Otvaram 28. sjednicu Predstavničkog doma Parlametnarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo na 28. sjednicu pozvani su naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih i nevladinih organizacija koje su izrazile interes da prate rad ovoga doma. U tom smislu pozvani su predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnik OHR-a, predstavnik OSCE-a, predstavnik EU, specijalni predstavnik generalnog sekretara u Savjetu Evrope i šef Misije u Bosni i Hercegovini, predstavnik Posmatračke misije u Bosni i Hercegovini, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini koji su izrazili interes da prate rad ove sjednice, predstavnik UN Misije u Bosni i Hercegovini, predstavnici nevladinih organizacija Centra civilnih inicijativa i Centra za promociju civilnog društva. Pozdravljam sve prisutne i zahvaljujem se na njihovom prisustvu na današnjem zasjedanju. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuju 32 poslanika. Odsustvo zbog službenog putovanja pravdali su gospodin Filip Andrić, Selim Bešlagić, te gospodin Križanović zbog bolesti. Konstatujem dakle da Dom ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Dame i gospodo prije prelaska na raspravu o predlogu dnevnog reda, dužnost mi je da vas obavijestim da sam 20. januara dobio obaviještenje od profesora doktora Snežane Savić o teškoćama o obavljanju dužnosti Obdusmena Bosne i Hercegovine. Vi ste danas dobili to pismo Snežane Savić i nadam se da ste upoznati o njegovom sadržaju. Gospođa Snežana Savić je kao što ste vidjeli podnjela ostavku na dužnost Obdusmena. U skladu sa članom 12. stav 2. Zakona o Obdusmenu Bosne i Hercegovine objavljujem upražnjeno mjesto Obdusmena Bosne i Hercegovine. 2 Podsjetiću vas ovom prilikom i na odredbu stava 3. člana 12. spomenutog zakona po kojem će Predsjedništvo Bosne i Hercegovine dati predlog za imenovanje novog obdusmena u roku od mjesec dana od dana objavljivanja. Dakle moja obaveza je kao predsjedavajućeg samo da vas informišem i da se pošalje Predsjedništvu jednostavno ovo obznanjivanje da je ostavka podnešena i da Predsjedništvo iskoristi svoja ustavna ovlaštenja i predloži novog obdusmena. Vi ste dame i gospodo poslanici u pozivu za sjednicu dobili predlog dnevnog reda 28. sjednice. U međuvremenu, poslije sazivanja sjednice doktor Zlatko Lagumdžija podnjio je prijedlog rezolucije o povlačenju iz procedure i uvođenju privremenog petogodišnjeg moratorijuma na sve zakone i odluke kojima se uvode nove privilegije izabranih dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti. Prijedlog je Zlatka Logumdžije je da se rezolucija uvrsti u dnevni red ove sjednice. Kako bismo efikasno radili i kako bismo jednostavno na isti način tumačili član 121. Poslovnika, Prošireni Kolegij je juče zauzeo stav da ova rezolucija bude proslijeđena nadležnoj komisiji, nakon toga da bude tačka dnevnog reda. Ja dakle govorim samo o prijedlogu Zajedničkog Kolegija. I takođe želim da vas informišem da smo, prije nego što otvorim raspravu o dnevnom redu na Zajedničkom Kolegiju zauzeli jedinstven stav da tačke dnevnog reda 19. i 20. Razmatranje Predloga rezolucije, predlagač Klub poslanika SNSD i razmatranje Predloga rezolucije o moratorijumu na primjenu Sporazuma o slobodnoj trgovini, predlagač poslanik Momčilo Novaković, Zajednički Kolegij predlaže predlagačima rezolucija da ovu rezoluciju, da rezoluciju povuku sa današnje sjednice iz razloga što je rezolucija i jedna i druga postigla svoj cilj. Prva iz razloga što je stavljena u širi kontekst i vučeni su aktivni potezi u Bosni i Hercegovini, a druga iz razloga što je jednostavno podnošenje ove rezolucije rezultiralo i posebnom sjednicom koje je Vijeće ministara i ovaj parlament zauzeli aktivan stav vezano i za ono što je sadržaj ove rezolucije. U tom smislu ja bih molio predlagače rezolucije da jednostavno budu na fonu ovog prijedloga Kolegija i ono što me raduje nije bila, dakle nije bio stav Kolegija da te rezolucije nemaju smisla ili da nisu dobre rezolucije, nego jednostavno da je sadržaj tih rezolucija već u praksi dao izvjesne rezultate. U tom smislu dame i gospodo ja otvaram raspravu vezano za dnevni red, uz ove napomene. Ko se javlja za riječ? Doktor Lagumdžija. Izvolite.
Cijenjene kolege i kolegice, uvaženi predsjedavajući, ja sam kao što ste i sami rekli u skladu sa Poslovnikom, u skladu sa članom 121. Poslovnika o radu 3 Predstavničkog doma uputio rezoluciju koja bi trebala da se odnosi na povlačenje iz procedure i uvođenje privremenog petogodišnjeg moratorijuma na sve zakone i odluke kojima se uvode nove i ozakonjuju nove privilegije izabanih dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti. Naime, na žalost mislim da i samo predlaganje bilo kakvih zakona, a ne samo njihovo amandmansko popravljanje koje se odnosi na prava i dužnosti članova parlamentarne situacije u situaciji ekonomskoj kakvu imamo, kada praktično budžet za ovu godinu nije uopšte pred nama, u situaciji kada i u Federaciji kao većem BH entitetu očigledno ulazimo u krizu Vlade, kada sve statistike govore da svaki treći u Bosni i Hercegovini živi u strahu od otkaza ukoliko je zaposlen sa zakonima o stečaju koji su pred parlamentima entitetskim koji nas očigledno uvode u još veće socijalne tenzije, kada ljudi koji rade kao npr. što su rudari štrajkuju tako što ostanu po 3 dana u rudniku dok im se ne vrati plata, kada su direktne strane investicije u prošloj godini pale za 30% u odnosu na prethodnu godinu, kada borački, boračka populacija, bar u Federaciji ima budžetska primanja, budžetske prinadležnosti manje za 10% nego što je to bilo prije dvije godine, idt. itd. Smatramo da Prijedlog zakona o novčanim primanjima i drugim poslaničkim pravima koji se uopšte pojavio u Parlamentarnoj skupštini treba prvo povuči iz bilo kakve procedure i ovaj parlament treba ga najoštrije osuditi. Jer nažalost takav zakon je samo bio uvid da se npr. i u federalnom parlamentu pripremi isti takav zakon stim što su oni planirali da se ne može ići sa 20 godina nego sa 15 godina u penziju. Naime, danas ste mogli pročitati u sredstvima informisanja da je, ja nisam upoznat s tim, jer niko od naših poslanika nije u tome učestvovao, da je Administrativna komisija tražila od Ustavne komisije da to još doradi taj zakon. To govori u prilog tome da se uopšte ima jednu posebno neshvatanje o tome u šta mi ulazimo. Mi zato smo predložili da se sozbirom da nam je sa ove govornice rečeno da ćemo za 5 godina ući u EU, a i sto tako se govori da ti zakoni koji je predložen, da je on u skladu sa evropskim standardima. Red je da mi pričekamo da narod uđe u EU, pa da onda i mi sa svojim privilegijama krenemo tamo. Ovdje se postavio princip po kojem bi mi trebali da imamo evropske standarde nas 42 plus možda 15 u drugom domu, a da narod pričeka jedno 5 godina. Zato smatram da je ovo nešto što ruši kredibilitet Parlamenta ukoliko uopšte ovaj zakon dođe pred vas. Ja bih zato vas molio da se ova rezolucija danas uvrsti u dnevni red i da pošaljemo javnosti poruku da to što je urađeno urađeno, ali da ovdje ima očigledno političke volje da se tako nešto zaustavi. Inače želim da kažem da SDP-ovi poslanici neće učestvovati ni u kakvim ni radnim tijelima ni grupama kada se raspravlja o bilo kakvim stvarima kao što je ovaj zakon, jer smatramo da ćemo jednom takvom rezolucijom povratiti povjerenje građana, makar nas 42 koje ovdje sjedimo.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Za riječ se javio gospodin, a replika gospodin Zorić, pa Jovanović. 4
Naime, gospodin Lagumdžija je zlorabio ovu govornicu, umjesto da predloži točku dnevnog reda, on je održao jedan politički sat ovdje nama na uranku, pa je između ostalog kazao da treba osuditi taj zakon misleći naime da bi trebalo osuditi i one koji su ga predložili. E to je predložio i jedan član SDP-a, pa bez obzira bio on za ili protiv, jer je član komisije, a komisije su predložile ovaj zakon i ja ne vidim ništa loše u tomu pogotovo jer je zaključak ovoga doma da komisija pripremi isti taj zakon. A u ovom domu se nalazi i gospodin Lagumdžija.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Za riječ se javio gospodin Jovanović Miloš.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja stvarno nemam ništa protiv da poslanik Lagumdžija ima da predloži ima pravo da predloži rezoluciju ili bilo šta drugo, ali čini mi se da smo na, sada ja ne znam koja je to bila sjednica, možda je bio i zaključak da se stvarno više sa ovim stranačkim komunističkim simbolima da ne dobijamo, znači ja ću ovo pocjepati, ovo je ovdje javno da ove simbole, ja bih molio vas iz predsjedništva znači da ovo vratite i da ne primate više. Hvala više.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Za riječ za diskusiju, je li replika ili, ne imamo prijavljene za diskusiju gospodina Mujkanovića. Replika doktor Lagudmžija. Ja vas molim da samo ove replike ako je moguće izbjegavamo da usvojimo dnevni red.
Ma ne ovdje treba praviti cirkus, to je cilj. I ja ću sada izaći malo dok se taj cirkus ne završi.
Da ja pričekam dok gospodin izađe. Prvo gospodine Zoriću, ja vam nisam održao politički sat, nego sam vam govorio u skladu sa Poslovnikom 3 minuta, obrazložio tačku dnevnog reda i to u skladu sa Poslovnikom imam pravo. A ova rezolucija zaista jeste politički akt ovog parlamenta gdje mi ne sudimo Parlamentu, nego osuđujemo pred javnošću uopšte uvođenje bilo kakvih privilegija i time dajemo do znanja kakvi smo. Takođe želim da vam kažem da član komisije iz SDP-a kojeg ste spomenuli nije učestvovao u glasanju o ovome na Administrativnoj komisiji to bi trebali da vidite, a u buduće, ponavljam vam još jednom mi nećemo participirati ovakvim papirima. Dakle, 5 nije učestvovao u glasanju, mada je član te komisije. Dozvolite da član komisije može učestovati u radu komisije, a ne mora snositi odgovornost za ono što nije se složio. Što se tiče vas gospodine Jovanoviću, to da vi ovdje pred Parlamentom gazite stranački simbol to je, ne znam šta bi vam rekao? Dakle da gazite za ove govornice stranački simbol bilo koje stranke koja je legalna parlamentarna stranka u ovoj zemlji, šta ja mislim o ovašoj stranci, možete misliti. Ali mi ne bi palo na pamet da gazim njene simbole ovdje, jer to na kraju krajeva nije mjesto za gaženje bilo čega, a kamo li stranačkih simbola. I ako već hoćete da gazite komunističke simbole i da se junačite, otiđite u Sjevernu Koreju pa tamo to probajte, ovdje nema komunističke partije, osim ako ne mislite u one koji su u vašoj partiji sa komunističkim stažom sada preuzeli, u krajnjem slučaju predsjednik vaše partije, uvaženi član posljednjeg CKSKJ.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Za redovnu diskusiju se javio gospodin Mujkanović. Suljkanović, izvinjavam se.
Poštovane koleginice i kolege, uvaženo predsjedništvo, ja predlažem da se, bez obzira što je veliki broj tačaka na dnevnom izvrši proširenje dnevnog reda i uvrsti Izvještaj Vijeća ministara o aktivnostima na izgradnji Auto puta na Koridoru V-c. Naime VIjeće ministara je obavezano tačkom 4. zaključaka Predstavničkog doma, a na bazi prijedloga Komisije za saobraćaj i komunikacije od 28.10.2003. godine da o daljnjim aktivnostima na izgradnji Auto puta na Koridoru V-c informira Dom najmanje svaka tri mjeseca. Mi smo u situaciji da informacije o ovom auto putu na Koridoru V-c dobijamo iz sredstava informisanja i mislim da je osnovni red i obzirom na ovu obavezu koju ima danas Vijeće ministara o tome na vrijeme izvijesti kako bi mogli diskutirati, jer smo po tom pitanju donjeli odgovarajuće zaključke.
Zahvaljujem. Ja bih molio samo u pisanoj formi tačku dnevnog reda. Hvala lijepo. Za riječ se dalje javio gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, ja naravno ću prokomentarisati, odnosno prokomentarisaću malo, ali nisam zbog toga izašao, ali ću ipak prokomentarisati repliku gospodina Lagumdžije, imajući u vidu da je on poistovjetio SDP sa bivšom Savez komunista u svojoj diskusiji i očito je da su oni nasljedili neke manire, osim zgrada dakle i neke manire dugogodišnjeg predsjednika druga Tita. 6 Ali, naravno to nema puno veze sa današnjom raspravom. Ono što sam ja izašao jeste da kao predlagač Rezolucije prihvatim sugestiju Kolegija da se ova tačka skine sa dnevnog reda, odnosno da praktično povučem Rezoluciju imajući u vidu da i ono što je rekao gospodin predsjedavajući, razloge zbog kojih je povlačim, razlozi zbog kojih je povlačim su ustari efekti koje je ona već postigla na neki način. I sdruge strane zaključci koji se danas nalaze pod tačkom dnevnog reda broj 18. koji sadržavaju i dio onog što se nalazi u Rezoluciji. Dakle, prihvatam sugestiju i skidam, odnosno povlačim Rezoluciju sa dnevnog reda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću na razumjevanju i naknadnom doprinosu da se povuče Rezolucija. Za riječ se javio gospodin Živković, doktor Živković izvolite. A replika, doktor Lagumdžija, izvinjavam se doktoru Živkoviću sekundu samo.
Dakle gospodin Živković je bjanko halal unaprijed tako da se njemu neću izvinjavati. Gospodine Novakoviću, pošto vi niste mislili o meni pričati, pa opet pričali, neću vam spominjati Dragana Kalinića ponovo, tačno je da SDP baštini i antifašističko, antistaljinističko revolucionarno djelo druga Tita i to nadam se da za ovom govornicom nije optužba. A vi bi trebali ipak da se suzdržite od pričanja ko šta baštini i koja stranka koga baštini. Vi baštinite djelo Radovana Karadžića koji je još negdje po šumama, pa se ne može biti, ne može uhvatiti, pa vam ja to za ovom govornicom još nisam držao o tome predavanje, a bilo bi pametno da kažete koju na tu temu.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Za riječ se javio doktor Živković. Izvolite. Nema replike.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, iako Klub SNSD-a stoji iza Rezolucije koju je predložio još 7.11. prošle godine
Molim da se saslušamo malo, molim vas. 7
imajući u vidu ono što je predsjedavajući rekao i stav Komisije za vanjske poslove, pri čemu nama kada smo predlagali ovu rezoluciju ne bio cilj nikakvo politikanstvo, nego da u tom periodu ova država i ovaj parlament uzme aktivnu ulogu u vezi sa ostankom snaga SAD u okviru SFOR-a u Bosni i Hercegovini. U međuvremenu je donesena odluka od Vlade SAD da oni ostaju najmanje do kraju ove godine, tako da imamo dovoljno vremena da i šire kako je Komisija i predlagala razmatramo tu temu, pogotovo imajući u vidu i u svjetlu onoga da smo u maju prošle godine imali pred ovim domom Opšti pravci i prioriteti za sprovođenje spoljne politike u Bosni i Hercegovini, kako se sjećate mi smo taj dokument vratili na doradu i do dana današnjeg mi ga ponovo nismo dobili na ovom parlamentu i mi ispred Kluba iniciramo ponovo tačku dnevnog reda kada bi ova država najzad dobila dokument o vanjskoj politici. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Živkoviću takođe na konstruktivnom doprinosu da povlači Rezoluciju. Za riječ se javio gospodin Ivo Miro Jović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu predsjedatelju. Poštovano predsjedništvo, uvažene kolege ovdje je danas bilo govora da bi se trebalo uvrstiti u dnevni red jedna rezolucija i to je bilo dovoljno da bi ja zatražio riječ i neku progovorio očekujući da će i uvaženi zastupnik Jusufović, predsjednik Administrativne komisije, vjerujem također ne prozivam, nego vjerujem u tom smislu nešto reći o tom prijedlogu. Mi ako me dobro pamćenje služi donesosmo prije mjesec ili dva dana odluku da se ovaj visoki dom nalazi u stalnom zasjedanju. Motiv je donjeti što je moguće više kvalitetnih i dobri zakona što nam je i osnovni cilj i zadatak kako bismo zakonodavnu oblast u Bosni i Hercegovini doveli na razinu standarda Europe i samim time pokazali koji je to naš put i gdje mi to idemo. Prijedlog koji je sačinila radna skupina ispred Administrativne komisije o pravima i obvezama upravo tako je možda trebalo obvezama i pravima dužnosnika u obadva doma Parlamenta Bosne i Hercegovine, nije se pojavio kao dokument sasvim slučajno i ne samo sada. Mi smo to imali, mnogi se ovdje sječaju u dvije tri varijante koje su dolazile barem do komisijske razine u kojoj su se nalazili i članovi Predsjedništva pa i članovi Ministarstkog vijeća itd., obuhvaćali znači svu tu strukturu gdje bi trebalo urediti na jedan kvalitetan i zakonom primjenjiv način tih prava i obveza. Pa kako ćemo mi to regulirati zakonodavstvo u ovoj zemlji ako nećemo donjeti zakon o našem radu. A onda se predlaže rezolucija da to najmanje do 5 godina miruje. Pa ja vjerujem da neki promišljaju da bi 2050 nama mjesto bilo u Evropskoj zajednici. Ni jedan zakon nije doživio ovakvu publikaciju medijski linč kao što je ovaj. Osjetljiv je 8 narod na socijalne prilike i zasigurno da u tom dijelu moramo imati osjećajnosti. Ali pogledajte. Umjesto da se argumentirano kaže da u tom prijedlogu što ga evo i na razini naše komisije vraćamo na doradu ni jednom riječju nema novca iznosa i privilegija. A sa svih strana pljušti i puca da mi ovdje hoćemo biti izvan društvene zajednice, izvan problema koje ima ova društvena zajednica, priskrbiti sebi neke silno solomonovo carstvo i bogatstvo u zaltu i izobilju, jer tako nas predstavlja kao da mi ovdje upravo 42 čovjeka nismo jedno tijelo. Pa valjda kada i ako se baca ljaga na jedan ovakav dom, onda je to ja promišljam sviju nas koji smo ovdje, a ne selektivno samo prema nekim ljudima i prema uvjetno nekim strankama. Ja ovdje jesam i hoću biti zastupnikom naroda u Bosni i Hercegovini. To što sam u ime jedne stranke, to je sasvim neka druga stvar. Zato predlažem da o nečemu što nije ni došlo u proceduru ne zauzimamo stajališta i posebne točke, ne trošimo vrijeme, a oglavito ne i rezolucije. Nego dajte, dajte da napravimo najkvalitetniji prijedlog, pa i ovu oblast zašto ne reguliramo, a onda će svatko imati mogućnosti kao i na svaki drugi zakon davati svoje primjedbe, sugestije, amandmane itd. Eto u tom duhu i u tom smislu predložio bih da ne rasrpavljamo o rezolucijama, poglavito ne o petogodišnjim odlaganjima i da ne spriječavamo poticaj ljudi da jednu važnu oblast reguliraju na najkvalitetniji način. Pa hajmo omogućiti tim ljudima da evo i u sud šire javnosti, pa zašto ne reći i medija, bez obzira što je on ovo napravio što je napravio da je napravio jedan kvalitetan zakon i ovo regulirao.
Zahvaljujem kolegi Joviću. Ja bih molio buduće diskutante da se drže poslovničke mogućnosti u dnevnom redu do tri minute. Za riječ se javila doktor Azra Hadžiahmetović, a onda gospođa Ljiljana Milićević.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici,
Molim vas da se saslušamo bez, da saslušamo doktor Azru Hadžiahmetović.
Dozvolite da prije svega kao ekonomista koji sjedi ovdje u ovom parlamentu da nešto kažem. Ovaj parlament je na prošloj sjednici imao nekoliko sati, imao raspravu u trajanju od nekoliko sati o aktuelnoj ekonomsko socijalnoj situaciji u BiH, doduše sa posebnim osvrtom na stimulisanje domaće proizvodnje. Ja pretpostavljam da će na narednoj, ili na jednoj od narednih sjednica ovaj parlament raspravljati vjerovatno nekoliko sati o Predlogu budžeta za ovu godinu, odnosno budžeta za finansiranje, između ostalog i državnih institucija. 9 Obzirom na dosadašnju raspravu vezano za dnevni red koja je prevazišla naravno uobičajenu raspravu o dnevnom redu, evo predlažem, naravno slažući se sa predlogom Kolegija da i rezoluciju i predlog zakona koji o kome je već danas bilo riječi stavimo na dnevni red na sledeću, ili na jednu od narednih sjednica, ali isključivo zajedno sa Predlogom budžeta i sa predlogom rasprave o aktuelno ekonomsko socijalnoj situaciji u Bosni i Hercegovini, ali ne sa posebnim osvrtom na stimulisanje domaće proizvodnje, nego sa posebnim osvrtom možda na mogućnosti finansiranja uopšte državnih institucija u Bosni i Hercegovini. Ja vas želim podsjetiti da smo u posljednjih nekoliko dana svjedoci burnih rasprava i u Vijeću ministara i generalno o finansiranju kako postojećih, tako i novih državnih institucija koje ovim procesu ekonomskih i drugih reformi u Bosni i Hercegovini nastaju, ili treba da nastanu. Mi se već suočavamo sa problemom da ne možemo finansirati nešto što je imperativ na putu ukupnih reformi i putu Bosne i Hercegovine prema evropskim integracijama. Ja u tom smislu kao ekonomista apeliram da za bilo kakav prijedlog koji se ovdje više politizira bilo da je riječ o pravima i dužnostima poslanika u Bosni i Hercegovini, što neko možda naziva privilegijama, ili rezolucijama o zaustavljanju bilo kakvih privilegija, da to dovedemo kao zreli ljudi u ovom trenutku u Bosni i Hercegovini u kontekst ekonomske situacije, odnosno ekonomsko socijalne situacije. Neka nam i u tom smislu Ministarstvo trezora izađe sa tačnom kvantifikacijom da li recimo ovakav prijedlog zakona može finansirati kako Ministarstvo trezora, odnosno budžet Bosne i Hercegovine ili entitetski budžeti, odnosno šta to znači u koliko bi se primjenio recimo jedan takav zakon, šta to znači u smislu možda smanjenja nekih drugih stavki i koje su to stavke. Ja želim podsjetiti da će svaka druga rasprava ove vrste otići u politizaciju i imaćemo jednu nenormalnu situaciju kako u radu ovog parlamenta, tako i u kreiranju ambijenta za rad ovog parlamenta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem doktor Azri Hadžiahmetović. Za riječ ima kolegica Ljiljana Milićević. Odustaje. Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Muhamed Altić.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege i koleginice poslanici, poštovani predstavnici medija i članovi Savjeta ministara, koristim ovu priliku, jer možda neću imati prilike uskoro da nešto kažem o onom o čemu je govorio doktor Lagumdžija. Ispred Kluba poslanika Hrvatske inicijative, Stranke penzionera, umirovljenika i nezavisnog poslanika doktora Seada Avdića, predlažem, odnosno zahtjevam, jer to je stranka tražila od mene da se Zakon o pravima i obavezama poslanika povuče iz procedure. 10 Zakon nije primjeran vremenu. Danas smo mi u vrlo teškoj ekonomskoj i socijalnoj situaciji i mi idemo sada donjeti zakon koji je prije mene sada govorio uvaženi kolega Jović da taj zakon ne daje nikakve privilegije poslanicima. To ne znam da li je pročitao do kraja, taj zakon daje velike privilegije u odnosu na penzionere. Pogledajte stavke i članove kada poslanici trebaju ići u penziju, koje su prinadležnosti, pa ćete vidjete da su to velike privilegije. I zašto mi poslanici da se izdvajamo od naroda čiji smo mi predstavnici? Narod je nas birao, a nismo mi birali narod. Mislim da sam se našao u vrlo nezgodnoj situaciji u Bihaću, a i u Sarajevu gdje me pozivaju na stanke Udruženja građana penzionera, umirovljenika Federacije da iskažem protest protiv toga donošenja toga zakona, jer shvatite da danas penzioneri ne mogu, 60% penzionera ne mogu obezbjediti golu egzistenciju, a mi donosimo zakon i stim dobijamo veće privilegije. Ja ne kažem da u tom zakonu nema pozitivnih stvari, ali ima puno i onoga što nije prikladno ovom vremenu. Prema tome, penzioneri se spremaju da dođu pred ovu skupštinu, da nas sve pitaju koga mi predstavljamo? Da li mi predstavljamo narod, ili predstavljamo sebe? Prema tome nemojmo dozvoliti da taj zakon dođe u proceduru, jer ćemo se naći u vrlo teškoj i ozbiljnoj situaciji. Klub poslanika ispred koga ja izlazim neće glasati za takav zakon, a vama svima i samom sebi postavljam pitanje da li smo mi obavezni da brinemo o svom narodu, a ne samo o svojim ličnim interesima? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Muhamedu. Ja vas molim da diskutujemo o dnevnom redu. Danas zakon nije tačka dnevnog reda. Ja vas molim dakle da iskoristimo vrijeme da diskutujemo o dnevnom redu. Zakon uopšten nije danas tačka dnevnog reda. Nema potrebe tažiti skidanje, ako zakon nije u dnevnom redu. Dakle, ko se dalje javlja za riječ? Repliku gospodin Ivo Miro Jović.
Sasvim je razumljivo i jasno da u ovoj zemlji i te kako ima socijalne, moram reći bijede. I želim i hoću imati izuzetno razumjevanje za položaj tih ljudi. Ovaj zakon koji je danas ovdje zahvaljujući vjerojatno tim strukturama i da je on ovoliko eksploatiran u mediju, kada još nije došao u proceduru, ne radi se o zakonu koji je u proceduri. Ja to molim prije svega. Znači radi se o jednoj radnoj verziji jedne skupine koja je trebala polaznu osnovu napraviti, a ja sam govorio i ponovo hoću reći nama treba na zakonit način riješiti ovu problematiku, a hoće li biti ovakva rješenja kakva su ponuđena, pa to je vrijeme pred nama. Ali nemojmo zaustavljati da ne donesemo i takav zakon. 11
Zahvaljujem kolegi Ivi Miri Joviću. Ko se dalje javlja za riječ? Doktor Sead Avdić, izvolite.
Ja ću u okviru dnevnog reda. Mi ne možemo niti smijemo ignorirati javno mjenje. Znači temeljna dimenzija svake politike jeste javno mjenje, a javno mjenje ima negativnu odrednicu prema ovom nacrtu zakona ili prema ovom predlogu zakona. Što znači ignorirajući ono što se događa u štampi i medijim, ignorirajući ono što se jednostavno na ulici i u čaršiji priča apsolutno je neprihvatljivo u ovome domu. Znači ja predlažem da stavimo tačku dnevnog reda, može i u okviru što je koleginica Hadžiahmetović predložila u okviru ove tačke o teškom ekonomskom socijalnom stanju, odnosno predlogu zaključaka da se može razmatrati zajedno i predlog, odnosno informacija Administrativne komisije o stanju, odnosno o rekonstrukciji prvobitnog predloga zakona i normalno može se razgovarati i o jednostavno ovoj rezoluciji SDP. Znači ne možemo niti smijemo ignorisati ovo što se događa u Bosni i Hercegovini. Znači nijemo promatrajući i jednostavno ono što se događa u Administrativnoj komisiji mislim da to ne može. Juče je Administrativna komisija u četiri sata imala svoj sastanak, nemamo informacije, kaže da se predlog zakona povlači na doradu itd. itd. Znači makar informaciju da dobijemo od Administrativne komisije. Znači još jedanputa predlažem da se u okviru pomenutog dnevnog reda u okviru tačke o ekonomskom i socijalnom stanju razmatra i jednostavno i informacija Administrativne komisije, odnosno stanje zakona koji je ipak, kolega Joviću u proceduri, htjeli vi to priznati ili ne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, iz ovoga što smo imali u raspravi, želim da vas informišem da 16. tačka dnevnog reda – Izvještaj Zajedničke komisije, molim vas malo tišine o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o agenciji za osiguranju u BiH, želim da vas informišem da Komisija nije održala sastanak, da će to usaglašavanje biti vjerovatno završeno do naredne sjednice i time bi 16. tačka dnevnog reda o informaciji bila skinuta s dnevnog reda 28. sjednice. A, evo dakle 19. i 20. tačka su rezolucije koje su povučene i doktor Živković i gospodin Novaković su povukli svoje rezolucije, tako da dakle 17. tačka bi postojala 16., 18. bi postala 17. i tako redom. Dakle izuzimaju se 16., 19. i 20. tačka dnevnog reda. 12 Molim takođe ovaj dom da se izjasnimo dakle o stavu Kolegija da rezolucija koju je ponudio doktor Lagumdžija dakle da ide u proceduru nadležne komisije i time postaje tačka dnevnog reda kada dobijemo stav nadležne komisije i ja bih volio da se o tom stavu izjasnimo, jer jedino tako možemo prihvatiti dnevni red. Ko je za to da se podrži stav Kolegija? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle 1 uzdržan i 1 protiv. Konstatujem da je većinom glasova usvojen stav Kolegija da se ova rezolucija razmatra u zajedničkoj komisiji. Dame i gospodo time smo usvojili dnevni red. Ja ću da.
nije izašao za govornicu
Ali vidite to je, ja kako sam shvatio doktoru Azru Hadžiahmetović onda je predlagala na nekoj narednoj sjednici kada se pripremi izvještaj o stanju ekonomsko socijalnom i zajedno, da, da bude zajedno. Dakle to će biti jedna od tačaka na narednoj sjednici, a ne danas, jer to nije prijedlog.
nije izašao za govornicu
To je vaš prijedlog Sejo, nije Azrin. Evo molim vas ko je za ovaj prijedlog doktora Seje Avdića? Ma nije spremno to, mora se pripremiti to ljudi, nije. Ne danas, da, Sejo traži danas 17. tačku. Molim vas ko je za da digne ruku? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dajte mi izvještaj. Od 34 prisutna, 11 za, 9 je bilo protiv, suzdržano 11. Dakle nemamo, nije prihvaćena ova tačka dnevnog reda. Usvojili smo dnevni red. Ja ću da ga pročitam. Izvolite.
Gospodine Špiriću vašim zaključkom je rezolucija koju sam predložio ide u proceduru komisijsku. To nije sporno. Međutim, iz ovog kluba je predloženo - jedan od 13 prijedloga je bio da se u dnevni red uvrsti tačka 1. ove rezolucije, nazovite je kako god hoćete, zaključak da se uvrsti tačka dnevnog reda – Zaključak o povlačenju iz parlamentarne procedure Zakona o pravima i dužnostima članova Parlamentarne skupštine. To je bio jedan modalitet koji je predložen. A drugi je bio modalitet koji je bio u skladu sa onim što je kolegica Azra govorila. Dakle ja bih molio da se sada izjasnite o stavljanju tačke dnevnog reda koji se zove – Prijedlog zaključka o povlačenju iz parlamentarne procedure Zakona o pravima i dužnostima. Otišlo je u komisiju, moja rezolucija je šira od ovoga. Ali je bio prijedlog ovdje za ovom govornicom samo zaključak da se ovo skloni iz procedure. Molim da se izjasnite o tom stavljanju, te tačke tako formulisane na dnevni red. I odbijte, nema nikakih problema. Kao i prijedlog gospodin ispred Zajedničkog kluba tri poslanika. Tako da morali bi to staviti ako hoćete da poštujet Poslovnik. Vi možete da to ne stavite, nema nikakvih problem, jer opet kada budemo raspravljali o tački 17. povodom aktuelne socijalne situacije, ja ću opet predložiti ovaj isti zaključak i predlagati ga sve dok nekom ne dojadi, ili dok vi ne odbijete i kažemo hoćemo povečanje.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Ja vas molim dame i gospodo da mi pomognete da vodim uredno sjednicu. Nije problem stvari zakomplikovati ako neko hoće, ali sve ima demokratski izlaz. Ja jedinu tačku novu dnevnog reda imam pisanu od gospodina Mehmeda Suljkanovića. Mi smo svoju raspravu o dnevnom redu zaključili i izjašnjavanje o dnevnom redu. Izvolite.
Ja se izvinjavam, prije svega vama gospodine predsjedavajući, nisam uspio reagirati odmah nakon što ste vi objavili rezultate glasanja vezano za prijedlog gospodina Avdića. Prijedlog gospodina Avdića je prošao u općoj u općem parlamentarnom izjašnjavanju. Od 34 poslanika, za je glasalo 11, 9 je bilo protiv, suzdržanih je bilo 11.
Više je bilo protiv. 14
Molim vas lijepo. Pošto oni koji su suzdržani ne ulaze u konačan zbir rezultata glasanja, računaju se oni koji su prisutni koji glasaju, uz uvjet da imamo kvorum, a kvorum imamo 11 je bilo za, 9 je bilo protiv. Prema tome zaključak je dobio, zaključak je dobio, prijedlog za uvrštavanje u dnevni red je dobio parlamentarnu podršku. Treba nastaviti sa izjašnjavanjem po entitetima.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću na sugestiji. Molim vas lijepo, izražavam sumnju u glasanju brojanja. Ponavljamo glasanje. Ko je za to da se uvrsti tačka i molim brojače, ako ja izbrojim 12, a vi 9, ja odavde izbrojim 12, a vi 9, nešto nije u redu sa brojanjem. Ko je za to da se privhati tačka dnevnog reda gospodina Avdića? Ko je protiv? E ako je ovo 9, ja nisam Nikola Špirić. Molim vas brojači da vodite računa. Ko je uzdržan? Dajte mi rezultate glasanja.
Bilo ti je ispravno.
Ma nije bilo ispravno. Nemojte. Za 11, protiv 17 i suzdržana 4. Nije prihvaćena tačka dnevnog reda. Molim vas lijepo, objavljujem dnevni red koji smo i moramo se samo dakle izjasniti o tačci dnevnog reda koji je predložio još uvijek gospodin Mehmed Suljkanović -Izvještaj Vijeća ministara o aktivnostima na izgradnji Auto puta na Koridoru V- c. To je bila tačka, pisani prijedlog. Ko je za to da se privhati ova tačka? Ko je protiv? Uzdržan? Dakle dame i gospodo od prisutnih 33, za 29, protiv 6, uzdržano 4. Imamo većinu. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? Ko je iz Republike Srpske za? 14 iz Federacije za, 8 iz Republike Srpske za. 15 Konstatujem da je ovo posljednja tačka dnevnog reda i time je dnevni red usvojen u dakle dnevni red je 1. Zapisnik sa 26. i 27. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka, 4. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Muniba Jusufovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika , 8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 10. Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme (prvo čitanje) 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH (prvo čitanje) 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o upravnom postupku(prvo čitanje) 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenom glasniku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) 14. Prijedlog zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 15. Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u BiH, 16. Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, 17. Prijedlog zaključaka povodom razmatranja pitanja – Aktuelno ekonomsko- socijalno stanje u Bosni i Hercegovini, s posebnim osvrtom na zaštitu domaće proizvodnje, 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Ugovora o međunarodnom povremenom prevozu putnika običnim i putničkim autobusima – Ugovor INTERBUS, b) Tampere konvenciju o pružanju telekomunikacijskih resursa za ublažavanje katastrofa i operacija spašavanja i pomoći, c) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Rumunije o trgovini i ekonomskoj saradnji 16 19. Izvještaj Vijeća ministara o aktivnostima na izgradnji Auto puta na Koridoru V-c. Molim Službu da pripremi izmjenjeni dnevni red, a mi nastavljamo sa radom i prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. To su Ad. 1. Poslanička pitanja, pardon Slažem se sa doktorom Lagumdžijom, dakle posljednja tačka dnevnog reda, molim Službu da informiše Vijeće ministara da bi na 19. tačci trebali podnjeti izvještaj vezano za informaciju Koridor V-c. Hvala lijepo. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Zapisnici sa 26. i 27. sjednice Predstavničkog doma Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema, niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Idemo na glasanje. Ko je za to da usvojimo zapisnik sa 26. i 27. sjednice Predstavničkog doma? Ko je za molim da glasate? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Konstatujem da smo zapisnik sa 26. i 27. sjednice jednoglasno usvojili. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to su poslanička pitanja i odgovori Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Na pitanja postavljena na 22.sjednici odgovore su dobili Muhamed Moranjkić, Šefik Džaferović, Selim Bešlagić, Nikola Špirić i Mirsad Ćeman. Petar Kunić dobio je odgovor na pitanje postavljeno 23. sjednici. Ivo Miro Jović dobio je odgovor na dva pitanja sa 26. sjednice i Vinko Zorić na pitanje postavljeno na 26. sjednici. Dame i ukoliko ima želje da se komentariše odgovori na dobijena pitanja ko se javlja? Gospodin Moranjkić i gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospođo kolege i zastupnici, poslanici, dame i gospodo, ja sam dobio konačno, evo ovako na preskok dostave 2-3 pa nema odgovora, pa prođe pola godine, pa godina, pa dobijem neka, evo dobio sam odgovor na ova dva pitanja. 17 Prvo pitanje se odnosilo na unutrašnje dugove u Bosni i Hercegovini. I ovo što sam ja dobio je pročitao sam sam, nisam mislio. Razgovarao sam sa dva doktora ekonomskih nauka, ni oni mi nisu uspjeli da objasne odgovor koji sam dobio na postavljeno pitanje. U prvom dijelu kaže, slušajte molim vas da unutrašnji dugovi pa je nabrojao četiri kategorije iznose najviše 10% od bruto nacionalnih proizvoda, odnosno 1,2 milijarde KM. Recimo da je to tačno, a ja 100% tvrdim da nije tačno, jer recimo imam odgovor od prije nekoliko dana zvaničan od vanjskog ministarstva Federacije BiH da je on od 2,8 do 3 milijarde. Znači nije to razlog 5 i 10%, nego 120 do 150%, a i ja imam sasvim druge podatke koji kažu da se oni preko 3. Ali nastavlja u odgovoru dalja lakrdija pa se kaže da u sklopu aktivnosti rješavanja starih obaveza na razini Bosne i Hercegovine Ured za reviziju i finansijsko poslovanje institucija Bosne i Hercegovine utvrdio sledeće stanje pa je nabroja četiri kategorije, pa je rekao da su revidirane obaveze, da su sporne obaveze, da su potencijalne obaveze odnosno sudski sporovi i da su to potraživanja od budžetskih korisnika. I ide komentar i cifre koje iznose 3.miliona i 120, odnosno 102. hiljade i nešto KM. Prvo se postavlja pitanje šta su to stare obaveze, odakle one potiču i gdje se završavaju i gdje su...Ako logiku isključim, pa kažem hajde da je to razlika između milijardu i 200, i ovih 300 znači onih 900 opet mi se ne uklapa. Znači da je ovdje lakrdija od odgovora. Kada je u pitanju ova peta, odnosno četvrta kategorija potraživanja, ona nisu čak u odgovoru više ni spominjana. Ni koja su to potraživanja, ni o tome ni kad su dospjela ni hoće li se vratiti. Dalje, ovo što sam ja tražio u odgovoru , sa posebnim ciljanjem jeste – zna li neko ima li neko program, ima li razmišljanje kako će se riješiti unutrašnji dugovi? O tome u odgovoru bezbeli nema ni jedne riječi, što znači ovaj prvi dio ne odgovara tvrdim 100% stvarnom stanju unutrašnjih dugova i to ne malo, nego preko 150%, a u drugom dijelu nije ni riječ o ...Prema tome ja smatram da taj odgovor nije adekvatan, nije u redu. Drugo pitanje moje je postavljeno bilo prije 2-3 mjeseca i isto je nažalost ispred takta revolucije u ovoj državi i na vrijeme da je neko shvatio moje pitanje poslaničko vezano za poljoprivredu stanje u poljoprivrednoj proizvodnji i na kraju uticaj ugovora koji je trebalo od 1.1. primjeniti ne bi možda neke stvari ni došle u onakvu situaciju u kakvoj smo došli. Odgovor o ovom opet izuzetno težak, to je praktično neozbiljnost u dgovoru. Srž mog pitanja je bilo hoće li, ako hoće, koje će to biti mjere koje će poduzeti ova država, odnosno entiteti, ako ih puštamo tamo pa kažemo da su to u nadležnosti, odnosno zadatak entiteta da se pomogne i zaštiti poljoprivredna proizvodnja ove zemlje. Molim vas, odogovor između ostalog kaže da nije to da nije kada govori o izvozu iz poljoprivrede, da to uopšte nije stvar ove države, nego je stvar proizvodnih proizvođača poljoprivrednih kompanija koje rade na tome. Pa to je ljudi lakrdija. Ako to 18 nije stvar ove zemlje onda se pitam koje je to zemlje stvar da o tako životnom problemu kakav je poljoprivreda u ovoj zemlji država kada su u pitanju izvozi nema nikakve zadaće niti ima. Ja ne bih dalje davao komentare, ali bih dao zaključak da sam postavio aktuelno i na vrijeme pitanje vro važno i životno za ovu zemlju, a da sam dobio neadekvatan, nezadovoljavajući odgovor i opet sada, uključujući i prvo i drugo pitanje, molim gospodina premijera, koga ovdje nema, ali da mu se prenese zapisnikom, ili na drugi način da pokuša uozbiljiti Vijeće ministara, jer ono ili ne odgovara na poslanička pitanja, ili daje neadekvatne i neodgovarajuće odgovore da ne kažem čak i neozbiljne, možda bi to bila krupna riječ koju bih izgovorio za ovom državnom govornicom. Ponekada se postavlja pitanje dokle tako? Pitam se i sam? A i vi se često za ovom govornicom pitate i čemu služi ova pitanja koja mi postavlja, a dobijemo ovakve odgovore. To je stvarno sramota.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Za riječ se javio gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, evo ja moram prokomentirati odgovor i moram pohvaliti predsjedavajućeg, ja ne znam koga ću drugog, da sam ja konačno dobio odgovor na jedno pitanje. Ja sam postavljao barem 10 pitanja, evo Džaferović kaže da teška pitanja postavljam. Težak je i odgovor sobzirom da sam dobio na jedno pitanje odgovor od 12 stranica, prilično je težak. Ja ću kazati da sam ja na prošloj sjednici, izuzimajući ono od 29. prosinca postavio tri pitanja i jedno od pitanja je bilo i - da li je nalog koji je potpisao Vedran Hadžović, a vodi se pod brojem tim i tim, od 8.12. u skladu sa odlukom Visokog predstavnika? I ja sam dobio odgovor od Vedrana Hadžovića i on kaže sve je u redu. Dakle šta će drugo reći, kada je on to potpisao. Ja bih volio da mi neko drugi to odgovorio, jer Vedran Hadžović odgovara, njegov odgovor nije dug, nemojte se plašiti da ću ja pročitati. On kaže - vezano za vaš dopis, to je vjerojatno dopis od našeg doma od 22.12. dajem odgovor slijedeće sadržine. - Uvidom u poslaničke kartone članova Kluba HDZ-a demokrščani ustanovili smo da su članovi pomenutog kluba u rubrici stranačko članstvo potvrdili da su članovi Stranke HDZ. Na osnovu ove činjenice mišljenja smo da je naš nalog koji se vodi pod brojem od 8.12. u skladu sa odlukom Visokog predstavnika. To nema nikakve veze, jer stranački kartoni nemaju rubriku stranačko članstvo. Čak nemaju ni to, jer ovdje imaju podaci o dosadašnjem članstvu i dužnostima. 19 Dakle ako ćemo principijelno gledati, onda to znači o dosadašnjem, dakle do dana kada smo to potpisivali. A ja ne bih previše politizirao sa ovom stvari jer Visoki predstavnik je lijepo potpisao da se ne znam, nekim finansijskim sanckijama sankcioniraju klubovi HDZ-a, pa onda u BH Parlamentu, Federalnom, Srednjoj Bosni i ne znam gdje još. Lijepo se kaže klubovi HDZ-a, a ne članovi HDZ-a u nekim klubovima. Ja sam o tome na šire zadnji put govorio, jer čudi me da gospodin Hadžović nije provjerio sve kartone, možda u nekom klubu ima još neko ko je član HDZ-a. Ali to Visoki predstavnik nije naložio. On je naložio da se sankcioniraju, ne znam, čini mi se sa 5% ovaj Klub HDZ-a, pa onda su pobrojani parlamenti. Ja bih se, ili ću to kada budu pitanje, ja bih se samo osvrnuo na jedno pitanje ovdje koje sam ja postavio i na koje je ne znam zašto mi se ne odgovori ili nije proslijeđeno Vijeću ministara ili je teško pitanje kako kaže kolega Džaferović. Dakle bilo je jedno pitanje – šta će Vijeće ministara učiniti kako bi pozitivno odgovorilo na zahtjeve Bočarskog saveza Bosne i Hercegovine? Zaista ne znam čemu to vodi i ne vidimo koliko se vremena u svim našim medijima potroši oko jednog zakona koji je ušao u proceduru i koji je sasvim normalan zakon. o materijalnim efektima neću govoriti, jer će se govoriti kada dođe taj zakon na naše klupe. Međutim, naši mediji u Bosni i Hercegovini nisu potrošili ni malo vremena da kažu da je Bočarska reprezentacija Bosne i Hercegovine osvojila treće mjesto na Svijetu. Ja sam gledao emisiju sport u Bosni i Hercegovini na federalnoj televiziji i onda je došao oktobar, ja bih volio da je došao listopad ili da je došao oktobar u zagradi listopad ili obrnuto i nigdje spomena da je bilo Svjetsko prvenstvo, a spominju se sedma mjesta u karateu, 15 mjesto tamo u nečemu. Ja ne znam zašto je to tako. Da nemam izuzetno dobru suradnju sa sportskim savezom koji vode ljudi druge nacionalnosti, mislio bih da je to na nacionalnoj osnovi. Ali uvjeren sam da nije. Ali ne znam zašto se ignorira jedan uspješan sport u Bosni i Hercegovini koji se predstavlja i u Svijetu, a koji je uspješno oerganizirao i Evropsko prvenstvo u Bosni i Hercegovini. Mi smo tražili samo jednu malu pomoć, da možemo otići na ta natjecanja u Svijetu, a evo imamo i uspjeha i nije nam se ni jednim dopisom odgovorilo na naše zahtjeve, pa evo ni na moje zastupničko pitanje, a mogu isliti kako prolaze športovi koji za koje nema ko progovoriti ovdje i postaviti zastupničko pitanje. Dakle, ovdje sam kazao možda i više nego sam mislio. Ja zamjeram našim medijima, našoj televiziji koja nije uvrstila taj šport u pregled uspjeha, ili je to možda neuspjeh, ali barem na 4 ili 5 pod raznim mjesecima je spomenut tobože uspjeh nogometa kojeg ja ne vidim. Naša i mlada i seniorska reprezenatacija bile su četvrta, odnosno peta u kvalifikacijskoj grupi, ali to se veliča u svim medijima. Evo vidim i sada ovaj zagrebački večernjak je stavio izbornika nogometne reprezentacije tobože da će ga birati u osobu godine zato što je bio četvrti u kvalifikacijskoj grupi. Zamislite to. Pa šta bi bilo da je se kvalificirao u evropsko prventstvo? Ja mislim da bi on određivao ovdje hoćemo li imati 20 neki zakon na dnevnom redu ili nećemo. Jer u nas su tako posložene vrijednosti u Bosni i Hercegovini. Meni kaže jedan ministar iz Savjeta ministara, pa odgovoreno bi bilo pozitivno na vaše pitanje i na vaš zahtjev, ali je jedan ministar odmah izišao u Dnevnom avazu i to napao. Pa ljudi moji dokle smo došli. Hoćemo li pitati koje ćemo medije pitati sutra šta ćemo pričati na plenarnoj sjednici? Ja znam da će ovo mene koštati u tim medijima, ali nisam ni do sada dobro prolazio. Znaju oni da ja ne plačam pretplatu na Federalnu televiziju, ali ja imam pitanja zašto bi ja to plačao. Ali ne znaju da je šport bočarski šport osvojio treće mjesto na Svijetu. Nikada to nisam čuo na toj televiziji. To ne znaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Za riječ se javio doktor Petar Kunić. Molio bih samo da, pa Ivo Miro Jović. Dakle molio bih da se samo ako možemo kraće postavljati pitanja izbjegnu bespotrebni, ne, ne nije, dakle sugestija je samo, a nemam ništa protiv.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi poslanici
I molio bi Službu da pozovu poslanike iz hodnika da uđu i da sjednu, ostaćemo bez kvoruma, a to nije ozbiljan pristup radu sjednice. Izvolite.
Hvala. Moram reći da četvrti put postavljam ovo pitanje jer ga ne mogu dobiti do kraja. Ja ću 20 ili 50 put postavljati pitanje dok ga ne dobijem do kraja. Naime, radi se o ostvarivanju penzija ljudi koji su došli iz bivših jugoslovenskih republika i obratno. Ja sam dobio odgovor na to pitanje gde se kaže – Bosna i Hercegovina i Republika Hrvatska zaključili su ugovor o socijalnom osiguranju kao administrativni sporazum o provođenju ugovora o socijalnom osiguranju. Ugovor je potpisan 4.oktobra 2000. godine u Zagrebu, a nakon okončanja postupka ratifikaciju obje države stupaju na snagu 1. novembra 2001. godine. Ugovorom o isplati penzija za građane koji su jedan dio svog staža ostvarili u Republici Hrvatskoj, a jedan dio u Bosni i Hercegovini. Dakle ništa. U prethodnom odgovoru bilo je da će se održati sjednica zajedničkih tijela, dakle komisija za provedbu tog sporazuma o tome ništa, jer sam prošli put postavio pitanje da li je održana sjednica tih tijela. 21 Sada postavljam pitanje ponovo - da li je održana sjednica nadležnih organa za primjenu ugovora o socijalnom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Hrvatske u oblasti penzijsko invalidskog osiguranja? - da li su formirane komisije npr. invalidska komisija? - koliko je riješeno predmeta? - koliko je riješila predmeta Bosna i Hercegovina, koliko je riješila Hrvatska? Jer je u prethodnom odgovoru rečeno da 12 hiljada predmeta ima neriješenih, na jednoj strani 6 hiljada. Ne mogu izbjeći da ne kažem da je rad Savjeta ministara veoma površan, on je ofrlje. Ja bih rekao neozbiljan i neodgovoran. Ovako se ne odgovara poslaniku. Mislim da ovaj parlament mora uozbiljiti svoj odnos prema Savjetu ministara, prvo je zato odgovoran predsjedavajući, jer ovakvi odgovori ne bi smjeli dolaziti na ovaj parlament. Pozicija nije cementirala Savjet ministara. ako je cementirala, onda u ovom parlamentu nema demokratije. Još nije ni na pomolu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Iscrpili smo komentare na postavljena pitanja. Idemo na nova pitanja doktor Duraković, Beriz Belkić, Ivo Miro Jović. A izvinjavam se, onda, molim vas, gospodin Ivo Miro Jović. Oprostite, oprostite. Moja je greška.
Ja želim reći ukupno jedno dvije rečenice o ovom, o ovoj točci dnevnog reda koju uvijek imamo, to je postavljanje zastupničkih pitanja kao važnom elementu funkcioniranja Parlamenta, ne ovdje nego u Svijetu. A drugi je par opanaka šta je to što mi dobijemo kao rezultat postavljenih naših pitanja. Pa osuđujem se nekoliko stvari komentirati na ove dobijene odgovore. Tako kada, samo ja ne znam što će reći gospoda u oforbi. Joviću imaš svoju vlast, pa takva je kakva jeste. I moram kritizirati. Kada postavim pitanje tužitelju, onda on kaže znate, vaš parlament i vaš zastupnik. Ja sam zastupnik Parlamenta Bosne i Hercegovine, i ovo je parlament svih građana, a kada od institucije dobijete vaš Parlamenta i vaš zastupnik, onda kaže nije to u domenu mene, a onda čiji odgovor se bazira na tome, ja sam u svom radu došao do spoznaje i to je njegova ...kada kažem da ima devijacija, onda on kaže u to ne vjerujem, a ne kaže ako ima molim vas to argumentirajmo. Dakle ja ne želim poučavati ovdje naše institucije kako bi trebali snama komentirati. Uvaženi zastupnici, Kunić je sada bio, možda je trebalo i reći sa leksičke strane. Jugoslavija je Hrvatska i Hercegovina malim slovom u jednom odgovoru previše u jednom pismu. Mislim da ćete to tamo vidjeti. Jel smo mi baš tako nepismeni ili trebamo li dobijati tako baš nepismene stari. Mislim da ne trebamo. 22 Kada postavim pitanje jednoj instituciji, onda dobijem odgovor znate ne odnosi se to na nas nego tog i tog. Pa je li to odgovor? Poglavito ako je postavljeno pitanje Ministarskom vijeću. Postavim pitanje Ministarskom vijeću, odnosi se na jednu problematiku, kaže znate nije to naš problem, nego je to problem ministarstva upravo federalno. Umjesto proslijediti pitanje pa me informirati da su, imam pravo biti i neupučen. Kažem to je moja vlast, kada dobijem onda jedan odgovor npr. gradi se objekat i kaže mi ćemo preuzeti sve mjere, a postavio sam pitanje i UNESC-u i OHR-u, evo što oni ne odgovaraju, hajde zauzeti ljudi nekim drugim poslovima zavrčući ruku, pa ih mogu razumjeti, ali ne mogu da razumijem institucije koje su u ovoj zgradi da ne poduzmu nešto, a objekat se izgradi u groblju. U centru groblja. A, hoćemo biti civilizirani kao društvo i tisućama, nije tisuća, ali jeste 500 godina, da budem onda precizan, to groblje na tome mjestu, nije palo ni jednom čovjeku do sada i bili su ratovi i bune, prolazile vlade da napravi građevni objekat u centru groblja. I to što se radilo u ratu, pa oprosti mi bože nisu znali šta rade. Ali raditi u miru kod ovakvih institucija, oslobodi nas gospodine. Kada je u pitanju, pitanje sam jedno postavio kako da televizijsku pretplatu plačaju umrli? Treba se ljudima mrtvim ispričati, odnosno ispričati se obiteljima, povrijeđenim osobama. Kome još pada napamet u mrtvačnici gledati televiziju. To je povreda ponosa ljudi, adresira se. Znate da je to uopčeno pa rekao bih ne, ne nego provokativno. I kada tražim odgovor, onda oni poučavaju o zakonu i cijeli mi zakon lijepo učvrste i onda mi pošalju, a odgovor je bez potpisa. Neće me zastrašiti. Ja ću i dalje instituciju postavljanja zastupničkih pitanja koristiti, jer je to moje pravo kao zastupnika i nadam se na dobrobit ovih ljudi, odnosno građana Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem kolegi Joviću. Ima li još neko komentar na dobijen odgovor? Ja bih molio ovdje, naravno nemam ništa protiv što da uzmete riječ, ali ovdje se traže komentari na odgovore koji su dobijeni, a ove koje nismo dobili masa je poslanika ostala bez odgovora. Izvolite.
Mali komentar na nedobijeni odgovor. Gospodine predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja želim da vas obavijestim da nikada nisam dobio odgovor na pitanje kontrole odlaganja odpada od strane međunarodnih ogranizacija prisutnih u ovoj zemlji. Ja želim ponovo sve ovdje vas da upozorim da se radi o jednom vrlo opasnom pitanju, o jednom vrlo štetnom načinu uređivanja, odnosno postupanja izvan bilo kakvog zakona i bilo kakve kontrole bilo kojeg organa ove države ili bilo kojeg organa na nižim 23 nivoima državne strukture. Ja tražim da mi se taj odgovor dostavi prije nego mi istekne mandat na koji sam podnjio ostavku. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Muratoviću, molim Službu, samo bi molio od koga tražite odgovor da adresiramo pitanje. Organ precizno, izvinjavam se da bi služba mogla.
Ja tražim od organa koji je nadležan za odlaganje smeća, odnosno za ekologiju.
Hvala lijepo. Nema više komentara. Samo malo, molim vas. Nema više. Komentar. Momčilo Novaković. Izvolite. jel i vi na nedobijeno pitanje komentar ili na dobijeni.
Uvažene kolege, ja takođe imam komentar na više nedobijenih pitanja, odnosno više ne dobijenih odgovora sobzirom da nisam dobio odgovor ni na jedno pitanje koje sam postavio u ovom mandatu. Čak bi na neka koja su mi se činila prilično prosta kao ono što je prošli put bila, prost bi odgovor trebao biti kao prošli put, kada sam tražio sastav komisije, ne znam tačno kako se zove, ali znam da je za nacionalne spomenike i tražio odgovore koliko je predmeta riješila, koje je riješila, čije zahtjeve, koliko nije riješila i koje podnosilac zahtjeva. Pa ni to nisam dobio. Nisam dobio ni odgovor na pitanje o ...(poligonu Barbara) za koji razumijem da je malo problematičan. Hajde daj da shvatim što ga nisam dobio, jer njega postavljam već tri godine, to pitanje. Pa nisam dobio odgovor ni na pitanje kakva je sudbina objekata čiji su vlasnici Srbi, a koji su zadnjom administrativnom, zadnjom ustvari odlukom pripali Federaciji dakle arbitražnom odlukom pripali Federaciji. Ni tu nisam dobio odgovor sobzirom da izgleda i to je teško. Ja bih molio da mi Savjet ministara da bilo kakav odgovor, pa čak i odgovor da mi ne može dati odgovor iz tih i tih razloga, jer ja možda, ja razumijem da Savjet ministara ne želi da odgovori institucija koje ja to pitam, preko Savjeta ministara. Ali onda treba Savjet ministara da kaže da ne želi, ili nije dobio odgovor od federalnog ministarstva, od ne znam ni ja komisije itd. itd. Ja još jednom molim Službu, ako je moguće da sva pitanja koja sam već postavio ponovo uputi Savjetu ministara sa zahtjevom da mi se da odgovor. Hvala lijepo. 24
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Komentar na dobijen odgovor ima gospodin Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg.
Poštovane kolege ne moramo svaki put izlaziti za govornicu samo kada smo nezadovoljni odgovorom na postavljeno pitanje. Ja izlazim za govornicu da kažem da sam zadovoljan odgovorom na svoje postavljeno pitanje i želim da obavijestim javnost o odgovoru kojeg sam dobio. Moje pitanje, mislim da je interesantno, moje pitanje je glasilo – kada će konačno početi i kada će biti okončani radovi na obnovi zgrade institucije Bosne i Hercegovine – neboder i trga ispred. Ja sam dobio odgovor na to pitanje i želim da znate dakle da odgovor glasi da očekivani rok završetka glavnog projekta je 1.3.2004. godine, dakle radovi su u toku, pripremni radovi za kada je planirano raspisivanje tendera za izbor izvođača građevinskih radova. Planirano je da radovi na sanaciji i rekonstrukciji objekta III institucija Bosne i Hercegovine otpočnu u četvrtom mjesecu 2004. godine i da traju otprilike do 30.9.2005. godine. Ja mislim da je ovo važna informacija koju treba da znaju i mediji i svi jer ova zgrada, ovaj objekat ovdje i ovaj plato mislim da je u interesu svih nas da što prije izgledaju onako kako treba da izgledaju. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Prelazimo na postavljanje, ostalo nam je malo vremena da postavimo nova pitanja. Čini mi se da smo više vremena potrošili da iskažemo nezadovoljstvo sa dobivenim dogovorima i evo i jedno zadovoljstvo. Za riječ se javio doktor Nijaz Duraković.
Prije nego što postavim ovo pitanje, dozvolite mi jedan komentar koji je na fonu svega ovoga što su kolege poslanici prethodno govorili. Naime, moj bi bio prijedlog da mi danas još razmislimo o tome kako da donesemo odgovarajuću odluku poslovničku, ili neku drugu i da uozbiljimo ovu instituciju da ovo poslanički, zastupničko pitanje. Samo kraći komentar da vas ne zamaram. 25 U praksi bivše FNRJ, SFRJ itd. mislim da je to Kardelj preuzeo iz britanskog parlamenta, tradicije, to se zvalo isto nekada poslaničko, pa onda delegatsko, pa kasnije zastupničko ili ovako ili onako pitanje. Naime, predsjedavajući u jednom domu britanskog parlamenta to je recimo Špirić kod nas to je spiker i na svakoj sjednici postavljaju se pitanja. Spiker je taj koji određuje da li će pitanje biti prihvaćeno, proslijeđeno nadležnim organima institucijam ili ne. Prvo pitanje mora biti pravovremeno postavljeno, drugo mora biti pravilno adresirano, dakle da ne pitamo oko ekologije ministra za kulturu itd. Treće, samo pitanje ne smije podrazumijevati omalovažavanje, vrijeđanje itd. onoga koga se pita i četvrto, odgovor na samo pitanje ne smije podrazumjevati odavanje državne ili vojne tajne i tu je sve. Ali, zato gvozdena i tradicija, a i zakonska obaveza da onaj kome ste uputili pitanje nema govora da vam u roku najdalje od dvije sedmice dostavi odgovor, inaće leti i Vlada i nadležno ministarstvo i sve ostalo. Neka oprosti naše vijeće ministara, mi smo ih birali, oni se ponašaju kao da smo mi njihova ekspozitura, a ne oni naša i to je jedna apsolutna neodgovornost. Mislim smijurija je ova naša pitanja. I ja dakle predlažem da nešto učinimo u vezi stime, jer onda inače nema smisla. Nas svi oni pitaju s terena mnoge kapitalne stvari. Jednostavno nas zadužuju da nešto pokrenete neku inicijativu, a evo recimo ja ću sada postaviti pitanje koje je ovdje postavljeno prije više mjeseci na koje nikada nije dat odgovor. Naime, prije više mjeseci poslanik Suljkanović je postavio pitanje o projektu tzv “Gornji horizont” i naravno do sada nismo dobili odgovor. A ja ću vam reći da se radi o jednom možda od najznačajnijih problema s kojima se suočava država u zadnjih od rata na ovamo. Naime, radi se o prevođenju voda iz Nevesinjskog, Dabarskog i Fatničkog polja u Bilečko jezero i u Trebišnjicu. To prijeti najvećom ekološkom katastrofom, jer bi time direktno bio ugrožen, ne samo vodostaj, već i tok rijeka Bregave, Bune, Bunice, Krupe i opstanak najmanje hiljadu vrela, živih vrela i to na potezu od Berkovića preko Ljubinja, Stoca, Poklata, Dubravske visoravni, Blagaja, Domanovića, Čapljine, Mostara, sve do Glavatičeva kod Konjica. To svi meritorni stručnjaci kažu i svi upozoravaju. Neki dan na našu sramotu, to govori ovo udruženje ekologa evropsko itd. u nas se šuti, niko neće da komentariše ništa. Naprotiv, projekat mimo zakona, mimo bilo kakvog međuentitetskog dogovora, čak i po međunarodnom pravu vode se ne mogu provoditi iz jednog sliva u drugi. Priveli se pravi i već je napravljeno preko 20 kilometara i to sumnjivim engleskim kapitalom. E sada šta, o čemu se radi, Po svim procjenama stručni, ekspertski tim, on nema nikakve nacionalne konotacije i tu će podjednako biti ugrožen i recimo Srbi u Ljubinju, gdje su 100%, koji dobijaju vodu s vrela...kao što će biti ugroženi i Hrvati i Bošnjaci itd. Na čitavom potezu ko zna taj dio od Berkovića preko Stoca, pa onda od Neuma, ovamo čapljinskog sliva, pa sve do Mostara, Blagaja i nadalje. Dakle radi se o jednom nevjerovatno velikom projektu koji nosi nesagledive posljedice za najmanje 100 hiljada ljudi, najmanje.To će biti apsolutno egzistencijalno 26 ugroženo. Znate šta znači u tom kršu kada presuši hiljadu vrela, najmanje hiljadu. I niko neće, ja sada ne znam koga da pitam. Ja adresiram na Vijeće ministara, na Vladu Federacije BiH, pa neka oni pripreme, ali hoću neki meritoran odgovor. Ja i vi ovdje. Pa Vladu Republike Srpske, ako oni ne znaju neka pitaju koga hoće. Radi se o jednom tako kapitalnom projektu koji nesagledive posljedice nosi, to kažu stručnjaci, ne ja. Evo ja imam i pismeno ovdje.
Za riječ se javio gospodin Beriz Belkić. Molim. Gospođa Milićević je ispravka krivog navoda, pa onda gospodin Beriz Belkić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjen kolege, meni je drago da je gospodin Duraković opet ovaj aktuelizovao pitanje, ne gornjih horizonata, nego tunela od Fatničkog polja do Bileće, a gornji horizonti su sistem elektrana koji bi se trebao raditi gore. Ja samo hoću da vam kažem, pošto se konkretno tiče regije u kojoj ja za razliku od gospodin Durakovića živim i odakle vodu pijem. Da vam objasnim neke stvari i da i ja insistiram još jednom da to dobijemo na pismeno. Radi se o tuneli čije je probijanje počelo ‘80 i neke godine i dakle što se radilo, ušla je krtica i radilo. Radi se o projektu koji nije pravila ni Republika Srpska ni Federacija, nego u prostoru bivše Jugoslavije. Radi se o studiju izvodljivosti koja je rađena na način kako su rađene studije izvodljivosti za mostarske elektrane, za elektranu i isto tako ja sam sada svjesna posljedica koje ima Bileća i Trebinje po pitanju klime okoline od Bilečkog jezera. Ja to onako za sebe kažem tada nije bilo u modi izgleda očuvanje čovjekove okoline, pa naše studije koje su se radile za takve objekte nisu podrazumjevale taj momenat. Normalno je da sam kao poslanik iz te regije reagovala prvi put kada je gospodin Suljkanović postavio pitanje, jer tu vodu koristi opština Berkovići, Bileća, koristimo je svi. Ona treba da riješi problem Dabarskog polja, koje je jedno od većih i koje bi trebalo da bude žitnica naša u Hercegovini, koje je stalno pod vodom. Ono je sada pod vodom, ono je pod vodom do maja mjeseca. Mislim, znači mi sada trebamo potpisati da mi radi toga da bi negdje možda bilo vode da mi trebamo plivati. Jer tu ljudi ne mogu ni da kose. Mislim ne mogu da uđu u polje. Hoću a kažem da se mjere koje je preduzela dakle i Vlada Republike Srpske i ministarstvo, normalno je da se pristupilo traženju, raspitivanju tendera i traženju onoga što će upotpuniti studiju, premda je ostalo samo 15% tunela da se probije. Studiju dakle, da li će, biće to jedna studija izvodljivosti sa osvrtom na ekološki momenat ugrožavanje voda, izvora i ostalog. Prema tome, budite sigurni da će biti urađeno i da će biti kompletirana dokumentacija, a hoću da kažem znači da je najvažnije da ovo nije projekat 27 od juče i da nije presedan i da je rađen projekat prije kada to nije uključivalo. A ova će studija biti kompletirana i sadržaće u sebi sve. Kada sam već izašla samo hoću i još pošto sam se inače bila javila za riječ da sugerišem na fonu ovoga što su prethodnici rekli da bi možda bilo dobro da mi ovako parcijalno ne duljimo svaku sjednicu sa pitanjima i odgovorima, neko je ovdje predložio da uvedemo inisticiju poslaničkog časa. Možda razmišljati u planu i programu rada za ovu godinu o jednom od takvih načina. Znači da budemo tematski dakle da se posvetimo tome pitanjima i odgovorima. Ja toliko i hvala.
Zahvaljujem Ljilji Milićević. Za riječ se javio gospodin Beriz Belkić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, evo ja ću vrlo kratko jer smo mnogo vremena izgubili. Dakle prvo pitanje Kolegiju, a ako nema Kolegij informacija, onda za Predsjedništvo Bosne i Hercegovine – Da li je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ili Vijeće ministara dostavilo Kolegiju Predstavničkog doma dorađeni dokumenat Sigurnosna politika u skladu sa zaključkom ovog doma od 7.8., a ako nije kada će? Obrazlagati neću, jer znate o čemu se radi. I sledeće poslaničko pitanje, ono je za Vijeće ministara - Šta je sa novim predlogom zakona o RTV servisu Bosne i Hercegovine? Šta je evropska norma u ovoj oblasti i u kojoj fazi je proces likvidacije RTV BiH? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Belkiću na efikasnom pristupu postavljanja pitanja. Za riječ se javio Ivo Miro Jović. Jeste htjeli? Ne. Zahvaljujem. Gospodin Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, prije nekoliko mjeseci, a mislim da se radi o vremenu od više 8 do 9 mjeseci unazad, postavio sam pitanje na koje nikada nisam dobio odgovor, a da još jednom ponavljam, više neću, onda ću pokušati nešto drugo. A šta me je potaklo na to pitanje, u zemljama eks Jugoslavije nalazi se nekoliko milijardi, naglašavam milijardi vrijedna imovina pravnih i fizičkih lica ove zemlje koja se zove Bosna i Hercegovina. To je podzakonskim preustrojima imovina ove države, ove zemlje koja se zove Bosna i Hercegovina. Zbog toga u proceduri njene legalizacije određeni krugovi, usuđujem se reći za ovom govornicom kriminalno nastrojeni koriste taj vakum i tu imovinu tamo. Koriste ili 28 bez nadoknade ili tamo je nemilosrdno uništavaju ili je otuđuju totalno. Sobzirom da se radi o imovini države Bosne i Hercegovine, ja sam tada postavio pitanje, postavljam i sada - ko će se pobrinuti za tu imovinu i riješiti problem te imovine koja se zove imovina Bosne i Hercegovine? - da li će to rješavati posebna agencija na nivou države za zaštitu te imovine? - da li će to rješavati, a tada sam rekao da ne može i sada tvrdim, komisija koja je već bila uspostavljena za rješavanje sukcesije imovine eks Jugoslavije koja je već završena prije 2, 2,5 godine i ona je sada u stanju mirovanja? Nikada taj zadatak nije dat iako je pomalo i prirodan i ... Dalje, da li će Vijeće ministara ili neko u ovoj državi na drugi način riješiti to gdje agencije za privatizaciju ne mogu rješavati i nikada neće riješiti ovaj problem, jer ova imovina od tada
Ja bih molio gospodine Moranjkiću, ja bih molio da postavite pitanje, da ne dajete odgovore
Evo, moram obrazloženje dati zbog potpune
Okej, izvinjavam se.
Moram dati obrazloženje, jer se upućuje na agenciju za rješavanje privatizacije. Ta imovina nikada otišla, izvinjavam se, oni stoji mimo i nju danas kriminalno koristi, i ja postavljam pitanje – hoće li ova država riješiti ovaj problem i obavijestiti mene, ili ovaj parlament i javnost kako će to riješiti.
Zahvaljujem gospodine Moranjkiću. Za riječ se javio gospodin Zorić Vinko.
Zahvaljujem gospodinu predsjedavajućem. Imam jedno pitanje - Što se namjerava uraditi kako bi granični prijelazi bili osvijetljeni, očišćeni i kako bi osobi kojja ulazi u Bosnu i Hercegovinu dali osnovne informacije u zemlji u kojoj je ušao? Pitanje se, to sam stavio u napomenu odnosi...za početak se odnosi samo na međudržavne, odnosno međunarodne prijelaze. Ja recimo kada uđem iz pravca Imotskog prema Grudama u Bosnu i Hercegovinu ne vidim čak ni podatak koliko ima do Sarajeva. 29
Misliš da si u Hrvatskoj?
I onda, ja mislim da bi trebalo neke osnovne podatke putem ovih tabli kazati barem koliko je do Sarajeva, do Zenice, do Mostara, do većih gradova u Bosni i Hercegovini na svakom međudržavnom prijelazu, a da bi trebalo da te prijelaze za početak malo očistiti i osvijetliti jer ja svako malo u novinama pročitam praviće se granični prelazi. Granični prelaz se ne može napraviti. Mogu se napraviti zgrade, mogu se napraviti različiti stubovi itd. Granični prijelaz postoji. Dakle ja evo tražim od Vijeća ministara da mi kaže kada će se barem osnovne stvari napraviti, osvijetliti, očistiti, napisati neke informacije itd.
Napravit će se i prijelaz.
Prijelazi postoje.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Izvinjavam se na upadici. Gospodin Lozančić pa Novaković.
Gospodine predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, gospodo zastupnici, razlog za moj izlazak je i postavljanje pitanja je stanje sigurnosti na cjelokupnom prostoru Bosne i Hercegovine. Ova tačka je bila često na dnevnim redovima kako na nivoima vlasti županija, entiteta, tako i u Parlamentu Bosne i Hercegovine i u mnogo potrošenih sati i replika dolazili smo do određenih zaključaka tako da smo imali i ovdje zaključke, ali se oni uglavnom nisu provodili, pa se teroristički napadi na prostoru Bosne i Hercegovine kontinuirano nastavljaju i u njima gube životi građana Bosne i Hercegovine i strada njihova imovina. Ja moram izdvojiti i naglasiti primjer prije 5 godina kada je ubijen profesionalni doministar tadašnji doministar policije gospodin Jozo Leotar, čije ubojstvo ni do dana današnjeg nije rasvjetljeno, počinioci nisu nađeni. Mislim da je tada bilo vrijeme za jednu opću akciju državnih institucija i države da se toliko koliko spriječi i pokuša suzbiti teror koji vlada na prostorima Bosne i Hercegovine. Obzirom da to nije učinjeno stiče se dojam da je to ohrabrilo počinioce i po mojoj slobodnoj procjeni od tada pa do danas oko 100 terorističkih akcija na cjelokupnom prostoru Bosne i Hercegovine je izvedeno u kojima su stradali životi i kojima su oduzeti životi i uglavnom počinioci nisu nađeni. Mi znamo kako je u našem susjednom okruženju i u svim zemljama boviše Jugoslavije su bile zahvaćene ratom to unosno i da su snage sklone teroru, ali znamo i kako se država ponjela kada je bio sličan slučaj u našem susjedstvu i na neki način teroriste i atentatore 30 privela dijelom pravde i najvjerovatnije nije iskorijenila, ali je na neki način dala doprinos u suzbijanju terora. Iz ovoga proizilazi da na našim prostorima vrlo malo ili ništa se ne poduzima bar što ja znam, ili što pročitamo, tako da moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti. Imam dva pitanja. Prvo pitanje glasi – Što ministar sigurnosti poduzima da građani Bosne i Hercegovine budu, ako ne 100% sigurni, ono bar sigurniji u odnosu na raniji period na cjelokupnom prostoru Bosne i Hercegovine? I drugo – Kada će otkriti nalogodavca i izvršioce ubojstva doministra Joze Leotara i 14 povratnika u Travnik? Volio bih da je ovo usmeni odgovor ovdje da nas ministar na neki način sa ove govornice ohrabri i da nam kaže u kojoj je fazi ili kada je u pitanju opremljenost i u kojoj su fazi ovi konkretni slučajevi kada je u pitanju razotkrivanje? Volio bih da je usmeno zato što ja rijetko postavljam pitanja. Prije godinu dana sam postavio pitanje i na njega nikad se niko nije našalio da mi napiše bilo što, bilo kakav odgovor negatiivan ili pozitivan.
Zahvaljujem kolegi Lozančiću. Za riječ se javio kolega Novaković.
Kolegice i kolege, moje pitanje glasi kakva je nacionalna struktura zaposlenih, a kakva potpisnika u Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine?
Zahvaljujem kolegi Novaković na ekspeditivnom pitanju. Kolegica Milićević izvoli postaviti pitanje. Hvala lijepo. Gospodin Ćeman Mirsad.
Ja ću još jedanputa podsjetiti da evo više od godinu dana nisam dobio odgovor na pitanje od 13. januara 2003. godine. Ali podsjećao sam na to još jednom ili dva puta, a evo neka ovo bude još jednom apel da dobijem odgovor. A za danas imama tri pitanje. Prvo ja podsjećam takođe da pitanja postavljam upravo kao reakcije građana koje, evo čuli smo i od drugih kolega imaju osjećaj da preko nas mogu utjecati na rješavanje ovih pitanja. U tom smislu moje prvo pitanje glasi 31 - Dokle su stigli bilateralni pregovori, upravo pregovori između Bosne i Hercegovine i drugih država, posebno sa Republikom Hrvatskom i drugim državama nastalim disolucijom SFRJ o inogurisanju imovinsko pravnih odnosa i šta se čini da se taj proces ubrza? Naime, građani se sve više žale na probleme koje imaju zbog neuređenosti takvih pitanja između Bosne i Hercegovine i drugih država. Ovim istovremeno pozivam na maksimalno angažovanje domaćih institucija na tom planu. Pisani odgovor od Vijeća ministara očekujem. Drugo pitanje - Zašto se ne riješi, a svjedoci smo da je neki pokušaj u tom pravcu izgleda bilo u zadnje vrijeme, pitanje alternativnog aerodroma za Sarajevo, pa i drugih aerodroma u Bosni i Hercegovini i zbog čega se pristalo na uvjete prema kojima avio prevoznik nema obavezu organiziranja alternativnog prevoza putnika u slučaju otkazivanja leta niti drugog načina zbrinjavanja putnika koji ne svojom greškom nisu u mogućnosti stići na krajnje odredište. Npr. aerodrom Sarajevo zbog magle i sl. kao što se nedavno desilo. Ja sam sticajem okolnosti nedavno bio na putu za Sarajevu u Beču gdje je grupa naših građana iz raznih zemalja bukvalno 24 sata bila na aerodromu, a da se ni avio kompanija, a ona bi trebala, koja nije uspjela ljude dovesti na odredište, nije im ponudila ništa osim informacije da je neizvjesno kada će doći. U međuvremenu vidjeli smo i ono što se desilo sa vjetrom u Mostaru, pa problemi sa slijetanjem u Mostar. Evo da ne govorim o Banja Luci itd. Prema tome ovo pitanje se treba riješiti i naravno vidjeti u kojoj mjeri nadležni organi, mada je naravno stvar avio agencije i prevoznika putnika pod takvim uvjetima pristaju da koriste nečije usluge prevoza. Ali ipak se tu možda može, imajući u vidu naše okolnosti nešto utjecati za u interesu građana. I treće pitanje glasi - Da li je i šta do sada poduzimala Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine da se zbirka ikona i slika sakralnog karaktera vrati u pravoslavnu crkvu u Tešnju odakle je odnesena 2000. godine bez odobrenja u Bijeljinu sa samovoljnom odlukom gospodina Katavenze, episkopa Eparhije Zvorničko-Tuzlanske? Ovo je istovremeno i apel za podršku ovoga doma i svih koji mogu pomoći da se zbirka vrati u Tešanj. Naime, decenijama su u Tešnju sakupljane ikone i slike sakralnog karaktera, te čuvane u pravoslavnoj crkvi i bile su pod zaštitom države čuvane i očuvane u periodu agresije na Bosnu i Hercegovinu ’92.-’95. godine, odlukom opštinskih vlasti Tešnja pohranjene su u trezor nedovršene tada zgrade banke u Tešnju, da ne bi bile uništene usljed bombardovanja ovoga grada kao i drugih, od strane onih koji nisu baš marili za zaštitu kulturnih vjerskih vrijednosti i drugih. Početkom 2000. godine općini Tešanj je vraćena, opština Tešanj, opštini, pravoslavnoj crkvonoj opštini Tešanj vraćene su ikone i smještene u gotovo netaknutu pravoslavnu crkvu u Tešnju, osim što su stakla bila polupana poslije granatiranja. Međutim, bez znanja i odobrenja nadležnih zbirka je izmještena u Bijeljinu, navodno radi 32 restauracije i nikada još nije vraćena u Tešanj gdje pripada građanima pravoslavne vjeroispovjesti, ali i svim građanima opštine Tešanj. Ja molim dakle odgovor od ove komisije, a nešto više informacija o ovome u prilogu ovoga pitanja evo i kroz bilten koji je izdat povodom ovoga važnoga pitanja. Dakle ovo doživljavam kao pitanje kulture i tradicije, a ne nikakvog politikanstva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Za riječ se javio gospodin Špirić. Neka se pripremi gospodin Blagojević.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, prvo moje pitanje je - Zašto je danas ovako hladno u sali i molim Službu da provjeri i da se ovdje reguliše grijanje, jer vidim da su poslanici počeli zimske kapute da oblače? Ja mislim da nema potrebe za tim. Ono, želim da postavim dva pitanja. Vi znate, odnosno mi znamo da je ustavna obaveza Predsjedništva da do 15. oktobra tekuće godine predloži budžet za narednu godinu. Mi se nalazimo evo 21. januar, još uvijek nemamo budžet institucija Bosne i Hercegovine ni u nacrtu od Vijeća ministara. - Kani li Vijeće ministara, barem ako ne žeči snositi odgovornost, informisati ovaj parlament u kojoj fazi se budžet nalazi? Ili će opet tražiti od Parlamenta da budžet usvoji, kao nigdje u Svijetu po proceduri uzmi ili ostavi. Želim da postavim pitanje i upozorim da u redovnoj proceduri da smo danas dobili budžet, jedva da ga možemo imati do konca aprila 2004. godine. To govori o maksimalnoj neozbiljnosti. I drugo pitanje - Šta čini Predsjedništvo i Vijeće ministara kada je u pitanju organizacija grada Mostara? Jel to grad u sastavu Bosne i Hercegovine? Je li on briga državnih institucija ili samo OHR-a i Visokog predstavnika? Nemam ništa protiv da se uključe, da traže optimalno rješenje, ali zapanjuje nebriga ključnih državnih institucija o statusu i položaja grada Mostara. - Da li referendum koji se inoguriše za status opština u Mostaru vrijedi i za status entiteta unutar Bosne i Hercegovine? Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Za riječ se javio gospodin Blagojević, pa onda gospodin Jahić. 33
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, najprije bi se osvrnuo na malopređašnju diskusiju gospodina poslanika Ćemana, kada je rekao kako gospodin vladika, Vasilije samovoljno odnjio izvjesno, izvjesne stvari iz crkve u Tešnju. Moram da kažem da su te stvari, zahvaljujući jednom katoličkom svešteniku, mislim da je iz Žepča, njihovom pažnjom, pošto je on te sve stvari, jedno su vrijeme su bile kod njega, a pošto je zaključio da te stvari bi ipak bile najbolje da se jedno vrijeme skrase negdje gdje je najsigurnije, te stvari iz tešanjske crkve, kamionom baš HVO-a dopremio u Bijeljinu. Tako da se to ipak, trag tih stvari zna gdje su i one su tamo gdje jesu, tako da smo mi dužni _________(?) zahvaljujući prijateljstvu Srba i Hrvata. A sada, što se tiče 2000. godine vi znate kako funkcioniše srpska pravoslavna crkva. Ja isto moram da kažem da bi želio postaviti i jedno pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, jer po ovim saznanjima koje imam da smo podaleko ušli u proceduru slanje naših vojnika u misije po svijetu, a sasvim je sigurno da mi još nemamo zakon koji bi precizno regulisao takvo jedno pitanje, a jedno veoma ozbiljno pitanje, tako da je postavljam pitanje Savjetu ministara - Da li Savjet ministara planira da donese zakon koji bi predvidio slanje naših vojnika i da se ne bi pojavio neki autoritet, a vidimo da Savjet ministara ima takvih autoriteta koji rade, mogu kazati po nekom svom ličnom nahođenju, tako da bi dobro bilo da se iskoristi ova komisija koja je već postojeća ad hoc komisija da reformu oružanih snaga Bosne i Hercegovine samo iskoristi da pripremi i donese takav zakon, a da se komisija baš u to ne upušta da ona procjenjuje kada kako i pod kojim uslovima možemo slati naše vojnike van teritorije Bosne i Hercegovine, jer silni problemi koji bi eventualno tim slanjem mogli da iskrsnu, neće biti problemi koje komisija vidi, nego su problemi građanina, stanovnika Bosne i Hercegovine, tako da bi dobro bilo da Savjet ministara prije nego što bi ikoga poslao u neku vojnu misije donese jedan, pripremi jedan takav zakon koji bi donjeo ovaj parlament pa onda da se uputi na takve neke procedure. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Blagojeviću. Za riječ se javio gospodin Jahić. Nema više prijavljenih, ali smo iscpili poslanički sat, tako da bi, molim poslanike ako ima interesa da ostavimo to za narednu sjednicu. 34
Ja ću takođe krenuti i biću na fonu onoga što su moji prethodnici govorili i u kontekstu neblagovremenog odgovaranja, dakle zaduženih koji treba da dostave odgovore na ova pitanja. Evo ja ću se ponoviti zaista jedno pitanje koje je Klub SDA u nekoliko navrata postavljao, a nikako nismo dobili odgovor, a čini mi se da bi nam pomogao u našem radu, imajući pogotovo polemiku koja je bila prilikom usvajanja dnevnog reda i ove rezolucije. Naime, dakle tražimo da se dostavi informacija, odnosno pregled svih korisnika budžeta institucija Bosne i Hercegovine, dakle pojedinačno sa tačnom visinom ličnih primanja. Sigurno je ovaj zakon koji je Administrativna komisija predložila dakle po mom ličnom mišljenju nije odgovarajući, nije primjeren situaciji koja se dešava, odnosno tačnije određena rješenja. Činjenica je da ovdje u ovom polju ima zaista puno zbrke, puno anarhije i ima puno nekih odluka, zaključaka na puno raznih mjesta i sigurno to treba dakle skoncentrisati na jedno mjesto. Iako ovaj zakon ne tretira visine plaća, nego neke druge stvari itd. ne bi bilo loše dakle da se ima i ovo prilikom donošenja ovakvih ili sličnih zakonskih rješenja. Jer vidječete tamo da je kod pojedinih ili pojedinih je li korisnika budžeta, dakle pojedinačno regres iznosi tri i po hiljade KM. Mi zaista dakle treba da imamo tu jednu evidenciju da bi mogli lakše da radimo. I evo da iskoristim dakle priliku, dakle postavljam ovaj način rada je li administrativne komisije, mada mi nije bilo jasno ovdje ko je glasao za, ko nije, dakle koliko ja znam i predstavnici SDP-a u toj komisiji su glasali za ovaj zakon. Moguće jedino da možda se zaboravi čovjek da je glasao itd., ali ostali članovi kažu da jeste, elem nejse nije sada to bitno. Što se tiče drugog pitanja, dakle stalno prigovaramo na ne prisustvo članova Vijeća ministara ovdje. Međutim, treba zaista da budemo korektni dakle da se usaglasimo oko nekih stvari. Naime, evo i danas koliko je meni poznato, održava se sjednica Vijeća ministara. I zaista u zadnje vrijeme sigurno u 80% slučajeva praksa je da se istovremeno isti dan u isto vrijeme održavaju sjednice našeg parlamenta i Vijeća ministara. Ja ovaj put apeliram dakle i tražim da se odgovorni ljudi dakle iz VIjeća ministara i našeg kolegija usaglašavaju oko termina održavanja dakle jednih i drugih sjednica i Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, dakle da bi mogli da imamo adekvatno prisustvo članova Vijeća ministara. I treće pitanje, dakle tražim da se dostave podaci o nacionalnoj zastupljenosti i institucijama vlasti Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, dakle u vladama, javnim preduzećima, upravama, agencijama itd. Hvala.
Zahvaljujem se. Ovim zaključujemo tačku dnevnog reda, drugu tačku dnevnog reda poslanička pitanja. 35 Dame i gospodo prelazimo na treću tačku dnevnog reda Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka Vi ste dobili izvještaj Izvještaj o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidneciji i razmjeni podataka. U komisiji Kolegija nije postignuta saglasnost. Dajem Predlog zakona na glasanje u drugom krugu. Ko je za? Ko je za? Ko je protiv? Zahvaljujem. Ima li uzdržanih? Nema. Od 31, od 32 prisutna 30, 20 je bilo za, protiv 11, uzdržanih nije bilo. Dakle jedan nije glasao. Konstatujem da imamo većinu. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije protiv? Ko je iz Republike Srpske protiv? Dakle iz Federacije protiv je bilo 0, a iz Republike Srpske 10 je bilo protiv. Dakle konstatujem da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka nije prihvaćen. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. To je Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Predlagač zakona je Savjet ministara. Dostavljen je Parlamentu sa zahtjevom za razmatranje u skladu sa članom 104. Poslovnika ovog doma. Poslanicima je upućen 17. decembra 2003. godine. Otvaram raspravu o zahtjevu Savjetu ministara da o ovom zakonu raspravljamo po proceduri 104. Poslovnika. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko? Zatvaram raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da privhatimo zahtjev Savjeta ministara da ovaj Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine raspravljamo po članu 104. Poslovnika? Ima li neko protiv? Nema Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem dakle da smo jednoglasno prihvatili zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. 36 Time prelazimo na petu tačku dnevnog reda. To je Ad. 5. Zahtjev poslanika Muniba Jusufovića za razmatranje Predloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Poslanik Jusufović dostavio je Predlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika, a taj prijedlog je bio upučen poslanicima 17. decemba 2003. godine. Otvaram raspravu vezano za zahtjev gospodina Jusufovića. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da prihvatimo zahtjev gospodina Jusufovića? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili zahtjev poslanika Muniba Jusufovića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 6 tačku dnevnog reda. To je Ad. 6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Predlagač zakona je Savjet ministara. Zahtjev je da se razmatra po skraćenoj proceduri po članu 104. Poslanicima je upućen 20. decembra 2003. godine. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da se podrži zahtjev Savjeta ministara? Ima li neko protiv? Uzdržan? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Zahtjev Savjeta ministara za rasmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o grbu Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. To je Ad. 7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Dakle, zahtjev Savjeta ministara je da raspravljamo po proceduri člana 104., a prijedlog je upućen poslanicima 30. decembra 2003. godine. 37 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je za to da prihvatimo ovaj prijedlog Vijeća ministara? Ima li neko protiv? Nema. Uzdržanih? Nema. Imaj jedan uzdržan. Konstatujem da smo, konstatujem dakle da smo sa jednim uzdržanim glasom i ostalim za privhatili prijedlog Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. To je Ad.8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika I ovaj zakonski prijedlog dostavio je Savjet ministara sa zahtjevom da se raspravlja u skraćenoj proceduri, dakle po procduri 104. člana Poslovnika. Poslanicima je upućen dakle 30.decembra prošle godine. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za to da prihvatimo prijedlog Savjeta ministara? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem takođe da smo sa jednim glasom uzdržanim i ostalim za prihvatili zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa procedurom člana 104. Poslovnika. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda. Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine Kao što vam je poznato ovaj zakonski prijedlog nalazi se u parlamentarnoj proceduri od juna mjeseca 2003. godine. Na 20. sjednici 13. oktobra 2003. godine Zakon je usvojen u prvom čitanju sa zaključkom da se do 20.10. mogu podnositi amandmani. Na 21. sjednici 23.10.2003. godine rok za podnošenje amandmana je produžen za 10 dana. Ustavno-pravna komisije je dostavila novi izvještaj koji je poslanicima podjeljen na 22. sjednici. Na 23. sjednici Dom je formirao privremenu komisiju sa zadatkom da u roku od 20 dana Domu predloži rješenje u vezi sa donošenjem Zakona o sukobu interesa. Privremena komisija dostavila je izvještaj koji vam je proslijeđen 19. januara. 38 Privremena komisija je kao što ste vidjeli usvojila 6 amandmana. Moram da vam kažem da smo u međuvremenu smo dobili i sugestije Kancelarije OHR-a vezano na stavove i naravno Izborne komisije vezano za usaglašen tekst u okviru privremene komisije. I jedno i drugo ste dobili na poslaničke klupe. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja vjerovatno neću neki poseban doprinos dati, ali uvažavajući sljedeće činjenice izvještaj ove ad hoc formirane privremene komisije dobili smo skoro neposredno pred početak sjednice. U međuvremenu smo dobili opet pismo jednog od članova od te radne grupe koji na neki način dovodi u pitanje ono što je predloženo od strane te radne grupe i dobili smo pismo od iz Ureda OHR-a. Dakle, mi jednostavno nismo bili u prilici, barem ja nisam bio u prilici, vjerujem i većina vas da djelujemo, jer je bilo jedino moguće djelovati amandmanski u praksi. I ja predlažem da na neki način izjašnjavanje, konačno izjašnjavanje ostavimo za sljedeću sjednicu ne, da pokušamo proučiti ovo i vidjeti o čemu se radi. Mi inače smo se dovoljno zapetljali sovim, ja vjerujem da smo prekršili mnogo toga što je poslovničko, ali vrlo je teško sada se izjasniti da tako kažem. Ja ne znam šta Kolegij misli, vjerujte dakle činjenica je dobili smo izveštaj kasno. Jer da nismo dobili kasno izvještaj možda bismo mogli možda djelovati amandmanski na ono što je nepromjenjeno i dobili smo ova dokumenta o kojim govorim naknadno pred samu sjdnicu. Ako je moguće, naravno.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Dame i gospodo nemoguće je sada, samo malo ako mogu, ja mislim da bi mi mogli naći kompromis sozbirom da će ovaj zakon, izmjene i dopune Zakona biti predložene u raspravi na Domu naroda. Da prihvatimo izvještaj ove privremene komisije i naravno da prihvatimo ove dve sugestije OHR-a dakle da amandman IV i amandman VI, čini mi se da bismo tu mogli napraviti potreban kompromis. Mislim da su iste sugestije Izborne komisije i Kancelarije OHR-a tako da bismo- Moj prijedlog je dakle da danas završimo ovaj posao. Suviše dugo je u proceduri. Nećemo imati idealan zakon, nećemo imati idealne izmjene. Ostaje u Domu naroda da ako može nešto da poboljša da usaglasimo ponovo tekstove. Dakle da, moj stav je da ova ad hoc komisija je radila dobro, nije bio uzaludan posao Parlamenta, da smo ostavili vrijeme, ali čini mi se da je vrijeme i da prihvatimo korektne sugestije OHR-a da bismo imali zakon koji će moći primjenjivati Stalna izborna komisija. 39 Dakle to bi bio moj prijedlog, ako možemo danas definitivno to na ovakav način završiti u ovom domu. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ćeman. Izvolite.
Ja sam izašao samo, ja na žalost zbog drugih obaveza nisam učestvovao u radu ove komisije kada je ovo usaglašavala, ali vidim da je učinjen jedan pokušaj i napor da se izađe iz ove vrlo konfuzne situacije. Činjenica da sada imamo ponovo ukazivanje iz Ureda Visokog predstavnika kao i iz Izborne komisije, naravno još više na neki način stvar ovaj drži da kažem neizvjesnom, ali samo sam izašao da kažem proceduralno mi ustvari sada nemamo mogućnost da drukčije se postavimo, osim da se izjasnimo o izvještaju kao takvom jer niko nije uložio amandmane nove na ovaj izvještaj. Samo na to gospodine predsjedavajući, prema tome moramo razrješiti tu proceduralnu dilemu, ako ona za nekoga postoji.
Dame i gospodo ja mislim da možemo, nije nikakav problem da mi u ime Kolegija ove amandmane OHR-a predložimo kao svoje amandmane, a to onda znači, dakle možemo napraviti pauzu ako to, ali mislim da pravimo bespotrebnu pauzu, pravimo bespotrebnu, jer imate tekst OHR-a. Dakle prihvata se izvještaj komisije izuzev amandman IV i VI, a umjesto njih prihvatamo stav dakle ostaje isti tekst zakona. Pa evo, ja vas molim dakle, stenogram biće zabilježen. Nema potrebe za pauzu. Dakle imate i jedan i drugi materijal. Imate izvještaj privremene komisije i stav OHR-a gdje kaže da se ne, Izborne komisije, gdje kaže da se ne slažu sa amandmanom IV i VI, da on remeti strukturu zakona. Pa evo mi predlažemo
Čekaj, čekaj. Lidija Izborna komisija i OHR je različito. Izborna komisija. Samo malo. Izborna komisija osporava amandman koji, ne, ne
Molim vas lijepo. Onda može i ovako, može i ovaj prijedlog gospodina Belkića da danas, ja ne znam samo poslovnički možemo li. Samo malo, možemo li poslovnički odložiti izjašnjavanje ovog zakona, ako je tačka dnevnog reda.
Ona je već postala obavezna tačka dnevnog reda. Ne znam koliko već puta smo je 40
Da. Možemo li produžiti evo. Neće ni pauza. Cijenim da neće ni pauza pomoći. Dakle molim vas da za narednu sjednicu, ako smo produžavali po 10 dana da izađemo, imamo dakle, jutros smo dobili na sto pismo OHR-a, odnosno juče izvještaj Izborne komisije pre par dana. Ove tekstove moramo usaglasiti, vidjeti šta možemo uraditi. Predlažem da do naredne sjednice ovaj posao završimo i da bude. Mislim da to možemo završiti na ovakav način najbolje da sada ne žurimo.
Da se ovlasti Kolegij da uloži, da imajući u vidu pismo OHR-a, Izborne komisije da dadne jedinstven predlog
Da vidimo šta će predližiti
da dadne jedinstven predlog za Parlament da glasamo o tome. Eto, Kolegij.
Imaju i poslanici pravo. Naravno. Molim vas da prihvatimo ovaj stav ako. Izvolite. Ne, ne. Mislim da je ovo najcjelishodnije rješenje.
Uvaženi predsjedavajući dame i gospodo, ja stvarno ne vidim razlog da sada za 5 minuta zbrzimo ovako važno pitanje koje smo eto od jula mjeseca i komisijski pokušavali da ustanovimo. Naime, izašao sam da kažem da amandman broj VI koji gospodin Špirić kaže da je došao od OHR-a da bi Kolegij ga predložio, ustvari ispred OHR-a je samo dio toga amandmana sporan. Znači on nije sporan u vezi Zakona o radu i drugim propisima gdje se dopušta da po entitetskim zakonima o radu se može dobiti i do polovine plate zaposlenih. Ali, isto tako dodaje se rečenica u amandmanu VI on nije sporan. Isto tako nije sporan ni ovaj dodatak sa znanstenim. Znači taj amandman ako bi uložili ovako kako je gospodin Špirić rekao i ove dobre izmjene u ovome amandmanu VI bi bile poništene. Zato bi bilo dobro da dobro proučimo još jednom i da to komisija onda predloži. 41
Zahvaljujemo. Mi smo i predložili u ovom fonu dakle da za narednu sjednicu ovo pripremimo. Ko je za to? Ko je za ovaj prijedlog? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem jednoglasno smo ovu tačku dakle pomjerili da usaglasimo ove amandmane i sugestije koje smo dobili od Stalne izborne komisije za narednu, da bude obavezna tačka na narednoj sjednici. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. To je Ad.10. Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme (prvo čitanje) Predlagač zakona je Savjet ministara. Na 26. sjednici od 18. decembra Dom je usvojio zahtjev Savjeta ministara da se predloženi zakon razmatra po članu 104. Poslovnika. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje o Predlogu zakona 16. decembra 2003. godine. Nadležna zajednička komisija oba doma za odbrambenu i bezbjedonosnu politiku. Izvještaj nadležne komisije smo dobili 5. januara 2004. godine. Isti je proslijeđen poslanicima. Otvaram raspravu vezano za ovu tačku dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da prihvatimo dakle Predlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme u prvom čitanju? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojen opreme prihvatili u prvom čitanju. Idemo na 11. tačku dnevnog reda. To je Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH u prvom čitanju Predlagač zakona je Savjet ministara. Na 26. sjednici je takođe usvojen zahtjev predlagača da se zakonski prijedlog razmatra po članu 104. Poslovnika ovog doma. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 26. decembra. Ustavno-pravna komisija i nadležna komisija je i nadležna komisija za razmatranje ovog zakona. Izvještaj nadležne komisije upućen je poslanicima 8. januara 2004. godine. 42 Otvaram raspravu vezanu za 11. tačku dnevnog reda? Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi zaštiti naziva Bosne i Hercegovine u prvom čitanju? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Dakle sa jednim glasom uzdržanim i ostalim za, prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH u prvom čitanju. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. To je Ad.12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o upravnom postupku (prvo čitanje) Predlagač zakona je Savjet ministara. Zahtjev za razmatranje po članu 104. Poslovnika usvojen je na 26. sjednici 18. decembra. Mišljenje je Ustavno-pravna komisija dostavila 16.12.2003. godine. Nadležna komisija je takođe Ustavno-pravna komisija i ona je svoj izvještaj dostavila 8. januara 2004. godine. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem rasrpavu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za to da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postuku u prvom čitanju? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku u prvom čitanju. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda. To je Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenom glasniku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Na 26. sjednici Dom je usvojio zahtjev Savjeta ministara da se Prijedlog zakona razmatra po članu 104. Poslovnika. Ustavno-pravna komisija je mišljenje dostavila 16. decembra prošle godine. Ustavno-pravna komisija je i nadležna komisija za ovaj zakonski prijedlog. Izvještaj nadležne komisije upućen je poslanicima 8. januara 2004. godine. Otvarma raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je za to da prihvatimo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju? 43 Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle sa jednim uzdržanim i ostalim za, usvojili smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prelazimo na 14. tačku dnevnnog reda. To je Ad.14. Prijedlog zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Predlagač zakona je Savjet ministara. Upućen je poslanicima 30. oktobra 2003. godine. Ustavno-pravna komisija je dostavila mišljenje 17. decembra 2003. godine. Nadležna je takođe Ustavno-pravna komisija koja je svoj izvještaj uputila poslanicima 8. januara 2004. godine. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zatvaram raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to da privhatimo Predlog zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju? Ima li neko protiv? Nema. Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Predlog zakona o prekršajima Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u BiH Dobili ste izvještaj zajedničke komisije. Postignut je sporazum o istovjetnom tekstu Zakona o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u BiH. Komisija je kao što ste vidjeli u izvještaju usvojila 16 amandmana. Stavljam Izvještaj zajedničke komisije na glasanje. Molim. To je usaglašavanje. Ne možemo voditi raspravu, jer je. Ko je za to da prihvatimo Izvještaj komisije? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem dakle da smo sa jednim glasom protiv, bez uzdržanih i ostalih za usvojili dakle Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u BiH, čime je Zakon usvojen u oba doma. 44 Prelazimo na 16. tačku. To je Ad.16. Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH Zajednička komisija oba doma usaglasila je istovjetan tekst Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. U izvještaju komisije imamo 4 usvojena amandmana. Ko je za to. Idemo na glasanje. Ko je za to da prihvatimo Izvještaj zajedničke komisije? Ima li neko protiv? – 1 protiv Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo sa 1 glasom protiv i ostalim za prihvatili Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona, čime su izmjene i dopune Izbornog zakona usvojene takođe u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo Kolegij predlaže 40 minuta pauze, da bismo mogli apsorvirati, dakle počinjemo, dakle 35 minuta. Dakle nastavljao u 1 sat sa 17. tačkom dnevnog reda. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Otvaram 17. tačku dnevnog reda, prelazimo na 17. tačku dnevnog reda Ad. 17. Prijedlog zaključaka povodom razmatranja pitanja – Aktuelno ekonomsko-socijalno stanje u Bosni i Hercegovini, s posbenim osvrtom na zaštitu domaće proizvodnje Kao što vam je poznato po zaključku Doma sa 27. sjednice Komisija za spoljnu trgovinu i carine zadužena je da na osnovu diskusije i predloga zaključaka u okviru rasprave o aktuelnom ekonomsko socijalnom stanju u BiH sa posebnim osvrtom na zaštitu i stimulisanje domaće proizvodnje pripremi prijedlog zaključaka i predloži Domu na usvajanje. Vi ste dobili prijedlog zaključaka koje je pripremila Komisija. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Jel se neko javlja za riječ? Gospodin Šefik Džaferović, izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo, u, ja prihvatam naravno ove zaključke, govorim o postojećim zaključcima, predlogu zaključaka Komisije. U tačci 8. vezano za ovu problematiku napisan je sljedeći prijedlog zaključaka – u cilju prevazilaženja problema vezanih za isplatu penzija prema mjestu gdje su i 45 ostvarene, a u smislu donesenih odluka Doma za ljudska prava zadužuje se Vijeće ministara da u saradnji sa Vladom Federacije Bosne i Hercegovine hitno obezbijedi izvršenje odluke Doma za ljudska prava. Dakle radi se odprilike, prema onome što ja znam iz medija negdje oko 30 hiljada zahtjeva ljudi koji danas žive na području Republike Srpske, a koji žele da ostvare pravo na penziju u penzionom fondu Federacije. To je strašan udar na Fond Federacije Bosne i Hercegovine koji dovodi do bankrota dakle toga fonda, a različite penzije, najniže penzije ili različite penzije u dva bosansko hercegovačka entiteta, mi danas u Bosni i Hercegovini imamo isključivo iz razloga što se vode različite politike kod određivanja stopa zahvatanja i ubiranja sredstava iz kojih se alimentiraju penzije. Da su te stope u RS jednake kao i u Federaciji Bosne i Hercegovine ne bi bilo, prema tvrdnjama stručnjaka razlika u visini penzija. Zbog toga ja smatram da ovaj prijedlog zaključka, ako će on ostati ovdje kako stoji treba da se dopuni time da Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine konačno preporučuje dakle, ili smatra da ovo pitanje treba dići na državni nivo. Ovo dakle je jedan od dokaza zašto politika u oblasti penzija treba da bude na državnom nivou i u svakom slučaju Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine traži od subjekata koji vode politiku u oblasti penzija, ubiranje sredstava da se stope u Bosni i Hercegovini i politika izjednači. Prema tome zaduživati Vijeće ministara i Vladu Federacije, a pri tome ne pominjati uopće Vladu Republike Srpske, mislim da bi to bio nepotpun prijedlog zaključka i ja predlažem da se u tom kontekstu ovdje dopuni. Toliko Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Za riječ se javila Seada Palavrić.
Poštovane kolege i koleginice dopustite samo da se nadovežem na ono o čemu je moj prethodnik govorio. Naime, termin za penzije gdje su i ostvarene, a u kontekstu Odluke Doma za ljudska prava ja vas moram podsjetiti da je Odluka Doma za ljudska prava donesena samo u slučaju troje građana koji su se defakto vratili u Federaciju i zaista imaju penzije iz Republike Srpske koje su niže, a snose životne troškove u Federaciji koji su viši nego u Federaciji. Dakle smatram da su u zabludi ljudi koji smatraju da se Odluka Doma za ljudska prava odnosi i na one ljude koji nisu podnijeli zahtjev. Osnovni preduvjet je da se ti ljudi zaista vrate u Federaciju i tamo žive i onda možemo govoriti o takvoj isplati. Drugi segment ove tačke jeste kada govorimo o penzijama gdje su ostvarene, jesu penzije bivših pripadnika bivše jugoslovenske narodne armije, jer neko da li slučajno ili namjerno zaboravlja da federalni fond PIO isplačuje i penzije ostvarene u Beogradu i u 46 Titogradu, ili Podgorici, u Zagrebu, u Sloveniji, dakle svih pripadnika bivše jugoslovenske narodne armije. To je pitanje kojim se mora pozabaviti država Bosna i Hercegovina, i mislim da bi se to moralo da bi se ovom primjedbom morala dograditi tačka 8. a kod prethodnog dakle, kod Odluke za ljudska prava, ako mi ne vjerujete pribavite Odluku Doma za ljudska prava i vidjet ćete zbog ćega je Dom utvrdio da su ovo troje ljudi diskriminirani. Samo zbog toga što žive u sredini u kojoj su troškovi života viši, a penzija koju oni primaju je iz sredine u kojoj su niži. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Za riječ se javio gospodin Špirić.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, ministrice, gospodine ministre, ja hoću da jednostavno znam kakvu smo raspravu vodili na prošloj sjednici. Mislim da je vrlo težak zadatak bio Komisije da izvrši sublimiranje zaključaka, i ono što ja mogu da kežem jeste da mogu podržati ovaj prijedlog zaključaka. Ono što želim da kažem da je zaključak 8. precizan i jasan, jer se kaže u cilju prevazilaženja problema vezano za isplatu penzija prema mjestu gdje se i ostvarena je u smislu donesenih odluka Doma za ljudska prava. Ovdje niko nije govorio o hiljadama nego o potrebi sprovođenja odluka za ljudska prava. Čak ni o pojedinačnim odlukama i mislim da je ovaj zaključak korektan. Ne može se govoriti o drugom entitetu kada se u tom domenu na njega ne odnosi odluka Doma za ljudska prava. Dakle, na meni je poenta da odluke Doma za ljudska prava ne budu odluke s koima ćemo mi polemisati, nego da budu sprovodive. A raspravljali smo dakle, o ovoj oblasti. Ako ima neka odluka od Doma za ljudska prava u ovoj oblasti koja se odnosi i na RS, ja sam za to da se upiše. Ali ako nema nisam za to da se upisuje, zašto bi. Dakle, ovdje odražava onaj nivo rasprave, ja bih molio da ovi zaključci dakle da budu odraz rasprave, a ne naših nekih naknadnih razmišljanja šta bi ko mogao da podrazumjeva pod zaključkom. Ovdje se tačno kaže odluke Doma za ljudska prava. Ako ima tri, pet, deset i da Vijeće ministara dakle, tumaći ne da tumaći odluke, nego da jednostavno vidi na koji način će odluke biti sprovedene. I dakle ja podržavam ove zaključke. Hvala vam. Repliku ima gospodin Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, meni je po najmanje potreban advokat i ne treba tumačiti ono što sam ja ovaj, htio da kažem, jer ono što sam htio reči mislim da sam bio potpuno jasan. Ja od vas samo tražim da ovaj, ispoštujete proceduru i ono što sam ja predložio da stavite na glasanje. Naravno je li, ništa više.
Za repliku se javio predsjedavajući gospodin Špirić. 47
Mislio sam da kolega Džaferović neće lično da mi se obrati, jer ga nisam uopšte pomenuo, ali imam osječaj baš da je potreban advokat. Ja mislim da nema potrebe za nervozu, jer isto kao što je rekao Džaferović, svaki poslanik imaće jednak tretman barem što se mene lično tiče. I mislim da nema potrebe za ovaku reakciju, jer sam se trudio da stvarno nikog ne pomenem, nego da kažem da zaključak treba da odrazi suštinu naše rasprave. Mi danas nemamo raspravu o raspravi, nego da vidimo da li zaključci odražavaju ono o čemu smo razgovarali. Hvala vam.
Hvala. Za riječ se javio doktor Živković.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, s obzirom da sam ja inicirao da se ovo u zaključku uđe na prošloj sjednici kada smo raspravljali o ovoj tački dnevnog reda, imam potrebu da kažem nekoliko riječi. Prvo da mi je drago da je to ušlo u zaključke, drugo da smatram da je precizan zaključak i da ga nema potrebe mijenjati ni u kom dijelu njegovom. Pogotovo što je pravni nonsens ako dozvolite da kažem, ovo što je gospođa Suada rekla da treba neko da se vrati u Federaciju da bi dobijao penziju. To je isto kao da kažete da neko treba da se vrati u Njemačku ako je ostvario pravo za penzije i onda da prima penziju u tom entitetu. To ja nisam čuo nigdje da ima u svijetu, pa vjerovatno ne može i kod nas. Znači Dom za ljudska prava, je donio odluku koju mi tražimo ovdje kao Parlament, posebno da se osnaži i da se ta Odluka sprovede, ako ćemo u Evropu i to nam je cilj, mislim da najmanje što možemo učiniti, to je da odluke Doma za ljudska prava ispoštujemo. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Živković. Za riječ se javio doktor Lagumdžija.
Uvažene kolege, gospodo, predsjedavajući, kolegice, pošto ovo su zaključci vezani za tačku dnevnog reda koja se zvala Aktuelna ekonomsko socijalno stanje u BiH, sa posebnim osvrtom zaštite i stimulacije domaće proizvodnje, ja želim konstatovati prije svega da svi zaključci koji su ovdje dati, oni su isključivo odnose, odnosno u previše velikoj mjeri odnose na samo ovaj dio koji se zove sa posebnim osvrtom na zaštitu i stimulaciju domaće proizvodnje. Malo zaključaka je vezano za ekonomsko socijalno stanje u BiH i bilo je nekih prijedloga iz tog domena, ne želim da ih ponavljam. Ja sam također iznio tada 31 prijedlog zaključaka, sasvim logično nisam ni očekivao da će se svi oni naći ovdje, mada neke mogu uslovno rečeno prihvatiti da su uslovno rečeno stavljeni u ovo što ovdje stoji. Navešću samo primjer. Ja sam predložio nekoliko kratkoročnih stvari kao što je da se uvedu granični prelazi na kojima se ovo može uvoziti, da bude ih samo nekoliko, da se to odmah uradi i da se na tim prelazima odmah pripremi odgovarajuće ovaj, podrška materijalno tehnička i ljudska kojom bi se 48 provodili podzakonski akti i pravilnici koji je ovdje rečeno da trebaju da se donesu u naredna tri mjeseca. Da ne bih to sve ponavljao, ja prihvatajući ove zaključke uz konstataciju da se ne duljim, htio bih da dopunim samo nekoliko konkretnih prijedloga. Predlažem da se u tački 2. u drugom zaključku, kada se ovdje govori da će se u roku od tri mjeseca donijeti kratkoročne sistemske mjere, da se ovdje samo dodaju riječi – uvažavajući prijedloge iznjete u raspravi 29.12.1003. i da onda oni koji donose u naredna tri mjeseca te kratkoročne mjere, da bar još jednom prođu kroz ono što smo im konkretno govorili, pa neka uvaže šta hoće. Ne insistiram ni jedno od njih. Dakle samo da se ovdje kaže uvažavajući prijedloge injete u raspravi neka oni uvaže šta hoće da uvaže, i pretoče u konkretno. To je prijedlog prvi, dopune konkretno zaljučka broj 2. Također, predlažem da se na kraju teksta, na kraju doda tekst koji glasi – zadužuje se Vijeće ministara da na kraju svakog kvartala ove godine, pripremi za Parlamentarnu skupštinu informaciju o realizaciji i ažuriranju ovih zaključaka. Da imajući u vidu ozbiljnost čitave situacije, tražimo od Savjeta ministara da nam jednom u tri mjeseca samo kaže šta je sa ovim bilo i šta su uradili, da ipak ne ispadne da smo bili neozbiljni, da smo samo zbog blokade ceste napravili jednu raspravu na Parlamentu. Treća stvar, treči zaključak koji predlažem, jer ga predlažem na papiru koji piše prijedlog zaključaka, mada je ovo prvo dopuna tačke 2., ovo je dopuna samog teksta, pa se može definisati kao drugi zaključak. Dakle, treći zaključak je predlažem zaključak koji glasi – povlaći se iz parlamentarne procedure Zakon o pravima i dužnostim članova Parlamentarne skupštine. Dakle, to je u kontekstu ove aktuelne ekonomskog socijalnog stanja u BH. I četvrti zaključak, poništavaju se odluke o povećanju plata donesene u prošloj godini na nivou BH. Pozivaju se niži nivoi vlasti da učine isto, u mjeri u kojoj su ovo uradili i usmjeravaju se ta sredstva potrebna u 2004.godini u Fonda za oživljavanje poljoprivredne proizvodnje definisan u tački 7. ovih zaključaka. Dakle, da damo neke inicijalne, inicijalna sredstva za ovaj fond za razvoj poljoprivrede. I to bi bilo to. Kolega Špiriću ja vam predajem pismeno ove zaključke kako sam ih iznio.
Hvala vam lijepo. Ja bih samo molio da zaključci odražavaju ono o ćemu smo raspravljali na prošloj sjednici ako se odražavaju to, ja ću ih naravno podržati. Doktor Kunić se javio za riječ, izvolite. Ah izvinjavam se gospodin Martin Raguž. Doktore Kuniću oprostite.
Izvolite vi, kada ste već krenuli, pa ću ja. 49
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, htio bih reči, dati odgovor na prijedlog profesora Lagumdžije vezano za akcenat na drugi dio tačke dnevnog reda. Naime, ako pratite raspravu kako je išla, onda je težište bilo na tom dijelu, a nije bilo na ovom prvom dijelu. Dakle, a Komisija je prilikom sastavljanja ovih zaključaka vodila računa da zaključci budu ovo što je predsjedavajući rekao, izraz vođene rasprave na prošloj sjednici o ovom pitanju, i nastojala je zaista sublimirati, odnosno uokviriti sve rasprave koje su išle u pravcu nekih prijedloga, odnosno koje su tretirale ovo tematsko područje. Što se tiče prijedloga gospodina Džaferovića, pardon moj naglasak nije možda ja se izvinjavam, nemojte nadam se ovaj, da je to strašan udar na penzioni fond. To je bilo u raspravi. Moram reči da lično nisam bio uokvirio ovo ali su me kasnije potsjetili da je to bilo u raspravi i to je uneseno naknadno, pazite pravo je svakog onog ko je ostvario penziju na prostoru gdje je ostvario. To su temeljna ljudska prava. Mislim da nema potrebe govoriti o tom pitanju. Ono što kaže gospođa Palavrić, to je klasičan primjer diskriminacije bi bio taj ako nedate ljudima na istom prostoru u istoj državi, da stvaraju pravo na penziju pod istim uslovima. Klasičan primjer diskriminacije. A sada je situacija takva. Gospodin Džaferović, predlaže da se to prenese, odmah slijedi ona kaznena odredba da se to prenese na zajedničke institucije. Molim vas ovaj, šta imaju veze zajedničke institucije sa ovim. Zna se ko je nadležan za ova pitanja. To se zna. I zaključci su upravo rađeni sa posebno suptilnim odnosom prema tom pitanju. Ovo što predlaže profesor Lagumdžija, ovo zadnje ovo nije bila rasprava a to je stvar današnje diskusije da li će se to prihvatiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Gospodin Martin Raguž ima riječ.
Zahvaljujem se, pošto sam prošli put sudjelovao kao i značajan broj zastupnika u raspravi po ovom pitanju, i pošto smo dobili zaključke od nadležnog povjerenstva, mogu reči da su oni u značajnoj mjeri obuhvatili ono što je bio smisao rasprave, što su bili glavni akcenti u raspravi i što su bili glavni prijedlozi, ali mislim da ima prostora da se ovi zaključci poboljšaju temeljem onih prijedloga koje smo čuli na onoj sjednici. Jedan od njih je onaj koji je iznosio profesor doktor Muratović, a čini mi se i profesor doktor Azra Hadžiahmetović, i mislim da oni nisu dovoljno naznačeni ovim zaključcima, a tretiraju se i mogli bi biti smješteni u točku 2. ovih zaključaka, gdje se govori o teškom ekonomskom socijalnom stanju BiH, veoma otežanim složenim uvjetima. Mislim da se tu samo ne može zahtjevati da se sačine kratkoročni planovi aktivnosti. Država bi morala imati strategiju kako da ogroman debalans odnosno pokrivenost od svega 26 procenata, konačno počne žurno ova rješavati. I rečeno je tada svaka država 50 to rješava jednostavnom formulom. Smanji uvoz, povećaj izvoz. I ja mislim da bi Vijeće ministara ako želi ozbiljno, ja sam to i prošli put rekao, ovaj, konzumirati svoju ključnu ulogu u izvršnoj vlasti, morali bi imati stajalište i strategiju po ovim pitanjima. I da ne navodim one konkretne primjere koje sam tada navodio, evo vidimo da dakle, da su i dalje stvari otvorene oko tih pitanja. I msilim da u svakom slučaju tu treba ubaciti ovaj, strateški pristup rješavanja debalansa, državnog debalansa kao najeveći moguči prioritet i zahtjev da to učini Vijeće ministara, pa tek u sklopu toga onda kratkoročne strateške aktivnosti i planove po određenim oblastima. I ne bih se zadržavao samo ovdje na proizvodnji poljoprivrednoj proizvodnji, proizvodnji energije i prerade drveta, nego i drugim kompartivnim prednostima i resursima koje ima BiH, a to su u svakom slučaju i voda i metal i proizvodnja metala i tekstila i navesti ih sve u ovom dijelu i da oni budu obuhvaćeni. Ali, ovo je prijedlog našeg povjerenstva, mislim da bi Vijeće ministara takožer paralelno sa ovim, bili su takvi zaključci koliko se sječam, ovaj, treba uraditi ovaj, svoje strateške i ove operativne planove po ovom pitanju. To bi bilo za točku 2. Ta točku 4. po meni nije dovoljno da se kaže da Zastupnički dom izražava zabrinutost u svezi s primjenom Sporazuma o slobodnoj trgovini. Ta formulacija stoji, ali mi smo naložili žurne bilateralne kontakte i ovaj, izravne kontakte na rješavanju svih otvorenih pitanja Vijeću ministara, Ministarstvu vanjskih poslova i drugim nadležnim ministarstvima, sukladno dakle, međunarodnim konvencijama, kako bi BiH pokazala da može biti jedan odgovoran dio međunarodnog pravnog poredka i ponašati se sukladno međunarodnim, mislim da to treba, ta formulacija nužno mora ući u ovu točku 2. i mislim da se može prihvatiti prijedlog da svako tri mjeseca analiziramo efekte učinke provođenja ovih zaključaka i mjera, s tim da još jednom naglašavam značaj ovog strateškog pristupa, sa razine BiH jer ono u ovim zaključcima nije dovoljno prezentirano. Hvala.
Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Moranjkić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo, kolege poslanici, gospodo iz Savjeta ministara, istina da su zaključci došli na sto i nije se baš studiozno moglo prići pregledu toga šta je sve i kako formulisano, ali leteći očima preko toga, uočio sam a i inače u praksi sam uočio ponašanje države i sa ovo malo subvencija koje su išle ka subvencioniranju poljoprivredne proizvodnje, one su naslonjene bile na takozvane tržne viškove. Naša poljoprivredna proizvodnja i imanja na kojima se praktično odvija ta poljoprivredna proizvodnja, u 60 do 80% slučajeva ne odgovara veličinom određenih imanja, na kojima se mogu stvarati veći tržni viškovi koji bi se dali pored ličnog zadovoljenja potreba, određenih ljudi koji rade tamo i tržištu. Ako se država, a to je do sada praksa pokazala, usredsredi na to da samo subvencionira višak predatih proizvoda, onda mi praktično ćemo vrlo malo pomoći u sadašnjem stanju naše poljoprivrede, jer 51 recimo kaže, za predati kilogram, odnosno prodati kilogram goveđeg mesa on će dobiti toliko i toliko. I recimo ja sam proveo jedan pregled na mojoj opštini, gdje se 95% ljudi bavi poljoprivredom, mi imamo 2-3 čovjeka koji su u stanju da predaju viškove, ali svaki se bavi na određen način i time pomaže s druge strane i državu i sebe i održva određen standard tih poljoprivrednih proizvođača. Šta sam htio dakažem? Da u tački 7. ovih zaključaka bi po meni, trebalo biti malo jasnije rečeno na koji će način se vršiti subvencioniranje ili da se da sugeriranje Vijeću ministara da se starim metodama posluži, u protivnom ćemo imati malo koristi kad je u pitanju ovo o čemu sam govorio, ako se svede samo na, jer praktično najjednostavnije pratiti subvencioniranje preko predavanja viška tih proizvoda tržištu. I ta praksa neće puno pomoći našim poloprivrednim proizvođačima. Zato molim da se u tački 7. i ta stvar na odrređen način doradi i sugeriše na koji način će se vršiti subvencioniranje poljoprivrednih proizvoda. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Moranjkić. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ćeman.
Kolegice i kolege, gospodine predsjedavajući, ukoliko prijedlog zaključaka i očekivani efekti ovih zaključaka nisu tek proforma, rasprava na ovu temu nije bila niti smije biti tek forme radi. Konačno aktuelna pitanja vezana za ovu problematiku su itekako bila snažno pristuna i još uvijek ovaj, u javnosti naravno, u zakonodavnim tijelima itd. s razlogom dakle, ako ovo ne treba da bude proforma i ako svaka od ovih tačaka, i svaki od ovih zaključaka treba da proizvede konkretno ponašanje nadležnih organa, kako državnog tako i drugih nivoa, onda mi se čini a evo tek smo to rekao bih maloprije dobili je li, danas da bi bez obzira koliko je važno što prije ovaj, o ovome se odrediti, čini mi se ipak možda uputnim, a evo i bilo je ovdje dilema, malo stvar još šire sagledati, malo ove zaključke proanalizirati i vidjeti u kojoj mjeri zaista mi kao Parlament, želimo da kad usvojima zaključke, koji moraju da znače nešto konkretno, a ne tek kao što rekoh ovaj, proforme neki stav, onda ima smisla razmisliti možda da ovo ostavimo za nastavak ove sjednice ili za narednu sjednicu koja će nadam se biti brzo. Jer, ima ovdje tako uopćenih prijedloga iz kojih se ne vidi u kojoj mjeri zaista koji organ je dovoljno ovaj obavezan, u kojoj mjeri je nadležan, a mi bi smo morali poslati vrlo konkretne poruke ako hoćemo da u ovoj oblasti kao Parlament dakle, kao Predstavnički dom damo doprinos rješavanju ovih pitanja. Ja sam dakle izašao tek toliko da sad ne ulazim, jer ja isto imam nekih dilema vezano za sadržaj zaključaka kao takvih, ali i krajnjeg dometa nekih formulacija ovdje. Možda je ovo jedan, nije oportun ovaj prijedlog, možda je nešto što drugi ne smatraju potrebnim, bar s njihovog stajališta, ali meni se čini da bi bilo korektno prema trudu koji smo usložili i očekivanjima koja na kraju treba da iz ovoga proizađu, da ima smisla i da nije velika šteta ili neće biti prevelika šteta možda desetak dana ne znam kada ćemo nastaviti sjednicu na ovo pitanje se ponovo vratiti. To je moj prijedlog. Hvala vam lijepo. 52
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Dame i gospodo, samo malo ako mogu jedan prijedlog, pošto vidim da sad idemo u ovo razmatranje, jutros smo dobili zaključke Komisije. Ja mislim da bi naravno ukoliko naiđem na raspoloženje Doma, s obzirom da smo čitav dan posvetili raspravi vezano ekonomsko socijalnoj situaciji, da bi dobro bilo dakle na bazi ovih, dakle ali vezano za onu raspravu koju smo vodili ne otvarajući danas raspravu na raspravu, ja želim da pohvalim rad Komisije, i mislim da je Komisija suštinu i sadržaj dobro uradila, ali da se ima uzme u obzir i pogotovo recimo ova prva dva zaključka gospodina Lagumdžije, pa i gospodina Martina Raguža da i naravno sve druge zaključke koji su bili predmet rasprave, i da Komisija jednostavno još malo pogleda dakle, mislim da ovi zaključci u dobroj mjeri poboljšavaju tekst zaključaka recimo da se na bazi sugestija dakle o kojima govori doktor Lagumdžija, dakle Vijeće ministara da uzme u obzir sve prijedloge i sugestije, a naravno da uzme one koji će joj omogučiti najefikasnije mehanizme zaštite domaće proizvodnje. I ova druga, da jednom kvartalno u 4 mjeseca obavjesti jednostavno ovaj dom ili Parlament BiH o sprovedenim mjerama u ovoj oblasti. Čini mi se da bi to bio aktivan stav Parlamenta, prema Vijeću ministara kao izvršnom organu, ili ovo o čemu gospodin Martin govori da je zahtjevalo od Savjeta ministara da hitno stupi u bilateralne kontakte sa potpisinicima sporazuma kako se ne bi proizvele eventualne štete i da se jednostavno tumače sporazumi u sprovođenju u jednom bilateralnom kontekstu. I naravno ovdje se govorilo o resursima i Martin je predlagao da se dodaju i ostali resursi. Mislim da se resursi skojima Bosna i Hercegovina raspolaže da se misli da Vijeće ministara mora da vodi računa o tom. Naravno kolega Džaferović je imao svoj prijedlog zaključka. Bilo je još i drugih zaključaka skojima recimo ja mogu da polemišem, ali neću danas da polemišem i ja mislim da bi dobro bilo da Komisiji ostavimo vremena, dakle imajući u vidu i ovo što je danas rečeno, a vezano za tu raspravu, da ponudi, jer znate, vidite u čemu je, ja mogu recimo da postupim da idemo se izjašnjavati, ali postoji opasnost da ne prođu, a onda bismo pokazali
nije izašao za govornicu
Doktore Kuniću, ali vidite u čemu je stvar, nemam ja ništa protiv toga da idemo i na. Ne, ne, vidite moramo dozvoliti amandmansku fazu na zaključke. Meni je teško bilježiti šta ko kaže. _______(?) [[nije izašao za govornicu]] 53 Molim vas lijepo, vidite, ja bih molio dakle da se sada izjasnimo ko je za prijedlog da na bazi dakle, evo imamo stenogram, imamo zaključke i prijedloge koji su dati na ovo da Komisija još jednom to pogleda. Ima stvari koje treba naravno Komisija po mom viđenju da uvaži. Ne, ne komisija, nemojte. Ako poslanici. Molim vas, ako neko želi dakle, danas, samo malo šažnje, ako neko danas želi destrukciju, neće je imati. Ako određujemo komisiju, komisija će uraditi kao i danas pa ćemo reći šta mislimo. Ako želite svi poslanici da radite sa komisijom, onda je to komisija u sastavu od 42 poslanika i tu bog ne može izaći na kraj. Dajte molim vas malo ozbiljnosti. Molim vas lijepo. Dakle, ako vjerujemo komisiji biraćemo komisiju. Ako ne vjerujemo komisiji nećemo je birati. Ja vjerujem u komisiju i mislim da je uradila dobro posao i mislim da ima korisnih sugestija koje poboljšavaju tekst i stavljaju Parlament u aktivnu poziciju što je bio cilj naše rasprave. Ko je za ovaj prijedlog? Komisija će nam ponovo dostaviti. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle konstatujem sa 3 glasa protiv, 1 uzdržan, ostali za, da smo usvojili ovaj zaključak, dakle da komisija imajući u vidu današnju, današnje sugestije na ovaj tekst, taj tekst koriguje i dostavi na narednom zasjedanju. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda, to je Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora o međunarodnom povremenom prevozu putnika običnim i putničkim autobusima – Ugovor INTERBUS, b) Tampere konvenciju o pružanju telekomunikacijskih resursa za ublažavanje katastrofa i operacija spašavanja i pomoći, c) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Rumunije o trgovini i ekonomskoj saradnji Otvaram raspravu. Predlažem da se jednim glasanjem izjasnimo o ratifikaciji sva tri sporazuma jer je procedura glasanja duga. Slažete se? Ko se javlja za raspravu? Ne javlja niko? Zaključujem raspravu i idemo se izjašnjavati. Ko je za to da izvršimo ratifikaciju ova tri sporazuma? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujeme dame i gospodo da smo jednoglasno dali saglasnost za ratifikaciju Sporazuma pod a), b) i d). 54 Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda. To je Ad.19. Izvještaj Savjeta ministara o izgradnji Auto puta Koridor V-c Tražili smo da nas Vijeće ministara informiše o dosadašnjim aktivnostima. To je bio i zaključak našeg Parlamenta da Vijeće ministara povremeno informiše Parlament o poduzetim aktivnostima. Imamo sreću i zahvalnost da je ministar Dokić tu i dajem riječ ministru Branku Dokiću. Izvolite profesore Dokiću.
Uvaženo predsjdništvo, dame i gospodo poslanici, ja moram da kažem da će ovaj izvještaj biti izvještaj Ministarstva, a ne Savjeta ministara. Kada smo obaviješteni da ste tražili da se danas podnese izvještaj onda smo, onda je Služba napravila taksativno u nekih 28 tačaka aktivnosti koje su bile do sada. Ja bih vas molio da ovo shvatite kao jedno podsjećanje na sve ono šta smo radili, a vrijedno je pomena, odnosi se na Koridor V-c i kroz ovaj usmeni izvještaj ne bih želio da vas zamaram sa onim o čemu smo govorili ovdje na ovom parlamentu, već bih podvukao nekoliko aktivnosti koje su slijedili poslije posljednjeg razmatranja oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Jedan detaljniji izvještaj Savjeta ministara, ja ću predložiti na kraju jedan detaljniji izvještaj Savjeta ministara o tim nekim konkretnim koracima koji će biti urađeni u narednom periodu dobijete posebno na jednoj od narednih sjednica. Ono što želim ovom prilikom da istaknem jeste da je krajem prošle godine, da su krajem prošle godine završena dva konkursa, jedan konkurs je za izbor članova Komisije za koncesije u Bosni i Hercegovini i drugi konkurs je konkurs izbor kompanija koje će raditi planersko studijsku dokumentaciju za Koridor V-c. Po ovom prvom pitanju, dakle po pitanju Komisije za koncesije formirana komisja je već završila posao i prijedlog biti upućen Savjetu ministara sljedeće sedmice. Dakle u narednih, evo očekujem mjesec dana ili najviše dva mjeseca bi taj prijedlog mogao da dođe vama na odlučivanje u Predstavničkom vijeću Skupštine BiH. 24. decembra je završen konkurs za izbor kompanija za izradu planersko studijske dokumentacije. Prijavljeno je 20 kompanija ili konzorcijuma, kako god hoćete, pri čemu imamo prijave praktično iz cijelog Svijeta. Evo navešću samo države: Njemačka, BiH naravno, Italija, SLovenija, Španija, SAD, Francuska, Hrvatska, Češka, Madžarska, Velika Britanija, Švajcarska, Austrija. U okviru ovih 20 prijava postoji jedan veoma veliki konzorcij koga sačinjavaju firme iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Slovenije, Njemačke i jedan konzorcij koji je sastavljen od preduzeća iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine i da ne nabrajam dalje. 55 Komisija razmatra ovaj materijal i ja očekujem da će u narednih sedmicu-dvije najkasnije izići sa prijedlogom o izboru užeg kruga kompanija koje će onda ići na, prijaviti se na tender jer je ovo predkvalifikacija. Tender je prijavljen za objavljivanje. Takođe je pripremljen jedan tekst javnog poziva za izražavanje interesa za izgradnju Auto puta na Koridoru V-c na bazi koncesionog ulaganja i to bi trebalo da ide na Savjet ministara u narednih 10-15 dana. Dakle sljedeći korak će biti objavljivanje oglasa preko koga bi onda zainteresovani da dobiju koncesije izrazili taj svoj interes i nakon toga ćemo imati jasniju sliku hoćemo li ići u izgradnju putem koncesija, ili ćemo ići nekim drugim putem. Ono što je najvažnije u ovom trenutku i što želim podvući, ne ulazeći dakle u ove ostale detalje jeste da smo riješenjem pitanja, ili odlukom o visini nadoknade za džiesem licencu na području Bosne i Hercegovine riješili pitanje pod broj 1. Finansiranja kompletne dokumentacije za izradu na Koridoru V-c i 2. Ostvarili mogućnost samostalne izgradnje ukoliko ne nađemo koncesionara. Dakle ne u potpunosti, ali dobrim dijelom 420 miliona KM, ako uzmete koja je cijena, to je u narednih 8 godina, to bi značilo negdje 7-8 km Auto puta od ovih sredstava, godišnje da. Ako uzmemo u obzir činjenicu da već razgovaramo sa nekim bankama o kreditnim aranžmanima, konkretno sada mislim na zaobilaznicu oko Sarajeva, sasvim je izvjesno da ćemo ove godine potpisati taj kreditni aranžman, otvaranje i drugih kreditnih aranžmana na onim dionicama koje pokazuju ekonomsku opravdanost, onda to govori dakle iako ne budemo u poziciji da dobijemo koncesinara koji je zainteresovan za kompletnu dionicu Koridora V-c, a to nam je uvijek prioritet, onda ćemo evo moći, dakle sasvim je izvjesno ući u ovaj proces i samostalno i tražiti neke druge pristupe i puteve. Hoću da naglasim i to u institucionalnom smislu u okviru Ministarstva formirali smo jedinicu koja će raditi samo na Koridoru V-c i od 1. februara ona će i zvanično dobiti zadatak samo da radi po ovim poslovima, uspostavljena je konačno koorporacija za ceste u okviru Bosne i Hercegovine i jedan od osnovnih zadataka te korporacije u ugovoru o formiranju korporacije jesu upravo Pan evropski i međuetnitetski putevi. Dakle i to će biti jedna od tih institucionalnih jedinica koja će odmah u narednom periodu biti uključena na ovim poslovima, a dalje ćemo vidjeti kako potrebe budu iziskivale. U okviru ovog izvještaja je navedeno i želim da i to podvučem da smo mi u Ministarstvu pripremili jedan poziv ili oglas, kako god hoćete za izbor konsultanta koji će pružiti pomoć Savjetu ministara i Ministarstvu u pripremnoj fazi projekta. Ta pomoć će nam biti posebno potrebna ukoliko dođemo u fazu da sklapamo koncesioni ugovor, ako budemo u prilici da imamo koncesionara. U ovom trenutku nismo smatrali da trebamo žuriti sa ovim, ali u narednih nekoliko mjeseci sasvim je sigurno da ćemo ići i na raspisivanje ovog oglasa i izabrati konsultanta po svim pitanjima, naravno i finasijske konstrukcije i aktivnosti i rješavanja 56 mnogih pravno ekonomskih pitanja koja će uslijediti već sada u fazi izrade ove studijsko projektne dokumentacije. Evo u najkraćim crtama je to. Naravno spreman sam,da evo zamjenik me podsjeća da je Ministarstvo pripremio dinamički plan aktivnosti do početka izradnje. Ja nisam smatrao za potrebnim da vam ga sada dostavljam iz prostog razloga što on još nije razmatran na Savjetu ministara. Kada to bude, a biće vrlo brzo, onda ćete dobiti i ovaj papir naravno da imate u vašoj dokumentaciji. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru doktoru Branku Dokiću na pisanom i usmenom informisanju Predstavničkog doma. I mislim da bi to trebala biti i praksa kao što je zaključak Doma. Ne vidim potrebu da otvaramo, izuzev ako poslanici žele da pitaju nešto ministra vezano za Koridor V-c. Ovo je informacija koju smo tražili. Evo ministar je izrazio raspoloženje da želi odgovoriti na pitanja ako poslanici imaju, ja bih vas molio, ako ima potrebe. Ko želi da. Doktor Lagumdžija izvolite.
Cijenjene kolegice i kolege, ja moram priznati da sam ja očekivao da će ovaj parlament dobiti informaciju koja će u sebi sadržati makar onoliko elemenata koliko su ministar i njegov zamjenik prezentirali na Press konferenciji neki dan. Mi smo ovdje dobili na žalost manje informacija i na žalost pošto je ovo zahtjevano od njih po odluci ovog parlamentarnog doma kada smo o ovome razgovarali ljetos, onda je bilo logično da se u ovakvoj jednoj informaciji ministar i njegov zamjenik i Vijeće ministara očituju u kontekstu onoga što su govorili sa ove govornice prije 3 ili 6 mjeseci. Naime, da vas podsjetim, prije 6 mjeseci Bosna i Hercegovina i svaki njen građanin je živio u isčekivanju obradovan što ćemo Koridor V-c dobiti za 3-4 godine, što ćemo dobiti to praktično bez i jednog, umalo da kažem dinara, jedne marke, jednog dolara i jednog eur-a domaćih ulaganja, jer se pojavila jedna bajka po kojoj će nam ovdje neko džabe donjeti 2 ili 3 milijarde eur-a i napraviti to za 4 do 5 godina. Tada smo mi, neki od nas sa ove govornice, od kolegice Azre pa na dalje, uključujući i mene predlagali da se urade neki koraci zato da bi se taj investitor i svaki drugi potencijalni privukao na pravi način. Tada nam je govoreno od strane ministra i njegovog zamjenika da to što mi pričamo su gluposti. Ovdje mi je čak zamjenik ministra govorio da se ja u to ne razumijem, jer sam samo inžinjer za razliku od njegovog ministra koji je to isto. I šta sve nismo doživljavali uvrede u javnosti od čelnika državnih koji su optuživali svakoga onoga ko dovodi u sumnju realizaciju tog sna. 57
Sram ih bilo.
Sram ih bilo gospodine Džaferoviću, to ste vi rekli, slažem se svama, sram ih bilo. I zato sam očekivao kao elementarni red čaršijski da se u ime Vijeća ministara i ministar i onaj ko bi još trebao da se izvinu zbog onoga što su govorili ljudima koji su dobronamjerno pokušali da stvar postave na pravi kolosjek. U svakoj zemlji na svijetu, u svakoj zemlji na svijetu poslije ovakve obmane javnosti, poslije onoga što ste vi neki dan rekli na Press konferenciji kada ste javnost obavijestili da u ovoj godini nema ništa od Auto puta, da ako bogda iduće godine će početi da se on radi i da će ove godine vjerovatno, tako ste na Press konferenciji rekli, tonski su vas pustili da ćete u ovoj godini vjerovatno završiti projektnu dokumentaciju i da ćete u ovoj godini imati studiju izvodljivosti. I Predsjedništvo Bosne i Hercegovine se sjetilo se sjetilo prije 15 dana da vas obaveže da iznađete sredstva za studiju izvodljivosti za Koridor V-c ono što smo od vas tražili. Odavde su vam, ne ja, nego neki drugi poručivali da krenete odmah u formiranje komisije za koncesiju. Vi nama objašnjavate da ste to pokrenuli 3-4 mjeseca nakon što vam je za ove govornice sugerisano da to radite i još nemate komisiju za koncesije. Na kraju ste se vratili da radite makar one stvari koje smo vam ljetos govorili da bi trebali prošlog ljeta da bi počeo raditi. I vi nakon toga izlazite ovdje i dajete nam hronologiju obmane javnosti bosansko hercegovačke koja je trajala 6 mjeseci. Tada sam govorio i sada ponavljam da vi na ovaj način rastjerujete ozbiljne investitore koji hoće da odgovara zbog toga što je zaustavljeno pravljene ceste u Federaciji. U 2002. godini je počeo da se pravi Auto put prema Zenici, u ovoj godini metra jednog nije napravljeno, jer se očekivalo da se počne praviti po 50-60 km godišnje. I vi sada nama kažete da ćete u narednih 8 godina praviti iz sredstava vlastitih 7-8 km puta godišnje od takse koju dobijate od fiksnih operatora. Inače u 2002. godini je samo jedan bosansko hercegovački operator izdvojio sredstva po kojima se moglo napraviti, ne samo moglo, nego se napravilo te godine 2 puta više i izdvojilo 3 puta više sredstava samo u jednom dijelu Federacije da se to ...Nije problem toliki što vi sada izlazite sa jednim planom u kojem nema nigdje plana. Problem je u tome što ste vi bosansko hercegovačku javnost svjesno, ili nesvjesno doveli u jednu takvu grubu zabludu obmanjujuću javnost da će dobiti ono što svakom pametnom u ovoj zemlji je jasno da moramo dobiti, a to je Koridor V-c. I svako vam je dobronamjerno govorio da radite ono što vi sada kažete da ćete početi da radite, je ovdje pribijan od vas na stub srama sa ove govornice. U svakoj zemlji na svijetu vlada koja je do ovoga dovela, umjesto one Press konferencije koju ste imali izašla i obavijestila javnost da je obmanula javnost, da je prevarila građane Bosne i Hercegovine i da radi dostojanstva i ove zemlje i svog odlazi i prepušta. Nikavih problema nema, istoj parlamentarnoj većini slobodno, da napravi koja 58 će krenuti da radi ono što je svakome dobronamjernom koji je želio da vidi tada bilo jasno. Zato gospodine ministre, ja smatram ovu informaciju potpuno neprihvatljivom, smatram ono što ste danas ovdje prezentirali da je najblaže rečeno neprimjereno i nisam očekivao od vas da ćete ovdje doći sa ovlašćenjima Vijeća ministara da nas obavijestite da vi odlazite zato što ste krivi za obmanu javnosti, nego sam od vas očekivao makar da iskažete elementarne čaršijski red i kažete ljudima ove zemlje da ste svjesni da ste pogriješili, bar da ste svjesni da ste pogriješili. Ako vi nakon ovoga niste spremni da priznate da ste pogriješili, onda je jad i čemer koji je pred nama svama takvima još veći. Na žalost, danas bosansko hercegovačka javnost iz ovog parlamenta saznaje lošu vijest od vas da ste prevarili nas sa pričom o Bosmalu i Koridoru V-c. To je danas ovdje jasno. A ti ljudi još idu po svijetu i traže sredstva koja bi sigurno mogli da nađu da vi ovo ozbiljno radite. Ovo je na žalost crni dan za ovu zemlju u svakom smislu riječi.
Gluho bilo.
Zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i, a ministar Dokić. Izvolite. Izvinjavam se nisam vidio.
Postoji jedna narodna poslovica koja kaže - svaka ne izgovorena zlata vrijedi. Ali da nije ovoliko izrečeno riječi i rečenica koje zaista ne dolikuje bilo kom poslaniku u bilo kom dijelu svijeta, ja se ne bih javljao i ne bih izgovorio ni jednu riječ. Sve ovo ovo što je gospodin poslanik Lagumdžija rekao me podsjeća potpuno na onu davno poznatu – a kartaginu u ostalom treba razrušiti. I rekao bih da niti je ovaj ministar bilo koga vrijeđao i uvrijedio, samo je odgovarao na argumente argumentima, niti je obmanjivao javnost. Čini mi se da je iza ove govornice maloprije toliko rečenica izgovoreno u kome je javnost, ne samo obmanuta, nego da ne upotrebljavam krupnije riječi. I mislim zaista da je nepotrebno bilo šta da se kaže na sve ovo što je maloprije izgovoreno. Mi radimo svoj posao profesionalno, odgovorno i nećemo se obazirati na ovakve paušalne ocjene i zaista ne primjerene optužbe čiji je jedini cilj zbunjivanje javnosti i ono što sam već jednom rekao, a kartaginu uostalo treba srušiti.
Zahvaljujem. Ko se javlja? Replika. Doktor Lagumdžija izvolite.
Ovo nije replika, ovo je odgovor na repliku. Ovo je duplika. 59
Ja molim da se suzdržimo od dobacivanja i da pustimo da ko hoće da se javi za riječ, javi kako treba. Izvolite.
Prvo prijedlog zbog ovoga što je sada rečeno ____________(?) Malo glasnije. Kažem prvo prijedlog radi onogo što je ovdje sada rečeno. Predlažem i molim, ako nećete da zaključiti, onda tražim da mi se omogući da mi se da kao poslaniku stenogram sa svih u prošloj godini sjedica Parlamenta kada je raspravljano o Koridoru V-c i da Vijeće ministara, bilo bi normalno da napravi analizu i da ovdje napravimo ozbiljnu analizu šta je ovdje obečavano zato da se ne bi ponovo upadalo u istu grešku. Ne zato da bi se dokazivalo ono što svak dobro zna šta je rečeno. Zato molim da se stenogram dostavi šta je ministar govorio, šta je koji poslanik govorio, pa da onda na bazi te analize vidimo šta nam je činiti sad da se ponovo ne upadne u istu grešku. Oni ili bilo ko drugi ko to bude radio. Taman kada sam pomislio da će ministar Dokić, nakon što je rekao da je svaka zlatna ne izgovorena, vratiti se na svoje mjesto, on je dokazao da je ta tvrdnja tačna, jer je počeo da govori. I ono što je mene najviše ovdje zabrinulo i zašta sam se javio, zato što je ponovo ponovio odavde sa ove govornice da se neće obazirati, neće se obazirati na ono što mu se odavde od poslanika govori. Ministar je najbolji mogući način pokazao šta on misli o nama i kako će se ponašati prema onome što mi njemu govorimo. Pročitajte stenogram. Neću se obazirati na ono što vi pričate. Aferim. I ja se slažem kartaginu treba razoriti. Ovo što je rađeno do sada sa Koridorom V- c to treba razoriti kao način vođenja posla u ovoj zemlji. Jer u protivnom bojim se da bi neka dobra kartagina mogla biti razorena.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ljiljana Milićević. Izvolite.
Izgleda da mi opet ono ko o čemu mi o Koridoru kada nam padne na um. Ja da vam kažem, ja sam zadovoljna sa informacijom, pošto smo mi i tražili informaciju, a stenograme će vjerovatno neke istražne komisije te opet čitati i isčitavati i ja ovo gledam kao hronologiju događaja. Što se tiče karagine, mi kako smo počeli napravićemo mi još stariju i ljepšu vjerovatno. Ovdje mi svi preskačemo i prvo smo trebali od jutros ustvari reći da je počela 60 kampanja izborna i vjerovatno je jako važno pojaviti se i reći neke stvari, jer meni se čini da je ovo u funkciji predizborna kampanja je tu. Ja hoću da kažem da što se tiče Koridora V-c da bi mi svi ovdje zajedno morali imati stav da ne smije taj put biti ovdje predmet naših prepucavanja da svi moramo dati maksimalan napor da što prije krene gradnja Koridora. Zašto? Pa ne zato da bi dobio pojene ministar Dokić ili ne znam nekog od nas ovdje nego zato da napokon jedna desetina hiljada ljudi krene da radi nešto da ima mogućnost da zaradi nešto. Ja sada to hoću da kažem tačno ono šta narod misli o nama i o Koridoru, bez obzira na sve izvještaje i isčitavanja nekakvih prethodnih sastanaka i izjava. Misli da neko pokušava da opstruiše početak izgradnje Koridora i misli možda da bi mi trebali ubrzati nekakve stvari i odluke i što prije krenuti sa jednim takvim projektom i što prije dati posla našim firmama i našim ljudima i mogućnosti da zarade tu svoju platu. E u tom smislu ja gledam na Koridor V-c i na ovu informaciju i raduju me pomaci i raduju me i nadam se da ćemo do kraja januara u roku uspjeti imenovati komisiju i uraditi stvari onako kako treba da budu urađene. Ja lično bih iskoristila prisustvo ministra Dokića da pitam za jedan jako važan, takođe Pan evropski koridor koji je, priključuje se na ovaj koridor V-c, a od skoro u štampi čitam da je Crna Gora pristupila nekakvoj mogućnosti finansiranja Jadransko jonskog Pan evropskom koridora i znači da li su se odredile te tačke dodirne, pošto Hrvatska je već ušla u to. Znači ide kroz Crnu Goru, trebao bi ući u Hercegovinu? Da li smo mi išta uradili po tom pitanju, jer mislim da je to kompaktno ustvari uklapa se jedno sa drugim? Dakle ima li ikakvih informacija u vezi Jadransko jonske ceste? Hvala.
Zahvaljujem Ljilji Milićević. Evo može ako se ministar slaže u pisanoj formi, ako Ljilju interesuje ovo o Pan evropskom koridoru. Dame i gospodo ako se ne javlja za raspravu, zaključujem raspravu 28. sjednice. Zahvaljujem ministru Dokiću. Mislim da poslanicima koji žele stenogram vezano za raspravu o V-c zadužujem Službu da obezbijedi stenogram vezano kada je bila tačka dnevnog reda. Zahvaljujem se. Sutra u 9 se vidimo na Plenarnom zasjedanju oba doma Parlamentarne skupštine. Hvala vam lijepo. Sjednica je završila sa radom u 14,20 sati.