Dame i gospodo, molim vas da zauzmete svoja mjesta da počnemo sa radom. Otvaram 60. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste i prije početka rada želim da se zahvalim dosadašnjoj predsjedavajućoj, gospođi Borjani Krišto, na uspješnom predsjedavanju sjednicama i Predstavničkim domom u njenom mandatu predsjedavanja. Ja se nadam da ćemo ovaj mandat predsjedavanja, kada sam ja predsjedavajući, završiti u tolerantnoj i dobroj atmosferi kao što je to bilo u najvećem dijelu zasijedanja ovog sastava Parlamenta BiH. Iz Kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara, Denisa Zvizdića, obaviješteni smo da predsjedavajući neće prisustvovati današnjoj sjednici, iz Kabineta ministra civilnih poslova BiH, Adila Osmanovića, obaviješteni smo da ministar nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici, te će umjesto njega prisustvovati njegov zamjenik, Goran Ćosić. Takođe, ministar komunikacija i transporta, Ismir Jusko, nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici. Odusustvo sa sjednice opravdale su poslanice Monika Tomić i Maja Gasal- Vražalica, kašnjenje je najavio poslanik Borislav Bojić. Prema podacima Službe sjednici prisustvuje 34 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redoslijedu pristizanja, te će ih poslanici tim redoslijedom i izlagati. Prvo pitanje je gospođe, poslanice Nermine Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedavajući. Želim Vam uspješno i sretno predsjedavanje. Uvažena gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo i predstavnici Vijeća ministara. Moje pitanje je na ... sjednici postavljeno uvaženom ministru, gospodinu Šaroviću. Pošto gospodina Šarovića nije na toj sjednici bilo ja to pitanje obnavljam – Kada će Vijeće ministara uvesti taksu za zabranu izvoza trupaca, ogrijeva i rezane građe lišćara? U državi koja je bogata šumama bosanskohercegovački proizvođači se u svojoj državi bore da dođu do sirovine i tako pojeftine proizvodnju i postanu konkurentiji na inostranom tržištu. Dakle, uvoze bosanskohercegovačku sirovinu iz vana što poskupljuje značajno proces proizvodnje. Angažmanom Vijeća ministara u smislu donošenja takve odluke bi se pomoglo 2 bosanskohercegovačkim proizvođačima namještaja u ovoj vrlo afirmativnoj privrednoj grani, koja može biti i jedna od strateških grana za Bosnu i Hercegovinu, da nastave svoj rad bez velikih poteškoća. Potom, povećaju izvoz, što je vrlo značajno za Bosnu i Hercegovinu, povećaju broj zaposlenih radnika, što je naš prioriteti cilj i zadatak ovog saziva i Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH, i afirmiraju drvnu industriju Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Ministar Šarović.
Hvala. Koristim priliku da vas sve pozdravim. Obzirom da imam samo dva minuta pismeni odgovor sam, duži, pripremio, Vi ćete ga, uvažena poslanice, dobiti. Možda samo da ukratko kažem da drvni sektor Bosne i Hercegovine učestvuje sa 3% u bruto domaćem proizvodu i da je to jedna od strateških grana u Bosni i Hercegovini koja zapošljava preko 30.000 radnika, a da je, možda i ovaj važan podatak da kažem, da je drvni sektor u 2017. godini ostvario izvoz od 1.300.000.000 KM i čini preko 12% ukupnog izvoza Bosne i Hercegovine i to je praktično u odnosu na 2016. godinu povećanje od skoro 110 miliona KM, a suficit je 975.000.000 KM kada se odbije uvoz, uvozne komponente, ali je važno napomenuti da 42% izvoza čine trupci, ogrijevno drvo i rezana građa, odnosno preko 550.000.000 i vjerovatno ste na to mislili kada ste postavljali ovo pitanje. Sasvim je jasno, i to je stav Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, da je potrebno donijeti određene mjere kojim će se osigurati dovoljno sirovina za proizvođače namještaja, znači, za veće faze, faze obrade, koji su inače izvozno, potpuno izvozno orijentisani i osvajamo najprestižnije nagrade kao što je prestižni sajam u Kelnu i na nekim drugim mjestima. Takođe, treba reći da je nedostatak sirovina jedan od ključnih problema i usporava investiciono ulaganje u ovaj sektor. Određeni investitori [[govornik se upozorava na vrijeme]] oklijevaju sa investiranjem u Bosnu i Hercegovinu upravo zbog toga što ne može niko da im garantuje dovoljno sirovina za njihovu proizvodnju. Sasvim je, znači, jasno da ove mjere trebaju da nadležne vlasti uvedu, ali jedna od mogućih mjera može da bude, da budu i administartivne mjere, odnosno uvođenje taksa, ali izuzev pojedinih incijativa i, rekao bih, medijskih špekulacija u Ministarstvo [[govornik se upozorava na vrijeme]] do danas nije pristigao nijedan zahtjev za, rekao bih, zajedničku akciju. Obzirom da je ovo nadležnost podijeljena i da je nadležnost i entiteta, kantona, da bi donijeli jednu mjeru neophodno je da ona dođe od onih koji su nadležni kako bi, možda, ovo pitanje riješili i na državnom nivou, al' dobićete pismeni odgovor. Hvala.
Hvala ministre. Gospođa Kapetanović.
Uvaženi ministre Šaroviću, duboko cijeneći sve ono što ste Vi učinili u svom resoru u ovom mandatu, iskazujući Vam duboko poštovanje za Vaš učinjeni rad, kao osoba koja vjeruje u ono što Vi radite, cijeneći rezultate Vašeg rada, ja Vas molim da primite delegaciju bosanskohercegovačkih proizvođača, predstavnike, dakle, predsjedavajuć e iz oba entiteta. Tu 3 nema entitetske granice, to je državni interes Bosne i Hercegovine. Ja sam svjesna činjenice da ste Vi postigli odlične rezultate na drugim poljima koja su vezani iz ovog resora i bila bih jako, neizmjerno, sretna da u ovom mandatu bosanskohercegovački proizvođači nađu satisfakciju u iznalaženju konačnog rješenja za dobrobit drvne industrije, upošljavanje novih radnika i afirmacije bosanskohercegovačkih proizvođača. Ovo shvatite, molim Vas, i kao moju molbu i kao moju zastupničku incijativu, a ja Vas molim da primite delegaciju i da poduzmete potrebne korake da afirmiramo konačno bosanskohercegovačku drvnu industriju i da stvorimo ambijent koji omogućava našim proizvođačima namještaja lakši prodor na svjetska tržišta i da pojeftini sami proces proizvodnje. Ja Vam se iskreno zahvaljujem i ja Vam još čestitam na svim dosadašnjim rezultatima. Hvala.
Hvala. Poslanik Jasmin Emrić, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja sam prošli put postavio usmeno pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa BiH, a koje se odnosilo na plaćanje usluge EKO testa ili ispitivanja emisije ispusnih plinova prilikom tehničkog pregleda i registracije vozila. Budući da nije bio predstavnik Ministarstva, a nisa m dobio odgovor, pa stoga ponavljam isto pitanje, a koje glasi – Da li se zakonito vrši naplata usluge EKO testa u iznosu od 22, 32 i 36 KM na području Federacije BiH prilikom tehničkog pregleda vozila, te ukoliko je takva naplata nezakonita tko je odgovoran za istu i što Ministarstvo namjerava poduzeti da se tako evenutalno nezakonito djelovanje zaustavi i pokrene postupak odgovornosti pred nadležnim organima BiH? Na osnovu postavljenog pitanja u usmenoj formi početkom prošlog mjeseca urađeni su i prilozi u medijima sa izjavama predstavnika nadležnih organa i institucija koji su potvrdili da se na području Federacije BiH usluga EKO testa plaća u iznosu od 22, 32 ili 36 KM, ovisno o vrsti motora vozila, a što je u suprotnosti sa državnim Pravilnikom o tehničkim pregledima vozila gdje je propisano da se usuga EKO testa na području Bosne i Hercegovine plaća u iznosu od 5 KM. Procjenjuje se da su vlasti u Federaciji BiH od naših građana tako za godinu dana primjene Pravilnika o ispitivanju ispusnih plinova motornih vozila u Federaciji BiH nezakonito naplatile 19.400.000 KM, a 90% od tih sredstava pripada stanicama za tehnički pregled, 8% stručnim institucijama, a budžetima Federacije i kantona po 1%. Budući da me ova tema zainteresirala izvršio sam uvid u postojeću zakonsku legislativu i zaključio da Pravilnik o ispitivanju ispusnih plinova motornih vozila ili EKO test u stanicama za tehnički pregled vozila kojeg je donio federalni ministar prometa i komunikacija gdje su određene ove cijene za uslugu EKO testa u iznosu 22, 32 i 36 KM sa PDV-om u suprotnosti sa Pravilnikom o tehničkim pregledima vozila izmjenama i dopunama tog Pravilnika kojeg je donio ministar komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine gdje je određeno da usluga tehničkog pregleda za ispitivanje emisije ispusnih plinova ili EKO test u Bosni i Hercegovini [[govornik se upozorava na vrijeme]] iznosi 5 KM bez PDV-a. Stoga molim Ministarstvo da odgovori i obrazloži zašto je nastalo ovakvo stanje stvari, te kako će se isto razrješiti radi zakonite naplate usluge EKO testa na području cijele države, kako je i propisano državnim propisima. Hvala. 4
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Dalipagić. Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, ko lege iz Vijeća ministara, dame i gospodo, sve vas skupa pozdravljam. Na ovo pitanje mogu samo prvo reći gospodinu zastupniku, uvaženom, da je malo ipak ovo kompleksnije pitanje. Ja ću ukratko nešto odgovoriti, a možemo poslati i u pismenoj formi šire obrazloženje. Dakle, državno ministarstvo je na temelju Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, „Službeni glasnik BiH“, br. 6/06 zaduženo za donošenje Pravilnika o tehničkim pregledima vozila, „Službeni glasnik BiH“, br. 13/07 propisano je da su nadležni organi u entitetima i Diskriktu Brčko bili dužni uskladiti sva svoja zakonska i podzakonska akta i pitanja iz svoje nadležnosti sa ovim Zakonom. Ovim Pravilnikom se pobliže definiše sadržaj i način obavljanja tehničkih pregleda i propisani uvjeti koji moraju zadovoljiti organizacije koje obavljaju tehničke preglede vozila. Prema odredbama ovog Pravilnika propisana je, dakle, jedinstvena procedura obavljanja tehničkog pregleda vozila na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Implementacija ovog Pravilnika je prema odredbama Zakona o sigurnosti prometa u nadležnosti entitetskih i županijskih ministarstava i nadležne službe Brčko Distrikta koja je nadležna za promet. Ovi organi izdaju i odobrenja za rad stanica tehničkog pregleda vozila i vrše nazdor nad radom ovih stanica. U okviru ovog Pravilnika je u Prilogu broj 10. definiran Cjenovnik usluga tehničkih pregleda vozila kojim je propisana jedinstvena cijena za obavljanje usluga tehničkog pregleda vozila. U okviru ovog Cjenovnika je propisana i cijena od 5 KM za obavljanje EKO testa na vozilima. S druge strane, Federalno ministarstvo prometa i komunikacija donijelo je Pravilnik o ispitivanju ispusnih plinova, motornih vozila, EKO test u stanicama za tehnički pregled vozila, „Službene novine Federacije BiH“, br. 102/16 [[govornik se upozorava na vrijeme]] po cijenama navedenim u pitanju uvaženog zastupnika. To je urađeno pozivajući se na Zakon o cestovnom prevozu Federacije BiH, „Službene novine Federacije BiH“, br. 28/06. Na kraju bi se moglo reći da temeljni problem leži u tome da tada Zakon o cestovnom prometu Federacije BiH nije usklađen sa Zakonom o sigurnosti prometa na cestama BiH. Zašto je to tako i zašto to nije urađeno treba upitati institucije Federacije BiH. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Emrić. Izvolite.
Pa, ja se slažem da treba pitati vlasti u ovoj državi što rade kada dozvoljavaju da se ovakva pravna konfuzija uvodi tamo gdje uopće ne bi trebalo da to tako bude i da se na nezakonit način naplaćuje od građana veliki iznos sredstava koji se onda dijeli stanicama za tehnički pregled. Pa ja postavljam pitanje, možda je to sve skupa smišljeno da to tako bude. Ako imam državni propis, onda je obaveza da se sve uskladi sa tim državnim propisom. Tu je stvar potpuno jasna. Pa zašto onda ne posegnemo za instrumentima koji nam omogućavaju da nekoga prisilimo da to uradi? Zar se može dopustiti da bilo koji nivo vlasti uradi onako kako on 5 namjerava da bi to trebalo i zanemari postojanje državnog propisa. Zbog toga ja i postavljam ovo pitanje, kako ćemo mi napraviti [[govornik se upozorava na vrijeme]] pravnu državu? Građani to postavljaju pitanje nama, zastupnicima, koji ovdje sjedimo i traže od nas objašnjenje zašto se vi ne zalažete gore da tu stvari ispravite i da dođemo do istine kako, na koji način se dolazi do t ih pravnih nesuglasica. Kako može biti akt nižeg nivoa vlasti u suprotnosti sa aktom višeg nivoa vlasti, al' pogotovo tamo gdje se zahvaćaju sredstva iz džepova naših građana i to nisu mala sredstva [[govornik se upozorava na vrijeme]] U ovakvoj socijalno osjetljivoj situaciji u Bosni i Hercegovini, svaka KM je jako važna za sve građane u ovoj državi. Stoga ja molim da mi to dostavite i u pisanom obliku i da odgovorite kompletno na postavljeno pitanje, da li se može utvrditi odgovornost i na koji način da se u uvede reda, ne samo u ovom konkretnom slučaju, nego i u mnogim drugima. Hvala lijepa.
Hvala. Poslanik Jovo Vukovljak, pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas u Kolegiju, pozdravljam kolege poslanike, članove Savjeta ministara, sredstva informisanja i sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, predsjedavajućem, i vidim njega nema, ali ću ja njega pročitati. Pitanje glasi – Koje aktivnosti je Savjet ministara BiH preduzeo s ciljem pripremanja i predlaganja zakona o restituciji, s obzirom da je ta navedena aktivnost predviđena još Odlukom Savjeta ministara BiH od 29.06.2004. godine i još uvijek nije realizovana? Takođe, tražim odgovor na pitanje – Koje će aktivnosti biti preduzete u narednom periodu i kada se može očekivati upućivanje prijedloga zakona u parlamentarnu proceduru, te da li su odgovarajuća udruženja građana iz oba entiteta bila zastupljena u tijelima zaduženim za izradu zakona o restituciji, te ukoliko udruženja nisu bila zastupljena da li se planira da predstavnici udruženja iz Republike Srpske imaju pravo učešća u radnim tijelima za izradu navedenog zakona? S obzirom da nema tu gospodina Zvizdića, ja molim, ako ima od članova Savjeta ministara bilo ko da kaže, a napominjem da je ovaj zakon u Republici Srpskoj '96. godine bio donešen, 2000-te godine gospodin Petrić ga je suspendovao. U Semberiji vraćena je zemlja, oko 40% do 50% ljudima kojima su '45. i '48. godine bila oduzeta i pokretna i nepokretna imovina. S obzirom da mi želimo da budemo članice Evropske unije za sada kao kandidat ... sve zemlje u okruženju su donijele ovaj zakon, i Slovenija, i Hrvatska, i Srbija, i Crna Gora, i Mađarska, i Češka, i Slovačka, znači, to slijedi i Bosni i Hercegovini u narednom periodu [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja, ako nema, predsjedavajući ja u pisanoj formi želim da mi se odgovori na ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Da li ima neko pripremljen odgovor? Ako ne, onda ćemo dobiti odgovor u pisanoj formi, ako sam razumio poslanika. Dobro. Sljedeće pitanje, poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite. 6
Gospodine predsjedavajući pozdravam Vas, Kolegij, sve prisutne u ovoj sali. Moje pitanje je upućeno ministru prometa i komunikacija, ali vidim da je tu zamjenik, nadam se da će biti u stanju da odgovori oko toga. Radi se o tome da je prije tri mjeseca otprilike Ustavni sud Njemačke odobrio mogućnost da gradovi u Njemačkoj imaju pravo da ograniče ulazak određenih kategorija dizel vozila. To je ovako izjava, odnosno odluka, koja u prvi mah i nije izazvala tako burne reakcije, međutim, kad se malo ušlo u analitiku te odluke, vidi se da 12 miliona automobila u Njemačkoj ne zadovoljava taj standard, što znači da će Njemačka bit i „prisiljena“ da izveze te automobile iz Njemačke. Dakle, ono što ne valja za Njemačku, valja, recimo, za Bosnu i Hercegovinu i druge zemlje. Ono što druge zemlje su uradile, a one su već određene mjere i korake po tom pitanju poduzeli i mene sad interesira – Da li Bosna i Hercegovina ima namjeru da nekim određenim mjerama zauzme stav po tom pitanju, jel se u Bosni i Hercegovini niko nije oglasio o mogućnosti zabrane korištenja motornih vozila koja koriste dizel gorivo kategorije do pet? Ja mislim da ta kategorija, ta grupa vozila je dominantna u Bosni i Hercegovini kad su ovi automobili u pitanju, osobni automobili, ali u svakom slučaju treba uzeti u obzir i autobuse i kamione i to može biti jedan izuzetno ozbiljan problem. U tom smislu, evo, postavljam pitanje Ministarstvu prometa i komunikacija – Da li je o tome razmišljano, da li su poduzete neke mjere, da li se te aktivnosti prate i u kom smislu oni imaju namjeru djelovati da preveniraju neugodne situacije koje se tu mogu pojaviti? Bez obzira što su i određeni njemački funkcioneri u posljednjih, prije jedno sedam do deset dana, ustvari nagovjestili neke mogućnosti korekcije ili izbalansirane, primjene izbalansirane odluke. Hvala velika.
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Dalipagić.
Uvaženom gospodinu Đonlagiću odgovorio bih na sljedeći način. Većina zemalja je u okviru svojih strateških dokumenata predvidjela 2040. godinu kao rok do kada će se iz upotrebe izbaciti ili zabraniti upotreba automobila pogonjenih motorima sa unutrašnjim sagorjevanjem. Njemačka planira do 2030. godine reducirati vozila koja kao gorivo koriste dizel, a određeni gradovi su najavili zabranu ili ograničenje upotrebe vozila koje kao gorivo koriste dizel. Ovo pitanje zahtjeva, Grad Stuttgart je prvi u Njemačkoj donio zabranu o upotrebi dizel goriva. Međutim, i ove zemlje visokorazvijene imaju neke probleme i nedoumice vezano za to. Još uvijek nije saopćeno kako i na koji način se namjerava provesti ova zabrana. Hoće li biti izuzetaka, recimo, dizel vozila EKO 6, što sa teretnim vozilima i autobusima, koliko će ovo sve koštati građane i drugo. Gradonačelnici Pariza, Madrida, Meksiko Citija i Atene su najavili zabranu upotrebe dizel vozila iz centara grada do 2025. godine. U Bosni i Hercegovini priliko m uvoza polovnih putničkih automobila propisan je minimal standard koji vozilo mora ispuniti, odnosno EKO 4. Primjenjuje se od 1. travnja 2016. godine, a u ovu kategoriju spadaju vozila koja su u Evropskoj uniji registrirana nakon 01.01.2006. godine. Za uvoz ovih vozila propisan je stardard EKO 6. Prosječna starost voznog parka u Bosni i Hercegovini je iznad prosjeka, iako s druge strane broj stanovnika po vozilu ispod prosjeka. Na ovo ima uticaj prvenstveno standard stanovništva i kupovna moć u Bosni i Hercegovini. Bosna i Hercegovina se kroz Okvirnu strategiju prometa od 2016. do 2030. godine između ostalih mjera obavezala da će do 2025. godine stvoriti sve potrebne uvjete za stimuliranje uvoza novih i više ekoloških vozila. U slučaju 7 bilo kakvih većih promjena na tržištu polovnih vozila u Bosni i Hercegovini se mogu poduzeti akcije kako bi se tržište zaštitilo od takvih neželjenih efekata. Ministarstvo komunikacija i prometa BiH ne očekuje u narednih nekoliko godina da ovakve zabrane, ukoliko stupe na snagu, u većoj mjeri naruše stanje. Svakako EKO 4 standard [[govornik se upozorava na vrijeme]] je minimum ispod kojeg se polovno vozilo danas ne može uvesti u Bosnu i Hercegovinu, a u narednom razdoblju sukladno daljim unapređenjem može se očekivati i uvođenje EKO 5 standarda, kao minimalog uvjeta, jer povećanje EKO standarda je najbolji način zaštite od uvoza tih starijih vozila. Hvala.
Hvala. Gospodin Đonlagić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru i zamolio bih ako bih mogao da dobijem i pismeno ovaj odgovor, pogotovo zato što se, da vam pravo kažem, nigdje ni u medijima ne može naći egzaktna pozicija države Bosne i Hercegovine kada je u pitanju ovaj problem. Ja bih volio da se ovo publicira u javnosti, da javnost tačno zna da imaju poduzete određene mjere, da su zakonski predviđena koja vozila se mogu uvoziti i na koji način i da se vidi da i Bosna i Hercegovina o tom problemu razmišlja. U štampi to i elektornskim medijima ja nisam mogao da nađem u zadnjih mjesec dana ništa ozbiljnije po ovom pitanju, a da je to stav institucija Bosna i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Poslanica Maja Gasal- Vražalica nije prisutna. Sljedeći poslanik Staša Košarac, pitanje.
Hvala predsjedavajući. Želim da pozdravim kolege i kolegice, članove Savjeta ministara. Imao sam ambiciju da postavim pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, Denisu Zvizdiću, ali s obzirom na činjenicu da nije prisutan cijenim da i želim da vjerujem da bi adekvatan odgovor mogao da da i ministar Šarović, s obzirom da ima ulogu zamjenika predsjevajućeg Savjeta ministara i s obzirom na činjenicu da je rukovodstvo opštine Srebrenica se i gospodinu Šaroviću obratilo 15. januara 2018. godine sa pismom, odnosno sa urgencijom. Pitanje glasi – Kada će Savjet ministara BiH doznačiti opštini Srebrenica sredstva u visini od dva miliona maraka koja je Savjet ministara BiH obećao još 2015. godine na Investiciono-razvojnoj konferenciji održanoj u Srebrenici? Naime, predstavnici Savjeta ministara BiH koji su 2015. godine učestvovali na Investiciono-razvojnoj konfereniciji u Srebrenici obećali su da će u razvojne projekte opštine Srebrenica uložiti dva miliona maraka. U više navrata tokom susreta sa predstavnicima opštine Srebrenica, predstavnici Savjeta ministara BiH potvrdili su da će obećana sredstva biti doznačena, što do danas nije učinjeno. Predstavnici opštine Srebrenica tokom prošle godine dostavili su u Kabinet predsjedavajućeg Zvizdića usaglašene projekte i elaborate koji se odnose 8 na infrastrukturu, te sanaciju i izgradnju puteva na teritoriji opštine Srebrenica, kao i izgradnju fasade na stambenim objektima i proizvodnim halama za potrebe otvaranja radnjih mjesta. Nakon toga, u decembru prošle i u januaru ove godine iz Kabineta načelnika opštine Srebrenice upućene su urgencije kabinetima predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Denisa Zvizdića i njegovog zamjenika Mirka Šarovića, na koje, takođe, nije bilo odgovora. S obzirom na činjenicu da su predstavnici Vlade Republike Srpske, Vlade Federacije BiH i Vlade Srbije ispunili obećećanja data na pomenutoj Investiciono-razvojnoj konferenciji u Srebrenici u uložili sredstva u ovoj opštini, pitam Savjet ministara, predsjedavaćeg i njegovog zamjenika – Zašto Savjet ministara nije ispunio svoje obećanje i kada će opštini Srebrenica biti doznačena sredstva u visini od dva miliona maraka? Hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala. Vjerujem da će predsjedavajući dostaviti i pismeni odgovor. Da bi dobili bilo kakav, makar i skraćeni odgovor vezano za ovo pitanje želim da kažem da sam u posljednju godinu dana najmanje dva puta primio i razgovarao sa načelnikom opštine Srebrenica, ali imali smo i bezbroj drugih usmenih i telefonskih komunikacija o ovom pitanju. Želim da kažem da u dokumentaciji Savjeta ministara nije zadokumentovana odluka ili akt o dva miliona, ali je tačno da je delegacija Savjeta ministara učestvovala na ovoj konferenciji, donatorskoj konferenciji i koliko je meni poznato Savjet ministara se izjasnio da želi da podrži obnovu ove važne opštine u Republici Srpskoj. Sa svoje strane, u kontaktima sa opštinom Srebrenica, insistirao sam da dostave listu projekata ili bar par projekata koji bi bili zajednički, obzirom na specifičnu situaciju u opštine Srebrenica i osjetljivost, neophodno je, znači, da se lokalna zajednica opredijeli koji je to projekat. Koliko znam, ta lista je dostavljena predsjedavajućem Savjeta ministara i Savjet ministara ima namjeru da u skoroj budućnosti po ovom pitanju se opredijeli, u kom iznosu, to će biti odluka Savjeta ministara.
Hvala. Komentar, gospodin Košarac. Izvolite.
Mislim da u odgovoru ima dosta elemenata sa kojima bih ili o kojima bismo mogli da polemišemo, ali ono što jeste veoma važno da je rukovodstvo opštine Srebrenica dostavilo rekapitulaciju negdje oko 28 važnih projekata za opštinu Srebrenica. Mislim da su i u vrijeme budžetiranja za 2018. godinu na vrijeme se obraćali Savjetu ministara kako bi sredstva mogli da planiraju u budžetu za ovu godinu. S obzirom na činjenicu da predano rukovodstvo opštine Srebrenica radi na životnim i razvojnim planovima opštine Srebrenica, molim da Savjet ministara što prije donese odluku kako bi na temelju planiranih i dinamike aktivnosti koje su planirali rukovodstvo opštine Srebrenica mogli da uđu u fazu implementacije ovih, za opštinu Srebrenica, važnih 28 infrastrukturnih projekata. 9 Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara. Moje pitanje je vezano za blokiranje izbora direktora i zamjenika direktora policijskih agencija kojima je istekao mandat. Dakle, Nezavisnom odboru Parlamentarne skupštine, kao što većina vjerovatno zna, znači Nezavisnom odboru je istekao mandat 17.03.2018. godine. Sadašnji Nezavisni odbor je sam sebi dao pravo da nastavi raditi iako je potpuno nejasno da li on može donositi odluke o razrješenju i imenovanju novih rukovodilaca policijskih agencija. Odgovornost za ovakvu situaciju snosi Predstavnički dom, jer je Dom naroda okončao svoj posao vezano za ovu aktivnost. Dakle, očito se radi o nekoj kadrovskoj zavrzla mi u pojedinim političkim strankama zbog kojih ne mogu završiti ovaj posao. U Savjetu ministara se nalazi lista kandidata za nove direktore i zamjenike direktora policijskih agencija, ali ni Savjet ministara ne završava svoj posao. To znači da ćemo od 17.04. na čelu Direkcije za koordinaciju policijskih tijela imati direktora u tehničkom mandatu i bez ijednog zamjenika direktora, a u Zakonu stoji da Direkcijom rukovode direktor i dva zamjenika. Takođe, znači, pored ovoga, u tehničkom mandatu se našao i direktor Granične policije, jer je i njemu istekao mandat. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministra – Kada će se okončati procedura imenovanja rukovodilaca policijskih agencija kojim je istekao mandat i šta je razlog zbog čega taj posao do sada nije završen? Dakle, s obzirom da nema predsjedavajućeg Savjeta ministara tražim da mi se dostavi pisani odgovor na ovu temu.
U redu, hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, odnosno resornom Ministarstvu financija, a odnosi se na sljedeće. Prošla godina je godina koja je karakteristična po zakonu, setu zakona o akcizama koje je Vijeće ministara uputilo na ovaj Parlament pet puta, što po hitnom postupku, što po skraćenom postupku. Taj Zakon je donešen, stupio na snagu 1. februara, i mi, ovaj, nemamo informaciju, mada smo rekli kada smo usvajali Zakon da bi to trebalo da bude transparentno i da je prikupljanje prihoda i raspodjela tih prihoda trebalo da bude obaviješten Parlament, odnosno da ima informaciju o prikupljanju tih sredstava. Moje pitanje glasi – Koliko je prikupljeno sredstava na izdvojenoj partiji, dakle kod Centralne banke, da li je izvršena raspodjela tih sredstava, a ako nije zašto nije? I, evo, očekujem odgovor na to i, naravno, vrlo bitno bi bilo po, radi transparentnosti da vidimo koliko je sredstava došlo iz Republike Srpske i koliko iz Federacije. 10 Hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima uz želju za uspješan rad. Odgovor uvaženom zastupniku Isakoviću koji je postavio jedno korektno pitanje i dobro je da imam priliku da dam i odgovor. Znači, sukladno usvojenim zakonima raspodjela naplaćenih prihoda od putarine u iznosu od 0,25 maraka za izgradnju autocesta i izgradnju i rekonstrukciju drugih cesta, koje se vode na posebnom podračunu kod Centralne banke, provodi se po metodologiji koju posebnim aktom propisuje Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje. Upravni odbor će ponovo na narednoj sjednici zakazanoj za 25.04. na prijedlog moj razmatrati Prijedlog odluke za privremenu raspodjelu prihoda prikupljenih od putarine u iznosu od 0,25 maraka za izgradnju autocesta i izgradnju i rekonstrukciju drugih cesta. Akumulirani saldo na podračunu za 0,25 maraka cestarine je s krajem idućeg tjedna, da kažem, je 53,4 miliona maraka, akumulirani saldo na podračunu za 0,10% cestarine i putarine prema starom zakonu 11,3 miliona maraka i znači ukupan akumulirani saldo sa petkom na podračunu je 64,7 miliona maraka. Ova sredstva ne mogu biti raspoređena korisnicima sve dok Upravni odbor Uprave ne usvoji posebnu odluku o raspodjeli sredstava od posebne putarine. Onog trenutka kad Upravni odbor usvoji pomenutu odluku i kada ista bude dostavljena Upravi za neizravno oporezivanje na izvršenje sredstva će biti raspoređena korisnicima prema koeficijentima koji će biti sastavni dio te odluke. Odluka na Upravnom odboru se usvaja konsenzusom. Ukoliko nema konsenzusa on se usvaja prostom većinom koja uključuje glasove članova Upravnog odbora, ministra financija i trezora BiH, glasove ministara financija Republike Srpske i Federacije. Upravni odbor je na svojoj zadnjoj sjednici, koja je održana 22.03., po drugi put [[govornik se upozorava na vrijeme]] razmatrao Informaciju u vezi raspodjele prihoda od putarine za izgradnju autocesta kao i Prijedlog odluke koju je dostavila Uprava za neizravno oporezivanje. Obavljena je rasprava i nije postignuta suglasnost, predmetna Odluka nije usvojena jer nije bilo svih glasova ministara financija. Nije usvojena ni kao privremena odluka, što je bila osam godina praksa, od 2009. I da ne bi bilo bilo kakvih dvojbi iščitaću kratko Prijedlog odluke. Prijedlog odluke je glasio – da se od ukupnog prihoda 10% ukupno prikupljenih sredstava ostaje na podračunu kod Centralne banke a on služi za poravnanje prihoda do usvajanja konačnih koeficijenata. Preostalih 90% se dijeli korisnicima i to entitetima i Brčko Distriktu, tako da 59% pripada Federaciji, 39% Republici Srpskoj i 2% Brčko Distriktu. Upravo ovih 10% koj se zadržavaju i koji ostaju na podračunu imaju namjenu i služe za konačno poravnanje. Evo, dao sam, mislim, sve ono što je uvaženi zastupnik tražio, a sasvim normalno u tabelarnim formama i ostalo može dobiti.
Hvala. Poslanik Isaković, komentar na odgovor. Izvolite.
Zahvaljujem. Ministar je zaista jedan od ljudi koji ovdje u ovaj Parlament je stalno prisutan i jedan od ljudi koji daje uvijek odgovore na pitanja. Međutim, da li sam zadovoljan odgovorom, naravno da nisam zadovoljan iz prostog razloga što smo bili jako brzi. Rekao sa m da su ovi akti dolazili ovdje po hitnom postupku i po skrasćenom postupku, međutim kada je raspodjela javnih prihoda Vijeće ministara nije u stanju da raspodijeli. Kako nije bilo u stanju da pet puta ovaj Zakon dobije zeleno svjetlo tako nije u stanju ni da izvrši raspodjelu ovih prihoda. Ono što je za mene zabrinjavajuće je da je građevinska sezona u toku, da je 1/3 poslovne godine već otišla, a mi nismo izvršili ni raspodjelu i kako sad stvari stoje nećemo ni do šestog mjeseca, odnosno polovine godine, ovaj, nećemo to izvršiti. Znači, da neće raditi građevinski radovi na autoputevima, cestama, itd., zašto su namijenjeni neće krenuti, ali mi uredno ubiremo pare. Ono što je, po meni, vrlo interesantno mislim da je problem daleko dublje prirode, jer raspodjela javnih prihoda ovdje se vrši upravo po Zakonu o raspodjeli javnih prihoda koji je sada na snazi kada su u pitanju akcize, a ovdje se radi [[govornik se upozorava na vrijeme]] o cestarinama i trebalo bi da bude raspodjela onoliko koliko je neko, je li, uložio tamo. Zato sam pitao koliki su prihodi, a to nisam dobio podatak pa ću zamoliti ministra da ovo odgovori, dobijem odgovor u pismenoj formi i, naravno, sa dopunom koju sam tražio u obrazloženju, dakle koliko je to bilo prihoda iz Republike Srpske, koliko iz Federacije, jer je to [[govornik se upozorava na vrijeme]] dobiti. I to bi bila jedna potpuna informacija, ali ja mislim, i ovo je potvrdilo, da je problem mnogo dublje prirode i da se ovo neće baš tako lako završiti. Hvala vam lijepo. Molim još jednom samo u pismenoj formi, jer je jako važno.
Hvala. Poslanik Damir Arnaut, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje sam najavio predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, s obzirom da on nije tu, ovaj, a prošli put je odbio odgovoriti na moje pitanje, dao je ministru Bevandi da odgovori, u svakom slučaju možda će ministar Bevanda danas, ovaj, dati odgovor takođe. Dakle, moje pitanje je vrlo jednostavno – status pripreme odgovora i traženih materijala, podcrtavam i traženih materijal iz mog poslaničkog pitanja od 28.07.2017. godine. Dakle, ja sam tada, ovaj, gospodin Bevanda je upoznat s ovim, tražio stenograme, zapisnike, zaključke, nacrte i ono sve što je usvojeno na sjednici Vijeća ministara koje se tiče naknada Upra vnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Ja, iako je ministar Bevanda na prošloj sjednici Parlamenta, koja je održana prije više od mjeseca dana, rekao da ću to dobiti u iduća dva-tri dana, ja još uvijek ništa nisam dobio. Dakle, ja zaista insistiram na stenogramima, zaključcima, svim materijalima koji se tiču ove tačke sa te sjednice Vijeća ministara. A podsjećam da je moje pitanje ponukano anonimnim pismom koje sam dobio od, potpisano je zabrinuti djelatnici u institucijama Bosne i Hercegovine. I takođe me interesuje da li je, ovaj, sada svo ovo čekanje možda uzrokovano i pravosnažnom presudom kojom je potvrđeno da Kozadra je, jedan od članova je pokrenuo spor zbog toga što nema naknadu ili ima manju naknadu, i Sud BiH je rekao da je Zakon vrlo jasan i da nema pravo na naknadu dok god je ovakav zakon na snazi, ovaj, odnosno da nema pravo na 3.200 maraka koliko je prije bila naknada već isključivo na maksimalno 475 maraka. U svakom slučaju zaista je neshvatljivo zbog čega od 28.07. čekam na ove odgovore. Na prošloj sjednici je 12 rečeno za dva-tri dana, evo još uvijek čekam ima tome skoro dva-tri mjeseca, pa ako mogu samo dobiti odgovor koji je status pripreme tih materijala. Hvala.
Hvala. Imamo li odgovor? Evo, zamjenik Bevanda. Izvolite.
Evo, nisam mislio, ali evo stvarno da odgovorim ponukan nezadovoljstvom gospodina Isakovića mojim konkretnim odgovorom, evo da odgovorim predstavniku SBB-a. Znači, ja ću provjeriti zašto Vama to nije dostavljeno. Član Upravnog odbora iz reda Vaše stranke koji je član Upravnog odbora i iz reda stručnjaka između ostalih sa ostalom dvojicom pokrenuo spor protiv države Bosne i Hercegovine, direktora Uprave i mene. Ima sva dokumentacija i ja ću provjeriti ako nešto iz onoga što je on priložio Sudu nedostaje da dostavim i Vama. Hvala.
Hvala. Poslanik Arnaut, komentar na odgovor. Izvolite.
Ja samo mogu potvrditi da nema člana stranke iz reda eksperata u Upravnom odboru, a što se tiče, dakle ja ne tražim dokumentacije koje je iko dostavljao Sudu, postoji sudska presuda, ja tražim dokumentaciju, već uporno od 28.07. prošle godine, sa sjednice Vijeća ministara na kojoj je usvojena sporna odluka, odnosno zaključak. Dakle, želim da dobijem stenograme i apsolutno sve materijale sa te sjednice koji se tiču te tačke. Informacija je svakako javna i neshvatljivo je da čak se ni poslaničkim pitanjem ne može dobiti ta dokumentacija, iako se radi o javnim dokumentima sa javne sjednice Vijeća ministara koja se tiče tačke dnevnog reda koja nije pod bilo kakvim, bilo kakvom oznakom stepena tajnosti, itd. A što se sudskih presuda tiče, ovaj, ukoliko želite možete mi dostaviti pravosnažnu sudsku presudu, ono što je posebna satisfakcija u toj presudi je da piše da je Zakon koji je usvojen, dakle na moj prijedlog, nadasve jasan i precizan i da ne dozvoljava naknade više od 475 maraka mjesečno. Hvala.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministri i zamjenici, članovi Vijeća ministara, poštovani suradnici i svi uvaženi gosti na današnjoj sjednici Zastupničkog doma. Moje pitanje sam, temeljem članka 168. Zastupničkog doma najavila ministru sigurnosti, a ono se odnosi na ukupnu sigurnosnu situaciju u Bosni i Hercegovini. Naime, iz informacija 13 koje su tražene i o kojima smo raspravljali kroz nadležna tijela povjerenstva, kao i izjava u medijima da postoji veliki pritisak ilegalnih migranata na granice Bosne i Hercegovine od kojih mnogi Bosnu i Hercegovinu žele koristiti kao migrantsku rutu prema zemljama Evropske unije. Takođe možemo svakodnevno čuti i o postojanju i djelovanju raznih organizacija koje mogu imati utjecaj na ukupnu sigurnosnu situaciju u Bosni i Hercegovini. Sve su to zapravo izazovi i prijetnje o kojima Bosna i Hercegovina i te kako, odnosno na prvom mjestu, mora voditi računa. Sa aspekta svega toga ja tražim od ministra sigurnosti ocjenu stanja ukupne sigurnosne situac ije u Bosni i Hercegovini, te takođe i odgovor – Što je to Ministarstvo sigurnosti BiH konkretno poduzelo po tom pitanju kako bi zaštitilo sve narode i građane u Bosni i Hercegovini, te kako bi uistinu sigurnosnu situaciju u zemlji održali na najvišem mogućem nivou? Hvala lijepa.
Hvala. Ministar Mektić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija Predstavničkog doma, poslanice i poslanici. Ovo pitanje je prilično, ustvari dva pitanja ili rekao bih, možda, čak i više jer se traži ocjena bezbjednosne situacije, je složeno, kompleksno i nisam siguran da ja bilo šta u tom smislu mogu kvalitetno reći za dva minuta. Ako mi dozvolite, evo, ja mogu na jedno pitanje i to će proći dva, trebam više vremena ili da Vam ja odgovorim u pisanom obliku pa da Vam dostavim za narednu sjednicu, ali nije uopšte moguće u dva minuta o ovako kompleksnom i složenom problemu da kažem. Ali, evo, ako mi dozvolite mogu iskoristiti ova dva minuta makar na jedan dio ovog pitanja. Trenutna procjena stanja bezbjednosti u Bosni i Hercegovini je prilično usložena. Policijske agencije u Bosni i Hercegovini aktivno i budno prate sva moguća dešavanja usmjerena na moguće ugrožavanje bezbjednosti, te su spremne adekvatno reagovati u svakom mogućem trenutku i na svaki mogući izazov. Aktivno se razmjenjuju obavještajna saznanja među sigurnosnim agencijama u Bosni i Hercegovini i u skladu sa procjenom preduzimaju odgovarajuće preventivno represivne mjere. Evidentno je i u javnosti, a naravno da postoje i vrlo detaljna saznanja, informacije, dokumentacija kojima raspolažu bezbjednosne agencije o aktivnostima ekstremističkih grupa na tlu Bosne i Hercegovine. Ove grupe ovisno o profilu djelovanja mogu se podijeliti u one koje promovišu ektremna religijska, nacionalistička, unitaristička, separatistička stajališta i jedan od njih izražava spremnost na nasilne akcije. Pojedine od ovih grupa su međusobno ideološki povezane sa srodnim organizacijama na području Balkana i sa određenim kriminalnim strukturama u regiji. Njihove aktivnosti se kreću od javnih istupanja pojedinih pripadnika tih organizacija uz upotrebu govora mržnja na mjestima javnog okupljanja ili posredstvom određenih internet portala i drugih mas- medija, pa do ispisivanja grafita, postavljanja i distribucije plakata uvredljivog ekstremnog sadržaja koji pod plaštom patriotizma i sličnih konstrukcija izražavaju, promovišu, šire, podstiču nacionalnu, vjersku i rasnu mržnju [[govornik se upozorava na vrijeme]] i netrpeljivost. Ove organizacije razvile su metodologiju kojom propagiraju ekstremizam usmjeren na najranjivije kategorije u društvu – povratničku, izbjegličku populaciju, manjinsko stanovništvo druge vjerske pripadnosti u područjima gdje su većinska populacija ona koja se identifikuje kao sljedbenici pomenutih ekstremističkih i ... organizacija [[govornik se upozorava na vrijeme]] kao na LGBT 14 populacije. I ranije su koristili nasilni ekstremizam u napadima na objekte od vjerskog značaja, nadgrobne spomenike kao i na vjernike drugih vjeroispovjesti ... prilikom obavljanja vjerskih obreda u tim objektima. Cilj im je zastrašivanje i širenje straha među ciljnim grupama i napad ... u bosasnskohercegovačkom društvu.
Ministre, vrijeme je isteklo, ovo je veoma značajna tema i siguran sam da ima mnogo toga da se kaže, ali po našem Poslovniku vrijeme za Vaše izlaganje je isteklo. Ja pretpostavljam da ćete dostaviti i u pisanoj formi ovo što ste ...
Hoću, hoću. Hvala.
Komentar, zamjenica Krišto. Izvolite.
Prije svega hvala ministru na pokušaju, slažem se sa njim u onom dijelu u kojem, jer zapravo nismo ni dobili odgovor, slažem se da je to kako značajno pitanje tako i složeno za odgovriti. Ja u potpunosti podržavam da mi u narednih nekoliko dana dostavite pismeno izvješće koje želim podijeliti zajedno sa ovim Domom, ali želim da to izvješće bude potkrjepljeno onim što ste sada kazali. Kako bi mi odgovorili morate imati stavove svih agencija i svih onih koji sukladno zakonskim nadležnostima sudjeluju u, ja bih rekla, provođenju zadatka iz svoje nadležnosti kako bi sigurnost u Bosni i Hercegovini bila uistinu na najvišem nivou. Hvala lijepo i očekujem pismeni odgovor.
Hvala. Poslanik Salko Sokolović, pitanje. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajuću. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ka Ministarstvu saobraćaja i komunikacija, oblast je kontrola vazdušnog saobraćaja. Naime, Vijeće ministara BiH se na 9. sjednici, 2. juna 2016. godine, upoznalo sa zaključcima koje je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio na 11. sjednici Doma i zadužio Ministarstvo saobraćaja i komunikacija za realizaciju istih. Zaključcima Doma tražena je, između ostalog, izrada akcio nog plana procesa preuzimanja i uspostavljanja kontrole vazdušnog saobraćaja u Bosni i Hercegovini, s jasno utvrđenim nosiocima aktivnosti i rokovima. Vijeće ministara je na 34. sjednici, održanoj 9. decembra 2015. godine, razmotrilo i usvojilo Informaciju, Ministarstva, o provođenju Strategije razvoja sistema upravljanja vazdušnim prostorom u Bosni i Hercegovini. Tom prilikom je donesen zaključak o formiranju novog Projektnog odbora za realizaciju Faze II Projekta uspostavljanja vazdušnog saobraćaja u Bosni i Hercegovini, a Ministarstvo je zaduženo za pripremu odluke. Na istoj sjednici je zaključeno da će novoimenovani Projektni odbor u roku od 30 dana sačiniti i Vijeću ministara na odobrenje dostaviti prijedlog akcionog plana za realizaciju Faze II Projekta upravljanja vazdušnim saobraćajem u Bosni i Hercegovini. Pitanje – Obzirom da će 13. maja 2018. godine biti tri pune godine od usvajanja zaključka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, 15 znači ovoga Doma, pitam predstavnike Ministarstva ili ministra saobraćaja i komunikacija, da li je akcioni plan procesa preuzimanja i uspostavljanja kontrole vazdušnog saobraćaja u Bosni i Hercegovini izrađen i da li su potpisani međudržavni sporazumi i usvojeni planovi za preuzimanje gornjeg dijela vazdušnog saobraćaja u Bosni i Hercegovini? Hvala.
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Dalipagić. Izvolite.
Hvala predsjedatelju. Uvaženom zastupniku Sokoloviću odgovorio bih sljedeće. Zaključkom Vijeća ministara BiH Ministarstvo komunikacija i prometa BiH je zaduženo pripremiti i Vijeću ministara dostaviti prijedlog odluke o formiranju Projektnog odbora za izradu i implementaciju akcijskog plana za realizaciju Faze II Projekta uspostavljanja zračnim prometom, a nositelj aktivnosti će biti Agencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine BHANSA Na 137. sjednici Vijeća ministara BiH, održanoj 28.03.2018. godine, po prijedlogu Ministarstva komunikacija i prometa BiH usvojeno je Izvješće o realizaciji Strategije upra vljanja zračnim prometom BiH Faza I, te su se stekli uvjeti da se Prijedlog odluke o formiranju Projektnog odbora za realiziranje Faze II Projekta uspravljanja zračnim prometom Bosne i Hercegovine dostavi Vijeću ministara na razmatranje i usvajanje. Ministarstvo je, sukladno Poslovniku o radu Vijeća ministara BiH ovaj Prijedlog odluke 27.03.2018. godine dostavilo na mišljenje nadležnim institucijama, te je zaprimilo pozitivna mišljenja Ureda za zakonodavstvo i Ministarstva pravde BiH, a očekuje se i mišljenje Ministarstva financija i trezora BiH, nakon čega će Prijedlog odluke dostaviti Vijeću ministara BiH na usvajanje. Prijedlog sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u zračnom prometu, tj. Sporazuma o delegiranju odgovornosti za pružanje usluga u zračnom prometu između Vijeća mintarara BiH i Vlade Republike Srbije, i Vlade Crne Gore, i Republike Hrvatske je 12.06.2017. godine dostavljen u Generalno tajništvo Vijeća ministara BiH radi razmatranja. Na 106. sjednici Vijeća ministara BiH, od 22.06.2017. godine, zatražene su dodatne konsultacije, a sorazumi su ponovo bili u prijedlogu dnevnog reda 123. sjednice održane 04.12.2017. godine, ali nisu se razmatrali. Ministarstvo je urgiralo za uvrštavenje predmetnih sporazuma na dnevni red Vijeća ministara i očekujemo njihovo razmatranje na jednoj od narednih sjednica Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Sokolovi. Izvolite.
Evo, ja se zahvaljujem zamjeniku ministra, mada, evo nemam priliku da u neko j od ovih redovnih razmatranja poslaničkih pitanja imam priliku da razgovaram i sa ministrom, jer on je, na kraju krajeva, odgovoran za ovo pitanje. Očito je da se nešto radi, ali očito je da je to period velikog kašnjenja, evo, ja sam ovdje istakao da je 13. maj 2018. godine tri godine od pokretanja same inicijative. Međutim, kada se vratimo unazad zbog čega je ovo bitno, ovaj, neko će reć 16 Salko uvijek mlati oko kontrole vazdušnog prostora, jel, pod znacima navoda mlati, ali u pitanju je preko 300 miliona maraka koje država Bosna i Hercegovina godišnje gubi i sad puta godina, jel, koje su iza nas, koje su propuštene je jedna, jedan ogroman novac u Bosni i Hercegovini. Stalno se ističe problem nedostatka novca, a on nam, evo, faktički leti iznad glave, a mi ili ne znamo ili nećemo ili imamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] neke druge ... da ga pokupimo. Na kraju krajeva kad nam nestane, kad nam novca nestane onda se sjetimo da je on kod građana, pa onda dižemo akcize, pravimo određene neke druge vratolomije, uglavnom [[govornik se upozorava na vrijeme]] od građana ove države uzimamo novac umjesto da im pomažemo. Ja bih zamolio predstavnike Ministarstva, Vijeće ministara, ne samo ovo, jer Vijeće ministara je i u dosadašnjem sazivu i svi ministri, i niko nije odgovorio na ovo pitanje, ovaj, evo sad konkretno ovo Vijeće ministara i aktuelnog ministra da ubrza ovu proceduru, da se ova stvar završi i da Bosna i Hercegovina zaokruži [[govornik se upozorava na vrijeme]] proces kada je u pitanju kontrola vazdušnog saobraćaja. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vam. Poslanik Šepić, pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ja imam pitanje za predsjedavajućeg Zvizdića, nema ga ovdje, ali, evo, pretpostavljam da je on nekoga ovlastio, dakle, pogotovo za pitanje koje je vrlo aktuelno i koje ne može trpiti neku vrstu odlaganja – Šta je Vijeće ministara BiH konkretno uradilo u cilju osiguravanja okvira za održavanje fer i slobodnih izbora u oktobru ove godine, a posebno imajući na umu stanje sa Centralnom izbornom komisijom i slučajevima nestanak izbornog materijala i radni materijal Odluke o rasporedu delegata i popunjavanju Doma naroda Parlamenta Federacije BiH, kao i odnos prema inicijativama za uvođenje skenera za brojanje glasova, te video nadzora na biračkim mjestima? Dakle, kratko obrazloženje: Mi u posljednje vrijeme imamo puno nekih rasprava i puno nejasnoća, javnih diskusija koje se vode u Bosni i Hercegovini vezanih za položaj, rekao bih, kredibilitet institucija, u ovom slučaju Centralne izborne komisije u Bosni i Hercegovini. Neke od ovih situacija opravdano dovode u pitanje sumnju da li mi imamo okvir da ove godine održimo ove fer i slobodne izbore. Dakle, najodgovornije su u tom smislu institucije, u ovom smislu Centralna izborna komisija. Dakle, ogromna je odgovornost nas ovdje, Vijeća ministara, da osiguramo to i zato bih volio da s te strane čujem odgovor Vijeća ministara, institucija Bosne i Hercegovine šta su uradili, pogotovo nakon ovih zadnjih, rekao bih, afera koje su se čule i koje su bile vezane za položaj Centralne izborne komisije. Hvala.
Hvala. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara. Da li imamo odgovor iz Savjeta? 17 Ne. Znači, možete ili kasnije na sljedećoj sjednici ili u pismenoj formi dobiti odgovor. Hoćete li da iskoristite vrijeme za komentar? Izvolite.
Rekao sam maloprije, dakle, potpuno je, po meni, neshvatljivo da nemamo nikakvu vrstu reakcije. Ovo je pitanje došlo na vrijeme, zna se koliko je ovo važno. Činjenica je da u Bosni i Hercegovini mnogim političkim snagama ne odgovara da se o ovome transparentno govori, dakle postoje sigurno političke snage koje misle da nema veze šta vi radite, koliko ste spremni da napravite dobro za ljude u ovoj zemlji, važno je da oni kontrolišu neke procese pa će ponovo sebi štimati neke izbore, dakle radiće, ovaj, nepravilnosti na izbornim ovim procesima kao što smo, evo, više puta to do sada mogli svjedočiti. Mi imamo obavezu, ovaj Parlament ima obavezu, dakle, da tu pokaže odgovornost i otvori tu raspravu. Očekivao sam danas da će Vijeće ministara i da će ljudi koji, evo, vode izvršnu vlast imati neku vrstu odgovora, reći nam šta su do sada u tom smislu uradili, poslati neku poruku u kojoj će garantirati da neke stvari se, na neki način, drže pod kontrolom. Ali, evo, ja ću danas skupa sa grupom kolega poslanika zatražiti da se i posebna tačka dnevnog reda danas uvrsti, da imamo neku vrstu rasprave i da pošaljemo poruke odavde da javnost u Bosni i Hercegovini može imati neku vrstu garancije, da ćemo mi moći osigurati poštene izbore. Svi oni koji misle, dakle, da jednim ovakvim ignorantskim odnosom se prirpemaju da kradu nešto na izborima, da varaju ove ljude u ovoj zemlji, neka znaju da im to ovaj put zaista neće proći. Postoje ljudi u ovoj zemlji koji će se pokrenuti, koji će se podići i koji će lopovima reći konačno ne. Tako da bilo kakva, bilo kakav pokušaj stavljanja po strani priče koja se odnosi na neke .../govornik se upozorava na vr ijeme/... pripreme za neke manipulacije izborne, zaista ovaj put neće imati nikakve šanse.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović, pitanje. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve koji prate rad današnjeg zasijedanja. Prije nego što postavim pitanje hoću napomenuti da je došlo zapravo greškom do zamjene prije sjednice, blagovremeno sam dostavila dva pitanja, jedno za usmeni, jedno za pisani odgovor, ovdje je došlo opet do zamjene tako da je ono što sam očekivala usmeno nije se našlo, a odnosilo se, nije se našlo u pitanjima, odnosilo se na dešavanja u Graničnoj policiji vezano, aktuelno je pitanje, vezano za nestanak, kako kaže, je li, išla sam tragom natpisa u medijima, za nestanak ozbiljnih nekih količina municije i snajpera, pa povezano još i sa dešavanjima u Republici Srpskoj vezano za oružje, ali evo danas ću onda postaviti ovo što je trebalo biti, zapravo gdje se očekivao pisani odgovor, odnosi se na Pelješki most. Opet ne ulazeći, kao ni dosad, u meritim stvari tragala sam za istinom šta se zbilja dešavalo, upućeno je pitanje Vijeću ministara i možda konkretnije Ministarstvu prometa i komunikacija. Riječ je o tome da imamo jedna dešavanja u Republici Hrvatskoj vezano za Pelješki most, oni nastavljaju sa radovima, u Bosni i Hercegovini se tvrdi da se to ne može raditi. Pitanje – Šta je urađeno dosad u bilateralnim odnosima sa Republikom Hrvatskom? Šta je poduzeto prema Evropskoj komisiji? Da li je Vijeće ministara sa ovim, ono što sam i prije tražila, utvrdilo da li je bilo problema koji su do nas? Ko je i kada mogao dati validnu dozvolu, je li ona data? Koliko je do Republike Hrvatske? Da li su papiri, kako bih rekla, pod navodnicima, lažirani ili stvarni koji su 18 dostavljeni Evropskoj komisiji? Da li smo dobili odgovor od Evropske komisije kako stvari stoje? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Uglavnom u tim okvirima je moje pitanje, očekujem da će, evo, iz Ministarstva prometa i komunikacija kratke odgovore. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo li odgovor zamjenik ministra, gospodin Dalipagić.
Hvala predsjedatelju. Evo ja ću kratko o ovome pitanju. Ovo pitanje koje je sad postavila uvažena zastupnica je u Ministarstvu zaprimljeno tjekom jučerašnjeg dana. Vidimo da se pitanje sastoji iz četiri potpitanja i sva se odnose isključivo na Vijeće ministara. U svim potpitanjima traže se određeni i uvažena zastupnica traži određene informacije od Vijeća ministara, a koje se odnose na međunarodne odnose Bosne i Hercegovine, konkretno sa Republikom Hrvatskom i Evropskom komisijom, te odgovor na ovo pitanje može dati samo Vijeće ministara, odnosno predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Kad je u pitanju Ministarstvo komunikacija i prometa mogu reći da je u svoj ovoj priči oko Pelješkog mosta Ministarstvo imalo samo tehničku ulogu i nije donosilo nikakve odluke vezano za to pitanje, jer odluke o međunarodnim odnosima donosi ili Parlament, ili Vijeće ministara, ili Predsjedništvo BiH, a nikako Ministarstvo. Hvala.
Hvala. Gospođa Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, prihvatam situaciju i stanje da je zbilja ovo pitanje i bilo po članu 170. dakle očekivala sam pisani odgovor, ali evo kako sam na početku, maloprije kazala greškom se desilo da je obrnuto, ono što je trebalo usmeno uvršteno u, ispušteno ovdje, a ono što sam očekivala pisani odgovor da je uvršteno na današnju sjednicu. U svakom slučaju očekujem, pitanja su jasna, gotovo sa „da“ „ne“ da se odgovore i očekujem pisani odgovor. Hvala lijepo.
Dobro, hvala. Dobićete pisani odgovor. Ovim smo završili pitanja poslanika Savjetu ministara. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda želim da napomenem sljedeće. S dnevnog reda skinuta je: 19 Tačka 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02- 02-1-2015/17., skinuta s dnevnog reda jer Zajednička komisija nije dostavila izvještaj. S obzirom na to da Zajednička komisija za ljudska prava nije dostavila mišljenje sa dnevnog reda skinute su i sljedeće tačke: Tačka 19. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za lj udska prava BiH za 2017. godinu – podnosilac: Institucija ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-776/18, od 19.03.2018. godine. Tačka 22. Informacija o sprovođenju Plana hitnih mjera i realizacija aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine u vezi s pitanjem izbjegličke krize u regionu i Evropskoj uniji i pregledu situacije u vezi sa migrantskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02,03-04-741/18, od 14.03.2018. godine. Izmijenjene su tačke 7. i 9. koje sada glase: Tačka 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Tačka 9. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Na dnevni red dodata je: Tačka 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 3 na Ugovor o finansiranju zaključen između Evropske investicione banke, Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine dana 15. jula 2008. u Sarajevu i 18. avgusta 2008. u Luksemburgu i naknadni amandman na Ugovor / Vodovod i kanalizacija u Federciji BiH – Fi 24.569 (Ugovor o finansiranju), broj: 01,02-05-2-925/18, od 10.04.2018. godine. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Pa, evo, javnost je u posljednje vrijeme mnogo u medijima mogla čitati o manjku glasačkih listića u iznosu od 35,8 tona. Mislim da je zadatak ovog Parlamenta, između ostalog, i da otklonimo sumnju, da vidimo da li se tamo zaista nešto desilo, da li imamo viškove glasačkih papira, ko, ja ću o nama reći da smo mi imali na izborima 2014. slučaj u Prijedoru kada je pored jedne osnovne škole nađena gomila glasačkih listića, a na biračkom mjestu je bilo sve u redu i bili su popunjeni glasački listići. Dakle, mi predlažemo danas zbog tog tačku dnevnog reda – Informacija o manjku papira za glasačke listiće. a) Zaključak o formiranju istražne komisije ovog Doma koja bi utvrdila šta se tamo desilo. 20 b) Zaključak o formiranju privremene ad hok komisije za praćenje provođenja opštih izbora u 2018. godini. Naš prijedlog je da ta ad hok komisija bude sastavljena od predstavnika svih ovdje parlamentarnih političkih partija, da prati šta CIK radi, da pratimo, ako hoćete, i ovaj sad t ender, jer je meni zaista neshvatljivo da iz godine u godinu imamo istu firmu koja nabavlja i papire i štampa te glasačke listiće. Pa da, to su mehanizmi koje mi imamo da makar na minimum svedemo to što se zove izborna komisija. U prilogu ja imam ovdje spremljeno i Izvještaj Komisije za utvrđivanje stanja u skladištu i onaj prvi i onaj drugi koji se nalazi, javno je dostupan na sajtu Centralne izborne komisije, pa evo danas da ovo otvorimo i da vidimo kako da izbori budu zaista izraz volje građana, a ne o nog ko se dograbi možda nekog viška izbornih listića i ubaci ih negdje u neke kutije. Molila bih ove iz Službe da iskopiraju materijal, pošto ima prilično, materijal je obiman.
Hvala. Poslanik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajući, ja sam mislio da se javim takođe sa jednom inicijativom, ali pošto će biti, pretpostavljam, najmanje još jedno dvije inicijative u sličnom pravcu, ja želim samo odma h na početku da predložim da pokušamo, u svakom slučaju podršku dajemo i ovoj i drugim inicijativama koje će biti da raspravljamo o stanju vezano za narušeno povjerenje i javnosti i političkih stranaka u izborni proces. Podsjećam, da Neformalna koalicija za fer i poštene izbore, koja sad već ima 12 političkih stranaka, je dala podršku da danas raspravljamo bez prejudiciranja koji će zaključci biti o ovim pitanjima, al' dajte da probamo to objediniti, da nemamo puno tačaka koje se tiču iste materije nego da o Centralnoj izbornoj komisiji, o nepravilnostima, bez obzira šta je ko predložio, koji segment, raspravljamo pod jednom tačkom, a zaključke ćemo usvojiti kakve zaključimo na kraju. Hvala.
Hvala. Poslanik Senad Šepić, izvinjavam se imamo u međuvremenu ispravak krivog navoda od Aleksandre Pandurević. Izvolite.
Nema problema ...
Možete sačekati?
Može.
Izvolite gospodine Šepiću.
Pa, evo, ... kolegica Pandurević. Dakle, ja sam prilikom postavljanja poslaničkih pitanja očekivao da jedan dio odgovora na ovo što bi danas, evo, u najširem smislu otvorili već dobijemo. Bilo bi krajnje odgovorno da ljudi koji vode ovu zemlju imaju neku vrstu svog plana, imaju neku informaciju, znaju šta imamo, znaju kud bi na kraju krajeva trebali doći. Nažalost, evo nije bilo nikakvog odgovora, nikakve reakcije u ovome prvom dijelu, predsjedavajućeg nema ovdje, nikoga nije zadužio, niko nema ništa reći. Zato podržavam svaku vrstu u tom smislu rasprave, ovaj, danas i pozivam sve nas koji sjedimo ovdje da pokažemo tu odgovornost da nađemo jedan set mjera i zaključaka i da ovaj proces iole, kako bih rekao, uozbiljimo. Ja predlažem danas da mi, da se uvrsti nova tačka dnevnog reda koja će baš tako biti i postavljena, koja će nam otvoriti, dati nam mogućnost da imamo okvir za raspravu, a ona nosi naziv – Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spremnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije da organizira i provede fer i korektne izbore u oktobru 2018. godine. Ovdje ima materijal nekih 10, 12 stranica, zamolio bih da se to iskopira i podijeli svim poslanicima. Ovdje su naznačene najosnovnije stvari koje su bili razlozi zašto mi imamo obavezu i zašto imamo potrebu da u ovome smislu se što bolje i što kvalitetnije pripremimo. Da sad ne bih govorio o suštini zamolio bi, evo, da se ovo iskopira, podijeli i pozvao bih kolege i kolegice da podrže jednu ovakvu raspravu. Hvala.
Hvala. Poslanik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice. Moja diskusija oko dnevnog reda vezana je za tačku 3. gdje sam predložio jedan zaključak koji vam je dostavljen svima na klupe i volio bih da se oko njega izjasnimo, jer imam ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas kad bi malo bili kolegijalni, ja mislim da bi mi svi čuli ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, mir i molim Službu da malo pojača ton.
Molim vas, znači, moja diskusija je vezana za tačku 3. dnevnog reda gdje sam predložio jedan zaključak i volio bih da, pošto imam informaciju da Kolegij različito tumači mogućnost današnjeg glasanja oko ovog zaključka, volio bih da se Dom izjasni oko ovog zaključka, jer je zaista tačka 3. danas jedna od bitnih tačaka. Moj zaključak glasi – Da se Predstavnički dom, da predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku se razmatra po hitnom zakonodavnom postupku u Domu naroda. Ja bih volio da zaista vidim da li je ovo poslovnički moguće i da se Dom naroda izjasni oko ovog zaključka, znači vezano za tačku 3.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite
Moj navod se odnosi na izlaganje uvaženog kolege Magazinovića. Naravno, da podržavamo sve, niti je ovo sveto slovo, mi smo samo dali inicijalni materijal koji treba da ovdje izrodi neke zaključke i ja mislim da nema dileme da postoje u ovom Parlamentu mnogo ljudi i mnogo političkih partija čiji je jedini cilj sprječavanje izborne krađe.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mislim da smo svjedoci da ovih dana postoji puno priča o Izbornom zakonu iz aspekta, između ostalog, tehničke promjene nadzora nad izbornim procesom u Bosni i Hercegovini. Ovdje što je veoma važno istaći da sam uvjeren da značajan broj političkih partija želi da izbori budu provedeni na najbolji mogući način fer i najveći stepen demokratije, i tu nema dileme. Razni mediji spinuju kako određene političke strukture jesu za nešto ili nisu, ali ono što smo svjedoci činjenice da često ovdje u Parlamentu raspravljamo o mogućnosti implementacije Izbornog zakona, a da pri tome nisu prisutni članovi Centralne izborne komisije. Ja vjerujem da još uvijek Kolegij Predstavničkog doma ima, rekao bih, tu potenciju da obezb ijedi prisutnost Centralne izborne komisije, njenih članova, jer ovdje mi treba nešto da zaključujemo, raspravljamo, a da pri tome ne znamo zvaničan stav Centralne izborne komisije. I svim predlagačima želim da sugerišem da na temelju svih njihovih incijativa koji su prisutni u njihovom obraćanju i njihovim stavovima se to koncentriše na jedan, rekao bih, korekta n način i da to pokušamo prije svega kroz raspravu kada budu prisutni članovi Centralne izborne komisije da o tom pitanju raspravljamo u Predstavničkom domu i da na temelju onih stavova dvosmjerne komunikacije sa članovima Centralne izborne komisije dođemo do adekvatnog ... i učestvujemo u raspravi i donesemo kvalitetne zaključke. I zato želim da sugerišem da danas se ne iscrpljujemo sa ovim inicijativama na današnjoj sjednici, nego da zadužimo Kolegij Predstavničkog doma da obezbijedi na sljedećoj sjednici Predstavničkog doma predstavnike Centralne izborne komisije i da, naravno, na temelju svih onih elemenata o kojima govori 23 Magazinović i neki drugi, da se o tome raspravlja na sjednici Predstavničkog doma uz prisutnost članova Centralne izborne komisije.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite.
Pa ovo je otprilike ona diskusija da ništa ne uradimo, znate. Iduća sjednica je za mjesec dana, izbori trebaju biti raspisani za 15 dana. Dakle, ja sam zbog toga danas u onome prvom dijelu kad sam očekivao da ljudi iz Centralne izborne komisije, iz Vijeća ministara, nam nešto kažu u onome prvom dijelu ove sjednice kad smo odgovarali na usmeno postavljena pitanja, dakle znalo se je da tu trebaju biti članovi Centralne izborne komisije ili ljudi iz Vijeća ministara da odgovore na to. Tako da danas tražiti da se ovo odgodi, a da se na neki način nešto čeka za neku narednu sjednicu samo je drugim riječima – mi ne želimo nikakvu promjenu, mi želimo da ovo sve ostane ovako kako je, pripremajte se da pokradete na izborima onoliko koliko možete i to je taj nekakav pristup. Ja vas molim stvarno da pokažemo tu odgovornost, ako trebe napravite pauzu, pozovite ljude, pozovite ljude iz Vijeća ministara i Centralne izborne komisije i nek nam odgovaraju na ova pitanja, jer je to puno manji problem nego što je mogao biti problem u narednom periodu u kojem ćemo potpuno nepovjerenje uvesti u ovaj sistem i dovesti do toga da se ljudi pokreću. Rekao sam maloprije, ovaj put ljudi neće stajati i gledati kako ih neko krade i vara na izborima. Imate situaciju da odete na, po mjestima širom Bosne i Hercegovine, osjetite da ljudi žele promjene, hoće drugačiju politiku, pošteniju politiku. Imate ove ljude ovdje koji drže institucije i misle kako je to njihovo privatno, kako će oni, bez obzira šta ljudi žele na terenu, nastaviti krasti i nastaviti varati onako kako su do sada radili. Dakle, zato vas molim, Kolegij molim, dakle da ovu vrstu, ovakvu vrstu diskusija koja hoće da ovo, na neki način, gura u drugi plan, da to ignorišete, a da obezbjedite ljude iz Centralne izborne komisije da nam odgovaraju danas.
Pa, mi ništa ne ignorišemo, mi vodimo sjednicu u skladu sa Poslovnikom. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Očigledno da se strategija iz Doma naroda – stavi sve pod tepih i čekaj da prođe, prenosi i na Predstavnički dom. Podsjećam, Predstavnički dom je usvojio izmjene Izbornog zakona koje predviđaju uvođenje skenera, video nadzora, skenera glasačkih listića, video nadzora i rigoroznije i kvalitetnije, rako bih, kontrole identiteta glasača. Dom naroda je prvo rasturio kvorum na prošloj sjednici, da se ne bi sjednica održala i da ne bi Zakon bio usvojen, a jučer su na sličan način, kako to kolega Košarac predlaže ovdje, usvojili zaključak kojim prolongiraju izjašnjavanje o Zakonu čekajući, naravno, da bude kasno. Ja razumijem, i danas evo baš kroz medije gledam, da oni koji su naklonjeni SNSD-u i HDZ-u imaju vrlo interesantno jenak komentar na čitavu ovu situaciju, i sve to razumijem kao dio političke borbe, međutim ja sam apsolutno protiv da eutanaziramo rad Predstavničkog doma, da pustimo da se raspišu izbori ovako. Ja vidim da je cilj da uđemo u izbore bez usvajanja izmjena Izbornog zakona, također 24 vjerovatno blizu ispunjenja i da uđemo u jedan kompletan haos gdje će neki početi izborni dan sa 20, 30 ili Boga pitaj koliko hiljada glasova već u plusu, što je nedopustivo. Još jednom ponavljam, da je 12 političkih stranaka iz različitih entiteta, različitih dijelova političkog spektra, stranaka koje na dnevnoj bazi sarađuju, a i sukobljene su, se okupili oko jedne ideje, a to je borba da imamo fer i poštene izbore koje će odlučivati birači, a ne brojači glasova uveče. To je veliki, velika pobjeda da ste Vi, gospodine Košarac, zajedno sa HDZ-om, pošto SNSD i HDZ sprječavaju [[govornik se upozorava na vrijeme]] da se usvoji unaprijeđeni Izborni zakon i da se kontroliše, uspjeli ste objediniti i ogroman broj političkih stranaka koji će se zajednički boriti i izboriti protiv vas i krađa izbora koji očigledno da više nego [[govornik se upozorava na vrijeme]] već planira.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući. Smatram da ovakve inicijative dodatno devastiraju poziciju i Predstavničkog doma kao najvišeg, dakle, zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini, istovremeno govore same o sebi puno. Najveći broj ovih koji su sada diskutovali, glasali su čitav ovaj period, ja govorim unazad 12 godina, u najvećem broju slučajeva za svakog člana Centralne izborne komisije, na sva, svake godine Izvještaj o provođenju izbornog procesa usvajan je skoro jednoglasno. Nije Centralna izborna komisija sveta institucija o kojoj ne treba voditi raspravu, ali je simptomatično kada se ona vodi i na koji način se vodi. Ovo je dodatni pritisak i dodatno devastiranje ove institucije, ne govorim da nema propusta, ali bilo bi potpuno logično da imamo informaciju o mogućim aferama i pričama, neke su vrlo sofisticirano osmišljene, neke su i trapave. Nije Centralna izborna komisija ništa što mi nismo uradili, mi smo donijeli odluku da njoj bude mandat sedam godina na svim opštinskim, lokalnim izborima, bez bilo kakve mogućnosti ograničenja, čak ni na dva mandata. Ovdje procese kao centralno izborno tijelo, da, vodi Centralna izborna komisija, sve se zbiva na nivou opštinskih i lokalnih izbornih komisija koji biraju lokalne skupštine i svi mogući propusti, kojih bez sumnje ima, i nikada ne možemo reći za neke izbore da su do kraja fer i pošteni, mogli su biti otklonjeni. Ovdje nije bilo spremnosti nijedne, nijednog političkog subjekta o promjeni participacije u biračkim odborima i kontroli izbornog procesa između pozicije i opozicije, već su ovdje svi saveznici u različitim mahinacijama. I 10, 15 dana prije objavljivanja izbora sada se smišljaju neke nove ideje koje će dodatno usložiti situaciju. Dakle, [[govornik se upozorava na vrijeme]] donesemo odluku, samo ću reći tu rečenicu, da se kompletna Centralna izborna komisija smijeni, ona bi do završetka izbornog procesa morala obavljati ovaj posao. Šta znači stvaranje međuparlamentarne, odnosno ... grupa, ovaj, za nezavisnog odbora ili komisije za nadzor nad izborima? Dakle, smatram da bi bilo značajno da imamo ove informacije, da o tome vodimo, i da budu svi članovi Centralne izborne, nezaboravimo da smo svi glasali jednoglasno i hvalospjeve pravili tim članovima Centralne izborne komisije u ovom tijelu, skoro bez izuzetka. Hvala vam.
Hvala. Staša Košarac, ispravak krivog navoda. Izvolite. 25
Hvala predsjedavajući. Nemam ambiciju da niko od nas ovdje bude dio neke kampanje koja očigledno se provodi u zadnjih nekoliko mjeseci, neko ima pa nek nastavi. Al' šta želim da kažem? Mi smo mandat dobili 2014. godine i kada smo raspravljali o informaciji o provođenju izbora nismo toliko bili osvrnuti na to šta se dešavalo u izbornom procesu u 2014. godini. Dalje, bili su i Lokalni izbori 2016. godine, bilo je mogućnosti da se odmah po implementaciji izbornih rezultata 2016. godine vodi rasprava o ovim pitanjima. Nemamo mi potrebe da nešto posebno objašnjavamo, mi smatramo da nije vrijeme i da je nemoguće to učiniti i da će proizvesti mnogo konfuzija i činjenica je da do sada nijedanput nismo dobili zvaničan stav Centralne izborne komisije. CIK je organ koji bira Parlament, ja mislim da bi bilo potpuno logično, očekivano, neophodno, potrebno, da članovi Centralne izborne komisije dođu i kažu šta misle o našim prijedlozima. Zašto bježimo od te rasprave da dovedemo Centralnu izbornu komisiju ovdje i da o tome pričamo? Možemo ujtru, nije sporno, možemo sad tražiti pauzu dok ne obezb ijedimo članove Centralne izborne komisije, dajte da prekinemo sjednicu, al' ne možemo na ovakav način. Nemojte da vezujete SNSD sa bilo kim, SNSD vodi svoju politiku i naše je u elementarnom pravu da izrazimo svoj stav da se kasno ušlo u ovo, smatramo da se može proizvesti mnogo problematičnija atmosfera poslije izbornih rezultata. Naravno, prepoznajemo i strah drugih političkih subjekata na temelju analiza i procjena rejtinga političkih stranaka pred izbore 2018., i to prepoznajemo. Ali je jedini mogući način da čujemo šta kažu, evo vidim člana Centralne izborne komisije ovdje, ako je to rješenje dajte da i o tome pričamo danas ovdje. Al' dajte da imamo zvaničan, da Parlament ima zvaničan stav Centralne izborne komisije. Pričamo o nečemu a nemamo zvaničan stav Centralne, ili pokrenuo proceduru za smjenu Centralne izborne komisije. Pa, nemojte da na različite načine dezavujišemo javnost i da se neko pravi, ako neko ima informacija da se priprema krađa, [[govornik se upozorava na vrijeme]] neka to prijavi, ja nemam tu informaciju, neka prijavi nadležnim institucijama tu pojavu i neka nadležne institucije ispitaju i donesu konačnu odluku. Al nemojte da sluđujemo građane Bosne i Hercegovine na takav način, različitim vrstama informacija da neko želi fer, da neko nešto sprema, itd., što potpuno je netačno, dajete da relevantne institucije o tome daju svoju riječ. Hvala.
Hvala. Samo želim da skrenem pažnju da su svi dosadašnji ispravci krivog navoda problematični sa stanovišta ispravke krivog navoda. Očigledno se vrše diskusije pod tim izgovorom. Molim vas da se pridržavate Poslovnika. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, koleginice i kolege, sve vas pozdravljam. Dakle, kolegama Šepiću i Magazinoviću, u duhu njihove oporbeno demokratske rasprave na ovom Parlamentu i u javnosti, dakle prije svega želim reći sljedeće. Desetke ciklusa izbornih smo mi prošli u ovoj državi nakon završetka rata i nikada nijedna ozbiljnija međunarodna organizacija, promatračka misija, nije rekla ovo što vi tvrdite, dakle, pa i OSS, znači vi tvrdite to paušalno. Ako to pak nije tako ja bih gospodu molio da navedu dokazive primjere takvog nekog 26 ponašanja, propuste ..., dakle sva smo izvješća usvojili i u ovom dijelu mandata u kojem sam ja ovdje i drugim mandatima od Izbornog povjerenstva, kako su već kolege rekle. Dakle, dajte nemojte ovdje dezavuirati javnost, nego navedite konkretan primjer, gospodine Šepiću, ..., dakle gdje se može dokazivo ... da je neko nešto pokrao i da ste sudac, i da ste tužitelj ,i da ste istražitelj, itd., nemojte pričati napamet. Dakle, navedite to primjere. A kolegu Magazinovića bih zamolio da kaže, osim što zastupa SDP, koga on to u ovom Parlamentu zastupa cije li ovaj mandat i da kaže te svoje aktivnosti i inicijative koje pokreće, da vidim u ime koga on to ovdje iznosi i predlaže, ja bih volio kao njegov kolega čuti. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
E pa hoćete da Vam ja kažem, ni u ime koga gospodine Magazinoviću, jer Vas građani nisu ni izabrali, nego ste izabrani u ovaj Parlament zato što Vam je to omogućio nametnuti Izborni zakon, dakle Vi, ne znam, ni te građane o kojim govorite Vi ne zastupate, jer niste izabrani u ovaj Parlament. Vi ste u ovaj Parlament postavljeni, za razliku od mene koji sam izabran i kolega. Dakle, Vi kolega niste izabrani u ovaj Parlament, Vi ste postavljeni zahvaljujući nakaradnim rješenjima Izbornog zakona.
Molim Vas, gospodine Lovrinoviću, molim Vas ...
te građane, nemojte ni građane zastupati više.
molim Vas za red. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, koleginice i kolege poslanici, cijenjeni gosti. Ja prvo želim da gospodinu Bosiću, koji je danas počeo da predsjedava, zaželim da u svom predsjedavanju ovaj Dom usvoji Izborni zakon i sva izborna pravila koja će omogućiti da se održe fer i korektni izbori. Naravno da mu želim uspjeha i u drugim tačkama, ali ovo polje spominjem jer o tome danas govorimo. Ustao sam da jedan navod koji je ovdje od dvojice kolege rečen, kolege Prodanovića i Lovrinovića, a to je da bi mi sa zadrškom o ovome trebali raspravljati zato što smo usvojili izvještaje Centralne izborne komisije sve do sada i što smo mi birali članove Centralne izborne komisije. Upravo zbog toga što smo ih mi birali ja sam očekivao da će oni danas, do danas, dostaviti izvještaj Parlamentu o posljednjih nekoliko afera koje su vezane za rad Centralne izborne komisije. Upravo iz tog razloga sam ja to očekivao, a ne da mi otvaramo to pitanje danas na ovaj, rekao bih, različito ocjenjivan spreman način, odnosno sa dokumentacijom koja je, je li, po jednima pod upitnikom, po drugima, naravno, nije. Da li se nešto dešava na opštinskom, odnosno lokalnom nivou? Centralna izborna komisije je po zakonu odgovorna za organizaciju izbornog procesa na svim nivoima i očekivalo se da oni danas ovdje podnesu izvještaj. Ja ne 27 tvrdim da fali materijala, ja to ne znam, ni u jednom izvještaju koji sam ja dobio do sada od Centralne izborne komisije nije pisalo da ima problema u skladištu, jer da jeste mi bi otvorili raspravu. Dakle, kako smo mogli otvoriti raspravu o nečemu čega u izvještaju nije bilo. Mi smo dali apsolutno povjerenje [[govornik se upozorava na vrijeme]] jedna od rijetkih institucija kojoj smo apsolutno povjerenje dali je Centralna izborna komisija, i glasanjem o njihovim izvještajima bez mnogo diskusije, a i uopšte u izjavama u javnosti. I oni su dužni da to povjerenje ovdje pred nama opravdaju na način da pokažu da ovo što je rečeno nije tač no, a ne zato što smo mi glasali za njih ili za njihov izvještaj.
Hvala. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo čestitam Vam i ja na ponovnom preuzimanju te funkcije i, evo, onda Vas podsjećam, s obzirom na ovakve ispade kakve očito imamo, član 79. stav (1) kaže – da predsjedavajući Doma održava red za vrijeme sjednice, a stav (2) kaže – da predsjedavajući Doma može upozoriti poslanika koji svojim ponašanjem ili govorom za vrijeme sjednice ne poštuje red ili odredbe ovog Poslovnika. E sad ako ovo, ovaj, ponašanje gospodina Lovrinovića Vi mislite da nezavrjeđuje upozorenje, onda zaista počinjemo spuštati standarde u ovom Domu. I ja bih Vas molio da na vrijeme reagujete, jer pod nepoštivanjem reda, evo stav (5) kaže – podrazumijeva se vrijeđanje poslanika i ostalih prisutnih kvalifikovano, učestalo upadanje u riječ, evo ja ovdje čujem stalno, nepoštivanje opomene predsjedavajućeg Doma, još to nije prekršio, ali nije bilo opomene. Hvala.
Hvala. U pravu ste, ja sam upozorio i zamolio da se smiri situacija, nisam izrekao bilo kakvu opomenu jer očekujem da izbjegnemo direktne konflikte u nastavku rasprave. Saša Magazinović nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ja neću govoriti o nepoštivanju, odnosno o flagrantnom kršenju Kodeksa ponašanja od strane kolege Lovrinovića, ali hoću da kažem da se apsolutno radi o nepridržavanju utvrđenog dnevnog reda i flagrantnom kršenju Poslovnika. Ja nemam problem kada me napadne čovjek koji promovira južnoafrički aparthejd u Evropi kroz instituciju dvije škole pod jednim krovom, koji je zbog toga i smijenjen od strane visokog predstavnika, ja nemam problema kad me napada čovjek koji dočekuje osuđenog ratnog zločinca jer tada znam da sam na pravom putu.
Gospodine Magazinoviću, ja bih Vas zamolio da pokušamo da ne otvaramo teme koje bi mogle biti prokomentarisane kao uvrijedljive za ... 28
Evo radi Vas ću se ovdje zaustaviti, ali drugi put ćemo malo drugačije.
Hvala Vam. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Svim kolegama koje su u svojim diskusijama na neki način spominjali da ovo ne treba na ovakav način otvarati, pa navodili kao argument da su ovdje ljudi neki u Parlamentu glasali, neki nisu. Evo, ja recimo mogu reći sa sebe, ja sam za neke članove Izborne komisije glasao, za neke nisam, ali to ne znači da nakon što su se desile ove stvari koje imamo, a desile su se prije mjesec, dva, tri, prije četri mjeseca su se desile, neke stvari koje nam bude sumnju, da mi ne bismo trebali u tom smislu imati odgovore. I mislim da je jako dobra diskusija kolege Momčila Novakovića koji je u tom smislu uzeo dobar dio moje diskusije. Dakle, mi očekujemo da ovdje imamo ovu jednu jasnu diskusiju, jasnu raspravu. Molim sve kolege koje u tom smislu imaju neku svoju vrstu argumentacije zašto treba braniti ovakvo stanje da se sačuvaju kad ovu tačku dnevnog reda budemo imali na dnevnom redu da u tom smislu na takav način je i otvorimo.
Hvala Vam. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća, izvinjavam se, gospodine predsjedavajući.
Neću shvatiti kao uvredu.
Izvinjavam se. Nemojte se smijati. Da ne bih uzimao veći broj puta, veći broj puta ispavak krivog navoda, ispravak se odnosi na diskusiju gospodina Prodanovića, Lovrinovića i gospodina Košarca. To da li smo u pravu ili nismo u pravu pokazuje, ne ono kako je ili nije usvojen Izvještaj, nego ono kako smo o tom Izvještaju diskutirali. Pa bih samo napomenuo, PDP je donio snimke čovjeka koji glasa 17 puta, isto lice, i to nije kršenje, zaboravili smo snimke listića iz kanti za smeće, to smo očito zaboravili, zaboravili smo da na pojednim glasačkim mjestima glasa veliki broj istih porodica i onda na tom glasačko m mjestu, kao primjer, 11 glasa lice ima samo jedan glas, a poništenih na tom glasačkom mjestu 12%, nevažećih. Zaboravili smo da je prosjek nevažećih listića, ne iznad evropskog prosjeka, nego iznad prosjeka, evo, na ovom našem prokletom balkanskom prostoru. Nigdje ne prelazi 5%, kod nas prelazi 10%, blago nama. Prema tome, mi moramo nešto uraditi, mi smo odgovorni za to ili smo odgovorni da nastavimo da dajemo šansu onima koji pljačkaju, kradu, obezvrijeđuju. Ne pljačkaju oni ovdje nas, oni pljačkaju, kradu, građane. Oni pljačkaju i uzimaju od građana i građani imaju ovo što imaju, 29 iseljavanje, raseljavanje, besperspektivnost mladih, uništavanje budućnosti [[govornik se upozorava na vrijeme]] i tako redom. Hvala.
Hvala. Ja Vas još jednom upozoravam da ne vršimo diskusije kroz mehanizam ispravke krivog navoda. Bilo bi prema Poslovniku korektno da se kaže čiji krivi navod poslanik ispravlja. Ispravak krivog navoda, poslanik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti. Pa, zapravo ja moram da kažem da sam već prije par mjeseci rekao da ne znam, nisam siguran hoće li ova zemlja ući u ozbiljnu krizu prije izbora ili poslije izbora. Ne znam da li mi osjećamo svoje učešće u uvlačenju zemlje u ozbiljnu krizu i da li dnevno čitamo izvještaje koji stižu iz Brisela, Vašingtona i ne znam kojih drugih bitnih destinacija međunarodnih koji snažno upozoravaju na razne mogućnosti koje se mogu dešavati na Balkanu. Ovaj Parlament i rasprave koje se vode, nemojte mi zamjeriti, podsjećaju me na devedesete godine. Parlament koji četri godine poslije izbora otvara raspravu o Izbornom zakonu je nesposoban Parlament. Parlament koji svoju krivicu prebacuje na Centralnu izbornu komisiju je, takođe, nesposoban Parlament. Parlament koji unaprijed, dakle izbori još nisu raspisani, govori o neregularnosti rezultata tih izbora je neozbiljan Parlament. Ja to mogu da govorim sa pozicije ličnih glasova koje sam osvojio na svim izbornim krugovima, od 80.000 do 50.000. Ja ne mogu da vjerujem ljudi nakon četri godine kada su usvojeni svi izvještaji govore da treba formirati, ne znam, nekakve komisije, ali dajte jednom da se posao završi. Koliko energije mi, i ružnih riječi, potrošimo danas ovdje, da smo ih toliko potrošili u pisanje zakona ili zakonskih incijativa, bila bi ovo sretnija zemlja. Bojim se, jako se bojim, da ovu zemlju uvlačimo upravo u pravcu upozorenja. Ako nema izmjene izbornog zakona, nesposobna smo zemlja po ocjeni međunarodne zajednice. Ako provedemo izbore po tom principu, nesposobna smo zemlja, neće ih priznati, i ulazimo u ono upozorenje najtragičnije. Ja sam mislio da ćemo mi danas o tome da pričamo, gdje to predstavnici međunarodne zajednice vide opasnost da bi moglo doći do sukoba na zapadnom Balkanu. Gdje vidimo, možemo li i mi biti načinom na koji raspravljamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] dio toga. I zato vas ja danas molim, dajte da vidimo kako da izađemo iz ovog uvođenja zemlje u probleme, a ne [[govornik se upozorava na vrijeme]] rješenja. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, odnosi se na izlaganje gospodina Arnauta, iako on nije imao diskusiju, nego je imao, ne znam, intervencije poslovničke. Dakle, evo, preporučam se zdušno pod njegovu zaštitu i podsjećam ga, dakle, da su kod kolege kojeg je on branio standardne uvrede na račun stranke 30 kojoj pripadam i na mene osobno prije neke sjednice kad je govorio o Srednjem vijeku, a ja sam mu darovao knjigu koju sam napisao o Srednjem vijeku, dakle, sad mi je žao što sam mu je dao. Dakle, onda me nije branio pa mu se toplo preporučam da i mene stavi u svoje obrambene pozicije, pa, evo, i sad nakon, dakle, što je izrekao opet sam dobio, također, iste uvrede, a, evo, mene nije stavio pod zaštitu, pa meni je toliko žao što pravi diskriminaciju prema meni. Dakle, gospodine Arnaut, ja Vas molim, stavite i mene pod Vašu zaštitu. I ima Poslovnik, i ima Kodeks, ja se nadam da će biti primijenjen prema svima isto na Vaš prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović. Izvolite.
Moja ispravka odnosi se na uvažene kolege koje su pokušale da zamjenom teza predstave javnosti, kao što se jedan već duži period radi, kako je neko prevelik poštenjačina jedne političke opcije, a ... su preveliki lopovi. I to jedno unificirano gledanje na to mislim da je apsolutno neprihvatiljvo. Ja uopšte, ja poštujem vaše stavove, ali se ne slažem sa njima. Ako ovaj Dom donese odluke, apsolutno mi je obaveza da ih uvažavam iako ne glasam za njih, ali ja se ne slažem sa, ja sam samo rekao što je istina. Istina je da je bezrezervna podrška više od 3/4 poslanika ovog Doma godinama bila Centralnoj izbornoj komisiji. To uopšte ne znači da ne treba voditi raspravu o tome. Ja nemam apsolutno rezervi o tome, ali ja smatram, ako smo ozbiljni, a trebali bismo pošto predstavljamo najviše zakonodavno tijelo u Bosni i Hercegovini, da dobijemo informaciju od Centralne izborne komisije o dva pitanja koja su problematizirana. Jedno je ako su to glasački listići i drugo je ako se radi o tom nekom materijalu kao pretpostavki implementacije ranije odluke Ustavnog suda o apelaciji na izmjenu Izbornog zakona. Zašto je to problem? Da li mi treba tako? Možemo na današnjoj sjednici zaključiti da se zahtijeva da Centralna izborna komisija u roku od pet dana donese, dostavi informaciju Predstavničkom domu, da se zakaže posebna sjednica o tome i da se vodi rasprava. Ne stojim iza bilo kakvih propusta bilo koga u tom smislu, ali reći da je ovdje ovo pretpostavka da će neko 20.000 glasačkih listića ubaciti, a ne otkriti ko je to i prijaviti ga nadležnim organima da se procesuira, mislim da je to nekorektno. Optuživati neporestano jednu stranu na račun toga, ja sam protiv bilo kakvih zloupotreba u bilo kom biračkom izbornom procesu u Bosni i Hercegovini. I apsolutno sam zato da se vodi rasprava, ali na način kako bi to dolikovalo parlamentarnom tijelu, a ne da se bavimo nagađanjem u tom smislu.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Upućeno kolegi Lovrinoviću. Vidite kolega, ja ovdje nisam ni pravobranilac, ni advokat po službenoj dužnosti. Ja inače biram koga branim. Branio sa Ejupa Ganića i Jovana Divjaka uspješno i ponosan sam na to, a ponosan sam i što nikada nisam branio Daria Kordića, niti 31 Jadranka Prlića, pa nek se sad i oni žale na diskriminaciju što jedne jesam branio, a druge nisam, ali to je moj izbor.
Hvala. Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije svega, i ja podržavam predložene tačke dnevnog reda koje imaju za cilj da se otvori rasprava o svim medijskim navodima o nekim neregularnostima koje se navode prilikom utvrđivanja stanja u skladištu. Navodi se da su nestali glasački listići, odnosno papir, negdje oko 35 tona, itd., i kada to slušamo u medijima, onda ne možemo se prema tome odrediti i na različit način to doživljavamo I stoga imamo više predloženih tačaka dnevnog reda i mislim da bi bilo korisno da se iste objedine u jednu cjelovitu tačku dnevnog reda ili informaciju u kojoj ćemo utvrditi sve ono što je, evo, i danas bila tema u raspravama. Ne treba ovdje ništa prejud icirati, nitko nije rekao da je Centralna izborna komisija nešto kriva, nego ovdje, koliko sam ja shvatio, i što je i moja, želja je to da se utvrdi istina, da znamo šta je istina. Imamo čak i dokumente koji su dostupni javnosti u kojima se navodi da se ne zna gdje je 35 tona papira. Znači, negdje oko pola miliona glasačkih listića ne zna se gdje se to nalazi, postoji neka razlika. To su zvanični zapisnici Komisije koju je imenovala Centralna izborna komisija, a onda, ispred Centralne izborne komisije se kaže – ne, nije to tačno, zna se sve gdje je, sve je to u redu i nema zvanične informacije o tome. Mislim da mi zastupnici to moramo znati, moramo znati šta je istina i tražimo da se to utvrdi, a ovdje odmah prejudicirati o tome da će se smijeniti Centralna izborna komisija, mislim da je preuranjeno, ali ako se utvrdi krađa, pa zna se kako se i pokreće odgovornost ako je bilo toga. Dalje, ja želim da podsjetim ovaj uvaženi Dom da smo mi na prošloj sjednici prilikom rasprave o 16. tačci dnevnog reda usvojili Zaključak kojim smo zadužili Vijeće ministara da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa Zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o temi – Mogućnosti izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore u općini Dvor u Republici Hrvatskoj u neposrednoj blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom. Vijeće ministara, koliko ja znam, nije izradilo, nije ni dostavilo informaciju Predstavničkom domu, a to je bila obaveza Vijeća ministra. Mislim da je bilo primjereno da Vijeće ministara obavijesti ovaj Dom da nije stiglo ili ne znam iz kojih drugih razloga nije dostavilo tu informaciju Predstavničkom domu. Vrlo važna tema, vrlo važno pitanje, i toliko prisutno u javnosti, i toliko puta sam ja potencirao da se odgovori meni [[govornik se upozorava na vrijeme]] kao zastupniku šta je zaključeno, kakvi su sta vovi o ovom vrlo važnom pitanju. Nije bilo odgovora. Vijeće ministara, evo, nažalost, nije ispo štovalo zaključke Predstavničkog doma. I, evo, ovo je moj poziv da ispoštuje taj Zaključak [[govornik se upozorava na vrijeme]] Znam da ja ne mogu drugo ništa urad iti, osim, evo, da još jednom kažem da Vijeće ministara ignorira zaključke ovog Doma, ignorira rokove i, čini mi se, nas sve skupa ovdje omalovažava, posebno mene, jer samo toliko puta to pitanje postavio. Hvala lijepa.
Hvala. Rasprava, Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Prvo, da izrazim svoje mišljenje o nekim diskusijama. Volio bih da diskusija kolege Špirića bude dio izbornog, izborne platforme SNSD-a. Mislim da bi ona bila u tom smislu veoma značajna kad se radi o stavovima prema nekim pitanjama koja su ovdje iznešena, odnosno koje je kolega iznio ovdje, a koja nisu, čini mi se, u javnosti takva. Drugo, kolega Prodanoviću mi ne zamjenjujemo teze, ja ne znam otkud to da mi sad zamjenjujemo teze. Na jednom sastanku jedan član moje partije kaže – ljudi, ja imam osnovu školu. Radio u Zavidovićima u Krivaji kao vozač i rekli da moram imati srednju školu. Ja otišao i kupio srednju školu i sad sam kriv ja, a nije kriv onaj što mi je prodao. Dakle, i ovdje gospodo, valjda nismo mi krivi što želimo da otvorimo raspravu o ovom pitanju, nego onaj koji je omogućio da se stvori dojam nekakav koji treba da, koji je nas natjerao, praktično, da otvorimo raspravu po ovom pitanju. I da se vratim na ono zbog čega sam se javio, a to je, ja ću dati podršku svim prijedlozima koji traže da dobijemo kvalitetnu informaciju o ovome šta se dešavalo, ne samo o ovom pitanju, nego i o aferama prije ovoga u Centralnoj izbornoj komisiji. Daću podršku i da se formira istražna komisija ako to ovaj Parlament nije u stanju bez istražne komisije da napravi, ili ako je ovom Parlamentu ona potrebna da bi došao do pravih, do pravih zaključaka. Prema nekim drugim zaključcima ovdje je vrlo diskutabilno, kao što je ovaj o praćenju, formiranju ad hoc komisije, mislim da to nije realno, a pogotovo nije realno da Savjet ministara donese ovaj zaključak, jer jednostavno on ne može dobiti podršku na Savjetu ministara, znači, ne bi trebali ... Ali u svakom slučaju, predsjedavajući će, prepostavljam, sve inicijative, a već ih imamo na stolu dvije, pokušati uobličiti u jednu tačku dnevnog reda iz koje ćemo izvući zaključke koje izvučemo. U svakom slučaju, moja podrška namjeri da se održe fer i pošteni izbori i da se na vrijeme održe izbori. Hvala.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Žao mi je, prvo nisam mislio da ću morati polemisati sa gospodinom Novakovićem, već dugo smo mi u Parlamentu, dugo se znamo i zapravo najmanje ima razloga da sumnja da će mu neko pokrasti partiju, jer ja sam sam imao toliko ličnih glasova koliko je imao Klub, zajednički Klub partija koje su oko njega. Dakle, ali ja nemam ništa protiv toga da se priča o izmjenama Izbornog zakona, da se dođe do poboljšanja Izbornog zakona, ali Parlament koji to radi šest mjeseci prije izbora, a nije to radio tri i po godine, je neozbiljan Parlament i to je stav i SNSD-a, nemojte se sekirati za to. A za svoju partiju, za nju se niko više ne sekira, ja mislim da od vas se nema šta ukrasti i ja mislim, pričati o nekom poštenju je suvišno i mislio sam da me nećeš izazvati uopšte da polemišem i najrađe bih da stanem u ovom trenutku zato što te poštujem kao druga. Kakve su ovo snage partija jebem ti, ja 80.000, izvinjavam se ...
Molim vas, molim Vas, da, slušajte ...
skupim ... ono jedva skupi 3.000, 4.000 i ...
Gospodine Špiriću upozoravam Vas, upotrebljavate riječi koje nisu primjerene u ovom Domu.
Izvinjavam se, rekao sam, izvinjavam se.
Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Vidite kako se vrlo lako ustanovljava krađa, 40.000 ličnih glasova naraste odjednom do 80.000 glasova. Poslanik s najvišim brojem ličnih glasova u ovom Parlamentu je gospodin Mladen Bosić. Tim je sve rečeno. Najveći broj ličnih glasova u Bosni i Hercergovini na proteklim izborima 2014. godine osvojio je, gospodine Špiriću, gospodin Mladen Bosić, preko 50.000 glasova. Vi ste svoj broj glasova više nego prepolovili(?). Ne kradu se na izborima političke partije, na izborima se krade volja birača. Najbolji dokaz je zato bio u Prijedoru gdje smo pored škole našli popunjene glasačke listiće. I, evo, ja ću reći, tu nije krao SNSD, ja ne znam otkud ti glasački listići, jer su ti listići bili popunjeni, parlamenterne liste, za kandidate DNS-a, a ovamo su bili glasovi za gospodina Dodika i gospođu Cvijanović. Znači, govori da su to ustvari bili birači, ali postavlja se pitanje otkud višak tih glasačkih listića. Ili imate 2014. u Brčkom gdje su u kutijama našli više listića na četri biračka mjesta i to duplo više nego što ima glasača upisanih na birački spisak. Dakle, nešto se dešava i ja ne znam čemu pobuna i meni je vrlo dirljivo kako se danas Savez nezavisnih socijaldemokrata brine za insitucije Bosne i Hercegovine, čuva njihov suverentitet, legalitet i legitimitet. Ja ne znam, vrlo čudna ova katarza SNSD-a danas, simptomatično. Hvala.
Hvala. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Nikola Špirić. Izvolite.
Zapravo želim da kažem da ja nisam osporio izborne rezultate koje je predsjedavajući Bosić ostvario, ja sam govorio o ciklusima izbora koji su provedeni, da sam imao 75.000 do ... na prošlim izborima. A ove katarze o kojima govori Aleksand ra Pandurević, koliko je katarzi naša Aleksandrica doživljela kad bi neko mogao da prebroji, taj bi trebao dobiti nagradu u ovom Parlamentu, ali dajte da budemo pristojni, da pričamo o temi.
Gospodine Špiriću, moram da Vas upozorim da ... 34
Ma možete me upozoriti koliko god hoćete puta.
da, recimo, Aleksandrica nije nešto što bi ...
Pa fino, vidiš kako ja lijepo tepam, kako joj lijepo tepam. Ona je baš interesantna ...
Pa vidite, ne mogu ja Vas, niti želim da Vas vaspitam, ali želim da zadržimo dostojanstvo ovdje.
... [[ne razumije se jer govori u isto vrijeme sa predsjedavajućim]] eto zadržao sam koliko mogu.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Svi smo mi ovdje izabrani u skladu sa Izbornim zakonom. Ne znam nekog ko je ovdje izabran i sjedi a da nije izabran u skladu sa Izbornim zakonom. Kad sam bio nosilac liste SDS-a u Izbornoj jedinici 1 imao sam preko 30.000 pojedinačnih glasova. Kad sam izašao iz SDS-a i izašao sam na izbore imao sam deset puta manje glasova. Vidite gospodine Špiriću, ja bih volio da se Vi oprobate na takav način, pa da vidim koliko biste imali glasova. Vjerovatno ne biste psovali poslije toga, bili biste neprijatno iznenađeni koliko Vas ljudi vole ili ne vole, i mene, i Vas, i svakog od nas koji sjedi u ovom Domu.
/nije uključen mikrofon/
Ma, ja sam siguran da Vi to neće uraditi, jer ste Vi mnogo pametniji čovjek od mene, tako da ćete interese mnogo bolje svoje braniti nego što sam to ja uradio. Što se tiče konstatacije da smo neobiljan Parlament. Ozbiljnosti Parlamenta ovdje doprinosimo svi mi. Svi mi ovdje koji sjedimo dolaženjem na sjednice, dolaženjem na komisije, čitanjem materijala, raspravama u ovom Domu, predlaganjem zaključaka, itd., itd. Neka se svako nađe na kraju ovog mandata u tome. Ja znam da ja nisam doprinio neozbiljnosti rada ovog Parlamenta, a neka svako pronađe sebe.
Hvala. Rasprava, Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi ministri, poštovani gosti. Dakle, raspravljamo o dnevnom redu, pa ću vjerovatno, ja ću pokušati da predložim nešto što je vezano isključivo za devni red. Naime, na ovom dnevnom redu nalaze se dvije tačke, a istoimeni zakon, dakle, radi se o Zakonu o krivičnom postupku i, evo, o jednom ćemo glasati u drugom krugu, a o jednom ćemo voditi raspravu. Ja sam nekoliko puta govorio o ovom pitanju, ovdje se radi o sistemskom Zakonu i najbolje bi bilo da je Savjet ministara, koristeći kapacitete koje Savjet ministara ima i u Ministarstvu pravde, a i u Ministarstvu bezbjednosti, jer tamo se nalazi dovoljno strukovnih ljudi da mogu da predlože zaista kvalitetna rješenja koja će pitanje Zakon o krivičnom postupku, predložiti Parlamentarnoj skupštini. Kako će se završiti hitna procedura? Ja mislim da nije dobro da se sistemski zakoni donose po hitnoj proceduri, već treba da se donose po redovnoj proceduri, ali da bismo zbog potrebe donošenja ovog Zakona pokušali pronaći neko rješenje, a gledajući u član 187. u vezi sa zaključcima i član oko prijedlo ga zakona, 106., ja bih predložio jedan zaključak i zatražio podršku, naravno kad se završe rasprave, zatražio jednu kratku pauzu u ime Kluba da pokušamo usaglasiti, ako je moguće, obzirom da je o ovom Zakonu vođena široka rasprava, da dosadašnje prijedloge o Zakonu o krivičnom postupku, bilo da se radi o diskusijama i prijedloge samih zakona, uputimo Savjetu ministara, a 18.05. ćemo svakako imati ovdje sjednicu kako bismo došli do jednog kvalitetnog rješenja koje bi bilo prihvatljivo za Parlamentarnu skupšinu BiH, da donesemo propis koji je neophodan Bosni i Hercegovini, a to temeljim na Poslovniku, jer ovdje piše da Savjet ministara treba da se izjasni u roku 20 dana. Do 18. imamo sasvim dovoljno vremena, a imamo rasprave koje su vođenje i u Predstavničkom domu, i u Domu naroda, imamo prijedloge uvženog poslanika Lovrinovića i uvaženog poslanika iz Stranke demokratske akcije koji su dali svoje prijedloge, a radi se o istom Zakonu. Da bismo došli do rješenja, iako i dalje stojim na stanovištu da je najbolje kod sistemskih zakona to raditi u redovnoj proceduri, bilo bi dobro uzeti i mišljenje Visokog sudskog tužilačkog savjeta, pa čak i mišljenje Evropskog suda za ljudska prava. I u svakom slučaju bilo bi dobro da ono što imate u Ministarstvu pravde, imate dovoljno kapaciteta u vezi sa ovom problematikom da bude angažovano, i u Ministarstvu bezbjednosti, i da ove poslove ne rade poslanici, nego oni koji imaju dovoljno strukovnog kapaciteta da urade takav Prijedlog zakona. Dakle, ja ne bih sada da, ja Zaključak imam napisan, ali ne bih sada da ga improvizujem, jer za njega treba podrška. Ako nema podrške u parlamentarnoj skupštini onda nema ni svrhe podnošenje bilo kakve vrste zaključka. Ovo je samo napor da u vezi sa ovim važnim Zakonom pokušamo naći rješenje koje će biti na neki način, jer je iznuđeno, kamo sreće da je svako radio svoj posao na vrijeme, onda bismo imali kvalitetno rješenje. Dakle, ove dvije tačke dnevnog reda bismo sa onim svim diskusijama, prijedlozima i zaključcima, uputiti Savjetu ministara koji bi nam dostavio prijedlog koji bi mogao da zadovolji ono što je bilo kroz diskusije, rasprave, prijedloge, koji su upućeni u parlamentarnu proceduru. Evo, toliko što se tiče ovog prijedloga.
Hvala. Prema Poslovniku i ova i ona tačka koja je bila na prethodnoj sjednici su obavezne tačke dnevnog reda i intervencije na to mogu da preduzmu isključivo predlagači. Tako da Parlament tu 36 ne može da donese nikakvu odluku, čak ni da ih skine, niti uputi na neko drugo razmatranje. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja se pridružujem ovome što je kolega Magazinović u svojoj prvoj replici rekao, da ne bi raspravljali o raznim ovim prijedlozima, da pokušamo ovo sve nekako, sve se to tiče iste materije, objediniti u jednu generalnu tačku i mi smo, evo, naslovili, sad ću dati službama da podijele – Raspravu o radu, aktivnostima i postupcima Centralne izborne komisije BiH u svjetlu predstojećih općih izbora i potrebe da isti budu organizovani u fer i poštenoj atmosferi. Kao materijale, evo, preuzimamo sve što su ostali predlagači u smislu materijala dostavili, nek se to, da se ne bi ponovo kopiralo, svi imaju. Međutim, evo recimo meni je sporno, već neki ponuđeni zaključci. Pazite, prema Poslovniku zaključci proističu iz rasprave, Poslovnik je vrlo jasan u tome, dakle, da Dom usvaja one zaključke koji proisteknu iz rasprave. Tako da prejudicirati prijedloge zakona, odnosno prejudicirati zaključke predlaganjem istih prije nego što se rasprava uopšte održi mislim da nije svrsishodno I, evo, recimo, ima čak jako puno grešaka u nekim, ovaj Zaključak o formiranju privremene ad hoc komisije za praćenje provođenja Opštih izbora u 2018. godini u članu 5. kaže – i kompetencije koje propisuje Poslovnik Predstavničkog doma i Zakon o parlametnarnom nadzoru. Ja podsjećam kolegicu Pandurević da Bosna i Hercegovina još uvijek nema Zakona o parlametnarnom nadzoru zato što Predstavnički dom jeste usvojio Izvještaj Komisije za usaglašavanje, ali Dom naroda još uvijek nije usvojio Izvještaj Komisije za usaglašavanje, jer sjednica Doma naroda, evo, već traje dva mjeseca, tako da u tom smislu mi nemamo uslove da o ovakvim zaključcima raspravljamo i, na kraju krajeva, trebaju zaključci proisteći iz rasprave. Prema tome, ja predlažem onda da ovu tačku dnevnog reda, Saša Magazinović se pridružio u tom prijedlogu i, evo, molim samo službe onda da podijele, a zaključci nek proisteknu iz rasprave. Hvala.
Hvala. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Već smo, ovo je jedini način bio da se javim, već smo, ovaj, evo, ja samo želim da kažem da Zakon o parlamentarnom nadzoru, kako su mene službe Parlamenta ovog našeg informisale je usvojen, juče je Izvještaj je usvojen na Domu naroda. Dakle, dok ovi naši zaključci budu usvojeni i sve, to će biti objavljeno i u Službenom glasniku, imaćemo zakon, zašto da ovo ne bude prvi put da testiramo taj Zakon? Hvala.
Znači, namjeravam da poslije ovih diskusija dam pauzu da se vidi da li se može, da li predlagači ovih zakona koji imaju istu namjenu mogu definisati jedan prijedlog ili ne. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Zakon stupa snagu 8 dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku BiH“. Zakon niti je objavljen u „Službenom glasniku BiH“, niti je stupio na snagu i radi digniteta ovog Doma nemojte da usvajamo akte koji kažu i Zakon o parlamentarnom nadzoru koji u ovom trenutku ne postoji. Da smo bar imali neki raniji, pa da su bile izmjene i dopune, pa da se na to pozivamo, ali u zaključku se pozivati na zakon koji ne postoji, ovaj, je zaista neozbiljno. Hvala.
Hvala. Rasprava, Predrag Kožul. Izvolite.
Dobar dan svima. Ja sam zaista bio više puta u iskušenju da se javim na ovoj desnoj strani ekrana, kroz nepridržavanje dnevnog reda ili ispravka krivog navoda, ali držim da je bolje i zbog razine rasprave ovdje sa jednom malom zadrškom ne raspravljati i reagirati, jer je rasprava o ovome na više načina izišla ispod razine ovog Parlamenta ili bila na razini onakvoj o kakvoj govori kolega Špirić. Evo, na neki način ste mi sada odgovorili, ne znam koliko je to poslovnički uputno, predsjedavajući, takva vrsta stanke u vrijeme usvajanja dnevnog reda. Mi ovdje imamo dva različita a slična materijala i najavljeno je da stiže treći različit a sličan materijal. O čemu ćemo se mi ovdje izjašnjavati i koliko ćemo novih točaka eventualno dnevnog reda imati formalno, poslovnički meni ostaje otvoreno pitanje. Slični su to materijali, kada pročitam naslov jednog od tih materijala, kaže, koji kaže – Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni i spremnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije da organizira i provede fer i korektne izbore u oktobru 2018. godine. Kada vam ovakav materijal stigne 18.04. a izbore treba raspisati do 08. ili 09.05. vrlo je jasno da je ovakav materijal i ovakva rasprava samo u cilju pritiska na Središnje izborno povjerenstvo, nedopustivog pritiska na Središnje izborno povjerenstvo, a opet u samo jednom cilju da izbora 2018. godine ne bude, da se prolongiraju na što dulje razdoblje. Svi mi ovdje i osobno i stranački, da tako kažem, vrlo dobro znamo kako stojim s aspekta izbora 2018. godine i vrlo je jasno da neki ovdje imaju jedini izlaz u tome da izbora 2018. ne bude. U tom kontekstu ja sam govorio i promatrao da postoje i one tehničke tzv. promjene Izborno g zakona usvojene u ovom Domu na način kako su usvojene. Mi smo post festum dobili mišljenje jedne nadležne institucije o tom Zakonu već, svi ste ga vjerojatno čitali, ono je takvo kakvo jeste. U Domu naroda pokušano je to na neki način vratiti se u pravi smjer, eventualno ne ugrožavajući rokove, na način da sve one institucije koje se relevantno moraju izjasniti o različitim aspektima tog Zakona to bi trebali sačiniti kako bi taj Zakon, ako se eventualno usvoji u Domu naroda, bio provediv teoretski. Ja sam vrlo svjestan da on praktično nije provediv i otprilike šta to znači što se tiče izbora. Toliko o ovoj točki dnevnog reda, kada budemo eventualno o njoj raspravljali još ću nešto o tome reći. Neka i meni bude dozvoljeno skrenuti sa dnevnog reda, ovdje s u neki ničim izazvani unutar ove točke pričali o ratnim zločinima i ratnim zločincima, pa i meni samo jednu rečenicu 38 [[govornik se upozorava na vrijeme]] Prije par dana je na jednom federalnom javnom RTV servisu u povodu obljetnice smrti jednog ratnog zločinca, ja imena neću spominjati, jedan vrlo lijep prilog objavljen u centralnom Dnevniku. Nisam primijetio da je iko od kolega koji su ovdje ničim izazvani selektivno pričali [[govornik se upozorava na vrijeme]] unutar ove teme o ratnim zločinima i ratnim zločincima da im je to smetalo. Dakako svako voli čistiti tuđe dvorište, a ne svoje. I, evo, toliko o ovom Izbornom zakonu, držim da će ova današnja rasprava ugroziti održavanje izbora 2018. godine.
Hvala. Diskusija, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala vam uvaženi predsjedavajući. Pa, evo, ja ću malo okrenuti ovaj točak diskusija na jednu drugu stranu i reći da je opravdano ili ne, ne znam iz kojih razloga ili zbog problema koje trenutno imamo u funkcionisanju, prošla neopaženo informacija da je Evropska komisija usvojila svoj Godišnji paket proširenja i da u toj, tom Izvještaju Bosna i Hercegovina ima tamo posebno mjesto i ono nije baš zavidno kad je u pitanju ocjena o ispunjenosti obaveza koje Bosna i Hercegovina je trebala da uradi u ovom momentu. Ja ću napomenuti da u tom Izvještaju stoji da je Komisija preporučila Vijeću da donese odluku o otvaranju pristupnih pregovora sa Makedonijom i Albanijom zbog zamaha u reformama koje oni imaju. Što se tiče Bosne i Hercegovine u Izvještaju je rečeno da je, i to je istaknuto, slaba vladavina prava, loše poslovno okruženje, malo ulaganje u obrazovanje, neizmjena izbornog zakonodavstva, upravo o o vome o čemu sada govorimo. Govori se o neodgovornosti političkih lidera kad su u pitanju izborni procesi u Mostaru, u definisanju zakonodavnog pristupa izbora u Domu naroda, kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima, nefunkcionisanje Predsjedništva, nepostojanje vladajuće koalicije ili lošeg funkcionisanja vladajuće koalicije, slabe ili nikakve reforme javne uprave koja u prošloj godini nije uopšte, ovaj, uradila ništa značajno, ustvari agencija koja se bavi tom problematikom, slab kapacitet upravljanja migracijama, itd., itd. Zato je pradlažem da jedna od tačaka dnevnog reda danas ovdje bude ova suštinska stvar, da govorimo o tom evropskom putu konkretno a ne deklarativno i da se pomjerimo iz tog miljea licemjerstva u milje istine i stvarnosti u kojoj se mi u ovome momentu nalazimo, tako da predlažem da jedna od tačaka dnevnog reda bude – Izvještaj Evropske komisije o usvajanju Godišnjeg paketa priširenja sa osvrtom na Izvještaj o napretku Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. Materijal za ovu sjednicu ćemo, će se dobiti u toku dana, jer imam informaciju da gospodin Vigemark, šef Delegacije Evropske unije danas u toku dana treba gospodinu Bevandi, zamjeniku predsjedavajućeg, da dostavi taj Izvještaj. Ja bih taj Izvještaj samo iskopirao, dostavio u parlamentarne klupe i o njemu razgovarao. Da vidimo, ovaj, da konkretno prepoznamo koji su to problemi, šta mi ovdje u parlamentarnim klupama možemo učiniti kad je u pitanju jedan kvalitetniji zamah kad je potreba ispunjavanja određenih obaveza, itd. Ja ću ovaj tekst nove tačke dnevnog reda dostaviti u pisanoj formi, a mislim da bi bilo dobro da upravo ovaj materijal koji će danas doći u Vijeće ministara bude materijal za raspravu. Hvala. 39
Hvala. Ja bi Vam, prvo da Vas informišem da Kolegij na zahtjev gospodina Vigemarka za vrijeme pauze u 14:00 časova ima sastanak s njim gdje bi on prezentovao Kolegiju, a samim tim pripremio i prezentaciju toga Parlamentu i mi ćemo taj materijal vidjeti danas u 14:00. Možemo ga dostaviti, ali mislim da je problem da danas o njemu raspravljamo, pošto to treba i pročitati.. Predlažem Vam da to ostavimo za sljedeću sjednicu, a da mi čim dobijemo materijal podijelimo to poslanicima da imaju u klupama. Ako Vam je prihvatljivo to.
/nije uključen mikrofon/
Hvala.
/nije uključen mikrofon/
Za sljedeću sjednicu. Borjana Krišto, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja ću pod raspravom o dnevnom redu, razmišljala sam da li da se javim, neću govoriti o prijedlozima koji se odnose, evo, na stavove, na raznorazne analize Središnjeg izbornog povjerenstva, ja samo želim reći i pozvati neke druge da što se tiče HDZ-a BiH da se oni ne brinu, da je HDZ BiH spreman za fer i transparentne izbore, kako god. A što se tiče prijedloga dnevnog reda za dopunu, zaključka ustvari pod točkom 3. uvaženog zastupnika Amira Fazlića, ja sam očekivala da će kolega Arnaut, obzirom da je on nekako dežurni nad Poslovnikom, što ja svakako pozdravljam, ovaj, referirat se na ovaj prijedlog zaključka, jer ovaj prijedlog zaključka nema utemeljenje. To je prijedlog točke dnevnog reda koju smo završili i glasali o toj točki dnevnog reda u prvom krugu, znači na rošloj sjednici. Tako da se danas po Poslovniku ne možemo izjašnjavati o ovom prijedlogu zaključka, pa vas molim i u tom smislu da danas pokažemo, sve ono što želimo kazati i pod svim ovim drugim točkama, da smo transparentni, da podržavamo poslovničke odredbe, da želimo raditi i poštovati procedure, jer je i to demokracija. Hvala lijepa.
Hvala. Ali mi nismo dobili to kao posebnu tačku dnevnog reda, nego sam shvatio da će rasprava o tome biti kad se dođe do te tačke, znači nema nove tačke u skladu sa ...
Nema rasprave, završena je rasprava.
A nema rasprave i to je tačno i to je tačno, ali ćemo razjasnit ovu situaciju. Znači, povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite.
Pod povredom Poslovnika je i nepridržavanje dnevnog reda, dakle kolegica Krišto niti je predložila, ovaj, novu tačku dnevnog reda, niti je tražila izostavljanje neke tačke dnevnog reda. Jadan li je Kolegij kojem trebaju zastupnici da budu dežurni za Poslovnik, kad ih ovako članovi Kolegija, odnosno gospođa Krišto, kad ga ne poznaju pa izađu za govornicu i pod utvrđivanjem dnevnog reda niti predlažu novu, niti traže izostavljanje neke druge. A takođe mi nije jasno šta je ovo sa HDZ-om danas pa konstantno agituju za moje pravne usluge, pa imate li svojih advokata, a po onome kako završavaju, ovaj, u Hagu izgleda da nemate. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Amir Fazlić. Izvolite.
Pa, evo, ja ću pod ispravkom krivog navoda pitati samo kolegicu, pošto se pozvala na Poslovnik, na koji član se Poslovnika pozvala i ako dosljedno tumačimo Poslovnik, prvo bih volio taj odgovor, a onda ću ja jedan drugi član citirati ovdje. Evo izvolite.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Kolega Fazlić je u okviru rasprave o dnevnom redu samo napomenu da je prije okončanja procedure po jednom zakonu, koji je raspravljan na prošloj sjednici, predložio zaključak i ja se referiram, dakle, na to i ne bih se uopće javljao za riječ da gospođa Krišto nije izašla i iznijela svoj stav i svoje tumačenje. Kada se pogleda Poslovnik, dakle, potpuno je jasno da, i takvih smo situacija imali do sada mnogo puta, da nakon što se obavi rasprava o konkretnoj tački dnevnog reda, do završetka sjednice, predlažu zaključci na pojedine tačke i o njima se je glasalo i ovaj puta nije napravljen nikakav izuzetak. Poslovnik ovu stvar ne uređuje do kraja, ali praksa je bila ovakva kako je postupio gospodin Fazlić. Zbog toga, dakle, kada dođemo na ovu tačku 3. na kojoj nema rasprave po Poslovniku, nakon što glasamo o Zakonu treba da glasamo i o prijedlogu ovog zaključka. Ali i to je posebno pitanje oko kojeg ćemo nekada raspravljat ovdje, čak dakle postoji tumačenje da zakon kada se dostavi drugom domu da se onda podrazumijeva da je dostavljen u kompletu, dakle i sa procedurom u kojoj je razmatran na ovom Domu i sa sadržajem, ali mi imamo praksu Doma naroda koja je drugačija i zbog toga je kolega predložio ovaj zaključak. 41 Toliko, hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Pa, ja nisam neki stručnjak za Poslovnik, vjerovatno su članovi Kolegija bolji u tome, ali moram kazati kada smo usvajali raznorazne izmjene Zakona o akcizama grupa mojih kolega je uputila apelaciju Ustavnom sudu BiH da se očituje o proceduri i Ustavni sud je kazao da je procedura ispoštovana kad je u pitanju donošenje ovih izmjena Izbornog(?) zakona. Istu situaciju imamo sada, potpuno istu. Da budem do kraja jasan, ja ... nakaradan je bio i pristup SDA, neko je napisao zakon, oni se sami potpisali, trebalo je to proširiti možda na veći broj poslanika, ali mislim da su izmjene zakona potrebne jer će u protivnom izazavati jedan totalni haos u pravosuđu. Stoga podržavam ovaj zaključak, ali bilo bi dobro da napravite pauzu, pročitate zapisnike razne ove sa ovih izmjena Zakona o akcizama, vidjećete da ste tada podržavali ovo što danas imamo kroz zaključak gospodina Fazlića.
Hvala. Zamjenica Borjana Krišto, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovani, ja se referiram na navode uvaženog zastupnika Fazlića u smislu odgovora i pojašnjenja i na navode gospodina Arnauta. Nikako na navode gospodina Arnauta neću zapast u zamku da kažem kao on da sam ja ta koja tumači Poslovnik, to radi Kolegij i u drugim situacijama, naravno, ovaj Dom ukupan. Ono iz mog znanja ovog Poslovnika, iz odredbi koje su potpuno jasne i precizne, članak 82. kaže, pročitaću i stavak (1) – o sadržaju i biti akta iz svake točke dnevnog reda raspravlja se prije donošenja odluke o njemu, osim ako je Poslovnikom propisano donošenje odluke o određenim aktima i pitanjima bez rasprave. Stavak (2) – kad iz rasprave o točki dnevnog reda priziđe više prijedloga zaključaka, predsjedatelj Doma stavlja na glasanje prijedloge zaključaka redoslijedom predlaganja. Nakon što se prvo izjasni o prijedlozima zastupnika Dom glasuje u cjelini o prijedlogu materijala kojeg razmatra. U ovom slučaju ja sam i rekla, možda nisam dovoljno precizirala, ja predlažem povlačenje ovog zaključka jer on nije u skladu sa Poslovnikom. Hvala lijepa.
Hvala. Povreda Poslovnika, Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. 42 Član 127. i član 128. Poslovnika razrješavaju ovu situaciju i to su jedine odredbe koje se tiču ove situacije i kaže se – kada se prijedlog zakona ili drugog akta koji treba da usvoje oba doma usvojio prvo u Domu, predsjedavajući Doma dostavlja ga Domu naroda u roku od tri dana i ništa više. Na ovu temu nema ništa više u Poslovniku. I ja sam zbog toga kazao da je potpuno normalno i logično da kada zakon dođe u Dom naroda, a usvojen je ovdje u hitnoj proceduri, da je to onda pitanje i procedure i sadržaja i da Dom naroda postupa i po proceduri i po sadržaju kako je to uradio ovaj Dom. Ali mi imamo drugačiju praksu, a vrijeme nam ne dozvoljava da stvari dalje razvlačimo i zbog toga je kolega Fazlić, da bi se osigurao, predložio ovaj zaključak. Toliko, hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Amir Fazlić. Izvolite.
Pa, evo, s obzirom da nam u Poslovniku neke stvari nisu dorečene, mi bi mogli danas o Poslovniku ovdje voditi pravu debatu. Ali, evo, ja ću reći da je kolegica se pozvala na član 82. koji govori o suštini, ali isto tako član 165. govori o proceduri. Član 165. stav (2) pod e), znači hoćemo li ovdje suprotstaviti suštinu i proceduru. Ja mislim da ima uporište da glasamo o ovom zaključku. Za one kolege kojim trebam pročitati ovaj član, član 165. glasi – Dom može donositi deklaracije, odluke, preporuke, zaključke i druge akte. Pod (2) – akti iz stava (1) ovog člana definiraju se na sljedeći način, pa idem na stav d) – zaključak je akt koji se donosi o pitanjima koji se tiču postupka u pojedinačnoj stvari.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Ja ću se vratiti na ono, dakle, kolega Fazlić i gospođa Krišto trebaju, pauza 10 minuta, uzmite principe donošenja izmjena Izbornog(?) zakona o akcizama prekršite sve što se može prekršiti u ovom Domu i usaglasite to da to, da to usvojimo. Jer kad je trebalo donositi te poreze, namete, onda ste imali Vigemarka koji i ove njegove koji nisu odlazili od poslanika pojedinačno. Kad imate prijetnju da se uruši sistem u Bosni i Hercegovini pravosudni, pa onda nema nikakvog ni Vigemarka, ni nigdje nikoga i onda nemate suglasnost oko toga. Dakle, nemoj, a imamo Vijeće ministara koje je spavalo, ovaj, tri mjeseca nije predložilo ništa u proceduru da se riješi ovaj problem presude Ustavnog suda. Dajte pauzu nekak vu da riješimo ovaj problem, ovo je danas najvažnija stvar zbog koje ovaj Parlament treba raditi danas, ovo je sve ostalo nebitno, mogli smo da ne dolazimo. Hvala lijepo.
Hvala. Već sam naglasio da će pauza biti na kraju diskusija. Zamjenica Borjana Krišto, ispravak krivog navoda. Izvolite. 43
Ja ću, naravno, pokušati, Dom će u konačnici odlučiti o svemu ovome bez obzira, neće biti prvi put da neće ispoštovati, naravno, ni proceduru, kolegi Fazliću reći, da ono što je kazao poslovnički da se apsolutno ne odnosi na ovu situaciju i na ovaj prijedlog zaključka. Još jednom ponavljam prijedlog zaključka je dat u momentu kad se ovaj Dom već izjasnio o Prijedlogu zakona, znači, u prvom krugu. Znači, mi smo u fazi izjašnjavanja samo o drugom krugu. Znači, molim vas lijepo da budemo fer i pošteni, ja poštujem ovdje i ja znam da postoje ruke za sve ono što se zove procedura, a to je većina, ne uvažavajući ni činjenice, ni argumente, ni proceduru. Hvala lijepo.
Hvala. Zatvaram raspravu o utvrđivanju dnevnog reda. Dajem pauzu od 15 minuta, moram da vas napomenem da će u 14:00 sata biti nova pauza, već sam najavio zbog sastanka sa gospodinom Vigemarkom, zato vas molim da u ovih 15 minuta pokušamo riješiti ovo pitanje, a ja pozivam na konsultacije članove Kolegija povodom ove druge stvari. Molim vas da zauzmemo mjesta, da nastavimo sa radom. Moram da vas informišem da sam informisan da predlagači ovih tačaka koje se tiču Centralne izborne komisije nisu uslaglasili jedinstvenu tačku, ali predlažu da, ukoliko se tačke stave na dnevni red, da se rasprava o njima objedini, a to znači da ćemo glasati i o jednoj, i o drugoj tački dnevnog reda za stavljanje na dnevni red. Prema tome, prelazimo na glasanje. Prvo je tačka koju je predložila poslanica Aleksandra Pandurević. Treba li da čitam? Ne treba. Dajem na glasanje prijedlog nove tačke dnevnog reda po prije dlogu poslanice Aleksandre Pandurević. Za 23, protiv 8, uzdržanih 6. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li u drugi krug?
Naknadno.
Naknadno glasanje.
Što se mene tiče, može. 44
Znači, prema Poslovniku nema saglasnosti da odmah glasamo u drugom krugu i odgađa se glasanje za drugi krug. Stavljam na glasanje prijedlog nove tačke dnevnog reda gospodina poslanika Šepića. Za 22, protiv 6, uzdržanih 10. Znači, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje?
Naknadno.
Nema saglasnosti unutar Kolegija. Znači odgađa se glasanje u drugom krugu za narednu sjednicu. Što se tiče prijedloga gospodina Arnauta, on je dostavljen bez pratećeg materijala pozivajući se na materijal koji je već dostavljen u proceduru i mislim da ne postoje uslovi da glasamo oko toga. Gospodine Arnaut, mi smo završili raspravu oko toga.
/nije uključen mikrofon/
Hajde, povreda Poslovnika. Hajde izvolite, imate riječ.
Povreda Poslovnika. Znači, moja primjedba će ući u zapisnik i tražim da se zapisnički evidentira. Dakle, Poslovnik kaže da poslanik mo že predložiti tačku dnevnog reda uz odgovarajući materijal. I procjena i moja i gospodina Magazinovića da i onaj prijedlog koji smo dostavili je u pisanom obliku, da je to odgovarajući materijal, ali smo onda također rekli da smo voljni i da preuzmemo materijal svih ostalih da ne bi izlagali Parlament troškovima dodatnog kopiranja materijala, koji je već svima podijeljen. Ali je naša procjena da je materijal odgovarajući. Vi sada kao Kolegij, znači, donosite odluku po prvi put, ovo je presedan u Parlamentu, da vi sudite šta je odgovarajući materijal, a šta nije. Dakle nije samo ...
Pa nema, nemate nikakav materijal.
nije usmeno iznesena. Dostavljeno je u pisanoj formi, to je materijal, a vi sad sudite je li on odgovarajući ili nije. Tražim da se ova moja primjedba o povredi Poslovnika zapisnički evidentira. Ne znam zašto bježite da stavite na glasanje nešto. 45
Ma nema problema, stavit ćemo na glasanje, nije u tom problem. Evo, ubijedili ste me, stavi ćemo na glasanje, ali nije u redu jer ja sam pitao, pitao predlagače da li oni prihvataju da njihov materijal bude vaš materijal, oni su to odbili. Dakle, ne možete se pozivati na nečiji tuđi materijal kao na svoje. Stavljam na glasanje prijedlog o novoj tački dnevnog re da gospodina Arnauta. 18 za, protiv 8, uzdržanih 12. Entitetska većina ne postoji u Republici Srpskoj. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može. Ponavljamo glasanje. 23 za, 7 protiv, uzdržanih 8. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah glasati?
/nije uključen mikrofon/
Nema saglasnosti unutar Kolegija, glasanje na sljedećoj sjednici Doma. Znači, ovim smo iscrpili prijedloge za dopunu dnevnog reda i ovim proglašavam dnevni red usvojenim. D ne v ni re d 1. Usvajanje Zapisnika 59. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Amir Fazlić (zakon po hitnom zakonodavnom postupku), zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine; 4. Zahtjev poslanika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-791/18, od 21.03.2018. godine; 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-531/18, od 19.02.2018. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 27.02.2018. godine (drugo čitanje); 46 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-1-1830/17, od 27.03.2018. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Nikole Špirića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 59. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja glasi: ''Stanje bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava ministra bezbjednosti BiH Dragana Mektića'', broj: 01-50-1-793/18, od 21.03.2018. godine; 12. Izvještaj o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 03/1-50-19-2975/17, od 15.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14-9-16,2/18, od 16.01.2018. godine, c) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, broj: 03/4- 50-14-253/18, od 24.01.2018. godine, d) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj: 03/5-50-14-11-253/18, od 15.02.2018. godine, e) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-14- 253/18, od 20.03.2018. godine; 13. Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Komisije za pripremu izbora Savjeta ministara BiH, broj: 01/7-50-3-140-8/18, od 17.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01-50-19- 2975/17, od 18.01.2018. godine, c) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1-50-19-224/18 od, 30.01.2018. godine, d) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01/6-50-19-224/18, od 06.02.2018. godine, e) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01-50-19-574/18, od 22.02.2018. godine, f) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-19-224/18, od 28.02.2018. godine, g) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01/3-50-19- 224/18, od 07.03.2018. godine; 14. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal broj: 05/7-50-19-555/18, od 21.02.2018. godine; 15. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-565/18, od 22.02.2018. godine; 47 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/6-50-19- 608/18, od 26.02.2018. godine; 17. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2017. godinu – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-50-19-750/18, od 15.03.2018. godine; 18. Godišnji izvještaj o primjeni Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2017. godinu – podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 01,02-50-19-788/18, od 20.03.2018. godine; 19. Prijedlog državne strategije za nadzor nad opojnim drogama, sprječavanja i suzbijanja zloupotrebe opojnih droga u Bosni i Hercegovini za period 2018.-2023. godine – podnosilac: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-04-649/18, od 02.03.2018. godine; 20. Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, broj: 01-50-1-671/18, od 06.03.2018. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW- a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine (primalac), koju predastavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Federacije Bosne i Hercegovine (Federacija), koju zastupa Federalno ministarstvo finansija, i Grada Zenica (agencija za izvođenje projekta), koji predstavlja gradonačelnik, u iznosu od 13.016.696,80 evra (investicije) i 500.000,00 evra (prateće mjere) – Prikupljanje i tretman otpadnih voda, Zenica, broj: 01,02-05-2-717/18, od 09.03.2018. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o finansiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke dana 19.05.2014. u Sarajevu i 05.06.2014. u Luxembourgu (Ugovor o finansiranju) – Distribucija električne energije BiH/C (Fi 82.304 – Zapisnik ste dobili. Ima li, nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Idemo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobije ne odgovore na poslanička pitanja
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja sam dobio odgovore Vlade Federacije, odnosno Razvojne banke, na pitanje koliko je sredstava i kome Razvoja banka Federacije BiH dodijelila u periodu od 2014. do 2017. godine i koji su efekti utroška tih sredstava na pitanje novih zapošljavanja u Bosni i Hercegovini. Dobio sam odgovor da je u ovom periodu, od 2014. do 2017., dakle, u tri godine plasirano ukupno 296 kredita i u odgovoru stoji da se bankarskom tajnom smatra kome su dodijeljena sredstva i koji je iznos tih sredstava. Dakle, za mene je katastrofalno da mi neko odgovori da budžetska sredstva, radi se o Razvojnoj banci, dakle, radi se o sredstvima našim, o sredstvima svih nas u Bosni i Hercegovini, dakle narodnim sredstvima, da mi nemamo pravo da znamo ko su ti ljudi, dakle, ko je 296 korisnika koji su potrošili 314 miliona u tri godine, dakle, 314 miliona. A na drugi dio pitanja, koji su efekti utrošenih sredstava za nova zapošljavanja dobio sam odgovor da se u ovom periodu, u ove tri godine od 314 miliona utrošenih sredstava, da su se desila nova 1.331 radno mjesto. Dakle, ja sam izvukao neku svoju statistiku, matematiku, koja kaže da je to otprilike 236 ili tačno 236.063,60 za jedno radno mjesto u Federaciji BiH od para koje pripadaju svima nama. Dakle, zato me interesuje ko su, koji su genijalci koji na takav način troše 300 miliona maraka u tri godine i zaposle 1.300 ljudi. Dakle, Razvojna banka, e sad mi je jasno zašto nemamo tu listu, zašto ne možemo vidjeti ko su ti stranački miljenici, poslušnici, tajkuni, nazovite ih kako god hoćete, ko su ti ljudi koji troše naše pare i potroše 236.000 za jedno novo radno mjesto u Bosni i Hercegovini naših, narodnih, budžetskih para. Razvojna banka, onako kako je ja razumijevam i kakva bi joj trebala biti svrha, je banka koja treba da služi za razvoj, za zapošljavanje, za podršk u svim ljudima u Bosni i Hercegovini, prvenstveno onim koji, dakle, imaju ideje kako pokrenuti taj razvoj, kako pokrenuti zapošljavanje, mali, srednji poduzetnici, kako jedno, dvoje, troje, petero iz familije da dobiju mogućnost, da dobiju neka mizerna sredstva da pokrenu neki biznis. Dakle, to je nešto kako ja vidim Razvojnu banku i šta bi trebala biti njena svrha, a ne da 300 miliona maraka daju 296 korisnika i ti ljudi zaposle 1.331 čovjeka za 300 miliona maraka. Pa, da su atomski fizičari 236.000 jedno radno mjesto je nešto što je potpuno neprihvatljivo. Ja danas obnavljam pitanje i pozivam sve nas koji sjedimo ovdje u Parlamentu i pozivam javnost u Bosni i Hercegovini da se zainteresuje oko toga šta mi zapravo radimo, kakve smo mi institucije napravili i šta mi, šta mi imamo od sistema kojeg mi zovemo naš državni aparat i naš državni sistem. Dakle, u tom smislu tražim ponovo, obnavljam ovu incijativu, obnavljam pitanje, 50 dakle, da se do kraja precizno odgovori na pitanje – kome su data sredstva, koliko je koji subjekat dobio sredstava. O efektima zapošljavanja ne trebam dodatno pojašnjenje, rekli su da su 314 miliona maraka, ovaj, efektno potrošili pa smo dobili 1.331 novo radno mjesto. Dakle, očekujem ko su ti ljudi, kome su sredstva davana i koji je iznos sredstava. I drugo pitanje, bila je incijativa koja je išla prema Vijeću ministara, predložio sam da se u Bosni i Hercegovini formira Fond solidarnosti za ostvaranje novih radnih mjesta. Nikakva posebna pamet, u svim, u mnogim zemljama razvijenim postoji jedan ovakav pristup. Ono što je mene kao čovjeka, kako bih rekao, što me povrijedi kao čovjeka, je jedna ležernost u odgovaranju na neke dobre ideje koje dolaze ovdje iz Parlamenta na način da Vijeće ministara u pravilu kaže – u skladu sa Ustavom sve funkcije i ovlaštenja koja nisu povjerena institucijama Bosne i Hercegovine su u nadležnosti entiteta. I mi ništa dalje oko toga ne radimo, vi imate neku svoju ideju, ali to je tamo nečiji drugi posao. Dakle, potpuno je neprihvatljivo i ponižavajuće na ovakav način se odnositi prema nekim mogućnostima da nešto konkretno uradimo u Bosni i Hercegovini. Dakle, Vijeće ministara ima obavezu, ima odgovornost i mora imati kapacitet da pokaže mogućnost da okuplja institucije u Bosni i Hercegovini, da pravi razgovore i da dobre ideje, da uvjeri sve institucije, niže nivoe u Bosni i Hercegovini da dobre ideje trebaju biti podržane. Niko protiv ovoga ne bi ništa imao ni u entitetu Republika Srpska, ni u Federaciji, ni u kantonima. Kad se priđe na način da se kaže ljudima – vi imate svoje nadležnosti, očuvat ćete to, ali ovo sveukupno pomaže da mi u Bosni i Hercegovini dobijemo neki bolji zamah prilikom zapošljavanja. I druga stvar, nije tačno da su ovlaštenja, jer su, recimo, ovlaštenja za obrazovanje, za sport, za kulturu, isto data entitetima, nisu data državi, a mi smo, recimo, dobili, imamo Zakon o predškolskom, osnovnom, srednjem obrazovanju, imamo Zakon o viskom obrazovanju, na osnovu toga smo dobili institucije. To je samo govorilo o tome da ako imate vi kao politika i kao političar kapacitet da razgovarate, da okupite ljude, da ih dovedete za jedan sto, onda možete napraviti neki iskorak i imati neko rješenje. Ako ste ovako bez ikakvih ideja, nesposobni, dakle, krijete se iza nekih nacionalnih tema u kojima samo ljude trujete, svađate, dijelite, i na osnovu toga strahom pokušavate da se održavate, onda ovako lakonski odgovorite i kažete – znate, nije to naša nadležnost, ne piše tamo u Ustavu da bi trebala nešto država Bosna i Hercegovina da radi oko toga, to je stvar koju bi trebali raditi niži nivoi. I za kraj, uzmite ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara, hajde .. dogovorite, [[govornik se upozorava na vrijeme]] uzmite ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara, u ekspozeu je isto pisalo koje će on institucije ...
Vidite, ne bi bilo u redu da odgovor traje duže od pitanja, znači od dva minuta. Ja sam Vas pustio jer ...
Imate Vi poslovničku, pozovite se na ...
Znam, vidite, ja imam pravo da ograničim diskusiju. Znači, zbog mogućnosti zluopotrebe toga što nije napisano, ja Vas molim da se, ne samo Vas, nego sve ostale koji će diskutovati, da ograniče vrijeme, ukoliko je moguće na vrijeme koje je predviđeno ...
Ali Vi nama samo to recite na vrijeme predsjedavajući. 51
Pa, evo, zato sam Vas pustio. Evo, završite Vi, pa ...
Evo, ja sam završio. Dakle, pozivam vas pročitajte ekspoze predsjedavajućeg. Pa valjda je on i tada znao šta su nadležnosti Vijeća ministara, šta su nižih nivoa. Tad je obećavao da će praviti institucije, deset novih na nivou Bosne i Hercegovine, da ćemo dobiti zakona, propisa, fondova, itd. Neka uradi sad analizu pa neka kaže šta imamo od toga. Možda je najbolji odgovor ono što nam je jučer kazala Evropska komisija, kako vidi Bosnu i Hercegovinu i kako vidi taj rad predsjedavajućeg Zvizdića i ove parlamentarne većine.
Hvala. Komentar, Damir Arnut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, prije svega, samo da podsjetim i zamolim Kolegij da izvrši urgenciju. Poslao sam ... u pisanom obliku, a nisam dobio odgovore na 22 pitanja koja sam postavio prije više od 30 dana, a neka poput ovog od predsjedavajćeg Vijeća ministara i sekretarke Zajedničke komisije za ljudska prava čekam još od jula, odnosno augusta prošle godine. Što se tiče onog na što jesam dobio odgovor, želim izraziti svoje zaista veliko zadovoljstvo odgovorom Skupštine Kantona Sarajevo, konkretno Komisije za obilježavanje, čuvanje i njegovanje historijskih događaja i ličnosti. Uputio sam, na moju incijativu koju sam uputio prema, između ostalog, Skupštini Kantona Sarajevo da se po Jeleni Vitas koja je ubijena u logoru Jasenovac pred kraj 1944. godine i po kojoj je ranije u Sarajevu nosila naziv jedna ulica i jedan vrtić, da se po njoj ponovo nazove vrtić, škola ili neka druga institucija od kulturnog ili drugog posebnog društvenog značaja u Kantonu Sarajevo ili neka ulica, trg, park ili sličan prostor na području Grada Sarajeva. Obaviješten sam da je Komisija nakon rasprave jednoglasno donijela Zaključak u kojem, između ostalog, stoji da se iskreno zahvaljuje na dostavljenoj incijativi koja će biti od velike pomoći u radu Komisije. Komisija će navedenu incijativu imati u vidu prilikom dodjeljivanja naziva ulicama, mostovima ili trgovima, itd. U svakom slučaju, izražavam potpuno zadovoljsto i nadam se da je ovo, da će ovo konačno rezultirati vraćanjem imena ili ulice, vrtića ili nekog drugog, neke druge ustanove od javnog značaja po Jeleni Vitas koja je mučki ubijena zbog svojih aktivnosti protiv okupatorskih snaga tokom Drugog svjetskog rata u Sarajevu. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Dušanka Majkić, komentar. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje je bilo upućeno Ministarstvu prometa i komunikacija Federacije, a odnosi se na neustavno korištenje starih naziva naseljenih mjesta u Republici Srpskoj na svim zvaničnim mjestima u Federaciji BiH. Moram priznati da sam od Ministarstva dobila polovičan odgovor. Dakle, odgovorili su, Ministarstvo je poslalo zahtjev prema Cestama Federacije i Autocestama Federacije Mostar i Ceste Federacije su mi odgovorile, ali Autoceste Federacije Mostar nisu odgovorile, pa u tom smislu molim da se još jednom insistira da dobijem kompletan odgovor. Hvala.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Džaferoviću. Dakle, ja sam postavio pitanje Tuzlanskom sveučilištu i ono je glasilo – izučavaju li se i kako svi službeni jezici u Bosni i Hercegovini na vašem Univerzitetu u Tuzli, odnosno u kojoj mjeri su zastupljeni u nastavnom procesu? Naravno da sam dobio odgovor koji uopće nije ništa, dakle, oni su otprilike rekli da se na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Tuzli u okviru nastavnih predmeta za koje je matičan Filozofski fakultet u Tuzli izučavaju svi službeni jezici u Bosni i Hercegovini i to je to, da su ravnopravno zastupljeni. Dakle, ja sam pitao kako, očito ću morati uputiti dopunsko pitanje, nisam zadovoljan odgovor. Dakle, ovo je samo da me skinu s dnevnog reda, a podsjetiću ovom prigodom da još nikad nisam dobio odgovor od Federalne televizije, BHRT-a, o njihovom statusu, utemeljenju i dokumentima na temelju čega su utemeljeni i od gospodina Jasmina Imamovića, gradonačelnika Tuzle, koji, također, ima od mene pitanje, nikad nisam dobio. Dakle, ovima će slijediti dopunsko pitanje, jer ja sam ih fino pitao kako i kako je to zastupljeno u nastavnim planovima i programima. Dakle, oni su samo, pročitao sam kako su odgovorili, dakle, to je potpuno neprihvatljivo i nepoštivanje ničega.
Hvala. Gospođa Mensura Beganović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve pristune. Ja sam dobila dva odgovora, nadam se da imam dva puta po dva minuta, jel.
Da, da. Komentar ne može biti duži od vremena koje je dozvoljeno za pitanje. Trebao bi da bude samo komentar, zadovoljna, nisam zadovoljna, ali priznajemo mi iz Kolegija da to nije moguće definirati baš na način na koji govorim, zadovoljan ili nezadovoljan. Dakle, naše je tumačenje maksimalno vrijeme za pitanje. Izvolite. 53
U redu zahvaljujem na Vašem ... Ok. Dakle, odgovor koji sam dobila od Ministarstva komunikacija i prometa vezano za implementaciju Zakona o elektro nskom potpisu je, rekla bih, prilično zadovoljavajući i ono što nam je sada, kakva je sada situacija vodi ka tome da ćemo konačno biti država koja ima implementiran Zakon o elektronskom potpis u koji je jedan od uslova za lakše, jeftinije i uspješnije poslovanje kako privrednim subjektima, tako i fizičkim licima. Što se tiče tog Zakona, Nacrta zakona koji je pripremljen, Nacrt zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektro nske transakcije koji je pripremljen i koji je sada u fazi, u proceduri, faktički pribavljanja mišljenja, nadam se da će uskoro biti i u parlamentarnoj proceduri pa ću moći nešto detaljnije reći kako se taj Nacrt zakona uskladio sa Evropskom direktivom koja je na snazi od 2016. godine, od '14., pardon. Dakle, ta Direktiva je odavno definirala stvari koje mi nismo imali u prethodnoj verziji zakona, tako da nadam se da će sada biti to obuhvaćeno na pravi način. Što se tiče odgovora drugog Ministarstva, to je Ministarstvo sigurnosti, to je, moj komentar je na dopunu odgovora koji sam dobila na jednoj od prethodnih sjednica i u kojoj su pokušali na jedan detaljniji način dati tumačanje onoga što je mojim pitanje bilo obuhvaćeno, a to je [[govornik se upozorava na vrijeme]] broj, meni je žao ali i Vi ste mi uzeli dio vremena ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... a to je otuđenih vozila i radnih mašina u Federaciji i Republici Srpskoj, generalno kao segment koji se odnosi na sigurnost u Bosni i Hercegovini. I ja sam nekim detaljima koji su dati od strane Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH bila, evo recimo, prilično zadovoljna, pa čak može se reći i prilično iznenađenja kad je riječ o saradnji sa tijelima koji su u tom domenu izvan Bosne i Hercegovine, dakle, zemljama regiona, pa čak i ostatka Evrope, ali ono što je porazno u odgovoru koji sam dobila jeste da je, da je saradnja unutar institucija u Bosni i Hercegovini na tako niskom nivou da su rezultati takvi kakvi jesu. Dakle, ako se ovo tijelo zove Direkcija za koordinaciju policijskih tijela u Bosni i Hercegovini, onda ne mogu da shvatim da ne mogu da naprave više reda u smislu da se brzina razmjene informacija, brzina djelovanja dovede na nivo koji može da iole parira dobro organiziranim kriminalnim grupama kad je riječ o otuđivanju motornih vozila i radnih mašina. A drugi dio mog pitanja koji se odnosio upravo na odgovor koji je dala Državna agencija za istrage i zaštitu BiH, a ticalo se pitanja, dijela pitanja, koji govori o tome ko i kako raspolaže i nadzire zaštitu ličnih podataka. Dakle, zaštita ličnih podataka je nešto što je direktno povezano sa ovako rasprostarenjenim kriminalnim aktivnostima kad je riječ o otuđivanju motornih vozila i meni je odgovor ponovo vrlo nevjerovatan, da Državna agencija za istrage i zaštitu BiH ne raspolaže podacima ko raspolaže ... podacima [[govornik se upozorava na vrijeme]] vlasnicima motornih vozila. ... napraviti jedno dodatno, novo pitanje koje se upravo toga tiče, jer mislim da je ovo neprimjereno da mi ovako odgovore. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Hanka Vajzović, komentar. Izvolite. 54
Hvala lijepa. I ja imam dva odgovora u različito vrijeme postavljena, nismo krivi kad dođ u u isto vrijeme ovakvi odgovori, pitanja nisu bila zajedno. Dakle, na jednom od tih odgovora na komentaru mogu uštedjeti nešto vremena. Nekad u februaru sam postavila pitanje o nacionalnoj strukturi rukovodećeg kadra u institucijama Bosne i Hercegovine. Usmeno mi je predsjedavajući Vijeća ministara odgovorio i obećao, u jednoj rečenici, obećao da za 15 dana ću dobiti čitav pregled. Ja sam ponovila pitanja jer nikad za 14 mjeseci nisam dobila odgovor. Ponovila sam pitanje i sad sam, nevjerovatno, dobila samo odgovor od jedne Agencije, to je Agencija za javne nabavke gdje ima pet imena tog rukovodećeg kadra, a znamo koliko je institucija, tako da nemam šta ni komentirati. Drugo pitanje, drugi odgovor koji sam dobila je od Ministarstva prometa i komunikacija, zapravo sam isto tako ponovila pitanje postavljeno polovinom prošle godine i glasilo je – da li je Ministarstvo ikad, ako jeste onda kad, riješilo sporna pitanja sa Centrom za obrazovanje z Širokog Brijega i navela sam Pravobranilaštvo, ugovor, cijene, uglavnom je to poznato, šta su bili problemi. Pitanje sam ponovila drugi put 16. februara ove godine tražeći usmeni odgovor koji, naravno, za ovo Ministarstvo ništa nije neobično, nisam dobila, a ponovila sam ga jer je prethodni odgovor bio, moram kazati, tako katastrofalan i to, to sam uz citiranje iz tog odgovora u obrazloženju posebno naglasila. Pitala sam ovaj put šta je u međuvremenu urađeno od kada sam prvi put [[govornik se upozorava na vrijeme]] pitala do sada. Umjesto usmenog ponovo sam dobila, evo, nekakav pisani odgovor i oni kažu ovako, moram, naravno, nisam zadovoljna, ali moram kazati šta je urađeno za tih osam mjeseci, dopunili su obrazloženje Prijedloga odluke o cijenama, itd., [[govornik se upozorava na vrijeme]] preispitali su pred loženi, je li moguće da imam samo dvije minute za komentar dva odgovora?
Pa da.
To je tako?
Rekao sam, da.
Poslovnički?
Da.
Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović, komentar. Izvolite. 55
Pa, ja prvo moram ispraviti predsjedavajućeg, ja nisam dobio odgovor od Uprave za indirektno oporezivanje i pogotovo sada sve više sumnjam da su određene osobe iz Uprave za indirektno oporezivanje umiješane u kriminalne radnje koje se tiču ovog odgovora, jer su sam odgovor proglasili povjerljivim. Radi se o licima koja su očigledno u sprezi sa pojedinim kompanijama u Federaciji BiH gdje imamo prodaju polovnih mašina kao nove. I zbog toga je odgovor na moje pitanje da mi se dostavi kompletna lista uvezenih radnih mašina za jednu kompaniju koja dolazi iz Hercegovine nije dostavljeno i proglašeno je povjeljivim. Ja tražim i ovaj put pismeno da mi se dostavi odgovor na moje pitanje jer ne postoji nikakva obaveza da se to proglasi povjerljivim.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pokušat ću biti kratak i brz. Postavio sam poslaničko pitanje koje je naslovljeno na Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo sigurnosti, Ministarstvo pravde, Agenciju za koordinaciju, nadležne organe u Kantonu Sarajevo i nadležna Opština Centar. Niko se nije udostojio, izuzev usmeno, niko od nas nije ništa dao. Ja vas molim kao poslanike i Vas kao predsjedavajućeg da obiđete lokalitet Kineske ambasade i da vidite u kakvom okruženju žive stanari. Mi imamo dojam da živimo u ratu i da smo opasani logorom. Logorom, bodljikavom žicom gdje se igraju djeca, sa žiletima, što je neprimjereno u vremenu u kojem živimo i na prostoru na kojem živimo. Tim prije jer je Ambasada smještena na lokalitet obdaništa koje je urađeno samodoprinosom građana Sarajeva. I niko ne reaguje, svi kažu – nismo nadležni. Agencija za koorinaciju kaže – nismo mi to odredili, da bi mi na hodniku rekao – to je trenutna naša procjena. Stavili su čunke i stanarima zabranili pravo parkinga. Stanari će izvršiti blokadu Koševskog Brda zato što niko nadležan ne želi da reaguje. Takvo ponašanje je neprimjereno u jednom gradu koji pledira da je glavni grad. Nekoliko stotina metara bodljikave žice je rasprostrto na Koševskom Brdu. Hvala.
Hvala. Komentar, Mirsad Đonlagić, Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam uputio dva pitanja ministru pravde i ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Ministarstvu pravde sam uputio pitanje vezano za status procesa odbjeglom generalu Đukiću koji je u Bosni i Hercegovini presuđen pa mu je presuda poništena i on je pobjegao ili otišao legalno u Srbiju i onda je na zahtjev institucija Bosne i Hercegovine pokrenut proces u Srbiji ali to dugo traje i nema nikakvih informacija vezano za to. Dobio sam odgovor ministra pravde koji mislim da nije u redu, zapravo po mom dubokom uvjerenju ne bi trebalo da bude 56 tako, da nemaju nikakvih informacija o tome i da je to nadležnost Suda BiH. Ja molim institucije Bosne i Hercegovine da i o takvim stvarima vode računa bez obzira da li je nadležnost Suda BiH ili ne, ali to su institucije koje bi trebale ovakvu vrstu informacija da imaju ali ja sasm onda u međuvremenu praktično uputio pitanje i Sudu BiH. Drugo pitanje je bilo vezano za naše obaveze ispunjavanja obaveza prema Energetskoj zajednici jer je to zaista jedna od prilika u kojoj je Bosna i Hercegovina desetine i desetine miliona sredstava nepovratnih izgubila od Evropske zajednice. Nismo iskoristili ta sredstva, a mogli smo jer nam ta sredstva trebaju za investicije u energetski sektor. Ovdje stoji, u ovom odgovoru, da je još praktično bilo sve dogovoreno i pripremljeno još prije sedam godina da se dođe do strategije energetskog sektora u Bosni i Hercegovini. Ja koristim priliku i pozivam sve nadležne institucije u Bosni i Hercegovini, a u ovom trenutku mislim da, prema ovom odgovoru koji sam ja dobio, da institucije Republike Srpske nisu reagirale na ovu potrebu izrade ove stragije. Šta je tu sad, iza svega toga šta je razlog mene to praktično i ne interesuje ali me interesuje da dođe Bosna i Hercegovina do sredstava, jer to su nepovratna sredstva, a mi jednostavno tog novca nemamo. I ja apelujem na sve one koji donose odluke vezano za energetski sektor da se to zaista ispoštuje i da konačno dobijemo strategiju energetskog sektora Bosne i Hercegovine, a što će nam omogućiti da dobijemo izuzetno potrebna sredstva, i to su vrlo kvalitetna sredstva. Hvala lijepo.
Hvala. Ovim smo završili tu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku, Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postiza nje saglasnosti o Prije dlogu zakona o izmje nama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Amir Fazlić (zakon po hitnom zakonodavnom postupku), zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine Na 59. sjednici Doma, održanoj 21.03.2018., Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine upućen je na usaglašavanje Kolegijumu Doma kao komisiji. Kolegijum nije postigao saglasnost. Poslanik Amir Fazlić 17.04.2018. dostavio je Prijedlog zaključka. Da vas napomenem da nema rasprave oko Izvještaja Kolegija oko usaglašavanja ali imamo situaciju da nemamo saglasnost unutar Kolegijuma oko toga da li je Zaključak koji je dostavio gospodin Fazlić dostavljen u skladu sa Poslovnikom ili ne. U takvim situacijama kada nema saglasnosti u Kolegijumu, koji bi trebao da bude tumač Poslovnika, odluk u oko toga kako dalje postupati će donijeti Dom glasanjem kada za to dođe vrijeme. Znači, za vrijeme glasanja o ovoj tački ukoliko bude usvojen Zakon u drugom čitanju Dom će se izjasniti hoće li dati na glasanje Zaključak gospodina Fazlića ili ne. Ovim završavamo treću tačku pošto diskusija nije predviđena. 57 Idemo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev poslanika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i He rcegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-791/18, od 21.03.2018. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, evo, kao predlagač, na neki način, želio bih da pojasnim, što bi rekao „Avaz“ maloprije ničim izazvan, zašto je ovaj Zakon, zašto sam ga predložio i zašto je u ovoj proceduri. Podsjetiću vas samo na nekoliko stvari. Znači, prije svega da je negdje polovicom prošle godine Zastupnički dom na tragu Odluke Ustavnoga suda zadužio Vijeće ministara da se očituje o odlukama Ustavnog suda, odnosno da pripremi rješenja za izmjene spornih članaka. Nakon toga Vijeće ministara je na 108. sjednici, dakle 19.07., zadužilo Ministarstvo pravosuđa da to sačini i pripremi za Vijeće ministara. Ministarstvo pravosuđa je nakon toga formiralo Interresornu, ili već kako se zove, skupina stručna koja je radila na tome prijedlogu. I nakon toga i nakon toga, dakle i prije sjednice na kojoj je osvanuo prijedlog kolega iz SDA, dakle, ministar je nudio Vijeću ministara prijedlog rješenja, odnosno izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku, koji nije imao suglasje da se nađe na sjednici Vijeća ministara, dakle, prije zasijedanja, i tada Zastupničkoga doma, ne znam iz kojih razloga. I zbog toga, dakle, na neki način, što bi opet rekao „Dnevni Avaz“ ničim izazvan, revoltiran načinom ophođenja gospodina predsjedava jućeg Vijeća ministara prema kolegi iz Vijeća ministara i uopće prema svojim proceduralnim obvezama, dakle, da stavi to na sjednicu Vijeća ministara, kako će ovo završiti uopće je nebitno ili bitno, dakle, ali bi završio tamo. Možda bi bio odbačen, možda bi bio usvojen preglasavanjem, došao bi opet na ovaj Dom, kolege iz SDA bi imale šansu i mogućnost da amandmanski djeluju na zakon npr. ako nisu s njime, zadovoljni rješenjima kao što su to uradili sa Prijedlogom zakona. Otkud taj, otkud da se ne prihvaća na sjednicu Vijeća ministara, da to ne bude prijedlog Vijeća ministara ne znam, nikada nisam dobio odgovor i žao mi je što je to tako, međutim, kolege, upozorit ću vas da je kroz cijeli ovaj mandat, pogotovo one najbrojnije stranke u ovoj parlamentarnoj većini su vrlo često, a odgovorno tvrdim da je najmanje HDZ, rekao sam jedanput na pet prstiju ruku se može izbrojati, rušio ono što predlaže Vijeće ministara ili radio mimo Vijeća ministara. Sad se pojavljuje ideja pred kraj ovog mandata da i Vijeće ministara radi mimo svojih kolega u samom sastavu Vijeća ministara. Pa, nema, dakle, smisla, neko je danas i govorio ovdje od kolega, nebitno ko je, dakle da ako će iko ovakav sustavan zakon predložiti u normalnoj proceduri, odnosno u rješenju koje je prihvatljivo i u ekspertnoj analizi to je moralo biti Vijeće ministara. Očito je da se to nije dopustilo. Dakle, ja sam iskoristio svoje mogućnosti kao zastupnik da predložim, zapravo je to Zakon koji je Ministarstvo bilo pripremilo za sjednicu Vijeća ministara, pa i 16., dakle, gospodin predsjedavajući Vijeća ministara ponovno nije dao da 58 taj, dakle prije sjedice Doma naroda, ponovo nije dao da ide taj Zakon kao prijedlog ministra na sjednicu Vijeća ministara. Pa, nema veze što on nije s tim zadovoljan, nekim rješenjima, mogao ga je mijenjati na samoj sjednici Vijeća ministara ili kolege iz sastava Vijeća ministara. Nevjerojatan je taj pristup i svašta ćemo novo doživjeti izgleda do kraja ovoga mandata. A samo da podsjetim zašto to predlažem. Naime, u članku 84. i 117. koji je ... ministarstvom, a ... iz SDA npr. oni su izbacili pojedine kvalifikacije kaznenih dijela za koje se mogu koristiti ova, da tako kažem, posebne istražne radnje kao npr. neke su iz kataloga tih pojmova izbacili, a neke su samo jednom općom kvalifikacijom dodali. Članak 118. je isti, dake. Prema tome, nije mi jasno zašto se uopće gospodin Zvizdić tako po našao i zašto nije dopustio da se na Vijeću ministara, Vijeće ministara očituje o onome što je bila dužnost i njega i Ministarstva i po zaključku ovoga Doma. I, dakle, pošto je to tako bilo vi imate pred sobom Zakon, ja ostajem pri tome Zakonu, tražim da se o njemu izjasnimo i da ... žurnoj proceduri, ili već kako se Dom izjasni, a onda ćemo o meritumu razgovarati kada dođe taj dio rasprave na red. Hvala lijepo.
Hvala. Znači, ja vas još jednom podsjećam da raspravljamo o proceduri, znači, o hitnoj proceduri. Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem vam se predsjedavajući. Što se tiče hitne procedure ja mislim da je ne možemo podržati iz više razloga. Uvaženi kolega Lovrinović tvrdi da je ovo zakon Ministarstva pravde. Ja znam da su u radnoj grupi učestvovali i predstavnici Vlade, Ministarstva pravde Republike Srpske i da su usaglasili tekst i vidjela sam, tekst nisam vidjela ali sam vidjela tad njihovo mišljenje u kojem stoji da je to u redu i da će čak i Republika Srpska u skladu sa ovim izmijeniti i svoj, entitetski Zakon o krivičnom postupku. Međutim, sad sam zbunjena, nakon tog mišljenja na ovo što ste Vi predložili ja onda mislim da to nije isti zakon, da je taj zakon promijenjen u odnosu na rad nu grupu, jer smo dobili jedno novo mišljenje entitetskog ministra pravde koji ima brojne zamjerke na ovaj Zakon koji ste Vi ovdje predložili. E pa, ja zaista gospodina Kasipovića poznajem i on je jedan ozbiljan čovjek i sasvim je sigurno da ne bi poslao dva različita akta na isti tekst. Meni se čini da je između radne grupe i prijedloga Ministarstva bilo nekih izmjena s kojim radna grupa nema veze. I stoga mi ne možemo podržati ovu proceduru. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dakle, ne znam kojim mišljenjem gospođa Pandurević raspolaže, ja imam informaciju, nakon toga što sam već rekao, da je određeno Ministarstvo pravosuđa da pripremi za Vijeće 59 ministara, prema informacijama koje ja imam, dakle, procedura je provedena. Ne znam je li mišljenje Ministarstva pravosuđa Republike Srpske obvezno ali i ako jeste, dakle, imam uvjeravanja od Ministarstva da je sva procedura provedena, da je sva rasprava završena, da je ona bila i u nekoj svojevrsnoj javnoj raspravi. A na koncu, dakle, govorio sam moglo se to završiti na Vijeću ministara pa sve ko je imao nekakve primjedbe mogao ih je izreći kao član Vijeća ministara ili u proceduri koju nam predloži Vijeće ministara ako taj Zakon dobije potrebnu potporu na Vijeću ministara moglo se ovdje intervenirati po mehanizmima koji postoje u našem Poslovniku kada je u pitanju rad Zastupničko g doma ili Doma naroda. Prema tome, ja imam takve vrste informacija i to je taj Zakon. Ne znam, evo, koje mišljenje, možda je to mišljenje unutarag dva-tri dana došlo, ja nemam tu informaciju, ali koliko ja znam da je procedura što se tiče Ministarstva pravosuđa, predviđena po Poslovniku o radu Vijeća ministara, provedena i da je on pripremio zakon koji je htio staviti na sjednicu Vijeća ministara, a to nije uspio. Hvala lijepa.
Hvala. Diskusija, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Dakle, radi se o Prijedlogu zakona kojeg bih ja najrađe podržao u hitnoj proceduri i onda ga što hitnije izbacio iz procedure, ali nećemo ništa rizikovati glasat ćemo i protiv hitne procedure i protiv skraćene procedure i protiv Zakona u konačnici. Ja mogu sada čitavu elaboraciju razloga navesti zašto je to tako ali neću ja elaborirati ništa svoje ja ću samo da kažem šta su kazali ljudi koji su neutralni u svemu ovome, koji su objektivni, nepristrasni i koji su prije svega eksperti iz ove oblasti. Podsjetio bih, dakle, na stavove ukupne međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini, međunarodnih eksperata koji su jasno kazali da ovo što je gospodin Lovrinović danas predložio je bilo u Ministarstvu pravde i da je to ustvari stav koji je došao iz Ministarstva pravde i da je to nešto što je apsolutno nedostatno kada je u pitanju funkcioniranje Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine i borba protiv organiziranog kriminala, korupcije i drugih oblika najtežih krivičnih djela i da je to nešto što, osim te opće zapreke za uspješnu aktivnost Suda i Tužilaštva i agencija za sprovođenje zakona u ovoj oblasti se tiče, je nešto što tekuće predmete koji su pred Sudom i Tužilaštvom Bosne i Hercegovine može dovesti u nezavidnu situaciju. To su, dakle, kazali i Evropska komisija, i OHR, i sedam ambasada koje su dale posebno saopćenje na tu temu ovdje u Bosni i Hercegovini, i eksperti. I ja vas pozivam da, evo, ako ne vjerujete meni vjerujete svim ovim institucijama. Jednog će se dana saznati zašto je sve skupa ovo ovako napravljeno u Bosni i Hercegovini i zašto mi danas imamo ovu raspravu, ali otom potom. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite
Dakle, gospodinu Džaferoviću. Ako je to tako gospodine Džaferoviću, ako mi imamo Vijeće ministara, ako imamo zaključke koje sam naveo, ako imamo proceduru koja je predviđena Poslovnikom, i našim i Vijeća ministara, zašto to nije završilo na Vijeću ministara i bilo odbačeno na Vijeću ministara. Pa ko je pozvan prvi i od nas opredijeljen nego da to uradi Vijeće ministara. Dakle, evo, da Zakon ne valja ni jednog slova zašto to nije završilo na Vijeću ministara, zašto Vijeće ministara nije stavilo na dnevni red da o tome raspravlja i da kaže ministru – ministre, gospodine vi, evo što Vi sad govorite, to je tako, vi niste to, da dobije gospodin šansu da obrazloži svoj prijedlog i na Vijeću ministara i ovdje pred nama. Prema tome, i čak i kada bi dobio, bilo kako da je završio on je mogao završiti ovdje pred Domom, čak da bude i preglasavanja. Znači, vi potičete stalno paralelnu proceduru, cijeli mandat vi potičete tu paralelnu proceduru. Dakle, imate predsjedavajućeg Vijeća ministara, imate svoje ministre, kao i mi što imamo, dakle i onda idu prijedlozi iz sastava zastupnika. Vi da ste korektni ... rekli da ovo nije prijedlog SDA, a ja to znam, dakle nego recite čiji je prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Borislav Bojić, diskusija. Izvolite.
Još jednom, a u vezi sa raspravom o ovom Zakonu koji praktično se nalazi, ja sam već govorio o dnevnom redu, oko samog sadržaja Zakona još jednom da podsjetim da bi bilo dobro da ono što mi imamo, a imamo zaista u Vijeću ministara dovoljno kapaciteta, ponoviću to još jednom, ima potrebe da to ponovim, ovakva vrsta sistemskih zakona, uvažavajući da je zaista veliki dio Zakona koji je predložen od strane kolega veoma dobar, nema tu puno prostora za veliki broj primjedbi, ali je činjenica da ovakva vrsta sistemskih zakona nikada se ne donosi po hitnoj proceduri. Hitna procedura je ovdje pakrično zuloupotrijebljena jer ona je predviđena samo za određen broj pitanja koja se sa lakoćom u smislu izmjene teksta, itd., ovdje se sada praktično pristupa da se na ovaj način mijenja sistemski zakon. Ja znam da u Ministarstvu pravde, u Ministarstvu bezbjednosti ima dovoljno stručnih ljudi, ima kapaciteta da ovaj Zakon može biti pripremljen i donešen na način kako je to inače uobičajeno u parlamentarnoj proceduri, na prijedlog Vijeća ministara. I ne želim da odbacim bilo koji prijedlog, i jednog i drugog poslanika, i uvažavam to što su poslanici uradili, uvažavam i ove činjenice o kojima ste vi govorili, ali mislim da bi najbolje bilo, a 18.05. nije daleko, da ova Parlamentarna skupština zaduži Vijeće ministara da Vijeće ministara pripremi na bazi rasprava koje su vođene ovdje u Parlamentu i u Domu naroda, u Predstavničkom domu i Domu naroda i na bazi svih tih saznanja koje ... prijedlog koji je moguće donijeti. Na taj način bismo praktično, ovaj, došli do onoga rješenja koje može da odgovori ovim izazovima. Ja mislim da je ovdje trebalo značajno da se uključi i Visoki sudski i tužilački savjet, obavezno Visoki sudski i tužilački savjet. Mislim da je važno uzeti sudsku praksu, ponavljam još jednom Suda u Strazburu koji sigurno može kao dio iskustava biti dobro implementiran, odnosno primijenjen ovdje kada je u pitanju ovaj Zakon. I na kraju krajeva ne vidim ni jedan jedini razlog da ova Parlamentarna skupština ne stavi u funkciju sve ono što danas mi u Bosni i Hercegovini imamo u smislu kapaciteta u Vijeću ministara da se obezbijedi jedan kvalitetan zakon koji može, prije svega, da zadovolji potrebe, svjestan činjenice da zaista treba ovaj Zakon donijeti. Ponavljam 18.05. nije daleko, uvjeren sam da se u Ministarstvu pravde i Ministarstvu bezbjednosti može, uz uvažavanje svega onoga što sam ovdje čuo, doći do takvih rješenja. 61 Ako ima saglasnosti među poslanicima ja ne bježim od toga da predložim zaključak da se Savjet ministara, dakle ponavljam još jednom, uz prijedloge i predložene zakone, a o krivičnom postupku na bazi rasprava u Parlamentarnoj skupštini, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi zakon koji bismo mogli razmatrati tada i u hitnoj proceduri ukoliko bi došlo do takve vrste saglasnosti. Evo, toliko.
Hvala. Diskusija, Staša Košarac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, mislim da smo mi svi svjedoci činjenice da je neophodno donijeti izmjene ovoga Zakona ali mislim da za to postoje Ustavom i na drugi način definisane procedure i smatram da ne možemo kao alibi hitnosti staviti na dnevni red to iz razloga što neko opravdava povjerenje prema međunarodnoj zajednici, međunarodnim organizacijama i nekim ekspertima kada u ovoj zemlji postoji Ministarstvo pravde koje je definitivno ovlašteno da izmjene i dopune Zakona stavlja na dnevni red prije svega Savjeta ministara, kasnije i u Predstavničkom domu, odnosno Domu naroda. I mislim da nije dobro afirmisati, gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, neka rješenja koja se baziraju na stavovima nekih ek sperata i nekih članova međunarodne zajednice a da za to imamo institucije koje su odgovorne u skladu sa Ustavom, s jedne strane. S druge strane mi moramo biti svjedoci činjenice i biti potpuno iskreni ovdje i reći da je onemogućeno na sjednici Savjeta ministara da se o ovom pitanju raspravlja i da se, znači onemogućeno da na sjednici Savjeta ministara ministar pravde stavi na dnevni red ovaj Zakon jer su dva, predsjedavajući i zamjenik predsjedavajućeg, znači Zvizdić i Šarović, odbili da se ova tačka dnevnog reda nađe na dnevnom redu Savjeta ministara. I to je istina. S druge strane, znači i to je istina, s druge istrane imali smo ovakve napore poslanika u Predstavničkom domu da se to stavi na dnevni red Predstavničkog doma, što smatram da je veoma loše i smatram potpuno jasno da smo svi svjedoci da je razgovor, intenzivan razgovor sa strancima od prethodnih dva dana bio proizvod ovog zaključka koji je pokušao Amir Fazlić da uputi u Predstavničkom domu kako bi se, ukoliko bude usvojen ovaj Zakon, eventualno taj Zakon našao u proceduri po hitnom postupku u Domu naroda. Znači, to je potpuno jasno i potpuno činjenično. Predlažem, još jedanput s obzirom da je riječ o sistemskom zakonu, da se omogući da Ministarstvo pravde i Savjet ministara donesu svoje odluke i da taj Zakon sačekamo ovdje. Sve ostalo mislim da nije dobra poruka jer je riječ o sistemskom zaključku. I smatram da je ovaj Prijedlog koji je uputio gospodin Bojić najkorektniji i ide u pravcu tome da se dođe do adekvatnog rješenja. Hvala.
Hvala. Ja sam ranije najavio da u 14 časova imamo ranije dogovoren sastanak sa gospodinom Vigemarkom, zato proglašavam pauzu do 15 časova. 62 Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom. Znači nastavljamo sa 4. tačkom dnevnog reda i pozivam zamjenicu predsjedavajućeg, Borjanu Krišto za diskusiju. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Budući da na dnevnom redu imamo prijedlog izmjena Zakona o kaznenom postupku po hitnom zakonodavnom postupku ja takođe neću govoriti o pravnim rješenjima, odnosno normi koja je u izmjenama predložena, pokušat ću govoriti sa aspekta hitnosti, odnosno žurnosti. Podsjetiću sve vas da je Ustavni sud po mojoj apelaciji proglasio odredbe Zakona o kaznenom postupku, znači, protuustavnim i protivnim odredbama Evropske konvencije. Naravno, taj Sud je i po apelaciji trebao spomenute odredbe na sjednici staviti i izvan pravne snage. Imajući sve to u vidu mi smo bili dužni donijeti zakon u vremenu od kada je on donio odluk u i naravno da se time trebalo baviti resorno ministarstvo, svakako, kao tehnički obrađivač, odnosno Vijeće ministara kao ovlašteni predlagatelj ovog zakona. Vjerojatno se to na neki način i događalo, ja uistinu nemam puno informacija i ne želim nikad špekulirati sa nečim. Ono što smo vidjeli i čuli kod predlagatelja, gospodina Fazlića, vidjeli smo da to nije prijedlog federalnog, odnosno državnog Ministarstva pravde. Ovaj put kolega nam je Lovrinović kazao da je uputio u parlamentarnu proceduru i po ... iz hitnih razloga, iz razloga što to ministar nije imao mogućnost da predloži takav jedan zakon na Vijeće ministara zbog protivljenja predsjedavajućeg ili još nekoga drugoga. Da ne bi upadali u zamke, posebno zbog medija koji, naravno, uvijek imaju svoju nek u istinu, koji nek se svi zapitaju ko je u ovoj kampanji, možda su oni ili neki više nego ovdje pojedini zastupnici u ovom Domu. A ja ne želim to ni na kakav način zloupotrebljavati niti nekoga prozivati, nego bih ja molila uistinu sve nas da budemo odgovorni i voljela bih da ovakve zakone ne predlaže niko od zastupnika. Ali uvažavajući hitnost procedure, evo razumijem uvaženog kolegu Lovrinovića koji je to na neki način tako i obrazložio, pa bih ja u ovom smislu rekla da uistinu treba ovaj Parlament naći hitno rješenje i podržat ću hitnu proceduru ukoliko smatram da ovaj Zakon može, na neki način, implementirati ovu odluku. A iskoristit ću priliku i zahvaliti se mnogim studentima, najčešće je njih bilo sa Sarajevskog univerziteta ili sveučilišta, kako hoćete, i uglednim odvjetnicima koji su pozdravili ovaj zahtjev za ocjenu ustavnosti u smislu zaštite temeljnih ljudskih prava, odnosno zlouporabe, suzbijanja zouporabe kada je u pitanju kazneno zakonodavstvo od strane onih, naravno, koji ga primjenjuju. Ja ću još jednom podsjetiti sve nas – hitno je da nađemo, ovaj, rješenje za implementaciju ove odluke. Svidio mi se na neki način i prijedlog zaključka uvaženog kolege Borislava Bojića koji je tažio nekakvo rješenje da vidimo kako, možemo li doći do nekakvog objedinjenog, pa da čujemo i stav Vijeća ministara. Pa u tom smislu i ja bih željela da čujem konkretno o Zakonu, kako bi se oko svega mogli, na neki način, očitovati, i mišljenje Ministarstva pravde, evo uvaženog ministra koga nismo imali priliku možda zbog toga što medije i javnost nije interesiralo ili pak što ministar nije imao priliku da tako nešto kaže, kako bi svi zajedno mogli odlučiti na jedan normalan način, jer je ovo zakon koji treba biti sustavan, to je zakon pred kim svi građani ove Bosne i Hercegovine trebaju biti jednaki. To je zakon koji mora biti pravičan, provodiv, norma mora biti određena, a ne onakva kakva ostavlja mogućnosti zlouporaba, a na taj način i kršenja temeljnih ljudskih prava. Hvala lijepo. 63
Hvala. Evo, imamo prijavu ministra za obraćanje Domu. Izvlite ministre.
Pa nije to njegova tačka dnevnog reda.
Pa, po Poslovniku imaju ministri pravo da diskutuju.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Kako smo i imali priliku danas čuti Ustavni sud BiH u plenarnom sazivu, rješavajući po zahtjevu gospođe Borjane Krišto, na sjednici održanoj 1. lipnja 2017. godine donio Odluku kojom je utvrdio da odredbe člana 84. stav (2), (3) i (4), zatim 117. točka d), 118. stavak (3), 225. član stavak (2) i 226 stavak (1) Zakona o kaznenom postupku BiH nisu sukladne odredbama članka I Ustava BiH. Odluka je objavljena u Službenom glas niku. Odlukom se nalaže Parlamentarnoj skupštini BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci usk ladi navedene odredbe, te obavijesti Ustavni sud BiH o poduzetim mjerama s ciljem izvršenja ove Odluke. Vijeće ministara BiH na 108. sjednici, održanoj 19.07.2017. godine, upoznalo se da su Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na 51. sjednici i Kolegij Doma naroda na 48. sjednici razmatrali predmetnu Odluku Ustavnog suda, te odlučili istu dostaviti Vijeću ministara BiH na realiziranje. Vijeće ministara je zadužilo Ministarstvo pravde da realizira obaveze koje za Vijeće ministara proizlaze iz Odluke Ustavnog suda. Radi navedenog ukazala se potreba i opravdanje za formiranje stručne radne skupine koja će u ostavljenom roku poduzeti mjere kojim će se izvršiti navedena Odluka. Nakon toga sam donio rješenje kojim sam imenovao Radnu grupu sastavljenu od predstavnika Ministarstva pravde BiH, predstavnika entitetskih ministarstava pravde, zatim Pravosudnog povjerenstva Brčko Distrikta i naravno ne izostavljajući Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće. Nakon određenog proteka vremena ukazala se i zainteresiranost od strane Tužiteljstva BiH i Suda BiH za angažmanom u Radnoj grupi. Oni su bili support, oni su bili podrška, i ne samo oni, nego i neke međunarodne organizacije i nevladine organizacije. Nakon završenog posla, da bude sve jasno, mi smo dobiveni materijal uputili na potrebna mišljenja kako bi ga mogli kompletirana uputiti na Vijeće ministara. Sva mišljenja su bila pozitivna. Isto tako smo Zakon po pravilima imali u javnim konzultacijama 21 dan. Vrlo važno je naglasiti da u javnim konzultacijama nismo imali ni jednu primjedbu na ovaj Prijedlog zakona koji je radila Radna grupa sačinjena od srane Ministarstva pravde. Jasno nakon što je Zakon bio kompletiran sa svim potrebnim mišljenjima i javnim konzultacijama ja sam ga uputio na Vijeće ministara. On je se našao na draft dnevnog reda, međutim kada smo došli na sjednicu Vijeća ministara bili smo, odnosno ja sam bio preglasan, odnosno glasali smo da li će se uopće taj Zakon uvrstiti na dnevni red Vijeća ministara. Znači, meni kao resornom ministru nije bilo omogućeno da na sjednici dam svoje komentare, odnosno da dobijem nekakve prijedloge, ili sugestije, ili mišljenja na Zakon o kaznenom postupku, kako ste i sami rekli, kako ste sami naznačili vrlo bitnom sistemskom zakonu za Bosnu i Hercegovinu. Iz kojih razloga se to 64 dogodilo, da li je se to dogodilo zato što je SDA imao svoj prijedlog zakona u Zastupničkom domu ili ne ja to ne mogu špekulirati, ja ne mogu o tome govoriti, ali samo znam da nisam stao na tome, nego sam opetovano preključe tražio od predsjedatelja Vijeća ministara da se Zakon o kaznenom postupku, koji je sačinila Radna grupa od strane Ministarstva pravde, ponovo nađe na dnevnom redu Vijeća ministara, da o njemu razgovaramo, da vidimo koji su to, ako jesu, nedostaci u tom Zakonu, da ih pokušamo ispraviti i da izađemo iz ove potencijalno pravne problematike za Bosnu i Hercegovinu. Mislim da nemam više potrebe bilo šta govoriti, mislim da sam sa o vim sve rekao. Ako ima dodatnih pitanja, je ne bih sada ovdje ulazio u meritum zakona ali mislim da je hitnost i opravdanost s ovim pokazana. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Sada se pripremite za glasanje o hitnoj proceduri. 3 za, 28 protiv, 7 uzdržanih. Znači ne postoji opšta većina, hitna procedura nije prošla. Ide mo, glasamo o skraćenom postupku. Molim vas da se pripremite. 3 za, 28, protiv, 7 uzdržanih. Ne postoji opšta većina. Znači, Zakon ide u redovnu proceduru. Ovim završavamo tačku 4. Idamo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-531/18, od 19.02.2018. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 59. sjednici Doma, održanoj 21.03.2018. godine. Ustavnopravna komisija dostavila je 18.04.2018., Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima sa tri amandmana i predlaže Predstavničkom domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu po tački 5. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prije dlog zakona o izmje nama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 27.02.2018. godine (drugo čitanje)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa meni je, kako bih rekao, na određen način i žao što evo već ne znam ni ja koji put raspravljamo o Prijedlogu dopuna Zakona o sportu, s tim što je, zaista ovdje se radi o još jednoj, jednom članu koji sam ja predložio, ali nakon diskusije sa sportskim radnicima predloženo je da se tu promijeni jedan član, odnosno da se dogradi jedan član na osnovu čega bi se i na osnovu koga bi se vršilo licenciranje trenera koje je u skladu sa pravilima Evropske i Svjetske fudbaske asocijacije. Ona dva druga člana koja su preostala, ona su u suštini ostala kao i što je bilo u prethodnom zakonu, prijedlog teksta zakona, ali evo smatrao sam da i ovako inoviran zakona ima i potrebu i da ima i priliku da se oko svega toga porazgovara još jednom. Istina na Ustavnopravnoj komisiji je bilo podjeljeno mišljenje, nije bilo, bilo je svega šest članova prisutnih, 3 su bili za, 3 su bili protiv, tako da, istina, nije se moglo doć i do pozitivnog ili negativnog mišljenja, a ustvari suština je da nije bilo potrebnih broja glasova da bi se podržao ovaj ustavni osnov Zakona, što meni i baš i nije jasno da ustavnog osnova nema, drugo je stvar što se principi možda u svemu tome ne mogu podržati. Ali ja samo znam jedno, da je ovo jedna od posljednjih prilika da ovaj Parlament pošalje pozitivan signal i mladim ljudima koji se bave sportom, da i ova zemlja želi da skrbi o sportu i da pomogne sportu na određen način. U svakom slučaju u poslednjih pet, šest dana ste mogli pročitati jako puno tekstova o tome da je zbog poreskih nedostataka sport u Bosni i Hercegovini potpuno ugrožen, ne samo reprezentativne selekcije nego i klubske selekcije. A ja mislim da prijedlogom ovakvog jednog člana bi se ta stvar, to pitanje pozitivno riješilo i sport bi imao na kraju krajeva neko svoje mjesto, ovaj, gdje ja mislim da mu i pripada I zato ja molim da još jedanput razmotrimo prijedlog ovoga, dopune ovoga Zakona i da ovom, ovoj dopuni, odnosno novom tom zako nu date šansu da zaista pokažemo, to je jedan mali korak, jedan mali potez, ali bi na taj način pokazali da ovaj visoki 66 Dom želi da izrazi svoju brigu i svoju spremnost da pomogne sportu i mladima u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, vrlo kratko sam se javio zaista da kažem i pozovem sve nas da podržimo ovaj mali korak u smislu poboljšanja ove oblasti. Dakle, radi se o univerzalnim principima, ovo su pristupi koje imate u svim, u svim iole, kako bih rekao, ozbiljnim zemljama. Dakle, ovdje nema nikakve politike, znam da kad se ovo pokušava rušiti onda se onako bez ikakve rasprave o suštini samo to odbije, kaže se imamo neki problem sa nadležnostima, itd. Dakle, ovaj ovakav pristup treba svima i zamolio bih, evo, u tom pravcu da, govorio sam o tome i na Ustavnopravnoj komisiji, da ovdje malo pokažemo tu neku, rekao bi, veću odgovornost, da razumijemo stanje u kojem se nalaze ljudi kad je u pitanju sport. Slične će biti diskusije i kad budemo govorili o ovome Zakonu o visokom obrazovanju, evo dakle podržaću i jedan i drugi ovaj zakon i pozivam ljude da, s obzirom da je bilo 3:3 tamo na Ustavnopravnoj komisiji, da danas odbijemo ovo negativno Mišljenje, da očuvamo ovaj Zakon kao takav u proceduri i da ga u konačnici usvojimo.
Hvala. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, Vi ste u svom uvodnom izlaganju rekli da se ovdje radi o drugom negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Međutim, prvi put kada je Komisija razmatrala ovaj Zakon, Komisija je utvrdila usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, ali nije podržala principe Zakona i imate Mišljenje Ustavnopravne komisije, dakle, kada je to prvi put utvrđivano. Dom nije prihvatio negativno Mišljenje Komisije o principima Zakona i vratio je to Komisiji na ponovno razmatranje u skladu sa raspravom koja je vođena na Domu. Kada je to se ponovo našlo, ovaj isti Prijedlog zakona, pred Ustavnopravnom komisijom, Komisija tada nije utvrdila usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i time nije imala uslove da razmatra principe Prijedloga zakona. Ali u svakom slučaju šta sada govorimo ovdje i ovo je prvi put da se Dom suočava sa ovom situacijom, je da ovdje ne možemo govoriti o dva zaredom negativna mišljenja Ustavnopravne komisije, jer prvi put kad je Komisija ovo razmatrala dala je pozitivno mišljenje na usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Kada je to razmatrala drugi put, a jedini razlog što je to razmatrala drugi put je što principi nisu bili utvrđeni, tada nije utvrdila usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. I stoga ja smatram da ovdje nisu ispunjeni uslovi, koje ste Vi naveli u Vašem uvodnom izlaganju, iz člana 113. stav (4) da se danas obustavi zakonodavni postupak. Dakle, mi ovdje imamo uslove da ovo ponovo vratimo Ustavnopravnoj komisiji, jer imamo samo situaciju 67 gdje je Ustavnopravna komisija jedanput, jedanput samo nije podržala principe i opet jedanput samo nije utvrdila usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Dakle, nemamo uslove iz člana 113. stav (4) da se postupak može ponavljati najviše dva puta. Ovdje u oba slučaja ustavni osnovi i principi samo jedno negativno Mišljenje Komisije. Ja stoga u ime Kluba, svjestan činjenice da je ovo prvi put da se Dom sa, u ovom mandatu barem, suočava s ovim pitanjem, a kad kažem u ovom mandatu, to znači po ovom Poslovniku, jer ovaj Poslovnik je na snazi tek od ovog mandata, tražim pauzu u ime Kluba od 15 minuta da se Kolegij konsultuje i zauzme stav po ovom pitanju. Hvala.
Pa ne znam da Vi možete za Kolegij tražiti pauzu. Kolegij može tražiti pauzu ukoliko ima potrebu da se konsultuje. Ja Vam mogu dati objašnjenje ove situacije sa stanovišta ...
Pa dajem obrazloženje, da bi dao priliku Kolegiju, a hoćete li se vi konsultovati ili nećete to je do vas, ja sam tražio pauzu u ime Kluba ...
Nema potrebe da se konsultujemo, ali ovo je jasna situacija, znači ...
Dobor, eto ja tažim pauzu pola od pola sata sada, da se mi konsultujemo. Hvala.
Pa možete tražiti i sat, možete tražiti i ...
Ali ne mogu, po Poslovniku mogu pola sata.
Pola sata pauza.
Hvala.
Molim vas da zauzmete mjesta da krenemo sa nastavkom sjednice. Gospodin Arnaut, kao neko ko je tražio pauzu, nije prisutan. Ima li ko iz Kluba da obrazloži, ima li potrebu da obrazloži?
Prvo kako možete pitati ima li neko prisutan, a Vi gledate u mene. 68
A ja sam rekao, ima li ko da obrazloži, a ne ima li ko iz Kluba, vidim Vas.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Možda vam neće odgovarati pravno tumačenje, jer' ja nisam pravnik, ali svejedno. Dilema je da li je ustavni osnov i principi Zakona, da li se to tretira kao jedno mišljenje ukoliko se da, recimo kao što je bilo prošli put slučaj, ustavni osnov je u redu, principi Zakona nisu u redu. Sad je dato da ustavni osnov nije u redu, što meni nije potpuno jasno i nejasno mi je da može da postoji sukob sa Ustavom. Dakle, to je nešto što mi je potpuno neprihvatljivo i to se tretira kao da je oba puta i jedno i drugo negativno. E to je to, dakle dva puta, Zakon koji je razmatran na sjednici Ustavnopravne komisije može dva puta po ustavnom osnovu i dva puta tretiran biti po principima Zakona, o tome se radi, to je ustvari razlika u mišljenju, razlika u procjeni, jel' bi se sad ako to tako tumačite, sad bi se sa ovim procedurom u slučaju da to bude negativno zaustavila mogućnost da se razmatra ovaj Zakon i to je ono što je dilema. Evo ja sam to možda malo, kako bih rekao, laički ne pravno protumačio, ali u suštini je to tumačenje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Dobro, hvala. Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam lijepo. Prvo, meni je ovo mnogo jasno, ja ne znam šta je nejasno. Ključna riječ je „odnosno“, u ovom članu koji kaže – kada Kolegij Doma primi obrazloženje mišljenja Ustavnopravne komisije ili nadležne komisije o prijedlogu zakona iz kog proizilazi da Komisija nije utvrdila usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, odnosno da nije prihvatila principe. Dakle ili jedno ili drugo. Druga stvar, da se vratimo konkretno na situaciju koja ja bila, znači mi smo na prvoj sjednici Komisije prihvatili Ustavni osnov, a odbili principe. Ako je tačno, kao što kolega tumači, onda što smo na drugoj sjednici ponovo glasali o ustavnom osnovu? A mi smo na drugoj opet glasali o ustavnom osnovu i odbili ustavni osnov. Dakle, više je nego jasno da je to sve zajedno, dakle i ustavni osnov, ovaj, i principi su potpuno jedna cjelina i bilo koji dio da se ne prihvati smatra se da nismo prihvatili Zakon. To je to, meni je to jasno.
Dobro, hvala. 69 Znači, sve ovo što je rečeno je u redu, ja što sam rekao, na šta je dao primjedbu Klub SBB-a je u redu, znači ja ništa nisam rekao što je pogrešno, ja nisam navodio uopšte šta je odbijeno po ustavnom osnovu, a šta je odbijeno po principima, nego sam konstatovao da je dva puta Ustavnopravna komisija odbila prijedlog i to tako i stoji. Prijavljenih više nema Zaključujem raspravu po ovoj tački. Tačka osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 09.03.2018. dostavio Mišljenje. Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnop ravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je 18.04.2018. dostavila Mišljenje, Komisija je utvrdila principe Prijedloga zakona i usaglašenost sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Niko se nije prijavio za raspravu. Zatvaram raspravu po tački broj 8. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine, s Mišljenje m Ustavnopravne komisije
Hajmo dalje.
Poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Možda je sad ovo anahrono u ovo predizborno vrijeme da neko razgovara o obrazovanju i sportu, koga to još u ovoj zemlji interesuje, ali svejedno. Ja moram da izazim svoje razočarenje da je ova materija tretirana kao protuustavna i protuzakonita, to je meni potpuno nevjerovatno i da pored svega toga niko neće poduzeti protiv mene nikakve sankcije, jer ja djelujem protiv Ustava i protiv zakona. Kako ja mogu da djelujem protiv Ustava i protiv zakona ako postoji zakon i ako postoji činjenica da je od Evropske agencije za akreditaciju došao nevjerovatan odgovor, koga nikog u ovoj zemlji ne zanima i koga nikog u ovoj zemlji ne zanima i strašno loša situacija u obrazovanju, i mi time ne pokazujemo ni minimum želje da pokušamo da popravimo stanje u visokom obrazovanju, da ne govorim o obrazovanju općenito. To su zaista nevjerovatne stvari. Ja zato mislim da nije dobro kako to vi tretirate, kao Kolegij koji imate ekskluzivno pravo da tumačite Poslovnik na način kako ga tumačite, da je ovo sasvim nešto što se tretira kao protuustavno. Ja ne znam zašto ste to dozvolili da se oko ovoga rasp ravlja ako je protiv Ustava i protiv zakona. Ovdje se samo radi u Prijedlogu dopuna ovoga Zakona sa postojećim kategorijama koje već postoje u Zakonu, da uozbiljimo tu priliku oko pripreme aplikacije, ja se izvinjavam ako vas ometam, izvinjavam se ako vas ometam, ja mogu sačekati, da pripremimo buduću aplikaciju za akreditaciju za visoko obrazovanje u Bosni i Hercegovini za akreditaciju u Evropskoj asocijaciji. Ovo bi to sasvim sigurno popravilo, naravno ovo ne bi popravilo situaciju u visokom obrazovanju, al' bi otvorilo priliku da se jasno pokaže institucijama u Bosni i Hercegovini da Parlament želi da raspravi situaciju u Bosni i Hercegovini kada je visoko obrazovanje u pitanju. Ništa drugo, čak sam, čak sam, pošto mi je jedan kolega skrenuo pažnu, da jedan član koji je bio u prethodnom prijedlogu nije dobro zato što se traži od nižih institucija, nižih nivoa vlasti da se informira Parlament BiH o implementaciji ovog Zakona, kao i Bolonjskog procesa i da se na taj način stekne cjelovit uvid u stanje obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Taj član sam ja izbacio i krenuo u proceduru sa ovim novim prijedlogom. I ja vas zaista molim da pokažemo toliko razumijevanja za ovaj problem koji je izuzetno značajan i da Parlament pokaže da želi da o ovim stvarima raspra vi i da vodi računa o tom visokom obrazovanju, jer to je direktno upućeno, upućena na taj način briga za budućnost Bosne i Hercegovine, da mlade generacije ne traže način da se obrazuju van ove zemlje. Pa molim vas, rijetko koje dijete profesora sa univerziteta studira ovdje, svi znaju da je to potpuno jedna problematična situacija i da to nije kompliment danas studirati na univerzitetima u Bosni i Hercegovini i zato idu svi vani Dajte malo više razumijevanja da pokažemo malo više brige, a ne samo brige oko, evo da kažem, ovih drugih stvari koje se tiču lično nas, koje nas tangiraju lično. Ja mislim da bi to bilo krajnje ozbiljno i krajnje korektno s naše strane.
Dobro, hvala. Samo da Vam kažem, da Kolegij nema veze sa odbijanjem Vašeg Zakona, to je uradila Ustavnopravna komisija. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi sada pod ovom tačkom dnevnog reda raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije, tako tačka dnevnog reda i glasi – Prijedlog zakona sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. I ovo je prvi put da na ovom Domu raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije po pitanju usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, to je činjenica. Mi smo na prethodnoj sjednici Doma raspravljali o 71 negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije kada su u pitanju principi Zakona, i to smo uradili samo jednom, a kada je u pitanju ustavnopravni osnov raspravljali smo samo jedanput. Ja bih samo zamolio kolege da ne dobacuju
Gospodine Arnaut, ovo je 9. tačka, Vi govorite o, završena je rasprava o 7. tački.
Znam, govorim o ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa nije isto, ovo je prvo, prvi put odbijeno, Vi govorite o drugom odbijanju.
Govorim o prethodnoj tački, govorim i sad dolazim na ono što je poenta ove diskusije. I dok smo na prethodnoj tačci bili, kolega Džaferović Vama govori, dok profesor Đonlagić obrazlaže poslovničko pitanje, kolega Džaferović govori – hajmo dalje. To se jasno čulo u mikrofon i ja molim službe da to tretiraju kao moju intervenciju povreda Poslovnika i da moja intervencija zajedno sa stenogramom, gdje kolega Džaferović, znači, ona stra nica gdje govori „hajmo dalje“ da to uđe u zapisnik sa ove sjednice. Jer to hajmo dalje je odnos prema spo rtu i obrazovanju u ovoj zemlji. Sad dolazim na ovu tačku dnevnog reda, ne možete me više upozorit za nepridržavanje dnevnog reda, dosad se nisam pridržavao sad počinjem. Kad je u pitanju obrazovanje, juče smo, prekjuče smo na Ustavnopravnoj komisiji zaista imali jednu situaciju gdje je članica Komisije čak rekla profesoru Đonlagiću da ga nije slušala dok je obrazlagao Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i onda imamo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije o usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. A govorimo o Prijedlogu zakona koji uopšte nije novi zakon, već se radi o izmjenama i dopunama postojećeg Zakona koji je usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine jer je takav, kao takav na snazi, i ovdje se samo radi o popravkama onoga što se u praksi pokazalo da ne funkcioniše. I niko ne nastupa sa stanovišta da Bosna i Hercegovina, ne može se više reć, pada na ljestvici kvaliteta fakulteta i drugih visokoškolskih ustanova, više nismo ni na kakvoj ljestvici, ni na kakvoj ljestvici više nismo i obrazovanje u Bosni i Hercegovini u ovakvoj situaciji zato što se ovakvim pitanjima pristupa sa mantrom – hajmo dalje. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak krivog navoda, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja se stvarno trudim da ne ulazim u polemike i ja znam da bi gospodin Arnaut volio da samnom ima polemike, ali ja se trudim da ne ulazim sa njim u polemike bilo kakve vrste. Ja 72 znam da on stalno posmatra moje poteze, pa i čuje ono što ne bi trebao da čuje, jer kada se mi konsultujemo ovdje za govornicom, to je naša konsultacija, i znam da ima razloge zašto to čini, ja sam o tome nekoliko puta ovdje govorio. Radi se o jednoj situaciji koja je po Poslovniku poprilično jasna i ako je išta problem, gospodine Arnaut, onda je problem, onda problem nije u odnosu Šefika Džaferovića prema sportu, nego je problem u odnosu Vas prema sjednicama Ustavne komisije. Prošli puta ili pretprošli puta na Ustavnoj komisiji ovaj Zakon je dobio ustavni osnov, a nije dobio principe, to smo mogli da čujemo ovdje na sjednici Parlamenta, da se malo podsjetimo, a Vi ste unatoč tome ponovo ustavni osnov na prošloj sjednici Komisije stavili na glasanje i on tada nije dobio podršku. Toliko o tome koliko se prati rad i kako se ko odnosi prema poslu. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite
Upućeno gospodinu Šefiku Džaferoviću. Imamo sad ovdje jednu konstataciju da poslanik izabrani u Parlamentarnoj skupštini BiH čuje, on, citiram – čuje ono što ne bi trebao da čuje. Koliko tu transparentnosti ima, a govori gospodin Džaferović o nečem što je dio javnog diskursa, kaže – Kolegij se konsultuje, a zastupnik čuje ono što ne bi treba lo da čuje. Pa ako neko ne prati, pratite li kad Vam je uključen mikrofon, ako već mislite da ja ne bih trebao nešto da čujem, onda trebate obratiti pažnju je li Vam mikrofon uključen ili nije uključen. Što se tiče toga kako se sjednice Ustavnopravne komisije vode, Vi imate pravo na poslovničku intervenciju i na sjednicama Ustavnopravne komisije, samo je pitanje jeste li Vi uopšte pratili šta se dešavalo na sjednici Ustavnopravne komisije ili ste tada razmišljali, al' niste imali nikoga pored sebe kome bi mogli reć – hajmo dalje. Ali ja zaista smatram da je neprihvatljivo sa stanovišta demokratskih principa, sa stanovišta transparentnosti, da član Kolegija kaže da poslanik, za ono što je izgovoreno na stolicama na kojim sjede članovi Kolegija, da zastupnici čuju ono što ne bi trebali da čuju. Hvala lijepa.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Kada čovjek raspravlja o ovim pitanjima, a posebno kada je u pitanju školstvo, morao bi biti jako obazriv, pa i mi koji se zovemo poslanici Predstavničkog doma ili oni koji su direktno birani od, da tako kažem, naroda, ne narodâ, nego naroda u Bosni i Hercegovini jer na ovaj način mi činimo, određujemo i usmjeravamo sudbinu, ne više nas, mi smo to prerasli, nego njihove djece, tih mladih naraštaja. U više navrata sam ovdje govorio o školstvu, davao više primjera, sad se neću igrati primjerima, nego ću vas samo pitati – šta ćemo sa brukom djece koja se školuje, a ono za što se školuje ne može da upotrijebi? I onda čitajući ovo obrazloženje sam se 73 pitam gdje ja to sjedim. Znači, Komisija, sa 3 glasa za, 3 glasa protiv, bez uzdržanih, nije utvrdila da je Prijedlog okvirnog zakona i tako usklađen. Nije usklađen sa članom XI. Ustava, nije usklađen sa članom XXIII Poglavlje 7., alineja 3. stav (5) nije usklađen sa Aneksom I, Aneksom III, Aneksom VII. Ovo izgleda mi možemo u tom paušalnom smislu da se određujemo u ovom Parlamentu i na tim komisijama kako se kome navije i kako je kome ćeif, a ne kako je to u ustavnom određenju. Vrlo je čudno da kada idete sa zakonom o izmjenama i dopuna ma zakona uopšte se ne predlaže zakon, nađete da nije, nema ustavno g osnova. Da li to znači da je Okvirni zakon koji već imamo protivustavan? Ako je to tako dajte da pokrenemo prema Ustavnom sudu da oborimo taj Zakon, ocjenu ustavnosti. Kako je to moguće da mi ne želimo da priđemo zajednici visokoškolskih ili univerzitetskih, ili kako god hoćete, institucija koje objedinjuju u konačnosti evropski sistem. Očito mi imamo velikih problema, velikih problema zato što u nastajanju ovog, da ga tako nazovem, demokratskog društva nastao je i ogroman broj onih koji su ekstremno profitirali, pod navodnim znacima, na znanju, odnosno da se koristim tim našim mahalskim jezikom, štancanju diploma, štancanju magisterija, a vjerujte mi i štancanju doktorata. Uđite, to svi znate, ukucajte ove novonastale doktore, pa tražite gdje im je taj rad u nekoj nomenklaturi neke biblioteke, nekog instituta, negdje, ne samo u Bosni i Hercegovini, nego bi trebao da bude i van Bosne i Hercegovine. Zanimljivo je da nemate nigdje nijednog. Ukucate nekog sa, ne znam, Zagrebačkog univerziteta nađete ga – Francuska nacionalna biblioteka, taj i taj broj, pod tim i tim brojem, tam, tam, tam, imate ga. Uđete Nacionalna biblioteka njenog kraljevstva nađete ga. Naše iz Bosne i Hercegovine nemate nigdje. Hoćemo li da činimo ovu zemlju zemljom beznađa? Cijenjena gospodo, svi smo mi putujući, ono što kaže narod odlazeći, i pitanje je dana kada će onaj iznad nas podići rampu i reći – dođite, pređite na ovu stranu. Ostaje mladost. Mi ukopavamo budućnost mladosti, mi njima ovdje trasiramo put beznađa. Ukoliko nam je to cilj onda je najpametnije da se mi ovdje ne sastajemo. Šta mi činimo ustvari? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Da u Sarajevu danas imate bezbroj diplomiranih pravnika sa Sokoca, zamislite sredinu koja ima manje stanovnika nego Titova ulica u Sarajevu [[govornik se upozorava na vrijeme]] koja štanca toliki broj diploma Pravnog fakulteta. Aferim braćo, aferim svima nama, idemo u budućnost, idemo ka Evropskoj uniji [[govornik se upozorava na vrijeme]] ubrzanim i krupnim koracima.
Hvala Diskusija, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa, mislim da je potrebno par riječi reći na ovu temu, jer nažalost institucije nadležne za obrazovanje u Bosni i Hercegovini ne pokazuju interes da nešto rade, čine, donose zakone, ispravljaju negativnosti, jednostavno da usklade obaveze i potrebe kako zbog Bosne i Hercegovine, tako i zbog procesa evropskih integracija. Ja ću vas podsjetiti da sam poodavno, čini mi se da je to bio februar mjesec, tražio od Ministarstva civilnih poslova informaciju o razlozima neprimanja naše Agencije za akreditaciju i razvoj visokog obrazovanja u ENQA-u, to je Evropska agencija za razvoj visokog obrazovanja. Tamo je ENQA navela par vrlo bitnih, mogu slobodno reći suštinskih stvari, čak je pomenula i politički uticaj, ovaj, koji bi se, evo, u narednom dvogodišnjem periodu trebao otkloniti pa da naša Agencija ponovo aplicira. Kakve su posljedice o tome smo tada govorili, da to ne ponavljam, međutim Ministarstvo civilnih poslova po tom pitanju nije poduzelo ništa. Hajd što nije uvažilo mene kao poslanika i predlagača jedne, zahtjeva za jednom takvom informacijom, već ne uvažava obrazovanje u Bosni i Hercegovini, i 74 zato i jesmo u jednoj ovakvoj situaciji. Oblast obrazovanja, obrazovnog sistema je u vrlo teškoj i alarmantnoj situaciji i upravo zbog toga što nismo u ovome periodu uspjeli da, evo, našu Agenciju približimo Evropskoj agenciji, a svakodnevno, evo ovdje kad ustanemo, govorimo o evropskom putu, o želji da uđemo. Prema tome, jednostavno rečeno, Vijeće ministara, pogotovo u zadnjem periodu, a i do sada nije radilo ništa, uglavnom su to neka putovanja, slikanja, priče, demagogija, a suštinske stvari koje ovu državu vuku naprijed u Evropsku uniju se ne rješavaju. Sistem, segment obrazovanja je samo jedan mali detalj u svoj toj priči koju bi Vijeće ministara trebalo da rješava. Evo, nažalost nema nikoga iz Ministarstva civilnih poslova da danas iskoristimo priliku pa da kažu, ovaj, evo tu informaciju nismo napravili iz tog i tog razloga. Nije tu samo odgovornost Ministarstva, nije samo odgovornost Agencije, tu je odgovornost i Upravnog odbora i par tamo nekih vrlo bitnih subjekata u toj priči. Međutim, ono što ja vidim u posljednje vrijeme, pošto se malo bavim ovom problematikom, nikoga više ne interesuju akreditacije ustanova. Oni će krenuti jednu priču akreditacije obrazovnih programa, ući će u tu priču, a ovo što danas imamo 26 univerziteta, što u nekim malim opštinama imamo po šest pravnih, ekonomski, itd., fakulteta, što nam na javnim fakultetima upravo zbog toga, zbog postojanja jedne takve hiperprodukcije fakulteta sve je ma nje kadrova, što je kvalitet obrazovanja vrlo loš, onaj, to izgleda nikoga u ovoj državi ne sekira ili nema potrebu, nemaju potrebu da to rješavaju. Kad kažem niko mislim na vlasti koje su trenutno aktuelne. I ovo je jedna od vrlo bitnih stvari koju bi trebali podići malo kao važan problem, jer obrazovanje je jedan od stubova društva, a on nam se svaki dan sve više urušava. Ja se evo zahvaljujem gospodinu, profesoru Đonlagiću, na inicijativi i kada je Zakon o sportu u pitanju, kad je u pitanju i ova incijativa vezana za ovaj Zakon, što je smogao snage, prepoznao problem i na neki način nas sve proba uvjeriti da shvatimo da problem postoji i da probamo da ga rješavamo. Međutim, mi ga danas osporavamo, ne dozvoljavamo, ovaj, neko je izmislio da to nije ustavni, da nema ustavnog osnova, svi znamo da u procesu obrazovanja kroz okvirne zakone su definisani i osnovni postulati na državi, šta je dalje preneseno na niže nivoe vlasti, u entitet Republika Srpska, u kantone, itd. Sve mi to dobro znamo i nemamo pravo da onda kažemo da ovo zakonsko rješenje nema ustavni osnov [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ono o čemu bih ja, evo kad bi ušli u ovu priču, a to bi razmijenio mišljenje sa profesorom Đonlagićem, mislim da je potreba formiranja i univerzitetske komore koja bi na jedan vrlo bitan način, po meni, eliminisala [[govornik se upozorava na vrijeme]] politiku i uticala na izbor kadrova kako u obrazovnom, tako i ... sistemu unutar fakulteta i univerziteta. Hvala predsjedavajući, izvinjavam se.
Hvala. Momčilo Novaković, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege. Mi imamo na dnevnom redu negativan Izvještaj Komisije, nemamo situaciju u visokom obrazovanju. Ako neko od kolega želi da se bavimo raspravom o visokom obrazovanju, dajte da predloži na dnevni red tu tačku, da se pripreme materijali, pa da raspravljamo o situaciji u visokom obrazovanju. Ovdje je na dnevnom redu Izvještaj, negativan Izvještaj Komisije, a on je bio negativan kad se radi o ustavnopravnom osnovu. I u tom smislu diskusije moraju ići, da li neko smatra da jeste ili nije, itd., ali nikako da raspravljamo koliko je značajno da imamo kvalitetnije visoko obrazovanje. Pa svima nama je jasno ovdje kakav je kvalitet našeg visokog 75 obrazovanja i šta mi očekujemo od visokog obrazovanja i kakvo bismo mi visoko obrazovanje htjeli. Ali gospodo danas to nije na dnevnom redu. Ja molim predsjedavajućeg da diskusije koje ne idu u ovom pravcu, nisu poslovnički, da ih prekidate.
Hvala. Diskusija, Fehim Škaljić. Izvolite
Zahvaljujem se. Neću se uvažene kolege obraćati vama, obraćam se građanima Bosne i Hercegovine čijom sam voljom ovdje kao i vi. Danas ponovo u ovom Parlamentu i vezano za ovu tačku dnevnog reda formalizam je važniji od vaših potreba ..., od znanja kojem otvara budućnost i obrazovanja koje ... [[ne razumije se]] Dobra namjera pro fesora Đonlagića, čije je životno iskustvo iz obrazovanja bogato, danas se ovdje, poštovani građani, svodi na formu, a ne na traženje odgovora kako da nas ta forma ne koči. I nije samo to. Zato s razlogom možete zaključiti da ovaj Parlament nije posvećen vama i vašoj potrebi, nego svojim unutrašnjim odnosima i birokratizaciji koja postaje suština. I danas vezano za ovu tačku dnevnog reda, ono što je pomoćno sredstvo u radu jednog organa zakonodavnog postaje suština tog posla. I Poslovnik, i principi, i osnove postaju razlog da se eliminiše ono što bi trebala biti potreba građana, a ne traženje rješenja koja će to omogućiti. Ne mora to danas proći, i vi to danas zaključite da nećete da raspravljate o ovome što je profesor Đonlagić rekao, ali će i vas i sviju nas život preskočiti i okrenuti se onim putem koji je nužan, to je civilizacijsk i tok, znanje, participacija u sposobnosti pojedinca i život od rada. Mi moramo biti odgovorni prema tome. Danas, ne samo kroz ovo, nego cijelu raspravu, se pokazuje da naša od govornost prema građanima je na niskom nivou.
Hvala. Rasprava, gospodin Đonlagić. Ona prva je bila kao predlagač. Izvolite.
Ja zaista ne bih sad oduzimao vaše dragocjeno vrijeme i diskutovao o meritumu ali bih vas nešto zamolio sve koji ste u ovoj sali, ne mogu da se pomirim sa činjenicom da sam djelovao protuustavno i protuzakonito. To je nešto nevjerovatno, da su životna pitanja mladih ljudi i potreba ove zemlje da brine o svojoj budćnosti, a moje nastojanje to bilo upravo, da je to protuzakonito i da je protuustavno. Pošteno recite jednostavno – eto, neću da podržim Zakon, a ne moram ni objašnjavati. Niko nikoga ne tjera da objašnjava zašto nešto neće da podrži, ali nemojte dozvoliti da ovakva jedna kategorizacija jednog izuzetno ozbiljnog pitanja bude – nije razmatrano zato što nije u skladu sa Ustavom i nije u skladu sa zakonom. Eto, ja vas molim nemojte samo to da dozvolite da se desi, a, evo, ja uopšte ne apeliram da podržite Prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Mirsad IsakoviĆ, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, moje kolege su već rekle sve što je trebalo reći. Dakle, naš stav zajednički je da je ovo jedna od najvažnijih, dakle, danas u društvu jedna od najvažnijih tema o kojoj treba raspravljati i koju svakako treba postaviti na pravo mjesto, jer obrazovanje je budućnost ove države. I prema tome ako mislimo o budućnosti moramo misliti i o obrazovanju. No, ja bih postavio samo jedno pitanje, ako je već Ustavnopravna komisija dala ovakvo mišljenje, znam da nije uobičajeno ali ja bih volio da znam šta je tu ustavno, protivustavno u predloženom Zakonu. Jednostavno to, ne možemo da se pomirimo s tom činjenicom da je nešto protivustavno, odnosno da nije u skladu sa ustavnim principima ono što je, dakle, sasvim dobra namjera i ono što je izvjesno za ovu državu i perspektiva ove države. Evo, hvala, samo toliko, dakle da upotpunimo naš angažman na ovom pitanju.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Ovim zaključujem raspravu po tački 9. Idemo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine , broj: 01,02-02-1-1830/17, od 27.03.2018. godine Zakon o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine usvojen je na Nastavku 53. sjednice Predstavničkog doma, održanom 14.12.2017., i na 36. sjednici Doma naroda, održanoj 20.02.2018. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je formirana Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona. Zajednička komisija je dostavila Izvještaj 29.03.2018. Komisija je postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine kako je usvojen u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Nikole Špirića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 59. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja glasi: ''Stanje bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava ministra bezbje dnosti BiH Dragana Mektića'', broj: 01-50-1-793/18, od 21.03.2018. godine
Hvala predsjedavajući. Vrlo kratko. Mislim da bismo trebali svi zajedno ovdje dobiti odgovor zašto nema izvještaj jedne komisije danas ovdje pred poslanicima, riječ je o Izvještaju o radu Zajedničke komisije za nadzor nad Obavještajno bezbjednosnom agencijom. Mislim da bi bilo korektno da prođemo i kroz tu oblast, jer treba reći da imamo, znači, još jednu komisiju koja nije tretirana ovim dnevnim redom. Mislim da treba da dobijemo adekvatno obrazloženje.
U redu. Zaključujem tačku 12. Prelazimo na tačku 13.,
/nije uključen mikrofon/
Nema niko prijavljen za raspravu. Znači, tačka 13.,
Pitao sam Kolegij Predstavničkog doma – zbog čega na današnjoj sjednici nema Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad OSA-om, a postoje svi ostali izvještaji na današnjem dnevnom redu, svih zajedničkih komisija oba doma. Da li bismo mogli dobiti odgovor. Jedino što pitam, znači – da li nam možete dati odgovor zašto nema tog izvještaja.
Pa, evo ja ću vam dati odgovor. Znači, Komisija nam nije dostavila izvještaj. Da je dostavila bio bi na dnevnom redu. Tačka 13., Hazim Rančić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, Uz dužno poštovanje kada Vi pređete na tačku dnevnog reda onda je rasprava o tački dnevnog reda, a ne o tome da li nešto ima ili nema. O tome smo mogli pričati prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Hvala.
Dobro, hvala. Zaključujem tačku 12. Idemo na tačku 13., Ad. 13. Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Komisije za pripre mu izbora Savjeta ministara BiH, broj: 01/7-50-3-140-8/18, od 17.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01-50-19- 2975/17, od 18.01.2018. godine, c) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1-50-19-224/18 od, 30.01.2018. godine, d) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01/6- 50-19-224/18, od 06.02.2018. godine, e) zvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01-50-19-574/18, od 22.02.2018. godine, f) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-19-224/18, od 28.02.2018. godine, g) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01/3 -50-19- 224/18, od 07.03.2018. godine Izvještaji o radu stalnih komisija Doma za 2017. dostavljeni su vam ranije. Otvaram raspravu. 79 Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, evo, gledajući, dakle, prethodnu i ovu tačku sasvim je jasno da su komisije postupile u skladu sa članom 32. stav (2) Poslovnika koji kaže – komisija jednom godišnje Domu podnosi izvještaj o radu. Dakle, sve komisije izuzev Komisije za nadzor nad radom OSA-e koja je vjerovatno najosjetljivija komisija, pogotovo što je to jedina komisija čije je uspostavljanje, postojanje i djelovanje, način rada, propisani zakonom a ne samo Poslovnikom. To je jedina od svih i zajedničkih i privremenih čije je postojanje i djelovanje propisano zakonom. E sad, sve ove komisije, ja znam po svojoj, su dostavljale izvještaje u različitim intervalima i onda je Dom objedinio, kada je dobio sve izvještaje objedinio to i stavio kao ove dvije sukcesivne tačke dnevnog reda. Inače mi smo imali uslove da pojedinačno raspravljamo o različitim izvještajima komisije kako su isti pristizali, je li tako. Ja znam da je jedna komisija dostavila izvještaj u januaru, moja je, ja mislim, u februaru, neka u martu, međutim Kolegij je očito odlučio da sačeka sve izvještaje, da ih objedini i stavi skupa na dnevni red, je li tako, inače bi ih imali sukcesivno na različitim sjednicama Doma. E sad, Kolegij nije, Kolegij je čekao sve ostale ali izgleda iz nekog razloga je odlučio da ne sačeka ovaj Izvještaj o radu Komisije za nadzor nad radom OSA- e, iz čega proizilazi da Kolegij ne očekuje da će ga ikada i dobiti, inače bi postupio kao u skladu sa praksom da čeka dok se sve ne nakupi pa da stavi na dnevni red. E, i sad se tu postavlja pitanje ...
Gospodine Arnaut, ovo oko zajedničkih komisija oba Doma je bila prethodna tačka gdje je bila ta tema. Ovo su posebne, znači upozoravam Vas da se ne pridržavate dnevnog reda.
Ama, znam ja gospodine Bosiću i Vama i gospodinu Rančiću, odnosno vašim strankama je u interesu da OSA nema nadzor, ali nemojte opet na formu sve ovo, ovaj, prebacivati. Jer, pazite, Komisija ne vrši nadzor nad radom OSA-e, ovaj Dom ne vrši nadzor nad radom Komisije jer nemamo izvještaj, što znači da naša Obavještajna agencija djeluje bez ikakvog nadzora, bez ikakve kontrole. I sad vam ja, ja insistiram, ja se držim dnevnog reda, ja primjećujem činjenicu da je šest komisija Predstavničkog doma dostavilo svoje izvještaje u intervalima preko tri mjeseca i Vi kao Kolegij niste dostavljali Domu na razmatranje kako su pristizali, već ste sačekali da svi pristignu i onda ih zajedno stavili, a to niste uradili po pitanju jedne komisije. Zbog toga se ja držim ove tačke dnevnog reda. Ova tačka mi pokazuje da ne očekujete izvještaj Komisije za nadzor nad radom OSA-e. Prema tome, ovdje se zaista postavlja pitanje da li Kolegij ...
Gospodine Arnaut zaista svjesno kršite Poslo vnik i Vi to znate. Tačka o tome je prošla i ukoliko dođe izvještaj Komisije za nadzor biće stavljen naknadno na ovaj Parlament. Znači, nemojte ...
... mene uopšte ne pratite. Evo, ja vas sada pitam po pitanju ove tačke dnevnog reda na kojoj smo sada, šest izvještaja komisija Predstavničkog doma zašto nismo razmatrali izvještaj Komisije za saobraćaj koji je dostavljen u januaru na januarskoj sjednici, pa onda izvještaj Ustavnopravne komisije na februarskoj sjednici, itd., nego ste sačekali da ih sve objedinite. S obzirom da to niste uradili po pitanju prethodne tačke ukazuje da vi uopšte ne očekujete da ćete ikada dobiti u ovom mandatu Izvještaj Komisije za nadzor nad radom OSA-e iz čega proizilazi da ta OSA nema nadzor parlamentarni. Ja vam govorim čovječe o tako ozibljnoj prijetnji po sigurnost Bosne i Hercegovine, Vi ovdje mene upozoravate da se držim dnevnog reda.
Dobro, ja nisam za Vas čovjek, mislim ja sam za Vas, mogu biti i kolega, i poslanik, i predsjedavajući, ali mislim da u skladu sa Kodeksom se oslovljavamo međusobno. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani, uvaženi koalicioni pertneru, kolega Arnaut, izjaviste da znate šta je meni cilj i šta mi odgovara. Ja moram odgovorno da kažem da Vi to ne znate, jer nisam Vam ja to rekao. Prema sve i jednom tijelu našeg Doma, bilo da se radi o zajedničkim ili komisijama samo Doma ponašam se na način da poštujem Poslovnik i njihovu poziciju u skladu sa Poslovnikom. I, naravno, uvažavam i Komisiju za nadzor nad radom OSA-e, i glasao sam za tu Komisiju, i znam da tamo treba biti predsjedavajući iz opozicije. I, evo, Vi predložite i provjerite hoću li ja glasati za tog, evo i novog predsjedavajućeg Komisije. Znamo da je prethodni predsjedavajući promijenjen i znamo kako su se kolege iz SNSD-a ponijele spram tog pitanja. Naravno, ta Komisija može raditi, ima prvi i drugi zamjenik kao i u drugim komisijama, mogu održavati svoje sjednice, ali bez obzira na sve to podržavam da izaberemo i predsjednika i to iz reda opozicije. I samo vi predložite i vidjet ćete hoću li glasati. Hvala.
Dobro gospodine Rančiću, samo da znate da je, da Komisija sama bira predsjednika, znači nemamo veze mi s tim. Ispravak krivog navoda, Staša Košarac. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Cijenim da mogu da snosim odgovornost što kršim Poslovnik ali ste veoma brzo prešli preko prethodne tačke dnevnog reda i dozvolite da kažem samo nekoliko stvari. Mi danas ne znamo da li Obavještajno bezbjednosna agencija u Bosni i Hercegovini ima parlamentarni nadzor. Dalje, svjedoci smo da i ovakva Komisija krši zakon i da danas radi u suprotnosti sa zakonom. Nije korektno Vaše obrazloženje kada kažete da Komisija nije dostavila izvještaj i zato neće biti to danas na dnevnom redu, kao isto tako, što je možda nesmotreno, da kažete ukoliko Komisija dostavi i kada dostavi bit će na dnevnom redu. Pa, valjda Parlament bira ovu Komisiju, valjda Parlament traži parlamentarni nadzor nad Obavještajno bezbjednosnom agencijom, i valjda je ... da dobijemo izvještaj. Ja, molim vas, parlamentarni nadzor nad OSA- 81 om nije nešto s čim se možemo igrati, Obavještajno bezbjednosna agencija nije neka institucija, nije neka organizacija koja je od nekog sekundarnog značaja. Mi danas u Parlamentu nemamo izvještaj o radu Komisije za 2017. godinu, a znamo da rad Komisije tretira i zakon i znamo da danas Komisija radi mimo zakonskih rješenja. I hoćemo li tako preći i čekati ukoliko Komisija nekada dostavi ili ne dostavi. Ja mislim da je to neozbiljno, ovdje se treba insistirati da Komisija dostavi izvještaj i, naravno, da se uđe u daljnju raspravu kada je u pitanju samo funkc ionisanje, i oblik, i način parlamentarnog nadzora nad Obavještajno bezbjednosnom agencijom. Hvala.
Znači, evo insistiramo da Komisija dostavi izvještaj. Komisijo molim vas da dostavite izvještaj da bi ga raspravljali ovdje na Domu, ja oštro insistiram da dostavite izvještaj. I ovo je nevjerovatno zaista, mislim da ljudi, da poslanici ustaju i počinju svoju diskusiju, ja znam da kršim Poslovnik i nastavlja diskusiju. Znači, od sada ko pređe, ko bude kršio Poslovnik oduzet ću mu riječ, po ovoj tački. Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Neću kršiti Poslovnik samo sam htjela, prije nego što ste već i sami rekli, da Vas upozorim da ovdje dozvoljavate da se ne pridržavamo dnevnog reda. Ovdje nemamo izvještaj o kome se priča, znači pričamo o nečemu čega nema. Svi imaju svoje članove, većina partija ovdje, mogu se i njima obratiti i pitati ih – kolega uvaženi zašto niste usvojili izvještaj o radu Komisije. I onda nam na značaj te Komisije ukazuju oni koji bojkotuju njen rad, dolazimo do apsurdnih situacija. Tako da molim Vas da ne vodimo jalove ... o nečemu što ovdje nemamo.
Hvala. Ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Senad Šepić. Izvolite. Ako je ista tematika mogu li Vas zamoliti da ...
Hoću da pomognem ljudima. Ljudi imate 12 izvještaja, a vi diskutujete o 13 od čega uopšte nemamo materijal. Uzmite bilo koji od ovih 12, nešto recite o ovome, a hvala što ste pozvali Komisiju da dostavi ovaj 13., predsjedavajući, pa kad dođe nešto ćemo i o nje mu reći.
Hvala. Ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, hoću da kažem da se ovo mora završiti bez obzira što ne postoji izvještaj, moramo bar nešto konstatovati na tu temu. Odgovornost onih koji su doprinijeli da mi danas nemamo izvještaj ovdje ne poteže se a trebalo bi. 82
Gospođo Majkić, zaista to je neuvažvanje molbe da se ponašate u skladu sa Poslovnikom.
Ja sam osoba koja se pridržava Poslovnika i nikad ne zloupotrebljavam to.
Ne pridržavate se utvrđenog dnevnog reda jer govorite o temi koja je bila prije dvije tačke.
Ako je to važilo za sve možete dozvoliti da i ja kažem dvije-tri rečenice o tome, baš zato što imate obavezu da to kažete zato što ste, što je Vaša stranka kriva za ovo što se dogodilo. Dakle, krivicu vi snosite što je ova Komisija ostala bez predsjedavajućeg. Ali ni to nije najstrašnije, najstrašnije je što imamo dva zamjenika, ni jedan se nije potrudio da učini da dođemo do izvještaja. Nije razlog to što nema predsjedavajućeg što nemamo izvještaja. Dakle, trebali bi da porazgovaramo možda o tome, upravo da razvijemo diskusiju na tu temu zbog čega su oni koji su predložili da se skine gospodin Špirić sa predsjedavanja te Komisije, je li njihova želja ispunjena da sad u ovom momentu nemamo nadzor nad Obavještajnom i nemamo na nivou direktora, agencija direktore. Kome je stalo da ova zemlja ostane bez svih ključnih stvari kada je u pitanju bezbjednost. Očito je nekome stalo i zato moramo da govorimo o ovoj tački. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite.
Ja sam se javio da ispravim krivi navod kolege Rančića koji ste Vi već ispravili. Dakle, ne možemo mi ovdje izabrati predsjedavajućeg Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije jer to mora učiniti to Povjerenstvo, ja sam svjestan koja je točka dnevnog reda, jer to mora učiniti to Povjerenstvo. Ja sam se ovdje ustao kao član tog Povjerenstva jer se ni jedan drugi član nije ustao da kaže da to Povjerenstvo ne radi i ne sastaje se. I to je vrlo važno kazati makar u ovoj točki dnevnog reda. Ja sam kompetentan da to kažem jer sam Kolegiju uputio jednu inicijativu, krivicu zašto se to Povjerenstvo ne sastaje snosi ovaj Dom, ne Dom naroda, ja sam uputio inicijativu da se ovdje izvrši reizbor članova Povjerenstva u skladu i sa Poslovnikom ovog Doma i sa Zakonom o Obavještajno sigurnosnoj agenciji. Ta inicijativa nije prihvaćena, ... vjerojatno Dom, nisam je potencirao na ovom Domu iz više razloga, tako i ovaj put obavještavam Dom, ja se osjećam odgovoran zato što tog izvješća nema, ne iz formalnog razloga što izvješća nema, nego iz vrlo suštinskih razloga rada tog Povjerenstva.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja sam ovdje čuo konstataciju da nema nadzora nad Obavještajnom službom, zato što jedan čovjek nije na čelu te Službe, zato nema nadzora. Komisija ima 12 članova, znači 12 članova, ja se čudim kako ovih drugih 11 članova sebi dozvoljavaju da se ne sastanu godinu dana. Imaju vršioca dužnosti predsjedavajućeg Komisije. Ko je to odgovoran zato što nema nadzora, oni koji trebaju da vrše nadzor a ne sastaju se i ne vrše nazdor ili oni koji su smijenjeni ili oni koji su ih smjenjivali? Potpuna zamjena teza. Komisija postoji, ima 12 članova, ima vršioca dužnosti predsjedavajućeg i nije, ne obavlja svoj posao. Ako je to tako onda hajmo zamijeniti Komisiju kompletnu. Što se tiče nazdora ništa on nije bolji bio ni kada je bila drugačija Komisija, isto je ovakav bio. Koliko se puta sastala nedao te Bog ovakvog nadzora. Drugačije bi nam to sve izgledalo da smo mi drugačije ... ovu Komisiju. Nemojte da zamjenjujete teze ljudi moji.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Upućeno gospodinu Bosiću. Ja zaista se ne mogu oteti utisku da ste Vi maloprije sa mjesta predsjedavajućeg karikirali jedan ozbiljan problem koji mi imamo, ovaj, a to je činjenica da Komisija ne zasijeda, ne vrši nadzor nad OSA-om, a ovo danas pokazuje da Dom nema ni nadzor nad tom Komisijom. I što se tiče upozorenja o navodnom kršenju dnevnog reda, ja Vas podsjećam da se ja držim ove tačke na kojoj smo sada. Ja primjećujem na ovoj tački, na osnovu ove tačke da je Kolegij vrlo svjesno sačekao da dobije sve izvještaje komisija ovog Doma i tek onda sve ih objedinio i stavio kao jednu tačku dnevnog reda. I ja na osnovu te činjenice postavljam pitanje – zbog čega Kolegij nije identično postupio po pitanju prethodne tačke dnevnog reda? Zbog čega Kolegij nije postupio na prethodnoj tački kao što je postupio na ovoj tački na kojoj smo sada, o kojoj ja i pričam? Jer da ste dje lovali principijelno onda bi, kao na ovoj tački na kojoj smo sada, sačekali, kod prethodne tačke sačekali sve izvještaje i sve ih zajedno stavili. I zaista iz toga ne može se oteti utisak, proizilazi jedini logičan zaključak, a to je da vi kao Kolegij ne očekujete, bar ne u skorije vrijeme, da ćete dobiti izvještaj o radu Komisije za nadzor nad radom OSA-e, a iz toga se nameće ogromna zabrinutost da ta Komisija neće ni dostaviti izvještaj u ovom mandatu i da će Obavještajno sigurnosna agencija nastaviti djelovati bez bilo kakvog parlamentarnog nadzora. U svakoj ozbiljnoj zemlji to bi bio ogroman problem, a ovdje predsjedavajući ovog Doma karikira to pitanje tako što dva-tri puta teatralno kaže – evo, ja urgiram, ja oštro urigiram, tako, evo, ja Vas citiram, ja Vas tu čak i ne karikiram, umjesto da se kao Kolegij ozbiljno pozabavite ovim pitanjem. Hvala.
Hvala. Znači, ništa ja ne karikiram, ja zaista kao predsjedavajući očekujem ko komisija da dostave svoje izvještaje jer to im je poslovnička dužnost. Da Vas napomenem da je ovaj Dom glasao svoje predstavnike u svim komisijama, da su komisije isto kao i poslanici od kojih su sastavljene, nezavisna tijela, da jedini uticaj na tu komisiju može biti da neko predloži smjenu komisije ili članova komisije ovdje ukoliko nije zadovoljan njegovim radom. Mi to nismo imali i ovo nije ta tačka dnevnog reda oko smjene bilo koje komisije. Ukoliko neko ima prijedlog za smjenu komisije, neka ga slobodno dostavi kao poslaničku incijativu i onda ćemo o tome 84 raspravljati. Znači, april mjesec je, govorimo o Izvještaju komisije za 2017. godinu. April mjesec je pristojno vrijeme da se sačeka da dođu svi izvještaji. Očigledno komisija, jedna od komisija to nije učinila, jasno je zašto je to tako. Ja sam očekivao da zamjenici predsjedavajućeg te Komisije urade taj posao ukoliko nema predsjedavajućeg. To se nije desilo i imamo ovu situaciju kakvu imamo. Ja ne znam zbog čega je rasprava, evo, traje više od pola sata oko sas vim očigledne stvari. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, mislio sam na izbor dvanaestog člana ove Komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izabran? Oni međusobno neka izvole promjene, a odredbe Poslovnika propisuju da kvorumi odlučivanja, član 54., Komisija i sa 11 i sa 10 i sa devet, i osam, i sedam članova može raditi. Dakle, kvorum je sedam članova i mogu vrlo efikasno raditi po svakom pitanju.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Kada je bila aktuelna priča o smjeni predsjedavajućeg Komisije, ja sam i tada rekao da će nažalost problemi doći tek kasnije, ne zato što Nikola Špirić ne predsjedava tom Komisijom, nego zato što je ovaj Parlament ušao u kršenje zakona. Zakon je stariji od svakog poslanika, a u zakonu decidno piše da predsjedavajući Komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjednosne agencije mora biti član najjače opozicione partije, najjače opozicione. Sad se može vaditi pa birati bilo kojeg opozicionara, itd., iz manje, ove, one, ali se i dalje u kršenju zakona. I kad se jednom prekrši zakon, naučite, teško se vratiti nazad i teško će se izaći iz ove situacije, i ostaće, kolega je, moj kolega uvaženi, dobro rekao – Komisija se ne sastaje, ne sastaje. Ima ona zamjenika, izabran je kolega Bariša Čolak, koliko znam, na mjesec dana. Nije čovjek kriv, isteklo mjesec dana. Dakle, mi imamo ozbiljan problem zato što je Parlament radio osvetu, a kad radite nešto iz osvete, onda dobijete problem samo sa malim zakašnjenjem. I zato ja mislim da se ovim treba malo ozbiljnije baviti nego što je formalno Izvještaj o radu Komsiije, itd. Dakle, mi smo prekršili zakon i još uvijek krišimo taj zakon, zato što je tada bilo malo više ljubavi između ovih parlamentarnih većina ad hoc, pa je Parlament, može brojem ruku da smijeni, može da smijeni člana, ali ne može da bira predsjednika, a u zakonu decidno piše – mora biti iz najjače opozicione partije, čitaj SNSD-a. Koga god drugog da izaberete, kršite zakon. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 85 Ok. Dakle, onda nemojte da optužujemo članove Komisije. Dakle, Parlament je prekršio zakon i ostaje u kršenju zakona. Hvala. [[zajednička diskusija]]
Hvala. Ispravak krivog navoda, zamjenik predsjedavajućeg, Borjana Krišto. Izvolite.
Ja ću zapravo na neki način pokušati odgovoriti, a odnosi se na ispravku krivog navoda na ono što je kazao uvaženi kolega Damir Arnaut. Vjerojatno, zato sam izišla da na neki pojasnim, pažljivo sam ga slušala gdje je dva puta naglašavao zašto nemamo i kako se Kolegij odnosio prema stavljanju na dnevni red ovih točaka. Ja želim reći da u smislu ovog, dobro sam Vas razumjela, znači mi kao Kolegij nismo raspravljali o tome kad ćemo koje izvješće, od kojeg povjerenstva, staviti na dnevni red, to su sigurno uradile službe po nekakvog ustaljenoj praksi kao kad dobiju sva izvješća pa nam ih dostave ili pripreme za ovu sjednicu, kao što je to sad bilo. A što se tiče Izvješća, znači, Obavještajno-sigurnosnog povjerenstva kao zajedničkog povjerenstva, sigurno je velika greška što mi nemamo to Izvješće, ali to je situacija, i slažem se sa svim zastupnicima koji su govorili u tom smislu, to je stvar ovog Doma. I zato sam izašla da vam kažem, ovo što je kazao kolega Kožul, on je dostavio prijedlog točke dnevnog reda da se raspravi na ovom Domu, da se iznađe rješenje kako bi, između ostalog, imali i izvješće, a i demokratski nadzor nad jednim takvim Povjerenstvom, odnosno nad jednom tako važnom Agencijom. Uz protivljenje druga dva člana Kolegija, uz moje inzistiranje da uvrstimo to u dnevni red, nismo dobili volju i ja sam obavijestila zastupnika Kožula da nisu druga dva člana Kolegija željela. Nakon toga sam čula razne špekulacije u medijima od zastupnika koje sad ovdje vidim, kako to, zašto, itd., sad ja ovdje vama javno i jasno kažem zašto to neko ne želi otvoriti raspravu o jednom ovako ovako važnom pitanju, a koje se tiče, između ostalog, i sigurnosti u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
... već dopustili nepridržavanje dnevnog reda, onda i ja mora m odgovoriti na netačne navode koji su ovdje iznijeti. Prvo, tačno je da u zakonu piše da mjesto predsjedavajućeg pripada najjačoj opozicionoj stranici, znači, ne piše ničije ime i prezime i niko nije stranka. Valjda sve stranke imaju malo više članova, pogotovo one parlamentarne. Dakle, SNSD je imao prilik u da jedno ime zamijeni drugim. 86 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja Vas molim da mi obezbijedite mir i tišinu, bez dobacivanja s mjesta.
Molim disciplinu. Izvolite.
Drugo, ako je bilo kršenja zakona, bilo ga je, pa upravo smo zbog togA smijenili jednog člana. Kad je neko zloupotrijebio svoju poziciju da bi Obavještajnoj agenciji poslao zaključke koje nije usvojila prethodno Komisija za nazdor nad OBA-om. Hvala.
Hvala. Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
E, hvala predsjedavajući. Ja ću samo par rečenica na drugu temu, a to je upravo ova Ustavnopravna komisija, koja je, po meni, bila najveći kočničar dolaska zakonskih rješenja u ovaj Parlament, svojim odnosom. I kroz rad u Komisiji za finansije i budžet sam se uvjerio kroz par zakona, a kroz dnevne redove i negativna mišljenja koja smo imali i, evo, konkretno sad, vezano za ova dva zakona od gospodina Đonlagića, sport i obrazovanje, je dokaz te priče. Ja nisam siguran da Ustvanopravna komisija ima pravo osim ustavnog osnova razmatrati i principe zakona, a ona je u svakom zakonskom rješenju donosila svoj stav vezano i za principe zakona. To bi isto bilo da smo mi u drugim komisijama i pored toga što je Ustavnopravna komisija usvojila ustavni osnov, mi se našli da, ovaj, kažemo – eh prvo da vidimo da li ima ustavno-pravni osnov, bez obzira što je to komisija Ustavnopravna uradila, pa da vidimo šta je sad meritum, pa ćemo o tome razgovarati, itd. Mislim da bi, ovaj, govorim o radu komisija, trebalo u narednom periodu ipak, kad je ova Komisija u pitanju, malo uozbiljiti stvar, da se ona bavi stvarno ustavno-pravnim osnovom, ali ne na način da se razmatra ustavno-pravni osnov, da li je on u interesu određenog političkog subjekta, koalicije, opozicije, itd., pa da se na osnovu toga određuje ustavni osnovi, već upravo na osnovu onih stvari koje su definisane u Ustavu ove države, pa bilo to, pa bio nam taj ustavni osnov opravdan ili neopravdan u smislu kako mi vidimo donošenje tog Zakona. Ukoliko je to definisano u Ustavu ove države nema šta Ustavnopravna komisija da izmišlja toplu vodu i na neki način, a može se to pokazati u par vrlo bitnih primjera, osporila je zakone koji su imali ustavni osnov. Eto, to je moja primjedba za rad Ustavnopravne komisije. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite. 87
Samo kratko. Gospođo Krišto, meni je neshvatljivo da službe pripremaju dnevni red, Poslovnik je vrlo jasan, ovaj, da je to prevashodna odgovornost Kolegija i poglavito predsjedavajućeg u datom trenutku, a pogotovo nešto poput OSA-e ne teba ostaviti službama. Što se tiče gospodina Salke Sokolovića oko Ustavnopravne komisije, ne shvatam to, naravno, kao kritiku meni, kao predsjedavajućem, već odlukama Komisije koje su često negativne po pitanju potvrđivanja usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, međutim, mogu zaista odgovorno reći da bi se situacija značajno popravila ukoliko bi kolega Senad Šepić i kolega Željko Komšić malo češće pristovovali sjednicama Ustavnopravne komisije. Hvala vam.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu po 13. tački dnevnog reda. Idemo na 14. tačku, Ad. 14. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal broj: 05/7-50-19-555/18, od 21.02.2018. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 17.04.2018. godine. Komisija je jednoglasno usvojila Izvještaj. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ovdje imam, ovaj, interesantan jedan pasus na petoj stranici koji kaže – s obzirom da je četverogodišnji mandat Savjeta istekao 18.09.2017. godine od tog datuma Savjet radi u tehničkom mandatu. Mi smo ovdje usvojili novi saziv Savjeta koji Dom naroda nije usvojio, tako da mi danas nemamo novi Savjet. Može li uopšte bilo ko na ovom nivou raditi u tehničkom mandatu? Ja koliko znam zakon ovdje ne poznaje instituciju tehničkog mandata, pa tako ni Savjet nacionalnih manjina ne može raditi u tehničkom mandatu. Jednostavno ovaj Izvještaj je, kad je Komisija raspravljala i prihvatila jednoglasno, po meni je trebalo izbaciti ovu rečenicu – da radi u tehničkom mandatu, nego da nastavlja da radi do izbora novog Savjeta nacionalnih manjina.
Hvala. 88 Borislav Bojić, diskusija. Izvolite.
Samo kratko. Potpuno ste u pravu, ta vrsta ispravke je vrlo logična, ovaj, s tim, treba kazati da smo na samoj Komisiji ovo pitanje postavili i to ponudili nekoliko opcija. Međutim nije bilo raspoloženje kod članova Komisije, bilo da iz postojećeg sastava pokušamo doći do saglasnosti oko izbora Savjeta nacionalnih manjina, nije bilo saglasnosti oko toga da se ponovi postupak izbora Savjeta nacionalnih manjina, niti bilo kojeg drugog rješenja koje smo, ovaj, imali pred sobom. Obzirom da je to tako završeno na Komisiji, ostavili smo to za sljedeću sjednicu, prosto da obavijestim druge parlamentarce koji nisu članovu ove Zajedničke komisije. A ovo što ste Vi kazali je vrlo logično, jer upravo tako ..., nema niko tehnički mandat, nego će dijelovati sve dotle dok se ne izabere novi Savjet nacionalnih manjina.
Hvala. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15. Ad. 15. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-565/18, od 22.02.2018. godine Izvještaj ste dobili. Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost BiH. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 05.04.2018. godine. Komisija je prihvatila Izvještaj i uputila ga u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Diskusija, Dušanka Majkić. Izvolite.
Evo, imam potrebu, želim ustvari da kažem nekoliko riječi vezano za ovaj Izvještaj. On otprilike treba da nam kaže kakve su to pritužbe i žalbe građana koji dolaze na rad policijskih agencija i stvarno je zanimljivo pogledati da je, 2016. smo imali 132 ža lbe, da je 2017. smanjen broj i da ih je bilo svega 96, a li je simptomatično da je najveći broj pritužbi, 81, podnesena protiv policijskih službenika Granične policije, da je protiv SIPA-e stiglo svega osam, a da protiv Direkcije za koordinaciju policijskih tijela je došlo svega sedam. Od ovih, bojala sam se malo ovih 81, 81 žalba koja je došla interesantno je da je Odbor za žalbe građana prihvatio 70 izvještaja, ali što je još zanimljivije, od tih 70 samo 14 je utvrđeno osnovanost žalbe. Dakle, evo vidite, od 81, 14 je bilo osnovano i podnesen je zahtjev za pokretanje disciplinskog postupka protiv odgovarajućih policijskih službenika. Takođe je važno da napomenem koje su to glavne zamjerke na njihov rad. Prva je prijava koruptivnog djelovanja protiv službe nika Granične policije, ali je to mali broj prijava, to je svega sedam. Druga velika grupa je neprimjerena komunikacija, drsko i neprofesionalno ponašanje policijskih službenika, 26 žalbi. To je nešto što mi se čini da možemo dotjerati u red, ja mislim da nema potrebe da takva vrsta žalbi bude u ovoj mjeri, 26 žalbi za neprimjerenu komunikaciju, drsko i neprimjereno ponašanje. Mislim, to zaista 89 nevjerovatno zvuči. Treća takođe velika grupa je predugo zadržavanje na graničnim prelazima, te uvođenje nekih posebnih kontrola prilikom prelaska granice. Pa šta to znači, je li to neki vid korupcije, jer na taj način se iznuđuje novac da bi se neko što brže proturio preko granice ili se držao tu. Četvrta, nepoštovanje propisa policijskih službenika prilikom obavljanja granične kontrole, dakle, to nije velika, pet žalbi. Ali ima nešto što bi ovaj Parlament trebao da se pozabavi time, a to je – preporuke i zaključci Odbora koji su usvojili oba doma Parlametnarne skupštine. Dakle, od 2014. Odbor nam svake godine dostavlja preporuke šta bi trebali da uradimo i da se pridržavamo tog što nam je zadatak, a to ne činimo. Pa zamislite 2014. godine, znači, na početku našeg mandata smo imali zaključak koji ni do dan danas nije ispunjen, poziva se Uprava za indirektno oporezivanje da pristupi realizaciji zaključka Predstavničkog doma koji se odnosi na rekonstrukciju aparata i video nadzora, zamijeni stare aparate novim, te u saradnji sa Graničnom policijom pronađe odgovarajuće rješenje za nefunkcionisanje, odnosno loše funkcionisanje video nadzora nad graničnim prelazima. To su usvojili, ..., oba doma i niko nikad da te zaključke ispuni. Dakle, očito je da postoje neki nesporazumi, nekom se morao dati ovaj zadatak da ga izvrši. 2015. godine oba doma usvajaju, takođe, Zaključak d a se poziva Granična policija, Državna agencija za istrage i zaštitu i Direkcija za koordinaciju policijskih tijela da policijskim službenicima koji obavljaju poslove određene vrste ne dozvole da na društvenim mrežama objavljuju podatke i informacije koje su usko vezane za njihov posao. Zamislite vi ljudi na facebook-u i na twiter-u objavljuju stvari koje su usko vezane za njihov profesionalni rad. I to smo mi donijeli i zaboravili istog momenta kad smo donijeli. 2016. godine se tražilo da sve policijske agencije uvedu pregled svih policijskih službenika i onda su, to je uradila jedne godine Granična policija o svom trošku, a ostale agencije su izvijestile Odbor za žalbe – ne možemo mi to raditi, to nije predviđeno nijednim dokumentom, pa u skladu s tim nećemo to raditi, iako se kaže da stepen oboljenja pojedinih policijskih službenika je smetnja u njihovom radu. I zamislite desi vam se da imate bolesnog čovjeka koji radi na tako odgovornim poslovima, Parlament usvoji zaključke oko kojih niko ne drži, Savjet ministara ne poštuje to, pa na šta liči ovo? Dakle, ozbiljna je, ovo što nam sugeriše Odbor za žalbe u dosadašnjem radu je nešto što bi trebali poštovati i nas tojati da sve ove stvari koje su ponovo sadržane u Izvještaju, da se na dostojanstven način time pozabavimo i prisilimo one koji vrše vlast u Savjetu ministara da taj posao završe. Hvala.
Hvala. Diskusija, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Zapravo sam se javila da skrenem pažnju na jedan de talj iz ovog Izvještaja koji ne bi trebao izmaći pažnji našoj, a uzgred da prokomentiram i sam Izvještaj. Tri su agencije u kojima, na koje se odnose žalbe građana. Prvo, evo, kolegica Majkić je već kazala neke statistike, od 59, realno 59, neke su prenesene, žalbi, neke su prenesene u 2018., neke su naslijeđene iz 2016., zapravo ima 14 osnovanih, ako sam ja dobro prebrojala, recimo, i 14 koje se odnose na Graničnu policiju, u SIPA- i osam, jedna je prihvaćena i proslijeđena na postupanje, u Direkciji za koordinaciju, zanimljivo, jedna osnovana žalba i ona se odnosi na preticanje službenim vozilom na punoj liniji. Suštinski kad bismo ove brojke, kad stavimo ih na papir, onda se čini da nam je 90 stanje odlično, niko se ne žali ili građani nemaju praksu, nemaju potrebu, ne vjeruju, ko zna šta, ali očito se ne žale. Tako onda imamo, ne znam, 12, ono kako kaže, naglašava se, nakon 17 sati počinju sjednice, održano je 12, 56. tačaka i ostalo šta ima u ovome. Ali hoću ovo da pročitam, ako mi dozvoljavate da sjednem, jer ne vidim, sa ovoga čitam, samo trenutak, vrlo je ilustrativno, kaže – nakon održane javne rasprave u disciplinskom postupku, riječ je o Graničnoj policiji, protiv disciplinski optuženog policijskog službenika tog i tog, koji se proglasio krivim za počinjenu težu povredu službene dužnosti iz člana 105., itd. opet, a definira se kao ponašanje koje narušava ugled policijskog tijela zbog toga što je presudom Općinskog suda u Zenici proglašen krivim da je počinio krivična dijela u sticaju i to krivično dijelo iskorištavanje djeteta ili maloljetnika radi pornografije, pazite, policijski službenik, pa onda krivično djelo nasilničko ponašanje, iz tog i tog člana i krivično djelo lake tjelesne povrede, pa ga je isti sud uslovno osudio na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od jednu godinu i šest mjeseci, ona pornografija i nasilničko ponašanje, sve zajedno, ako, naravno uslovno, ako u roku od dvije godine ne počini krivično djelo. E sad, navedenim rješenjem disciplinski optuženom službeniku, policijskom, izrečena je disciplinska mjera novčana kazna u visini od 30% mjesečne plaće policijskog službenika i to u trajanju od pet mjeseci, a oslobođen je odgovornosti da je počinio težu potredu, itd. Sad i ovim se bavila ova, ovo mi je bilo ilustrativno, je li moguće, je li moguće 30% od plate za ovakve optužbe da neko ostane policijski službenik? Uglavnom, što se Izvještaja tiče i rada Odbora za žalbe građana navode se ostale aktivnosti. Pod ostale aktivnosti Odbor se žali što zbog nedostatka sredstava u 2017., nisu obišli niti jedan granični prelaz za razliku od 2015. kad su to obilato radili. I meni ovdje ostaje realno jedno pitanje, postaje mi upitno, ovo su drugi krivi što nema, ovaj, što je govorila gospođa Majkić, video nadzor i to, to nema puno veze s ovim, no ostaje upitno, nejasno, zašto Odbor za žalbe uopće obilazi granične prelaze, meni nije jasno, osim onako da malo odu. Eto, toliko, nakon isčitanog ovog nemam šta puno, nemaju ni oni puno raditi, nemam ni ja šta puno reći. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ je zatražio predsjednik Odbora za žalbe građana koji je podnosilac Izvještaja, gospodin Vjekoslav Vuković.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupnici, dame i gospodo. Evo, hvala vam što sam dobio ovu priliku da kažem pred vama par rečenica i da dam odgovore na ova pitanja. Uvažavajući ovo vrijeme i kratkoću mog izlaganja, samo ću se osvrnuti na pitanja uvažene zastupnice Vajzović, dakle, zašto smo obilazili granične prelaze. Upravo apropo velikog broja žalbi, željeli smo da vidimo što se to dešava na određenim graničnim prelazima. Slijedom toga smo i došli do zaključka da na većini graničnih prelaza taj famozni video nadzor nije u adekvatnoj funkciji, pa je i došlo do ovakve preporuke o kojoj smo govorili, povezujući to sa činjenicom ovoga predmeta koji ste Vi zapazili u našem Izvješću, zahvaljujem vam se što ste pozorno čitali Izvješće. Suština ovog Odbora i jeste rad u drugom stupnju, da vas upoznamo transparentno i javno što se zapravo dešava sa određenim službenicima i sa nesuglasima određenih zakona. U konkretnom predmetu, o kome Vi govorite, situacija je, naravano, vrlo nezgodna jer policijski službenik koji počini kazneno dijelo biva suspendiran. 91 Rok za završetak i okončanje disciplinskog postupka jeste devet mjeseci. Taj njegov kazneni postupak može trajati više od godinu, dvije, dana. Sukladno tome, disciplinski postupak je nužno da bude suspendiran do okonačanja kaznenog postupka i vi ga ne možete voditi. Dakle, ovo što su kolege u Graničnoj policiji kao disciplinsku mjeru izrekle, to je bio maksimum onoga što su mogli izvući u datom trenutku. Naravno, danas je to, neusuglašenost tih zakona i pravilnika o disciplinskoj odgovornosti, predmet apelacije pred Ustavnim şudom BiH. Ja se nadam da će to nesuglasje izbjeći upravo ovo o čemu ste Vi govorili i hvala Vam što ste primjetili taj zakonski nedostatak. Zahvaljujem se, također, što ste uočili ovu statistiku kada je u pitanju, ja nisam odvjetnik Granične policije, dakle, govorim u ime Odbora, 14 prijava koje su osnovane, što znači da su policijski službenici ujedno i sankcionirani. Razlog zašto nije više toga jeste nemogućnost da dokažete određene neadekvatne, nezakonite radnje na graničnom prelazu jeste što se odnose na kaznena djela korupcije koju ne možemo dokazati bez adekvatnog video nadzora. Što se tiče neprijavljivanja, dakle, odnosno nepropisnog ponašanja policijskih službenika, Odbor je ukazao na tu činjenicu tako da je donesen i ponovo novi, inovirani, Etički kodeks ponašanja policijskih službenika, posebno Granične policije. Kada je u pitanju prekomjerno zadržavanje na graničnim prelazima, radi se o velikom broju kontrolnih pregleda. Samo ću vam kazati da je u 2017. godini Granična policija BiH uradila 48 miliona pregleda građana koji su prešli granicu Bosne i Hercegovine, njih 1.856. To vam je jedan policijski službenik na 23.000 kontroliranih građana, pa mora biti 90 prijava. Pazite, dakle, to je statistički gledano jako veliki broj obrađenih predmeta. U daljem dijelu, dakle, ja se zahvaljujem i mi smo svjesno sta vili pregled zaključaka koje je uradila Parlamentarna skupština BiH da vidimo gdje smo, jer ovo je zapravo ujedno i kraj mandata ovog Odbora. Želim ukazati na činjenicu da i dalje smo ostali na tragu, nedostaje video nadzor, nedostaju psiho testovi za određene policijske službenike, liječnički pregledi, i dalje se dešavaju vrlo traumatične situacije ljudi koji nose vatreno oružje. Prema tome, evo, ja vam se zahvaljujem što ste prepoznali te zaključke. Ovo sam imao samo potrebu da kažem da ste u pravu i mi zbog toga ovakva izvješća i pravimo da biste striktno vidjeli što se zapravo dešava u određenim agencijama. Kada je u pitanju to neprimjereno ponašanje, to su, dakle, etički kodeksi. Vi znate da svako od policijskih službenika danas živi i radi. Oni koji prate predsjednike, ministre, vas, onog trenutka kad sjednu u policijsko vozilo ne smiju imati ni kredit, ni ženu, ni majku, ni bolesno dijete, oni moraju razmišljati o onome koga prate i koga čuvaju. Jasna je situacija da postoje životne frustracije, zbog toga smo ukazivali na liječničke preglede, kontrole, itd. Policijske agencije su izmijenile svoje pravilnike o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji i zaposlile su psihologe. Da li je to dovoljno pokazat će sljedeće vrijeme kroz praksu. Ja vam se zahvaljujem na ukazanom vremenu, što ste mi dali priliku. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Hanka Vajzović. Izvolite.
Zapravo nemam na šta drugo se javiti, ali imam potrebu pitati, evo, možda sad više i ne očekujem odgovor, ali podsjetiti da postoje, jesu li to inspektori ili šta, u svim agencijama ovim oni koji rade internu kontrolu. Dakle, da li oni provode takve disciplinske, po opisu posla, disciplinske postupke? I s druge strane ovo, šta znači za ovaj slučaj disciplinski postupak koji ga 92 može novčano kazniti 30%? Imamo mi puno drugih slučajeva u kojima bude suspenzija pa onda država daje plaću, on ne radi, poslije se žali eventualno dobije oštetu za ne znam već šta, pretrpljeno ovo ili ono, tako da ima i takvih mogućnosti. Ovo je, uz ovo što ste Vi naveli, ja sam iznenađena da iko može kazniti nekoga sa 30% pet mjeseci od plaće. Eto, toliko. Hvala.
Hvala. Ovim završavamo 15. tačku. Prelazimo na 16. tačku, Ad. 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mje re koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/6-50-19-608/18, od 26.02.2018. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 17.04.2018. Komisija je prihvatila Izvještaj o radu Nezavisne komisije uz prve tri preporuke navedene u Izvještaju, te Domu predlaže njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Moram reći nekoliko riječi, jer imamo opasnost da ova Nezavisna komisija prestane sa radom, a to znači da nam se dogodi da izgubimo jedno značajno tijelo koje se bavilo ljudskim pravima onih koji su u zatvorima. Predstavnički dom sam, odnosno Parlamentarna skupština sama kumovala je dobrim dijelom toga, zato ja neću govoriti o stanju u dva KPZ-a koje su oni posjetili ovom prilikom, u Zenici i u Tuzli, iako treba napomenuti da zakonom propisanih 25 vaspitača na jednog se pretvorio u 70 zatvorenika, umjesto 25, 70 po jednom vaspitaču, to je alarmantno. I neću reći ni u tom ništa novo ako kažem, znači, da je taj najveći nedostatak, da je pored vaspitača i nedostatak stražara i tu ne treba previše pričati šta znači nedostatak stražara. Ali ono što bi mi kao Parlament mogli svakako da učinimo je da popravimo stanje u ovoj Komisiji, da omogućimo njen nesmetan rad. Imamo pet članova Komisije, od kojih su četiri doktora nauka, samo jedan nema doktorsko zvanje u toj Komisiji. Šta smo mi uradili? Zakonom, odnosno odlukom Administrativne komisije mi smo njihov rad vrednovali sa 475 maraka i to po sljedećim uslovima, da član Nezavisne komisije prisustvuje najmanje jednoj sjednici Nezavisne komisije, hajde da tu imamo argument, a koja se po pravilu ne može održavati tokom radnog vremena. I sad šta znači to? Komisija ide u posjete zatvorima i dođe tamo, treba da ide tamo u popodnevnim satima kad nema osoblja koje tamo radi. To je ona, kolege Arnauta, ona promjena Zakona, imali smo nekoliko slučajeva gdje smo dobro pogriješili kad je u pitanju to što smo uradili. Znači, Nezavisni odbor policijskih tijela, koji takođe ima poseban zadatak, sveli smo ga 93 na neku komisiju koja, i sad smo ga doveli da je pitanje tamo ljudi koji se javljaju, a evo i ova Komisija hoće li uopšte nastaviti da radi. Druga stvar, ljudi dolaze svi van Sarajeva, mislim da je jedna osoba u Sarajevu, i mi tražimo da oni o svom trošku, znači nemaju dnevnice, nemaju prenoćište, nemaju nikakve, sve vi to platite iz svojih 475 maraka. Dalje, najveći apsurd, kao posljedica svih ovih problema osipanje članova Nezavisne komisije, kao i mogućnost kolektivne ostavke oni su razmatrali, i ukoliko ne razumijemo taj njihov problem oni će to učiniti u dogledno vrijeme. Šta smo time napravili? Mi smo onemogućili ovu Komisiju da radi svoju osnovnu nadležnost, a to je da ide u posjetu KP zavodima. Nisu urađene, znači, osnovne stvari koje bi omogućile njihov efikasan rad. Ja sam smatrala da Komisija za ljudska prava u čijoj su oni nadležnosti, da je trebala da to izanalizira i da preporuke da Administrativnoj komisiji, jer Administrativna komisija nema znanja da bi mogla da ispoštuje kako bi ovo trebalo biti. Dakle, zato ja predlažem da se ovo posebno stavi na dnevni red i predložila sam zaključak da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH naloži Zajedničkoj komisiji za administrativne poslove da u dogovoru sa Zajedničkom komisijom za ljudska prava u najkraćem roku izmijeni postojeću Odluku o naknadama za rad Nezavisne komisije. Dakle, ovo treba sagledati u cijelosti i nemojte da dozvolimo jednu komisiju koja nam vrlo kvalitetne izvještaje daje o posjeti kazneno popravnim zavodima da ona podnese ostavku. Tto će biti prije svega loša poruka Parlamentu.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, očito upućen kolegici Majkić, jedina je diskutovala. Zakon koji sam ja predložio i koji je već evo skoro dvije godine u primjeni i koji je rezultirao, prema izvještajima Ministarstva finansija, uštedama od 2,2 miliona maraka godišnje, je uveo red u ovu branšu, izjednačio sve komisije i utvrdio princip jednaka naknada za jednak rad. I sada imamo i sudsku verifikaciju te činjenice zato što je pravosnažnom, dakle drugostepenom, presudom Suda BiH potvrđeno, i citiram iz presude, Muhamed Kozadra, delegat SDA, zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo i delegat u Dom naroda Parlamenta Federacije je tužio što mu naknada više nije 3.200 maraka u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, koliko je bila, već 475 maraka, a ni to ukoliko radi tokom radnog vremena u ovom Upravnom odboru, i on je rekao da je zakon nejasan, neprecizan. I sad vidite, kao pravniku nema maltene veće satisfakcije nego kad Sud BiH na tvrdnju Kozadre da je zakon neprecizan, nejasan, itd., kad Sud BiH u pravosnažnoj presudi kaže – dakle, zakon je jasan i precizan, te ne ostavlja prostor nedoumicama zbog čega sa primjenom jezičkog tumačenja može utvrditi da su svi upravni odbori obuhvaćeni predmetnom odredbom bez mogućnosti izuzetka. A bilo je ovdje i upozoravanja, vidjećete ljudi će tužiti, pa će dobit, pa će se naknade njima isplaćivati, itd. Evo, sad imamo sudski verificirano da je zakon jasan i nadasve precizan, i meni je to zaista velika satisfakcija. A što se tiče ovih naknada za putne troškove, kolegice Majkić, ja Vas zaista uvažavam kao nekoga ko zna procedure, Vi dobro znate da to nema veze sa naknadama koje se, koje su mojim zakonom riješene Ovo su naknade za rad u komisijama i one nemaju veze s putnim troškovima i nama, recimo, sad ovdje ako nekim zakonom se smanje plate, to neće ni u kom 94 slučaju afektirati kad idemo negdje na put imamo li pravo na prevoz, dnevnice, hotel, itd. ,je li. E sad, u tom smislu ja podržavam da Vi, ovaj, neki Vaš zaključak prema Administrativnoj komisiji da što se tiče njihovih putnih troškova da se to adekvatno riješi, ali to nema nikakve veze sa naknadama za rad u komisijama [[govornik se upozorava na vrijeme]] koje jesu ograničene. I samo još jednu rečenicu, da se ponovo ne javljam, izvinjavam se. Što se tiče ovih prijetnji kolektivnim ostavkama, ma znate ko prijeti. Ljudi poput Kozadre, koji imaju, ovaj, jedan skupštinski mandat, pa delegatski mandat i to, a masovno se javljaju profesori sa fakulteta, stvarni stručnjaci koji kažu nama je dosta 475 maraka. I dosta je više bilo ljudi koji su za rad jednom mjesečno htjeli 3.200.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Neće nam ništa pomoći ako se dogodi da ti ljudi podnesu ostavke, četri doktora nauka koja dolaze iz različitih krajeva Bosne i Hercegovine, koliko treba da snosi troškove čovjek koji dolazi iz Mostara, da treba da plati, prizna mu se karta u vrijednosti autobuske karte, dakle toliki mu se troškovi priznaju. Pa nemojte ljudi božiji, to što ne važi ni za nas, a vrlo smo restriktivni kad smo mi u pitanju i kad je u pitanju neko drugi. Da je ovo neka neozbiljna i nezanimljiva komisija, ovo su svaki od ovih ljudi je ekspert u toj oblasti ljudskih prava i ljekari, koji će dati poruku, ako nam ne daju, ne prenesu dobru poruku pa sramotno je da mi ih dovedemo u poziciju da oni imaju, nemaju plaćene troškove dolaska, da nemaju dnevnicu za taj dan kad dolaze. Valjda trebaju da jedu ovdje. Sramota je da smo doveli ovakvu jednu ozbiljnu komisiju koja je, trebali bi da budemo zadovoljni što ovako, rijetke su ove komisije koje na ovakav način rade. Ista stvar je sa Nezavisnim odborom. Zašto smo doveli, to su ljudi koji imaju iskustvo u tim policijskim poslovima, te dvije stvari smo dosad se vidjelo da nismo dobro uradili. Je li problem da se vratimo u rikverc i da popravimo to. Ja vas pozivam kolege da imamo toliko senzibiliteta za specifične službe i da na tome uradimo nešto.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite
Hvala lijepo. Prvo nije tačno da Komisija nema znanja, Administrativna komisija, čak ga dovoljno ima da bi mogla poštovati zakon i odluke. I ne može Administrativna komisija odlučivati od komisije do komisije. Administrativna komisija je poštovala odluke o radu, znači, svih komisija, a zakon je obavezao da na jednak način tretira sve komisije. Ja stvarno molim kolege da razumiju način na koji radi Administrativna komisija, inače, inače ...
[[nije uključen mikrofon]] 95
Ja molim koleginicu da razumije, da razumije kad druge kolege govore da ona treba da ćuti. Ja, da nas dvoje razgovaramo u kući ovako, onda bi to bilo normalno, ali na sjednici Parlamenta nije normalno da Vi dobacujete kad ja govorim.
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas, gospođo Majkić, evo sad isto, molim, javite se za riječ. Izvolite gospodine Novakoviću.
Ja ...
/nije uključen mikrofon/
Gospođo Majkić, molim Vas. Izvolite gospodine Novakoviću.
Ma ništa, ja sam rekao što sam mislio reći, a ovo što bi sad trebao reći ću preskočiti. Ja zaista, ni sad koleginica nije ništa rekla, meni se priviđa, ustvari meni se priviđa i da vidim nju ovdje vjerovatno.
Dobro, hajte molim Vas, da nastavimo. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma, u ekonomiji postoji jedan pojam, nisam ekonomista ali pročitam nekad nešto, koji se zove cost-benefit analiza, on kaže da postoje uštede koje prave daleko veću štetu nego što je ta famozna ušteda. Kod donošenja, opet ću upotrijebiti izraz, famoznog zakona ja sam upo zoravao da će neselektivna primjena tog zakona imati situacije gdje će šteta biti daleko veća od ušteda. Upravo čini mi se da je ovo jedan takav primjer. Gledajte, u Izvješću piše ovako – Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa dalo je mišljenje prema kojem članovi Neovisnog povjerenstva imaju status izabranih dužnosnika. Mi znamo, i podliježu Zakonu o sukobu interesa, mi ovdje znamo šta sve taj status izabranih dužnosnika lijepo nosi u dijelu ograničenja. Dakle, ja ne znam kako riješiti u ovom trenutku i ne znam koliko je to posao Administrativnog povjerenstva našeg da popravi situaciju kako bi ovo Povjerenstvo, vrlo ozbiljno i vrlo važno čuli smo, imalo bolje uvjete za rad, ali znam da ono mora imati bolje uvjete za rad između ostalog što će se obim njegovog posla povećati. Valjda ćemo konačno otvoriti i taj državni zatvor, a sasvim sigurno nećemo ukinuti nijedan postojeći zatvor i vjerojatno će neko ovako povjerenstvo morati doći i u taj državni zatvor, vrlo ozbiljno sjesti i voditi računa o svemu ovom što smo ovdje vidjeli i 96 pričali. I zato držim da bi trebalo vrlo pažljivo, ne preko palca, analizirati šta sve nosi uštede ili štete i kako to možemo popraviti. Ovo Izvješće i primjer ovog Povjerenstva nam zaista daje za pravo da o tome ubuduće razmišljamo. A ja bez obzira na ta sva ograničenja koja se tiču Administrativnog povjerenstva pozivam, evo, i Administrativno povjerenstvo da vidi sve moguće načine kako bi olakšalo vrlo važan rad ovog Povjerenstva, ali i mi kroz eventualne promjene.
Hvala. Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislila sam da idem pod ispravkom krivog navoda, ali nisam sigurna da bi imala dovoljno vremena da kažem ono što želim reći. Najprije u cijelosti podržavam sve izrečeno, što je kazala uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Zašto? Bila sam članica komisije koja je birala sastav ove Komisije i mogu, usuđujem se reći da je bio vrlo strog intervju, uistinu smo istinski pitali zastupnike sve od evropskih zatvorskih pravila, do Krivičnog zakona BiH, do poznavanja stanja u zatvorima i mogu reći da sam stvarno ponosna da smo dobili sastav Komisije koji je toliko respektabilan, koji ima četiri doktora nauka, koji su dugogodišnji predavači na univerzitetima u Bosni i Hercegovini, počevši od uvaženog kolege, našeg nekadašnjeg kolege Mileta Lasića, profesorice Azre Alajbegović, gospodina Gurde i još nekoliko kandidata. Zašto se još slažem s gospođom Majkić? Prvo, Izvještaj koji su napravili je vrlo korektan, zabrinjavajuća je činjenica i ona se mora danas ovdje ponoviti još jedanput, zatvorska pravila, evropska zatvorska pravila, i koja bi trebala da budu obavezujuća za Bosni i Hercegovinu, nalažu da na 25 zatvorenika ide jedan zatvorski čuvar. U najvećim domovima, evo ja ću kao Zeničanka se referirati na KP dom Zenica, 70 zatvorenika nadzire jedan čuvar. Dogodi se slučaj hitne medicinske intervencije, jer često dolaze konfliktne situacije unutar zatvora, kada određeni stražar, odnosno čuvar mora napustit kompletan nadzor svih 70 osoba, bez mogućnosti zamjene, da bi bio pratnja u bolnicu, jer ne može ići samo medicinski tehničar, i tu nastaje veliki problem. Dakle, mi najprije ne vidimo problem zašto se ne poveća broj zatvorskih čuvara, zašto Ministarstvo pravde, entitetska ministarstva bježe od toga. I mislimo da ova Komisija uistinu korektno radi svoj posao i ne frizira izvještaj nego ga piše onako kako stanje realno jeste. Ukoliko je naš cilj da, a trebao bi da bude, da osobe koje su, koje služe kazne, kojima su izrečene kazne radi počinjavanja krivičnih djela, ukoliko želimo da ih resocijaliziramo i da ih poslije, uradimo njihovu inkluziju u bosanskohercegovačko društvo, da ne budu ponovitelji krivičnih djela, onda je nama u interesu da ova Komisija, koja je različitih profila, dakle, od visokoprofiliranog pravnog stručnjaka, medicinskog stručnjaka, nekoliko kolega, dakle, različitih struka, da uradi taj svoj posao idealno i kvalitetno. Ja mislim da su oni ono najbolje što smo mi mogli izabrati. Onda mi njima moramo omogućiti uvjete, dati im uvjete, uslove, nazovite kako god hoćete. Uistinu je sramota da zastupnik, recimo, nekadašnji zastupnik, moj uvaženi kolega gospodin Lasić, iz Mostara mu se priznaje vrijednost autobuske karte do Sarajeva, a sve ostalo dalje što ide i sve posjete, recimo, koje su zatvorima od pet popodne, kad oni tamo ustvari ne zateknu nikog, jer posjete u biti trebaju da budu nenajavljene, sve ono što je najavljeno je frizirano, oni nemaju naknadu za to. Težina, specifična težina ove Komisije, za koju ja, vjerujte, tvrdim i vjerujem i kao osoba koja je često posjećivala Kazneno popravni dom Zenica, ja tvrdim da nije jednaka nekim drugim komisijama, da se ne može vrednovati težina rada u toj Komisiji i ne može se sve trpat u isti koš. 97 Zašto je zastupnica Majkić ovako reagovala? Ja pretpostavljam da je i ona čula, a tu je, ja ne vidim gospodina Bojića predsjedavajućeg Komisije, bilo je negodovanja određenog broja članova Administrativne komisije koji su istovremeno i članovi Komisije za zaštitu ljudskih prava, rekli su jednostavno – pa šta. Pa zbog tog „pa šta“ mi smo došli ovdje, da nas Evropska komisija stalno opominje na porast kriminaliteta u Bosni i Hercegovini i stalno smo na crnim listama, i evo sad, sutra će osvanuti izvještaj u kome se kaže da Bosna i Hercegovina u segmentu smanjenja krivičnih djela nije nešto napredovala u odnosu na prošlu godinu i zbog toga „pa šta“ to „pa šta“ se ne smije dogoditi u Administrativnoj komisiji i svako pravilo mora imati izuzetak. Ja stoga pozdravljam kolegicinu diskusiju, potpuno je razumijem. Mislim da stanja u zatvorima nisu jako dobra, nisu dobra, mislim da entitetska ministarstva pravde se moraju mnogo više pozabaviti stanjem unutar zatvora u kojima se dila droga, u kojma se vrše silovanja, u kojima ima AIDS-a i ova Komisija to uistinu pokušava da podigne standard. Jer, pazite, riječ je o ljudskim bićima bez obzira što su počinitelji krivičnih djela, ali imaju ljudska prava. Mislim da bi Parlamentarna skupština BiH morala iznaći mogućnost da se ova Komisija adekvatno vrednuje za svoj rad, jer nama je u cilju u konačnici da iz zatvora izađe osoba koja je resocijalizovana i koja neće biti ponovni izvršitelj krivičnog djela. Hvala.
Hvala. Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Znate, ja se ne slažem sa ovim iskazanim mišljenjima iz više razloga. Prvo, kad su u pitanju naknade po ovom osnovu, dakle ono što je Administrativna komisija uradila mislim da je sasvim logično, jer i mi zastupnici nemamo naknade veće. Ja dolazim iz Zenice nemam nikakvu naknadu, zato što neću da potpišem nešto što nije, nije u skladu sa mojim principima, ne dolazim svaki dan ovdje u Parlament i neću da potpišem nešto i ne dobijam nikakvu naknadu, dakle ni autobusnu kartu. Ovo što je Administrativna komisija uradila mislim da je sasvim ločigno, to je po Pravilniku i to treba da se ... Isto tako kad je Komisija u pitanju, da li su oni doktori nauka, da li su ovo-ono, to je manje bitno, ali je bitna stvar da su to ljudi političari u aoristu, dakle u neposrednoj prošlosti koji su bili. Ja se zalažem da tu Komisiju obnašaju ljudi koji su potpuno neovisni, nezavisni od bilo koga. I dakle ukoliko ljudi neće nek daju ostavku, raspisaćemo konkurs, onaj ko nije u politici najmanje pet godina ili 10 godina i nek obavlja takvu funkciju. Dakle, to je sasvim realno i to je tako trebalo da se desi i da bude tako mišljenje i nas parlamentaraca da takve ljude izaberemo u takvu Komisiju. A da dolazim, ja iz Zenice potpuno dolazim bez ikakve naknade i na komisije i na ovaj Parlament i na, ne znam, pozive određenih ambasada, i na radne sastanke, itd. i niko mi ne plaća ništa. Prema tome, ne vidim razloga i da neko drugi ko je privremeno ovdje dobija nešto poseb no i mimo i Poslovnika i mimo zakona koji je usvoje, je li, od gospodina Arnauta. Hvala lijepo, evo toliko.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nermina Kapetanović. Izvolite 98
Ja se ne mogu, gospodine Isakoviću, složit s Vama kao osoba koja, kao i svi Zeničani, dakle, gospodin Mešić, gospodin Džaferović i ja, gospođa Mensura, mi ne primamo naknade nikakve za, nikakve benefite jer dolazimo iz Zenice i potpuno je ... sad naša priča o Zenici i o našem neuzimanju, ovaj, nekih benefita nebitna u ovoj cijeloj stvari. Takođe, i ono u čemu se naročito ne slažem s Vama, i čudim se Vašem nastupu, pa zar mi ne treba ovdje u Parlamentarnoj skupštini da budemo ponosni na činjenicu da smo izabrali nepolitizirane osobe, njih nisu delegirale političke partije, odmah da kažem, nisu ih delegirale političke partije. Nije HDZ dao prijedlog za gospodina Lasića, niti je iko urgirao, možete provjeriti kod svih članova komisije, kod gospodina Tadića i kod mene, niko nije dao prijedlog ni za njega, ni za profesoricu Alajbegović, ni za gospodina Gurdu i za gospođu iz Republike Srpske, dakle nisu, nije riječ o politički aktivnim ličnostima. I drugo, zar mi ne treba da stremimo činjenic i da formiramo što je moguće više komisija u kojima jesu eksperti. A to po principu ako ti se ne sviđa ostavi, pusti i ostavi, ostavi nekom ko ima manje znanje, prepusti te ljude čije su sudbine takve kakve jesu i koji jesu počinioci, ali su ljudska bića, ja se ne mogu složit s takvim konceptom. Ja mislim da bosanskohercegovačko društvo je upravo u kriz zbog toga što je došlo do pada kvaliteta generalno na svim nivoima i zbog lošeg obrazovnog sistema. Ali kad se prijavi, dakle, neko ko je univerzitetski profesor umjesto da nam bude čast da želi da pomogne u toj sferi, u s feri ljudskih prava, mi ovdje kažemo ako on neće pusti, po principu – pa šta, to je pitanje Administrativne komisije, pa šta. Ja se ne slažem s tim, ja mislim da najbolji treba da budu u komisijama i da Parlamentarna skupština imenuje najbolje bez obzira i na političke prijedloge, a u ovom slučaju nije bilo političkih prijedloga.
Hvala. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma meni je drago da se gospođa, gospođica Kapetanović ne slaže sa mnom, znate meni to imponuje da se ne slaže sa mnom iz prostog razloga što, naravno, nismo istih shvatanja i nismo istih razmišljanja. Ono što je moje razmišljanje, dakle, činjenica je da su to, ako ste me slušali, političari u aoristu, u neposrednoj prošlosti sam rekao. Dakle, to su političari, isto ću sutra biti ja negdje imenovan ili neću imenovati, itd. Dakle ne treba me imenovati na takve funkcije gdje je politika dominantna, to je s jedne strane. A s druge strane, ko je taj da kaže da je neko ekspert iz neke oblasti a neko nije. Pa, ja i Vi vjerovatno nismo, ima neko ko je mjerodavan, ali on vjerovatno nije ovdje u parlamentarnoj sali. To je, s druge strane želim da Vam kažem kad su u pitanju naknade, ne znam ja da li Vi primate, niti to mene interesuje, nisam Vas ni spomenuo, nego sam rekao da ja ne primam i ne želim da primam, ne želim da potpišem dokumenat na koji ne dolazim svaki dan u ovaj Parlament i da uzimam, ovaj, za to naknadu, i ja ne primam to. A Vas i bilo koga iz Zenice nisam uopšte spomenuo, niti želim da spomenem u tom kontekstu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite. 99
Prvo Administrativna komisija ne može raditi izvan dokumenata, znači Administrativna komisija mora poštovati zakon i poštovati odluke, iste te odluke je ta ista Komisija donijela. Druga stvar, nisu ovi ljudi izabrani tako što ih je neko predlagao nego su se javili na konkurs, prilikom prijave na konkurs svi su bili upoznati sa uslovima pod kojima će biti eventualno izabrani i svi su znali te uslove unaprijed. Pri tome ja ne mislim da ljudima ne treba omogućiti više, ali ne možemo mi to odlučiti zato što mi mislimo, nego zato što moramo onda u zakonu jasno reći da postoje komisije koje su drugačije od drugih komisija, a ne da kao što je u zakonu rečeno da je tretman svih komisija isti. Znači, ne radi se o volji Administrativne komisije, radi se o isključivo radu Administrativne komisije u skladu sa aktima koje ona ima, i nije korektno prema Komisiji da se ona dovodi u kontekst nerada ili ostavki ovih ljudi. Dakle, svi ljudi koji se jave imaju pred sobom uslove, znaju kad su se javili kolika je naknada, znaju šta će to značiti i znaju imaju li troškove pokrivene, nemaju troškove pokrivene, itd., itd. Raspravljali smo o ovome na Administrativnoj komisiji, znači vodili smo raspravu na ovome, i sa mnogo argumenata većine članova Komisije nije prihvaćen, nije prihvaćeno da se pravi bolo kakva, bilo kakvo odstupanje ni u ovom slučaju, ni u nekim drugim slučajevima gdje je bilo pokušaja, kao što je Savjet nacionalnih manjina, itd. gdje je takođe bilo zahtjeva ovakve i slične vrste.
Hvala. Diskusija, Borislav Bojić. Izvolite
Vrlo kratko, upravo je Momčilo kazao, i čini mi se da ovdje neće b iti rješenja ukoliko se ne izmijeni zakon. Ne može niko nikakvom odlukom mijenjati ono što je propisano zakonom. Dakle, samo je moguće da poslanici ili ko god predloži zakon koji će riješiti ovo pitanje. Sve drugo, bilo koja vrsta odluke, uredbe, propisa, ne može mjenjati zakona. Jednostavno ovdje je bolje da se vratimo na prethodno stanje, čini mi se, da je ono imalo bolje rezultate nego ovo sada, ne ... se u to da li je neka komisija važnija ili nije važnija, ovdje se odlučuje o komisijama. Čim se odlučuje o komisijama imati isti pristup, tako je zakon definisao. Prema tome, nije moguće to raditi drugačije osim da izmijenimo zakon. Prema tome, svi ovi zaključci, bojim se, da neće moći da pomognu da se dođe do kvalitetnog rješenja bez izmjene ovog zakona koji će ovo pitanje regulisati. Evo samo toliko.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo rečenicu jednu, dakle jedino dobro poznavanje rada ove Komisije je ... Komisije za ljudska prava, ona jedina do detalja poznaje način rada. Ako njen odgovor bude, to treba da se mijenja zakonom i jedino može zakonom, neka to bude odgovor, neka to bude odgovor da promijenimo, neka prijedlog zakona, ali je to jedina komisija koja prati rad i zna dobro je li 100 zaslužuje ova Komisija da bude izuzeće ili ne. Ako ne zaslužuje, ova Komisija za ljudska prave će reći ne i Administrativna komisija nema šta da radi.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidite, ovo jednostavno nije tačno, ja ne mogu da vjerujem da ja čujem ove stvari u Parlamentarnoj skupštini BiH da je neophodno mijenjati zakon da bi se riješili putni troškovi, to apsolutno nije tačno. Znači, zakonom je propisana visina naknada za rad u komis ijama i to ni gospođa Majkić nije toliko dovodila u pitanje, već je govorila o putnim troškovima. I slažemo se da putni troškovi nemaju nikakve veze niti zakonske, niti poslovničke ili uzročno-posljedične sa troškom, odnosno sa naknadama za rad u nekoj komisiji. I onda neko insistiranje da se problem putnih troškova može samo riješiti promjenom zakona, ustvari onda zvuči ili kao potpuno neznanje ili kao uvod u izmjene zakona kojim bi se onda na mala vrata ponovo povećale naknade, ovaj, i onda bi bio Eldorado, više ne bi bilo nikakvih pravila, onda bi same komisije same sebi određivale visinu naknada. I to je bio jedan od razloga zbog čega je ova Parlamentarna skupština BiH odlučila da tom stene u kraj. I sad ja opet pitam, evo poslanike, koji ovdje vrlo dobro znaju razliku između naknada za svoj rad i naknada za putne troškove, kad se naknada za rad u komisijama vama ukinula, a svima vam se ukinula ukoliko se komisija sastaje u radno vrijeme, jesu li vam se ukinuli putni troškovi, je li vam iko osporio pravo da dođete na sjednicu komisije angažujući svog vozača? Nije, ali su vam se ukinule naknade. Prema tome, nemojte mješati dvije stvari koje nemaju veze jedna s drugom. E sad, što se tiče ovih navoda da u tim nekim komisijama sjede nepolitizirane osobe, ja zaista to ne mogu prihvatiti i upravo je to problem u Bosni i Hercegovini što u većini ovih komisija, pogotovo do sada dok su bile ove basnoslovne naknade su uglavnom sjedile politizirane osobe. I vi ne možete reći da bivši članovi Parlamenta, evo neko je spominjao gospođu Alajbegović, gospodina Lasića, itd., to su sve bivši članovi Parlamenta, ne možete reći da su oni nepolitizirani. Ili kad je, recimo, Kozarda u pitanju, koji je imenovan iz reda eksperata, a čovjek sjedi u Kantonalnoj skupštini i u Domu naroda Parlamenta Federacije, kako ćete za njega reći da je depolitiziran, a sjedi iz reda eksperata, a ne po funkciji. I znate na šta to podsjeća? Isto kao kad u Ustavni sud odu iz ovih klupa, doslovno iz ovih klupa direktno u Ustavni sud odu Mirsad Ćeman i Seada Palavrić na putu prema Ustavnom sudu stanu u centrali SDA uzmu ispisnicu i odu u Ustavni sud i vi sad kažemo eto mi u Ustavnom sudu odjednom imamo depolitizirane osobe zato što oni formalno nisu članovi SDA više, jer su svratili u centralu SDA da uzmu ispisnicu na putu prema Ustavnom sudu. Prema tome dok god ... bivše, sadašnje političare, ne možete govoriti o depolitizaciji komisija. Tek ovim zakonom su ustvari stvoreni konačno uslovi za depolitizaciju tih tijela. Hvala.
Završavam, zaključujem raspravu po tački 16. Prelazimo na tačku 17., 101 Ad. 17. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2017. godinu – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-50-19-750/18, od 15.03.2018. godine Komisija za finansije i budžet dostavila je 18.04.2018. Mišljenje o Izvještaju. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj, te usvojila zaključak. Otvaram raspravu. Nemamo, Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Pa nismo još ni imali diskusiju.
Vaš, Vaš, Vaš ispravak, ali niste Vi krivi, krivo je možda Izvješće Povjerenstva. Komisija je zaista jednoglasno prihvatila Izvješće, ali nije jednoglasno prihvatila zaključak. Taj zaključak inače je zaključak Povjerenstva koji, mi smo na Povjerenstvu dogovorili da taj zaključak ne ide na usvajanje na sjednicu Zastupničkog doma. Dakako, ovaj, ja samo sam htio pojasniti, ovaj, tu činjenicu koja možda nije potpuno vidljiva iz ovog Izvješća.
Znači, ja sam rekao Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj, te usvojila zaključak. Znači, ne odnosi se jednoglasnost na zaključak. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po 17. tačci. Prelazimo na tačku 18., Ad. 18. Godiš nji izvještaj o primje ni Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlame ntarnoj skupštini BiH za 2017. godinu – podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 01,02-50-19-788/18, od 20.03.2018. godine Članom 64. stav (1) tačka 3) Poslovnika Predstavničkog doma i članom 30. Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj sk upštini BiH utvrđeno je da je Parlamentarna skupština BiH najmanje jednom godišnje razmatra i ocjenjuje rad Zajedničke komisije za ljudska prava o ljudskim pravima u vezi sa primjenom Kodeksa. Godišnji izvještaj ste dobili. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na tačku 19., Ad. 19. Prije dlog državne strategije za nadzor nad opojnim drogama, sprječavanja i suzbijanja zloupotreba opojnih droga u Bosni i Hercegovini za period 2018. -2023. godine – podnosilac: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-04-649/18, od 02.03.2018. godine 102
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja samo imam jedan prijedlog da se na stranici 20., a to sam već proslijedio zaključak, doda iza riječi „entitetska“ u trećem odjeljku, odnosno pasusu odozgo riječ „županijskim“. Znači, da glasi rečenica – U koordinaciji za entitetskim, županijskim tijelima, Brčko Distrikta, zato što u daljem nastavku rečenice se navode institucije, ustanove i sve ostalo gdje se najmanje polovica ovlasti na županijskim razinama izvorne nadležnosti, tako da one to i rade, imaju takva tijela, prema mojim saznanjima, i treba to samo dodati, po meni, u ovaj tekst. Hvala lijepo.
Hvala. Nemamo dalje prijavljenih za raspravu. Zaključujem tačku 19. Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, broj: 01-50-1-671/18, od 06.03.2018. godine Kolegijum Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju kao nadležnu za razmatranje inicijative. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje 18.04.2018. Komisija je prihvatila poslaničku inicijativu i dostavlja je Predstavničkom domu s prijedlogom da domovi ovlaste obje ustavnopravne komisije da utvrde prijedlog službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih, Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Samo da podsjetim da Poslovnik jasno propisuje da u odsustvu predlagača neće se raspravljati o predloženoj tački dnevnog reda ukoliko Dom drugačije ne odluči. Tako da nemamo poslovničke uslove da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda, s obzirom da predlagateljica nije prisutna.
Preuzima li neko njenu inicijativu od vas?
Šta iz Kluba ljudi predlažu, mislim nije problem da skinemo.
/nije uključen mikrofon/
10 minuta pauze.
Dajte da glasamo, možemo mi glasati da i bez prisustva predlagača radimo to ...
... pauzu tražimo 10 minuta.
da ne uzimamo pauzu.
10 minuta pauza.
A možemo li skratit pauzu na pola minute.
Imamo predlagača.
Znači, evo predlažem da nastavimo, ako se slažete. Gospođo Vajzović, Vi ste kao predlagač 20. tačke i došli smo do 20. tačke, otvorili smo raspravu. Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu po 20. tačci. Prije nego što pređemo na tačku 21. predlažem da se objedini rasprava o tačkama od 21. do 28. s obzirom na to da je riječ o davanju saglasnosti za ratifikaciju amandmana, sporazuma, ugovora, konvencija i protokola. Pripremite se za glasanje o objedinjavanju rasprave. Za 26, protiv nema, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, objedinili smo raspravu. Ad. 21. – Ad. 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju amandmana, sporazuma, ugovora, konvencija i protokola Mišljenja nadležne Komisije za spoljne poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, ovo je bila zadnja tačka dnevnog reda. Koliko nam treba za ...
Pola sata.
Pola sata za glasanje. Znači, u pola osam će biti glasanje. Znači, prelazimo na glasanje za 60. sjednicu. Prva tačka – Usvajanje Zapisnika 59. s jednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zaisnika 59. sjednice. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Naknadno. 105
Naknadno glasanje. Idemo na glasanje po tački 5. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-531/18, od 19.02.2018. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Za 13, protiv 22, uzdržana 3. Nema opšte većine. Znači Prijedlog zakona nije prošao. Idemo na tačku 6. – Prije dlog zakona o izmje nama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-377/18, od 27.02.2018. godine (drugo čitanje). Glasamo o prijedlogu amandmana poslanika Nikole Lovrinovića. Za 4, protiv 21, uzdržanih 13. Ne postoji opšta većina. Znači da amandman poslanika Lovrinovića nije usvojen. Glasamo o usvajanju Prije dloga zakona u drugom čitanju. Za 18, protiv 9, uzdržanih 11. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje?
/nije uključen mikrofon/
Naknadno. Glasanje naknadno, znači imat ćemo drugi krug glasanja. Prelazimo na tačku 7. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018. godine, s Mišljenje m Ustavnopravne komisije. Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 16, protiv 16, uzdržanih, šta je ovo sad, šta se desilo sad. Znači, po ovom sada za 16, protiv 17, uzdržanih 5. Ne postoji opšta većina. Znači, dalji zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. stav (4) Poslovnika. Prelazimo na tačku 8. – Prije dlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima Bosne i Hercegovine – pre dlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 18, protiv 7, uzdržanih 13. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje. 106
Naknadno.
Naknadno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ko je tražio ponavljanje? Ponavljamo glasanje. Za 18, protiv 6, uzdržanih 14. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Naknadno glasanje Prelazimo na tačku 9. – Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01- 02-1-762/18, od 16.03.2018. godine, s Mišljenje m Ustavnoprav ne komisije. Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komsije. Za 16, protiv 17, uzdržanih 5. Ne postoji opšta većina. Znači da nije prihvaćeno Mišljenje i nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo Mišljenje u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika. Prelazimo na tačku 10. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine , broj: 01,02- 02-1-1830/17, od 27.03.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 25, protiv 6, uzdržanih 7. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje, je li predlažete sad ili da se odloži?
Odložiti.
Odloženo glasanje. Znači, prelazimo na tačku 11. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu poslanika Nikole Špirića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 59. s jednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja glasi: ''Stanje bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava ministra bezbjednosti BiH Dragana Mektića'', broj: 01-50-1-793/18, od 21.03.2018. godine. Glasamo o prijedlogu poslanika Nikole Špirića u drugom krugu glasanja. Za 17, protiv 10, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetska većina. Znači da je Izvještaj usvojen. 107 Tačka 12. – Izvještaj o radu zaje dničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Zaje dničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 03/1 - 50-19-2975/17, od 15.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Zaje dničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3 - 50-14-9-16,2/18, od 16.01.2018. godine, c) Izvještaj o radu Zaje dničke komisije za evropske integracije, broj: 03/4-50-14- 253/18, od 24.01.2018. godine, d) Izvještaj o radu Zaje dničke komisije za administrativne poslove, broj: 03/5-50- 14-11-253/18, od 15.02.2018. godine, e) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6 -50-14-253/18, od 20.03.2018. godine. Glasamo o prijedlogu da se o izvještajima izjas nimo u paketu. Za 34, protiv 4, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Znači, sada glasamo o usvajanju izvještaja u paketu. Za 26, protiv 10, uzdržana 2. Opšta većina postoji, entietska većina postoji. Znači da smo usvojili izvještaje. Tačka 13. – Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Komisije za pripre mu izbora Savjeta ministara BiH, broj: 01/7-50-3-140-8/18, od 17.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01-50-19- 2975/17, od 18.01.2018. godine, c) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1 -50-19-224/18 od, 30.01.2018. godine, d) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01/6 - 50-19-224/18, od 06.02.2018. godine, e) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01-50-19-574/18, od 22.02.2018. godine, f) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-19-224/18, od 28.02.2018. godine, g) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01/3-50-19- 224/18, od 07.03.2018. godine. Glasamo o prijedlogu da se o izvještajima izjas nimo u paketu. Za 31, protiv 6, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina. Sada glasamo o usvajanju izvještaja u paketu. Za 25, protiv 9, uzdržana 4. Postoji entietska i opšta većina. Usvojili smo izvještaje. Prelazimo na glasanje o tački 14. – Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal broj: 05/7-50-19-555/18, od 21.02.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 20, protiv 1, uzdržanih 17. Znači postoji opšta i entitetska većina. 108 Usvojili smo Izvještaj. Prelazimo na tačku 15. – Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-565/18, od 22.02.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 17, protiv 8, uzdržanih 13. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Glasanje sada ili kasnije?
/nije uključen mikrofon/
Naknadno glasanje. Prelazimo na tačku 16. – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi s ud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/6-50-19-608/18, od 26.02.2018. godine. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić.
/nije uključen mikrofon/
Odustala. Dobro. Prelazimo na glasanje o usvajanju Izvještaja sa prve tri preporuke iz Izvještaja. Za 17, protiv 7, uzdržanih 14. Postoji opšta i entietska većina. Znači prošlo je. Tačka 17. – Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2017. godinu – podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-50-19-750/18, od 15.03.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 22, protiv 6, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina. Znači da smo usvojili Izvještaj. Tačka 18. – Godišnji izvještaj o primje ni Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlame ntarnoj skupštini BiH za 2017. godinu – podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 01,02-50-19-788/18, od 20.03.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 25, protiv 3, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina. Znači da smo usvojili Izvještaj. 109 Prelazimo na tačku 19. – Prije dlog državne strategije za nadzor nad opojnim drogama, sprječavanja i suzbijanja zloupotrebe opojnih droga u Bosni i Hercegovini za period 2018.-2023. godine – podnosilac: Savjet ministara BiH, broj: 01,02 -04-649/18, od 02.03.2018. godine. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića. Za 14, protiv 14, uzdržanih 10. Ne postoji opšta većina. Sada glasamo o usvajanju Strategije. Za 26, protiv 1, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetska većina. Strategija je usvojena. Tačka 20. – Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, broj: 01-50-1-671/18, od 06.03.2018. godine. Glasamo o prihvatanju inicijative i prijedlogu Ustavnopravne komisije da se ovlaste obje ustavnopravne komisije da utvrde prijedlog službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. Za 34, protiv nema, uzdržanih 4. Postoji opšta i entitetska većina. Inicijativa je prihvaćena. Sada glasamo o prije dlogu da se o tačkama od 21. do 28. izjasnimo u paketu. Za 35, protiv 1, uzdržana 2. Postoji opšta i entitetska većina. Prihvaćeno je glasanje u paketu. Znači, glasamo o tačkama 21. do 28. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana. Za 30, protiv nema, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina. Znači, da su date saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana. Ovim zaključujem 60. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da ste dobili poziv za 8. hitnu sjednicu Predstavničkog doma, u petak 20.04.2018. u 10 časova. Hvala vam. Sjednica završena u 20:05 sati.