... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica se ne čuje.]] moguće direktno ili indirektno povezati s lokacijom. Problemi vezani uz raspoloživost, kvalitetu, organizaciju, dostupnosti i dijeljenje prostornih podataka, zajednički su u mnogim područjima pa tako i u sustavu državne uprave. Rješavanje tih problema zahtjeva mjere koje se bave standardizacijom, dijeljenjem, razmjenjivanjem i korištenjem prostornih podataka. Na razini države takvi i slični problemi rješavaju se uspostavom nacionalnih infrastruktura, prostornih podataka, skraćeno NIPP. Da bi se odgovorilo na prije navedene izazove i ubrzao razvoj u području prostornih podataka donesena je Direktiva Europskog parlamenta i vijeća iz 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici Direktiva in speyer. Direktiva in speyer se primjenjuje na prostorne podatke koje posjeduju tijela javne vlasti, te propisuje koje teme prostornih podataka, kada i kako trebaju biti dostupne ne tražeći prikupljanje novih nego harmonizaciju postojećih podataka. Važećim Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka prenijete su odredbe Direktive in speyer u hrvatsko zakonodavstvo. Cilj NIPP-a je učiniti prostorne podatke u nadležnosti tijela javne vlasti dostupnim na jednostavan i razumljiv način. Državna geodetska uprava je nacionalna kontaktna točka za NIPP i provedbu Direktive in speyer. Također zakonom je propisan i sastav vijeća NIPP-a, kao i obveze i izvješćivanja nacionalne kontaktne točke o provedbi Direktive in speyer prema Europskoj komisiji. Razvojem NIPP-a uočeno je kako njegove proizvode i platformu Geo portal prvenstveno koriste profesionalni korisnici prostornih podataka. Stoga je prepoznata potreba za educiranjem i upoznavanjem građana s NIPP-om i mogućnostima korištenja podataka koji sadrži. Državna geodetska uprava je u suradnji sa subjektima NIPP-a krajem 2019.g. razvila portal GeoHrvatske, dostupan na mrežnoj adresi www.geohrvatska.hr namijenjena građanima. Portal GeoHrvatska na jednostavan, mobilan i intuitivan način omogućava korisniku da korištenjem službenih prostornih podataka subjekata NIPP-a, te uz pomoć svoje lokacije upozna i istraži prostor koji ga okružuje. GeoHrvatska objedinjuje, vizualizira prostorne podatke subjekta NIPP-a raspoređena u 6 tematskih područja, kvaliteta okoline, zemljište, priroda oko mene, slobodno vrijeme, područja pod zaštitom i onečišćenja u blizini. Izmjene i dopune ovog zakona potrebno je donijeti jel je prošle godine stupila na snagu Uredba Europskog parlamenta i vijeća oznake 1100 o usklađivanju obveze izvješćivanja u području zakonodavstva povezanog s okolišem, a kojim je izmijenjena Direktiva in speyer u odnosu na obvezu izvješćivanja prema, država članica prema Europskoj komisiji. Navedenom uredbom pojednostavljuje se i racionalizira praćenje i izvješćivanje država članica odnosno njihovih nacionalnih kontaktnih točaka koje su odgovorne za komunikaciju sa Europskom komisijom, a čiju ulogu u RH obavlja Državna geodetska uprava uz istodobno smanjenje administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem i izvješćivanjem. Ažurirane informacije trebalo bi prikupljati na lakši, usporediv način, koji je manje opterećujući za sve sudionike u izvještavanju. Umjesto dosadašnje obveze izrade trogodišnjih izvješća o provedbi Direktive in speyer, uvodi se obveza ažuriranja rezultata izvješća o praćenju uspostave održavanja razvoja NIPP-a na nacionalnim portalima država članica, a samo izvješće automatski generira Europska komisija također se preciznije definira njegov sadržaj, datum do kojeg se izvješća ažurira, te način na koji se stavlja na raspolaganje javnosti. Time se osigurava dosljedan i usporediv pristup praćenju i izvješćivanju u EU. Nadalje, zakonskim čl. 27. propisuju uspostavu Vijeća NIPP-a na način da vijeće čine predstavnici tijela državne uprave kao i zajednice gospodarstva. Kako bi se postigao učinkovitiji rad vijeća, mijenja se sastav vijeća na način da se pored dosadašnjih članova sva predstavniku vijeća predloži tijelo državne uprave nadležno za poslove meteorološke i hidrološke djelatnosti, te se ujedno predlaže da predsjednik vijeća bude imenovan iz nacionalne kontaktne točke odgovoran za provedbu aktivnosti razvoja NIPP-a, dakle iz Državne geodetske uprave. Svi poslovi važni za uspostavu NIPP-a i provedbu Direktive in speyer direktno ili indirektno primarno se vežu uz nacionalnu kontaktnu točku. Navedeni prijedlog izmjene predsjednika vijeća NIPP-a imao bi za posljedicu veću efikasnost u radu samog vijeća, te bi veza tj. interakcija sa samom nacionalnom točkom u smislu uspostave NIPP-a i ispunjavanju obveza koje proizlaze iz Direktive in speyer bila još učinkovitija. Nadalje, ovim izmjenama prostorni podaci za obavljanje poslova koji mogu imati utjecaj na okoliš razmjenjuju se bez naknade. Radi usklađenja sa Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi predlaže se da se razmjena prostornih podataka na nacionalnoj razini uređuje samo tehničkim protokolom između subjekata NIPP-a za razliku od dosadašnjeg zakonskog uređenja kojim se propisivalo sklapanje sporazuma između tijela državne vlasti na nacionalnoj razini. I dalje se zadržava postojeće zakonsko rješenje da se dijeljenjem prostornih podataka između subjekata NIPP-a i tijela Europske komisije uređuje sporazumom s obzirom da je to propisano in speyer Direktivom. U odnosu na prijedlog zakona u prvom čitanju Konačni prijedlog zakona nije suštinski mijenjan nego je samo izričito dorađen u skladu s primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gđo. državna tajnice, iskoristit ću ovu priliku da vas pitam jedno pitanje koje je aktualno, nažalost je nestalo sa, sa scene. Znači, prije skoro mjesec dana je u Gradu Zagrebu pogođeno, pogodio nas je veliki potres. Više uopće nitko ne govori, niti ministar graditeljstva, niti premijer Plenković o tom potresu, više od 5000 naših sugrađana u ovom trenutku ili nisu kod kuće, kod rodbine, kod prijatelja, u Cvjetnom naselju, nemaju grijanje u svojim kućama, zanima me zbog čega državi treba skoro mjesec dana da se uključi sa bilo kakvom pomoći? Znači, nemamo nikakvu pomoć u Gradu Zagrebu za naše sugrađane od strane države. Ne govorim sad samo o zakonu koji bi trebalo što prije donijeti, nego govorim o konkretnim pomoćima. Ljudi su ostavljeni sami sebi, skidaju dimnjake preskupo u svojim aranžmanima. Grad se izgubio. Grad se pogubio. Kalenić se pogubio. Bandić se pogubio. Zbog čega država ne reagira i ne pomogne građanima, mjesec dana od potresa je prošlo? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Nije baš u svezi sa ovim zakonom. Izvolite.
Zakon o obnovi zgrada oštećenim potresom na području Grada Zagreba i okolice je u izradi. Radnu skupinu čine svi relevantni stručnjaci koji mogu dati maksimalnu doprinos u izradi prijedloga nacrta zakona. Određene su dvije sjednice i zaprimljeno je puno primjedbi, sugestija i mišljenja. Vrlo brzo će prijedlog biti spreman za javno savjetovanje. Koliko brzo ovisit će o najoptimalnijem balansu između kvalitete nacrta prijedloga zakona i brzine izrade. Hvala.
Hvala. Kolega Maras je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je 238., ja gospođu nisam pitao da mi ovdje kaže naučenu frazu od strane Vlade nego zbog čega država u mjesec dana niti jednu konkretnu mjeru nije uputila prema građanima grada Zagreba. 30 dana je prošlo, ljudi skidaju sami dimnjake. Grad izgleda kao ruševina. Znači nema konkretne pomoći, to je ono što nas zanima. Jel moguće da država u 30 dana nije u stanju jednu jedinu mjeru prema našim sugrađanima napraviti? Premijer Plenković prije dva dana na HTV-u niti jednu riječ o potresu nije rekao. To je sramota.
Kolega Maras molim vas zaustavite se. Molim vas zaustavite se kolega Maras. Kao prvo, tolerirao sam vam da ste izvan teme govorili, nisam vam dao opomenu mogao sam. Predstavnica Vlade nije trebala na to uopće odgovoriti, odgovorila je. Vi ste sada zlorabili povredu Poslovnika i ja vam izričem opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas apsolutno razumijem, imali ste mogućnost i imate mogućnost u slobodnom govoru to važno pitanje postaviti. To je važno pitanje i tiče se puno građana, ali postoji forma, postoji oblik i vi znate da postoji taj oblik. Nemojte kršiti Poslovnik svjesno, ajde. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Gospođo predstavnice hrvatske Vlade. Ovim zakonom infrastruktura prostornih informacija, mrežnih usluga i tehnologija jedna od bitnih stvari je kojim se ovim želi riješiti, ali je činjenica da u RH teleoperateri koji postavljaju bazne stanice svoju infrastrukturu su iznad zakona, stavljaju bez građevinske dozvole, bez uporabne dozvole, to im je doduše vlast omogućila da bi se dodvorile teleoperaterima. Imamo brojne probleme gdje bazne stanice nisu uopće ucrtane, 90% baznih stanica uopće nema nikakav dokumenat, priko noći se postavljaju na bolnice, vrtiće, pod prozore ljudima u naselja, nekontrolirano. Zbog čega se u Hrvatskoj ne ponašaju teleoperateri kao u državama odakle dolaze? Zbog čega je hrvatski narod ostavljen sam sebi?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Mogu još samo reći vezano što je iz nadležnosti ovog zakona, upravo HAKOM je dao podatke o svim baznim stanicama na naše geo portal NIPP-a tako da te podatke smo mi povukli u naš informacijski sustav prostornog uređenja i puno nam služi za daljnje obrade i za daljnje prostorno planiranje. Hvala lijepa.
Hvala. Sada kad smo s time završili žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Predstavnice Vlade, poštovani građani, poglavito koji imate probleme sa nelegalno postavljenim baznim stanicama. Vidimo da korona kriza se rješava zbog zdravstvenih problema, da je stalo cijelo gospodarstvo da bi se sačuvalo zdravlje naših ljudi, usporilo se je cijelo svjetsko gospodarstvo. Međutim, kada govorimo o ovim izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka u čl. 3.navode se mrežne djelatnosti i navode se i tehnologije koje postavljaju teleoperateri na štetu hrvatskih građana, postavljaju nezakonito kršeći prostorne planove i postavljaju ih gdje god im padne na pamet. Postavljaju ih na bolnice, na škole, na vrtiće, na ustanove domove za starije i nemoćne i nitko ne vodi brigu, nitko nije zaustavio gospodarstvo i nikoga nije briga za zdravlje ljudi jel nema dokaza znanstvenih. Svjetska zdravstvena organizacija 2013.godine je rekla da je mogući uzročnik povećanja broja tumora je elektromagnetno zračenje, a nemamo dokazano. Meni je osobno nisam protiv razvoja tehnologije dapače, ali prioritet je zdravlje naših ljudi jer moramo znati da imamo povećanje broja tumora mozga u blizinama baznih stanica. Prema tome, ja mislim da mi najprije trebamo urediti naš prostorni plan da se teleoperateri ponašaju u skladu kako predviđaju i prostorni planovi gradova, primjer ću vam navesti u Sinju. U prostornom planu kažu da antenski stupovi se postavljaju krovni 50m, antenski stupovi koji su samostojeći 100m udaljeni od građevinskog zemljišta ili zadnje izgrađenog objekta. Evo prije nedavno u mome Sinju je na pekari na dimnjaku preko noći osvanulo desetine tih baznih stanica, na pekari, industrijska zona pekara bez da se je pitala suglasnost bilo koga. Hrvatska je jedina država u EU gdje ne triba građevinska dozvola, a teleoperateri za uzvrat koliko smo mi koruptivna država, koliko korupcija cvita, Hrvatska država je omogućila teleoperaterima da imaju najveću dobit u RH 42%. S time se hvalio direktor tj. predsjednik Uprave HT-a da je 42% dobit i vrlo malo se reinvestira u RH. Imaju drugi modeli koji se mogu riješiti to je optička mreža, imamo sredstva u EU tu je nastao i sukob tj. dodvorništvo naše politike prema Njemačkoj, znači optički kabeli moglo se na taj način infrastruktura gradit. Međutim, ja opet ponavljam, nitko nije ovdje protiv razvoja tehnologija dapače, svi se služimo tehnologijama, ali smatram da bi prioritet bio, uvažena predstavnice Vlade, zdravlje naših ljudi jel cijeli dan, po cijele dane nama ovdje govore tj. našim ljudima budite kući, držite ostojanje to triba poštivati mjere stožera, a što se tiče baznih stanica to može pod prozorima ljudi osvanuti preko noći bez bilo čije suglasnosti, kršeći prostorne planove, ali je Hrvatska ukinula građevinsku dozvolu. Pa možete vi meni objasniti predstavnici Vlade zbog čega u Hrvatskoj ne treba građevinska dozvola za bazne stanice? Ako nemamo dokaza da elektromagnetsko zračenje ovaj ne šteti, ovaj nema štete na zdravlje, po nama bi, a i po ovoj Vladi, po stožeru nacionalnom zdravlje je ispred svega, pa sve ostalo. Zbog korona virusa je sve zaustavljeno, to smo svi prihvatili, a zbog baznih stanica pa čak u crkvene zvonike u Zadru su stavili baznu stanicu, u crkvene zvonike da župnici, biskupi, svećenici bi tribali biti pastiri nama vjernicima, trebaju biti menadžeri teleoperaterima. Ja kao vjernik to govorim, da se krije u zvonik bazna stanica od naroda. To nije prihvatljivo meni kao čovjeku i kao vjerniku. I od ovome treba govoriti da je Hrvatska država krvlju stvorena, brojne majke mojih suboraca, a ljudi od vas koji su bili u Domovinskom ratu su dali svoje živote da mi se borimo za narod, saborski zastupnici bi se morali boriti za narod, ne tražeći mi zaustavljanje tehnologija. Kako je moguće, evo vama pitanje, da u Bruxellesu kaže gradonačelnica, ja ne znam zbog čega je, nitko to nikada razjasnio, ne želim 5G mrežu dok se ne utvrde zdravstveni rizici, Bruxellesu, ne u, zbog čega, zbog čega u Sloveniji kažu tražimo moratorij, zbog zdravlja ljudi, isto ka i korona virus. Znači dok se ne dokaže znanstveno da nema štetni rizika zašto bi mi u biti postavljali bazne stanice gdje god padne napamet, uz dječji vrtić, uz prozore naših ljudi. Ja sam bezbroj puta govorio kako se krše prostorni planovi. Reći ću vam jedan primjer Nikole Crnca čovjeka koji je cijeli svoj radni vijek proveo u Australiji, cijeli svoj radni vijek i uložio je sav novac, svoj kapital, napravio kuću u Sinj, na Radošći i priko noći u jedan nedovršeni objekat mu je osvanula bazna stanica uz sobu gdje spavaju njegovi unuci, a čovjek je cijeli život svoj proveo u Australiji i sav taj novac koji je svojom krvarinom zaradio osvanula mu je bazna stanica, bez suglasnosti, 5 metara od kuće. To samo može u Hrvatskoj, a nisu ljudi za to ginuli. Prije svega nisu moji suborci koje ja poznam i te majke kojima se moralo otić reć da su im sinovi poginuli. Mi smo ovdje da štitimo narod, a ne da služimo teleoperaterima, ne tribamo mi gaziti teleoperatere al nek se ponašaju kao u državama odakle su došli. Ja sam pitao to premijera ovdje, nikada mi nije odgovorio na to pitanje. Na aktualnom satu prije godinu i pol dana. Zašto se teleoperateri u Hrvatskoj ne ponašaju kao u državama odakle dolaze? Zato što imaju najveću dobit, zato što su teleoperateri veliki oglašivači i ko god spomene teleoperatere naravno da oni u medijima imaju ogroman utjecaj. Al o tome tribamo govoriti, to je naša uloga saborskih zastupnika, narodnih izaslanika ovdje. I nije to samo u mome Sinju, to vam je u Kaštelu, to vam je u Rogoznici, to vam u Splitu, to vam je u Vodicama, to vam je u Zadru, to vam je Zagrebu, to vam je gdje god u Istri, čak je Istra prostorni plan to čak i riješila kao županija da 400 metara od građevinskog, al ne poštivaju to teleoperateri, jedina županija to moram reći. Sad je izmjena prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije, ja sam također dao amandman da 400 metara od neizgrađenoga zemljišta tj. prijedlog na izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije, 400 metara da se postavljaju bazne stanice i naravno mi moramo vratiti građevinske dozvole. Ako triba u Austriji građevinska dozvola za postavljanje antenskih stupova i baznih stanica mene, jesmo mi u EU, jesmo mi jednakopravni ili smo mi sluge teleoperatera i banaka. Prodali smo i dali smo im u ruke našu infrastrukturu telekomunikacijsku, poljoprivredno zemljište mogu stranci kupovati, misto da ga mi obradimo domaći, GMO proizvode uvozimo štetne proizvode,loše kvalitete hranu, naša poljoprivredna zemljišta 800.000 hektara leži neobrađeno. Dao sam i taj prijedlog. Isključivi gospodarski pojas, dali smo i taj prijedlog da zaštitimo naš Jadran, ništa se ne prihvaća. Pa mi smo saborski zastupnici. Antenske stupove i bazne stanice postavljaju gdje god žele bez obzira na zdravstvene rizike, a zbog korona virusa stala je cijela država, cijeli svijet, gospodarstvo, kaos, bojazan, ljudi u strahu, a što se tiče baznih stanica i zdravstvenih rizika bez obzira šta nema dokaza da ne štete, šta nema dokaza da ne štete, postavljaju ih gdje god im padne napamet, na bolnice, crkve, staračke domove, gdje im god padne napamet. To ste im dozvolili da bi bili vaši sponzori, to ste im dozvolili jer nemate snage jer su preutjecajni i triba se dodvoravati Angeli Merkel il bilo kome. Zašto najveća dobit, zašto najviše novca muzu u RH teleoperateri i banke od naših građana? Zbog čega? A ne prihvaćaju moratorij na kredite i na kamate. Nismo imali hrabrosti stati uz narod, a to nemamo pravo prema onim majkama koje su svoje sinove pokopali u Domovinskom ratu i koji ne znaju gdje su im kosti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vinko Grgić, nadam se više o temi.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, gospodo kolege i kolegice ovako važnost ovog zakona je u tome što propisuje načine i metode dijeljenja prostornih podataka kako unutar države tako i izvan nje tj. u EU. Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka iz 2013. i 2018. EU direktiva Inspire prenesena je u hrvatsko zakonodavstvo s ciljem učiniti prostorne podatke dostupne na jednostavan i razumljiv način. Zbog toga je uspostavljena nacionalna infrastruktura prostornih podataka ili skraćenica NIP, a Državna geodetska uprava postala je nacionalna kontaktna točka za NIP i provedbu direktive Inspire. Ovaj se zakon propisuje u cilju postizanja učinkovitijeg rada, sastava rada, sastava Vijeća NIP-a kojeg čine predstavnici tijela državne uprave, kao i zajednice gospodarstva. Isto tako, propisuje da se predsjednik Vijeća NIP-a imenuje iz ministarstva odgovornog za rad nacionalne kontaktne točke. Ovim se zakonom također, usklađuje procedura u dijelu razmjene podataka između subjekata NIP-a, a u cilju sve kvalitetnijeg prikupljanja podataka u smislu veće transparentnosti i dostupnosti. Ovim zakonom usklađujemo se sa direktivama EU, a u biti nacionalna razina podataka ostaje ista, tj. ne pokreće se nikakva akcija korekcije postojećih netočnih podataka. Iako EU ne spominje točnost i istinitost postojećih baza podataka, s druge strane nas nesvjesno ili svjesno tjera u reformu prikupljanja točnih prostornih podataka i njihovo potrebno ažuriranje. Velika je potreba da se na razini države krene u realizaciju kvalitetnih podataka, a prema komentarima na prezentaciji ovog zakona, odnosno njegom prvom čitanju, najviše se tiče usklađivanja podataka u gruntovnici i katastra. Nekome je možda interes u kaosu, da kaos vlada u vlasničkim knjigama, kaos u netočnim prostornim podacima, kaos u neuređenom vlasništvu, i što je najgore, odnosno jest činjenica da je broj neriješenih predmeta puno veći nego u prethodnim godinama. Iz toga proizlaze veliki gubici od nekoliko milijarda kuna godišnje, a od stvarnosti to predstavlja dobit, kako države, tako pravnih i fizičkih osoba. Samo pogledajmo broj sudskih tužbi koje se trenutno vodi na našim sudovima i bit će nam svima jasno. Zbog toga postavljamo pitanje potrebe za novom državnom izmjerom prostora i sređivanje imovinsko-pravnih pitanja. Isto tako nas zanima koliko su ažurirani novi podaci proizašli postupkom legalizacije ilegalno sagrađenih građevina. Da li su oni dostupni i da li su pravodobno iskorišteni kao najnoviji i najkvalitetniji podaci iz prostora. Ne moramo govoriti činjenicu da tko vlada informacija, taj kvalitetno upravlja svojim prostorom, ali ako već nismo, moramo započeti s procesom prikupljanja svih prostornih informacija, koje će biti kvalitetan početak za novu reformu koja nam je jako bitna jer time ćemo započeti dugotrajan postupak koji će predstavljati u ovom trenutku ishodišnu točku za kvalitetno nadograđivanje u budućnosti. Postoje procjena jednog instituta u RH da identificirano preko 400 hektara neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta. To bi se zemljište u razmjerno kratkom roku mogli početi obrađivati ili koristiti za proizvodnju hrane. Ako se procjeni da je po glavi stanovnika potreban jedan kvadratni metar oranice dnevno, odnosno da jedan hektar može prehraniti 27 osoba kroz cijelu godinu, a prema našoj preliminarnoj računici, ovom površinom od preko 400 tisuća hektara potencijalno bi se moglo prehraniti gotovo 11 milijuna ljudi godišnje. Ovo posebno naglašavam zbog trenutne situacije vezano za COVID-19. Ovaj zakon bi zaista trebali shvatiti kao inicijativu novih reformi, a ne samo u prikupljanju i ažuriranju novih podataka već i u potrebi da ih možemo maksimalno iskoristiti prilikom planiranja strateških odluka koja bi ova država konačno trebala poduzeti. Mi ćemo prihvatiti ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Tim više što smo podržali u prvom čitanju, a u odnosu na prvo čitanje, kao što vidite i nije bilo izmjena. Kad već govorimo o ovom zakonu, onda treba prije svega reći da je nacionalna infrastruktura prostornih podataka ustvari skup podataka o, koji se vezuju na prostorne podatke i definirani su lokaciju. Na svojstven način to su meta podaci jer to su podaci o podacima koje okupljamo, prikupljamo na način kako je to propisan europskom direktivom Inspire i koja je donesena 2007. g. Upravo ta Direktiva je donesena prije 13 godina kako bi se na jednom mjestu u državama članicama EU na propisan način kako ga propisuje sama Direktiva vodili podaci koji se mogu temeljem svoje lokacije međusobno povezivati, analizirati, dopunjavati, usklađivati, s njima raspolagati i kako bi država onda od tih podataka koji su do prije osnivanja nacionalne baze podataka koji su joj bili dostupni, ali u kudikamo težem obliku i to je jedan izniman korak koji je napravljen da se svi podaci koji mogu biti vezani na lokaciju pronalaze na jednom mjestu. Takvih je podataka različitih na razini Inspire direktive u državama članicama EU 34, a mi smo kao država članica, s obzirom na našu specifičnost dodali još 35 podatak koji se odnosi na raspored minskih polja u Hrvatskoj. Kako bi se s time moglo funkcionirati, obrađivati, analizirati, nužno je da se uspostavi središnje mjesto u Hrvatskoj gdje se ti podaci mogu objedinjavati i sukladno stavu i obvezama koje proizlaze iz postupanja po INSPARE direktivi u Hrvatskoj kao središnje mjesto tzv. Nacionalna kontaktna točka određena Državna geodetska uprava što je s obzirom na evidencije koje ona posjeduje, a to su zemljopisni podaci, katastarski planovi, topografski planovi apsolutno razumljivo i nismo u tome izuzetak. Prema tome, Državna geodetska uprava je preuzela ulogu te nacionalne kontaktne točke u kojoj se svi podaci objedinjavaju. Čak je na mrežnim stranicama same Državne geodetske uprave postavljen posebna mogućnost da se mogu pratiti sva događanja, sve aktivnosti postupanja koja se odrađuju na temelju i kroz nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka. Prvi puta smo se mi u Hrvatskoj sreli sa obvezom uspostave Nacionalne infrastrukture prostornih podataka 2007.godine kada je INSPIRE direktiva donesena, ali smo tada sve one obveze koje proizlaze za države članice uvrstile u naše nacionalno zakonodavstvo kroz Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina i na taj način tada informirano Vijeće NIPP-a koje je sukladno Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u koje je već tada bila dijelom uključena sama INSPIRE direktiva postupali do 2013.godine kada je donesene poseban zakon kojega i sada mijenjamo. Sada ga mijenjamo iz razloga što je na razini EU odnosno na razini Europskog parlamenta i Europskog vijeća donesena jedna uredba koja utvrđuje način i obvezu izvješćivanja u području zakonodavstva u dijelu koji se odnosi na zaštitu okoliša pa onda sama uredba spominje i potrebu izmjene same INSPIRE direktive, a onda jasno time podredno i našega zakona gdje se propisuje unificirano izvještavanje na razini država članica EU sve one promjene koje se tiču zakonodavstva, a odnosi se na zaštitu okoliša. To je jedan od bitnih razloga zašto uopće ulazimo u ovu izmjenu. Drugi je što propisujemo da predsjednik Vijeća praktično bude predstavnik član Geodetske uprave odnosno nacionalne kontaktne točke i treći je razlog što pored 17 čini mi se članova Vijeća NIPP-a se uvrštava postaje i imenuje se i postaje članom predstavnik DHMZ-a, dakle to su bili temeljni razlozi zašto ulazimo u izmjenu samoga zakona kako bi ga uskladili sa europskom uredbom koje je donijelo Vijeće i Parlament EU. To je sve jako dobro i mi smo dužni usklađivati podatke, međutim osim činjenice da se nešto oslanjamo na podatke koji su u temelju oni podaci koji se vode u državnoj izmjeri i katastru nekretnina gdje su osnovni podaci o zemljištu dobro je, o tome je već bilo riječi da ti osnovni podaci budu kvalitetni, da predstavljaju doista sliku terena. U ovom trenutku mi u Hrvatskoj nažalost to nemamo, mi se još uvijek kada je u pitanju katastar nekretnina oslanjamo u velikom dijelu na izmjeru koja je rađena prije gotovo 200, 180 godina za vrijeme Austro-Ugarske i kada je nastao najveći dio katastarskog operata u Hrvatskoj. U međuvremenu od osamostaljenja nismo napravili veliki iskorak kada je u pitanju nova državna izmjera i novi katastar nekretnina. Oko 3.500 čini mi se katastarskih općina u Hrvatskoj u proteklih 28, 29 godina hrvatske suverenosti i samostalnosti uradili smo i napravili novu katastarsku izmjeru za svega čini mi se 10% na oko 370, 380 katastarskih općina, a od tih 370 katastarskih općina negdje oko 100 ih je već sada u uporabi, znači da je izvršeno izlaganje formiran katastar i formirana zemljišna knjiga. 10% je u izlaganju što očekujemo da bi trebalo biti završeno brzo i 10% je tek u izradi. Dobro je da smo izmjenom Zakona o katastru nekretnina i državnoj izmjeri napravili poboljšice na način da se ubrza realizacija same izrade novog katastra i nove zemljišne knjige. Ja vjerujem da će se sukladno programu kojega je dužna pripremiti Državna geodetska uprava napraviti jedna ubrzana dinamika izrade novog katastarskog operata. Ono što su premišljanja Državne geodetske uprave, a to je da uđemo u jednu ubrzanu državnu geodetsku izmjeru koja bi se odnosila samo na građevinsko zemljište, mislim da je dobro i da je to dobar pristup jer to upravo 90% svih promjena parcelacija i aktivnosti gradnji radi se upravo na građevinskom zemljištu, drugdje i ne može u pravilu i što su upravo u tom prostoru i koridori temeljnih prometnica pa je onda dobro zbog unapređenja i ubrzavanja takvih infrastrukturnih radova riješiti u imovinsko-pravnom smislu stanje na česticama preko koje prolaze infrastrukturni koridori jer smo svjedoci prilikom izgradnje i provedbe bilo kakvih prometnica da su koji je to dugotrajni postupak dok se riješe imovinsko-pravni odnosi, postupak izvlaštenja itd., itd. U tom kontekstu vrlo dobro je da smo jučer u Saboru raspravili Zakon o neprocijenjenom građevinskom zemljištu jer ćemo i na taj način riješiti do sada brojne dubioze koje su ostale iz vremena pretvorbe i privatizacije kada je u pitanju odnos na prije svega turističkom zemljištu, kompleksu hotela i kampova u Hrvatskoj. Evo u tom smislu držim da je ovaj zakon dobar, dobro da smo ga donijeli, da smo unaprijedili postupanje sa NIPP-om i mi ćemo je u Klubu zastupnika HDZ-a svakako i podržati. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Dakle, govorimo o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka (NIPP). Ako nešto u RH dobro funkcionira funkcionira ovaj sustav. Dakle, stvarno evo ga, svi ljudi koji se koriste s ovim sustavom kažu da to dobro funkcionira. Naravno, ovdje se prije svega radi o, o geodetskim upravama, o geodetima, o zemljišniku, o katastru, znači to je nešto što je sad jako dobro umreženo. Znači sustav ARKOD, Geoportal, to je sve ono što je danas postoji i jako dobro funkcionira. Spomenut ću još i sustav SDGE, znači sustav, znači digitalnog predavanja geodetskih elaborata koji iznimno olakšava funkcioniranje svima koji se bave s geodezijom ili su povezani uz njega. Tako da je ovo zakon koji je dobar i treba ga podržat u tom smislu. Ovdje bi ja ipak istaknuo neke stvari koje su povezane uz ovo, da imamo još uvijek primjera u RH i da nije katastar, zemljišnik, katastar preklopljen kako treba sa stvarnom situacijom, imamo tih, znači grešaka. Ja znam jedan slučaj, sad nije bitno, konkretno koji, gdje se čak i koncesije daju opisno jer se ne zna koja je čestica jer su čestice završile u more, oni ne znaju to preklopiti kako treba i to je jedan veliki problem, tako da to, na tome treba poraditi, ali evo ponovit ću preko sustava e-građani, preko SDGE-a, preko Geoportala, ARKOD-a, stvar je dosta, dosta dobro funkcionira. I još možda jedna stvar, evo i kolega je to spomenuo, neka nova izmjera, znači državna izmjera je dobro došla jer u stvari imamo danas situaciju, pogotovo kod poljoprivrednog zemljišta da ne znamo što je poljoprivredno, što su pašnjaci, a to je ono na što Hrvatski suverenisti stalno upozoravaju, pogotovo u kontekstu korona krize, moramo staviti ponovno u funkciju poljoprivredna zemljišta, znači napraviti jedno ponovno pokretanje poljoprivredne proizvodnje i u tu svrhu bi trebalo napraviti jednu novu izmjeru poljoprivrednog zemljišta, novo snimanje, upravo znači nove podatke da bi se sutra to možda moglo aktivirati, ne možda, jer bi se to sutra moralo aktivirati. I sve vrste poljoprivrednog zemljišta, evo možda su pašnjaci tu nekako najkritičniji jel se danas više ne zna što je pašnjak, što nije i to je jedan veliki problem. Dakle, zakon je dobar, unapređuje sustav i ponovit ću, ako koji sustav funkcionira dobro, funkcionira ovaj i evo zadnjih godina se stvarno uspjelo na ovom polju napraviti jedan progres i evo pozdravljam ovakve mjere i ovakvo prikupljanje podataka. Dakle, Hrvatski suverenisti će glasovati za ovaj zakon.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Infrastruktura prostornih podataka je vrlo bitan dokumenat tj. ovaj zakon bi im trebao biti najbitniji. Ono šta je najbolje u RH kao državi je prostor i prostor moramo čuvati, moramo paziti i prostor mora biti očuvan budućim generacijama. Međutim, ja sam se ovdje uza sve probleme koje imamo u prostoru, poglavito u područjima primjera Dalmatinske Zagore gdje su knjižni i gruntovnice gdje su različite, to je jedan ogroman problem i trebalo bi ulagati. Međutim, ja ću se opet spomenuti čl. 3. tj. čl., da, 3. gdje su mrežne usluge i tehnologije. U RH teleoperateri su privatizirali tj. uz pomoć naše politike su privatizirali našu infrastrukturu. Telekomunikacijsku. I niko ne plaća pravo služnosti ni vlasnicima fizičkim, ako nekome ide preko ovaj njegove čestice zemljišne niko ne plaća taj dio prava služnosti il pravo puta il pravo, ne znam kako nazvati. A ja sam dao zakon da teleoperateri plaćaju ono šta su naši ljudi, naši građani, naš narod platio da se postavi infrastruktura, koji su naši trgovci i izdajnici dali u ruke stranim teleoperaterima u cijelosti. Privatizaciju je počeo ovaj HDZ, ali je završio definitivno SDP, on je dao apsolutnu moć stranom teleoperateru i sad ono šta je naš narod ulaga i šta je plaća priko svojih čestica, pa sad vi zamislite kolko ide uz hrvatske ceste, kolko ide uz lokalne ceste, znate koji su to gubici lokalnim samoupravama što ne plaćaju pravo služnosti? Niko ne plaća pravo služnosti nikome. Kome iđe to u džep? Teleoperaterima. A od naših 555 jedinica lokalne samouprave, njih 40% ne mogu omogućiti da jedno dijete ide u dječji vrtić, za jedno dijete u dječji vrtić od lokalnih samouprava, a telekomunikacijski ovaj promet ide svagdi. Pa ko to plaća? Nikome. Zašto nema, ja sam da taj zakon, niste prihvatili, da plaćaju pravo služnosti, ako plaćaju u Sloveniji 3,00 EUR-a po metrom dužnom, zašto ne plaćaju u RH? Ako nekom čovjeku na Zelovu, nebitno, il u Skradinu, ili ne znam di, ili Ravnim Kotarima ili bilo gdje, ide priko njegove čestice kabel, zašto mu ne plaćaju pravo služnosti, a znaju isključiti telefon, to znaju. Znači, najveća dobit u RH teleoperaterima jel im je politika omogućila da rade što god žele i ne misleći na zdravlje. Ja uvik sad spominjem zdravlje jel trenutno smo u zdravstvenoj krizi, nema dokaza da bazne stanice nisu štetne. Imate li dokaz? Nema. Nego čak Svjetska zdravstvena organizacija kaže 2013.g. je rekla da su mogući uzročnik povećanja broja tumora mozga jesu bazne, elektromagnetsko zračenje a oni ih postavljaju gdje god žele, e nema tu upozorbi nikakvih, ja nisam protiv, ja nisam protiv razvoja tehnologija svi imamo mobitele, ali i ti mobiteli ugrožavaju zdravlje i triba biti oprezan poglavito dica s njima. I to je upozorenje koje šalje Europska komisija, to je, sve, svako ministarstvo bi moralo, evo recimo Ministarstvo za školu i prosvjete bi moralo imati ovaj video zapis koji je snimljen koji govori o štetnostima elektromagnetskog zračenja i upotrebe mobitela. Ali kamoli da mi danas u Hrvatskoj imamo, recimo u Zagrebu je 90% baznih stanica nema uporabnu dozvolu, 90% i nikako mi nije jasno, ja postavljam pitanje vama ako neko zna ima ovdje stručnjaka, ja sam da zakon da se bazne stanice postave 400 metara, da trebamo imati građevinsku dozvolu, da se 400 metara postavljaju ovde u proceduru, bilo je, raspravljali smo, niste ga prihvatili, ok. Ali nitko, neka neko mi objasni zbog čega se tako pogoduje teleoperaterima, a u drugim državama nije tako. Zbog čega se ne ponašaju u našoj državi Hrvatskoj kao u drugim državama? I zbog čega je primjera Bruxelles zaustavio, gradonačelnica zaustavila širenje 5G mreže, rekla je meni je zdravlje mojih građana ispred tehnologije u ovome trenutku dok se ne dokažu zdravstveni rizici. Zašto u Hrvatskoj mi uvik guramo nešto protiv zdravlja, a sad se pozivamo na korona virus? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći, slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Pere Ćosića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi poslovnih podataka mijenja se sastav nacionalnog infrastrukturnog, vijeća nacionalne infrastrukture podataka skraćeno NIP-a u cilju postizanja njegovog učinkovitog rada. Dugačak je popis članova vijeća koje ukazuje na važnost i široku obuhvatnost s područja prostornih podataka, a ovim prijedlogom zakona u sastav vijeća ulaze i predstavnici tijela državne uprave nadležne za poslove meteorološke i hidrološke djelatnosti. Meteorološke karte i hidrološki podaci sigurno će nam pomoći kako bi mogli život i gospodarstvo prilagoditi sve većim izraženijim klimatskim promjenama kako na mikro tako i makro razini. Ekstremne suše i poplave direktno utječu na imovinu i zdravlje života naših građana, na poljoprivredu, na turizam, ali i cijelo gospodarstvo. Ulaskom članova u vijeće i prikupljanjem prostornih podataka iz ovog važnog područja sigurno ćemo povećati kvalitetu i obuhvatnost područja prostornih podataka, a evo više od 80 poslovnih informacija koje su oko nas ima prostornu komponentu, a donedavno su se prostorni podaci evo stoljećima interpretirali i vizualizirali na analognim papirnatim kartama. Tehnike prikupljanja i stvaranja prostornih podataka danas su izuzetno efikasne. Podaci se prikupljaju brže, jednostavnije i češće, a rezultat toga je izuzetno velika količina podataka u prostoru ali evo nažalost u različitim modelima, formatima i standardima. Stoga je bitno da se uspostavi takva infrastruktura poslovnih podataka koja putem standardiziranih mreža usluga osigurava prostorne podatke javnim institucijama, poslovnim subjektima i našim građanima. Da bi se ubrzao razvoj u području prostornih podataka Europa je pokrenula INSPIRE inicijativu koja povezuje nacionalne infrastrukture poslovnih podataka jer prostorne podatke trebaju gotovo sve gospodarske grane, znanstvene discipline, a svakako čini jednu od osnova razvoja društva. Jer u mnogim područjima ljudske djelatnosti prostorni podaci predstavljaju temelj na kojem se grade nove i dodane vrijednosti. Hrvatski NIP mora biti usklađen sa razvojem infrastrukture prostornih podataka na europskoj ali i na globalnoj razini. No osim na nacionalnoj razini NIP mora utjecati na razvoj infrastrukture prostornih podataka i na lokalnoj razini. Važeći zakon se također usklađuje sa Direktivom INSPIRE i po usklađivanju obveza izvješćivanja država članica odnosno njihovih kontrolnih, nacionalnih kontrolnih točaka koje su odgovorne za komunikaciju sa Europskom komisijom, a koji ulogu u RH obavlja Državna geodetska uprava. Današnje društvo treba biti prostorno osposobljeno društvo i stoga je važna standardizacija podataka, brojne su prednosti prihvaćanja međunarodnih standarda i tehničkih normi struke. Kao prvo smanjuju se troškovi razmjene podataka i pružanja usluga, bolja je kvaliteta izvora prostornih podataka, veći je broj korisnika podataka, podaci se mogu ponovo upotrebljavati u drugim institucijama i može se izbjeći dupliciranje i višestruko prikupljanje istih podataka kod raznih institucija, štedi se i vrijeme kod pretraživanja i mrežne usluge pregleda su, lakše se koriste. Također dostupnost informacija o značajnim lokacijama u digitalnom obliku značajno doprinose unapređenju učinkovitosti i smanjenju troškova i analiza i planiranja dokumenata primjerice u procesu prostornog planiranja jer je sve na jednom mjestu digitalno u istom formatu. Naravno i proces odlučivanja postao je jednostavniji kad temeljni materijali obuhvaćaju karte, katastarske informacije i druge prostorne podatke. Također će se postići veća transparentnost, transparentnost i odgovornost u javnoj upravi, ali ne smijemo zaboraviti na veće poslovne mogućnosti, za inovaciju i kreiranje novih usluga i aplikacija na temelju INSPIRE podataka što im daje europsku dimenziju zbog identičnih podataka širom EU, a samim time su i potencijal izvoza. Također ovim prijedlogom zakona se važeći zakon usklađuje sa Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi u dijelu razmjene podataka između subjekata NIP-a i evo zaključili su nacionalna infrastruktura prostornih podataka treba omogućiti učinkovito prikupljanje, vođenje, razmjenu i uporabu, upotrebu prostornih podataka i evo trebamo raditi na njenom daljnjem razvoju te poticati izvore odnosno vlasnike podataka na daljnje poboljšanje i standardizaciju podataka radi bolje interoperabilnosti baze podataka, a time i samoga NIP-a evo stoga ću, podržavam ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] da, mi iz HSS-a podržavamo donošenje ovog zakona i implementaciju Direktive da se podaci, prostorni podaci mogu pronaći na jednom mjestu, pogotovo je to važno za privlačenje investicija, za otvaranje novih radnih mjesta, a u kontekstu privlačenja investicija, evo je jedan podatak da je u trenutno u fazi projektiranje i modernizacija pruge Novska-Nova Gradiška-Brod-Vinkovci i da u sklopu toga je predviđen određeni broj pružnih prijelaza pa je meni nelogično, jučer sam dobio odgovor od ministra Butkovića da se pružni prijelazi u općini Staro Petrovom Selo između sela, naselja Laze Donji-Gornji Crnogovci prema Starom Petrovom Selu neće raditi u nivelaciji nego se planira paralelna cesta s prugom i spojen na Petrovo Selo. Prvo, to poskupljuje investicija, drugo, sigurno je to će biti potrebno 2, 3, 5 godina dok se promijeni prostorni plan općine Staro Petrovo Selo, Brodsko-posavske županije jer te ceste nema [[Upadica: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]] tražim od vas ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] promjeni zbog građana koji su protiv tog.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepa, poštovani kolega Vlaović. Naime, kazao sam da je ovo jedan skup baza podataka iz svih prostornih i drugih disciplina, tako da je, ako imamo pravu ovu bazu možemo dobro i pravovaljano odlučivati, možemo vidjeti da li je isplativije, gdje se nalaze druge ceste, da li je isplativije jednu investiciju raditi ili drugu i pružni prijelaz, konkretno, ne znam, ali pošto dolazim iz te županije, svakako ću se zainteresirati i vidjet ću kako to stoji u prostornim planovima, kako stoji u planovima željeznice i siguran sam da ću poduzeti sve ukoliko je to jedino i pravo rješenje da se evo, do toga rješenja i dođe. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo g. Ćosić. Ovaj zakon u drugom čitanju o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi i prostornih podataka je nešto što usklađujemo sa europskim zakonodavstvom i omogućujemo da funkcioniramo na razini EU-e, ali ono što sam ja vas htio ovdje pitati je jedno jednostavno pitanje, a to je da li je nužnije da usvojimo ovaj zakon ili da raspravimo i usvojimo zakon koji bi omogućio jednogodišnji moratorij hrvatskim građanima na neplaćanje kredita. Evo, to je ono što ja želim ovdje pitati jer u Hrvatskome saboru u proceduri imamo prijedlog zakona koji je uputio Klub zastupnika SDP-a gdje bi građanima godinu dana, i tvrtkama, godinu dana bio moratorij na kredite dok traje ova kriza. To vladajući ne žele raspraviti, a ovaj zakon raspravljamo. Sad vi meni recite, što vi mislite, što je važnije za hrvatske građane i hrvatske tvrtke? Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepo g. Maras. Danas je na redu ovaj zakon koji govori o ovim prostornim podacima i on se donosi u redovnoj proceduri HS-a i mislim da je to jako važno i za naše i građane i naše gospodarstvo, za sve one koji donose i odluke i koji investiraju na osnovu ovoga zakona, a koliko ja znam, Vlada je dala paket mjera i za ožujak i za travanj i mislim da s tim paketom mjera što se tiče i pomoći i gospodarstvu i evo i u raspravi je bila ili će biti i Ovršni zakon i sve ostalo, tako da moratorij na kredit svakako je jedna od točki koja će se vjerojatno raspraviti i u ovom Saboru i otvoriti kada i kako vjerojatno, Vlada ima dinamiku i naravno da pregovori mora biti i sa bankama, koliko je to štete i na gospodarstvo, na banke, da li imaju taj, da kažem, potencijal to sve prebroditi, kako će one to prebroditi, tako vjerujem da će doći pitanje i o tako nečemu. Da li će to biti godinu dana ili 3, ili ne znam ja koliko mjeseci, o tome ne mogu ja sada trenutno govoriti.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo kolegice i kolege, možeš Miro sada, evo, dobro. Kada govorimo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka i zakonu koji moramo donijeti kako bi efikasnije funkcionirali i upravljajući prostorom u RH i dostupnosti informacija o tome, mislim da, na kraju krajeva vrlo malo će biti ovdje zastupnika koji će se tome protiviti, zakon će vjerojatno biti donesen gotovo jednoglasno. Ali ono što ja moram reći da jednostavno ne mogu prihvatiti i ne shvaćam odgovornu Vladu koja je u stanju predlagati zakone iz svoga resora u HS-u, graditeljstva, prostornog planiranja i određenih drugih segmenata vezano uz graditeljstvo, a da u mjesec dana od potresa koji se dogodio 22.3.2020. g. nema niti jedne konkretne mjere koju je Vlada RH uputila prema građanima grada Zagreba. Znači za mene bi bilo sramotno da kao predstavnik Vlade predlažem ovakav zakon u HS-u a da ni sa jednom mjerom prema građanima grada Zagreba koje je pogodila najveća katastrofa od Domovinskog rata, znači kolegice i kolege, svi oni koji nas danas gledaju doma, ispred malih ekrana, to je najveća katastrofa, naravno, uz koronavirus koji se usporedno dešava, ali materijalno, trenutno je to najveća katastrofa i ljudska i svakakva druga koja nas je pogodila nakon Domovinskog rata i ide usporedno sa koronavirusom. I da Vlada RH ne daje niti zrno niti malo pomoći, niti jednu mjeru, za ljude koji u ovom trenutku nisu kod kuće, a ima ih tisuće. Za one koji su u kućama, ali nemaju uvjeta za stanovanje. Ej, pa vi ste ministarstvo koje se bavi stanovanjem naših sugrađana. Da li ste svjesni da u ovom trenutku postoje tisuće Zagrepčana i Zagrepčanki koji nemaju toplu vodu u svojim domovima, koje nisu riješili te najosnovnije egzistencijalne probleme, koje bi trebalo Ministarstvo graditeljstva riješiti, da ne govorim o tome da nažalost u Zagrebu stvari ne funkcioniraju, da grad izgleda kao da je jučer bio potres, a ne prije mjesec dana, da imamo cigle.
Kolega Maras, molim vas opet zlorabite Poslovnik. Ja sam vas lijepo prošli put molio, vi govorite o jednoj važnoj temi, međutim ona nije tema ovoga zakona. Možete govoriti naravno o toj temi dapače, ali kada je to predviđeno, a predviđeno je u ime klubova da možete govoriti pet minuta o toj temi. Molim vas nemojte zlorabiti Poslovnik.
Ja vas molim ne znam da li ste primijetili poveznicu … /
… /Upadica Reiner: Nisam primijetio poveznicu i ne postoji, molim vas./ …
… poveznica je ta da je ministarstvo nadležno za sanaciju potresa u gradu Zagrebu od strane Vlade. Premijer koji se nije oglasio mjesec dana.
Dobro, izričem vam opomenu, temeljem čl. 239.
Znači vi ne dozvoljavate da ovdje govorim o tome što muči 5.000 naših sugrađana.
Ne, dapače, ja sam vas uputio da govorite o tome samo tada kada treba … /Govornici govore u isto vrijeme./ … i ponavljam to je važno pitanje, izuzetno važno pitanje, dapače, prošli put sam vam rekao savjetovao kada da govorite i sve.
Pa jesam li ja kriv što tog zakona nema u proceduri u HS-u? Predložili smo zaključke koje bi Sabor trebao donijeti prije tjedan dana zašto ne stavite to na dnevni red gospodine potpredsjedniče? Zašto ne stavite to na dnevni red? Evo 10 dana je na dnevnom redu HS-a predsjednik Jandroković, evo dat ću vam taj materijal zbog čega o tome ne možemo razgovarati u HS-u? Deseci tisuća naših sugrađana nemaju dom nad glavom, nemaju toplu vodu, grad izgleda kao u ratištu, a vi meni ovdje govorite da ja nemam pravo o tome govoriti u HS-u. Pa kada ćete otvoriti tu temu onda?
Ne, to nije istina, ja sam vam i prošli put kada ste kršili Poslovnik i sada rekao da dapače, da je to važna tema i da vas molim da govorite, ali tada kada je to predviđeno [[Upadica Maras: Kada ćete to staviti na dnevni red onda?]] predviđeno je možete u ime kluba govoriti, evo za nekakvih sat vremena, sat i pol, cijelo vrijeme samo o tome.
. … /Upadica Maras: Možete zaustaviti vrijeme, molim vas?/ …
… ali nemojte kršiti … Molim vas nemojte.
Kada ćete staviti točku dnevnog reda koji je klub zastupnika uputio u proceduru da govorimo o potresu?
0vako, temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Izvolite sjesti.
Čekajte, jeste li vi svjesni da mi 10 dana tražimo raspravu o potresu u Saboru, a da vi to ne dozvoljavate i da ja koristim priliku da je ovdje predstavnica Vlade resornog ministarstva da joj na to ukažem i da vi mi neki sada opet ne date govoriti. Pokrivate vi i Plenković pokrivate nerad Bandića i Kalinića u gradu Zagrebu. Evo to je. Nemojte vi mene ništa moliti.
Ja sam vam rekao kada možete govoriti sukladno Poslovniku . …
… /Upadica Maras: Nemojte vi mene ništa moliti./ …
… vi to odbijate i želite samo privuć pozornost na sebe, valjda drukčije ne možete. Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Molim, šta ste rekli?
Vi slušajte.
I šta sad znači što vi kažete ne može se o tome raspravljati u Saboru.
Poštovana zastupnica Mrak TAritaš je imala repliku. Izvolite, povredu Poslovnika. Izvolite.
Dakle, gospodin Maras je govorio o potresu, jedan od elemenata koji je temeljem Zakona o NIPP-u će se bilježiti će biti koliko je oštećenih objekata, koliko građana u gradu Zagrebu nema vode, koliko nema mogućnost spojene kanalizacije, električne energije dakle rezultati potresa su prostorni podatak. Možda se gospodin Maras malo krivo izrazio, ali dio u kojem je raspravljao o potresu ima veze sa Zakonom o NIPP-u.
Hvala lijepa. On se itekako krivo izrazio. Kolega Maras rekao sam vam svoje. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite. Kolega Maras, oduzeta vam je riječ do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja ću ipak krenuti sa svojom raspravom da mogu imati svojih pet minuta vezano uz Zakon o NIPP-u. Ja apsolutno mislim da bez obzira što imamo i korona virus i potres da moramo raspravljati i o drugim zakonima jer život nije stao i ne smije stati. Jedan od tih zakona je i ovaj zakon, dakle ovdje su izmjene i dopune Zakona o NIPP-u, u ovom dijelu se on formalno usklađuje sa direktivom i neke stvari koje se kroz primjenu pokažu da ih je potrebno napraviti, napraviti. Ali ono što bi bilo dobro možda i javnosti i nama svima rasvijetliti značaj ovog zakona. Dakle, što je prostorni podatak? Kad ja inače koristim skraćenicu NIPP pa me onda ljudi pitaju šta ti je NIPP. Ja kažem Nacionalna infrastruktura prostornih podataka. Ti prostorni podaci su izuzetno važni, izuzetno su važni da se skupljaju, izuzetno važni su da se skupljaju na istom mjestu i izuzetno je važan način na koji će se koristiti i na koji će se upotrebljavati. Prostorni podatak je koliko je rođeno djece negdje, prostorni podatak je koliko ima oboljelih od nekakvih specifičnih bolesti iz tog prostornog podatka u trenutku kad ćete planirati razvoj pojedinog područja vodite računa o tome. Tako da će i prostorni podaci koji će biti važni, bit će važni koliko je oštećeno zgrada u potresu u gradu Zagrebu, gdje su oštećenja veća ili manja. Zašto? Da onda kada radite sljedeći prostorni plan vodite računa da na prostorima gdje su bila maksimalna oštećenja, dakle uzrok potresa je u gradu Zagrebu otprilike uvijek na istom prostoru, prema tome da tu ne planirate novo građevinsko područje i novu mogućnost izgradnje nego nešto drugo. Dakle, sve to su prostorni podaci. Prostorni podatak jednog dana će biti i koliko je bilo zaraženo od korona virusa odnosno COVID-19 kako je bilo u kojem dijelu jer će se iz toga moći iščitati, dakle oni se ne čitaju samo za korist izrade prostornih planova, oni se čitaju za izradu strategija, oni se iščitaju za upravljanje prostorom, oni se iščitavaju vezano u krajnjoj liniji i na podjelu izbornih jedinica koje će biti u državi, oni se čitaju jednog dana kad ćemo razumjeti da je 556 općina i gradova puno previše za jednu zemlju, da će se tu morati nešto promijeniti, i njih ćete iščitavati jer u tim prostornim podacima točno znate gdje je koja trgovina, pa vi sad imate ove nesretne propusnice kojih imate milijun, pa nije to čudno, vi imate općinu koja ima eventualno bankomat, eventualno, možda sam puno rekla, ima trgovinu i ništa više. Dakle, ljudi koji žive tu da bi mogli uopće doć do svojih novaca, da bi mogli traktore napuniti sa gorivom ako nemaju onu internu ili se nisu opskrbili, moraju negdje ići. To su sve prostorni podaci. Prema tome, ovaj zakon apsolutno uvijek treba dorađivati, treba dorađivati sa direktivama EU-a jer prostornim podacima barataju svi. prostornim podacima možete baratati i negativno, oni koji su skloni različitim diktaturama koristite će jednako tako te podatke koje dobiju jer će im oni to koristiti za neke druge stvari. Kad idete kao što je tu već bilo spomenuto, recimo rekonstrukciju jedne željezničke pruge, prostorni podaci, koliko je bilo putnika, koliko je putnika prije išlo vlakom, koliko ljudi ima auto, koliko ljudi nema, to su sve prostorni podaci. Mi ih nekako smatramo da je to zdravo za gotovo, ali njihova važnost je izuzetno velika, ali što postoji problem. Problem je da se na mjesto na koje trebaju se dostavljati, dakle, nije to mjesto gdje ih vi fizički dostavljate, onaj koji je centralna točka NIP-a, samo kaže ako trebaš, koliko je ljudi spojeno na vodovodnu mrežu u Pregradi, odi na link taj i taj pa vidi za Pregradu. Stvar je u tome da ljudi nisu u tome ažurni, stvar je u tome da ljudi tome ozbiljno ne pristupaju, stvar je u tome da se oni čak negdje i prikupe pa stoji u nekoj ladici. Ako vi imate podatke, a stoje u ladici, oni ne služe apsolutno nikom osim da vama opterećuje vašu ladicu. Stoga mi ćemo podržati ovaj zakon, mislimo da je on važan, ali još više mislimo da je važno da ljudi razviju svijest o važnosti tih podataka da se prikupljaju i da budu dostupni. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, važni su podaci a i važno je da kontrola točka, to je Državna geodetska uprava, ima kvalitetne baze podataka, neko ih mora puniti, pa je evo pravo vrijeme da se kaže u kojim uvjetima rade ti djelatnici Državne geodetske uprave i djelatnici u općinskim sudovima, u gruntovnici, da se godinama jako malo ulagalo u te prostore, u tehniku i opremu s kojom oni rade i sigurno i sigurno da treba tim ljudima izići u susret i ako želimo kvalitetne podatke, uložiti u taj sustav i također, ako već imamo podatak da je svega 10% katastarskih općina ušlo u sređivanje stanja prostornih podataka sa stanjem u evidencijama, onda je to puno premalo i ne znam zašto se odustalo od onog dobrog modela da Državna geodetska uprava zajedno sa županijama i općinama ulaže u izmjeru i sređivanje stanja i mislim da to treba ponovno potaknuti ako želimo prave baze podataka.
Poštovana zastupnika Mrak Taritaš.
Vrlo teški je uopće govoriti o nečem što je iz resora Državne geodetske uprave a da se ne dotaknemo katastra i problem katastra. Hrvatska je zemlja koja 6% ima izgrađenog teritorija. 6%. Imamo 3600 katastarskih općina i apsolutno imamo tu jednu potrebu procedure. Dakle, napravite izmjere, pa te izmjere objavljujete pa ih onda ima svoju proceduru i taman kad ste to napravili, život za to vrijeme ne staje, život za to vrijeme ide dalje. Tako da stvarno stanje na terenu sa stvarnim stanjem kojeg ste napravili u trenutku kad ide dalje je već drugačije, ali kad ste završili proceduru u katastru, počinje procedura u gruntovnici i tome nema kraja. Ja sam zaista duboko istinski uvjerena da treba napraviti jedan ozbiljan projekt građevinskog područja, po tom modelu i sve ostalo, do tad neće biti ni ulaganja, ali osim toga, nećemo biti ni prijatelji svojim građanima. Hvala.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, predstavnice hrvatske Vlade, poštovani građani. Brojna pitanja sam ovdje postavio, odgovor naravno, neću dobiti. Ovaj zakon o izmjeni Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, naravno da je prostor kao što sam rekao, vrlo bitan, međutim, ja ću još jednom napomenuti, prostor se mora čuvati, mora se znači pametno evidentirati, mora se to napraviti u skladu kako se propisuju brojni zakon, međutim jedino u RH ponavljam, teleoperateri postavljaju svoje bazne stanice bez, ja pitam predstavnicu Vlade, da narodu odgovori, zbog čega bazne stanice postavljaju jedino u Hrvatskoj bez građevinske dozvole, postavljaju gdje im god padne na pamet, postavljaju u naseljena mjesta, postavljaju ih kraj bolnica, kraj škola, vrtića, a niko nije još dokazao da elektromagnetsko zračenje nije štetno. A Svjetska zdravstvena organizacija je 2013. rekla da je mogući uzročnik povećanja tumora mozga i drugih bolesti je elektromagnetsko, povećano elektromagnetsko zračenje. I nitko ne odgovara na ovaj upit. Dao sam zakon, postavljaju se bazne stanice gdje im god padne na pamet. Vrlo bitno pitanje drugo, zbog čega ne plaćaju pravo služnosti teleoperateri već ako imamo ove podatke, njihovih mrežnih djelatnosti? Za obavljanje njihovih djelatnosti. Zašto? Zašto ne plaćaju pravo služnosti kada smo već prodali nacionalne interese stranim teleoperaterima, dali svoju infrastrukturu stranim teleoperaterima koji su naši građani platili? Zašto se ne plaća fizičkim i pravnim osobama, vlasnicima zemljišta, prometnica, zašto se ne plaća? Zašto u svojim državama to rade teleoperateri? I to je to, najveću dobit teleoperatera i najveće pogodovanje EU u kojoj se pozivamo na jednakopravnost, jedino u RH ne triba im građevinska dozvola. I to je problem. Milijuni, stotine milijuna kuna oštećujemo lokalne samouprave, državu, državne tvrtke, fizičke i pravne i druge osobe kud ide ta infrastruktura koju su naši roditelji, naši ljudi i netko ko je stariji u to vrijeme, koji su platili, dobro su platili telefonsku infrastrukturu. Zašto oni to ne plaćaju? Ja sam dao zakon, niste podržavali. Zašto uvijek pogodujemo, evo bankama pogodujemo jel ne želimo da se ovdje izglasa moratorij na kredite. Zašto može u drugim državama moratorij na kredite, jel ne smimo od banaka i na kamate od godinu dana, ne smimo. A najveću dobit imaju teleoperateri i banke u RH. I zašto se teleoperateri ne ponašaju u prostoru kao u državama odakle dolaze? 90% baznih stanica, atenskih stupova tj. baznih stanica u Zagrebu je bez uporabne dozvole, protuzakonito jel, vama je to poznato. Rade šta god žele i ne može to da prođe u HS. Pa evo sad strancima može se prodat poljoprivredno zemljište, tražio sam ovdje zakonom, amandmanima, niste podržali, da nema prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima. Sad još i to dajemo. Pa tražili smo proglašenje IGP-a da isključivo strane flote, ribarske, ne, ne rade nam štetu na našem ribljem fordu, da očuvamo naše more, podmorje i nadmorje, ni to nam niste prihvatili. Dao sam 2 zakona po pitanju telekomunikacija. I to ne želite prihvatit. Dao sam da zaštitimo domaćeg proizvođača, zabrana uvoza, prijevoza i prodaje i trgovine ovaj i uzgoja GMO proizvoda, da zaštitimo domaću proizvodnju, da obradimo 800 000 hektara poljoprivrednog zemljišta. I to ne prihvaćate. Nego čak od vas iz Vlade su dolazile riječi čoban si, ne znam sve šta ste upotrebljavali. E, sad se minja paradigma. Nismo samodostatni. Zašto? Jel ste prodali nas za Judine škude, za Judine škude. I to je problem. Bankama, teleoperaterima, stranim multinacionalnim kompanijama, Monsantu i sličnima, može vas bit sram što ste napravili od RH i ne radite u interesu naroda. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, drugo čitanje, P.Z.E. 835., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 107 za i 11 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka.
Slijedeća točka je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, prvo čitanje, P.Z.E. br. 923. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, poštovani Tomislav Dulibić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Predloženim odredbama zakona predlažu se mjere zaštite od buke kojima se nastoji spriječiti nastajanje emisije prekomjerne buke odnosno smanjenje postojeće razine buke na dopuštene razine dok su za zaštitu od buke obvezni provoditi i osigurat njezino provođenje tijela državne uprave jedinice lokalne i područne samouprave, te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Zakonskim se prijedlogom dopunjuju i mijenjaju odredbe važećeg zakona u vezi instrumenata usklađivanja odnosno osiguranja provedbe Uredbe EU 2019/1010 koji mijenja pojedine odredbe Direktive 2002/49 EZ o procijeni i upravljanju bukom iz okoliša. Izvršeno je pojmovno usklađenje važećih pojmova s odredbama posebnih propisa kojima se uređuje izdavanje okolišne dozvole, dok u postupku izdavanja alokacijske dozvole, posebnih uvjeta, potvrde glavnog projekta, građevinske dozvole ili uporabne dozvole, prema posebnom zakonu sanitarni inspektor Državnog inspektorata sudjeluje radi utvrđivanja uvjeta odnosno potvrđivanja ispunjenosti uvjeta zaštite od buke. Nadalje, uvedena je nova definicija pojma „repozitorij podataka“, racionaliziraju se i određuju novi rokovi izvješćavanja Europskoj komisiji u pogledu strateških karata, buke jel, akcijskih planova, propisuju se obveza dostupnosti javnosti strateških karata, buke i akcijskih planova koja je obveza dostavljanja ažuriranih informacija elektroničkim putem nadležnom tijelu i Europskoj komisiji. Odredbe zakona usklađuju se s odredbama Zakona o državnom inspektoratu, te odredbama Zakona o sustavu državne uprave. Slijedom svega navedenog predlaže se HS usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Govorimo o utjecaju buke na okoliš, na zdravlje ljudi, na zdravlje prirode. Možete li mi reći uvaženi tajniče u ime Vlade RH što je po vama po zdravlje opasnije i rizičnije, buka ili elektromagnetsko zračenje? Vidim da ćete uređivati buku, sad tribaju uporabne dozvole, sve što uzrokuje buku. Kratko i jasno možete li odgovoriti vi kao predstavnik Ministarstva zdravlja RH, što je opasnije i rizičnije na zdravlje čovjeka i okoliša, buka ili elektromagnetsko zračenje? Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Sladoljeva. Izvolite, poštovani državni tajnik.
… [[Govornik se ne razumije]] da trebamo odgovorit na repliku. Znači, ovo je stvarno deplasirano pitanje i nemamo odgovara na, znači na ovakva, na ovakva pitanja … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa možete govorit u ime kluba što god dopušta Poslovnik, ali stvarno mislim ovo nema nikakve veze s izmjenama i dopunama ovog zakona tako da nema se tu što odgovoriti.
Kolega Bulj, vi ste dignuli da je povrijeđen Poslovnik? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen, povrijedili ste vi Poslovnik uvaženi predsjedavajući, jer ne možete dozvoliti [[Upadica: Slijedom koje točke?]] da netko kaže iz Vlade da [[Upadica: Slijedom koje točke?]] je deplasirano pitanje, što je rizičnije za zdravlje, [[Upadica: Kolega Bulj, dajem vam opomenu.]] koliko je elektromagnetsko zračenje? I to deplasirano pitanje, kada pogodujete baš vi teleoperaterima.
Ovaj, molim vas držimo se Poslovnika, hajde. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Sauche.
Hvala lijepo g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, zanima me, ako mi možete objasniti, čl. 5 kaže u postupku izdavanja lokacijske dozvole, ... [[Govornik se ne razumije.]] uvjeta, itd., putem glavnog projekta sudjeluje ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Kolega Bulj, dajte se smirite i ne dobacujte iz klupe, molim vas.]] Ali, Miro, poslušaj, ovo će te možda zanimati. Ne, dakle mene zanima dakle sudjelovanje ovog sanitarnog inspektora, znači sudjelovanje od sanitarnog inspektora u postupku izdavanja građevinske, lokacijske i uporabne dozvole, da li ste uzeli u obzir mogućnost, da li se to odnosi, na što se to točno odnosi, da li se odnosi, recimo na uvjete građenja tj. na gradilište? Da li ste svjesni koliko jedno gradilište može biti izvor buke i koliko to može biti štetno za zdravlje građanina? Znači ne samo ovi veliki sistemski zagađivači bukom, kao što su ceste, željeznice, itd., nego ako već sad tu govorimo o izdavanju nekakvih dozvola, vezanih za izgradnju građevina, da li bi se tu možda, da li ste razmislili da se u to uključi i reguliranje buke koje proizvodi jedno gradilište. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. Znači ovo se odnosi, samo mijenjamo nadležnost, ne radimo nikakve druge izmjene, do sad je Ministarstvo zdravstva sudjelovalo, a sad sudjeluje Državni inspektorat, nema nikakve tu izmjene u odnosu na postojeći zakon u sadržajnom smislu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Sauche. Sladoljeva, pardon.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle imam jedno pitanje za vas, prije otprilike 2 godine bili su veliki prosvjedi u gradskoj četvrti Podsused-Vrapče jer je tamo gradonačelnik Bandić mislio raditi drobilicu otpada građevinskog. Jedan od razloga zašto su ljudi prosvjedovali je blizina stambenih dakle kuća i oni su smatrali da će im ta drobilica, s pravom, prašiti i da će im stvarati dakle buku. Gradonačelnik je privremeno odustao od te drobilice građevinskog otpada, ali pojavile su se neke nove dakle lokacije koje opet se događaju dakle blizu, jedna od mogućih destinacija je Jankomir, tamo je ova bolnica Sv. Ivan, psihijatrijska, dakle, da li će ovaj vaš zakon sprječavati takve projekte i da li će ti projekti morati imati dozvolu što se tiče toga?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi saborski zastupniče. Znači ovim zakonom, kao što je bilo do sada, tako će ubuduće. Znači propisane su pravilnikom, isto tako koji donosi ministar uz suglasnost ministra graditeljstva i ministra zaštite okoliša. To, određene su, određene zone, znači postoje zone u kojima se nešto smije raditi, u kojima se ne smije, za sve to skupa je potrebna dozvola, je li?
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a će govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Zakon o zaštiti od buke utvrđuje mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu. Povodom Međunarodnog dana osviještenosti o buci, 2017. g. Europska agencija za okoliš, pokrenula je promicanje ideje o okruženju bez bude u cijeloj Europi. Dio politike EU jest postizanje visoke razine zdravlja i okoliša, a jedan od ciljeva kojem treba težiti jest zaštita od buke. EU komisija se u Zelenoj knjizi o budućoj politici zaštite od buke, bavila bukom okoliša kao jednim od najvećih problema zaštite okoliša u Europi. EU parlament je još 1997. g. pozvao na utvrđivanje posebnih mjera i inicijativa Direktivom o smanjenju buke iz okoliša te uočio nedostatak pouzdanih i usporedivih podataka o stanju različitih izvora buke. Stoga je bilo potrebno razviti kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere za smanjenje buke koju proizvode najveći izvori, posebno cestovna i željeznička vozila i infrastruktura, zrakoplovi, vanjska industrijska oprema i pokretni strojevi. Pritom su odabrani i zajednički indikatori i to indikator buke dan-večer-noć kojim se ocjenjuje smetanje i indikator noćne buke kojim se ocjenjuje remećenje sna. Svrha Direktive o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša jest definiranje zajedničkog pristupa usmjerenog prvenstveno na izbjegavanje, sprečavanje ili smanjivanje, prema prioritetima štetnih učinaka uključujući smetanje zbog izloženosti buci iz okoliša. U tom se cilju postupno provode sljedeće mjere, utvrđivanje izloženosti buci iz okoliša izradom karata buke, osiguravanje da podaci o buci iz okoliša i njezinim učincima budu dostupni javnosti, izrada akcijskih planova temeljenim na rezultatima izrade karata buke, u svrhu sprečavanja i smanjivanja buke iz okoliša, gdje je to potrebno, a posebno gdje razine izloženosti mogu izazvati štetne učinke na ljudsko zdravlje, kao i s ciljem očuvanja kvalitete buke iz okoliša, gdje je ona dobra. Ova Direktiva primjenjuje se na buku iz okoliša kojoj su ljudi izloženi, posebno u izgrađenim područjima, u javnim parkovima ili drugim tihim područjima u naseljenim mjestima, u tihim područjima u prirodi, pored škola, bolnica i drugih zgrada i područja osjetljivih na budu. Čl. 3 Zakona, propisano je da se mjerama zaštite od buke mora spriječiti nastajanje emisije prekomjerne buke. Čl. 8 Zakona, propisano je da se mjere zaštite od buke provode u postupku izdavanja rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš i rješenja o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša. Čl. 9.st. 1. Zakona propisano je da se provedba mjera zaštite od buke provodi i u postupku izdavanja rješenja o uvjetima građenja, lokacijske dozvole, građevinske dozvole ili uporabne dozvole. Predloženim zakonom izvršeno je pojmovno usklađivanje važećih pojmova, uveden je novi pojam repozitorij podataka, također se definira da se strateške karte buke i akcijski planovi usklađuju s izmjenama u prostoru odnosno preispituju se i prema potrebi revidiraju u slučaju veće promjene koja utječe na postojeće stanje buke te da moraju biti dostupni javnosti sukladno posebnim propisima. Sukladno odredbama Zakona o državnom inspektoratu, sanitarni inspektor sudjeluje radi utvrđivanja uvjeta odnosno potvrđivanja ispunjenosti uvjeta zaštite od buke s obzirom da je u navedenim slučajevima riječ o postupcima sanitarnog nadzora nad gradnjom. Stanovništvo je potrebno kontinuirano informirati o prekomjernoj buci i štetnosti po zdravlje te podizati razinu svijesti o važnosti prevencije i zaštiti od buke. Kratkoročno gledano, buka uzrokuje stres koji je pokretač mnogih neželjenih posljedica za naše zdravlje, a dugoročno buka uzrokuje nagluhost ili čak gubitak sluha kao veći hendikep po zdravlje. Iz tog razloga, uzimajući u obzir varijablu zdravlja i varijablu buke važno je ovo područje također posebno zakonski regulirati. Klub zastupnika HDZ-a podržava izmjene i dopune Zakona o zaštiti od buke.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a nezavisnih lista, a govorit će poštovani zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi predstavniče hrvatske Vlade. Dragi građani. Pitam predstavnika Vlade koji je sada predstavio zakon između zakona o uređenju buke. Buka je problem na okoliš, bukom se također treba baviti i u rediti i … zakon tj. direktiva koju mi prepisivamo naravno da treba podržati ono šta je zakon koji ide bolje za očuvanje okoliša i zdravlja. Ja pitam ovdje čovjeka predstavnika Vlade, što je opasnije ovo područje koje želi sada urediti jel opasnije na zdravlje ljudi buka ili elektromagnetsko zračenje koje nam uglavnom postavljaju teleoperateri koji plaćaju i za koje rade predstavnici hrvatske Vlade, on kaže kakvo je to pitanje, to je nebulozno pitanje. Pa gospodine moj dragi, teleoperateri i vaše Ministarstvo zdravlja pogoduje teleoperaterima jel je 890 puta veće dozvoljeno zračenje u RH nego npr. elektromagnetsko nego u Parizu na primjer. Odgovorite zbog čega? Zbog čega ne prihvaćate izmjene zakona da zaštitimo naše građane od elektromagnetskog zračenja? Kao što triba govoriti ljudima na štete od buke koje mogu nastati na okoliš, na zdravlje ljudi, na sluh zašto ne govoriti o elektromagnetskom zračenju? Zašto uvaženi tajniče ne odgovorite što je veća ugroza za zdravlje buka ili elektromagnetsko zračenje primjera od baznih stanica koje se postavljaju nelegalno, protiv propisa, protiv zakona RH? I jedino u RH teleoperateri imaju toliku dobit koliku imaju, a to je 42%. 20% imaju više ili 100% veću dobit nego u ostalim državama EU, čak u Srbiji i Crnoj Gori im treba građevinska dozvola. I tko će biti protiv toga da se uredi zakonom buka i utjecaj na okoliš i na zdravlje ljudi? Međutim to u svim državama pa u Bruxellesu evo ja sam spomenuo, nisam čovjek koji je protiv tehnologija, dapače, ali Bruxelles kaže gradonačelnica ne, ne postavljanju 5G mreže jel ne želim da moji građani budu pokusni kunići. Nije ni ta gospođa protiv digitalizacije, protiv naprednih tehnologija nego zdravlje ispred svega. To vam je isto kao u ovome slučaju korona virusa, cijelo gospodarstvo u Hrvatskoj je stalo jedino teleoperateri se štite. Zbog čega? Zbog čega ne kažete koliko je opasno elektromagnetsko zračenje koje 24 dana kontaminira ljude uz dječje vrtiće, djecu gdje su postavljeni uz prozore bazne stanice. E na to Ministarstvo zdravlja ne da odgovor. O buki se može pričati, može se raspravljati, šta je poželjno, a o elektromagnetskom zračenju i baznim stanicama teleoperatera ne smi se jel im je u Hrvatskoj dozvoljeno da rade što god žele. Ali ovo je država hrvatskoga naroda, nije vaša uvaženi tajniče da vi ne želite odgovoriti na to pitanje saborskom zastupniku koji je izabran od naroda da vama postavlja pitanja. A vi kažete da je to pitanje neprihvatljivo koji je zdravstveni utjecaj koji je veći rizik od buke ili od elektromagnetskog zračenja i povećanja. Zašto ovako ne date Zakon o elektromagnetskom zračenju pa ne ukažete na rizike elektromagnetskog zračenja, pa citirate WHO kako je elektromagnetsko zračenje mogući uzročnik povećanja broja tumora? Evo prije smo imali točku dnevnog reda, jedino je u Istri riješen taj problem što se tiče prostornog plana, a teleoperateri vjerojatno ne poštivaju bazne stanice, stavljaju ih gdje god im padne na pamet, evo tu je kolega saborski zastupnik stigo pa neka kaže, oni su prostornim planom Istra je uredila da 400m od građevinskog zemljišta ili zadnje izgrađenog objekta se ne postavljaju bazne stanice. Ali tereoperateri ne šljive za tim, zato šta kesaju njima. Ali to je teško reć, oni su im sponzori, ne smidu oni to reć … o buci se more pričat, utjecaj ne pčelu, buka kako utječe na pčele, a elektromagnetsko zračenje od baznih stanica kako utječe na pčele o tome se ne smije pričati. Da li utječe na zdravlje elektromagnetsko zračenje, nema problema, može se stavit na dječje vrtiće, uz dječje vrtiće, uz vaše prozore može osvanuti bazna stanica. Na vašu djecu kako to utječe to nije bitno, o tome se ne smije govoriti. E tu nije zdravlje ispred teleoperatera i njihovih sluga, e tu nije. Naravno svi moramo biti za telekomunikacije, nažalost prodali smo ih za Judine škude, u privatizaciji to što je počeo ovaj HDZ počeo, a SDP završio privatizaciju telekomunikacija i za nacionalne interese kao i u slučaju INE, HDZ počeo, SDP je počeo prodaju s bijelim noćima, Slavko Linić HDZ zabio zadnji čavao u INU u našu energetiku i on ne želi ovdje odgovoriti. Mene zanima kao građana i građani me pitaju koji žive blizu baznih stanica, uvaženi tajniče, što je rizičnije za zdravlje ljudi, elektromagnetsko zračenje od baznih stanica koje su sad na krovovima po Zagrebu 90% ih nema uporabnu dozvolu, nemaju apsolutno ništa, nego ih stavljanjem napamet plate čovjeku koji je vlasnik zgrade ili buka. I on kaže da je to nebulozno pitanje. Pa šta bi mi vas morali pitat ovdje? Pa ja tražim od vas da vi uredite to pitanje, kao stručna i kompetentna osoba Ministarstva zdravlja. Dok ministar vaš poziva zdravlje ispred svega, držite se mjera zbog kovida, a ne govorite o utjecaju, i ok svi se držimo mjera, svi se držimo mjera osim onih koji su postavili u HDZ u staračke domove doli u Splitu koji su oko 10 dana sjetili se da ljude triba pregledati rizične koji imaju temperaturu. Svi se pridržajemo, svi smo u bunkeru, e ali o teleoperaterima i baznim stanicama o tomi se ne smije pričati. Kako je mogla gospođa iz Buruxellesa reći, gradonačelnica, kako je, da je ispred, da je najprije zdravlje i da ona ne želi da budu njeni građani pokusni kunići dok se ne utvrde činjenice, stručne činjenice da nisu štetno elektromagnetno zračenje bilo 5G bilo čega drugoga. Kako je Švicarska stavila moratorij, kako je Slovenija stavila, kako brojni drugi gradovi? E ali u nas šutite o tome, u nas moramo, da, razvoj tehnologije svi podržajemo, ali je li ispred tehnologija ili zdravlje, ako smo zbog Covida-19 korona virusa ustavili cilo gospodarstvo onda tribamo malo i o baznim stanicama i elektromagnetskom zračenju vidjeti zbog čega je povećanje broja tumora mozga u RH i u svijetu. A Svjetska zdravstvena organizacija upozorava, ne triba biti puno stručan to se može jednostavno pročitati uvaženi stručnjače iz Ministarstva zdravlja. I vi ne želite odgovoriti saborskom zastupniku i vas za to ne opominje ni predsjedavajući koji kaže na kulturno pitanje, što veću štetu, izaziva na zdravlje građana, evo ja postavljam svim pitanje stručnjacima koji je ne želi odgovoriti Ministarstvo zdravlja, kao saborski zastupnik. Može li mi netko odgovoriti što veće za zdravlje, što je štetnije za zdravlje građana i na okoliš, elektromagnetsko zračenje ili buka? Mene to zanima. Ja sam zato da se uredi buka, podržat ću da se uredi buka za očuvanje okoliša, a elektromagnetsko zračenje o tome ne smije nitko govoriti zbog baznih, zbog teleoperatera. Pa ja sam rekao maloprije na zvonike postavljaju, ej, u crkve bazne stanice, na zvonike u Zadru, da sakriju zvonik gdje mi iđemo molit, ja kao vjernik Boga, ja sam vjernik, pa i to dozvoljavaju, pa svećenici moraju biti pastiri naši, a ne promotori baznih stanica u naseljenim mjestima bez dokaza na zdravlje. I tako svi ostali, dječji vrtići, na bolnice, na prozore ljudima. Cijela Hrvatska ima tisuće žarišta gdje se ljudi protive što je preko noći, jedino građevinska dozvola ne triba u Hrvatskoj i to nije problem za Ministarstvo zdravlja, elektromagnetsko zračenje. Na to šta ste rekli maloprije uvaženi potpredsjedniče niste reagirali, mogao je reći ne znam, znam, vidjet ćemo, poslat ću vam odgovor, ali reći da je to nebuloza što čovjek pita, zastupnik, dal je veća rizik od elektromagnetskog zračenja i od buke, na to ne odgovoriti, govori koliko se pogoduje teleoperaterima. Naravno da Zakon o zaštiti buke ove direktive ćemo podržati, okoliš je bitno čuvati, to je jedino što imamo ali je sramotno koliko štitite teleoperatere. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Mi ćemo sada prekinuti i najavljujem glasovanje u 12 sati i 5 minuta. Molim zastupnike koji će glasovati u vijećnici da svaki uzme svoju karticu budući da svi neće sjediti na svojim uobičajenim mjestima u vijećnici, pa da mogu glasovati adekvatno. Vidimo se u 12 i 5 minuta. STANKA U 11,57 SATI.
Evo ovim smo završili iznošenja stajališta, vraćamo se i nastavljamo točku dnevnog reda. Slijedeći klub zastupnika koji se prijavio za raspravu je Klub zastupnika GLAS-a, Goran Beus Richembergh, njega nema, onda gubi pravo. Slijedeći Klub zastupnika HNS-a, uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane, poštovana kolegice, poštovani državni tajniče, Zakon o zaštiti od buke, tj. izmjene Zakona o zaštiti od buke, dakle ovo su 4 ili 5 izmjene i dopune Zakona o zaštiti od buke, dakle to je zakon koji štiti pučanstvo i građanstvo od razno raznih izvora buke koja je prepoznata kao jedna od velikih ugroza za zdravlje građanstva jer je izloženost kontinuirana izloženost visokim koncentracijama buke može imati vrlo štetne posljedice jer mislim da je tu kolega Ćelić prije razgovarao o tome, a govorio kako buka može dovest do povećane količine stresa koja je kao takav stres je onda nekakav prekursor za neke druge daljnja oboljenja i ovaj poteškoće u zdravlju. Dakle, ono što je bitno kod ovog zakona za reći da u stvari taj zakon definira buku i bavi se bukom u smislu buke od onih nekakvih sistemskih izvora, a to su ceste, željeznice, to je industrija, uglavnom to su oni kontinuirani stalni veliki zagađivači bukom. No, međutim ovaj zakon jednako tako i vrlo eksplicite nabraja koje se buke ne smatraju, izvori ne smatraju bukom u smislu ovog zakona. Pa u stvari na taj način isključuje neke od onih izvora koje bi nama u svakodnevnoj, svakodnevnom životu bili zdravorazumski i dovodi nas i dalje u situaciju da kod takvih izvora buke se moramo u stvari oslanjati na neke druge zakone koji su manje učinkoviti, koji onda podrazumijevaju vođenje nekih kompliciranih i dugotrajnih postupaka pred recimo u građevinskim parnicama itd. Moje mišljenje da doduše ovaj zakon je naslonjen na europsku regulativu, ali ako nije eksplicite zabranjeno da bi se, ne bi bilo loše se razmisliti da se u nekim daljnjim novelama ovog zakona i neki drugi izvori buke ovdje uključe, pa da se na taj način ljudima olakša život zato što i drugi kažem izvori mogu biti jednako tako i dugotrajni i mogu biti pogubni po zdravlje građana. Dakle, da ne ulazim u sami tekst, ne nabrajam točke, mislim da to nije zadatak nijednog zastupnika, to je iznio bio g. državni tajnik, ja bi se samo bio, tu bi se osvrnuo na članak koji govori o dakle, kaže o tome kako se sada uključuje u postupak izdavanje građevinske, lokacijske i uporabne dozvole i sanitarni inspektor, kaže, zbog nadzora nad gradnjom, na način da u postupku izdavanja građevinske dozvole ili uporabne dozvole prema posebnom zakonu, sanitarni inspektor Državnog inspektorata sudjeluje radi utvrđivanja uvjeta, odnosno potvrđivanje ispunjenosti uvjeta zaštite od buke. Sad tu meni, moram priznat, to sam pitao bio g. državnog tajnika, ali očito, ne znam, nije bilo dovoljno vremena da mi na to pitanje odgovori. Na što se tu, o čemu se tu konkretno radi? Što bi sad taj sanitarni inspektor trebao tu doprinijeti? Kakve su to nove okolnosti, novi propisi koji bi se trebali pridržavati prilikom izdavanja građevinske, lokacijske ili uporabne dozvole? Da li se to tiče građevine kao takve, njezine, ne znam, kvalitete prilikom gradnje u smislu njezine zaštite onih koji će u njoj stanovati od buke ili eventualno, čemu se ja možda tako privatno i nadam, da će se jednom konačno pristupiti problemu bude koju generira stvaranje jedne takve građevine, dakle gradilište. Ja sam svjestan da gradilište moram postojati, da bi se bilo koja zgrada izgradila, ona se mora naprosto izgraditi i to sa sobom povlači određenu količinu buke. Inače, ovaj zakon, dosta zanimljivo, kaže da se ne primjenjuje u slučajevima kada se pristupa uklanjanju velikih prirodnih nepogoda, recimo, kao što smo imali sada potres u Zagrebu, pa u tom slučaju se neće dakle neće se ovaj zakon primjenjivati, dakle tu se ide od pretpostavke da će se stvarati nekakva buka koja nije uobičajena. E sad, gledajte, vi ako imate gradilište koje, ne znam, traje godinu dana, a takvih recimo imate, više jer se tu recimo, radi o nekim manjim građevinskim zahvatima ili objektima, ne znam, nekakvim obiteljskim kućama, onda u redu, mislim da godinu dana, više-manje, svi se možemo ne znam, strpiti, svi možemo to razumjeti, sve to možemo izdržati. Ako ne znam susjed popravlja, ima nekakve ne znam, zahvate na svome stanu, svi sa time živimo na kraju krajeva, živjet u nekakvom bilo kakvom gradu, bilo kakvoj zajednici, podrazumijeva i određene kompromise. Ali, što raditi u situaciji kada si ti naprosto nađeš jednog dana u situaciji da živiš kraj gradilišta, da netko pokraj tvojeg stana, kuće, otvori gradilište i jednostavno to gradilište postoji, egzistira idućih, minimalno 5 godina, koliko o Zakonu o graditeljstvu može trajati građevinska dozvola, pa onda idu produžeci, pa ovakvi, onakvi, iz ovakvih, onakvih razloga, uglavnom, jedan prosječan građanin se može naći u situaciji da živi pokraj gradilišta, aktivnoga, pa jedno dobrih 7, 8 godina. Evo, ja znam primjere di su ljudi po nekoliko, preko 10 godina živjeli kraj gradilišta. I sad, pokušavam samo zainteresirati za, vidim da, znam da nije ovo pretjerano uzbudljiva tema niti uzbudljiv trenutak, petak je, svi su otišli doma, no međutim, samo bih evo, volio da vi kao predstavnik Ministarstva zdravstva, razmislite o tome, kad se već bavimo bukom, koliko buka od jednog gradilišta, pokraj kojeg je netko prisiljen živjeti, recimo, 10 godina može utjecati na nečiju kvalitetu života i na nečije zdravlje. Kad vam u 8 ujutro se dan započinje sa lupanjem macolama, pa se negdje oko popodne malo ritmički režu ne znam, čelični profili, pa navečer recimo, negdje oko 4, pola 5, 5 se završava dan sa jedinom duetom na štemerici. A vi protiv toga ne možete napraviti apsolutno ništa i 10 godina ne možete otvoriti svoj prozor i 10 godina ne možete dobiti niti zraka u tu prostoriju i taj dotični koji to gradi, kad ga pitate dobro, koliko to dugo još mislite radit, onda se nasmije u facu i kaže koliko bude trebalo bu'm radio. A vas građanina, što onda? Mislim, je li nečija kvaliteta života i stanovanja umanjena, ugrožena? Je. Koja je, koji je put za zaštitu svojih prava? Tužit dotičnog u Hrvatskoj u građanskoj parnici? Po nekim zakonima, ne znam, općem o, o obveznim odnosima, ili kakve već, utvrđivanje nekakve štete. Nemoguće. Dakle, s ove govornice, s ovog mjesta kažem nemoguće. Dakle upravo bi ovakvi specijalni zakonu trebali dati šansu svakom takvom nesretniku koji se nađe u situaciji da živi kraj nekog tko 10-tak godina graducka recimo, npr. hotel. Evo, nevjerojatno ali ima takvih primjera. Tu na Gornjem gradu. Čovjek 10 godina graducka svoj hotel sa 2 do 3 radnika. 2 do 3 radnika sa pravim macolama, sa pravilnim alatom vjerujte može stvoriti veću buku nego, ne znam, da ih je, pa tamo isto je da li ih je 2 ili 20-toro. I nitko takvom čovjeku ne može stati na kraj. I ja sam se nekako nadao da ovaj zakon je nekakvo rješenje, da ide u tom smjeru, ali ne. Mislim ja iskreno ne znam što znači tu taj sanitarni inspektor koji će tu sudjelovati, vjerojatno će to biti još nekakav jedan atest koji će nekakav građevinar morati zadovoljiti i to će vjerojatno morati još dodatno i platiti, netko će pisati nekakvu studiju i svi će pisati nekakve studije i akcijske planove i ne znam, ovakve planove, onakve planove, a u principu, od svega toga ovako negdje na terenu kad dođeš, kad pogledaš, neće biti apsolutno ništa. I dalje će ljudi živjeti s po 5 ili više godina kraj nekakvog gradilišta, i dalje će samo na to slegnuti ramenima i kad pitanju za nekoga za pomoć, svi će slijegavati s ramenima, a taj neki dotični će morati lijepo fino od 8 ujutro do 5 navečer živjeti sa macolom, štemericom, sa fleksericom, sa pneumatskim čekićem, sa svim onim divotama koje čine jedno gradilište. Evo, imao sam potrebu o tome danas reći jer ovaj zakon po sebi je naravno, prihvatljiv, on je lijep, on je ušminkan, on je prihvatljiv, dobit će jednoglasnu podršku, ovdje svi, većina ljudi neće uopće ni razmišljati kad digne ruku za to, to je jedan od takvih zakona, no međutim, svaki zakon ima svoju nekakvu ljudsku pozadinu. Žao mi je da se nije malo tome dublje i nekako ozbiljnije pristupilo i da se dalo neku šansu da se ljudi zaštite. Jer ako ćemo se na svaki takav problem reć „je, pa ne znam tuži ga“, e onda zato imamo toliko neriješenih građanskih parnica, zato i je sve skupa tak kak je, eto. Naravno, klub HNS-a će za ovo glasat, ja ću za ovo glasat, mislim, nema problema, samo je bitno da se o tim stvarima počne govoriti, eto. I da mislite da neko nešto po tom pitanju napravi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Mihael Zmajlović.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabra, kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj prijedlog izmjena Zakona o zaštiti od buke. Naravno otvaraju se pitanja koja možda nisu regulirana ovim zakonom, koje evo i prethodno kolega Saucha je spominjao i pokazao zapravo zavidno poznavanje građevinskih alata i buke koji oni proizvode, ali to je zapravo ono što je bitno i što je važno, dakle da vidimo na koji način se pojedini zakon reflektira i na realan i konkretan život naših građana. Dakle, buka je jedan od izvora onečišćenja te je izloženost buci dokazano a posebice u urbanim područjima, rezultira narušavanjem zdravlja ljudi, zato i postoji jedan ovakav zakon. Dakle, čovjek današnjice iznimno izloženost buci, buku emitiraju i prijevozna sredstva, cestovni promet, pružni promet, zračni promet, pomorski i riječni promet, razna postrojenja itd., i sve kad to kumulativno imamo, a uzevši u obzir i tu mogućnost čovjekove adaptacije osjeta, zapravo često puta te izloženosti buke nismo ni svjesni ali to na neki način utječe na naše zdravlje. Ova problematika je naravno prepoznata je ona i na razini EU-a i s ciljem smanjenja tog onečišćenja bukom, donijelo je velik broj zakonodavnih akata, uključujući i Direktivu o procjeni i upravljanju bukom u okolišu kojom se zahtijeva procjena stanja putem izrada karata buke te izrada akcijskih planova i zapravo ovaj prijedlog koji imamo na našim stolovima je jednim dobrim djelom i usklađenje sa tim zahtjevima iz direktive pa vidimo da predlagatelj uvodi i novi pojam „repozitorij podataka“ koji je zapravo definiran kao jedan informacijski sustav kojim upravlja Europska agencija za okoliša koji sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša koje su stavljene na raspolaganje putem nacionalnog tijela i za izvještavanje i razmjenu podataka. Ono predviđa izradu karata buke, akcijskih planova i niza drugih dokumenata koje bih onda trebale poslužiti kao instrument za adekvatno provođenje ovog zakona odnosno ostvarenje pojedinih ciljeva koji su ovdje regulirani. No bez obzira što će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog, ovdje je potrebno napomenuti da u budućnosti da li ovim propisom ili nekim drugim treba odgovoriti na ona pitanja koja su postavljena u javnoj raspravi i to od građana, to se posebno odnosi na pitanje prihvatljivosti svih ovih izuzetaka od primjene ovog zakona koji su regulirani čl. 1. i kojim se zapravo stječe dojam da građani doživljavaju da su u velikom broju slučajeva zapravo prepušteni sami sebi te moraju pokretati sudske, niz sudskih parnica koje često završavaju ili nikakvim ili dugotrajnim razrješenjem. Dakle, ono se posebno odnosi na izuzetak buke koja potječe iz objekata u kojima se obavlja neregistrirana djelatnost, buka koja nastaje zbog uporabe uređaja, opreme pomorskih objekata, vozila tijekom sportskih aktivnosti, što je recimo neprihvatljivo za one koji stanuju u blizini motocross staza ili školskih nogometnih igrališta koji se koriste za lokalne nogometne turnire do duboko u noć ljeti itd. Buke koje izazivaju domaće ili divlje životinje, to su primjerice, što navode i građani, nelegalne uzgajivačnice pasa i slični objekti ili djelatnosti. Dakle, građani ujedno upozoravaju i na pitanje buke iz ugostiteljskih objekata u slučaju kada su konstrukciji vezani za druge prostore u kojima se stanuje i nikakve zvučne izolacije prema najbližim ugroženim stambenim objektima zapravo nema pa je uz ovu napomenu da se u budućnosti i ova problematika pokuša riješiti ovim zakonom ili nekim drugim aktom, ja bih ovu raspravu završio, još jednom ponovio da ćemo podržati ovaj prijedlog, ali isto tako naglašavamo da je važno razriješiti i sve ove izazove koji su prethodno spomenuti. Hvala lijepo.
Hvala. Završili smo s raspravom po klubovima, slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj. Njega nema, gubi pravo. Slijedeća rasprava uvaženi zastupnik Ivan Kirin, nema ga, gubi pravo rasprave. I pojedinačna zadnja rasprava, uvaženi zastupnik Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. Završno u ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Želim se zahvaliti svima na konstruktivnoj raspravi, ali sam se javio za završnu riječ da ne ostane neodgovoreno ovo pitanje zastupnika Sauche, znači to je regulirano, znači zaštita i sa gradilišta i drugim posebnim pravilnicima koji su već na snazi već više od 15 g., tu je i cijela problematika je regulirana koliko je dozvoljena buka u prostorima stanovanja, koliko na otvorenom prostoru, postoje isto pravilnici. Državni inspektorat, tj. sanitarni inspektori su tu, oni su osobe kojima se može prijaviti ta nekakva nepravilnost da građani sumnjaju na veću buku od dopuštene i onda oni izlaze na teren i utvrđuju, ovo se samo mijenjala nadležnost djelokruga između Ministarstva zdravstva i Državnog inspektorata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku. S tim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. A sjednicu nastavljamo u srijedu, 22. travnja, raspored rasprava dobit ćete naknadno elektronskim putem. Hvala lijepa, ugodan vikend svima. SJEDNICA PREKINUTA U 13,54 SATI
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, prvo čitanje, P.Z.E. br. 923. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1.Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke i 2.Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona“. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 1 suzdržan donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.