diskriminacijom konstantno šalje poruka da su manje vrijedne kao članice društva. One po ovom kriteriju zaista i tužno jesu drugotne jer iako je rodna ravnopravnost barem na papiru jedna od temeljnih načela EU, to nije stvarnost u kojoj živimo, to je tek neki utopijski cilj. Stvarnost je za žene i dalje puna diskriminacije i na tu nas činjenicu i postojanje ovog dana podsjeća. U Hrvatskoj je taj dan nešto malo kasnije, što bi značilo da je pay gap kod nas nešto malo manji, međutim to je tako jer je državni aparat kod nas ogroman. Udio zaposlenih u javnim institucijama i poduzećima u odnosu na ukupan broj zaposlenih je nenormalno velik, a plaće koje idu iz proračuna su definirane koeficijentima, pa tu nema jer zakonski ne smije biti razlike u spolovima. Eto neka je taj ogromni državni aparat jednom poslužio i za nešto pozitivno makar to bila tek varljiva statistika. Jer iako koeficijenti rješavaju dio problema ne rješavaju činjenicu da žene imaju manje mogućnosti napretka, da ih je manje u upravljačkim strukturama, da im je postavljen stakleni strop, koeficijenti ne rješavaju činjenicu da smo patrijarhalno društvo u kojem se i dalje očekuje da je žena i radnica i domaćica i majka i njegovateljica, a od svega toga plaćena je za samo jedan posao i to manje nego muškarac na istom tom poslu. Hrvatska strpljivo čeka da spomenute eu mjere prođu brojne administrativne procedure, pa nam u obliku direktive dođe kao naredba za koju ćemo imati 2.g. vremena da ju provedemo. Dok mi čekamo naredbu neke su zemlje pokazale samoinicijativu i već su liderice po tom pitanju i već provode mjere i šire od onih koje će jednog lijepog dana preporučit EU. Kako bi lijepo bilo da je i moja zemlja među takvim lidericama jer uspjeh u provođenju ovih mjera nije determiniran gospodarskim blagostanjem države. Kako bi lijepo bilo kad bismo pokazali malo ambicije, kad bismo to priotizirali i pokazali volju da ukinemo tu diskriminaciju u našoj zemlji. Kako bi lijepo bilo kad bismo pokazali da su hrvatske žene valorizirane jednako kao i hrvatski muškarci. Kao što rekoh ranije, utopijske želje. Hvala vam.
Poštovane zastupnice i zastupnici kao što smo jučer odlučili sada prelazimo na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, prvo čitanje, P.Z. br. 207. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova, prvo čitanje. P.Z. br. 209. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnoga reda primjenjuje se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Ovdje je sa nama ministar pravosuđa i uprave gospodin Ivan Malenica. Želi li uzeti riječ? Imamo stanku? Samo malo. Tko je tražio? Izvolite gospođa Benčić.
Zahvaljujem se u ime kluba Zeleno-lijevog bloka. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo zapravo još jednom raspravili u kojoj atmosferi donosimo ove izuzetno važne izmjene Zakona o sudovima, ali isto tako o Državnom odvjetništvu i Zakona o odvjetništvu. Dakle, mi ovdje smo danas u situaciji da raspravljamo o određenim zahvatima u pravosudni sustav, a istovremeno smo svjesni da je na čelu vlasti stranka koja osim kao pravna osoba ima osudu za koruptivno kazneno djelo. Od danas znamo da i sve priče o tome da se to radilo o nekom starom HDZ-u padaju u vodu. Dobili smo informaciju, dakle da je bivša ministrica koja je bila u Vladi ako se ne varam do 2018. godine Gabrijela Žalac uhićena danas i to od strane ureda po nalogu, dakle Ureda europskog javnog tužitelja zbog malverzacija sa EU fondovima. Druga stvar, informacija koja također dolazi da je od 4 uhićene osobe uhićen i netko tko je aktualni državni dužnosnik. Pored toga napominjem da je isto tako Gabrijela Žalac mada više nije ministrica članica Predsjedništva HDZ-a, dakle stranke koja je na vlasti i koja sve ove promjene o kojima ćemo danas raspravljati upravo predlaže. Pa ja vas zaista moram ovdje pitati kako očekujete da građani imaju povjerenja da se rade neki reformski zahvati u pravosuđu i da ih predlaže stranka koja je ne samo sama osuđena za koruptivno kazneno djelo, nego čiji dužnosnici bivši i sadašnji evidentno su redovito, dakle na mjesečnoj bazi uhićivani zbog koruptivnih kaznenih djela. Mi imamo ozbiljnu krizu, ozbiljnu krizu vlasti u koju se ne može imati povjerenja. Iz tog razloga tražim stanku u trajanju od 10 minuta. Hvala.
Hvala lijepa. Odobrava se stanka. Gospodin Grbin, SDP.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre, uvaženi gospodine državni tajniče. 4 zakona iz sfere pravosuđa. Kada ih pogledate u njima nema baš previše spornih stvari. Na prvu loptu sve što piše u ovim zakonima moglo bi se čak i prihvatiti. Ali ovo što piše u ovim zakonima je uz svo dužno poštovanje jedno veliko ništa. Ovo su zakoni koji su pisani kao da hrvatska ima pravosuđe u rangu najboljih pravosuđa u Europi ili šire u čitavom svijetu. Ovo su zakoni koji su pisani kao da Hrvatska nema niti jedan problem u pravosuđu, kao da broj neriješenih predmeta ne raste iz godine u godinu, kao da povjerenje u pravosuđe nije na najnižim granama u čitavoj EU. Poštovane kolegice i kolege, ovi zakoni su jedno veliko ništa. Slušali smo prije nekoliko tjedana puštalo se u medije najava velike pravosudne reforme, najava između ostalog kako će se poticati edukacija sudaca. A šta smo dobili? Dobili smo ukidanje obveze sucima da i jedan jedini put godišnje moraju provesti edukaciju. Sada ni ta obveza koja je postojala više nije u zakonu i to ste maknuli. Poštovane kolegice i kolege, nama u ovom trenutku kaznene postupke, vođenje kaznenih postupaka praktički spašava Ured europskog javnog tužitelja. Ured europskog javnog tužitelja koji je počeo sa radom prije nekoliko mjeseci danas već daje rezultate na pitanju članice predsjedništva HDZ-a gospođe Gabrijele Žalac. Od 2019. je čitava ova afera i svi njeni elementi poznati u javnosti. Trebao se osnovati Ured Europskog javnog tužitelja da se nešto pokrene sa mrtve točke i to poštovani kolegice i kolege je najbolji pokazatelj stanja u pravosuđu, a mi predlažemo /hvala/ ovu najblaže rečeno /hvala lijepo/ kamilicu od Zakona. Sramota.
Odobrava se i ova stanka i pozivajući se na čl. 293 b Poslovnika nastavljamo odmah sa radom. Gospodine ministre Malenica, izvolite obrazložite ova dva Zakona u ime Predlagatelja.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Izmjenama i dopunama Zakona o sudovima revidira se normativni okvir stalnih Sudskih vještaka, procjenitelja i tumača. Dodatno se uređuju Odredbe o službenicima koji rade na poslovima osiguranja pravosudnih tijela i Ravnatelja sudske uprave, te se uvode, uvodi obveza polaganja posebnog stručnog ispita za službenike na sudovima. Dodatno ovim Zakonskim prijedlogom propisuje se osnivanje specijaliziranih obiteljskih odjela na Općinskim sudovima u sjedištima Županijskih sudova, preciziraju se ovlasti Visokoga Kaznenog suda, preciziraju se pitanja vezana za , uz postupak izbora Predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, te se uvodi obveza periodičnih sigurnosnih provjera svih sudaca. Što se tiče sigurnosnih provjera Zakonom o državnom sudbenom vijeću propisana je provedba sigurnosne provjere prije imenovanja sudaca, a Zakonom o sudovima obveza sigurnosne provjere za sudce i sudske službenike koji rade na tzv uskočkim predmetima. Ovim Zakonskim prijedlogom predlažemo uvođenje obveznih sigurnosnih provjera za sve sudce svakih 5 godina od njihovog stupanja na dužnost. Predsjednici sudova podnosit će zahtjeve za obnavljanje sigurnosne provjere sigurnosno obavještajnoj agenciji. Konačnu ocjenu o postojanju sigurnosnih zapreka na temelju izvješća donosi posebno vijeće čije će članove iz reda sudaca Vrhovnog suda imenovati opća sjednica Vrhovnog suda. Predsjednik Vrhovnog suda obavijestit će ovlaštene predlagatelje stegovnog postupka o eventualno utvrđenom postojanju sigurnosnih zapreka. Za sve sudce za koje sigurnosna provjera nije provedena ili je provedena prije više od 5 godina, propisuje se obveza obnavljanje sigurnosnih provjera. Što se tiče izbora predsjednika Vrhovnog suda u skladu sa pravnim shvaćanjima Ustavnog suda u postupku ocjene ustavnosti važećeg rješenja Zakona o sudovima preciziraju se odredbe o postupku izbora predsjednika Vrhovnoga suda. Državno sudbeno vijeće će Predsjedniku Republike dostavljati samo pravodobne i potpune prijave. Ako Predsjednik Republike u roku od 15 dana od dana zaprimanja mišljenja nadležnog saborskog odbora i opće sjednice Vrhovnog sab, suda, ne predloži kandidata za predsjednika Vrhovnog suda, tada će Državno sudbeno vijeća poništiti javni poziv i najkasnije u roku od 8 dana ponovo pokrenuti postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda. U slučaju da predsjedniku Vrhovnog suda prestane dužnost, a ne izabere se novi predsjednik Vrhovnog suda, Državno sudbeno vijeće odredit će sudca Vrhovnog suda da obavlja poslove sudske uprave dok predsjednik ne bude imenovan. Podsjećam da prema važećem Zakonu o sudovima do izbora predsjednika Vrhovnog suda poslove sudske uprave obavlja zamjenik predsjednika Vrhovnog suda određen godišnjim rasporedom poslova. Stoga se ovom izmjenom kvalitetnije uređuje pitanje zamjene predsjednika Vrhovnoga suda. Što se tiče Sudskih vještaka, procjenitelja i tumača, budući da postojeći sustav odlučivanja o statusnim pitanjima stalnih Sudskih vještaka , procjenitelja i tumača generira određenu neujednačenu praksu jer ih imenuju Županijski i Trgovački sudovi. Ovim izmjenama ta ovlast se daje Ministarstvu nadležnom za poslove pravosuđa. Time će se jasnije definirati njihova prava i obveze i kontrolni mehanizmi, a Sudski tumači i Vještaci snažnije će se integrirati u pravosudni sustav prema standardiziranim i jednakim uvjetima za sve sudove. Dodatno, s obzirom da je s vremenom se izgubila suštinska razlika između stalnih Sudskih vještaka i procjenitelja, predlaže se ukidanje posebnog uređenja za stalne sudske procjenitelje, stoga će imenovani Sudski procjenitelji nastavljati obavljati poslove kao Sudski vještaci. Uz to predlaže se i ukidanje 4-godišnjeg razdoblja imenovanja te trajno njihovo, te se uvodi dakle trajno njihovo imenovanje sve dok postoje propisani uvjeti, a status Sudskog vještaka se više neće posebno priznavati pravnim osobama već je riječ o poslovima koje se obavljaju isključivo osobno. Kada govorimo o obiteljskim odjelima koji se uvode ovim izmjenama Zakona kako bi se osigurala učinkovita i kvalitetna pravna zaštita u obiteljsko-pravnim predmetima, osnovat će se specijalizirani Sudski odjeli na Općinskim sudovima utvrđenim posebnim Zakonom. Na tim odjelima moći će se rasporediti samo sudci koji ispune posebne uvjete stručnog usavršavanja koji će se urediti posebnim Pravilnikom. Te će se sudce na 5 godina postavljati predsjednik Vrhovnoga suda. Uz ove izmjene i ove sudske odjele će se posebno rasporediti i određeni broj stručnih suradnika prema posebnoj odluci Ministra nadležnog za poslove pravosuđa. Što se tiče ostalih promjena u Zakonu o sudovima kako bi se dodatno potaknulo stručno usavršavanje sudaca mijenjaju se i Odredbe o stručnom usavršavanju. Dinamika obveznog stručnog usavršavanja odredit će se posebnim Pravilnikom kojim će se propisati više od jednog puta godišnje stručnog usavršavanja kako je to bilo do sada bilo uređeno u samom Zakonu. U postupku priznavanja prava pravosudnih dužnosnika na naknadu za odvojen život definira se pojam članova obitelji. Također odredbe ovog Zakona koji se odnosi na službenike osiguranja pravosudnih tijela usklađuju se s odredbama Zakona kojima se uređuje status službenika odnosno pravosudnih policajaca u zatvorskome sustavu, pa se tako dakle uređuje i pitanje prisutnosti količine alkohola u organizmu za vrijeme obavljanja njihovoga posla, nepristajanje na provedbu sigurnosne provjere što predstavlja i jedan i drugi razlog, predstavljaju tešku povredu službene dužnosti. Kao što sam i rekao dakle statusna pitanja pravosudnih policajaca u osiguranju pravosudnih tijela usklađuju se s odredbama Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Kada je riječ o Ravnateljima sudske uprave preciziraju se i uvjeti za raspored na ovo radno mjesto te se propisuje da ravnatelj sudske uprave imaju svi veći sudovi odnosno oni koji imaju više od 15 sudaca i svi viši sudovi. Precizira se i uloga Visokog kaznenog suda u kaznenome sudovanju i tom će se izmjenom dati ovlast Visokom kaznenom sudu kao što ima i Visoki prekršajni sud u prekršajnome sudovanju. Također ovim se prijedlogom uvodi i obveza polaganja posebnog stručnog ispita odnosno posebnog dijela stručnog ispita za službenike u sudovima. Kada je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova, tim se izmjenama osigurava učinkovitija obiteljsko-pravna zaštita te se mijenja nadležnost županijskih sudova o odlučivanju o žalbama protiv odluka svih općinskih suda u građanskim predmetima. Zakonom o područjima i sjedištima sudova i propisuje se da su općinski sudovi u sjedištima županijskih sudova nadležni za odlučivanje u predmetima kojima se uređuju obiteljski odnosi. Ovim izmjenama osniva se 15 obiteljskih odjela. Budući da postojeći sustav dodjele građanskih predmeta drugostupanjskim tijelima nerijetko generira neujednačeno radno opterećenje što utječe na vrijeme rješavanja drugostupanjskih predmeta, ovim izmjenama propisuje se i da se za odlučivanje o žalbama protiv svih odluka općinskih sudova u građanskim predmetima nadležni svi županijski sudovi. Također zbog značajnog opsega pomorskog prometa u lukama Dubrovnik i Ploče i velikog broja hotelskih ugostiteljskih objekata na području Dubrovačko-neretvanske županije što generira veći broj predmeta koji se odnosi na brodove i plovidbu ovim izmjenama propisuje se i stvarna nadležnost Trgovačkog suda u Dubrovniku u tim vrstama predmeta. Na taj način ćemo rasteretiti Trgovački sud u Splitu kao drugi radno najopterećeniji Trgovački sud u Hrvatskoj. Cijenjene zastupnice i zastupnici svjedoci smo na žalost niskog povjerenja naših građana u hrvatsko pravosuđe. Uvjeren sam da ovim izmjenama možemo napraviti dodatne iskorake kako bi pravosuđe bilo učinkovitije i vratili dio izgubljenoga povjerenja. Uvođenje periodičnih sigurnosnih provjera smatramo predstavlja važan alat za uredno obnašanje sudačke dužnosti. One ni na koji način ne predstavljaju miješanje i uplitanje izvršne vlasti ili sigurnosnih službi u rad sudbene vlasti. Provodit će se u skladu sa zakonom razmjerno vodeći računa o svim pravilima struke. O eventualnim sigurnosnim zaprekama odnosno prekrojkama odlučivat će isključivo nadležna stručna tijela, kolektivno tijelo na Vrhovnom sudu i u konačnici Državno sudbeno vijeće i ukoliko bi se i pokrenuo stegovni postupak. Ove izmjene ni na koji način neće utjecati na jedno od temeljnih načela vladavine prava, a to je neovisnost pravosuđa, niti će se sucima omogućiti da se, već će se sucima omogućiti da se izjasne o svim utvrđenim činjenicama u sigurnosnim provjerama. Vjerujem da ćemo u ovoj raspravi koja nam slijedi ovim zakonskim prijedlozima imati otvoren dijalog i konstruktivnu raspravu. Hvala.
Hvala i vama gospodine ministre. Kao što vidite imate dosta replika. Ali prvo imamo gospodina Grmoju koji će obrazložiti mislim stanku jel' da?
Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo se konzultirali o ovim zakonskim prijedlozima. Dakle, dok svjedočimo korupcijskim aferama na svakom koraku iz tjedna u tjedan čime se bavi naše Ministarstvo pravosuđa. Nekakvim tehničkim stvarima ne znam hoće li javni poziv se ponoviti u roku od 8, 15 ili 30 dana nude nam evo jedina nekakva promjena sigurnosne provjere sudaca, a znamo da su ovi osječki suci koji su se družili sa Zdravkom Mamićem prošli te sigurnosne provjere tako da ovo nije nikakva reforma pravosuđa i to mi o tome raspravljamo danas kada je Europski ured javnog tužitelja zapravo uhitio članicu Predsjedništva HDZ-a, bivšu ministricu Gabrijelu Žalac. Ovo je do sada najveća pljuska dakle Vladi Republike Hrvatske, vama ministre Malenica. Ne znam osjećate li je na vašem obrazu? Dakle, jer se pokazuje da naše institucije se nisu samostalno spremne suočiti s korupcijom i kriminalom, nego europske institucije se trebaju baviti vašim ministrima, vašim članovima Predsjedništva. Ali ovo nije sve, ovo nije sve. Stižu vam korekcije. Kada dođu korekcije, tada će taj balon i to što će platiti hrvatski građani a vezano uz europske fondove biti gori od Agrokora. Zapamtite ovo što sam vam danas rekao. Korekcije europskih fondova i projekata će biti tolike da će to biti takav udar na hrvatski proračun i građane da je to neopisivo, a sve zbog nesposobnosti ali i štićenja kriminala od strane Andreja Plenkovića, vas osobno i svih u Vladi i čime se vi bavite, koliko će trajati javni poziv.
Hvala. Vrijeme. Stanka se odobrava i po istom članku 293.b. Ne ostanite, ostanite ovdje. Stanka se odobrava i nastavljamo odmah sa radom, sa replikama. Gospodin Damir Habijan prva replika.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre već ste i u svom uvodnom obrazlaganju dotakli se pitanja sigurnosnih provjera. Dakle, kao što znamo već sada svi suci prilikom prvog imenovanja prolaze sigurnosnu provjeru, čak i Uskočki suci već imaju sada periodičku provjeru dakle svakih 5 godina. Sada se to vodi dakle za sve suce da će imati tu periodičku provjeru. Obzirom, to ste na neki način dotakli velim u uvodnom obrazloženju, međutim već sada postoje određene naznake od strane oporbenih zastupnika da se radi zapravo o zadiranju izvršne vlasti u rad sudbene vlasti, pa vas molim ako možete ukratko iskoristiti ovo svoje vrijeme da bi pojasnili konkretni postupak odnosno da se vidi, odagna svaka sumnja da toga nema. I samo još jedan komentar ako može. Ovdje ste spomenuli da sve ove promjene, ovaj paket zakona njih 5 zapravo predstavlja kozmetiku, kamilicu, da su sramotni. Ja bih onda pitao da li doista osnivanje obiteljskih odjela, sigurnosna provjera, stručno usavršavanje, usklađivanje sa pravnom stečevinom za neke saborske zastupnike predstavlja kamilicu?
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, koncept sigurnosnih provjera koji je predviđen ovim izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, a isto tako i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu koje je kasnije u raspravi dakle, predvidio je način da predsjednik sudova traži sigurnosnu provjeru za svoje suce. I kada Sigurnosno-obavještajna agencija provede sigurnosnu provjeru i napravi izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri ona to dostavlja predsjedniku Vrhovnog suda, gdje se zapravo na Vrhovnom sudu formira jedno povjerenstvo, jedno tijelo dakle opća sjednica Vrhovnog suda formira jedno tijelo koje će zapravo utvrđivati da li u izvješću o provedenoj sigurnosnoj provjeri postoje određene prepreke, koje utječu na neovisnost i samostalnost samih sudova. I nakon toga zapravo oni će ako postoje te prepreke dakle pokrenuti stegovni postupak pred Državnim sudbenim vijećem. Dakle, nema nikakvog utjecaja, upliva izvršne vlasti u ovaj proces.
Hvala. Hvala lijepa. Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre, imao bih jedno konkretno pitanje dakle s primjerom iz prakse. Naime, tužitelj je tužio jednu osiguravajuću kuću gdje je sud naručio vještaka. Vještak je izradio vještvo koje ne znam da li bi pas sa maslacem polizao, da bi na kraju tužitelj spoznao da vještak ujedno honorarno radi za tuženu osiguravateljsku kuću. Tražio je izuzeće spomenutoga vještaka. Normalno imenovan je novi koji je donio dijametralno suprotno vještvo od ovog prvog. Pitanje koje ću vam postaviti ide u smjeru, dakle ovaj prvi vještak u ničemu nije odgovarao, s ničim nije sankcioniran. Na koji način planirate eliminirati ovakve pojave iz sudske prakse i spriječiti bilo kakav oblik vještačkog kokošarenja koje postoji u sustavu? Hvala vam.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle u praksi smo spoznali da postoje određeni problemi u imenovanju sudskih vještaka, a isto tako u njihovome radu. Dakle, do sada su svi predsjednici odnosno u nadležnosti je bio županijskih sudova izbor sudskih vještaka odnosno njihov rad. Na ovim sam izmjenama dakle centraliziramo taj postupak, dakle kroz podzakonske akte ćemo upravo urediti ove situacije koje ste vi ovdje sada naveli da spriječimo takva postupanja vještaka koja dovode do pristranih vještva i njihovoga rada na način da postojat će poseban sektor i uprava u Ministarstvu pravosuđa i uprave koja će biti zadužena za sudske vještake i tumače koja će zapravo kontrolirati rad odnosno statusna pitanja svih vještaka, pa tako i odgovoriti na vaša pitanja koja ste ovdje sada tu postavili. Hvala.
Gospodin Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre prije svega želio bih izraziti zadovoljstvo što ste poslušali struku i promijenili članak 126. i omogućili puno ljudi u Hrvatskoj da nastave raditi svoj posao koji su odrađivali zadnjih nekoliko 10-taka godina. Imam nekoliko pitanja oko ovog zakona, zapravo se nadovezuju na neki način. Prvo je zašto se odustalo od Zakona o sudskim vještacima koje je bilo predviđeno 2017. godine? Smatrate li tj. smatra li Ministarstvo da je postojeći regulatorni okvir adekvatan, ako ne kada i na koji način planirate ga promijeniti? I ono možda zanimljivo, od 98. godine plaće vještaka su ostale na istoj razini. Može li Ministarstvo pravosuđa naći bar jednu profesiju kojoj je vrijednost rada nepromijenjena zadnjih 20 godina, štoviše čak je smanjena za 20% u određenim slučajevima? I kada je namjera ovakvo neodrživo stanje promijeniti?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle unazad nekoliko mjeseci imali smo niz sastanaka sa predstavnicima i sa udrugama koje predstavljaju vještake, dakle više udruga koje predstavljaju sudske vještake i tumače i zapravo smo postigli određeni dogovor, i suglasnost i njihovu potporu za ove izmjene Zakona o sudovima. Na tim sastancima se otvorilo i pitanje posebnog zakona koji će uređivati pitanje sudskih vještaka i tumača, a isto tako i pitanje naknade i u tom smjeru ćemo mi započeti sa određenim pripremama oko donošenja novoga propisa koji će uređivati isključivo status sudskih tumača i vještaka. A svakako ćemo analizirati i naknade odnosno tarife za sudske tumače i vještake koji se nisu mijenjali već dugi niz godina tako da su to nekakvi pravci djelovanja u narednom razdoblju. Hvala.
Gospođa Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, osnivanje specijaliziranih obiteljskih odjela odnosno specijalizacija sudaca za rad na statusnim i obiteljskim predmetima predviđena je Nacionalnom strategijom za prava djece i to za razdoblje 2014. do 2020. godine koju je Vlada usvojila u rujnu 2014. godine. Sada smo pri kraju 2021. i Nacionalna strategija je istekla 2020. Kada je planirate donijeti, jer smo svjesni da je jedno od strateških dokumenata u kojem se uređuje prava zaštita djece je ta ista strategija koja još uvijek nije donesena? I zanima me, zašto se osniva samo 15 obiteljskih odjela, zašto ne 21? Hvala.
Odgovor.
Dakle obiteljski odjeli se osnivaju u sjedištima na općinskim sudovima u sjedištima županijskih sudova. Dakle, do te brojke smo došli analizom broja predmeta na tim sudovima i dovoljan broj sudaca koji mogu pokriti sve te predmete koji se odnose na obiteljsko pravo, a na strategiji se radi. Vjerujem da će ona biti u dogledno vrijeme i donesena. Hvala.
Gospođa Vidović Krišto.
Gospodine Malenica, Europska je komisija utvrdila da je hrvatsko pravosuđe najgore u cijeloj Europskoj uniji, a isto tako preko 90% hrvatskih građana smatra hrvatsko pravosuđe lošim. U pravosuđu dominiraju osobe iz jugototalitarizma npr. vaš državni tajnik Juro Martinović je bio sudac u JNA, predsjednik Ustavnog suda Miroslav Šeparović je bio pravnik u JNA, sudac Marin Mrčela je bio komunistički sudac, sudac Damir Kos također je bio komunistički sudac i tako bih mogla nabrajati u nedogled. Rezultate tih ljudi navela sam na početku. Njihov rad je glavni uzročnik korupcije i siromaštva koji proizlazi iz te korupcije. Recite mi gospodine Malenica je li u pravu Europska komisija u svezi hrvatskog pravosuđa ili je u pravu Plenković i korumpirani mediji koji tvrde da je pravosuđe sasvim u redu te da su ovi navedeni jugopravnici izvrsni stručnjaci?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle i ovaj Zakon o sudovima i Zakon o područjima i sjedištima sudova, ali i Zakon o Državnom odvjetništvu dakle idu u tom smjeru vraćanja povjerenja u pravosuđe dakle kroz izmjene odnosno uvođenje pojedinih instituta poput sigurnosnih provjera. Vjerujem da će sigurnosne provjere koje će se provoditi u narednom razdoblju i ukoliko se utvrdi u njima postojanje određenih prepreka rezultirati stegovnim postupcima i određenim posljedicama koje proizlaze iz tih stegovnih postupaka. Tako da što se tiče vaše konstatacije, dakle Vlada aktivno radi na unapređenju sustava pravosuđa. Svjesni smo percepcije, negativne percepcije samog pravosuđa. U pravosuđu postoje određeni problemi. No kroz izmjene zakonodavnog okvira svakako idemo u tome da se ti problemi riješe. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Vidović Krišto tražila povredu Poslovnika.
Tako je gospodine predsjedavajući. Povrijeđen je članak 238. uobičajeno, dakle ovo je ponižavanje saborskih zastupnika jer vi ne odgovarate na ni jedno pitanje koje vam se postavi.
Bila je replika naravno, pa slijedi opomena. Gospodin Peđa Grbin replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, više puta kada su se mijenjali zakoni o sudovima i zakoni o državnim odvjetništvima govorili smo o potrebi većih sigurnosnih promjena i to je ovdje uvedeno iako mislim da se može dodatno doraditi na način da se umjesto svakih 5 godina predvidi da to bude najmanje jednom u 5 godina. Jer nekada će i nadležni državni odvjetnik ili sudac procijeniti da je to možda potrebno. Pardon, nadležni predsjednik suda. Međutim, jedno područje je ostalo nepokriveno kako u Zakonu o sudovima, tako u Zakonu o državnim odvjetništvima nije jasno tko i u kojem roku provodi sigurnosnu provjeru predsjednika Vrhovnog suda i glavnog državnog odvjetnika, a misli da je to izuzetno bitno jer se radi o čelnim osobama ta dva sustava. I ako čelne osobe ne kontroliramo, onda ostaje ono slavno pitanje tko kontrolira one koji kontroliraju? Hvala.
Vrijeme. Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče na konstruktivnom prijedlogu. Dakle kada govorimo o izboru predsjednika Vrhovnoga suda, dakle ukoliko on dolazi iz pravosuđa, dakle ukoliko dolazi iz sudova ili državnih odvjetništava dakle on će po ovome novome zakonu prolaziti redovnu periodičnu sigurnosnu provjeru svakih 5 godina. Tako da će on zapravo kada bude izabran za predsjednika Vrhovnog suda biti provjeren temeljem ovih izmjena i dopuna Zakona o sudovima. Isto to će biti i državni odvjetnik odnosno glavni državni odvjetnik ako dolazi iz sustava državnog odvjetništva ili sudstva, dakle temeljem ovoga zakona on će biti provjeren. A s druge strane kada predsjednik Vrhovnog suda dolazi izvan sustava pravosuđa, dakle on postaje sudac Vrhovnoga suda za koji postoji obveza također da se provjera, da se provodi sigurnosna provjera kod izbora za suca Vrhovnog suda. Tako da s ovim izmjenama i postojećim zakonodavnim okvirom pokrili smo i situaciju i za predsjednika Vrhovnog suda i za glavnog državnog odvjetnika.
Hvala lijepa. … [[Ne razumije se]] Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre prije svega želim izraziti zadovoljstvo vezano za Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova koji se prvenstveno donose radi potrebe osiguranja učinkovitije obiteljsko-pravne zaštite, a naročito zaštite djece osnivanjem specijaliziranih sudskih odjela na općinskim sudovima, ali i dodatnom specijalizacijom sudaca da je Ministarstvo to prepoznalo ne samo na adekvatan način, nego i vremenski pravi način govore i izvještaji Ministarstava unutarnjih poslova koji govore da se maloljetnici sve manje pojavljuju kao počinitelji kaznenih djela, a sve više kao žrtve kaznenih djela i da kaznena djela protiv braka, obitelji i djece čine udio od 45,1% ukupnih kaznenih djela. Stoga vjerujem da upravo ovaj korak u ovo vrijeme će donijeti upravo ono što je trenutno potrebno, a to je veća zaštita i djece i članova obitelji.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Da, dakle formiranjem obiteljskih odjela na 15 općinskih sudova u sjedištima županijskih sudova dodatno će porasti razina obiteljsko-pravne zaštite u svim tim predmetima. No ono što je još bitno zapravo da će ti suci koji budu sudili na tim predmetima biti dodatno educirani dakle kroz programe koje pripremamo kroz Pravosudnu akademiju. I ono što je bitno dakle ti suci će imati podršku stručnih suradnika u vidu psihologa, pedagoga koji će ima dati nekakvu dodanu vrijednost i dodatno znanje u tim specifičnostima tih postupaka u kojima oni budu sudili. Dakle idemo u tom smjeru da pravosuđe, da taj sustav sudbovanja bude prilagođen i maloljetnicima i djeci da im se na najviši, najveći mogući način olakša ta situacija koju oni dakle pristupaju sudu. Tako da vjerujem da ćemo sa ovim obiteljskim odjelima i specijaliziranim sucima to i postići. Hvala.
Gospođa Puljak.
Poštovani ministre, sukladno ovom Prijedlogu zakona evo već ste i komentirali Ministarstvo ili ministar dobiva ovlasti dakle da utvrđuje listu sudskih vještaka i procjenitelja ono što su do sada radili županijski sudovi. Komentirali ste da je to centralizacija i nekakvo ujedinjavanje prakse. Međutim, ne može se osporiti da je to na neki način zapravo jačanje izvršne vlasti u odnosu na pravosudnu. To je samo po sebi problematično, a pogotovo sada u situaciji kada zapravo izvršnu vlast vrši stranka koja je osuđena za korupciju i kojoj evo i dan danas se uhićuju članovi Predsjedništva odnosno bivši čak i sadašnji državni dužnosnici. … [[ne razumije se]]
Odgovor.
Hvala lijepa. Dakle uvidjeli smo da postoji neujednačenost postupanja županijskih sudova u odnosu na sudske tumače i sudske vještake u dijelu njihovog utvrđivanja ispunjavanja njihovih uvjeta. Dakle, niti će ministar, niti će izvršna vlast angažirati i imenovati sudskog tumača i sudskog vještaka u pojedinom predmetu. To će i dalje raditi suci u tim predmetima. Dakle, mi samo ćemo utvrditi odnosno ujednačiti tu praksu postupanja prema svim sudskim vještacima i tumačima u smislu njihovih statusnih prava, ispunjavanje njihovih uvjeta. Dakle, nema više imenovanja na četiri godine već trajnog imenovanja. Tako da evo u razgovorima sa predstavnicima Udruga sudskih vještaka i sudskih tumača, dakle oni su pozdravili ovaj prijedlog u Zakonu o sudovima. Vjerujem da će i kroz promišljanje i pripremu nekog novog Zakona o sudskim tumačima i vještacima čitav taj sustav koji se uglavnom odnosi na statusna pitanja, ne na rješavanje i postupanje u pojedinom predmetu biti što kvalitetnije. Hvala.
Gospodin Bajs.
… [[Govornik naknadno uključen.]] rijetko kada zapravo su stavovi usuglašeni. Europska komisija, hrvatski građani, a i vi gospodine ministre ste izrazili zapravo sumnju u hrvatsko pravosuđe temeljem činjenice da postoji takvo javno mnijenje u Hrvatskoj, takvo je mišljenje Europske komisije i naravno vaše mišljenje da se to mora promijeniti. Čim se nešto mora promijeniti to postoji. Kad govorimo o pravosuđu, ono je naravno i zadnji … [[Govornik se ne razumije.]] prava hrvatskog građana za zaštitu, ali i s druge strane pitanje stranih investitora koji upravo radi toga ne dolaze u Hrvatsku po mnogim istraživanjima. A pred nama je zapravo jedan set reformskih zakona. U dokumentu Vlade kaže se da trebamo napraviti moderno pravosuđe spremno za buduće izazove. Pa sad ja pitam vas da li je naše pravosuđe moderno i da li je spremno, ne za buduće izazove, nego sadašnje promjenu ovog zakona koji zapravo ne mijenjaju gotovo ništa osim nekih tehničkih detalja.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, osim ovih promjena koje predstavljene su danas, a neke od njih će biti u narednom razdoblju. Dakle, hrvatsko pravosuđe svakako ide u tom smjeru da bude spremno na buduće izazove. Dakle, to pokazuje i Nacionalni plan otpornosti i oporavka gdje imamo i 13 reformi, 6 investicija ukupno vrijednih 730 milijuna kuna, a to pokazuje činjenica da je unazad 5 godina su znatna sredstva uložena ne samo u digitalizaciju već i u pravosudnu infrastrukturu. Međutim, osim digitalizacije i pravosudne infrastrukture tu je jako kvalitetno imati i dobar zakonodavni okvir. Vjerujem da će i ove sigurnosne promjene koje bih posebno istaknuo, ali i obiteljski odjeli svakako doprinijeti učinkovitijoj zaštiti pogotovo u obiteljsko-pravnim predmetima, a isto tako sigurnosne provjere će zasigurno doprinijeti i djelomično i vraćanju povjerenja građana u institucije pravosudne vlasti. Hvala.
Gospodin Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre. Upravo na tragu vašeg odgovora kakvo je upravo stanje vezano za pravosudnu infrastrukturu, koliko je sredstava do sada uloženo i koliko će se uložiti u idućim godinama. Znamo da radovi na zgradi Standa u Splitu su već odmakli. U nju će se preseliti Općinski sud u Splitu, ali znamo da za učinkovito pravosuđe nisu dovoljni samo kvalitetni propisi koje ovdje donosimo i koje donosite vi u samo ministarstvo već su važni uvjeti rada i sama organizacija rada. Često čujemo od predsjednika sudova, pa evo i sada od novoga predsjednika Vrhovnog suda koji često komentiraju i prostorne deficite i stanje zgrada u kojima se nalaze posebice sad već u doba pandemije da ne mogu održavati ni pojedine rasprave, tako da me zanima koji je plan ministarstva na polju same infrastrukture. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, koliko je bitan dobar, kvalitetan zakonodavni okvir za postupanje sudova i sudaca, toliko je bitno i ulaganje u pravosudnu infrastrukturu i digitalizaciju. Tu kao što sam i malo prije spomenuo, dakle otprilike 500 milijuna kuna je uloženo u proteklih 5 godina u pravosudnu infrastrukturu, otprilike 200 milijuna kuna u digitalizaciju. Dakle, to je nekako polazište bilo i za daljnje reforme u okviru Nacionalnog plana otpornosti i oporavka, ali i za naredni višegodišnji financijski okvir gdje ćemo, dakle dodatno unapređivati taj sustav prvenstveno kad govorimo o digitalizaciji. Tu je sustav e-spis, sustav e-komunikacije koji mislimo dodatno unaprijediti, a isto tako pravosudnu infrastrukturu da zapravo svi suci imaju adekvatne uvjete rada. Ono što bih zapravo istaknuo, da kada se pojavila pandemija covid-19 ministarstvo je promptno reagiralo, omogućilo je dakle nabavku informatičke opreme, dakle svim sudovima, održavanje ročišta na daljinu tako da se svi procesi na sudovima mogu neometano nastaviti.
Hvala. Gospodin Grmoja.
Hvala poštovani ministre. Rekao sam sve u svojoj stanci što mislim o ovim vašim zakonima koji zapravo su samo nekakva izmjena tehničkih detalja, osim ovih sigurnosnih provjera. Ne znam znate li da se mi stalno izmjenjujemo sa Slovačkom po percepciji korupcije. Dakle, evo kolegica Krišto je govorila da smo u vrhu Europske unije po percepciji korupcije. Slovačka je 2014. Uvela ove sigurnosne provjere sudaca, da bi njihov Vrhovni sud to ukinuo i ta mjera nije polučila nikakve rezultate. Prije ukidanja te mjere oni su bili prvaci, dakle oni su poduzeli neke druge konkretnije korake. Oni imaju poseban sud za suce i državne odvjetnike, znači koji progoni te suce koji se ogriješe i državne odvjetnike koji se ogriješe u zakon. I njihov glavni državni odvjetnik je završio u zatvoru. Možda je to dobar put, a ne ovakve izmjene.
Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, sličan koncept imamo i u Hrvatskoj. Dakle, postoji Državno sudbeno vijeće i Državno odvjetničko vijeće koje provodi sigurnosne, odnosno koje provodi stegovne postupke. I upravo je ovaj koncept sigurnosnih provjera zamišljen na način da kada postoji određena prepreka koja je utvrđena u izvješću Sigurnosno-obavještajne agencije o provedenoj sigurnosnoj provjeri tada ako je ta prepreka takva da utječe na neovisnost i samostalnost u obnašanju sudačke dužnosti, dakle može se pokrenuti stegovni postupak i onda će, dakle neovisno tijelo, dakle Državno sudbeno vijeće kada govorimo o sucima i Državno odvjetničko vijeće kada govorimo o državnim odvjetnicima, dakle u svome postupku koji se provodi prema pravilima kaznenoga postupka, dakle utvrditi postojanje stegovne odgovornosti i izreći određene sankcije. Pa ako je prepreka takva, dakle može donijeti odluku o udaljenju sa obnašanja dužnosti. Hvala.
Hvala lijepa. Posljednja replika gospodin Vrkljan.
Poštovani gospodine ministre, prije dva tjedna i prije tjedan dana ovdje u Saboru smo govorili o tvrtkama koje nemaju ni jednog zaposlenog a imaju prošle godine prema podacima FINA-e 20 milijardi kuna prihoda. Ja sam to pitanje postavio guverneru Hrvatske narodne banke koji je rekao da je to u domeni ministra financija. Kad sam to postavio pitanje ministru Mariću on mi je rekao da je to zakonski regulirano i da se treba javiti DORH-u. I na neki način me uputio na vas, a ja vas sada pitam ovdje s obzirom da se radi o 20 milijardi kuna tvrtki koji u Hrvatskoj nemaju zaposlenog ni jednog čovjeka mi u Hrvatskoj od 160 000 tvrtki imamo 41000 upravo ovakvih tvrtki. Mene zanima vidite li vi osobno u ovome problemu da je to problem i da li vidite tu korupciju i kriminal?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala zastupniče. Dakle, u ovom trenutku ne bih a priori govorio o korupciji i kriminalu u takvim tvrtkama, a evo nisam upoznat detaljno sa radom i takvim stanjem, ali evo mogu provjeriti o čemu se radi, pa dat vam detaljniji odgovor. Hvala.
Povreda Poslovnika gospodin Vrkljan.
Evo ja ću iskoristiti onda još svoju minutu, pa vas kao ministra molim da ovaj odgovor koji ja očekujem i koji nisam dobio dva ministra, a sad je došlo do vas očito molim taj odgovor u pisanom obliku.
Gospodine Vrkljan, Poslovnik je zakon i on nije za debatu i za razgovor. On je za povredu, pa zato imate opomenu, a sad uskoro ćemo povesti raspravu o Poslovniku jer više tako ne ide očito. Želite odgovoriti na to? Dobro. … [[Upadica Bukarica, ne razumije se.]] Oprostite, bila je povreda Poslovnika. O.k. Nemate više replika. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Daniel Spajić ispred kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Nakon ovog uvodnog entuzijazma ministra o predloženom zakonu predstavljenog kao dijela HDZ-ovog antikorupcijskog paketa ne proizlazi ništa drugo nego zaključak da ova Vlada problem korumpiranog pravosuđa rješava sa par zakonskih odredbi i to na način da u liku i djelu ministra pravosuđa neprikladnim prikrivenim alatima politički utječe na samostalnost i neovisnost sudbene vlasti. S tim u vezi moram podsjetiti na okolnost da je Republika Hrvatska na dnu ljestvice članice EU kada je riječ o percepciji javnosti prema neovisnosti sudstva. Poražavajući podaci pokazali su da veliki deal građana Republike Hrvatske smatra, te stanje neovisnosti sudstva prilično loše ili jako loše. Europska komisija ispitala je i razloge takve percepcije, te je došla do zaključka da je osnovni razlog nepovjerenja u sudstvo to što su sudovi pod znatnim utjecajem Vlade i političara. Po pitanju sigurnosnih provjera svaka antikorupcijska mjera je dobro došla, naravno pod pretpostavkom da ispunjava svoju funkciju. Prijedlog sigurnosnih provjera sudaca sadržan u ovom prijedlogu zakona potpuno je iracionalan jer Vlada pod plaštom antikorupcije nastoji osnažiti svoj utjecaj na sudbenu vlast. Na dan 31. Prosinca 2020. Ukupno je na svim sudovima dužnost obnašalo 1675 sudaca što znači da bi u prosjeku 335 sudaca na godišnjoj razini bilo obuhvaćeno sigurnosnom provjerom. Poznaju li osobe koje predlažu ovakvo rješenje kako se uopće provodi sigurnosne provjere, koja vrsta provjere će se obavljati, a osobito je nejasno što će biti sigurnosna zapreka i hoće li agencija biti u mogućnosti iznijeti tu količinu provjera na kvalitetan način. Budući da razne društvene pojave poput općih migracijskih trendova angažiraju sve značajnije kapacitete SOA-e. Potpuno je neprihvatljivo da pored Državnog sudbenog vijeća ocjenu o postojanju sigurnosne zapreke donose suci imenovani od opće sjednice Vrhovnog suda. Radi izbjegavanja bilo kakvih nejasnoća bit ću slobodno pročitati ustavnu odredbu a koja glasi: Državno sudbeno vijeće je samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj. Državno sudbeno vijeće u skladu sa Ustavom i zakonom samostalno odlučuje o imenovanju, napredovanju, premještaju, razrješenju i stegovnoj odgovornosti sudaca i predsjednika sudova osim predsjednika Vrhovnog suda RH. Prema tome, uključivanje opće sjednice Vrhovnog suda u ovaj proces poštovani ministre, predstavniče Vlade obespravljujete Ustavom zajamčenu funkciju Državnog sudbenog vijeća. Također upućivanje zahtjeva za obnavljanje sigurnosne provjere putem Ministarstva pravosuđa kao i dostavljanje obavijesti o postojanju sigurnosnih zapreka ministru pravosuđa potpuno je nepotrebno miješanje. A s druge strane potpuno je neprihvatljivo da su uz ministra u proces uključena razna pravosudna tijela, a izostavljeno je Državno sudbeno vijeće. Zbog navedenog protivimo se ovakvom kvantitativnom periodičnom rješenju i mišljenja smo da bi sigurnosne provjere bile smislene, imale pozitivan nadzorni učinak kad bi se temeljito i kvalitetno provodile u konkretnim slučajevima u kojima postoji određene indicije koje upućuju na zlouporabu dužnosti. S tim u vezi vaš prethodnik gospodin Dražen Bošnjaković je ministre prije gotovo dvije godine najavio da će Vlada raspraviti o tome treba li vratiti obvezne sigurnosne provjere za dužnosnike kao ministre, državne tajnike, ali i pomoćnike koje još uvijek imate u svojim redovima, a koje je ukinula Milanovićeva Vlada u srpnju 2012. Vidljivo je da Zakon o sigurnosnim provjerama od 2012. Nije taknut i da se i dalje primjenjuje odnos povjerenja premijera, ministara i državnih tajnika, iako ste ga prema planu zakonodavnih aktivnosti bili dužni pripremiti u drugom tromjesečju ove godine. Što se tiče vještaka i tumača Vlada smatra da odlučivanje o njihovom statusu dodatno opterećuje sudove kao i da je revidiranje normativnog okvira važno zbog neujednačene sudske prakse ovim prijedlogom tu neujednačenost rješava na priznanju na nevjerojatan način određujući da vještake i tumače, dakle stručne osobe koje trebaju pomoći sudu za utvrđenje i razjašnjenje činjenica imenuje, nadzire i razrješava politika točnije ministar pravosuđa. Navedeno u stvari znači da će ti isti vještaci imenovani od ministra, a time i ovisni o njemu vještačiti u predmetima u kojima je jedna od stranaka primjerice Republika Hrvatska ili pak politička stranka. Zanimljiv bi bio konačni ishod postupka u kojem vještači tako izabrani vještak u postupku protiv političke stranke koja je pravomoćno osuđena za pljačku. Pojednostavljeno rečeno izvršna vlast na vrlo perfidan način zadire u sudbenu. Kad su u pitanju ravnatelji važno je podsjetiti da njihovo uvođenje pompozno najavljeno kao menadžerska pozicija, čija je dužnost racionalizirati upravljanje sudskim resursima. Međutim, stvarnost je potpuno drugačija. U pravilu su postojeći tajnici sudova bez ikakvih menadžerskih kompetencija postali ravnatelji i dosegnuli iznose sudačkih plaća, a rezultate njihovog rada nitko ne vidi, a ne vide se jer ne postoji. Pa se očito radi toga i ovim prijedlogom dužnosti koje oni trebaju ispunjavati prenose na predsjednike sudova. Revidiranje uvjeta za obavljanje poslova pravosudne inspekcije sastoji se od uvođenja radnih mjesta. Možemo samo pretpostaviti da se radi o novom zapošljavanju koji je prema saznanjima vrlo intenzivno u vašem resoru od kad ste stupili na dužnost poštovani ministre. Ali je izostao najvažniji element tko su osobe koje mogu te poslove obavljati? Vlada kaže da trebaju imati iskustva na odgovarajućim poslovima. Trebaju li možda ti inspektori imati kakvog iskustva u radu na sudovima da bi uopće mogli nadzirati njihov rad očito je nebitno. Prema prijedlogu planira se specijalizacija uvođenjem sudskih odjela za postupanje u obiteljskim predmetima na općinskim sudovima pri čemu će kriteriji za rad između ostalog biti izražena sklonost za odgoj, potrebe i probitke djece. Bit će interesantno vidjeti tko će i na koji način te sklonosti utvrđivati. Isto tako, s druge strane izmjenama Zakona o područjima i sjedištima sudova predlaže se ukidanje specijalizacije na drugostupanjskim sudovima bez da je prijedlog potkrijepljen analitičkim podlogama, pa možemo zaključiti da Vlada proturječi sama sebi, a i ne zna što radi. Novim zakonom o sustavu državne uprave kojim ste se prije više od dvije godine razmetali o depolitizaciji koja se odnosi na ukidanje dužnosničkih mjesta pomoćnika ministra i uvođenje ravnatelja uprava koja kuhinja dolazi iz vašeg resora uprave odgovorite ministre do kad će u vašem ministarstvu trajati simbioza HDZ-ove politike i HDZ-ovih sudaca, do kad će u vašem ministarstvu sjediti kao pomoćnica ministra sutkinja koja je 2020. bila kandidatkinja za HDZ-ovu parlamentarnu listu. Da, dobro ste čuli iako zakon zabranjuje sucima da budu članovi političke stranke ili da se bave političkom djelatnošću ta zabrana ne postoji kada je u pitanju HDZ. Također molim vas odgovorite ministre na pitanje koliko kvadrata državnog stana građani ove države plaćaju dok je ona u Zagrebu, a obitelj je u Splitu, kvadrate za jednu ili više osoba ili joj možda plaćamo i za odvojeni život? Govorite o borbi protiv korupcije, a sa ovim nedjelima je i na svakom koraku promičete čemu svjedočimo ovih dana i kad je u pitanju vaš ministar Banožić koji je jedan obični „pilićar“, ministar koji vojsku nije služio. Državne kvadrate volite to je sigurno. Ja ću vam poručiti da nikad ne miješate ono što je napravljeno da bude razdvojeno. Budući da sa ovim prijedlogom narušava načelo trodiobe vlasti klub Domovinskog pokreta ne može i neće poduprijeti predložene izmjene zakona. Hvala.
Sada je na redu gospodin Ante Kujundžić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre, poštovana hrvatska javnosti. Dakle o predloženim izmjenama i jednog i drugog zakona progovorit ćemo kroz nekoliko točaka. Dakle, na prvome mjestu revidiranje normativnog okvira stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i tumača zapravo je i jedan oblik statusnih pitanja vještaka koja uistinu treba regulirati obzirom da su izrazito važan faktor u samom pravosudnom procesu, budući da se većina sudskih postupaka i predmeta praktički temelji na njihovom stručnom mišljenju te je u većini predmeta zapravo odluka suda isključivo posljedica njihova stručnog mišljenja, te se niti jedan sudac neće, hajmo reći blamirati i donijeti svoju odluku ukoliko bi ista bila u nesuglasju sa stručnim mišljenjem vještaka. Iz ovog razloga bi i vještaci i procjenitelji uistinu morali biti bolje regulirani zakonskim i podzakonskim aktima i njihov angažman mora biti u tančine izreguliran obzirom na važnost funkcije koju oni kao takvi obavljaju. Njihova uloga u pravosudnom procesu je uvelike valorizirana njihovim nagradama, te bi stoga isti trebali preuzeti dio odgovornosti za sve negativno što se dešava kao posljedica njihovog angažmana ili ne angažmana osim prijedloga da se isti kroz zakonodavni okvir unificiraju u smislu njihova popisa, te područja djelovanja nužno je da se kroz zakonodavni okvir na kvalitetan način izregulira i njihova odgovornost kako zbog nastalih šteta primjerice dolazak stranaka i odvjetnika na ročišta vještak se ne pojavi sa šturim obrazloženjem jer ima drugih obveza. Dakle, kako zbog nastalih šteta u procesu glavne rasprave tako i njihova odgovornost od strane strukovnih udruženja i samoga suda. Dakle, konkretno može im se izreći određeni oblik kazne ili brisanja sa same liste vještaka ukoliko je sa stručne strane njihovo mišljenje manjkavo ili protivno pravilima struke, a to se često puta dešava vjerovali ili ne jer su isti ili potkupljeni ili rade za obje strane. Također čest je slučaj da vještaci izbjegavaju dolazak u manje sudove kao tipa moj Imotski, Sinj, Vrgorac, te zbog takvog njihovog ponašanja odugovlače se glavne rasprave i odugovlače se sami postupci, a kada se i ukažu nakon nekoliko odgoda onda uredno mole suce da ih se više ne zove jer im je neisplativo npr. dolaziti u jedan Imotski. Sami suci na ovo sve znaju reći da ne imenujem suce, moram ga moliti jer ako ne dođe neću riješiti predmet. Dakle, ovakva ponašanja kao da su jedan oblik svete krave je zasigurno ono što ne bi smjelo biti dopustivo jer je u jednu ruku i podcjenjivački za sve ostale sudionike pravosudnih procesa jer ako je vještak već dobro plaćen na svoj posao, a je jer u Imotskom još dobije i dnevnicu i troškove po kilometru pa njegov jedan nastup često puta košta kao, da ne bi zvučao patetično, ali često puta košta kao jedna plaća jedne žene u Studenca, onda bi isti taj vještak trebao pristupiti na taj sud i odraditi svoj posao te bi pod stvarnom sankcijom ukoliko odbije izvršenje posla bio izbrisan sa same liste vještaka. Znači svakako bi se moralo oformiti jedno unisono dakle tijelo koje bi dobivalo podatke od samih sudaca. U biti jedan oblik pritužbi koji vještaci, dakle koji imenom i prezimenom ne odrađuju svoj posao te sukladno tim podacima treba sustavno kažnjavati što dosad je zapravo bio svojevrsni mrtvog slova na papiru u praksi. Glede korekcije samih procjenitelja, dakle važno je da je već odavno samo po sebi odrađeno jer više nitko niti manje, niti više sebe ne naziva procjeniteljem, više-manje su svi u jednoj domeni dakle vještaka takvih. Što se tiče uvođenja funkcije ravnatelja sudske uprave ova funkcija gledajući dosadašnji način funkcioniranja sudske uprave je totalno nepotrebna jer sa istom suštinski ništa se ne dobiva budući da je do sada predsjednik suda imamo sve ovlasti kojima je sudska uprava mogla biti učinjena funkcionalno. Nefunkcioniranje sudskih uprava, posljedica je prije svega nesposobnosti predsjednika suda te se ovom funkcijom samo dodaje još pokoji uhljeb u sustav koji će biti rukovodeći kadar. Bolje i učinkovitije za sustav bi bilo primjerice da se za taj novac doda kojeg referenta više u zemljišne knjige ili sudskog savjetnika više za rješavanje zemljišno knjižnih predmeta koji predmeti uz naknade štete čine većinu predmeta u manjim sudovima tipa Općinskog suda u Makarskoj. A broj kojih ih se također može svesti na minimum na način da se izmjenama odredbi Zakona o zemljišnim knjigama proširi mogućnost vođenja pojedinačnih ispravnih postupaka koji su prije svega jednostavniji, brži, a onda su samim time i jeftiniji, a u pravilu ih vode sudski savjetnici iz zk-referenti pa je to dodatna blagodat jer se ukazuje potreba da za takve predmete, ajmo ih nazvati manje važnosti na papiru bude potrebna, bude potreba zapošljavanja dodatnoga kadra dok bi suci radili važnije predmete i samim time i bili rasterećeniji u kontekstu samoga svog posla. Dodatna zapošljavanja nikako ne bi trebalo ići u korist rukovodećih kadrova koji nikakvog velikog utjecaja na učinkovitost u pravilu nemaju, to vam je jasno. Što se tiče polaganja posebnog stručnog ispita za službenike u sudovima, dakle stručni ispit reguliran na ovaj način trebalo bi ukinuti za sve u RH pa tako i za ovu kategoriju. Ukoliko se ne promijene odredbe o istome ispiti mogu biti nešto ozbiljno što dokazuje ispit tipa pravosudnoga ispita, a u protivnome za sve drugačije oblike polaganja ispita tu je Josipa Rimac. Što se tiče Visokog kaznenog suda u RH to je definitivno dobro zamišljen projekt. Ukoliko bude ozbiljnosti i volje da se isti uhvati u koštac sa problemima u kaznenom sudovanju. Ukoliko bude reprezentativan kao primjer presude o kojoj smo mogli čitati ovih dana, a riječ je o gradonačelniku grada Imotskoga, dakle mislim da ste upoznati onda bolje bi bilo da ni nemamo kaznenog suda. Što se tiče samih predmeta kojima se uređuje obiteljski odnos odnosno obiteljsko pravni predmeti također je u načelu hvale vrijedan projekt. Međutim ovaj zakon samo stvara preduvjete da bi se mogla provesti promjena vezana za obiteljske predmete. Međutim uvijek nam ostaje puno problema procesne naravi zbog kojih su ovakvi predmeti na lošem glasu. Dakle, odvjetnici ovakve predmete ne vole iz razloga jer su većina istih po odvjetničkoj tarifi honorirani sa 2.000 kuna za cijeli prvostupanjski postupak, a posla ima isto ili više kao u drugim dakle granama sudstva. Ovakvim zakonskim rješenjem i dislociranjem iz manjih sredina bojim se da će stranke morati tražiti odvjetnike u mjestu gdje ureduje taj odjel te će stranke imati manju mogućnost pravne zaštite i bit će diskriminirani jer sigurno da odvjetnik iz Imotskoga neće htjeti nekome voditi taj postupak u Splitu za 2.000 kuna i voziti se na par ročišta. Možda je ovo blagotvorno rješenje za jedan učinkovit oblik uz suda, dakle odbij sve one koji imaju obiteljske probleme i odmakni iz od suda pa će se evo sami po sebi ovaj nekako riješiti. Sama specijalizacija sudaca u smislu učinkovitije obiteljsko pravne zaštite nije dosada doprinijela većoj učinkovitosti sudaca niti kvalitetnom rješavanju ovakvih vrsta predmeta. Teorijski gledano ukoliko uistinu mimo ovih negativnosti koje će se morati riješiti zaživi ova ideja predviđena zakonom tada bi moglo doći do rasterećenja manjih sudova te bi se mogla postići kvalitetna razina pravne zaštite za ovu kategoriju stranaka koje su zapravo najosjetljivije. Međutim, u praksi i sada na većim sudovima imamo suce koji rade samo ovu vrstu predmeta. I isti nisu posebno napredovali u stručnome smislu niti su zapravo, niti su zapravo podigli jedan oblik razine dakle same kvalitete vođenja ovakvog postupka. Štoviše samo su procesno napredovali jer ovakvi predmeti imaju posebne procedure, međutim u suštini se nije ništa izmijenilo te se po tim predmetima u velikoj mjeri radi prije svega površno i nestručno. A za posljedicu je zapravo jedan oblik manjkavosti zakona i ustanova koje također sudjeluju u ovim postupcima, dakle centar za socijalnu skrb i da ne nabrajam dalje. Spomenut ću vam za kraj i nadovezan se u završnoj raspravi za sve ono što još mislim reći, jedan primjer iz Splita, dakle koji je već godinama ima suce koji sude isključivo predmete iz obiteljskoga prava. Dakle, unuk tuži djeda i baku za za uzdržavanje koje ne dobiva od svoga oca. Tužba je podnesena 2017. godine. Djed i baka se protive jer nisu u dobroj financijskoj situaciji. Do današnjeg dana je održano 14 ročišta i sada je odgođeno za neodređeno jer se čeka neka dokumentacija. A za sve to vrijeme dijete je već na pragu punoljetnosti i vjerojatno živi na rubu egzistencije. Dakle, riječ je o sucu koji je specijaliziran za ovo područje, postupak još nije završen, a vrijeme mi izlazi pa se vidimo u završnoj. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Dario Hrebak će govoriti ispred Kluba zastupnica HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege saborski zastupnici, zakon, poštovani ministre sa državnim tajnikom, Zakon o sudovima predstavlja za nas liberale jako važan zakon HSLS općenito ove izmjene zakona predloženim ovakvim kakve jesu pozitivnim, međutim postoje određena rješenja s kojima nismo u potpunosti zadovoljni u predloženom obliku kakvog smo dobili ili koja smatramo da su izostala zbog čega ovu raspravu želimo upravo iskoristiti kako bismo na te određene stvari i ukazali. Zakonom o sudovima jamči se samostalnost, neovisnost i nepristranost sudova počevši od Članka 2. kojim se sudovi definiraju kao tijela državne vlasti koja sudbenu vlast obavljaju samostalno i neovisno u okviru djelokruga i nadležnosti određene zakonom do Članka 89. kojim se propisuje da se sudac mora ponašati tako da čuva svoj ugled, ugled sudbene vlasti te ne dovede u pitanje svoju nepristranost i neovisnost u suđenju i samostalnost sudbene vlasti. Međutim, poznato je da naši građani danas imaju sve lošiju percepciju neovisnosti upravo tih sudaca. Konkretno ona je najlošija među svim državama članicama EU, prema podacima koja su dostavljena u izvješću naslovljenom pregled stanja u području pravosuđa EU za 2021. koje je Europska komisija objavila u srpnju ove godine. Slaba vjera u pravosuđe dovodi do neizvjesnosti u društvu i dovodi u pitanje samu svrhu prava, pravnih propisa, pravosudnih tijela pa i državnih tijela uopće. U HSLS-u ocjenjujemo da su negativnoj percepcije neovisnosti pravosuđa svakako donijeli i određeni iskazi sudaca u javnosti u kojima su se iznosili određeni vrijednosni stavovi o osobama, temama iz društvenog, političkog života, a koje nisu bile povezane direktno sa temama iz njihovog resora, direktno iz tema pravosuđa. Upravo inzistirajući na toj neovisnosti i samostalnosti sudbene vlasti smatramo isto tako prikladnim u okviru ove rasprave predložiti i određena rješenja koja smatramo potrebnima kako bi se upravo ovakvi primjeri loše prakse prestali i kako bismo doista napravili određenu promjenu. Javno iznošenje stavova sudaca po nama je problematično s obzirom da se njima upravo ograničava sam autoritet tih istih sudaca koji se nužno temelji na pretpostavki sudačke objektivnosti, nepristranosti, a suci koji javnosti iznose svoje političke stavove, uvjerenja, simpatije, antipatije ili sudove, sude o određenim društvenim kategorijama nemaju autoritet prema pripadnicima društva koji nemaju takva stajališta ili uvjerenja i smatramo da s takvom praksom treba prestati. To je i razlog zbog kojeg se Člankom 10. stavkom 2. Europske konvencije za zaštitu temeljnih prava i sloboda ograničava pravo na slobodu izražavanja upravo među ostalim radi očuvanja i autoriteta te nepristranosti sudske vlasti. Smatramo da zbog svega ovoga navedenog možemo i trebalo bi staviti isto tako istovrsnu obvezu i u ovaj zakon. U HSLS-u smatram da bi se uvođenjem takve odredbe uskladilo i nacionalno zakonodavstvo zajedno sa europskim zakonodavstvom, s određenim praksama koje ima i europski sudovi, Europski sud za ljudska prava te smatramo da bi se upravo na taj način ne bi suci mogli zanemarivati svoj glavni dio, a to je dakle sudačka profesija zbog čega bi se izbjegla upravo dosadašnja ponašanja sudaca kojim se izravno ugrožava neovisnost i nepristranost sudske vlasti. Osim prethodno navedenog predloženim izmjenama Zakona o sudovima u velikoj se mjeri što smo čuli od drugih kolega koji su raspravljali o ovoj temi, puno se posvetilo pozornosti i reguliranju profesije sudskih tumača vještaka pa je s obzirom na njihovu iznimnu važnost za funkcionirajuće pravosuđe, ali i cjelokupan ostali pravni promet koji se ne svodi na korištenje njihovih usluga u okviru upravno sudskih postupaka vrlo bitno pažljivo razmotriti predložene izmjene. Ističu se 2 skupine koje su nama važne koje su na kraju krajeva se dokazalo i u samom javnom savjetovanju da su i predmet interesa vjerojatno istih tih ljudi koji žive od cjelokupne, cjelokupnog ovog dijela vezanog za poslove sudskih tumača primjerice postoji bojazan sudskih tumača da neće osim za potrebe sudskih postupaka svoje usluge moći pružati na tržištu. Isto tako zbog propisanih niskih tarifa, dugog čekanja na plaćanje njihovih usluga pruženih pravosudnim tijelima kao i drugih novourednih, novouvedenih pardon komplikacija poput obveza izrađivanja upućivanja tzv. e-računa velik broj sudskih tumača, vještaka uopće se ne odlučuje za pružanje svojih usluga pravosudnim tijelima. Stoga se i postavlja pitanje zašto bi se morali obvezno osigurati od profesionalne odgovornosti u svrhu pružanja usluga u područjima koja se uopće ne reguliraju ovim zakonom, a ipak im se onemogućuje općenito bavljenje njihove djelatnosti u slučaju ne udovoljavanja navedenom novom zahtjevu koji se predlaže ovim izmjenama. Kao treće mi u HSLS-u upozoravamo na to da se i sudski vještaci i tumači regulirane profesije u smislu Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija jer se u skladu Člankom 5. točkom 1. navedenog zakona pristup njima i njihovo obavljanje temelji na zakonskim ili drugim pravnim aktima s obzirom na to upućujemo na odredbe Članka 5a. navedenog zakona prema kojima je prilikom utvrđivanja novih ili izmjene postojećih uvjeta kojima se ograničava pristup reguliranim profesijama ili njihovo obavljanje nadležno tijelo dužno prethodno provesti ocjenu proporcionalnosti pri čemu se ocjena proporcionalnosti provodi za svaki propisani uvjet kojim se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje. Nadalje, među razlozima predlaganja izmjena Zakona o sudovima navodi se da Ministarstvo pravosuđa i uprave nema ažurne i potpune podatke o imenovanim i razriješenim stalnim sudskim vještacima, procjeniteljima i tumačima, a zbog čega mu je uslijed njihove brojnosti otežana komunikacija s ovim kategorijama. U HSLS-u se slažemo s opisom problema da je pravosudnim tijelima doista otežana komunikacija s vještacima i tumačima, ali ne slažemo se u pogledu uzroka problema, odnosno ne smatramo da je uzrok tome nepostojanje ažurnih i potpunih podataka o imenovanim i razriješenim stalnim sudskim vještacima, procjeniteljima i tumačima. Opis problema htjeli bismo dodatno ilustrirati i s iskustvima iz prakse prema kojima pravosudni dužnosnici čak i veliki dio svog radnog vremena provode praktički moleći tumače i vještake da pruže svoje usluge za potrebe postupaka pred pravosudnim tijelima, ali, kao što smo to već i spomenuli, zbog propisanih niskih tarifa, dugog čekanja na plaćanje njihovih usluga pruženih pravosudnim tijelima, kao i drugih novouvedenih komplikacija, poput obveze izrađivanje i upućivanje tzv. e-Računa, velik broj sudskih tumača i vještaka uopće se ne odlučuje za pružanje svojih usluga pravosudnim tijelima i smatramo da bi to trebalo promijeniti. Materijalna prava koja se obavljaju dakle kroz navedena zanimanja, koja, kao što je također, već rečeno, nisu bile predmet interesa zakonodavca, ipak su ključne za učinkovito angažiranje propisane potrebne stručne pomoći dotičnih zanimanja. Mislim da je to jasna poruka koju bi se svi mi trebali prvenstveno kroz Ministarstvo pravosuđa pozabaviti. Međutim, kako se ne bi dogodilo da jednom utvrđene naknade ne budu u skladu sa promijenjenim okolnostima na tržištu, kao što je to bio slučaj s naknadama za rad sudskih tumača koje se nisu mijenjale čak 20 godina, mi smatramo da je za nadležnom, tj. naš savjet nadležnom ministru da je potrebno zakonski obvezati upravo na redovito razmatranje visina naknada za rad tumača i vještaka. Zaključno, kao liberali smatramo da su vladavina prava, trodioba vlasti na temelju funkcionirajućeg, neovisnog i nepristranog pravosuđa, stožerne vrijednosti svakog demokratskog društva, koje je potrebno .../nerazumljivo/... njegovati, poboljšavati, kako bi se jamčila pravna sigurnost i autonomija građanskog društva. Zbog toga predložene izmjene ocjenjujemo s ciljem dodatnog jačanja pravosudnih institucija bez kojih nema jednakosti i ravnopravnosti građana. Hvala.
I vama. G. Hrvoje Zekanović zastupat će stavove Hrvatskih suverenista. Nema ga, gubi pravo. G. Damir Bajs zastupat će stavove Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika.
G. predsjedavajući, g. ministre, g. državni tajniče. Dozvolite da se obratim ispred Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika HS-u. Kada govorimo o pravosuđu, ja ću još jednom naglasiti, postoji jedinstvo mišljenja. Naime, EU komisija, hrvatski građani, pa i sam ministar, zabrinuti su jednom stvari, a to je percepcijom pravosuđa u Hrvatskoj. Treba reći da je to nešto oko čega se zbilja moramo i mi zabrinuti u HS-u. Naime, percepcija pravosuđa je ono što je temelj slobode svakog pojedinog građana i kad govorimo o tome, kad pogledate ankete, hrvatsko pravosuđe je vrlo često prvo, u nepovjerenju hrvatskih građana, ponekad drugo, ali uvijek među prvih 10. Postoji niz država u Europi gdje zapravo pravosuđe te države uopće na toj listi. EU komisija se zbog toga zabrinula i to je zapravo sa naslova, ja bih rekao, s jedne strane, činjenice da hrvatski građanin u trenutku kada smatra da su povrijeđena njegova prava, može se obratiti praktički isključivo sudovima. I to nepovjerenje je zapravo jedan osnovni element nesigurnosti, nesigurnosti građana u pravnu državu. Mi se možemo obratiti, naravno, i policiji, možemo se obratiti i nizu drugih institucija upravnih ili drugih, ali u konačnici, svoje pravo možemo i trebamo tražiti u pravosuđu. Moram naglasiti kad govorimo o tome da danas je dan u Saboru vezano uz upravo pravosuđe, 5 zakona je danas na dnevnom redu, neki su vezani uz uži dio pravosuđa, neke sudove, neke su u jednom širem dijelu, dakle uz odvjetništvo, ali svejedno, mislili smo mi u Klubu Fokus i nezavisnih zastupnika da se zapravo radi o danu kad ćemo govoriti o nekoj reformi hrvatskog pravosuđa. Međutim, tih 5 zakona to ne ukazuje. Zbog čega ja to govorim? Zbog toga što, kao prvo, taj dio reformskog nastojanja nije napravljeno radi nas, dakle radi onih koji rade u Hrvatskoj, žive u Hrvatskoj, zbog stranih investitora koji također, to naglašavaju kao glavni problem vezano uz investiciju u Hrvatskoj, nego zbog toga što je to, u ovom slučaju, EU, zaključila da nam treba pomoći da krenemo u reformu pravosuđa. Govorim naravno, o Nacionalnom programu oporavka i otpornosti, našoj obvezi prema EU i ako su oni zabrinuti, onda mi moramo biti još i više zabrinuti. Postavlja se pitanje da li je ovaj set zakona zapravo odgovor koji će omogućiti da pravosuđe bude, da citiram zapravo navedeni dokument, moderno pravosuđe spremno za buduće izazove. Tako je, tako lijepo zvuči. Međutim, u dokumentu koji je na 1000 i čini mi se, i nešto stranica, pravosuđe se spominje zapravo samo u 2 poglavlja, kad govorimo o sažetku, ja ću to citirati. Govori se zapravo da trebamo naravno, paziti da pravosuđe bude neovisno, učinkovito, a sa druge strane, da ćemo to napraviti kroz zahvate koji su vezani uz elektroničku komunikaciju na sudovima. Ja smatram naravno da, treba jačati elektronski dio, treba jačati što je vezano uz informatiku, ali da to neće dati odgovor na ono što svi želimo, da li će imati povjerenje građana, pravnih osoba, stranih investitora, EU komisije i svih nas u Hrvatskoj u hrvatsko pravosuđe. Stoga, kad govorimo o ovim zakonima, pitao sam i ministra, da li on smatra da je to odgovor za upravo to što želimo, moderno pravosuđe spremno za, ja bih rekao današnjost, a ne za budućnost, on je rekao da je to korak na tom putu. Ja vjerujem da taj korak bi trebao biti veći, da trebati jasniji i da bi trebao biti odlučniji, a kad govorimo baš o ova 2 zakona koja su pred nama, naglasit ću da ti zakoni rješavaju neke tehničke stvari, imenovanja, rokove, objave i ja bih rekao da taj tehnički dio ne treba zapravo ni na koji način posebno niti percipirati kao reformu. Da li trebamo se brinuti o obiteljskom dijelu sudovanja? Da, to je bitno. Da li trebamo ići prema specijalizaciji? To je pitanje za raspravu, ali sasvim sigurno možda nije loši put to se mogu složiti sa ministrom. Sa treće strane kad govorimo o vještacima, tumačima oni su vrlo bitni i ovaj zakon ne rješava zapravo onu bit, a to je da sudovanje koje se zasniva na dokazima, a dokaze pružaju vještaci mora biti kako u kaznenom tako i u građanskom pravnom dijelu jasno i određeno na način, kad govorimo upravo o vještacima primjerice, vještaci moraju raditi na nalog suda, moraju raditi ja bi rekao stručno i ne mogu imati velika odstupanja. Mi znamo da u praksi to nije tako i da odstupanja mogu biti značajna. Još na kraju kad govorimo o ukupnosti pravosuđa možemo često reći da su možda krivi suci, da je krivo pravosuđe zbog loše percepcije pravosuđa. Ali ja bih rekao da u sudovima postoji niz vrsnih sudaca, da postoje ljudi koji to rade pošteno, kompetentno i treba im dati priliku. Dakle, pravosuđe ne ovisi samo o sebi to nije jedan drugi dio Hrvatske, pravosuđe ovisi zapravo od nama i to je ovdje izrečeno, o zakonodavnom okviru koji mi moramo pružiti, da oni mogu raditi na način da građani, ali i investitori i svi ostali budu zadovoljni. Meni se ovog trenutka čini da ovaj okvir koji danas pričamo nije ni približno vezan uz takvu jednu ideju. Možemo neke ideje čak i podržati, ali on sigurno neće dati odgovor kako ćemo napraviti jednu reformu pravosuđa, kako ćemo napraviti pravosuđe za sadašnjost, kako ćemo napraviti prema onom koje očekujemo. I da završim s ovime s čime sam počeo, hrvatski građanin u trenutku potrebe ide na sud. Pravosuđe upoznaje tek kad osjeti zapravo onu krajnju potrebu da tražio zaštitu od države i ne može biti da 90% građana Hrvatske misli da ne može tu zaštitu dobiti jer tako nešto dovodi nas do situacije da ljudi kada dolaze iz Hrvatske vrlo često naznačuju da je problem, nije možda samo u plaćama, radnim mjestima nego u jednoj nesigurnosti vezanoj uz državu. A pravosuđe je onaj dio elementa na koje se moraju pouzdati i mi to njima moramo pružiti. Ovim prilozima ja bih rekao napravljen je minimalni korak u tom dijelu i očekujem puno više u onome što slijedi. A vjerujem da će i Europska komisija to tražiti od Hrvatske, pa ako ne mi zastupnici u saboru bar na te zahtjeve će se morati odgovoriti. Hvala vam.
I vama. Gospođa Romana Nikolić zastupat će stavove Socijaldemokrata, Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajničke, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici, ne jednom za ovom govornicom smo govorili o nepovjerenju u pravosuđe kao ogromnom problemu hrvatskog društva danas. Zbog nepovjerenja u institucije, korupcije, administrativne neefikasnosti, izostanka reformi ljudi žive lošije i napuštaju našu zemlju. Vidjeli smo jučer prema neslužbenim podacima po popisu stanovništva ima nas manje od 4 milijuna, a danas s druge strane svjedočimo uhićenju bivše ministrice Žalac koja je i još uvijek aktualna članica predsjedništava HDZ-a. Da bi vratili vjeru ljudi, da bi vratili vjeru ljudi u Hrvatsku i zaustavili iseljavanje moramo opet vratiti vjeru u institucije i osnažiti ih. Jasna su nastojanja vlasti da se nezavisne institucije liše sredstava i ovlasti, da se politički kontroliraju, da se njihovi vodeći ljudi podvrgnu pritisku i zastraše. Klub Socijaldemokrata želi zdravo društvo u kojem su takve institucije brana samovolji. Danas je na dnevnom redu izmjena Zakona o sudovima što je izazvalo veliko nezadovoljstvo normativnog uređenja statusnih pitanja sudskih vještaka i stalnih sudskih procjenitelja kao i načina reguliranja prava na nagradu te određivanje vrijednosti nagrade za obavljeni rad. U izmjeni nije zadovoljavajući prvenstveno odnos na definiranje područja rada ovih profesija te propisane nadležnosti za odlučivanje o njihovim statusnim pitanjima. Ističe se stvaranje neujednačene sudske prakse nadležnih županijskih i trgovačkih sudova koja doprinosi nejednakosti adresata i pravnoj nesigurnosti koji bez normativnih izmjena nije moguće otkloniti. Budući da postoje, da postojeći normativni okvir kojim su uređena statusna i materijalna prava sudskih vještaka, procjenitelja i tumača očigledno nije zadovoljavajući nužno ga je mijenjati. Mi iz Kluba Socijaldemokrata smatramo da se prilikom izrade konačnoga zakona razmotre i obuhvate primjedbe i prijedlozi strukovne udruge kako bi se detektirali svi postojeći problemi te izradio što kvalitetniji zakonski propis kojim će biti obuhvaćeni i jednakopravno valorizirani interesi svih sudionika sudskih postupaka. U uređivanju položaja sudskih vještaka u RH potrebno je poći od aktualne reforme pravosuđa i potrebe za učinkovitijim suđenjem. Gotovo da i nema postupka u kojem se kao dokazano sredstvo ili kao specifični pomagači suda ne pojavljuju sudski vještaci. Oni pružaju uslugu stručnog znanja kojom sud ne raspolaže kad je to potrebno radi utvrđivanja ili razjašnjenja pravno odlučnih činjenica. Stoga smatramo da bi se za ubuduće trebalo možda razmisliti o donošenju zakona o sudskim vještacima kao specifičnoj djelatnosti po uzoru na odvjetništvo ili javno bilježništvo te da se uz to urede osnovni postulati, opći režim i kodeks postupka vještačenja. Također da se jedinstveno uredi pitanje naknade za obavljanje poslova sudskih vještaka kao i možda ustroji hrvatska komora sudskih vještaka i time omogući poštivanje njihove neovisnosti u radu. Nadalje, što se tiče izmjene i dopune Zakona o područjima i sjedištima sudova, pozdravljamo osnivanje specijaliziranih obiteljskih sudova pri općinskim sudovima u županijskim sjedištima iako se, iako su se već odavno trebali ustrojiti jer je bila predviđena Nacionalnom strategijom za prava djeca za razdoblje od 2014. do 2020. godine, a koja je sad već istekla. Radi se o problematici koja se proteže već duže vrijeme i na koje sam ja osobno ukazivala, ali moglo se čuti apel i od pravobraniteljica kao i organizacija civilnoga društva. Obiteljski odjeli već postoje, ali ono što se predviđa ovom izmjenom je osnivanje specijaliziranih odjela za obiteljsko sudovanje pri općinskim sudovima u kojima će suci biti dužni dodatno se educirati i senzibilizirati iz područja obiteljskoga prava i to treba jasnije iskomunicirati. Iz svega onoga što je sam ministar najavio ispada da se uvodi već nešto što već postoji ili postoji ali nije u funkciji ili se pak radi o licenciranim sucima za obiteljsko pravo odnosno suci koji bi radili u obiteljskim sudskim odjelima, sudili isključivo u predmetima obiteljskoga prava. To je taj dio koji je potrebno dodatno definirati. Dugi niz godina dolazi do povećanja broja visoko konfliktnih razvoda brakova i prekida izvanbračnih zajednica roditelja koji se negativno odražavaju na život djece, neizvjesnost uslijed dugotrajnih sudskih postupaka u kojima se donose za djecu nesagledive posljedice, neodgovarajuće i razočaravajuće presude, narušavanje privatnosti djeteta, nedovoljna informiranost roditelja i djece o pravima i načinima njihovog ostvarenja. Sve su to razlozi i potreba što kvalitetnije reakcije nadležnih institucija koja ovise o kontinuiranim i prioritetnim ulaganjima u sustav zaštite djece. U tom važnu kariku predstavlja osnivanje specijaliziranih odjela za obiteljsko sudjelovanje kao i što hitnije donošenje nove nacionalne strategije za prava djece koja već debelo kasni. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Peđa Grbin, sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine potpredsjedniče, kada u jednoj velikoj šumi bukti požar onda ga ne gasite čašom vode jer znate da od te čaše vode neće biti ništa. Ona će samo ispariti kao da je nikada nije niti bilo. E pa u hrvatskom pravosuđu bukti požar, šumski, raširio se na stotine i stotine hektara, a ovo je svojevrsna metaforička čaša vode. I kada govorim o tome govorim i o Zakonu o sudovima i o Zakonu o državnom odvjetništvu i područjima i sjedištima itd. Ima u ovim zakonima dobrih rješenja, to ne treba negirati. Od pitanja obiteljskih sudova pa do činjenice da se napokon uvodi ono o čemu smo dugo vremena govorili, a to je potreba širih, većih sigurnosnih provjera. Međutim, to ne može umanjiti činjenicu da mi ključne probleme u hrvatskom pravosuđu uopće ne adresiramo. Ovaj zakon neće ni na koji način doprinijeti tome da se sudski postupci ubrzaju. I to je činjenica. Ovaj zakon neće doprinijeti osim u malom segmentu obiteljskih sudova tome da se poboljša kvaliteta odluka. Ovaj zakon neće dovoljno doprinijeti tome da spriječimo korupciju u sudstvu. Mjere koje su konkretne, koje bi nam bile potrebe, a recimo neke od njih su predviđene u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, bi bile, a za to postoji sustav, da napokon krenemo sa javnom objavom svih sudskih odluka, svih sudova u strojno čitljivom, pretraživom obliku. To bi bila jedna konkretna mjera koju bi vjerujem pozdravili svi oni koji prate rad sudova, a i mi ovdje koji sjedimo u Hrvatskom saboru, ali te mjere nema, ona ovdje nije. Druga mjera, a primjerice Europska komisija ju je u svojem izvješću izdvojila kao nešto što bi bilo dobro je jačanje položaja i uloge državno-odvjetničkog i državno-sudbenog vijeća. Evo samo jedan primjer i ne treba otići daleko i nažalost ne treba otići niti u Austriju, niti u Švicarsku, niti u neku od razvijenih zemalja sa kvalitetnim pravosuđem. Treba otići u Albaniju koja je za razliku od Hrvatske napravila određene konkretne mjere, uvela je postupak vetinga kojim osigurava da oni pravosudni dužnosnici, suci i tužitelji koji su se obogatili, a ne mogu dokazati svoje imovine lete iz sustava, lete iz sustava. I da stvar bude bolja u veljači ove godine taj je program, taj je projekt potvrdio i Europski sud za ljudska prava rekavši da je u skladu sa Europskom poveljom. Takvo nešto Hrvatskoj treba. To bi bile konkretne mjere koje bi omogućile da se hrvatski pravosudni sustav napokon počne čistiti od onih koji tamo nikada nisu smjeli niti biti. To bi poštovane kolegice i kolege bio pravi obračun sa korupcijom i pravi obračun sa onima koji blate ono malo ugleda hrvatskog pravosuđa što je još ostalo. Međutim toga nema. Ovaj zakon, ova 4 zakon su kamilica. Međutim i o toj kamilici je potrebno govoriti kako bi se ona popravila. Kada ste prije nekoliko tjedana najavljivali izmjene ovih zakona govorili ste o tome kako ćemo pojačati edukaciju. Edukacija je ključna da bi ljudi koji rade u pravosudnom sustavu mogli bolje raditi svoj posao. To je onaj dio gdje govorimo o kvaliteti, ne samo o brzini nego i o kvaliteti sudskih odluka. I što napravite? U zakonu obrišete odredbu da su suci dužni najmanje jednom godišnje pohoditi određene edukativne procese, znači više ne moraju niti jednom godišnje, po potrebi, kada, kako će se to kontrolirati. Ovo je korak u krivom smjeru. Molim vas do drugog čitanja to svakako korigirajte jer ako ova odredba izostane onda će izostati i način da se one koji to ne poštuju sankcionira i da im se kaže ako niste u stanju niti jednom godišnje pohoditi neki od edukativnih programa, radionica onda ne zaslužujete biti suci, to je minimum minimuma. Mi imamo profesije, uređene profesije gdje bi da ostanete članovi komore u roku od 5 godina morate skupiti određeni broj bodova. Toga ovdje nema. Mi idemo korak dalje. Za građevinu recimo tražimo tako nešto, za sudstvo, Državno odvjetništvo, ne. I naravno da je onda posljedica toga da presude padaju na Višim sudovima, da se postupci odužuju i da po izvješću Europske komisije vladavini u 2019.godini prosječan, prosječan sudski postupak je trajao 5 godina, a to uključuje i najjednostavnije predmete. 5 godina čekati na pravdu što u mnogim, mnogim slučajevima dođe i do 6,7,8,9,10 ili više. I ljudi ne dočekaju Odluke, ljudi ne dočekaju Odluke. Ovaj Zakon to neće promijeniti. Poštovane kolegice i kolege vratimo se na trenutak na sigurnosne provjere. Sigurnosne provjere su dobra a rekao bih i nužna mjera. Nužna zašto jer nas je praksa reformatora iz BIH natjerala da se maknemo sa mrtve točke. To što smo diljem Hrvatske ukazivali na naše probleme u Pravosuđu, što smo ukazivali na to da se sudce ne kontrolira dovoljno, nije značilo ništa dok se nije pojavio gospodin iz BIH i točno ukazao gdje je problem. I protiv 3 sudca je pokrenut postupak. Da li bi tog postupka bilo da su postojale sigurnosne provjere? Nadam se da ne bi, nadam se da bi naše, da bi naše institucije uočile da je određeni krug ljudi sasvim slučajno u isto vrijeme kupovao konkretno vozila za koja konkretno ne bi mogli platiti iz vlastitog džepa. To valjda onima koji kontroliraju ne bi moglo promaći. Međutim, predloženo rješenje nije dobro i treba ga popraviti. Ovo svakih 5 godina treba zamijeniti sa najmanje jednom u 5 godina, jer u protivnom vi unaprijed Zakonom najavljujete onima koje želite kontrolirati kada ćete ih kontrolirati. Pa čovjek zna, ha provjerili su me danas, slijedeće dolazi za 5 godina. Ne može tako. Jedna od najvažnijih stvari učinkovite kontrole je da osoba koja će se kontrolirati ne zna da ta kontrola dolazi. I kada ste mi odgovarali o izboru predsjednika Vrhovnog suda i Glavnog državnog odvjetnika, ta sigurnosna provjera dolazi post festum. Ona u ovom segmentu u kojem ste vi rekli dolazi nakon što je netko imenovan za predsjednika Vrhovnog suda a čeka imenovanje za sudca Vrhovnog suda koje slijedi nakon ako nije bio u sustavu. To mora biti prije. Mi si ne možemo kao Hrvatski sabor dopustiti, dopustiti da izaberemo osobu koja će sutra pasti na sigurnosnoj provjeri. Pa zamislite kakve bi to posljedice po sustav imalo. Ako hoćemo graditi institucije, ako hoćemo da te institucije imaju snagu onda u to treba uložiti napor. A napor između ostalog znači da trebamo osigurati da se situacije gdje se povjerenje u institucije događa naprosto maknu, naprosto spriječe, a ovdje to možemo. Sigurnosna provjera mora biti kod svakog izbora predsjednika Vrhovnog suda i Glavnog državnog odvjetnika i mora biti uključena u proces, mora, pa i na ponovnom imenovanju, reći ću čak pogotovo na ponovnom imenovanju, pogotovo na ponovnom imenovanju, da vidimo da ta osoba kada je dobila priliku 4 godine obnašati izuzetno važnu ovlast nije posrnula, nije posrnula. Poštovane kolegice i kolege. Ovo o čemu govorim je tek dio problema Hrvatskog pravosuđa i tek sam ga zagrebao, ali te probleme ovakvim kamilica Zakonom nećemo riješiti. I da, složit ću se još jednom da su neka rješenja u ova 4 Zakona dobra i mi ćemo 3 od 4 Zakona podržati, ali Zakon o sudovima ne možemo, jer naprosto izvan obuhvata ovog dokumenta ostaju stvarni problemi i ovakav Zakon, ponovit ću još jednom neće doprinijeti niti tome da Sudovi odlučuju brže, niti tome da Odluke Hrvatskih sudova budu kvalitetnije. A ako pogledate sve ljestvice na kojima se kontrolira odnosno na kojima se vrednuje Hrvatska konkurentnost, vidjet ćete da ne kvaliteta rada pravosuđa zauzima jednu od najvažnijih točaka zašto Hrvatska nije konkurentna. A kada nismo konkurentni onda nas ne treba niti čuditi što nitko ne želi doći poslovati kod nas ili što je još gore s nama. A vaša uloga kao Ministra pravosuđa je u tome ogromna i kada ste se prihvatili te dužnosti, ajde radite taj posao kako treba. Hvala.
Hvala. Gospodin Dražen Bošnjaković govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine Potpredsjedniče, poštovani Ministre i Državni tajniče. Klub HDZ-a ima svoju ocjenu vezano za ova dva Zakona, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima i Izmjene Zakona o područjima i sjedištima Sudova. Mi smatramo da ovim izmjenama ova dva Zakona u nekim segmentima su načinjeni dosta značajni i važni koraci kojima će se regulirati neke stvari. Negdje će se precizirati instituti koji već postoje i to na bolji način nego što je to sada uređeno i stoga zapravo mislimo da su ta dva Zakona iskoraci vezano za organiziranje i rad pravosuđa. Zakon o sudovima je jedan od temeljnih Zakona kojima se uređuje znači segment pravosuđa gdje uređujemo unutarnje ustrojstvo, gdje određujemo nadležnosti, vrste Sudova koje imamo, ovlasti sudionika, tako da to je po važnosti zaista možda jedan od najvažnijih Zakona uz sve one procesne koji reguliraju procese unutar pravosuđa i procese koji se dešavaju u samim postupcima pred Sudom. Ono što u svakom slučaju smatramo da je iznimno značajno da nije zapravo beznačajno i nikakva kamilica ili neke stvari jeste osnivanje ovih 15 odjela na sudovima koji imaju, koji su osnovani u sjedištima županijskih sudova koji će regulirat i koji će znači radit u obiteljskim predmetima. Vidjelo se zapravo da i ova vlada Andreja Plenkovića ima jedan kontinuitet kojima rješava ovakva pitanja, pa vezano čak i kada je u segmentu kaznenog sudovanja kada su preciznije određena bića, djela vezana za obiteljsko nasilje i sprječavanje obiteljskog nasilja povećane su kazne, pa primjerice sjetimo se da je silovanje bez prestanka kao kazneno djelo koje je prilično iritiralo zapravo cjelokupno društvo maknuto i određeno je zapravo drugačiji sadržaj toga i uglavnom kazne su bitno povećane u segmentu i sada je stvar na primjeni i provođenju toga. Ono što smatramo izrazito dobrim i važnim je osnivanje ovih 15 odjela i pogotovo kad vidimo da je zakonom određeno da će u tih 15 odjela raditi ne samo suci koji će bit specijalizirani i obučeni za tako ovaj za takve postupke nego i sami službenici koji će bit unutar toga moraju također bit educirani za tu vrstu postupaka i oni drugi sudionici. To je jako važno i na tome treba ustrajavati, možda jedino malo treba nomotehnički te odredbe u čl. 7. kada se govori o sklonosti tih sudaca zapravo rješavanju obiteljskih pitanja, to je tako dosta malo neodređeno, pa možda nomotehnički to do drugog čitanja uredit, ali u svakom slučaju mislimo da je ideja iznimno, iznimno hvale vrijedna. Dosta se ovdje razgovaralo i vezano za promjene koje uvodite za sudske vještake i mislim da je to točno, dosada su sudske vještake imenovali sudovi i tu je bila ne ujednačena praksa, a to je zapravo imenovanje sudskog vještaka i stavljanje njega na liste upravni akt. I dakle to je onda obzirom da je upravni akt prirodno i da radi Ministarstvo pravosuđa i uprave i obzirom ako netko je nezadovoljan sa tim on može pokrenut odgovarajuće postupke kako bi zaštitio svoje pravo. Međutim, vještaci jesu iznimno važne osobe i sudionik raznih vrsta postupaka od parničnih i kaznenih jer suci zapravo nemaju neka specijalizirana znanja u cijelom nizu područja i onda se koriste sudski vještaci. Pitanje da li oni trebaju bit regulirani zakonom ili, ili na neki drugi način, to je već bilo na stolu ustavnog suda koji je zapravo zauzeo i donio odluku da reguliranje svih pitanja vezano za sudske vještake na način kako je to kod nas napravljeno je pravilno, dakle ono je regulirano pravilnikom i s te strane u pravilniku treba vidjeti da li su tu potrebne određene izmjene, a posebno vezano za njihovu tarifu i za druga pitanja, al u svakom slučaju postoje i mehanizmi ako oni ne izvršavaju svoje ovlasti, ne dostavljaju dakle nalaze na vrijeme ili takve neke stvari tada je njih moguće i razriješiti. To mi se čini da je dobro pitanje da bude na jedan ovakav način regulirano da ministarstvo ima kompletnu evidenciju, da ministarstvo ima jedinstvenu praksu koja će bit ovaj svugdje jednaka i ukoliko netko smatra da je tu nešto povrijeđeno imaju dakle postupci pred upravnim sudovima da se znači zaštiti taj, zaštite ta prava. Također dobro je da sudski vještaci doista kako to i naziv kaže postaju stalni, jednom kad se imenuju dakle ne treba više obnavljat ovaj on svoj status vještaka nego on ima određenu sigurnost da nastavlja, da nastavlja dalje. Također mislim da je dobra odredba i vezana za službenike, a to je znači jačanje edukacije jer pored onog općeg državnog stručnog ispita kojeg oni polažu kao i svi službenici u RH dobro je da postoji i onaj posebni dio koji se odnosi baš na one poslove koji će oni obavljat. Primjerice, jako je to važno i kod recimo ljudi i službenika koji se bave osiguranjem ovaj pravosudnih tijela u RH jel oni zaista i ovaj koriste i oružje i neka druga sredstava u svom radu i sjetimo se prije par godina dogodilo se jedno strašno zapravo jedan strašan slučaj je bio u Rijeci gdje je zapravo došlo do, do teškog ranjavanja i zaista da je tu možda bilo više edukacije uloženo prije svega toga ne bi možda niti ovaj došlo do toga. Mislim da su i ove odredbe vezano za imenovanje predsjednika vrhovnog suda gdje se taže određeni rokovi da je i to dobro. Ne treba napuštat koncept javnog poziva, evo ovo naše iskustvo javnog poziva koliko god ovaj bilo opterećeno nekakvim ocjenama jel to u skladu sa ustavom ili nije, mislim da je doprinjelo tome da smo mi ovaj put imali više kandidata koji su morali predočit svoj program rada. To je zapravo zahtijevalo da i mi progovaramo o tome, da i mi zapravo sudjelujemo u svemu tome, mislimo da je to dobro i s tim da možda treba razmislit da taj rok do kada treba bit imenovan predsjednik vrhovnog suda možda bi ga trebalo u zakonu i staviti, možda promislit za drugo čitanje. Također smatramo dobrim iskorakom i vezano za imenovanje ravnatelja suda. Ravnatelji suda su važne osobe koje zapravo trebaju vodit brigu i o organizaciji i načinu rada i velika trebaju bit pomoć predsjedniku suda i to onih sudova znači koji su, koji su veći i gdje imamo više od 15 sudaca. To mislimo da je također jako ovaj, jako, jako važna stvar, ali ne samo na papiru nego potrebno je znači to i u praksi provest da ti veliki sudovi, veći sudovi da zaista i imaju ravnatelje i da na neki način koji će rasteretit sigurno predsjednika tog suda koji to može ovaj, koji se može bavit onim drugim stvarima. što se tiče sigurnosne procjene ona i sada postoji jel samo kod prvog imenovanja, vi sad uvodite da to bude svakih 5.g., što mislimo ovaj da, da nema zapreke za to jel se to i za druge dužnosnike koji podliježu sigurnosnoj provjeri obnavlja se svakih 5.g.. Važno je jedino da nam se ne događaju slučajevi kao što smo imali da je jedna kandidatkinja za suca vrhovnog suda da joj je taj put imenovanja zapriječen radi Izvješća SOA-e, a da ona o tome ništa nije znala, da ona nema nikakvu mogućnost da se očituje o tome i ne znamo šta se tu u toj stvari dalje dogodilo. Dakle tu stvari moraju biti precizne, moraju biti jasne tko, kada i ti ljudi kojima zapravo se nešto prigovara od strane sigurnosnih obavještajnih službi, moraju biti u poziciji da se mogu očitovati na takve stvari. Što se tiče ovog Zakona o područjima i sjedištima sudova, on se i tako zapravo referira uglavnom na osnivanje ovih obiteljskih odjela, što mislimo da je dobar korak, ali tu ima jedna važna zapravo stvar, to je drugostupanjski sudovi kada, koji sada imaju određene specijalizacije, imamo specijalizirane koji rade predmete vezano samo za jednostrani stečaj potrošača, imamo neke koji se bave nekim drugim stvarima, mislim da je tu ovaj, ova promjena koja se radi, zapravo da se njih rastereti vezano za broj predmeta koji oni primaju, ali u svakom slučaju, ona specijalistička znanja koja oni imaju, to treba zadržati zapravo kroz edukaciju u Pravosudnoj akademiji, tako da oni rade sa onim drugim sucima koji rade na drugim sudovima koja, koji će, ovaj, zaprimati sad i tu vrstu predmeta, a jučer nisu. Tako da s te strane, mi smatramo da su ova dva zakona dobar, dobar temelj za prvo čitanje. Do drugog, naravno, treba vidjeti i vezano za nomotehničku uskladbu, za preciznije odredbe, ali HDZ ove će zakone podržati. Hvala.
I vama. Gđa. Marijana Puljak govorit će ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mogu početi ovu raspravu sa jednom rečenicom koja kaže, prvo su došli po povjerenika za odlučivanje o sukobu interesa, zatim su došli po povjerenika za informiranje, a evo, danas su došli gotovo po čitavo pravosuđe. Naime, predložene izmjene i dopune ovih zakona danas, je li, cijeli dan, raspravi, smatramo kako će dodatno oslabiti i onako slabe institucije. Ovo zapravo ne smatramo reformom, pravom reformom pravosuđa, a ionako o reformi pravosuđa nikako ne bi smjela govoriti stranka, predlagati reformu, stranka koja je osuđena za korupciju. Prema važećem, dakle, Izvješću EU komisije iz srpnja ove godine, Hrvatska je na zadnjem mjestu prema percipiranoj neovisnosti pravosuđa, odnosno građani vjeruju da se politika miješa u rad pravosuđa. Nešto manje lošije od nas su Slovačka, Poljska, Bugarska. To Izvješće, dakle, temelji se na podacima o kvaliteti, efikasnosti i neovisnosti nacionalnih pravosudnih sustava, poznat nam je i slučaj Poljske, koji je u široj javnosti poznat zbog izravnog uplitanja politike u neovisnost sudstva, što je rezultiralo i nizom upozorenja i tužbi Komisije. Danas u Hrvatskoj, dakle čak blizu 70, odnosno 68,2% građana smatra da se politika miješa u rad pravosuđa, kao i 62,9% da se gospodarski i drugi specijalni interesi petljaju u rad pravosuđa. Za usporedbu, u Poljskoj taj postotak je 51,3% i u Slovačkoj 52,8%. Hrvatska i Italija su dalje, da komentiram to Izvješće, prve i po broju predmeta koje čekaju na rješenje u građanskim i trgovinskim sporovima, iako Hrvatska, nakon Slovenije ima najveći broj sudaca u odnosu na broj stanovnika. Dakle, procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje predmeta u građanskim, trgovačkim, upravnim i drugim sporovima u Hrvatskoj je 2019. bilo 130 dana, u odnosu, povećanje u odnosu na 2018. od 102 dana. Za usporedbu, na prvom mjestu je Danska, gdje se 2019. g. čekalo samo 19 dana, zatim Latvija 25, Estonija 32, Litva 52, Slovenija 56 dana. Komentira se nekad, dakle da ovaj podatak, da ima samo nekoliko tisuća, u odnosu, na milijun i 600 tisuća predmeta, dakle da ima samo nekoliko tisuća predmeta koji čekaju više od 10 godina, međutim, važno je da su to oni predmeti koji su u fokusu javnosti, poput evo, korupcijskih afera, afera i predmeta protiv Ive Sanadera, npr., protiv Branimira Glavaša, itd. Imate i predmete, sjetite se i iz predizbornih kampanja, kad su evo, i u Splitu suci splitski, dakle nekoliko splitskih sudaca sudjelovali na proslavi u konobi famoznoj splitskog poduzetnika i političara, konoba koja je zbog epidemioloških mjera bila zatvorena i u tim slučajevima je i Etičko vijeće zaključivalo i osuđivalo ih, dakle utvrdili da su povrijedili čak i Kodeks sudačke etike. Ali, da se vratimo na ove izmjene zakona, dakle kao što sam i pitala ovdje ministra, evo i ovdje je g. Bošnjaković rekao da su, da je biranje i utvrđivanje liste sudskih vještaka nekakav upravni akt koji je prirodno da dođe u ruke ministarstva i ministra, međutim, ovdje smatramo da ta, ta izmjena dakle nije beznačajna stvar, predstavlja jačanje izvršne vlasti, jačanje ovlasti ministra, ministarstva, preuzimanje ovlasti koje je do sada su imali ovlasti te, imali su županijski sudovi i dakle na mala vrata jačanje izvršne vlasti u odnosu na pravosudnu. Kao što sam rekla, posebno problematično u situaciji kad nam je na čelu države, dakle kad tu izvršnu vlast predstavlja stranka osuđena za korupciju i evo baš se nekako potrefilo na današnji dan kada evo, mora nam doći i europski javni tužitelj i imamo članove predsjedništva te stranke, imao bivše dužnosnike, imamo sadašnje dužnosnike, koji se evo, i dan danas uhićuju u korupcijskim aferama. Evo, zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Sandra Benčić govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Želim napomenuti da je zbilja poražavajuće da zapravo o nečem što bi trebalo biti važna, važni reformski zahvati u pravosuđe, dakle u granu vlasti koju građani nalaze najproblematičnijom i u koju imaju najmanje povjerenja radimo u atmosferi koja je sve samo ne atmosfera u kojoj bi ti građani mogli imati neko bolje povjerenje u pravosuđe jer upravo danas, dakle predlagači ovih izmjena, dakle HDZ koja je ima većinu u vladi, ima većinu u parlamentu osim što je nedavno osuđena za koruptivno kazneno djelo od kojeg se distancirala nekakvom vremenskom rupom, rupom u prostoru, vremenu i prostor-vremenskom kontinuumu je danas demantirana u toj navodnoj rupi i distanci jer je uhićena njihova bivša ministrica ali sadašnja članica predsjedništva HDZ-a kao i osoba koja je čelnik tijela zaduženog za kontrolu, za kontrolu potrošnje sredstava iz EU fondova. Dakle, po meni je zaista nakaradno da zaista razgovaramo o nečem što bi trebali biti reformski procesi u pravosuđu u takvoj atmosferi koja je evidentno izričaj ozbiljne krize vlasti i ozbiljne krize institucija. Ne možemo se više pretvarati da je to slučajno, da je to se svakome može dogoditi, ne može se svakome i ne događa se svakome da su im dužnosnici ili visokopozicionirani članovi stranke uhićeni svaki mjesec po jedan u prosjeku. Dakle, to nije normalno stanje. Ono što je još problem je da i ono što se ovdje predlaže u svim ovim izmjenama i dopunama nije nikakav reformski zahvat, zbilja nije. Dakle, niti će omogućiti bolje, efikasnije pravosuđe, niti će omogućiti bolju kontrolu javnosti nad pravosudnom vlasti, niti, niti će omogućiti nužne promjene u načinu i sastavu izbora sudaca i izabranih sudaca. Znači sve ono što smo naglašavali da kao reformski procesi moraju imati za cilj zapravo se ovime ne, ne događa. Međutim, ono što je još nevjerojatnije od svega toga je da u trenutku kada idemo u izmjene i dopune zakona i idemo mijenjat članak tog Zakona o sudovima o kojem smo najviše pričali ove godine, a to je Članak 44a. za koji smo dobili odluku Ustavnog suda, ove izmjene i dopune ne usklađuju taj članak čak niti sa odlukom Ustavnog suda. S kojom se ja u konačnici čak niti ne slažem, ali kad već radite izmjene i dopune možda se trebalo sa time uskladiti. Dakle, Ustavni sud je u svojoj odluci ukazao na nejasnoće u primjeni Članka 44a. Te nejasnoće su bile jedan od uzroka toga da mi nismo izabrali predsjednika Vrhovnog suda više od pola godine. I ok. Šta je Ustavni sud rekao? Rekao je da se treba definirati u kojem roku je potrebno pribaviti prethodna mišljenja od nadležnog saborskog odbora i opće sjednice Vrhovnog suda, u kojem roku prijedlog predsjednika republike treba biti upućen Hrvatskom saboru, u kojem roku Hrvatski sabor treba donijeti odluku, treba li se ponoviti javni poziv ako predsjednik republike odluči ne predložiti ni jednog od kandidata koji su se javili na javni poziv. Dakle, poznata nam situacija. Koliko se puta treba ponoviti poziv, poništava li se prethodni, tko to određuje, na čiji zahtjev itd., itd., dakle to su sve nejasnoće koje je Ustavni sud našao. Međutim, u novopredloženim odredbama vi uvodite rokove od svih ovih nabrojanih samo isključivo za predsjednika republike. Od svih ovih nabrojanih dakle rokova koji se trebaju definirati evo prijedlogom se definira to da predsjednik republike 8 dana od zaprimanja prijave treba zatražiti mišljenje od opće sjednice Vrhovnog suda i nadležnog odbora Hrvatskog sabora i 15 dana od dana zaprimanja tog mišljenja dakle mora predložiti predsjednika Vrhovnog suda. Znači odredili su se rokovi za predsjednika republike koji ima ustavnu ovlast, ustavnu ovlast predlaganja za predsjednika Vrhovnog suda, ali ni za koji od ovih drugih institucija ne. I s time da ste to stavili kao prekluzivni rok to se rijetko vidi da se bilo kojoj državnoj instituciji stavlja prekluzivni rok dakle pod prijetnjom poništenja cijelog postupka, dakle imperativno on mora u roku od 15 dana od dana zaprimanja mišljenja predložiti jednog kandidata. Šta ako je bilo 50 kandidata? Šta ako ima 50 kandidata pa mu 15 dana nije dovoljno? Šta ako ih ima 100? Dakle, tu se, nigdje se o tome ne govori. Dakle, vi ćete poništiti javni poziv, ići ćete na ponovni. I nije samo to problem. Problem je da osim što niste odredili rokove za ova druga tijela, dodatno se zakonom zapravo ograničava nešto što je ustavna ovlast. I sad kako god netko mislio da li bi to trebao biti predsjednik republike tko predlaže ili bi trebao biti netko drugi, ono što je problem je praksa koju ovdje uvodimo da parlamentarna većina zakonima ograničava ustavne ovlasti na način da mijenja svrhu i cilj ustavne odredbe i to je opasno, to je zaista opasno jer naravno kad nemate većinu potrebnu za izmjenu ustava onda krenete, onda krenete u zakonske izmjene kojima se ustavne ovlasti drugačije tumače i ograničavaju. Mislim to nam se, to se događa, ista ta stvar se događa sa pitanjem određivanja mjera, korona mjera čak i kada one zadiru u ustavna prava, a mi smo ovdje govorili o tome da trebamo te odluke donositi dvotrećinskom većinom jer ne može se zakonom mijenjati nešto što je ustavna kategorija, pa tako danas i imamo taj problem sa onim zastupnicima koji se neće ni cijepit, nit se hoće testirat, pa im se moralo dat da budu prisutni sjednicama online. Zašto? Zato što ne možete odlukom ograničit saborski mandat koji je ustavna kategorija. Da, ne možete, a ne možete ni prava građana. I govorili smo i imali bi dvotrećinsku većinu, imali bi ju jer svima je stalo da se borimo s ovom pandemijom. Ali ne, uporno se kao i na ovom primjeru stvara otvara prostor da se zakonima mijenjaju ustavne ovlasti. Meni je to apsolutno neprihvatljivo. Dakle, ono što je još problematično jest da osim ovog narušavanja procedure zapravo koja je propisana ustavom imamo ovdje i situaciju uvođenja sigurnosnih provjera svakih 5.g. za suca. Prvo pitanje je kako će se to logistički provoditi, kako će se svakih 5.g. ako se sad krene svi suci proći sigurnosnu provjeru? Dakle, kolko je meni poznato mislim da je do 180 dana treba dakle završit ta sigurnosna provjera. Mislim ja ne znam da li je netko pitao SOA-u da li imaju kapacitet provjerit sve suce u to, u određenom roku. To je prva stvar. Druga stvar je da se time omogućava nekome tko je imenovan od strane izvršne vlasti da sigurnosnim provjerama za koju nije propisano kakva će bit i koja vrsta zapravo kontrolira dijelove pravosudne vlasti. To je problem, to je također ustavnopravni problem. Naime šta je trebao biti cilj? Cilj nam treba biti da se redovito kontrolira odnosno da znamo i da javnost zna da li su primjerice primanja naših sudaca i imovina koju imaju u skladu sa njihovim primanjima. To je ono šta nas muči, dal netko unutar sustava prima mito. To je ono što je pitanje, ali to se ne radi sigurnosnim provjerama obveznim svakih 5.g. nego redovitom obavezom koja također opet nije propisana kao obaveza odnosno nema sankcije ako se ne objavljuju imovinske kartice, a još više kako se to radi radi se aktivnom poreznom upravom koja kontinuirano radi provjeru zapravo imovine bilo kojeg građanina, pa i suca sa njegovim primanjima, a ne ulazimo u nešto što su doslovno kršenje, kršenje ustavnih odredbi [[Upadica: Vrijeme, hvala]] i načela diobe vlasti. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin, započnimo sa pojedinačnim raspravama i na redu je g. Nikola Grmoja. Tu je dolazi… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, da. Izvolite.
Hvala. Svima poštovane kolegice i kolege dakle kad bih još uvijek imao ikakva očekivanja od naše vlade ovaj paket pravosudnih zakona došao bi mi kao ogromno razočarenje, ali kako nas je naša vlada naviknula da ništa ne očekujemo tako ne možemo ni tvrditi da smo sada nešto razočarani ili da smo osupnuti nedostatkom volje da se stvar, da se stvari u našem pravosuđu žustrije i odlučnije pomaknu naprijed. Umjesto da smo dobili barem nekakve reformske mjere mi danas raspravljamo uglavnom o tehnikalijama i tehničkim pitanjima, raspravljamo o ispitima za službenike na sudu, malo o sudskim vještacima, pa kako ispada da smo kod osnivanja visokog kaznenog suda zaboravili njegove nadležnosti propisati po uzoru na sudove sličnog ranga tj. visoki prekršajni, visoki upravni, visoki trgovački sud, sad ćemo to malo popraviti i nadoštukati ovlasti visokog kaznenog suda. Osim toga ovaj paket donosi jednu pravosudnu subspecijalizaciju u smislu obveznog osnivanja obiteljskih odjela u općinskim sudovima u sjedištima županijskih sudova, a ovi zakoni pogrešno se prikazuju i kao antikorupcijski u smislu uvođenja opće obveze provođenja temeljne sigurnosne provjere za sve suce premda se na primjeru nekih sudaca koji su uhvaćeni u aferama odavno pokazalo da su prema sigurnosnim provjerama ti suci moralno neupitno cvijeće i stupovi ovog društva. Sagledavajući sveukupnost ovih zakona oni nam ne donose ništa spektakularno ako nam uopće i donose išta bitno novo. Štoviše, smatram da se ovi zakoni nisu uopće trebali naći ovdje u saboru. Tek smo nedavno dovršili trakavicu oko izbora predsjednika vrhovnog suda i još se nisu niti slegnuli dojmovi, a kamoli da smo utvrdili naučene lekcije, a već mijenjamo pravila i to opet na razini tehnikalija i onoga što je nebitno. Ljudi moji, mi moramo osvijestiti da smo unatrag ovih nekoliko godina imali dva slučaja izbora na najviše pravosudne pozicije, dakle znači izbor glavnog državnog odvjetnika i izbor predsjednika vrhovnog suda u kojima je došlo do velikih i značajnih pogrešaka ili trvljenja od kojih je ugled pravosuđa propao još dublje u očima građana, te nastavlja i dalje propadati. I dok se sve to događa što radi našeg Ministarstva pravosuđa, što zbog naše vlasti, evo čim se mi bavimo, bavimo se hoće li, time hoće li javni poziv se ponoviti u roku od 8, 15 ili 30 dana. Zadržao bih se na kraju još malo na sigurnosnim provjerama s obzirom da je u medijima proteklih tjedana demantirano da one imaju ikakav učinak, da ni za jednog suca od ovih koji su bančili sa Zdravkom Mamićem, sigurnosne provjere nisu otkrile nikakve probleme, a nadalje, da države poput Slovačke, koje su bile pionir uvođenja sigurnosnih provjera za pravosudne dužnosnike, počele su odustajati od sigurnosnih provjera, a došle su i pod reflektor EU komisije te sustavni sudovi tih država čak proglasili sigurnosne provjere neustavnima. Mislim da dobro treba razmisliti i razmotriti što time dobivamo, osim što će Vlada dobiti malo jeftinog PR-a i stvoriti nekakvu iluziju da se bori protiv korupcije u pravosuđu, ali ja mislim da je danas, današnje ovo uhićenje dakle sadašnje članice Predsjedništva HDZ-a i bivše ministrice u Vladi Andreja Plenkovića, njegove osobne prijateljice, bliske osobe, Gabrijele Žalac, zapravo pokazalo na koji način funkcioniraju naše neovisne institucije i rekao sam to i ministru ovdje, to je pljuska, ne samo Vladi Andreja Plenkovića, to nije pljuska samo HDZ-u, to nije samo pljuska ministru Malenici i ovdje, državnom tajniku Salapiću. To je zapravo pljuska svim neovisnim institucijama i šamar svim neovisnim institucijama u RH jer pokazuje da se mi sami ne možemo obračunati s korupcijom nego da to mora činiti ured, znači europskog javnog tužitelja, dakle. Ovo je nezabilježen skandal i to oko muljaža novcem iz EU fondova, a tek nas čekaju korekcije i rekao sam ovdje u stanci maloprije, te korekcije će biti veći udar na hrvatski proračun od samog Agrokora i afere Agrokor.
Prva replika, gđa. Selak Raspudić.
Zanimljivo, kada smo imali raspravu o povjerenju ministru Mariću, onda na pitanje premijeru kakva je njegova uloga i koliko je on bio upoznat sa razgovorima između Gabrijele Žalac, Josipe Rimac oko Bašićevog djelovanja u aferi Krš-Pađene i općenito njegove povezanosti s HDZ-om, nečega što se u tim raspravama govorilo kao da je on uvijek bio na raspolaganju, premijer se smijao, smijao se na takva pitanja, tako je i lakonski rukom odmahnuo kada se spominjalo njegov odnos sa onima koji su djelovali u vrijeme Sanaderove Vlade zbog presude za korupciju, a baš bi bilo dobro vidjeti je li mu i danas još uvijek smiješno. Pa evo, baš ako želimo ovo povezati s aktualnom situacijom, Gabrijela Žalac je prvo bila uhićena zbog nekih, ne uhićena, odnosno prozivana u javnosti, preciznije, zbog manjih nekih prometnih prekršaja, nije imala vozačku dozvolu produženu, ako se ne varam, a vidimo gdje je to danas završilo. U tom smislu, moje pitanje jesu li inače provjere s obzirom na Jelenića i sve ostalo, pa čak i one sigurnosne, dovoljne, [[Upadica: Vrijeme, gđo. Raspudić.]] da nam ukažu na ključne probleme.
Izvolite odgovor.
Dakle, ja se sjećam da je gđa. Žalac pronašla Mercedes slučajno u svom dvorištu, ja se toga sjećam. Ovaj, ne mislim da bi se itko bunio na to da nam se tako nešto dogodi, ovaj, ali očito da oni koji u Hrvatskoj rade pošteno ne mogu voziti takve automobile, posebno ako se bave politikom. Znamo da su te plaće ministara i ostalih, ovaj, zapravo jako, jako male, ako gledamo u usporedbi s drugim europskim zemljama i onda nažalost dakle se događa ovo, događa se kriminal, korupcija kojeg štiti i Andrej Plenković i HDZ-ova Vlada i činjenica, ovo što ste upozorili, da on nije na niti jedno pitanje oko te afere Krš-Pađene, premijer želio odgovoriti nego su u početku se podsmjehivali, ja mislim da im sada više to ništa nije smiješno, sad izbjegavaju ovaj, odgovarati uopće na pitanja. Što se tiče sigurnosnih provjera, objasnio sam da to definitivno neće riješiti probleme jer su osječki [[Upadica: Hvala lijepa.]] suci prošli te provjere.
Gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Grmoja. Ja mislim da bi se današnja rasprava mogla nazvati jednom našom uzrečicom i poslovicom, „Selo gori, a baba se češlja.“. Dakle mi s jedne strane imamo stvarno alarmantnu situaciju, a mi ovdje imamo set zakona tzv. iz oblasti Ministarstva pravosuđa koje zapravo čak dosljedno ne provodi ni odluke Ustavnog suda. Mislim da je došlo vrijeme da ozbiljno raspravimo i da li nam Ustavni sud treba i ako treba, što je njegova uloga i značaj jer vidimo da Ministarstvo pravosuđa pod krinkom da će provesti odluku Ustavnog suda provodi samo u dijelu u kojem on misli da treba. Dakle, ključno pitanje je, neke države nemaju Ustavni sud, da li Hrvatskoj on uopće treba? Da li on treba biti oruđe kad nam treba, onda imamo odluke i provodimo, a kad ne, sjetimo se samo uz, odluke Ustavnog suda o Izbornom zakonu koji [[Upadica: Hvala.]] ovaj Sabor ne provodi.
Hvala lijepa. Odgovor.
Pa dakle, ja sam Ustavnom sudu rekao sve što sam imao, dakle dok smo bili dio vladajuće većine, HDZ i SDP su zajednički mimo nas dogovorili sastav Ustavnog suda, mi smo glasovali protiv, tada su u Ustavni sud ušli ljudi koji su se lažno predstavljali u Austriji, dakle nezabilježeno isluženi političari. Ja se s vama slažem da nam nije Ustavni sud potreban i kada postavljaju pitanje zašto nisu zastupnicima onemogućili ovdje sudjelovanje u radu sad vezano uz ove Covid potvrde, odgovor je vrlo jednostavan, zato što nema ustavnog utemeljenja, dakle za tako nešto, mi imamo imperativni mandat, isto kao što nema ustavnog utemeljenja da građanima oduzimaju pravo na pristup institucijama bez ovdje rasprave u HS-u i odluke dvotrećinskom većinom, dakle ne jednostavnom većinom, nego dvotrećinskom većinom i jasno je da se uzurpira i pravo i Ustavni sud i institucije za provođenje [[Upadica: Hvala lijepa.]] samovolje. I što se tiče korupcije, ali i donošenja odluka.
G. Grmoja, hvala. Gđa. Puljak.
Poštovani kolega. Ako krenemo od komentara današnjih ovih uhićenja i sjećate se one izjave premijera kako današnji HDZ nije isti kao Sanaderov HDZ, pa evo, možemo se možda složiti jer Sanaderov HDZ je muljao samo sa novcima iz hrvatskog proračuna, a evo, Plenkovićevi prijatelji, ne samo iz hrvatskog, već i europskog proračuna, pa je tu neka razlika. Slažete li se da, ili kako komentirate to da je ove izmjene Zakona na neki način smanjuju ovlasti Županijskih sudova, povećavaju ovlasti Ministra i Ministarstva time što će sada je li centralizirano se određivati lista Sudskih vještaka i procjenitelja. Je li to zaista povećavanje izvršne vlasti u odnosu na pravosudnu? Hvala.
Dakle, ja bi se referirao na ovaj Vaš uvodni dio dakle i tu ste zapravo pogodili bit. Upozoravaju me ljudi koji su stručnjaci za Europske fondove, evo upravo me sada i zovu a i šalju poruke da će te korekcije biti strašne, dakle što se tiče Europskih fondova i da će to sve platiti hrvatski građani. Ne radi se ovdje o nekakvom sitnom kriminalu nekog vladinog dužnosnika koji je ne znam napravio nešto kriminalno ne znam kao što je Lovre Kuščević sudjelovao u prenamjeni prostornih planova ili tako sebi na takav način pogodovao. Ovdje se radi o malverzacijama sa europskim sredstvima i to će sve Hrvatska u konačnici i hrvatski građani morati platiti, i to je ono što je najbitnije. I ja evo s ovog mjesta zahtijevam hitno na Vladi razrješenje ravnatelja SAFU-a, dakle tražim da se Vlada sastane i da se to dogodi, to isto također [[Upadica: Hvala.]] član HDZ-a koji je danas zajedno s ministricom Žalac uhićen. Čovjeka hitno smijeniti.
Gospodine Grmoja 12 sekundi, hvala.Imat ćete prilike još. Gospođa Marija Selak Raspudić ima svoju raspravu sada. Izvolite.
U ovom izlaganju s obzirom na djelokrug odbora kojem sam na čelu prvenstveno ću se fokusirati na propisivanje obveznog osnivanja specijaliziranih sudskih odjela u općinskim sudovima u sjedištima županijskih sudova za postupanje u predmetima prema zakonu kojim se uređuju obiteljski odnosi preciziranja postupka itd. Znači ono što mene zanima je zapravo oni predmeti koji će se ticati obiteljskih odnosa i osnivanje specijaliziranih sudskih odjela, ali u sjedištima županijskih sudova. Dakle, pitanje koje se nama ovdje postavlja je na koji način ovo doprinosi bržem razrješavanju obiteljskih parnica i hoćemo li u tom smislu ostvariti onaj cilj koji vam je već bio zadan vašom strategijom 2014. do 2020. godine upravo ovi odjeli s kojima kasnite, ali bolje ikada nego nikada. Prva stvar koju želim istaknuti, a onda ću preći na konkretne zakonske odredbe koje ste ovdje propisali je da se ovime koliko god to dobro zvučalo i koliko god to bio iskorak u pravom smjeru, a svakako je naglasak na olakšavanju rješavanja problema koji proizlaze iz obiteljskih odnosa i specijaliziranje i edukacija sudaca na tom tragu nešto što trebamo pozdraviti da se ne rješava da ne bude greške onaj ključni problem najgori problem koji proizlazi iz nesređenih obiteljskih odnosa, a to je problem obiteljskog nasilja kao izraz najkompleksnije, najteže situacije u kojoj može završiti nekakav sudski proces i nekakva brakorazvodna parnica, nekakva teška situacija u kojoj se pojedina obitelj nađe. Dakle, svjesni smo činjenice da većina 90% presuda završava tek uvjetnom kaznom. Znači hoćemo li se konačno kada govorimo o obiteljskim odjelima posvetiti neovisno o njima jer oni se odnose na građanske parnice i ovom problemu obiteljskog nasilja. Ne vidim u dugoročnoj perspektivi da se u pogledu sudske prakse koja najviše zaostaje i predstavlja najveći problem suzbijanja obiteljskog nasilja ovdje nudi ikakvo rješenje. Znači to je ono na što bismo trebali staviti naglasak, a ovdje to smo propustili učiniti. Drugo pitanje koje se ovdje postavlja, a istaknulo ga je nekoliko gradova od Pule, Krapine pa nadalje i njihovi su prigovori odbačeni je pitanje dostupnosti tih istih odjela budući da se oni nalaze u sjedištima županijskih sudova. Naime, uvođenje ovakvih odjela trebalo bi biti olakotno za sve one koji će imati problema s rješavanjem svojih obiteljskih odnosa. Međutim, ukoliko su ti odjeli u središtima županijskih sudova, dakle dalje od njihovog mjesta stanovanja pitanje je hoće li doista to olakšati život i cijeli proces građanima RH. Dakle, ako vi sada morate preći 100 km iz Krapine u Zagreb da biste mogli rješavati svoj problem na sudu, ako je u to uključena obitelj koja je niskog materijalnog statusa i ako su u to uključenja maloljetna djeca onda naravno da se postavlja pitanje hoće li im ovo doista olakšati situaciju. Jer lijepo je imati educirane suce međutim ako vam je teže doći do tog suda i nemate materijalnih sredstava da biste se tamo pojavili onda je pitanje čemu ti educirani suci. I zaključno ću se upravo osvrnuti na Članak 7. koji propisuje kako bi ti suci trebali djelovati i postaviti neka pitanja koja ostaju otvorena. Suci moraju imati izraženu sklonosti za odgoj, potrebe i probitke djece Članak 7., vladati osnovnim znanjima iz područja socijalne pedagogije, psihologije mladih i socijalnog rada za mlade osobe. To doista lijepo zvuči no ne znam na koji način će se normirati sklonost i na koji način će se vladati osnovnim znanjima i kako će se to propisati. I ono osnovno redovno pohađati stručno usavršavanje iz ovih područja. Znate redovno može biti godišnje, dvogodišnje, polugodišnje, mjesečno, sve ostaje otvoreno pitanje, a to će na kraju temeljiti tu praksu koja bi trebala pomoći našim građanima. Naravno govori se o pravilniku koji će propisati takvo djelovanje, no mi za sada nemamo blagog pojima kako će taj pravilnik izgledati i je li ovo ostaje kao mrtvo slovo na papiru.
Hvala, nemate replika. Gospođa Karolina Vidović Krišto, rasprava. Izvolite.
Dame i gospodo, države u kojima je vladavina prava funkcionalna su države u kojima su sudovi slijepi na razlike između bogatih i siromašnih, na boju kože, na političko opredjeljenje to jest, sudovi primjenjuju zakone i svi su građani jednaki pred zakonom. Smisao djelovanja sudstva u jednoj državi jest da ono svojim odlukama daje sigurnost i stvara društveni red. Funkcionalni sudovi ključni su za npr. tržište rada, za gospodarski napredak za kvalitetno zdravstvo, jednostavno za sve segmente društva. Hrvatski sudovi pak stvaraju nesigurnost svojim građanima te generiraju društveni nered. Presude i općenito ponašanje hrvatskih sudova racionalnoj i logičnoj osobi su neobjašnjive. Ove izmjene zakona dame i gospodo nisu motivirane od strane predlagatelja tj. vlade da promjene odnose u hrvatskom pravosuđu te da pravosuđe postane efikasno i nadasve da postane pravedno. Osnovni motiv, a to ću naravno i argumentirati jest zadržavanje statusa quo u kojem će pravosuđe ostati jamac zadržavanja postojećih društvenih odnosa tj. društvene nepravde u kojoj je uska šačica odabranih izuzeta iz zakonodavnog sustava te se besramno bogati na račun ogromnog broja hrvatskih građana za koje pak vrijede rigorozna pravila. Kako bismo si osvijestili su apsurdnost pravosudnog sustava navest ću jedan primjer koji se dogodio prije nekoliko godina. Tadašnji predsjednik Visokog trgovačkog suda, Srđan Šimac bio je član vijeća u drugostupanjskome postupku u tvrtki njegovoga oca koje je i on sam bio suvlasnik. Kada se o tome saznalo u javnosti on je izjavio kako žali zbog toga te kako je on eto u tom trenutku bio mislima odsutan tako da zapravo i nije odlučivao u tom predmetu u kojemu je naravno odlučeno u korist tatine tvrtke. Na tu nevjerojatnu izjavu promptno se javio tadašnji predsjednik Vrhovnog suda Branko Hrvatin izjavivši da protiv suca Šimca neće pokrenuti nikakove postupke jer je za njega ta izjava vjerodostojna. Ovo je plastični primjer koji dokazuje da je hrvatski sudstvo jedan zatvoreni univerzum u kojemu si svi međusobno ugađaju i pogađaju, sustav koji radi za sebe i protiv građana koji ga financiraju. Jer kao što smo u ovome primjeru vidjeli povlaštenoj kasti u ovom slučaju pojedinim sucima sve se oprašta i oni su uvijek u pravu koliko god to bilo apsurdno pa i uvredljivo za zdrav razum. Kad hrvatski građanin pak zakasni 15 minuta uložiti npr. nekakvu žalbu na sudsku odluku tu nema praštanja bila riječ o peteročlanoj obitelji, onkološkom pacijentu ili samohranoj majci. Stanje u hrvatskom pravosuđu može se nazvati mjernom jedinicom za nelogičnost. Tako će hrvatski sudovi odobravati pompozne istrage o mitu u vrijednosti od 10.000 kuna, a kad su u pitanju milijarde Ivice Todorića ili grupe Borg onda nema istražnog zatvora, godine prolaze, a u procesnom smislu ništa se ne događa. Slučajeve kao što Krašograd u Zagrebu ili slučajevi Bankomat i Spice u kojima je uključeni dubiozni Stipe Mesić njih nitko ne može analizirati ili pratiti jer oni se rastežu kako bi pali u zaborav i zastaru. Pred cjelokupnom javnošću sudstvo demonstrira da je u službi moćnika, a ne građana te ono najgore da sudovi ne poštuju zakone. Ovih dana pisala sam predsjedniku Vrhovnog suda kako suci u Rijeci ne dopuštaju hrvatskim građanima da predlože svjedoke tijekom sudskog postupka. Kako je moguće da se sud u europskoj Hrvatskoj 2021. godine ponaša kao sud 1946. prema kardinalu Stepincu. Jesu li hrvatski suci svjesni kako se ponašaju i koju štetu čine pravnom poretku i svojim građanima? Odluke hrvatskih sudova izazivaju sablazan. Od toga da kapetanu Draganu smanjuju kaznu, do toga da Mirko Norac koji je zapovijedao obranom Gospića ima dužu kaznu od tog zlikovca Dragana. Hrvatski sudovi imaju obraza i srca osuditi prosjaka u Gračacu nalazeći mu krivnju jer je nedopušteno prosio, a za razno razne Kalmete i ostale kumove tajnih vladara hrvatskog pravosuđa za njih uvijek imaju olakotne okolnosti. Dame i gospodo, hrvatsko pravosuđe uvijek u svojim odlukama nalazi opravdanje i pogoduje moćnicima, a istovremeno se brutalno obračunava sa običnim građanima. I doista, 4 milijuna Hrvata ispašta zbog tih sudaca. Ovaj zakon neće ništa riješiti jer stvarne promjene u pravosuđu može provesti samo ona politička većina koja ima moralni kredibilitet provesti istinske promjene te uspostaviti vladavinu prava u Hrvatskoj. HDZ, SDP i njihovi sateliti doveli su Hrvatsku u ovu situaciju. I od njih se sigurno ništa pozitivno ne može očekivati. Protiv sam ovih izmjena zakona jer su promašene i ne rješavaju stvarne probleme hrvatskih sudova, a ti stvarni problemi su korupcija i netransparentnost.
Hvala na točnosti, vremenskoj. Gospođa Marija Selak Raspudić, replika.
Uvažena kolegice Krišto, zanima me što mislite o tome da sigurnosno obavještajni sustav kontrolira suce, bi li to doprinijelo boljoj sudskoj praksi i smanjilo korupciju? Imali smo recimo slučaj onih sudaca u Osijeku i njihovu povezanost s Mamićem, oni su prolazili provjere pa vidimo gdje nas je to na kraju dovelo. I bi li to proizvelo strah kod sudaca s obzirom na sigurnosno obavještajni sustav? I krajnje pitanje naravno tko će uopće kontrolirati taj sustav i koliko on je odnosno nije kompromitiran, mislim sigurnosno obavještajni?
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega treba provesti sigurnosnu provjeru onih koji će vršiti sigurnosnu provjeru. To je prvi korak. Kada govorimo o sigurnosnoj provjeri ona se odnosi na lojalnost državi, ali i na porijeklo imovine. Mjesecima čekam na odgovor, na svoje pitanje koje sam postavila ovoj vladi, da mi kažu koje je porijeklo imovine predsjednika Ustavnog suda, Miroslava Šeparovića, dan danas nemam odgovor. Tražila sam podatak koliki je dohodak bio njegove odvjetničke tvrtke prije nego što je postao predsjednik Ustavnoga suda, a koje je uprihodio u poslovanju sa državnim tvrtkama, ministarstvima itd., jer to dovodi u pitanje njegovu vjerodostojnost. Odgovora nema. Hvala vam lijepa na pitanju uvažena kolegice Selak Raspudić.
Gđa. Anka Mrak-Taritaš, druga replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, ima niz presuda na koje se možemo referirati. Jedna od meni posebno dragih presuda je protiv onog psića mede koji je imao zabranu lajanja u određeno vrijeme, dakle imao je jedan određeni vremenski period nije smio lajat u određeno vrijeme, dakle to govori, ali ono što stvarno govori o našem stanju u pravosuđu ono što govore suci sami. Dakle, jedno istraživanje koje je bilo obavljeno među sucima je pokazalo da više od 60% sudaca zaključuje i kaže da se ne napreduje prema sposobnosti nego prema podobnosti. I to zapravo ukazuje što sama struka misli o sebi, a ovim setom zakona koji mi danas imamo, to vam je samo nekakvi kozmetičke promjene i one u suštinu neće ući. Prema tome, voljela bi da možda malo iskomentirate tu analizu koja je bila među sucima. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice Mrak-Taritaš. Dakle, što se tiče tih analiza kako sami suci govore o sudstvu, naravno da su relevantne. Ali kada govorite o primjerima treba jedan aktualni primjer sustavno ponavljati dok svi građani ne dobiju koji nisu naravno time pogođeni dok ne dođe do znanja o čemu se radi. Hrvatski sudovi danas u Hrvatskoj prihvaćaju zacrnjene ugovore, dakle falsificirane dokumente kao vjerodostojan dokument kako bi pogodovali lihvarskim agencijama. To rade suci na hrvatskim sudovima pogodujući tako lihvarskim agencijama koje oduzimaju ljudima, obiteljima krov nad glavom. Druga stvar, kada već govorimo o tim slučajevima, imali smo raspravu o opozivu ministra Marića, nemamo ni jedan jedini odgovor o tome kako je carinska uprava koja je u njegovoj nadležnosti mjesec dana prije njegovoga druženja sa obitelji Pavičić izdala taj ključni dokument koji je priložen kao dokaz, a riječ je o trošarinskoj robi bez carine, PDV-a itd.. Dok takve slučajeve imamo nema napretka, ova vlada to ne može, to, to se zna, ona generira probleme.
Hvala lijepa, nemate više replika, hvala vam lijepa. Gospodin Mišel Jakšić ima svoju raspravu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je dakle danas jedna od novih izmjena Zakona o sudovima o kojoj smo imali prilike danas čuti kratko izvješće i na Odboru za pravosuđe. Isto tako imali smo prilike čuti danas i ministra Malenicu, a i imali smo određenu pretpripremu kroz određene medijske informacije koje su dopirale do nas da vidimo kako i u kojem smjeru će to sve zajedno ići. I ono što mogu reći je da se vraćamo opet na onu polazišnu točku koju smo danas nekoliko puta ponovili i ponavljamo ju zapravo stalno. Imamo pravosuđe prema kojem je jako, jako loša percepcija, pravosuđe prema kojem jednostavno građani ne vjeruju i to je nešto na što nas sve češće da ne kažem stalno upozorava i Europska komisija. Puno toga je izrečeno i napisano u tijeku izbora za predsjednika i predsjednicu vrhovnog suda, a da sad ne nabrajamo sve one korupcijske afere u kojoj su nažalost bili upleteni i suci ne bi bilo dovoljno svo ovo vrijeme koje imam za ovu raspravu koja će trajati još cca. 4 minute. E sad, ono što bi si trebali postaviti kad raspravljamo o ovome zakonu i kad uopće idemo sa nekim prijedlozima, nadopunama, promjenama, da li ove promjene o kojima mi danas raspravljamo su upravo taj korak ili da li su te promjene dovoljne da bismo mogli reći da to je sad nešto što će vratiti povjerenje u hrvatsko pravosuđe i da to je sad nešto nakon čega više nećemo imati situacije da Zdravko Mamić postaje reformator hrvatskog pravosuđa sa svojim prokazivanjima određenih sudaca i nakon toga njihovim uhićenjima i svim onim ostalim što je nakon toga došlo. Jasno je iz ovoga prijedloga da to nije reformski paket i da to nije nešto što će vratiti vjeru u pravosuđe ove zemlje. Bilo bi bezobrazno reći da ništa nije promijenjeno, bilo bi bezobrazno reći da ne postoji čak i tendencija da se neke stvari poprave, ali isto tako ne bi bilo korektno i ne bi bilo iskreno prema građanima da sami sebi velimo da smo sad napravili taj jedan veliki reformski korak nakon kojeg ćemo moć reć da to je to neovisno pravosuđe i s tim pravosuđem ćemo postati jedan ogledni i dobar primjerak i u EU gdje smo danas nažalost na temi pravosuđa na dnu. Zato smo si postavljali nekoliko pitanja i na samom klubu i kad smo se dogovarali što i kako ćemo skretati pažnju i raspravljati zašto smo smanjili onaj paket koji se ticao educiranja sudaca? Imamo jako puno primjera da se ništa ne ubrzava, imamo jako puno primjera da se pojave sumnje da suci nisu ni dovoljno educirani, mi smo to ublažili maksimalno. Postavilo se i pitanje što nose sigurnosne provjere i tko će kontrolirati one koji traže te sigurnosne provjere, dakle da li će uopće postojati sustav kontrole za one koji upravljaju našim sudskim sustavom. Nismo do kraja izdefinirali kako ćemo se postaviti prema definiranju porijekla imovine i omjera imovine koju naši ljudi iz sudačke branše imaju. Imamo jedan model gdje se uvodi da će i o vještacima odlučivati sam ministar. Ono što tu moram naglasiti je da je malo čudno da kad smo raspravljali o vrhovnom sudu svima su nam bila puna usta struke i silom smo to htjeli maknuti od Milanovića i Plenkovića jer tu je DSV, tu je neovisno sudstvo, a sad ćemo vještačenja dati zapravo u ruke ministru direktno izabranoj političkoj ličnosti. Tako da, ponovit ću, ima puno stvari za koje možemo reći da su pokušaj da se neke stvari pokrenu na bolje i da počnu izgledati normalnije, ali nažalost kad sve podvučemo, kad zbrojimo, oduzmemo, kad vidimo što danas misle građani, a kad vidimo što poduzimamo mi koji ipak imamo mogućnost poduzimati i predlagati neke stvari moram reći da se bojim da ovo nije paket promjena koji je reformski, da ovo nije paket promjena za koji možemo očekivati da će previše toga ili dovoljno toga promijeniti na bolje i da ćemo nakon toga moć reć da imamo digitalizirano sudstvo, da imamo sudstvo gdje nas ne reformira Zdravko Mamić, da nemamo bjegunce pred hrvatskim pravosuđem koji slučajno noć prije presude pobjegnu preko granice, da imamo vidljive presude iz kojih možeš vidjet zašto je, tko i kako osuđen, to danas nije dovoljno za to što se od nas traži. Hvala lijepa.
I vama. Gđa. Selak Raspudić, replika.
Uvaženi kolega Jakšić, kada se u Americi raspravlja o izboru predsjednika Vrhovnog suda, njegovo ime poznato mjesecima i rasprava ide tako daleko da se, da, metaforički se izrazim, provjerava doslovce koji je zadnji komunalni račun platio. Kada mi razgovaramo ovdje u Hrvatskoj o imenovanju ljudi na čelne funkcije, onda nam na kraju promaknu i stvari poput toga je li netko bio član masonske lože ili nije i kakve uopće sankcije treba za to preuzeti. U tom smislu, moje pitanje je sljedeće, što vi mislite, kakva je uloga u ovim antikoruptivnim mehanizmima Porezne uprave jer što nama znači naša imovinska kartica? Nećemo sad samo o sucima, nego idemo i iz vlastitog primjera. Ja prijavim jednu kuću, ostale 3 prešutim, i koje uopće mislite da trebaju biti ovlasti Vrhovnog suda s obzirom na njihovo smanjenje?
Odgovor, izvolite.
Prije svega, moram reći da se apsolutno slažem s tendencijom vašeg pitanja i da je definitivno da i Porezna uprava o svim tim i velikim slučajevima koje smo imali, ali i u slučajevima koje imamo prilike gledati danas je morala biti puno proaktivnija, puno brže reagirati i da puno kriminala koji nam je prošao ispod stola je jednim dijelom prošao zahvaljujući Poreznoj upravi koja nije na vrijeme reagirala na nesrazmjer nečije imovine i nečijih prihoda i tu je očito puno posla pred nama, ako će, naravno i za to biti volje. Ovo što ste rekli za izbor predsjednika Vrhovnog suda, a vama se apsolutno slažem, slažem se s američkim modelom, mi smo imali nažalost sličan model, ali ne zato jer smo doista tražili ono najbolje u kandidatima nego zato jer je nastala velika politička hajka, velika politička haranga pa smo mogli čuti i što je trebalo i što nije trebalo, nažalost ne možda dovoljno o tome, što želimo sa pravosuđem. Tako da, s tendencijom samog vašeg pitanja se slažem, a za rad Vrhovnog suda je, vjerujem da Radovan Dobronić ima neki plan, bez obzira što je podosta okljaštren sa Visokim kaznenim sudom.
Hvala lijepa g. Jakšić. Valjda ne sili model da ih ne biramo doživotno, je li. Valjda ne sili model da ih biramo doživotno kao u Americi. Gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, kolegice i kolege. Mi imamo pred sobom set zakona koji nisu reforma. To je set zakona kojim se rade izmjene i dopune da bi sustav bolje funkcionirao, ja tako te zakone i doživljavam. Doživljavam ih kao zakone kojima je nadležno ministarstvo zaključilo da u funkcioniranju ima niz nedostataka i iz tih nedostataka je probalo izići van, ali ajdemo samo na dve, tri teme, načina kako probaju izaći van. To vam je kad vam stvar eksplodira direktno u lice. Jučer je naš premijer onako dosta vrckavo imao jednu konferenciju za tisak na kojem se referirao na medije i kako jedan članak u jednim medijima točno baš namjerno po njemu bio iz razloga što je taj dan bio sastanak sa predsjednikom države, da bi danas mi imali set zakona vezano uz pravosuđe, a da bi imali zaista jednu aferu koja je zaista eksplodirala direktno u lice HDZ-a i pokazala zapravo da je HDZ cijelo vrijeme isti, da nema Plenkovićevog i Sanaderovog HDZ-a, da je to jedan te isti HDZ koji ima svoj kontinuitet pa je moje pitanje g. Plenkoviću tko to njemu podmeće? Da je to baš danas, kad u ovom Saboru se raspravlja o setu tih zakona koji su vezano uz pravosuđe i u sudstvo imamo hapšenja, imamo gdje nam Europa pokazuje kako baratamo europskim novcem. Ali, ja ću se vratiti na dvije stvari koje želim naglasiti iz ovih zakona. Prva stvar je vezano uz sudske vještake. Dakle očito je Ministarstvo zaključilo da u procesima imaju se problem, da tako nazovem, ili neujednačena praksa vezano uz sudske vještake, procjenitelje i tumače i sad i procjenitelji postaju vještaci. Postoje dvije stvari s kojima ja uvijek nastojim biti korektna i poštena, se mogu složiti, a to da ste sudski vještak imenovani imenom i prezimenom i da imenom i prezimenom odgovarate za to što radite je prva stvar, a druga stvar s kojom se jednako tako mogu složiti, to je ono ograničenje od 4 godine, mislim da tog ograničenja ne treba biti, ali jednako tako, treba biti jasno definirano kad gubite status sudskog vještaka. I tu je ono s čim se slažem. Postoji stvar s kojim se ne slažem. Dakle nama će s ove govornice biti puna usta decentralizacije, puna usta da trebamo o nekim stvarima se raspravljati na nekim drugim razinama, ali onda kad dođemo sa zakonima, onda vidimo da tome nije tako. Dakle, u cijelom setu od ovih zakona koje danas imamo, imamo 3 stvari koje se cijelo vrijeme isprepliću, ovlasti ministra, mogućnost da ministar nešto definira pravilnikom i tema gdje zapravo, bez obzira na to sve zajedno, želimo stvar centralizirati točno gdje u Ministarstvu. Apsolutno će uvesti nered, vjerujte mi, svaki put kad pokušavate nered rješavati neredom, uvest će nered i tema sudskih vještaka, pravilnika, imenovanja od strane ministra, evidenciju koja će se voditi u Ministarstvu, dakle mi, odnosno Ministarstvo treba znati što hoće. Da li želi uvesti red pa da onda nemamo cijelo vrijeme da imate ozbiljne sudske procese gdje dolaze 2 sudska vještaka i drugačije vještače ili kaže, ja ću sad dovesti svog vještaka. To je nešto o čemu trebamo raspravljati. I druga tema o kojem trebamo u ovom doba u kojem zaista postoji ona kletva, dao Bog da živiš u zanimljiva vremena, e mi apsolutno živimo u zanimljiva vremena je uloga i značaj Ustavnog suda. Ustavni sud svatko cijeni onako kako želi, pa tako ministarstvo nadležno za pravosuđe vezano uz odluku Ustavnog suda uz imenovanje predsjednika Vrhovnog suda, pročitao samo dio. Dio koji mu odgovara. Dio kojim na određeni način želi predsjednika države ili dakle staviti u red bez da pritom ide mijenjati Ustav i želi poslati poruku, ali nije pročitao cijeli presudu ustavnog suda, pa onda u zakon unosi samo dio. Neću govoriti o nekim presudama ustavnog suda gdje su bile obveze vezane uz Izborni zakon, vezan uz izmjenu određenih Zakona o pravima žena na pobačaj koji godinama stoji u nekoj ladici jer ne bi se šteli tu miješati i ne bi htjeli da tu izazovemo bilo kakav prijepor. To znači ako se već odlučite u zakon uvesti presudu ustavnog suda i reagirati na nju onda to napravite od početka do kraja, a ne samo u dijelu koji vam to odgovara. Hvala.
I vama. Gospodin Damir Habijan završno, Klub zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo dopustite zapravo na kraju rasprave o ova dva prijedloga zakona da još jednom u ime Kluba HDZ-a istaknem važnost ovih zakonskih prijedloga bez obzira što smo danas ovdje čuli od nekih oporbenih zastupnika da je riječ o ako se ne varam kamilici, pa isto tako propitivanje o tome tko je trebao predložiti ovakve zakone odnosno dovođenje u pitanje dakle tko je ovlašten predlagatelj, a isto s druge strane osim tih navoda zapravo od strane oporbe nismo čuli niti jedan konstruktivni prijedlog kao što to obično i biva. Podsjetit ću i na onu raspravu o strategiji sprječavanja korupcije za razdoblje '21.-'30. gdje zapravo osim pukih floskula nije bilo niti jednog konstruktivnog i konkretnog prijedloga. Promjene koje donosi ovaj prijedlog dakle jedan i drugi su doista brojne, od revidiranja normativnog okvira stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i vještaka, posebno propisivanje da će u slučaju prestanka obnašanja dužnosti predsjednika vrhovnog suda DSV dakle sada ovlastit suca tog suda koji će do izbora predsjednika vrhovnog suda obavljat poslove sudske uprave, propisivanje obveznog osnivanja specijaliziranih sudskih odjela u općinskim sudovima u sjedištima županijskih sudova za postupanje u predmetima prema zakonu kojim se uređuju obiteljski odnosi, te druge izmjene i dopune. U pogledu izmjena odredbi koje se referiraju na statusna pitanja stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i tumača umjesto da o njihovim statusnim pitanjima odlučuju županijski i trgovački sudovi, tu ovlast sada će imati ministar nadležan za poslove pravosuđa odnosno ministar za pravosuđe i upravu, što mislimo da je prije svega dobro upravo zbog toga što je zapravo, na neki način sada će biti sve na jednom mjestu, do sad je to bilo možemo reć prilično razmješteno i možda se bio i problem zapravo utvrditi tko su i procjenitelji i tumači i vještaci s obzirom da se vodio takav popis i na županijskim i na trgovačkim sudovima. Obzirom da se kroz praksu pokazalo kako ne postoji suštinska i bitna razlika između kategorija stalnih sudskih vještaka i procjenitelja predloženo je ukidanje posebnog uređenja za stalne sudske procjenitelje koji će sada nastaviti obnašati svoje poslove u svojstvu vještaka. Do sada stalni sudski vještaci i tumači bili su imenovani na 4-godišnje razdoblje, međutim ovim izmjenama predlaže se da bi jednom imenovani vještaci i tumači mogli obavljat poslove sve dok za to postoje zakonom propisani uvjeti, što također smatramo da je dobro rješenje. Bitno je istaknuti i izmjene koje se odnose na izbor predsjednika Vrhovnog suda RH. Naime, u svjetlu nedavnog izbora predsjednika vrhovnog suda, a imajući u vidu i pravno shvaćanje Ustavnog suda RH koje je istaknuto u rješenju od 23. ožujka ove godine izmjenama i dopunama ovog zakona predlaže se propisati da samo pravodobne i potpune prijave DSV dostavlja predsjedniku RH, a koji će tada o svim kandidatima zatražit mišljenje nadležnih tijela odnosno opće sjednice vrhovnog suda nadležnog saborskog odbora odnosno Odbora za pravosuđe. Također detaljnije se propisuje i postupanje u situaciji da ako predsjednik RH u roku od 15 dana od dana zaprimanja posljednjeg zaprimljenog mišljenja nadležnih tijela niti jednog od kandidata ne predloži za predsjednika vrhovnog suda DSV poništit će javni poziv i najkasnije u roku od 8 dana ponovno pokrenuti postupak izbora predsjednika vrhovnog suda objavom novog javnog poziva. Također ovdje treba spomenuti izmjene i dopune koje se odnose na sigurnosnu provjeru. To sam već spomenuo i prilikom uvodnog obrazlaganja od strane predlagatelja odnosno ministru uputio upravo to pitanje. Dakle, i do sada imamo sigurnosne provjere koje se provode za svakog suca prilikom prvog imenovanje. Isto tako za uskočke suce već sada postoji ta periodička provjera svakih 5.g., sada se to uvodi za sve suce. Izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri dostavit će se predsjedniku vrhovnog suda, a o konačnoj ocijeni o postojanju sigurnosnih zapreka donosi posebno vijeće čije članove iz reda sudaca vrhovnog suda imenuje opća sjednica vrhovnog suda. U slučaju da postoje utvrđene sigurnosne zapreke predsjednik vrhovnog suda obvezan je o istim obavijestit sve ovlaštenike pokretanja stegovnog postupka, dakle predsjednika suda o kojem, dakle pri kojem sudac obnaša dužnost ili predsjednika neposredno višeg suda, nadležno sudačko vijeće i ministar pravosuđa i uprave. Ono što je bitno naglasit, to je rekao i ministar u svom uvodnom obrazloženju, ne radi se o nikakvom utjecaju izvršne vlasti na sudbenu vlast obzirom da će se primjenjivati isti princip utvrđivanja stegovne odgovornosti unutar stegovnog postupka kao što je to i do sad. S obzirom na sve navedeno i ono što je rekao i kolega Bošnjaković uvodno u ime kluba, Klub zastupnika HDZ-a podržat će predložene izmjene i dopune ovih dvaju zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Romana Nikolić, Klub zastupnika Socijaldemokrata, završno također, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Pa evo, ne mogu da, da ne budem i ja i kao Klub Socijaldemokrata da se ne osvrnemo na ovu današnju akciju uhićenja bivše ministrice, bivše ministrice Žalac jer eto mi danas raspravljamo o vrlo važnim temama na plenarnoj sjednici, a naše pravosuđe očito nije smatralo da postoje neke, neke sumnje u koruptivne radnje, pa čekamo eto vanjske institucije europsko tužiteljstvo da pokrene, da pokrene postupak. Ali dobro, to je ovaj, ja bi ipak se završno u ime kluba osvrnula na današnju temu i izmjene. Nastavno na sve rasprave koje smo danas čuli o izmjenama i dopuna Zakona o sudovima i izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova, kratko ću se osvrnut u završnoj raspravi u ime Kluba Socijaldemokrata. Izrada Zakona o sudovima pristupilo se radi revidiranja normativnog akta stalnih sudskih vještaka procjenitelja i tumačenja koje kako je samo ministarstvo navelo u obrazloženju odlučivanje o njihovim statusnim pitanjima dodatno opterećivalo sudove te se isto tako pristupilo zbog raznolike i neujednačene sudske prakse i to na samu štetu samih sudskih vještaka i procjenitelja. Iz razloga što se jedino ta profesija u RH kojoj se 23 godine nije mijenjala odnosno zakonski usklađivalo vrednovanje rada kao i svim drugim profesijama nego se čak i smanjivala u sporovima koji su se privremeno plaćali od proračuna za 20% pa se teret štednje na njima koji su već godinama imali nezakonito i neusklađenu indeksaciju vrijednosti rada u odnosu na porast troškova života. Iako se u prvotnom nacrtu predvidjelo Člankom 126. stavak 2. oko uvjeta imenovanja stalnih sudskih vještaka priznanje imenovanja samo fizičkim osobama sa završenom visokom stručnom spremom, uz veliki pritisak dugogodišnjih sudskih vještaka imenovanje stalnih sudskih vještaka prihvaćeno je za stalnog sudskog vještaka može biti i imenovana fizička osoba sa završenim odgovarajućim stručnim studijem, preddiplomskim ili diplomskim sveučilišnim studijem. Da se nije izašlo u susret sa završenom visokom stručnom spremom mnoge bi egzistencije danas bile ugrožene imajući u vidu dugogodišnji staž i obavljanje poslova istih u tom području djelovanja. Trebalo bi također razmisliti o donošenju zakona o sudskim vještacima koji bi omogućio sustavnije uređivanje područja rada sudskih vještaka te poštivanje njihove neovisnosti u radu, a ne pribjegavati stalnim izmjenama njihovog pravilnika. Također s obzirom da ih je ukupno evidentirano 3300 sa 50 struka i 140 specijalnosti trebalo bi im omogućiti osnivanje komore. Također što se nije smjelo napraviti je brisanje profesije vještaka i procjenitelja sa popisa reguliranih profesija gdje su to bili do siječnja 2019. godine. Ostale izmjene Zakona o sudovima su kozmetičke prirode. U izmjenama Zakona o područjima i sjedištima sudova da bi se učinkovito pružila pravna zaštita obitelji, a posebno zaštita djece potrebno je bilo osnivanje specijaliziranih odjela za obiteljsko sudjelovanje pri općinskom sudu u sjedištima županijskih sudova koje čekamo već godinama. Prema izvještaju pravobraniteljice za djecu u 2020. godini zaprimili su 10% više prijava u odnosu na prethodnu godinu. Ukupno je zaprimljeno 1923 nove prijave i u svezi s povredom prava djece. Nezadovoljstvo izaziva i loš tretman djeteta u postupku, neodgovarajuće, razočaravajuće presude, narušavanje privatnosti djeteta, nedovoljna informiranost roditelja i djece o pravima djece i načinima njihovog ostvarenja te posebice predugo trajanje postupka. Godinama se već apelira na osnivanje specijaliziranih obiteljskih sudova i edukacije sudaca koji bi se specijalizirali isključivo za to područje i u čijoj bi nadležnosti bili svi postupci u domeni obiteljsko pravne zaštite djeteta uključujući i prekršajne i kaznene postupke te provedbu sudskih odluka. Ono što bih posebno naglasila da je u 2020. godine istekla šestogodišnja Nacionalna strategija za prava djece i zahtijevamo njeno hitno donošenje kako bi se što bolje unaprijedio sustava zaštite prava djece i kako bi se što bolje unaprijedilo i rad tih novih odjela specijaliziranih obiteljskih odjela unutar obiteljskoga suda. Hvala.
I vama. Gospodin Ante Kujundžić, ispred Kluba zastupnika MOST-a također završno. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, u ovom završnom dijelu kratko ću se osvrnuti na sve ono što je izrečeno u ime kluba i dodati sve ono za što nije bilo dovoljno vremena. Dakle, u kontekstu revidiranja normativnog okvira stalnih sudskih vještaka, procjenitelja i tumača, dakle njihova uloga u pravosudnom procesu je uvelike valorizirana njihovim nagradama te bi stoga isti trebali preuzeti i jedan dio odgovornosti za sve negativno što se dešava, a posljedica je zapravo njihovog angažmana ili ne angažmana. U kontekstu uvođenja funkcije ravnatelja sudske uprave smatramo ga, smatramo je nepotrebnom. Dakle, bolje i učinkovitije za sami sustav bilo bi da se za taj novac doda koja, kojeg referenta više u zemljišne knjige ili sudskog savjetnika više za rješavanje zemljišno knjižnih predmeta koji predmeti uz naknadu štete čine većinu predmeta u manjim općinskim sudovima kao što je onaj u Makarskoj. A broj koji ih se također može svesti na minimum na način da se izmjenama odredbi Zakona o zemljišnim knjigama proširi mogućnost vođenja pojedinačnih ispravnih postupaka koji su jednostavniji, brži, pravilniji, a u pravilu ih vode sudski savjetnici ili zk referenti. Što se tiče polaganja posebnog stručnog ispita za službenike u sudovima, ponavljam kako ispiti mogu biti nešto ozbiljno što dokazuje ispit tipa pravosudnog ispita, a u protivnome za sve ostalo je Josipa Rimac na raspolaganju. Što se tiče Visokog kaznenog suda RH on je definitivno dobro zamišljen projekt ukoliko bude ozbiljnosti i volje da se isti uhvati u koštac s problemima u kaznenom sudovanju. Ukoliko bude reprezentativni kao primjer presude nedavno, ovih dana u Slobodnoj Dalmaciji bivšeg imotskog gradonačelnika onda stanje neće biti dobro i bolje bi da nema, bolje bi bilo da nema nikakvog kaznenog suda. Što se tiče predmeta kojima se zapravo uređuju obiteljski odnosi odnosno obiteljsko pravni predmeti također je to ministre u načelu hvale vrijedan projekt budući da je ovaj zakon samo stvaranje preduvjeta da bi se mogla provesti promjena vezana za obiteljske predmete. Sama specijalizacija sudaca u smislu učinkovitije obiteljsko pravne zaštite nije do sada doprinijela većoj učinkovitosti sudaca, niti kvalitetnom rješavanju ovakvih vrsta predmeta. Teorijski gledano ukoliko uistinu mimo ovih negativnosti koje će se morati riješiti zaživi ova ideja tada bi moglo doći do rasterećenja manjih sudova te bi se moglo postići kvalitetna razina pravne zaštite za ovu kategoriju stranaka koje su najosjetljivije. U praksi i sada na većim sudovima imamo suce koji rade samo ovu vrstu predmeta i isti nisu posebno napredovali kako sam već rekao u stručnom smislu te razinu pravne zaštite nisu podignuli na neku zavidnu razinu, štoviše samo su procesno napredovali jer ovakvi predmeti imaju posebne procedure. Međutim, u suštini se nije ništa izmijenilo te se po tim predmetima u velikoj mjeri radi površno i nestručno, a što je posljedica i manjkavost kako rekoh i zakona i naravno svih ustanova koje sudjeluju u ovakvom obliku predmeta. Sve prednje navedeno zapravo dovodi do zaključka da niti specijalizacija, niti sve … ne mogu donijeti učinkovitost bez pravog zakonodavnog okvira. Pa više predmeta ove vrste je kvalitetno riješeno od kada je neplaćanje uzdržavanja kazneno djelo. Pa ako ne plaćaš obveze prema djetetu ideš u zatvor, nego sve specijalizacije i školovanja sudaca kod osude u kaznenom za neplaćanje dobiješ uvjet, pa ako i dalje ne plaćaš onda ti opozovu uvjet i ideš u zatvor. I nekim čudom se dogodi da svaki takav nađe pare i plati. Dok nije bilo ovakvog uređenja većina tih i takvih sebičnih pojedinaca bi taj novac umjesto vlastitome djetetu potrošilo u nekoj lokalnoj birtiji, kockarnici ili kladionici. Što se tiče samog izbora predsjednika Vrhovnoga suda Republike Hrvatske možda bi bilo najbolje ako se ikako može iz ove jednadžbe izbaciti Predsjednika Republike Hrvatske bar dok ne dođe za predsjednika netko tko je iz iste vladajuće stranke dakle da li bila riječ o HDZ-u ili SDP-u je manje važno. Da treba nam kao nekakvo mišljenje Ustavnoga suda, pa tko sjedi u Ustavnome sudu? Sve vrsni pravnici koji nemaju apsolutno nikakve veze s politikom, ili je to samo jedna floskula? Kako god vjerujemo u dobru nakanu koja je vidljiva u velikom dijelu dakle svega onoga što možemo iščitati u ova dva zakona i kao Klub Mosta ćemo vam dati zeleno svjetlo za drugo čitanje. Hvala vam.
Vrijeme. I gospođa Sandra Benčić također završno u ime Kluba zastupnika i zastupnica zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, već sam prije nekih mjesec dana ovdje govorila što je neko naše očekivanje od reformskih zahvata u pravosuđe, između ostalog i ovih zakona o kojima danas ovdje govorimo. Dakle, naš jedan od temeljnih zahtjeva je bio da se zaustavi i na neki način poništi privatizacija pod navodnicima kažem određenih vrsta sudskih postupaka kao što su primjerice ovršni postupci i da se vrati pod okrilje sudova s time da se određene repetitivne predmete koje sudovi imaju, to nisu samo ovrhe, nego i neki drugi, rješava uz visok stupanj automatizacije tih procesa i uz korištenje novih digitalnih tehnologija. S druge strane da se kompleksne i važne predmete rješava u posebnim fleksibilno oblikovanim procedurama koje se ravnaju prema potrebama određenog slučaja uz korištenje modernih metoda upravljanja predmetima i naravno timski rad na sudovima. Jednako tako dakle tražili smo da se osigura pristup sudovima za sve tzv. prave sudske slučajeve, a da bi se oslobodili kapaciteti spominjali smo da treba reducirati krug predmeta u kojima sud provodi samo specifično sudsko administriranje i da se takvi poslovi prebace na sudske službenike. Također tražili smo poticanje autonomnog rješavanja sporova i građenje ustava alternativnog rješavanja sporova uključujući i u potrošačkim sporovima. Isto tako i tu možemo jedan dio ovog podržati, a to je da smo predlagali specijalizacije unutar sudova. Dakle, ne osnivanje posebnih sudova, već specijalizacije unutar sudova koje treba postići mjerama tih specijaliziranih odjela unutar strukture ovih redovnih sudova koje imamo. Međutim, isto tako smatramo da je potrebno reorganizirati cijelu mrežu sudova na način da se prekine veza između područja sudske nadležnosti i upravne organizacije države. Znači optimalna organizacija mreže prvostupanjskih sudova u Hrvatskoj prema našem prijedlogu trebala bi imati maksimalno 12 sudova, a mreža područnih sudova bi trebala imati maksimalno 4 suda po mogućnosti u središtima pravne izvrsnosti u kojima se nalaze naravno i pravni fakulteti i većina institucija. To ne znači, to ne znači naravno da ne bi ostajali sudski uredi i službe i u drugim gradovima, ali oni bi bili dio ovih sudova područnih ili prvostupanjskih, a ne da imamo doslovno ovakav broj sudova koje imamo koji nisu međusobno uvezani u takvu mrežu. Također ono što stalno naglašavamo je da je potrebno promijeniti zapravo model na koji način se postaje sudac ili sutkinja. Dakle, u najvećem broju slučajeva danas suci i sutkinje su tzv. karijerni suci dakle osobe koje ulaze u sustav već po završetku svog školovanja budu prvo savjetnici, nakon toga postaju suci. Ono što smatramo da bi bilo dobro i propisati je da se minimalno 1/5 mjesta kod imenovanja sudaca rezervira za tzv. kolateralna imenovanja iz redova profesora, uglednih pravnih stručnjaka i odvjetnika. Zašto je to važno? Važno je dakle osigurati da ljudi koji se bave naravno pravnom profesijom, ali iz drugih uglova ili unutar drugih područja ulaze i u sudstvo jer to donosi jednu novu dinamiku i novu razmjenu znanja. Kada vi imate tako veliki postotak sudaca koji karijerni suci znači od svoje 24. su na sudu, od 24. godine su na sudu i nisu ništa drugo radili osim tog dijela imate samo jačanje tog efekta zatvaranja sudova prema vani i prema ostalim institucijama. Također smatramo da Državno sudbeno vijeće treba fundamentalno reorganizirati i drugačije konceptualizirati i da bi u određenim predmetima DSV je trebalo odluke donositi isključivo konsenzusom, te da se unutar njega treba formirati [[Upadica: Hvala]] stegovni sud sa profesionalnim predsjednikom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti. Sad prelazimo poštovane zastupnice i zastupnici kao što smo jutros odlučili na objedinjenu raspravu slijedeće dvije točke: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z. br. 208. i - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z. br. 210. Predlagatelj Vlada je RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu preciznije se uređuje postupak imenovanja glavnog Državnog odvjetnika RH, propisuje se obveza periodičnog obnavljanja sigurnosne provjere državno odvjetničkih dužnosnika, te se unaprjeđuje sustav njihovog obveznog usavršavanja. Kao i kod izmjena Zakona o sudovima kojeg smo prethodno raspravili sukladno pravnim shvaćanjima ustavnog suda mijenjaju se odredbe i u postupku imenovanja glavnog državnog odvjetnika. Državno odvjetničko vijeće Vladi RH dostavit će samo pravodobne i potpune prijave. Ukoliko Vlada RH u roku od 15 dana od dana zaprimanja mišljenja nadležnog odbora HS ne predloži niti jednog kandidata, državno odvjetničko vijeće u roku od 8 dana poništit će javni poziv i ponovno pokrenuti postupak imenovanja predsjednika, predsjednika odnosno glavnog državnog odvjetnika. Provedba sigurnosnih provjera za državno odvjetničke dužnosnike prilikom imenovanja propisana je i Zakonom o državnom odvjetničkom vijeću. Ovim izmjenama uvodi se i periodična obnova sigurnosne provjere za sve zamjenike svakih 5.g. od njihovog stupanja na dužnost. Procedura je takva da državni odvjetnici podnose zahtjev za obnovu sigurnosne provjere SOA-i. Konačnu odluku o postojanju sigurnosnih zapreka donosit će posebno povjerenstvo koje će imenovati kolegij Državnog odvjetništva RH iz reda zamjenika glavnog državnog odvjetnika. Glavni državni odvjetnik će o eventualno utvrđenoj sigurnosnoj zapreci obavijestiti sve ovlaštene predlagače stegovnoga postupka. Stupanjem na snagu ovoga zakona za sve zamjenike državnih odvjetnika koji su sigurnosne provjere prošli prije više od 5.g. zatražit će se obnova provjere. Kako bi se dodatno potaknulo stručno usavršavanje državno odvjetničkih dužnosnika mijenjaju se i odredbe o stručnom usavršavanju, dinamiku obveznog stručnog usavršavanja državno odvjetničkih dužnosnika uredit će se posebnim pravilnikom. Dodatno, uvodi se i obveza polaganja posebnog dijela stručnog ispita za službenike u državnim odvjetništvima nakon uvođenja elektroničke provedbe državnog stručnog ispita. Propisuje se obveza donošenja Pravilnika o unutarnjem redu državnih odvjetništava, definira se ovlast pravosudne inspekcije Ministarstva pravosuđa i uprave i uvjeti pod kojima se državni dužnosnici i državno odvjetnički dužnosnici mogu obavljati te poslove, preciziraju se također uvjeti za ravnatelje državno odvjetničke uprave, te se propisuje da ravnatelje državno odvjetničke uprave imaju sva veća prvostupanjska državna odvjetništva s 15 ili više imenovanih zamjenika ili sva viša državna odvjetništva. U postupku priznavanja prava pravosudnih dužnosnika na naknadu za odvojen život od obitelji definira se pojam članova obitelji. Kada je riječ o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava ovim se prijedlogom radi bolje organizacije rada i lakšeg upravljanja predlaže razdvajanje Općinskog i državnog odvjetništva u Zagrebu i ustanovljavanje Općinskog građanskog državnog odvjetništva u Zagrebu za postupanje pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu, Općinskim radnim sudom u Zagrebu i Općinskim sudom u Sesvetama u odnosu na građanske predmete, te općinski kazneni sud odnosno općinsko kazneno državno odvjetništvo za zastupanje pred Općinskim kaznenim sudom u Zagrebu, Općinskim prekršajnim sudom u Zagrebu i Općinskim sudom u Sesvetama u odnosu na kaznene i prekršajne predmete. Cijenjene zastupnice i zastupnici, usvajanjem ovih izmjena učinit će se dodatni iskoraci u unaprjeđenju rada državnog odvjetništva. Uvođenjem kontinuiranih sigurnosnih provjera državnih odvjetnika želimo osigurati najviše standarde u obnašanju državno odvjetničke dužnosti i ojačati povjerenje građana u pravosudni sustav. Te sigurnosne provjere provodit će se prema najvišim standardima struke bez ikakvog utjecaja izvršne vlasti. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, evo nastavljamo dalje sa izmjenama i dopunama pravosudnih zakona. Svakako da treba pohvaliti dakle i ove mjere koje idu vezano i za imenovanje glavnog državnog odvjetnika, vezano i za sigurnosne provjere državno odvjetničkih dužnosnika, stručno usavršavanje, polaganje posebnog dijela stručnog ispita, ali evo čuli smo danas da ovo nije paket reformskih zakona nego da je ovo za učinkovitije pravosuđe. Dobro je da se sjetimo da smo upravo u srpnju 2018.g. išli sa izmjenama 6 zakona vezanih za pravosuđe kada smo išli i sa reformskim mjerama sa spajanjem općinskih i prekršajnih sudova, kada smo i smanjili broj sudova na području RH ujedno smanjili i broj zaposlenih djelatnika, omogućili djelatniju i pristupačniju dakle pravosudnu i sudsku podršku svim građanima grada, RH i da je ovo jednostavno nastavak u tome smjeru.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Da, ovdje imamo paket zakona koji se odnose na dodatne odnosno nove promjene u pravosudnom sustavu koje idu za time da taj sustav bude efikasniji i učinkovitiji. Dakle, svjesni smo velikog broja neriješenih predmeta, dugotrajnosti postupaka, dakle u 2019. je ukupan broj građanskih parničnih postupaka odnosno trajanje tih postupaka je bilo 133 dana i idemo za tim da i kroz akcijske planove i kroz promjene Zakona o parničnom postupku ti postupci traju kraće i da se riješi veliki broj neriješenih predmeta koje smo početkom ove godine imali 460.000. Dakle, brojne aktivnosti se poduzimaju ne samo kroz izmjene zakonodavnog okvira nego kroz određene projektne aktivnosti, dakle Nacionalni plan otpornosti i oporavka, dakle 13 reformi, 6 investicija, a isto tako, Višegodišnji financijski okvir su prilika da se naprave dodatni iskoraci i da naše pravosuđe bude efikasno i učinkovito. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. U zadnjem Izvješću DORH-a vidjeli smo dosta lošu statistiku što se tiče samog kadrova DORH-a, ali pod statistiku mislim na godine starosti zaposlenika. Zanima me, jesu li u planu novi natječaji, nova zaposlenja, pomlađivanje kadra samoga DORH-a i jeste li uopće na tu temu pričali sa glavnom državnom odvjetnicom? Već dugi niz godina novi pravnici i novi studenti prava teško nalaze svoje mjesto u pravosudnim tijelima, je li, bilo je i zabrane zapošljavanja, ali po ovim statistikama i sa sudova i sa DORH-a i sa državnih odvjetništava vidimo da se takav trend nastavlja i da to nije dobro i da za nekoliko godina mogli bi doć u ozbiljne probleme, što se tiče i samih napredovanja i godina iskustva jer toga nećemo imati u sustavu. Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle svake godine kada se priprema proračun za sljedeću godinu, naravno, komuniciramo i sa Vrhovnim sudom i sa glavnom državnom odvjetnicom u smislu potreba i proračuna i glavnog državnog odnosno DORH-a, dakle tu na svaki zahtjev, odnosno DORH traži suglasnost od Ministarstva pravosuđa za nova zapošljavanja. Dakle tu svakako Ministarstvo ukoliko to dopušta sistematizacija i ako postoje slobodna mjesta ili se radi dakle o odlascima u mirovinu, Ministarstvo izdaje suglasnost i omogućava dakle zapošljavanje novih i dužnosnika i službenika u državnim odvjetništvima. Ja bih samo istaknuo da je unazad nekoliko godina kontinuirano se povećava proračun DORH-a, kontinuirano se povećava i proračun i USKOK-a, tako da nas i svaka, svaki njihov zahtjev, reagiramo u skladu naravno s proračunom. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Jeckov.
Zahvaljujem. G. ministre, smatrate li da je dosdašnja praksa da državnoodvjetnički dužnosnici se educiraju samo jednom godišnje?
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle ista tema kao i u Zakonu o sudovima, dakle mi smo izmjenama Zakona o sudovima, maloprije predloženima i ovim izmjenama Zakona o DORH-u uvodimo mogućnost da se, i obvezu, da se državni odvjetnici, ali i suci dakle educiraju ne samo jednom godišnje, najmanje jednom, tako je bilo sada propisano, nego više od jednog puta godišnje. Dakle, imamo Pravosudnu akademiju, revidirat ćemo kroz izmjene zakona samu tu Akademiju i uvest ćemo kroz podzakonske akte obvezu edukaciju usavršavanja i više od jednom puta godišnje. Dakle i kroz obiteljske odjele koje formiramo kroz izmjene Zakona o sudovima, dakle to traži dodatnu edukaciju sudaca, vjerujem da i neke nove, neka nova područja traže dodatne edukacije državnih odvjetnika, tako da tu u suradnji sa Pravosudnom akademijom razvijamo te programe i omogućavamo usavršavanje koje vjerujem da ćemo podzakonskim propisom urediti na način da ne bude jednom godišnje nego više puta godišnje i da ono bude obavezno. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, dakle u Hrvatskoj je sustav posložen tako da politička elita zajedno s političarima koji su predmet istraga ili akteri afera odlučuje o glavnom državnom odvjetniku, odnosno o njegovom radu koji bi zapravo trebao stati na kraj toj političkoj korupciji. Govorim, dakle o podnošenju Izvješća o svom radu kojeg nam jednom godišnje treba podnijeti sam glavni državni odvjetnik. Je li to dobar put izlaska iz močvare u kojoj je Hrvatska zaglibila i koja nas je zapravo prikovala na europsko dno po svim pokazateljima, a posebno kada govorimo o korupciji? Zahvaljujem.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle pravosudna tijela, bilo da je riječ o sudovima, državnim odvjetništvima ili specijaliziranim tužiteljstvima poput USKOK-a, dakle rade neovisno i samostalno svoj posao, nema nikakvog upliva i utjecaja izvršne ili neke druge, zakonodavne vlasti na njihov rad, tako da odbacujem te teze da izvršna vlast utječe na njihov rad. Dakle, mi smo tu da im osiguramo kvalitetni zakonodavni okvir, da im osiguramo materijalne uvjete za rad, da im osiguramo suglasnosti za zapošljavanje i službenika i dužnosnika, a na njima je dakle, na DSV-u i DOV-u da provedu postupke i odaberu najbolje kandidate. Hvala.
Poštovani zastupnik Grmoja.
U ovim zakonima se također bavimo tehnikalijama oko ponavljanja javnog poziva za izbor glavnog državnog odvjetnika, znamo kakav smo skandal imali sa bivšim glavnim državnim odvjetnikom, dakle mogućnost da se Vladi i Saboru zataje bitne informacije iz životopisa, poveznica s različitim tajnim društvima, s različitim društvenim, političkim, financijskim skupinama zapravo pokazuje da mi ovdje kad biramo glavnog državnog odvjetnika možemo birati mačka u vreći i ono što je nama potrebno, to su drugačiji realni, a ne formalistički kriterij izbora, dakle da oni budu provjerljivi, da se propiše odgovornost za krive informacije iz životopisa ili za skrivanje određenih informacija i vrijeme je da kandidati počnu prolaziti rešetanje, dakle ne samo HS-a, nego i cjelokupne javnosti. Znamo kako u Americi traje izbor na nekakve bitne funkcije i to bi bio, to bi bila prava reforma.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, proceduru smo pojasnili i u području imenovanja predsjednika Vrhovnog suda i ovdje u Zakonu o DORH-u i proceduru imenovanja glavnog državnoga odvjetnika RH. Naravno, uvodimo i sigurnosne provjere, kako smo uveli za suce, vjerujem da ćemo s ovim promjenama vraćati polako povjerenje građana u hrvatske institucije, prvenstveno one o kojima danas ovdje raspravljamo, dakle DORH i sudovima. Hvala.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani ministre. I sami ste u svom izlaganju rekli da sada uvodimo zakonom i obvezu polaganja posebnog ispita za službenike u državnim odvjetništvima te postoji mogućnost da oni koji u određenom roku ne polože taj ispit da im prestane i služba. Naravno da je dobro uvođenje polaganja ispita zbog toga što se na taj način se provjeriti stručnost službenika i na taj način se postiže što veća stručnost. Međutim, zanima me što to znači za one službenike koji su već dugo u sustavu? Da li će oni isto tako morati polagati takav ispit? Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Dakle, ovdje se radi o usklađivanju sa izmjenama zakonodavnog okvira koji se odnosi na državni stručni ispit gdje je Ministarstvo pravosuđa ostavljena mogućnost da u posebnom dijelu državnog ispita se posebno propiše odnosno da se propiše poseban dio državnog ispita za pravosudne službenike odnosno za službenike koji rade u pravosudnim tijelima. I upravo smo mi kroz Zakon o Državnom odvjetništvu i Zakon o sudovima propisali dakle poseban dio. Dakle, to se odnosi zapravo za sve one koji budu profuturo polagali državni stručni ispit on će se sastojati od dva dijela dakle općeg i posebnog dijela. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre ja nekako mislim da stvari treba nazvati pravim imenom. Ovo idete u izmjene i dopune zakona i ovo su zapravo određene tako izmjene koje ste zaključili da sukladno praksi trebaju napraviti. Ne može se to zvati reforma. Nije reforma to da vi umjesto plavog odijela nosite sivo odijelo. Dakle to apsolutno nije reforma. Ali moje pitanje će biti vrlo jednostavno. Budući da ste ministar koji je i nadležan i za temu uprave dosta u posljednje vrijeme u zakonima imamo da se stvari koje se ne žele riješiti zakonom prebacujemo na pravilnike, prebacujemo na uredbe, prebacujemo na određene ovlasti ministara. Vi tako i u ovim zakonima imate. Mene zanima, dakle, uvijek ima mogućnost da ministar daje određene naputke o radu i sve ostalo, ali me zanima ta tanka linija u kojoj vi odlučujete da nešto ne definirate zakonom, nego da definirate pravilnikom. Ovdje ste recimo s ovlasti ministra prebacili na pravilnik opseg financijskog materijalnog poslovanja Državnog odvjetništva odlučili ste to sa ovlasti prebaciti na pravilnik. Gdje je ta tanka linija?
Hvala. Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, kada gledamo nomotehnički dakle kod izrade propisa odnosno prvenstveno zakona dakle on bi trebao biti onako razumljiv, sažet i ono sve što se propisuje detaljnije od onoga što je u zakonu je namjera zakonodavca odnosno predlagača da je u podzakonskom propisu. Tu je niz stvari koje smo mi i u Zakonu o sudovima i u Zakonu o Državnom odvjetništvu propisali kroz podzakonske propise da ćemo regulirati te detalje za koje smatramo i procijenili smo da nema mjesta u zakonu da opterećuju zakonski tekst već da oni budu u podzakonskim propisima. Dakle, podzakonski propisi bilo da je riječ o pravilniku ili nekom drugom podzakonskom propisu i ono obvezuje dakle sve adresate na koje se ono odnosi bez obzira da li je riječ o zakonu ili podzakonskom propisu. Dakle da je to čisto nomotehnički da zakon bude jasniji da nije opterećen nekakvim detaljnijim normiranjem, tako da evo procijenili smo da u određenim situacijama u određenim područjima možemo efikasnije to riješiti kroz neki podzakonski propis. Hvala.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Uhićenje Plenovićeve ministrice Gabrijele Žalac zapravo je prva konkretna korit Hrvatske od članstva u Europskoj uniji, jer Hrvatska je talac korumpiranih, udbaških pravosudnih struktura koje su medicinskim rječnikom rečeno karcinom nad hrvatskom budućnošću. USKOK nam se ruga kada istražuje koliko je piva i vina nekakav župan popio na nekakvom ručku, a milijune i milijarde ne vidi. Jeste li svjesni da kao što je Gabrijela Žalac živjela u iluziji da će je Plenkovićeva zaštita očuvati od kaznenoga progona, da će isto tako doći vrijeme kada će se procesuirati i utjecaj na pravosuđe? Jer kada vi iz Vlade DORH-u zabranjujete istraživanje primjerice slučaj ministra Marića i kredita u HBOR-u, ali i Plenkovićeve uloge u tim rabotama to je utjecaj na pravosuđe i kazneno djelo. Korupcija koju vi provodite izravni je uzročnik da nam primjerice naši učitelji imaju takve plaće da se neda živjeti s njima.
Kolegice Vidović Krišto, ovo što ste govorili je izvan teme. Mi govorimo o dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu i sjedištima državnih odvjetništava. Ja vam radi toga dajem opomenu i ja vas molim ne radite to ubuduće. Člankom 232. sam vam dao tu opomenu. Molim vas nemojte to raditi ubuduće i nemojte zlorabiti bojim se povredu Poslovnika. Izvolite.
Članak upravo taj 232. ovo je itekako bilo u temi, jer DORH ne istražuje ni ministra Marića, ni Plenkovićevu ulogu u svim tim rabotama …
… /Upadica Reiner: Dobro, dajem vam drugu opomenu sukladno članku 232. jer…/ …
… a danas raspravljamo o DORH-u.
... govorit opet izvan teme i samim time gubite pravo na govor. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora povrijedili ste niz članaka, ali evo ja ću se pozvati na članak 238. Kolegica je govorila o radu glavnog državnog odvjetništva, a tema da ja vas podsjećam, možda ste zaspali, ne znam jeste li ručali prije, možda vas je uhvatio umor nakon ručka. Dakle tema je Glavno državno odvjetništvo i ja vas molim da povučete ove opomene koje ste dali kolegici.
Ja ću dati i vama temeljem članka 239. opomenu i savjetujem vam da me ne učite kako voditi sjednicu. Vi ćete sigurno kako vam paklenski dobro napreduje stranka sigurno doći na vlast jednoga dana pa ćete tu sjediti i onda možete voditi sjednicu kako god želite, a sada riskirate drugu opomenu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora iz redova stranke kojoj tako dobro ide da je Vrhovni sud potvrdio da je koruptivna organizacija, čija je današnja članica Predsjedništva uhićena od strane Ureda europskog javnog tužitelja, ja vam čestitam na tome kao vam dobro ide, a žalim hrvatske građane koji moraju trpjeti vašu korupciju …
… /Upadica Reiner: Odlično. Temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi./ …
… koji napuštaju Hrvatsku itd.
Izvolite, poštovana zastupnica Nikolić ima repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Ulaskom u EU, otvorila su nam se vrata europskom tržištu rada. Isto tako i stranim državama članicama otvoren je pristup hrvatskom tržištu rada. Zakon o odvjetništvu omogućilo bi liberalizaciju tržišta odvjetničkih usluga u RH. Molim vas objašnjenje, kao i garancija, da se time neće staviti u nepovoljniji položaj naša odvjetnička društva i kada strani ti, odvjetnička društva dođu kod nas na tržište. Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Dakle, raspravljamo i predstavljamo Zakon o DORH-u i Zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, tako da, vaše pitanje se odnosi na Zakon o odvjetništvu koje će biti na raspravi nakon što raspravimo Zakon o DORH-u i Zakon o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Hvala.
Poštovana zastupnica Puljak ima.
Poštovani ministre, u Izvješću glavnog državnog odvjetnika za prošlu godinu navedeno je da USKOK ima svega 33 pravosudna djelatnika koja bi trebali pokriti nadležnost čitave RH. Mislite li da su 33 pravosudna djelatnika dovoljna za otkrivanje evo, svih korupcijskih afera za koje saznajemo iz medija iz dana u dan? Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle ne ulazimo u organizaciju rada odvjetništva, državnih odvjetništava, USKOK-a, dakle svaka od tih tijela ima određene akte kojima se uređuje ustrojstvo, sistematizacija, Ministarstvo tu, je tu da zapravo osigura sredstva i u proračunu da se u tim, da ta državna odvjetništva, da USKOK mogu neometano raditi, dakle na svaki zahtjev DORH-a ili USKOK-a Ministarstvo odobrava suglasnosti za zapošljavanja. Dakle, njih zapošljava odnosno imenuje DOV, tako da ovisi o organizaciji rada koju prvenstveno uvode i glavna državna odvjetnica i ravnateljica USKOK-a. Koliki je broj ljudi potreban, ja u ovom trenutku to ne znam.
Hvala vam lijepo poštovani ministre. Sada ćemo ići na raspravu pa će prva govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle Zakonom o DORH-u uređuje se ustrojstvo i nadležnost državnih odvjetništava, unutarnje ustrojstvo državnih odvjetništava, ovlasti, prava i dužnosti državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, obavljanje poslova pravosudne uprave, državnoodvjetničke uprave u državnim odvjetništvima, zatim, ovlasti državnoodvjetničkih savjetnika, čuvanje službene tajne, osiguranje sredstava za rad državnih odvjetništava te druga pitanja važna za njihov rad. Izradi ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o DORH-u prvenstveno se pristupilo, kako navodi predlagatelj, radi preciziranja odredbi o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH, zatim propisivanja posebnog načina provedbe postupka obnavljanja temelja sigurnosne, temeljne sigurnosne provjere državnoodvjetničkih dužnosnika te unaprjeđenja sustava njihovog obveznog stručnog usavršavanja, ali i uređenja pojedinih pitanja koja se odnose na državne službenike zaposlene u DORH-u. Posebno je važan čl. 5, ovim člankom dodaje se u Zakon o DORH-u novi članak 99a koji propisuje provedbu periodične temeljne sigurnosne provjere svih zamjenika državnih odvjetnika, a budući da je ista neodvojivo vezana uz pretpostavke za uredno obnašanje državnoodvjetničke dužnosti. S obzirom da se temeljne sigurnosne provjere provode u postupcima imenovanja zamjenika državnih odvjetnika i da je prema zakonu koji uređuje provedbu sigurnosnih provjera, propisano da se provedene sigurnosne provjere obnavljaju svakih 5 godina, navedeni se postupak propisuje i posebnim zakonom. Navedeni postupci provodit će se sukladno zakonu koji uređuje sigurnosne provjere, osim ako ovim Zakonom nije drugačije propisano, a posebno se propisuje dostava Izvješća o provedenoj sigurnosnoj provjeri nadležno za davanje konačne ocjene o postojanju sigurnosnih zapreka te davanje obavijesti o utvrđenom postojanju sigurnosnih zapreka. Ministar nadležna za poslove pravosuđa ovlašćuje se pravilnikom propisati postupak podnošenja zahtjeva za obnavljanje sigurnosne provjere. Navedeno se ne odnosi na glavnog državnog odvjetnika. Zamjenici su dakle, daleko veća prijetnja sustavu od samog glavnog državnog odvjetnika. Ovo zaključujem iz teksta prijedloga zakona koji je predmet današnje rasprave. Poštovane kolegice i kolege, poštovana hrvatska javnosti, dopustite da vas nakratko podsjetim na ne tako daleka događanja u Lijepoj našoj kada govorimo o glavnom državnom odvjetniku pa sami onda procijenite je li bila nužna izmjena ovog Zakona koju je predlagatelj propustio sugerirati, a pokazalo se kao izuzetno bitna. Dakle, govorimo o sigurnosnoj provjeri kandidata za glavnog državnog odvjetnika. Kada je bivši državni odvjetnik, glavni državni odvjetnik Jelinić 2018. predložen za glavnog državnog odvjetnika, premijer Plenković je rekao da ima potrebno iskustvo za obavljanje te funkcije, istaknuvši da Vlada smatra kako je riječ o kvalitetnom kandidatu i čovjeku koji ima profesionalni i ljudski integritet i koji će svoj posao obavljati savjesno, u skladu sa zakonom i nepristrano. Njegov prethodnik na čelu DORH-a Dinko Cvitan tada ga je opisao kao apsolutnog profesionalca koji je prošao sve instance te poznaje sustav, ljude i probleme. Kolega zastupnik Bošnjaković je pak, naveo njegovo imenovanje i obrazložio potrebom za dolaskom nove energije koja će pridonijeti još boljem radu DORH-a. No, ubrzo nakon odluke o razrješenju, predsjednik HS-a Gordan Jandroković ustvrdio je da Jelinić nije u trenutku svoga izbora deklarirao informaciju da je član lože slobodnih zidara te kako se u njegovom slučaju radi o podvojenoj lojalnosti. Sve to ukazuje na potrebu izmjena zakona u dijelu sigurnosne provjere koju kandidat za glavnog državnog odvjetnika ne prolazi u postupku imenovanja na tu dužnost. U članku 13. aktualnog Zakona o sigurnosnim provjerama navode se osobe koje se sigurnosno provjeravaju i ni u njemu se ne navodi kandidat za glavnog državnog odvjetnika. U jednom stavku stoji da se provjeravaju osobe koje se primaju na rad ili rade u specijalnim tijelima za suzbijanje organiziranog kriminala i korupcije. No, to se odnosi na djelatnike USKOK-a, ali ne i na glavnog državnog odvjetnika i njegove suradnike. Bi li članstvo glavnog državnog odvjetnika u udruzi masona bilo tada otkriveno da je on podvrgnut provjeri, ostaje ipak stručnjacima za procijeniti. No u sklopu sigurnosne provjere najvišeg prvog stupnja osobe moraju ispuniti upitnik u kojem su pitanja o njihovom materijalnom stanju, o materijalnom stanju njegove uže obitelji, gdje su boravili u inozemstvu, od kojih bolesti boluju itd., ali nema pitanja o članstvu u nevladinim udrugama i organizacijama. Osobama koje ispunjavaju upitnike daje se na volju da prema vlastitom izboru prijave članstvo u takvim organizacijama ili udrugama. Razmotrimo kratko i situaciju kada glavni državni odvjetnik podnosi Izvješće o svom radu u Hrvatskom saboru u kojem sjede kolege zastupnici stranke čiji je predsjednik ali i stranka predmet osuđujućih presuda, zatim trgovci mandatima kao i bivši ministri koji bi se trebali naći na udaru USKOK-a i samog Državnog odvjetništva, ali i oni koji su izabrani na jednoj listi, a promijenili su tabor prešli iz oporbe u vladajuću ekipu, neki su čak promijenili i svjetonazor i to u Hrvatskom saboru najvišem predstavničkom i zakonodavnom tijelu u kojem je većina posložena tako da je iznevjerila volju birača, što neki pravni stručnjaci smatraju korumptivnom radnjom. Od njih bi glavni državni odvjetnik trebao tražiti podršku u svom daljnjem radu, može li čudnije. Mi bismo trebali raspravljati i odlučivati o radu DORH-a i USKOK-a, je li put za Hrvatsku zemlju u kojoj je politička korupcija već godina rak rana čitavog društva upravo to da bi se izvukli iz dna gdje su nas smjestili vladajući. Recimo podsjetit ću vas kako je primjerice Tomislav Saucha raspravljao o izvješću koje je podnosio Dražen Jelinić, raspravljali su i bivši članovi Kluba pokojnog Milana Bandića, raspravljao je i Lovro Kuščević, Goran Marić, Milan Kujundžić, ministri koji su iz prethodne Vlade ispraćeni aferama oko imovine, nekretnina i u vezi pogodovanja. Oni koje bi državni odvjetnik trebao goniti odlučuju o njegovom radu i o njegovoj sudbini. Zašto bi ova današnja politika pomogla tužiteljstvu koje bi ga sutra mogla procesuirati? Glavni državni odvjetnik tražio je promjene zakona kojima bi se spriječilo odnosno ograničilo izlaženje sudova izvan svojih ingerencija kada odlučuju o optuženicima, naročito onim protiv političara. No, bi li se to moglo nazvati sukobom interesa? Tko se u Hrvatskoj uopće koga boji? Umjesto da političari strepe od istraga Državnog odvjetništva ono mora strepiti od njihovih opaski, pa i kritika, čak ih moliti da mu pomognu u njegovu radu. Primjerice kod kreiranja državnog proračuna određujući im sredstva za rad kako bi ih lakše progonio kada se ogriješe o zakone. To nije samo ponižavajuća, nego i poražavajuća situacija ne samo za glavnog državnog odvjetnika, već i za Državno odvjetništvo, ali i za čitavo društvo koje u živo promatra kako se to Hrvatska bori protiv političke korupcije tako da politika bira, ocjenjuje i odobrava rad glavnog državnog odvjetnika. Zvuči pomalo apsurdno, zar ne? Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Mosta vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Kujundžić i Grmoja. Najprije poštovani zastupnik Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovan hrvatska javnosti, dakle iako ministra tu nema vjerujem da će čuti, bilo bi nepošteno okriviti njega za sve pojedince koji se okaljaju ili okoriste unutar sustava te bace blato na cijeli sustav. No, on je ministar i odgovornost je na njemu da ovakvih ne bude, a i da onaj koji se usudi postojati da ga on izbriše sa lica zemlje ili sustava kao takvoga. A nama ostaje ponavljati i ukazivati na ono što nije dobro. I unutar samog Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o Državnom odvjetništvu mogao bih ovo obraćanje u ime Kluba započeti sa nizom raznoraznih loših pojavaka. No, radije ću iskoristiti vrijeme koje imam da bih ukazao na ono što valjda i svrha i smisao svih nas ovdje je, a to je učiniti stanje i život svakog pojedinca jednostavnijim i boljim, barem bi to trebao biti duh svakog zakona. Na žalost ovog nije. Dakle, ove promjene nisu ništa drugo nego jedan oblik kozmetičkog mazanja koje je sasvim nebitno za funkcioniranje samog sustava, iako bi se temeljitim izmjenama ovlasti samih državnih odvjetnika uvelike ubrzao rad sudova. A posebno gledajući ovlasti državnih odvjetnika spomenut ću ono što je ah svima nama najvažnije, a to su građanski odjeli. Građanski odjeli sudova zatrpani su zapravo predmetima u kojima je stranka RH te sami strah i manjak ovlasti dovodi do činjenice da državni odvjetnici najčešće odugovlače postupke izjavljivanjem žalbi čak kada je jasno da država nema nikakvog interesa u nekom predmetu spora. Na primjer, osoba tuži za utvrđenje prava vlasništva nekretnine koja je generacijama u njegovom posjedu. Naslijedio ju je unuk od djeda. U cijelosti je ograđena suhozidom. Unuk bi gradio kuću, podigao bi kredit, ženio bi se itd. i ostao na koncu konca živjeti evo hajmo reći na selu. Republika Hrvatska uknjižena u zemljišnim knjigama, postupak se pokrene i traje godinama. Po presudi žalba i čovjek vjerovatno, ako i dobije povoljnu presudu, izgubi volju za bilo kakvom gradnjom. Pa zar ne bi bilo, pobogu, logičnije da sami državni odvjetnik, pošto utvrdi sve činjenice i da ne postoji interes RH nad nekretninom koja je i tako očito tužiteljeva, odmah prizna pravo vlasništva čovjeku i time mu omogući da isti odmah podigne kredit, odmah uloži novac, potroši oko, pa primjera radi, milijun kuna, država samo od PDV-a sebi uzme negdje oko cca 200 tisuća i ako na to dodamo potrošnju svih onih sudionika koji sudjeluju u samoj gradnji, zarada države ne mnogo veća. Vjerujem da ćete se složiti s tim. Na ovakvim zakonskim rješenjima treba raditi kada pričamo o DORH-u, barem evo, u ovom građanskom odjelu, čija rješenja ad hoc dakle imaju blagotvoran učinak za državni proračun, a i za zadovoljstvo samih građana te smanjenje broja, velikog broja sudskih predmeta koji opterećuju ovaj sustav. Naravno, ovo je samo jedan od primjera kojima se može, kako rekoh na početku, učiniti život boljim i jednostavnijim svima nama kad iziđemo iz ove rabote kojom se trenutno bavimo, a i svima istovremeno, onima koji nisu unutar nje, koji žive u hrvatskoj svakodnevnici. Ako je to cilj ovog Zakona vama kao predlagatelju, onda učinite to, ja vjerujem, evo, da hoćete. Hvala.
U ime kluba nastavit će poštovani zastupnik Grmoja, izvolite.
Već sam u replici ministru govorio o tome kako bi trebao izgledati izbor za glavnog državnog odvjetnika i kakve bi sve kontrole i nekakve provjere trebao proći taj čovjek, ne sigurnosne provjere, jer smo vidjeli ovaj, što te sigurnosne provjere znače kod ovih osječkih sudaca, nego provjera javnosti. Dakle provjera javnosti, rešetanje ovdje u HS-u jer nam se ne može dogoditi da ispliva da je glavni državni odvjetnik član tajne organizacije, član masona i da je to krio, zapravo ovdje pred HS-om, zato sam ja i predložio izmjene zakona, dakle ne kritiziramo nego vam nastojimo i pomoći, kojima bi se kao kazneno djelo uvelo lažno svjedočenje pred tijelima odnosno lažni iskaz pred tijelima Sabora, radnim tijelima HS-a. Ali evo, uvjeren sam da i to nećete prihvatiti, što se tiče samog zakona, evo jedan detalj iz Zakona o DORH-u, naime u čl. 3 ovih izmjena kojim se novim stavcima dopunjuje čl. 71 Zakona, predviđa se da će u svakom državnom odvjetništvu, državni odvjetnik donijeti pravilnik o unutarnjem redu kojim će utvrditi radna mjesta i potrebu za radnim mjestima i zapošljavanjima, a sve to isključivo uz suglasnost samo ministra pravosuđa. U tom smislu, s obzirom da je glavni državni odvjetnik na čelu DORH-a te da glavno državno odvjetništvo i njegov ured na neki način najbolje poznaje potrebe sustava državnih odvjetništava i imaju pregled sustava te s obzirom da glavno državno odvjetništvo izvještava Sabor o radu svih državnih odvjetništava, cijelog sustava te na neki način odgovara i za rad svih državnih odvjetništava, ovo je neprihvatljivo jer za stvaranje radnih mjesta u državnim odvjetništvima, odobrava se, dakle bez izričite prethodne suglasnosti i glavnog državnog odvjetnika. To je uostalom i minimum financijske kontrole i autonomije sustava DORH-a koje se mora osigurati i to preko glavnog državnog odvjetništva, a ne da imamo situaciju da glava tog sustava ne zna što mu rade ruke ili prsti. I na kraju, ono što sam zapravo ovdje želio reći, to sam već i u govoru pozvao, trenutna smjena čelnog čovjeka SAFU-a, člana HDZ-a, s obzirom na ova uhićenja, a sad, zašto? Zato što je to najistaknutija pozicija u tom sustavu kontrole, dakle i to ima ogromne posljedice dakle na cjelokupni sustav kontrole i ja postavljam jedno pitanje. Što je radilo tijelo za ovjeravanje Ministarstva financija? Je li i kada ovaj izdatak za plaćeni softver ovjerilo kao ispravan i tražilo povrat kroz izjavu o izdacima? Ako nisu, jesu li nešto znali, a ako jesu, zašto nisu isto prijavili nadležnim institucijama na postupanje? Dakle, ovo je veliko pitanje, ponavljam ga za hrvatsku javnost. Dakle vezano uz ovaj softver i ove muljaže sa europskim fondovima i ovo je toliko ozbiljna stvar, ne za smjenu čelnog čovjeka SAFU-a koji dovodi u pitanje sve naše projekte i financiranje svih projekata iz EU fondova, dakle da ima imalo morala, Andrej Plenković bi danas dao ostavku. Osramoćeni smo pred EU institucijama, osramoćeni smo pred Europom, dolaze u pitanje, dakle sva [[Upadica: Kolega Grmoja, otišli ste od teme.]] sva, dolaze u pitanje sva financiranja [[Upadica: Molim vas, vratite se na temu.]] dakle putem EU projekata i ovo je ovdje skandalozno što radi potpredsjednik Sabora koji onemogućava raspravu, a raspravljamo o glavnom državnom odvjetništvu i ovdje je glavno pitanje [[Upadica: Da, a ne o Saboru.]] potpredsjedniče Sabora, što je radila i to je pitanje za milijun dolara i ja znam zašto me vi prekidate, to je pitanje za milijun dolara, što je radila Zlata Hrvoj Šipek i glavno državno odvjetništvo u ovom slučaju, da nama Ured europskog javnog tužitelja hapsi članicu Predsjedništva HDZ-a i bivšu ministricu koju je premijer Plenković ovdje branio u HS-u i koju se niste udostojali ni maknuti iz predsjedništva stranke. I vi ste oduzeli danas ovdje riječ određenim kolegama koji su o ovoj temi govorili, a ova tema itekako povezana. Dakle, što su radile hrvatske institucije i po vašoj reakciji sada, potpredsjedniče, vidi se da ste bili u krivu jer ste sami svjesni da ste mi izrekli dvije opomene bez ikakvog razloga i ostalim kolegama samo kako biste i dalje štitili dakle postupanje koje je za svaku osudu predsjednika Vlade Andreja Plenkovića koji je štitio ljude zbog kojih nam se sada cijela Europa smije, koji su muljali sa europskim fondovima. A ponovno ponavljam. Postavlja se pitanje što je radilo Ministarstvo financija dakle, je li potvrđivalo ove izdatke posebno ovaj za Softver i ako su imali saznanja … [[Govornik se ne razumije]]
Opet ste otišli od teme i sada ću vam člankom 232.
… [[govornik se ne razumije]] o tome zašto nisu reagirali. Dakle, sramotno je … [[Govornik se ne razumije]]
… /Upadica Reiner: … izreći opomenu./ …
[[Govornik se ne razumije]] potpredsjedniče Sabora znači iz redova HDZ-a ovo vaše ponašanje i ometanje ove moje rasprave. Ali kao što je ovo ponašanje vaše i smijanje na ove afere vas koštalo, tako će vas koštati i ovo ponašanje.
Sukladno članku 232. oduzimam vam riječ.
I jednog dana, i jednog dana, taj dan dolazi ćete odgovarati za svoje postupke [[Upadica: Opomenu.]] Hvala.
Hvala lijepo vama. Sada će u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Damir Bajs.
Gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege su Hrvatskom saboru dozvolite da vas pozdravim. Kada govorimo o današnjem danu već smo rekli to je dan zapravo u kojem bilježimo 5 zakona po dnevnom redu, koji su vezani uz reformu pravosuđa Republike Hrvatske. Jedan od tih zakona je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu. Govorili smo o povjerenju i moram reći da treba ponoviti koliko god je to potrebno puta. Naime, povjerenje naših sugrađana je na iznimno niskoj ravni najgore u cijeloj Europskoj uniji, a u nekim anketama 90% sugrađana ne vjeruje u pravni sistem. Naravno, u pravni sistem ne vjeruje niti Europska komisija, Europska unija što se vidi iz njihovog izvješća prema nama, pa i sam ministar pravosuđa dok je bio ovdje potvrdio je da ta percepcija ali i stvarnost pravosudnog sistema zapravo treba popraviti. Ja ću reći da ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu to sigurno neće se ništa posebno desiti. Ovdje imamo niz tehničkih stvari koje se vežu uz imenovanje glavnog državnog odvjetnika i ja bih rekao da osim rokova koji su ovdje točno precizirani dakle da li će biti 15 dana, 30 ili 8 to je zapravo manje bitno. Bitan je temelj i način izabira glavnog državnog odvjetnika koji se zapravo ni na koji način nije promijenio. Ono što se promijenilo jeste uvođenje tzv. sigurnosne provjere. Ja bih rekao da sigurnosna provjera može, a ne mora biti dokaz za nešto, ali ako je već sada u zakonu predviđena da ona bude dakle obvezna bilo bi dobro vidjeti zapravo što se dešava kada onaj tko je dakle član Državnog odvjetništva ili onaj koji je kandidat zapravo dođe u sigurnosnoj provjeri i dobije negativno mišljenje. Naime, iz zakona ne proizlazi ništa drugo, nego da će biti obaviješteni nadležni. Što to zapravo znači? Da je čovjek koji je državni odvjetnik, možda i glavni državni odvjetnik pao na sigurnosnoj provjeri, ali zapravo ništa po ovom Zakonu se neće desiti. Da li imamo automatsko razrješenje? Da li imamo nekakvu automatiku koja je zakonom ex lege propisana? Ne. Samo će se obavijestiti nadležni organi. Stoga uz naravno upitnost takvog rješenja pitanje je da li će to doprinijeti na bilo koji način onome što želimo a to je bolje učinkovitosti Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Moramo reći da uz dakle polaganje ispita, a govorimo naravno o ispitima za državne službenike koji tamo rade i moram reći jednu novinu, a to je da svi oni koji su zaposleni u državnom odvjetništvu će se zvati državnoodvjetnički službenici, što mislim da zbilja nije smisao ovoga Zakona. Ne vidimo nikakvu drugu promjenu unutar zakonodavnog sistema, koja bi opravdala bilo što. I današnje dešavanje i dešavanje od prije samo ukazuju na to da unutar pravosuđa naravno u pitanju su i sudovi, ali je u pitanju i Državno odvjetništvo Republike Hrvatske koje kroz dakle jednu zakonodavnu inicijativu koja bi trebala biti malo šira, jača i snažnija treba doći do promjena. Ali u redu, ako želimo da službenici u državnom odvjetništvu se sada zovu državnoodvjetnički službenici i to je nekakva mala reforma. Ne baš prevelika, a koliko će donijeti tome da naši sugrađani imaju povjerenja u ukupan pravni sistem to će vrijeme pokazati. Hvala.
Sljedeći je Klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, dakle objedinjena rasprava i treba reći da smo o trenutno ovim važećim zakonima čije su izmjene i dopune danas na dnevnom redu nismo donijeli tako davno. Zapravo o njima smo razgovarali 2018. godine. Međutim, u praksi su primijećeni određeni nedostaci i s tim u vezi dolazi, pristupamo izmjenama i dopunama cijelog seta zakona bilo da se radi o sudovima ili ovaj o odvjetništvu. Glavna novina u Zakonu o Državnom odvjetništvu tiče se u suštini imenovanja glavnog državnog odvjetnika odnosno odvjetnice. Ova novina inicirana je prvenstveno odlukom Ustavnog suda iz 3. mjeseca ove godine koja je donesena zbog potrebe preciziranja odredbi o postupku imenovanja predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, pa se ovim Zakonom precizira i postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika u Republici Hrvatskoj. Tačnije, preciznije su uređeni rokovi postupanja, zaprimljene prijave kandidata te sam postupak javnog poziva. Dakle, jednom smo se u sličnoj situaciji opekli zbog činjenice da postupak imenovanja u određenom dijelu pojedincima nije bio jasan što je dovelo do višemjesečne trakavice i prepucavanja, pa sada preveniramo eventualne neželjene scenarije i svojevrsni deja vu što je svakako dobro jer neće biti mjesta za različita tumačenja jasnijih zakonskih odredbi. S obzirom da postoje određene pretpostavke za uredno obnašanje državnoodvjetničke dužnosti ovim prijedlogom je zamišljena obveza državnih odvjetnika da za sve zamjenike svakih 5 godina od njihovog stupanja na dužnost podnesu zahtjev za obnavljanje provedene temeljne sigurnosne provjere, koji se putem ministarstva nadležnog za pravosuđe dostavlja nadležnoj Sigurnosno-obavještajnoj agenciji. Evo meni se ovdje javila jedna nejasnoća. Hoće li ove temeljne sigurnosne provjere biti puka formalnost naročito jer je propisano da će se provjera raditi svakih 5 godina od stupanja na dužnost? Pa će tako provjeravane osobe točno znati kada će ih se provjeravati, kada mogu očekivati čime im se ostavlja potencijalni prostor za tzv. peglanje situacije i popravljanje imagea. Možda je bolje da razmislimo o odredbi kojom će biti propisano da državni odvjetnik može zahtijevati temeljne sigurnosne provjere po potrebi odnosno kada procijeni da je to svrsishodno vodeći računa da ne protekne rok od 5 godina od prethodne temeljne sigurnosne provjere. U nekoliko razgovora sa osobama koje rade u sudstvu ili državnom odvjetništvu zaključila sam kako većina nije zadovoljna količinom stručnog osposobljavanja odnosno ljudi se imaju želju više educirati. Međutim, dosadašnji način rada im je to onemogućavao, stavljao im je, nije im ostavljao dovoljno resursa na raspolaganje čime je sigurno njihov učinak možebitno i umanjen. Naravno, da postoji određeni broj zaposlenih u sudstvu i odvjetništvu kojima manjak edukacije ide na ruku, ali se bojim da zbog njih ispaštaju i oni koji imaju stvarnu želju za edukacijom i poboljšanjem svojih radnih sposobnosti. Prema važećem Zakonu državni odvjetnici i zamjenici državnih odvjetnika imaju pravo i obvezu najmanje jednom godišnje stručno se usavršavati u pravosudnoj akademiji. To sam rekla i u svojoj replici. Mišljenja sam da je to premalo i zaista je dobro da se osigura veći broj edukacija što će biti uređeno kako smo imali prilike čuti pravilnikom. Ulaganje u edukaciju dužnosnika i službenika u odvjetništvima je dvostruka dobit kako za same dužnosnike i službenike, tako i za društvo u cjelini jer će njihov rad nadamo se biti kvalitetniji, objektivniji i bolji. Država na ovakvim stvarima zaista ne bi trebala štedjeti i zanimljivo će biti vidjeti kako će izgledati pravilnik koji će donijeti ministar. Kod nas od 1. 4. iduće godine čeka nas dakle drugačiji sustav polaganja državnog stručnog ispita na način da će se na budućem državnom ispitu centralizirano provjeravati isključivo poznavanje materije iz općeg dijela ispita. To je također jedna novina za koju, po kojoj ćemo moći nešto reći naknadno. Državni odvjetnik donosi pravilnik o unutarnjem redu Državnog odvjetništva uz prethodnu suglasnost nadležnog ministra, pa će tako utvrditi radna mjesta državnih službenika i namještenika u državnom odvjetništvu, potreban broj izvršitelja u svakom radnom mjestu, uvjeti za raspored na rado mjesto, opisi poslova radnog mjesta i druga značajna pitanja. Međutim, članak kojim se ovo predlaže zaista mi djeluje nedorečeno jer nije propisano u kojem će roku državni odvjetnik donijeti traženi pravilnik odnosno što će se dogoditi ako ga recimo ni ne donese. U priznavanju prava pravosudnih dužnosnika na naknadu za odvojeni život kako smo čuli pojavio se problem definiranje članova porodice i onda su tu uvedeni kao i uobičajeno članovi koji su neophodni. Međutim kada su u pitanju djeca postavilo se pitanje jesu li pod izrazom djeca obuhvaćeni primjerice posvojenici ili pastorci o kojima određeni pravosudni dužnosnik brine. Naročito jer su u drugim pozitivnim propisima eksplicitno navedeni i ostali pojmovi. Što se tiče izmjena Zakona o sjedištima i područjima državnih odvjetništava pohvalno je što su se osluškivali problemi koji su se pojavili u praksi, pa je tako radi bolje organizacije rada te lakšeg upravljanja predložena reorganizacija mreže općinskih državnih odvjetništava na području nadležnosti Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu. Dobro, kvalitetno i ekonomično funkcioniranje državnih odvjetništava važno je prvenstveno radi zadaće koje odvjetništvo obavlja i ciljeva koje treba ostvariti. Državno odvjetništvo je najneposredniji recezent Republike Hrvatske jer je kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine Republike Hrvatske te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i prava uopće. Zbog nesporne važnosti nesmetanog funkcioniranja Državnog odvjetništva Klub zastupnika SDSS-a će podržati ova dva predložena zakonska prijedloga. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Učinkovito pravosuđe mora biti i oslonac vladavine prava i nositelj borbe protiv korupcije i imati za ključni cilj vraćanje povjerenja građana u neovisnost sudstva i podizanje učinkovitosti čitavog pravosudnog sustava. Na žalost kod nas borba protiv korupcije počinje pritiskom iz Europe, jer se očito Plenkoviću ne želi, Plenković se ne želi zamjeriti Bruxellesu jer tamo želi pobjeći. Nasuprot tvrdnjama ministra o poboljšanju stanja u pravosuđu, stvarno stanje u pravosuđe je i dalje loše. Današnja akcija uhićenja bivše ministrice Žalac ide tome u prilog. Statistike koje potvrđuju poboljšanje su selektivne i ne pokazuju osnovno da su promjene spore i nedovoljne. Uspoređuje se stanje bez kritičke usporedbe s drugima i samozadovoljstvom da nismo najlošiji u svemu. Nasuprot tvrdnjama da se rješavanje predmeta ubrzava u stvarnosti je trajanje sudskog postupka u predmetima od interesa za javnost i dalje prekomjerno. Kriza u funkcioniranju pravosudnog sustava ogleda se u nepovjerenju kao i kriza u društvenom povjerenju u pravosuđe. Kako i ne bi kada smo … [[ne razumije se]] prošloj Vladi čak 14 ministara je otišlo ili je smijenjeno zbog sumnje na korupciju. Za razliku od razvijenih pravosudnih sustava europskoga sjevera gdje više od 80% stanovništva ima povjerenje u sudstvo, u Hrvatskoj oko 80% građana ne vjeruje sucima i sudovima. Nasuprot tvrdnjama o tome da je javno nepovjerenje u pravosuđe rezultat nepoznavanja prava i stvarnog funkcioniranja pravosuđa među građanima u stvarnosti je nisko javno uvažavanje pravosuđa, odraz stvarnih sistematskih nedostataka i raskoraka između rezultata koje pravosudni sustav postiže i potreba društva za adekvatnom pravnom zaštitom građana i pravnih osoba. Danas ove izmjene o kojima raspravljamo tu se radi o preciziranju odredbi o imenovanju glavnoga državnoga odvjetnika, propisivanja posebnoga načina provedbe postupka obnavljanja temeljne sigurnosne provjere, državnoodvjetničkih dužnosnika te unapređenje sustava njihovog obveznog stručnog usavršavanja, ali i uređenja pojedinih pitanja koja se odnose na državne službenike zaposlene u Državnom odvjetništvu. Većinom su te izmjene možemo slobodno reći kozmetičke promjene. Ali ja bih se ipak osvrnula na članak 99.a koji govori o temeljnim sigurnosnim provjerama zamjenika državnoga odvjetnika prema zahtjevu državnog odvjetnika. Članak je u tom smislu tu nedorečen, jer što nakon toga kada se ustanovi postojanje sigurnosnih zapreka? U članku se posebno propisuje dostava izvješća o provedenoj sigurnosnoj provjeri, nadležnost za davanje konačne ocjene o postojanju sigurnosnih zapreka te davanje obavijesti o utvrđenju, utvrđenom postojanju sigurnosnih zapreka, ali nije precizirano što nakon toga izvješća. To treba ipak malo bolje definirati. Također bih se osvrnula i na članak 122. stavak 2. koji se dopunjuje uvođenjem obveze polaganja posebnog stručnog ispita za službenika u pravosudnim tijelima radi provjere posebnih znanja i vještina potrebnih za uspješno obavljanje poslova radnih mjesta u ovim tijelima, osim za službenika koji imaju položen pravosudni ispit. Propisuje se rok u kojem se takav ispit mora položiti, postupak produženja roka u slučaju opravdanih okolnosti te se određuje i sankcija prestanka državne službe za službenike koji ne polože posebni stručni ispit u propisanom roku. Prema ovom državni službenici su obvezno, su uz obvezno polaganje državnoga stručnog ispita u obvezi i polaganja tog dodatnoga ispita. Pitamo se radi čega? Nismo mi protiv usavršavanja, ali dupliranje i nametanje dodatnih ispita iz kojih nije vidljiva nikakva razlika od državnoga ispita jesmo odnosno tražimo tu dodatno objašnjenje oko ovoga članka. Jer moramo biti svjesni da gorući problem u Državnom odvjetništvu a koji se proteže već godinama je veliki odljev i nedostatak kadrova. Zato u Državnom odvjetništvu ako se želi zadržati postojeća kvaliteta i unaprijediti je mora se naći način da se oni i zadrže. Za kvalitetan rad mora se dati odgovarajuća novčana nagrada i stvoriti primjereni uvjeti rada, jer će inače svatko tko je spretniji, pametniji i vjeruje u sebe zbog fame da odvjetnici puno zarađuju otići će u odvjetnike. Stoga ih ne treba bespotrebno i opterećivati. Toliko od Kluba Socijaldemokrata. Hvala.
Sljedeći u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Kao što smo govorili o Zakonu o sudovima, dosta toga možemo ponoviti i o ovom Zakonu koji se odnosi na državna odvjetništva. Naprosto u moru problema opet požar gasimo čašom vode. No, ove izmjene ovdje su ipak u daleko manjem opsegu. Uglavnom su tehničke prirode i kao takve ne postoji neki suštinski razlog da ih se ne podrži osim da sugeriramo određene stvari koje bi se u njima mogle korigirati, a to je slično naravno kao i kod Zakona o sudovima pitanje na koji način se provodi sigurnosna provjera glavnog državnog odvjetnika dakle osobe koja je na čelu aparata? Ali isto tako i pitanje zašto postupak podnošenja zahtjeva za obnavljanje temeljne sigurnosne provjere pravilnikom propisuje ministar nadležan za poslove pravosuđa kada mi imamo Zakon o sigurnosno-obavještajnom aparatu, imamo pravila koja već sada postoje na temelju njega? I zašto davati nekakve posebne ovlasti ministru pravosuđa u nečemu što ustvari predstavlja postupak kojeg provodi pravosudna vlast, u ovom konkretnom slučaju Državno odvjetništvo? I naravno ista ona primjedba koju smo rekli kod Zakona o sudovima ne može biti sigurnosna provjera svakih 5 godina jer na taj način unaprijed ljudima najavljujemo kada će biti kontrolirani. Ono kako odredba glasiti je najmanje jednom u 5 godina. Jer kao što kod inspekcije u pravilu onima kojima inspekcija dolazi nećeš najaviti da ćeš se pojaviti ili kada policija nešto istražuje nećeš poslati depešu 2, 3 dana prije pretresa kuće da im dolaziš, tako bi bilo prirodno i ovdje. Ako nekoga provjeravaš onda mu ne bi trebao dati priliku da svoju situaciju popegla. Ono što nedostaje i ovdje je slično kao i kod Zakona o sudovima. Nedostaje dio koji se odnosi na imovinske kartice. Nedostaje dio koji se odnosi na provjeru tih imovinskih kartica. Nedostaje dio koji se odnosi na sankcije kada kod nekoga utvrdimo nesrazmjer imovine. Nedostaje dio koji će taj cijeli proces ubrzati i osigurati da u našim pravosudnim tijelima bili to sudovi ili državna odvjetništva rade najbolji ljudi. A zašto ovo sada o najboljim ljudima govorim? Govorim zbog toga što u Hrvatskoj sve više i više postaje upitno koliko su dobri i sposobni ljudi koji rade u pravosudnom sustavu. Neki će me možda zbog ove izjave ovako kako sam ju formulirao i prozvati i reći da uopće nije upitno da tamo rade nesposobni ljudi, ali ja ipak gajim nadu da je u pravosudnom sustavu još uvijek dovoljan broj onih koji mogu iznijeti i dići taj sustav ako im se omogući da svoj posao rade normalno. Međutim, u praksi to prečesto nije slučaj i navest ću vam to samo na jednom vrlo konkretnom primjeru kojeg vidimo danas. Danas je kao što znamo uhićena članica Predsjedništva HDZ-a gospođa Gabrijela Žalac. Međutim, ono što je bitno u cijelom tom slučaju je što ona nije uhićena zbog radnji i naloga hrvatskih tijela, ne. Ona je uhićena zbog radnji tijela Europske unije. Da, mi smo članica Europske unije i netko će reći pa to su i naša tijela. Ali poštovane kolegice i kolege, prije mjesec dana USKOK je u slučaju gospođe Žalac utvrdio da je sve ok i da nema potrebe za daljnjim radnjama i obustavio izvide. Ali Ured europskog javnog tužitelja koji je nota bene osnovan prije manje od 6 mjeseci zato što se ovdje radi o povredi europskih fondova je nastavio raditi na tom predmetu i mi zato danas imamo početak razrješenja tog slučaja, slučaja koji je za Hrvatsku jako loš jer se ne radi samo o bivšoj ministrici i članici Predsjedništva HDZ-a, već se radi o čovjeku koji je na čelu SAFU-a. I sve ovo dovodi u pitanje kako će ta Agencija nastaviti sa radom i na koji način će Hrvatska povlačiti sredstva iz europskih fondova u razdoblju koje je pred nama? Podsjetit ću prije nekoliko dana sam ministru govorio i ukazao na to da su smanjili za 200 milijuna kuna stavku u proračunu koja se odnosi na sufinanciranje povlačenja sredstava iz europskih fondova čime smo mi de facto za 2021. priznali kapitulaciju, jer sufinanciranje u povlačenju rezultira sa još većim smanjenjem sredstava koja su povučena, a mi danas imamo postupak protiv čelne osobe SAFU-a i bit će potrebno o ho ho vremena da ta institucija može normalno nastaviti sa radom. Samo uzgred rečeno isto člana HDZ-a. Dakle mi ovdje moramo postaviti pitanje koliko je još slučajeva kao što je onaj gospođe Žalac u kojem je USKOK rekao da je sve ok i obustavio izvide, ali se ne radi o postupcima iz domene rada Europskog javnog tužitelja i OLAF-a? Mislim da je to legitimno pitanje i mislim da je itekako ovime otvoreno slobodno razgovarati o svim onim aferama koje su završile bez konkluzije, a u medijima su kao i u slučaju gospođe Žalac sve relevantne činjenice bile objavljene. Državno odvjetništvo je čitajući članke objavljene u Telegramu 2019. godine moglo ovaj postupak privesti kraju. Ne, podsjetit ću, USKOK je rekao da je sve ok i obustavio izvide. USKOK koji je u jednom trenutku bio perjanica borbe protiv korupcije je nakon 6 godina HDZ-ove vlasti posao još samo jedna poluga u srozavanju kvalitete institucija koje bi trebale štititi prava i interese Republike Hrvatske, prava i interese hrvatskih građana i voditi borbu protiv kriminaliteta i korupcije. I kao što je prvo eutanaziran porezni USKOK da bi poslušnici režima mogli čuvati svoje bogatstvo, danas se to događa i sa onim velikim pravim USKOK-om i to je naš poraz. A kada kažem naš mislim poraz ove države za kojeg je kriv zna se tko. Ovaj Zakon koliko god tehnički i koliko god benigan do te mjere da njegovim prihvaćanjem nećemo napraviti nikakvu štetu isto kao i onaj Zakon o sudovima naprosto nije dovoljan da ovu situaciju o kojoj govorim popravimo. I ono što će se dogoditi je da će zbog ignorantskog stava i ponašanja Ministarstva pravosuđa situacija s vremenom postojati sve gora i gora i doći ćemo do toga da će organiziranu borbu protiv korupcije i kriminaliteta u Hrvatskoj se moći voditi samo tamo gdje nalog, gdje potpora, gdje podrška dolazi iz Europske unije, iz inozemstva. Jer u onom dijelu gdje su hrvatske institucije nadležne to ustvari postaje naprosto čisto jedna predstava da se tek toliko pokaže i javnosti zamaže oči da se kao nešto radi. I to je odnos ove vlasti, HDZ-ove vlasti prema nezavisnim institucijama, prema Državnom odvjetništvu, prema sudovima, prema Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa itd. Eutanazija, umrtvljivanje i održavanje statusa quo u kojem oni, a zna se tko su plivaju savršeno, jer su na njega navikli, jer se u njemu snalaze bolje od bilo koga drugoga. Poštovane kolegice i kolege, ovaj paket od 4 zakona o kojem danas raspravljamo, Zakon o odvjetništvu odvajam jer se radi o nečem drugom, ali ovaj paket od 4 zakona o kojima danas raspravljamo molim vas, apeliram na vas da se nitko ne usudi nazvati reformom, mini reformom ili bilo čime sličnom tome. Ovo to nije. Ovo su naprosto tehnikalije koje će u jednom malom, malom, malom segmentu poboljšati funkcioniranje sustava, ali za ukupnu sliku i za sve ono što je u Hrvatskoj kada je pravosuđe u pitanju promijeniti neće napraviti ama baš ništa. Reći da ovo što je pred nama nije dovoljno je blago, najblaže što mogu. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govorit poštovani zastupnik Krunoslav Katičić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo uvodno u ime Kluba zastupnika HDZ-a mogu, ću kazati da će naš klub podržati predložene izmjene i dopune Zakona o državnom odvjetništvu, a i kazat ću ukratko zašto. Uvodno ističem da se u ovoj, da se ovim predloženim izmjenama u znatnoj mjeri operativno poboljšava rad državnih odvjetnika u cijeloj RH. Da bi se ostvarile potrebne ove izmjene potrebno je znači uskladiti zakonodavnu aktivnost sa stvarnim stanjem na terenu, a mislim da se ovim malim reformskim dijelovima znatno će se poboljšati rad u tom segmentu državnih odvjetnika. Isto tako za sada slušajući pozorno ovu raspravu nisam zamijetio ali jedan dio segment je dosta bitan. U Članku 2. ovog predloženih izmjena i dopuna mijenja se odredba Članka 70. koja govori o izmjenama postupanja pravosudne inspekcije koja je nadležna za postupanje između ostalog i državnih odvjetništva. To je značaj prinos znatnoj operacionalizaciji i boljoj organizaciji upravo onog o čem se cijelo vrijeme govori, a da se boljim kontrolnim mehanizmima nadležnog tijela, a to je pravosudna inspekcija može prilagoditi boljem radu općenito državnog odvjetništva. Kao što je već više puta kazano ovim izmjenama naravno radi se o jednim izmjenama koja je temeljena između ostalog i pravnim shvaćanjem Ustavnog suda RH. Naravno radi se o načinu imenovanja glavnog državnog odvjetnika u RH. Zatim način postupka obavljanja sigurnosnih provjera koje također mislima za sve državno odvjetničke dužnosnike bitnom novinom jer se je znatno poboljšava i jasnije definira i taj dio. Isto tako unapređuje se sustav obveza stručnog usavršavanja, ali uređivanje se i pojedina pitanja koja se odnose na državne službenike koji su također jedan od bitnih segmenata kao potpora samim državnim odvjetnicima jer bez značajne potpore i ajmo reći tog drugog ešalona službenika koji rade u državnim odvjetništvima njihov cjelokupni rad uvijek se može gledati i kroz postupanje tih. Između ostalog kažem ponovno je kazano jedna od velikih izbora je postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda RH jer se njime precizira postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika RH. Predlaže se da se ovlasti, da se ta ovlast prebaci na Državno odvjetničko vijeće i da one samo podobne i potpune prijave krenu u daljem, daljnju proceduru naravno sukladno javnom pozivu koji je i iniciran za potrebe imenovanja glavne državne odvjetnice. Isto tako, propisuje se jedna odredba da se može taj javni poziv poništiti od 8, u roku od 8 dana od objave novog javnog poziva odnosno ako Vlada RH u roku od 15 dana od zaprimanja mišljenja niti jednog od kandidata ne predloži za glavnog državnog odvjetnika. Također, već sam spomenuo spominju se odredbe koje se tiču na periodične sigurnosne promjene. U javnosti se taj dio dosta jasno smatra i dat će jednu dodatnu potvrdu da se može imati povjerenja u rad pravosuđa, a između ostalog budući je državno odvjetništvo dio pravosudnog sustava RH da će se tim novim uvođenjem moći poboljšati i percepcija javnosti o stanju u pravosuđu. Sama ta znači sigurnosna promjena potpisana je Zakonom o državno odvjetničkom vijeću i ona kao što je već kazano se odnosi na sve državne odvjetnike, na njihove zamjenike i to svakih 5 godina od dana stupanja na dužnost oni moraju podnijeti zahtjev za obnavljanje provedene sigurnosne provjere koje se onda putem nadležnog Ministarstva pravosuđa dostavlja nadležnoj Sigurnosno-obavještajnoj službi. Također treba spomenuti ovaj dio koji se odnosi na stručno osposobljavanje i usavršavanje državno odvjetničkih dužnosnika što će se urediti putem također pravilnika nadležnog ministra. Ona će se obavljati sada obveza barem jednom godišnje da imaju stručno usavršavanje. To je bitno jer svjedoci smo da se u pravosudnom, u pravnom prometu pojavljuju potpuno novi oblici razno raznih pojava i da bi se moglo na adekvatni način tome odgovoriti nužno je da imamo stručno usavršavanje u ajmo reć nekim vrlo specijaliziranim znanjima koje vjerojatno radom u samom državnom odvjetništvu teško može imati neki … [[Govornik se ne razumije]] bez dodatne stručnog usavršavanja. Također se uvodi potreba posebnog stručnog ispita za službenike u državnim službama, što je također dosta bitan pomak. Također donosi se i obveza uvođenja Pravilnika o unutarnjem radu državnih odvjetnika koji će Ministarstvo pravosuđa i uprave te jasno definirati u svom dijelu. Također dotakle su se i nekakvih materijalnih prava svih radnika koji su u državnom odvjetništvu, što mislim da također će znatno doprinijeti boljem radu državnih odvjetnika.Isto tako želio bi se malo dotaknuti budući da se radi o objedinjenoj raspravi i o Zakonu o izmjenama u područjima državnog sjedišta državnih odvjetnika. Toga bi ukratko samo kazao da se ovim prijedlogom također opet usklađuju zakonodavna rješenja sa stvarnim stanjem na terenu. Mislim da je predloženim izmjenama i dopunama dosta jasno prepoznato stvarno stanje i potreba za kako razdvajanjem odnosno spajanjem i davanjem nekakvim drugih ovlastima na teritoriju RH. To se najbolje vidi sa ovim razdvajanjem koje se spominje, a radi se na državnom odvjetništvu na području Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu koje je kao što je poznato jedno od najvećih županijskih državnih odvjetništva u RH. I za kraj ponovo da podsjetim, u ime Klub HDZ-a podržat će predložene izmjene i dopune Zakona o državnom odvjetništvu, kao i izmjene Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetnika. Hvala.
A sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle evo simbolično na dan kada u saboru raspravljamo o nizu zakonskih izmjena Zakona o sudovima, državnom odvjetništvu i odvjetništvu pukla je dakle evo još jedna korupcijska afera stranke na vlasti, stranke osuđene za korupciju. Rekla je kolegica Mrak-Taritaš da živimo u zanimljiva vremena, dakle živimo u vremena kad strategiju borbe protiv korupcije piše stranka osuđena za korupciju, Zakone o pravosuđu i izmjene u tim zakonima predlaže ta ista stranka, a danas su članica predsjedništva te stranke na vlasti, dakle bivša ministrica, sadašnji državni dužnosnici uhićeni evo po nalogu ne našeg državnog odvjetništva već po nalogu europskog javnog tužitelja. Dakle, nema većeg dokaza još jednom da je Sanaderov HDZ isti ko i Plenkovićev HDZ odnosno razlikuju se samo utoliko što je evo Sanaderov HDZ muljao s hrvatskim novcima, a Plenkovićevi prijatelji muljaju i s hrvatskim i europskim novcima, eto napredak. Dakle izmjene ova 4 zakona sigurno nisu nikakva reforma ili barem ne reforma pravosuđa kakva nam treba da bi ljudima vratili povjerenje u institucije. Rekli smo je li da smo na dnu Europe po povjerenju i po percepciji naših građana o tome imamo li neovisno pravosuđe i ono što nam i treba treba vratiti povjerenje ne samo građana nego i investitora koje često zazivamo, a niti jedan investitor neće doći ovdje ulagati svoje novce u zemlju u kojoj pravosuđe nije neovisno. Ovdje ću sad napomenuti par stvari koje je, evo nije nitko do sada spomenuo, a trebalo je, treba ih imati na umu. Prvo SOA, njom upravlja izvršna vlast, dakle ravnatelj SOA-e je poslušan, svoje usluge po zakonu prije svega pruža predsjedniku države i vlade. Uvođenje sigurnosnih provjera pokušava se javnosti prikazati kao mjera kojom će se kontrolirati korupcija u pravosuđu, a zapravo neće već će se izvršnoj vlasti dati alat kojim će pravosuđe držati za gušu ili u šaci. Sustav kontrole u pravosuđu trebalo je uspostaviti kroz državno odvjetničko vijeće. To je danas loše osmišljena institucija koja nema kapacitete za obavljanje niti onih osnovnih zadaća koje su u zakonu navedene poput provjere imovinskih kartica državnih odvjetnika. Bez da se ojača to vijeće na način da se to tijelo profesionalizira jer danas članovi ne obavljaju tu funkciju profesionalno u punom radnom vremenu i da se bez članstva u vijeću maknu dva saborska zastupnika koji tamo sjede neće se postići ništa korisno za kontrolu pravosuđa, ali će se izvršnoj vlasti koja kontrolira rad SOA-e dati jako oružje s kojim može manipulirati i ucjenjivati. Imajući na umu broj korupcijskih afera koje tresu izvršnu vlast ovakvi prijedlozi HDZ-ove vlasti su monstruozni, štetni i za neovisnost pravosuđa krajnje pogubni. Drugo, ako želimo još jači i neovisniji DORH bilo bi puno korisnije da pristupimo izmjeni Ustava RH. Naime, po Ustavu RH glavni državni odvjetnik bira se na mandat od 4.g. uz mogućnost reizbora. Iz iskustva o radu dosadašnjih državnih odvjetnika u javnosti se često stjecao dojam da kalkuliraju s otvaranjem određenih istraga i pokretanja kaznenog progona kad se korupcija ticala visoko pozicioniranih dužnosnika. Sjećamo se i situacije kad HDZ nije htio usvojiti godišnje izvješće Dinka Cvitana što je bio svojevrsni pritisak na njega zbog mogućnosti gubitka mandata. Kako bi osigurali da je glavni državni odvjetnik manje podložan hirovima vladajućih bolje je ustavom propisati da mu mandat traje 6 ili 7.g. bez mogućnosti reizbora, dakle da se ne preklapa sa onim terminom i dakle da ne bi došlo do kalkuliranja radi osiguranja izbora i u slijedeći mandat. Evo, zahvaljujem.
Sada idemo na pojedinačnu raspravu, pa će govoriti prvo poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala puno, hvala potpredsjedniče Reiner. Poštovane kolegice i kolege, predstavnici, predstavniče ministarstva dozvolite mi samo sa kratkih nekoliko rečenica i o ovoj temi. Moram reći da smo malo fulali na resornim odborima, možda smo trebali sve te 4 točke spojiti u jednu raspravu, pa će neke stvari se nažalost ponoviti. Kao član Kluba SDP-a moram reći da ćemo podržati ovaj zakon i one izmjene koje dolaze vezano uz Zakon o državnom odvjetništvu s obzirom da smatramo da bez obzira što na kraju dana to sve nije reforma i nije dovoljna promjena kolika bi trebala biti u našem pravosudnom sustavu bolje je mijenjati bar nešto pomalo nego ne mijenjati apsolutno ništa. No, ovo što ću opet ponoviti je da ovo sve zajedno nije dovoljna reforma, nije dovoljno da bismo počeli vraćati povjerenje u institucije koje bi trebale voditi brigu o redu, moralu, poštenju u našoj zemlji jer i ovo što se danas događa s jednom bivšom ministricom, sa jednim ravnateljem jedne jako važne agencije, pa i s time da je u sve intervenirao OLAF i europski, Ured europskog javnog tužitelja govori da očito kod nas puno toga i danas ne funkcionira kako bi trebalo i da neke stvari nažalost prolaze prelako ispod radara. Stoga, mislimo da nam treba puno jači zaokret i kad pričamo o državnom odvjetništvu i kroz sigurnosne kontrole i kroz ispitivanje porijekla imovine i kroz jasnu i institucionalnu konačnu neovisnost državnog odvjetništva jer smo i u državnom odvjetništvu imali svakakve slučajeve, pa sjetimo se i sami da smo imali prilike gledati pressicu tadašnjeg šefa DORH-a zajedno sa tadašnjim i sadašnjim predsjednikom vlade. Sigurno je da to nije nešto što vraća povjerenje u hrvatski pravosudni sustav. Isto tako, ako spojimo posudu DORH-a i samih sudova ne možemo očekivati da će se vratiti povjerenje ako imamo uhićenja sa kamerama, sa foto reporterima, sa time da male ne live stream-amo uhićenja, a onda se to razvuče u 5, 10, 15 godina završi u zastari, završi nikako ili nam netko tko je uhićen pobjegne preko granice. Sve to ne doprinosi ničemu dobromu i nije ono što bi trebali danas raspraviti i vidjeti kako da napravimo bolje. S time da bi dodao još jednu stvar koja nije možda nužno vezana uz raspravu o izmjenama zakona o kojima danas razgovaramo, a to je da bismo jedanput trebali i kao država i kao društvo i kao saborski zastupnici donijeti odluku što želimo sa našim policijskim i državno odvjetničkim sustavom jer si moramo priznati da ti ljudi rade u teškim uvjetima kad pričamo o tehnologiji koju imaju na raspolaganju, a da ne pričam koliko su potplaćeni u odnosu na odgovornost i sve ono što bi trebali rješavati za dobrobit ove zemlje. Bez snažnijeg zaokreta i u tom dijelu teško je da možemo očekivati dizanje efikasnosti samog državnog odvjetništva, teško je da možemo očekivati jačanje neovisnosti samog državnog odvjetništva, a da ne velim da vjerojatno sa prolaskom godinama je teško da ćemo moći baš i očekivati da će kvalitetni ljudi uopće htjet se prijaviti na posao i doći raditi u državno odvjetništvo. Hvala vam lijepa.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, evo ja ću probati kratko ispred Kluba HDZ-a završno izložiti vezano na ova dva prijedloga izmjena i dopuna Zakona o državnom odvjetništvu i o sjedištima koji se u stvari nadovezuje i na prethodne dvije točke koje smo imali vezano za prijedlog izmjena i dopuna Zakona o sudova, o sudovima i također izmjenama vezano za područje sudova. Ono što je već praktički rečeno u svim izlaganjima to su ove najvažnije izmjene koje se predlažu ovim izmjenama i dopunama zakona, a to su izmjene vezano, vezane oko imenovanja glavnog državnog odvjetnika, zatim izmjene vezane na način provedbe postupka sigurnosnih provjera za državno odvjetničke dužnosnike, za usavršavanje državno odvjetničkih dužnosnika. Također uvođenje posebnog stručnog ispita za službenike u državnim odvjetništvima te ono što valja reći da ove predložene izmjene svakako će doprinijeti kvaliteti rada državnih odvjetništava i nikako nije dobro da se govori ovdje na politikantski način o ovim prijedlozima zakona kako to sve skupa nema nikakvog značaja jer na taj način omalovažavamo sve ono dobro što uvodimo u sustav. I ja moram napomenuti da smo i prijašnjim izmjenama i dopunama odnosno novim Zakonom o državnom odvjetništvu i o državno odvjetničkom vijeću uveli neke novine prije nepune dvije godine i da sigurno svaka pozitivna izmjena, mislim da sve ovo što sam navela jesu pozitivne izmjene, doprinosi efikasnosti rada državnog odvjetništva, a samim time i pravosuđa. Ovdje je kolega Grbin naveo da je nedostatak ovog prijedloga da nije ništa rečeno o uvođenju imovinskih kartica, imovinske kartice za državno odvjetničke dužnosnike su uvedene prijašnjim zakonom i jednostavno se pravilnikom koje donosi državno odvjetničko vijeće propisuje sam postupak i sadržaj imovinskih kartica za državno odvjetničke dužnosnike. Tako da mislim da ovim zakonom nema potrebe ništa posebno novo u tom pogledu dodavati i da je tu sve već prije rečeno i uvedeno. Ono što je dobro vezano kod imenovanja glavnog državnog odvjetnika da su uvažene neke primjedbe koje smo vidjeli i u prošlom postupku imenovanja glavnog državnog odvjetnika i da je državno odvjetničkom vijeću omogućeno ovim sada prijedlogom da ubuduće znači provjerava sve one prijave koje stignu po javnom pozivu i da samo one koje su potpune i pravodobne upućuje dalje u proceduru što do sada nije bio slučaj i time je sigurno napravljen jedan određeni pomak u kvaliteti tog postupka, a isto tako i dana im je ovlast da u slučaju da Vlada RH ne imenuje nijednog od predloženih kandidata u roku od 15 dana od dobivenog mišljenja da Državno odvjetničko vijeće u roku od 8 dana od proteka tog roka ponovno raspiše novi javni poziv. Ono što je bitno kod uvođenja novih, novog načina provedbe sigurnosnih provjera za zamjenike državnih odvjetnika je to da će se one u buduće, u buduće provoditi svakih 5.g.. Mislimo da je dobro da postoji jedna takva kontinuirana provjera državno odvjetničkih dužnosnika i da će to sigurno pridonijeti i njihovoj kvaliteti rada odnosno samim time i njihovom cjelovitom ponašanju jer znamo da državno odvjetnički poziv je u stvari životni poziv koji obvezuje te ljude da paze i na svoje ponašanje u nekakvom svom civilnom životu, a ne samo u onih ajmo reć 8 sati radnog vremena. Što se tiče stručnog usavršavanja naravno da je dobro da se obvezuje sve dužnosnike u tom sustavu na jedno obavezno stručno usavršavanje koje mora biti najmanje jednom godišnje, a što se tiče uvođenja posebnog stručnog ispita za službenike ono je u stvari posljedica izmjena koje smo donosili vezano za polaganje državnog stručnog ispita i iz toga proizlazi. Tako da iz svega rečenog bitno je da sve ovo što je novina da će doprinjeti kvaliteti rada državnog odvjetništva [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepa. Klub će podržati oba zakona.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala vam g. predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Čitajući ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnom odvjetništvu sigurno da se možemo složiti da su oni također te odredbe i prijedlozi rješenje da su korak ka kvalitetnijem, boljem, stručnijem i neovisnijem radu državnog odvjetništava, međutim sigurno ostaje i dalje trajno pitanje što učiniti da nam ukupno rad državnog odvjetništva bude u punoj funkciji zaštite ustavnih vrednota RH. Jer nije dovoljno samo dati im u ruke najbolje pravne alate, svakako i ovaj bditi nad njihovim obrazovanjem, osigurati im naobrazbu. Dapače, sad vidimo i između ostalog u jednom stručnom tijelu prilično balansirano pored stegovnih ovaj državno odvjetničkih vijeća dati u ruke još dodatne mehanizme glavnom državnom odvjetniku i državnom odvjetniku da i sam ovaj bude koliko toliko siguran u da to tako kažem ne poročan život ovaj svojih državnih odvjetnika i zamjenika i sve to štima, al to sve nije dovoljno ako im nismo osigurali materijalno tehničke uvjete za njihov rad, ako im nismo osigurali ovaj sve ono da oživotvore određenu sigurnost, egzistencijalnu, određenu financijsku sigurnost, a određen broj kadrova koji to može podnijeti jel ovo sad što imamo kad gledamo izvješća državnih odvjetništava zadnjih godina ona sva završavaju sa vapajem državnog odvjetnika o tome da nemaju krov nad glavom, da nemaju automobile, da nemaju ovaj PC, da nemaju dovoljne plaće, da ih je nedovoljno, dapače neki krucijalni odjeli USKOK-a da nisu popunjeni koji istražuju financijske prevare, porezne itd., o tome također je dužnost i vas u ministarstvu, a i svih nas ovdje u HS kao zakonodavnom tijelu da konačno to pokrenemo. Pa meni se čini kao čovjeku koji je svojedobno radio nešto na, na ovaj ovom području suzbijanja kriminala da je praktično ti gospodari kaznenog progona u Hrvatskoj, državni odvjetnici da je njih prvo premalo, drugo da su ovaj u praktično zbog tog ili kadrovskog deficita ili zbog određenih drugih razloga uska grla u procesuiranju najtežih slučajeva kriminala kojima smo bili izloženi proteklih godina. To je nevjerojatno da smo upravo svjedoci toga i da se ništa ne događa kvalitetno ili jako sporo kvalitativno da se otvori vrata po ugledu na druge države. Ovo je doista jedan šamar strahovito velik da danas imamo priliku ured europske tužiteljice funkcionira prije godinu dana smo izglasali ovaj zakon kojim omogućavamo da, da pristupamo, da joj dajemo ingerencije i da danas on ovaj odrađuje te poslove, a naši državni odvjetnici to nisu primijetili. Naše novinarstvo da li istraživačko ili bilo kakvo izvori različiti po Zakonu o kaznenom postupku su relevantni da se pokrene državno represivna ovaj istraživačka struktura. Međutim kod nas eto ako baš netko za ruku ili ne znam ako baš žrtva sama ovaj ne pokrene taj postupak rijetko kad, a tamna brojka kriminala upravo je u tim najsloženijim oblicima organiziranog kriminala i korupcije. Tu mora biti inicijativa državnih odvjetništava. Smatram da nije dovoljna i da sve trebamo učinit da oni rade svoj posao u skladu s ustavom i zakonom neovisno o tome šta će im netko iz izvršne vlasti ili političke ograničavat, naređivat, dorađivat, u svakom slučaju podrška državnom odvjetništvu i policiji u borbi protiv kriminala.
Hvala lijepa. Sada ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, pa ćemo preći na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 205. Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave, Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu usklađujemo hrvatski pravni sustav sa pravnim sustavom EU. Izradi nacrta Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu pristupilo se prvenstveno kao što sam rekao radi usklađivanja sa pravnom stečevinom, a isto tako nakon što je Europska komisija Hrvatskoj uputila određene prigovore zbog nepoštivanja temeljenog ugovora o funkcioniranju EU, a to je liberalizacija tržišta pružanja usluga. To je Članak 49. i Članak 56. Ugovora o funkcioniranju EU. Prijedlogom su adresirana rješenja za sve utvrđene povrede koje se otklanjaju kroz izmjene Zakona o odvjetništvu dok će se dvije preostale povrede sanirati podzakonskim aktima u nadležnosti Hrvatske odvjetničke komore. Dakle, u jednom dijelu transplantiramo pravo EU, u drugom dijelu otklanjamo uočene povrede i prigovore koje je dobila RH. Trenutno važeći Zakon o odvjetništvu potrebno je izmijeniti radi omogućavanja lakšeg obavljanja odvjetništva hrvatskim odvjetnicima u RH, ali i u državama članicama EU te omogućiti odvjetnicima iz država članica EU lakše obavljanje odvjetništva u RH. Izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu olakšat će se učinkovito ostvarivanje slobode pružanja odvjetničkih usluga odvjetnicima iz zemalja članica EU u RH kao i odvjetnicima iz RH. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu omogućit će se osnivanje podružnica odvjetničkih društava iz država članica EU u RH kroz pružanje pravnih usluga koje uključuju i usluge savjetovanja o pravu RH. Ukida se ograničenje mogućnosti samo jednog ureda i nemogućnost da odvjetničko društvo bude osnivač drugog odvjetničkog društva. Uvodi se mogućnost zasnivanja radnog odnosa odvjetnika sa drugim odvjetnikom koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost kao poslodavcem te zajedničkim odvjetničkim uredom te ukidaju se prekomjereni zahtjevi prilikom upisa u imenik stranih odvjetnika te kod poduzimanja pojedinih radnji sloboda pružanja usluga u okviru obavljanja odvjetničke službe. Također se ukidaju i sva ostala ograničenja koja su postojala u dosadašnjim pravnim propisima. Isto tako ukida se ograničenje, ako odvjetnik nije mogao obavljati dužnost, svoju dužnost ako je nije obavljao 6 mjeseci na, dakle dolazi pod određene sankcije. Imali smo situaciju sa Covidom-19 kada to nije bilo u mogućnosti. Isto tako usklađuju se određene odredbe o uporabi kvalificiranog elektroničkog potpisa u poslovanju odvjetnika radi sudjelovanja u elektroničkoj komunikaciji, a sukladno procesnim propisima te se u tekstu cijelog Zakona o odvjetništvu provodi terminološko usklađivanje s izričajem Članka 27. Ustava RH. Isto tako, odvjetnicima iz zemalja EU biti će potrebno položiti ispit koji nije pravosudni ispit nego ispit sličan tome, samo uz određena ograničenja. Provjera znanja u hrvatskom prvu za odvjetnike iz država članica EU da bi mogli obavljati odvjetničku dužnost u RH. Isto tako, o načelu reciprociteta i naši odvjetnici koji budu imali potrebu i mogućnost za obavljanje odvjetničke, odvjetničke dužnosti u zemljama članicama EU morat će proći sličnu proceduru kao i odvjetnici iz zemalja članica EU koji to žele u RH. U zadnjem dijelu ovoga prijedloga izmjena i dopuna Zakona o odvjetništvu usklađuje se nomotehničke stvari koje su se pokazale kao nedostaci u postojećem propisu. Na kraju, da ne zaboravim što se tiče amandmana Odbora za zakonodavstvo, Ministarstvo pravosuđa i uprave prihvaća ovdje amandman na Članak 15., na Članak 17., Članak 23., Članak 24. Hvala lijepo.
Hvala, imamo 2 replike. Prva je poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče kada govorimo o predloženim izmjenama ovog zakona, član javnog trgovačkog odvjetničkog društva u RH bi moglo biti strano odvjetničko društvo koje nema nikakvu policu osiguranja od odgovornosti za štete, pa niti obavezu da odgovara svojom cjelokupnom imovinom koju ne mora niti imati, dakle ona uopće ne mora postojati. U tom su slučaju krajnji vlasnici dakle fizičke osobe članovi takvog javnog trgovačkog društva u povlaštenom položaju u odnosu na one članove koji osobno, dakle kao fizičke osobe, dakle odvjetnici, odgovaraju svojom cjelokupnom imovinom. Kako izbjeći ovakve situacije? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik Salapić.
Pa još ćemo danas u raspravi vidjeti što se može promijeniti kad je ovo konačni tekst zakona. Mi smo bili dužni prihvatiti pravo EU, dakle ovo su radili stručnjaci i duže vremena nego što je trebalo da bismo ove, ove promjene predložili. Znamo da su osjetljiva pitanja, nažalost u jednom dijelu smo prihvatili zajedničko europsko pravo koje se u nečemu i razlikuje od prava RH. Isto tako, naša je obveza bila transplantacija tih direktiva, vidjet ćemo u ovom dijelu, postoje još tu određene nedoumice što se tiče naše odvjetničke komore pa ćemo do, do glasovanja vidjeti što se može.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Pa evo državni tajniče mi smo već danas imali jednu raspravu oko ove teme, ali eto još jedanput da se ponovi nije na odmet. Pa ja bi zatražila pojašnjenje i garanciju kad ovaj zakon stupi na snagu jer očito da hoće zbog direktive EU da time se neće staviti naša odvjetnička društva u nepovoljniji položaj na osnovu stranih trgovačkih društva jer s obzirom da kada, dobro to ću i kasnije i u raspravi, jer oni kad dođu na naše područje ipak oni imaju bolje uređenije pravosuđe nego mi.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Sad da li je bolje i uređenije pravosuđe negdje izvan Hrvatske u drugim zemljama članicama EU to sad ostavljam kao vaš osobni stav. Što se tiče načela reciprociteta to je jedan od uvjeta bio, dakle postoje određene razlike koje su s obzirom na različitosti prava prisutne, mi smo vodili brigu da u najvećoj mjeri prihvatimo ono što je zajedničko pravo i ono što je naša obveza kao RH da ne bismo došli pod određene sankcije Europske komisije. Tu su postojali brojni otpori, ne kažem da oni nisu bili opravdani, međutim vodili smo brigu o svemu da se pokrije najviše ono što je moguće da bi naši odvjetnici imali jednako pravo … [[Govornik se ne razumije]] zemljama članicama EU. Ovo što se eventualno pokaže kao sporno pokušat ćemo rješavati u hodu sa time da ne povrijedimo pravo EU. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada otvaram raspravu, pa će prva u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani. Dakle, ovaj prijedlog zakona predlagatelj upućuje u hitnu proceduru. Pojasnit ću čl. 206. Poslovnika HS kaže da se po hitnom postupku donose zakoni kojima se usklađujemo s dokumentima unije. No molim vas, pogledajmo malo detaljnije s kojim se to dokumentima usklađujemo i iz kojeg vremena oni datiraju. S Direktivom 98/5 Europskog parlamenta i vijeća od 16. veljače 1998.g. o olakšavanju stalnog obavljanja odvjetničke djelatnosti u državi članici različitoj od one u kojoj je stečena kvalifikacija. Zatim Direktivom 2006/123 Europskog parlamenta i vijeća od 12. prosinca 2006.g. o uslugama na unutarnjem tržištu. Direktivom 2005/36 Europskog parlamenta i vijeća od 7. rujna 2005.g. o priznavanju stručnih kvalifikacija izmijenjena Direktivom 2013/55 Europskog parlamenta i vijeća od 20. studenog 2013. Direktivom 2018/843 Europskog parlamenta i vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive iz 2015. Zatim Direktivom 2015/849 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2015. o sprječavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, te o izmjeni Uredbe br. 648/2012 Europskog parlamenta i vijeća, te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60 Europskog parlamenta i vijeća. Zatim Direktivom vijeća 2013/25 od 13. svibnja 2013., Direktivom vijeća od 22. ožujka 1977. o olakšavanju učinkovitog ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga. Možda nam je zato stanje tako kaotično i toliko svjetlosnih godina kasnimo za standardom ostalih članica EU kada danas po hitnom postupku usklađujemo propise ni više ni manje u Ministarstvu pravosuđa s propisom EU iz 1977. ili onim iz 1998.g.. Ujedno se ovim zakonom provode mjere prvog akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga prihvaćenog zaključkom Vlade RH od 31. listopada 2019.g., te akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga usvojenog zaključkom Vlade RH od 29. travnja 2021.g.. Koliko godina onda kasne ovi zaključci? Složit ćemo se da je trenutno važeći Zakon o odvjetništvu potrebno izmijeniti radi omogućavanja lakšeg obavljanja odvjetništva hrvatskim odvjetnicima u RH i državama članicama EU, te omogućiti odvjetnicima iz država članica EU lakše obavljanje odvjetništva u RH. Izmjenama i dopunama ovoga zakona olakšat će se učinkovito ostvarivanje slobode pružanja odvjetničkih usluga odvjetnicima iz zemalja država članica EU u RH, kao i odvjetnicima iz RH. Trebali smo se uskladiti i to im omogućiti i ranije. Drugo moje čuđenje odnosi se na trajanje postupka e-savjetovanja, cijelih 15 dana na ovako važnu temu. Da nije od strane Ministarstva pravosuđa možda me ne bi toliko čudilo, evo. Prošli tjedan smo govorili o Zakonu o pravu na pristup informacijama i Zakonu o procijeni učinaka propisa gdje postupak je trajanja e-savjetovanja spomenut nekoliko puta. Zašto se predstavnici vladajućih boje komentara zainteresirane javnosti, pa čine sve kako bi, kako ne bi morali odgovarati na postavljena pitanja ili rezimirati njihove prijedloge? Odvjetništvo je nedvojbeno složena, važna i regulirana djelatnost, no u ekonomskom smislu jasno je da se obavlja na tržištu. Sud EU još je potkraj '90.-tih godina postavio jasno pravilo, prema relevantnim europskim propisima odvjetnici su poduzetnici i ne isključuju se od pravila koja se odnose na slobodu tržišnog natjecanja na zajedničkom europskom tržištu. Jednako tako rad stranih odvjetnika nije novost u Hrvatskoj. Zakonski im je to omogućeno otvaranjem ureda ili u partnerstvu s domaćim uredima. No postavlja se pitanje zašto nije bilo većih dolazaka? Očito je da neke vrste predmeta nisu dovoljno financijski atraktivne da bi stranci ovdje ulazili u utrku za takve poslove, posebno kad je riječ o nekim vrstama sporova. Oni u pravilu ne poznaju dovoljno hrvatsko pravo i sudsku praksu. Pretpostavlja se da će i klijenti preferirati naše odvjetnike ako nije riječ o sporovima s elementima inozemnosti ili onima velike vrijednosti. Trebalo bi se podrazumijevati da bi strani odvjetnici trebali znati hrvatski jezik žele li raditi u Hrvatskoj. Vjerujem da će se većina složiti kako je jedan od konkretnih razloga zbog kojih je trenutačno malo manje stranaca nego u drugim tranzicijskim državama upravo taj što u Hrvatskoj nema velikih investicija i dok ih ne bude vjerujem kako strani odvjetnici neće niti dolaziti ovamo. Hoće li domaći odvjetnički uredi ostati u aktualnoj vlasničkoj strukturi ili se pridružiti većim stranim odvjetničkim društvima na kraju će ovisiti o njihovoj sposobnosti da pruža konkurentnu uslugu na tržištu i njihovoj ocjeni koristi i štete od udruživanja sa stranim partnerima. Ovim izmjenama zakonom se propisuje mogućnost da podružnice odvjetničkih društava iz država članica EU u RH pružaju pravne usluge koje uključuju i usluge savjetovanja o pravu RH. Ukida se ograničenje mogućnosti osnivanja samo jednog ureda i nemogućnost da odvjetničko društvo bude osnivač drugog odvjetničkog društva. Uvodi se mogućnost zasnivanja radnog odnosa s odvjetnikom, s drugim odvjetnikom koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost kao poslodavcem te zajedničkim odvjetničkim uredom. Ukidaju se prekomjerni zahtjevi prilikom upisa u imenik stranih odvjetnika, a ukidaju se i osnova prestanka obavljanja odvjetništva za odvjetnike koji više od 6 mjeseci bez opravdanog razloga ne obavljaju odvjetničku službu te osnova prema kojoj hrvatskim odvjetnicima s poslovnom nastanom u drugoj državi članici EU prestaje pravo na obavljanje odvjetničke službe u slučaju stupanja u radni odnos izvan odvjetničkog ureda. Također, zakonom se uređuje način provjere znanja u hrvatskom pravu za odvjetnike iz država članica EU te im se omogućuje osnivanje odvjetničkih društava i zajedničkih odvjetničkih ureda s odvjetnicima iz RH i odvjetnicima iz druge države članice EU. Kada govorimo o Hrvatskoj odvjetničkoj komori koja je zakonom uspostavljena i ustanovljena i to kao takva organizacija koja određuje obvezno članstvo, dakle organizacija s obveznim članstvom u komori svih koji se žele baviti odvjetništvom i zakonskom obvezom plaćanja članarine svih koji se bave odvjetništvom držim da je zbog sprječavanja zlouporabe takvog monopolističkog položaja određivanjem troškovno neopravdanih upisnina, članarina i drugih obveznih davanja komori od strane same komore pa sve na štetu javnog interesa odnosno na štetu onih osoba koje žele započeti baviti se sa odvjetništvom i na štetu svojih prisilnih članova potrebno ograničiti samostalno donošenje odluka komore. Ovo je također trebalo biti predmetnom izmjena ovog zakona ukoliko želimo graditi pravedniji i transparentniji sustav. Postavlja se pitanje je li uopće predloženim izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu moguće osigurati stvarno i učinkovito provedbu Direktive broj 2006/123 Europskog parlamenta i vijeća od 12. prosinca 2006. godine o uslugama na unutarnjem tržištu odnosno liberalizacija pružanja odvjetničkih usluga predviđena akcijskim planovima Vlade RH iz 2019. i '21. jer ne postoji nikakav mehanizam nadzora nad zakonitosti rada i donošenja odluka od strane Hrvatske odvjetničke komore osim dugotrajne pa sukladno tome i neučinkovite sudske zaštite pred upravnim sudovima. Zahvaljujem.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista, govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda slijedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajnik, tajniče, poštovane kolegice i kolege, evo danas je zapravo dan kada raspravljamo o cijelom paketu nazovimo ih to tako pravosudnih zakona u konačnici evo i prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o odvjetništvu. Prema relevantnim podacima u RH djeluje nešto manje od 5000 odvjetnika te oko 1600 odvjetničkih vježbenika pa se nekome može učiniti kako je doseg ovog zakona u pogledu adresata na koje se odnosi prilično uzak. Međutim, svake izmjene i dopune Zakona o odvjetništvu posredno se prelijevaju i na sve one koji traže usluge odvjetnika i odvjetničkih društava, a takvih je u RH mnogo obzirom svaki građanin za života zatreba sigurno pravni savjet ili pravnu pomoć. Obzirom na navedeno izmjene i dopune ovog zakona imaju mnogi veći i širi utjecaj nego što se na prvu to možda čini. Zakon o odvjetništvu usvojen je 1994. godine nakon toga u nekoliko navrata je mijenjan i nadopunjavan, a izmjene i dopune koje su pred nama rezultat su transponiranja odnosno implementacije nekoliko direktiva Europskog parlamenta i vijeća odnosno drugim riječima povredi usklađivanja nacionalnog prava s pravnom stečevinom EU. Treba istaknuti kako se ovo usklađenje provodi sukladno obrazloženom mišljenju Europske komisije koje je upućeno RH u skladu s Člankom 258. Ugovora o funkcioniranju EU. Naime, obrazloženo mišljenje Europske komisije jedne od faza unutar službenog postupka koji se provodi prilikom utvrđivanja primjene prava EU od strane država članica. Također, izmjenama i dopunama ovog zakona provode se mjere prvog Akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga od 31. listopada 2019. godine te Akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga koji je usvojen zaključkom vlade 29. travnja 2021. godine. Naime, liberalizacija tržišta usluga dio je regulatorne reforme gospodarstva koja se provodi s ciljem poticanja lakšeg pristupa poduzetništvu i unutarnjem tržištu te povećanja konkurentnosti u niz djelatnosti i profesija. Na taj način osigurava se mogućnost povećanja produktivnosti i inovativnosti gospodarstva, konkurentnog formiranja cijena te veće kvalitete usluga. Prije spomenutim prvim akcijskim planom za liberalizaciju tržišta čak 6 mjera odnosilo se na sektor Ministarstva pravosuđa, a iste su sada obuhvaćene ovim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu. Slijedom do sada 250 provedenih mjera u 50 djelatnosti i profesija do kraja prvog kvartala 2021. godine Vlada RH nastavlja s provedbom ove reforme. Drugim riječima ovaj novi Akcijski plan za liberalizaciju tržišta usluga donosi novih 18 mjera od kojih je 16 predviđeno za provedbu tijekom 2021. odnosno '22. godine, a dvije mjere tijekom 2023. godine. Između ostalog neke od tih mjera odnose se i na odvjetnike koji su i predmet ovog zakona. Imajući u vidu sve navedeno postojeći zakon potrebno je izmijeniti poradi transponiranja spomenutih direktiva kao i provedbe Akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga. Od novina koje su predviđene ovim izmjenama i dopunama treba istaknuti izmjenu koja će omogućiti lakše obavljanje odvjetništva hrvatskim odvjetnicima u RH i u državama članicama EU, te omogućit odvjetnicima iz država članica EU lakše obavljanje odvjetništva u RH. Upravo na taj način olakšat će se učinkovitost ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga odvjetnicima iz zemalja država članica EU u RH, kao i odvjetnicima iz RH. Ovom prigodom osvrnuo bi se na izmjenu odredbe čl. 36. Zakona o odvjetništvu. Naime, predmetnim člankom propisuje se upis i dokazi koji su potrebni za upis odvjetnika države članice EU u imenik stranih odvjetnika koji u RH mogu obavljat odvjetničku službu pod nazivom odvjetnik. Bitno je istaknuti kako je Hrvatska odvjetnička komora ovlaštena utvrditi program, postupak, te način provedbe ispita iz poznavanja pravnog poretka RH za svakog podnositelja zahtjeva za upis u imenik stranih odvjetnika, te pri tome uzima u obzir sva znanja, vještine i kompetencije koje je odvjetnik iz druge države članice EU stekao u toj ili drugoj državi članici EU. Također Hrvatska odvjetnička komora donijet će pravilo o utvrđivanju programa, postupaka i načina provedbe ispita iz poznavanja pravnog poretka RH. U tom smislu Hrvatska odvjetnička komora imat će mogućnost da svojim pravilima detaljno uredi segment koji se odnosi na cjelokupni postupak utvrđivanja znanja hrvatskog pravnog poretka uključujući i poznavanje hrvatskog jezika u dijelu koji je osobi potreban za obavljanje profesije u RH, a sve sukladno odredbi čl. 53. Direktive 2005/36 Europskog parlamenta i vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija koje se uredno ujedno i implementira odnosno transponira upravo ovim predloženim izmjenama i dopunama zakona. U odnosu na odredbu čl. 36.b. izmjena i dopuna Zakona o odvjetništvu treba istaknut kako odredbom čl. 11. st. 2. Direktive br. 98-5 Europskog parlamenta i vijeća o olakšavanju stalnog obavljanja odvjetničke djelatnosti u državi članici različitoj od one u kojoj je stečena kvalifikacija propisano da ukoliko država primateljica, dakle to je ona država u kojoj odvjetnik obavlja djelatnost, dopušta svojim odvjetnicima izbor između više oblika zajedničkog obavljanja djelatnosti, te iste oblike stavit će na raspolaganje i odvjetnicima koji su u svojoj matičnoj državi članici stekli pravo korištenja naziva odvjetnik. Drugim riječima, svaka država članica mora propisati način ostvarivanja navedenog prava, što i RH čini na način kako je to sada propisano prijedlogom čl. 36.b. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu. U odnosu na ostale izmjene i dopune osvrnuo bi se na izmjenu postojećeg čl. 56. Zakona o odvjetništvu. Naime, predmetni članak se mijenja na način da se ukida ograničenje prestanka prava na obavljanje odvjetništva odvjetniku koji više od 6 mjeseci bez opravdanog razloga ne obavlja odvjetničku djelatnost, a dodaje se prestanak prava na obavljanje odvjetništva uslijed smrti. Također iza čl. 54. st. 2. dodaje se novi st. 3. kojim se propisuje da obavljanje odvjetničke službe može mirovati i u drugim slučajevima u kojima odvjetnik zbog više sile, izvanrednih događaja ili drugih opravdanih razloga dulje vrijeme ne može obavljati odvjetničku službu. Naime, nakon katastrofalnih potresa na području Grada Zagreba, te Sisačko-moslavačkoj, Krapinsko-zagorskoj i Karlovačkoj županiji utvrđena je potreba da se predmetna odredba mijenja obzirom na faktičnu nemogućnost pojedinih odvjetnika na obavljanje odvjetničke službe nakon dakle katastrofalnih potresa na navedenom području, a koji su doveli do oštećenja odvjetničkih ureda i slijedom navedenog i do nemogućnosti obavljanja odvjetničke djelatnosti. Uz sve naprijed navedeno ovim izmjenama i dopunama propisuje se između ostalog i obveza odvjetnika na stalno stručno usavršavanje prema pravilima i programu koji utvrđuje Hrvatska odvjetnička komora. Predmetno korespondira i potrebom za stalnom edukacijom i usavršavanjem sudaca i pravosudnih dužnosnika što je propisano i u nedavnoj usvojenoj strategiji u ovom visokom domu o sprječavanju korupcije za razdoblje od '21. do '2030.g.. Nadalje, ovim izmjenama i dopunama, te odredbom čl. 79. zastara disciplinskog progona i izvršenja disciplinskih mjera usklađuje se s mjerodavnim kaznenim zakonodavstvom. Zaključno, predloženim izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu RH ispunjava svoju obvezu usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU. Naime, u svom obrazloženom mišljenju Europska komisija u predmetu br. 2017/4067 utvrdila je da su pojedine odredbe postojećeg Zakona o odvjetništvu protivne europskoj pravnoj stečevini odnosno Direktivi 98-5 i 2006/123 Europskog parlamenta i vijeća, te obzirom na navedeno pred nama je prijedlog izmjena i dopuna Zakona o odvjetništvu po hitnom postupku. Naime, Poslovnikom HS predviđeno je donošenje zakona po hitnom postupku radi što bržeg usklađivanja Zakona o odvjetništvu s pravnom stečevinom EU. Imajući u vidu sve navedeno Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Salapić, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Dakle, evo došli smo i do posljednje točke današnje rasprave o izmjenama Zakona o sudovima, državnom odvjetništvu i odvjetništvu i ono što mogu reći u ime Kluba SDP-a mi ćemo ove izmjene Zakona o odvjetništvu kao takve podržati. Prije svega zato jer za početak se usklađujemo sa svim onim direktivama koje smo uzeli da ćemo kad-tad implementirati kad smo ulazili u EU, ali isto tako smo stava da ovime s jedne strane otvaramo prostor za liberalizaciju na tržištu odvjetničkih usluga u RH, ali je sigurno i da značajno olakšavamo i našim odvjetničkim društvima i odvjetnicima njihov rad i njihovo djelovanje u našim okolnim europskim zemljama. Sigurno da time dovodimo i do određenog balansa i u samim cijenama i u samim praksama i u samoj kvaliteti usluge i definitivno je da je ovo jedan od zakona koji možemo gledati usko uz odvjetničku struku, al kad se sve zbroji i oduzme će sigurno puno toga dobroga donijeti i našim sugrađankama i sugrađanima, tako da s tog aspekta mislimo da ovaj zakon treba podržati i jednostavno se tu nema puno više nešto za dodati i za oduzeti osim toga da se nadamo da nećemo ić samo u promjene i prilagodbe europskim direktivama kroz pojedine zakone nego da ćemo zahvaljujući i takvim izmjenama kao što je ovaj Zakon o odvjetništvu doprinjeti tome da se puno više toga u našem pravosuđu prilagodi svemu onome što jesu europske stečevine i da počnemo na više polja funkcionirati onako kako funkcionira EU ali i kako EU očekuje od nas. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Pa evo i ja ću se kratko osvrnuti na ovaj Konačni prijedlog Zakona o odvjetništvu. Pa nakon što smo ušli u EU otvorila su nam se vrata europskome tržištu rada. Isto tako i stranim državama članicama otvoren je pristup hrvatskom tržištu rada. Tako se ovim Zakonom o odvjetništvu omogućila liberalizacija tržišta odvjetničkih usluga u RH. Prijedlogom zakona predviđa se način obavljanja odvjetništva propisivanjem da odvjetnik može zasnovati radni odnos i kod odvjetnika koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost i u odvjetničkom društvu i kod odvjetnika koji odvjetničku službu obavljaju u zajedničkom odvjetničkom uredu. Dakle, ukidaju se ograničenja i mogućnosti osnivanja samo jednoga ureda i uvodi se mogućnost zasnivanja radnog odnosa jednog odvjetnika sa drugim koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost kao poslodavcem te zajedničkim odvjetničkim uredom. To se također odnosi i na odvjetnička društva stranih država. Iako smo se na to obvezali ulaskom u EU međutim stavlja naše odvjetništvo u nepovoljniji položaj od ostalih članica EU i tu moramo biti iskreni. Bojimo se da će doći do zatvaranja mnogih onih malih odvjetničkih ureda koji neće moći konkurirati jačima, a svi na, svima nama treba biti u interesu pomoći našim odvjetničkim društvima a ne da mu se zakonom nametne dodatna konkurencija. Stoga će Klub Socijaldemokrata podnijeti amandman po ovoj točki dnevnoga reda. Zahvaljujem.
Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Krunoslav Katičić.
Gospodine potpredsjedniče sabora, kolega državni tajniče još jednom kolegice i kolege, pa evo zaključno nakon ove rasprave koja je, praktični nije ni bilo, ali mislim da je bitno reći u ime HDZ-a završno očitovanje. Kao što znate i spomenuto je već više puta radi se o izmjeni, izmjenama kako bi se uskladili Zakon o odvjetništvu sa pravnom stečevinom EU i svim ovim drugim koji će se biti. Kao jedan ajmo reći svjedok vremena od '95. od kad sam počeo raditi u odvjetništvu mislim da je konačno došlo vrijeme da se ove stvari u inkorporiraju u postojeći zakon. Moje kolege vjerujte mi dosta dobro znam na koji će način reagirati. Mislim da je dobro da se ovom zakonu daje i dalje ovlasti Hrvatskoj odvjetničkoj komori da svojim internim pravilima rješava određene statuse. Naime, kao što je poznato odvjetništvo je ustavna kategorija i odvjetništvo se smatra jednim od sastavnica između ostalog hrvatskog pravosuđa općenito kao takvog. Isto tako je opće poznato da je odvjetništvo samo regulirajuća djelatnost sa gotovo 120 godišnjom tradicijom rada. U svom radu Hrvatska odvjetnička komora puno toga je samo regulirala, postoje razno razne objave u javnosti i vjerujte mi to nije nužno da je istinito. Stoga sam zato zaključno siguran da će i ove izmjene i dopune Zakona o odvjetništvu biti u skladu sa tom tradicijom, a da će i hrvatsko pravosuđe i odnosno odvjetništvo doprinijeti daljnjem razvoju kontinentalnog prava točnije europskog prava kao što je to bilo i dosada. Kao što je rekao i kolega Habijan Klub HDZ-a podržati će ovo hitno čitanje, oba čitanja Zakona o odvjetništvu. Hvala.
Hvala lijepo, time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, pa smo tako danas, za današnji rad, završili današnji rad, nastavit ćemo sutra u četvrtak u 9 i 30. Prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju sukladnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Želim vam ugodni ostatak popodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 16,16 SATI. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a, a govorit će poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.