Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, otvaram 7. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve Vas skupa srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednice i potpredsjednike Vlade, nazočne članove Vlade i ministre u Vladi. Ovom sjednicom započinjemo redovito zasjedanje Hrvatskog sabora u ovoj godini koje prema odredbama Ustava RH i poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam Vas da na početku zasjedanja Hrvatskog sabora odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino" - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Gospođe i gospodo zastupnici, predsjedniče i članovi hrvatske Vlade pozivam Vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima i svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje - - Neka im je vječna slava i hvala! – Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik sa 6. sjednice Hrvatski sabora primili ste na sjednici pa vas molim da li ima primjedbi na zapisnik sa 6. sjednice Hrvatski sabora? Utvrđujem da nema primjedbi. Utvrđujem da smo ovime usvojili zapisnik 6. sjednice Hrvatski sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda ove sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 4 nove točke i to: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o volonterstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 252; 2. Prijedlog Zakona o trošarinama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 250; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o cestama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE. Br. 253; 4. Prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje PZE br. 251; Člankom 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama dnevnog reda od točke 1. do 7., točka 10. od točke 12. do točke 14., pod točkom 17. i točkom 22. To su: 1. Konačni prijedlog Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 235; 2. Konačni prijedlog Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 234; 3. Prijedlog Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br. 245; 4. Prijedlog zakona o trošarinama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 250; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ br. 248; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ br. 246; 7. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbajdžana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 236; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 252, 9.Prijedlog zakona o dopuni Zakona o cestama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 253; 10. Prijedlog Zakona o tržištu električne energije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 237; 11. Prijedlog Zakona o rudarstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br. 249; 12. Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti koji se odnosi na suradnju u suzbijanju korupcije kroz protukorupcijsku inicijativu Jugoistočne Europe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br.240; 13. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o euroatlantskom partnerstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ br. 247. Ima li netko od zastupnica i zastupnica primjedbu na prijedlog primjene hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Imamo li kvorum? Hvala lijepa. Imamo dovoljan broj pristupnih zastupnica i zastupnika da možemo valjano odlučivati o svim točkama dnevnog reda pa i o dnevnom redu. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, PZ br. 248. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku utvrdili Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje PZ 248. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, PZ br. 246. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. 3, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedloga Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbajdžana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 236. Molim da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbajdžana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. 4, tko za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, PZ br. 258. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova sa 84 glasa za i 44 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu. 5, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopuni Zakona o cestama, PZ br. 253. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 glasova za i 36 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o cestama. 6, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti koji se odnosi na suradnju u suzbijanju korupcije kroz protukorupcijsku inicijativu Jugoistočne Europe, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 240. Molim da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 125 glasova za i 3 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti koji se odnosi na suradnju u suzbijanju korupcije kroz protukorupcijsku inicijativu Jugoistočne Europe. 7, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o euroatlantskom partnerstvu, PZ br. 247. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 128 glasova za, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o euroatlantskom partnerstvu. Time smo iscrpili. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama od 1 do 4 i pod točkama 13 i 14 Konačnog prijedloga dnevnog reda, ali nose oznaku PZE pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskog sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red u skladu sa člankom 203. Poslovnika stavak 4. smatra usvojenim. U skladu sa člankom 203. stavak 5. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za današnju sjednicu Hrvatskog sabora. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točke Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, PZ br. 251? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, ovime je dnevni red utvrđen. U skladu sa člankom 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red, drugim riječima pročitati sve točke dnevnog reda. Predlažem, ako se naravno vi slažete, da ga ne čitamo u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je dnevni red utvrđen onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Nema primjedbi? Hvala lijepa. Molim kolegice i kolege, je li imamo kvorum. Ocjenjujem da imamo. Ali da čujem slučajne brojače. Hvala lijepa. Imamo 120 zastupnica i zastupnika prisutno u hrvatskoj sabornici, u sabornici ovdje. Možemo odlučivati o svim stvarima na dnevnom redu u skladu i na temelju članka 204. Stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1.Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva, 2.Konačni prijedlog zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru, drugo čitanje, P.Z. br. 183, 3.Prijedlog zakona o kemikalijama, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 260, 4.Prijedlog zakona o dopunama Zakona o provedbi uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća EZ o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 259, 5.Prijedlog zakona o dopuni Zakona o provedbi uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa, kojom se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548/EEZ i Direktiva 1999/45/EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba (EZ) br. 1907/2006, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 258, 6.Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskoga parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. godine o novoj hrani i sastojcima nove hrane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 256, 7.Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskoga parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. godine o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje i Uredbe (ez) br. 1830/2003 Europskoga parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. godine o sljedivosti i označavanju genetski modificiranih organizama i sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedenih od genetski modificiranih organizama kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva 2001/18/EZ, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 257, 8.Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1223/2009 Europskoga parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. godine o kozmetičkim proizvodima (preinačena verzija), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 261 9.Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola iz 2002. godine na Atensku konvenciju o prijevozu putnika i njihove prtljage morem iz 1974. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 264, 10.Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni Program "Zaštita okoliša" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 262, 11.Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni Program "Promet" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 263, 12.Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove o europskom partnerstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 265. Prijedloge akata primili ste u pretince. U skladu sa člankom 205. Poslovnika određujem da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? Utvrđujem da nema. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Kvorum smo utvrdili. Možemo li krenuti? Možemo. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni Program "Zaštita okoliša" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 262, molim da se izjasnimo. Tko je za? Ima li netko protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 119 glasova za donijeli PZ br. 262 ako mogu tako pročitati da ne čitam i ne lomim sve to. Broj 2, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenju zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni Program "Promet" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 263. Molim da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 120 glasova za po hitnom postupku uvrstili zakon PZ br. 263. 3, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove o europskom partnerstvu, PZ br. 265. Molim da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 119 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvrstili zakon PZ br. 265. U skladu sa stavkom 1. članka 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod ostalih predloženih zakona ne glasujemo jer nose oznaku PZE, dakle u skladu sa Poslovnikom. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Konstatiram i utvrđujem da je dnevni red time dopunjen.
Prisežem.
Hvala lijepa i čestitam. [[Pljesak.]]
Hvala vama.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici idemo raditi. najprije bismo dopunili dnevni red plenarne sjednice Hrvatskog sabora sa sljedećim točkama. 1. Prijedlog odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 44. Zakona o izmjenama i dopunama zakona o šumama, NN br. 41/1990. 1. Prijedlog odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članak 98.stavak 1.točka 6. Zakona o cestama, NN br. 81/2011.godine. Molim da li od zastupnika netko ima primjedbi na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka? Nema. Hvala lijepa. Utvrđujem da je time dnevni red dopunjen. Poštovane kolegice i poštovani kolege, sad bismo prešli na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda i to sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 273, 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 648/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o deterdžentima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 268, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 689/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća o izvozu i uvozu opasnih kemikalija, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 267, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 277, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 271, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 278, 7. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, drugo čitanje, P.Z. br. 216, 8. Konačni prijedlog Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z. br. 217, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora, prvo čitanje, P.Z. br. 279, 10. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, drugo čitanje, P.Z. br. 211, 11. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, drugo čitanje, P.Z. br. 232, 12. Konačni prijedlog Zakona o pravu na pristup informacijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 198., 13. Prijedlog zakona o minimalnoj plaći, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 269., 14. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 272., 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, prvo čitanje, P.Z. br. 270., 16. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o područjima posebne državne skrbi - predlagatelj Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, prvo čitanje, P.Z. br. 274., 17. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj - predlagatelj Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, prvo čitanje, P.Z. br. 275., 18. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj - predlagateljica zastupnica Dragica Zgrebec, prvo čitanje, P.Z. br. 276., 19. Prijedlog odluke o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost, 20. Izvješće o stanju u prostoru u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2008. do 2012. godine, 21. Prijedlog migracijske politike Republike Hrvatske za razdoblje 2013.- 2015. godina, 22. Prijedlog strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine. U skladu i na temelju članka 205. Poslovnika određuje se najprije odlučivanje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na hitni postupak kod donošenja predloženih zakona? Ima. Poštovani zastupnik Dinko Burić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, nemam, dakle ja se ovaj put javljam s primjedbom. Ovo je treći put da se dopunjuje dnevni red a da prijedlozi zakona koje smo mi uputili klub zastupnika u saborsku proceduru se ne nalazi u dopunama. Poslali smo, dakle, recite nam koji je razlog da prijedlog za dopunu Zakona o državnom odvjetništvu i dopunu Zakona o sigurnosno-obavještajnoj agenciji ne stavljate na dnevni red. Ne vidim više razloga. Uredno smo uputili u proceduru, zaprimljeno je. Već treći petak vi dopunjujete dnevni red, na naše točke dnevnog reda niti ne uvrštavate. Ja vas molim da provjerite. Nama je rečeno da je sve u redu. Sve prema Poslovniku, pa vas molim evo dakle dva zakona Zakon o dopuni Zakona o državnom odvjetništvu i Zakon o dopuni Zakona o sigurnosno-obavještajnoj agenciji.
Hvala lijepa. Provjerit ću. U skladu s Poslovnikom ću i postupit. Hvala lijepa. Dakle, nema primjedbi na predloženi dnevni red. Prelazimo na glasovanje, ali prije glasovanja molim da utvrdimo prisutnost zastupnika u Parlamentu. Hvala lijepa. U sabornici je 123 zastupnika i zastupnice. Možemo odlučivati o svim pitanjima. Idemo prvo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o minimalnoj plaći, P.Z. br. 269. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 87 za i 36 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o minimalnoj plaći, P.Z. br. 269. Dva, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, P.Z. br. 272. Molim da se izjasnite tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 93 glasa za, 2 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, P.Z. br. 272. Ostali predloženi zakoni za donošenje po hitnom postupku nose oznake P.Z.E. pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskog sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red smo dopunili. Najprije da utvrdimo da li imamo kvorum u vijećnici. Hvala lijepa. Imamo dovoljan broj zastupnika u vijećnici i prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sa sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o tržištu plina, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 284, 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti životinja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 280, 3. Konačni prijedlog Zakona o dadiljama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 214, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika iz Republike Hrvatske u Europski parlament, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 283, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 282, 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 281, 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnom odvjetništvu - predlagatelj Klub zastupnika HDSSB-a, prvo čitanje, P.Z. br. 255, 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske - predlagatelj Klub zastupnika HDSSB-a, prvo čitanje, P.Z. br. 254, Deveto Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Predlagatelj zastupnik Mario Habek, drugo čitanje, P.Z. br. 242. Deseto Prijedlog zakona o doživotnoj otpremnini, odnosno dokupu mirovine. Predlagatelj Klub zastupnika HSU-a prvo čitanje, P.Z. br. 266. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije. To je to, da. Prijedloge akata primili ste u pretince. U skladu s člankom 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Prelazimo na glasovanje o hitnom postupku. Kvorum smo utvrdili. Idemo po redu. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, P.Z. br. 282. Molim da se izjasnimo o hitnom postupku. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 110. glasova za i 5 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, P.Z. br. 82. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima, P.Z. br. 281. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 34 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima, P.Z. br. 281. Ostali predloženi zakoni za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P.Z.E., pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskog sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Ne. Gospodo i gospođe zastupnici, dnevni red je dopunjen.
Prisežem.
Hvala lijepa. . [[Pljesak.]] Čestitam na položenoj prisezi, čestitam na izboru. Želim da zbog sviju nas i građana Republike Hrvatske obavljate časnu dužnost odgovorno, pošteno, savjesno u skladu sa datom prisegom. Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani kolege zastupnici najprije da utvrdimo brojno stanje, dakle kvorum u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa. Možemo odlučivati o točkama koje su na dnevnom redu. Najprije da dopunimo dnevni red 7. sjednice Hrvatskog sabora na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sa sljedećim točkama: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma, 1. Prijedlog zakona o zaštiti prirode, prvo čitanje, P.Z.E. br. 301., 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 313., 1. Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 251., 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 226., 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 317., 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 318., 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama ovlaštenih državnih revizora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 321., 1. Odluka o povlačenju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske iz Mirovne misije Ujedinjenih naroda na Golanskoj visoravni (UNDOF) – potvrđivanje, 1. Prijedlog zakona o predmetima opće uporabe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 286., 1. Prijedlog zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 288., 1. Prijedlog zakona o uvozu hrane i hrane za životinje iz trećih zemalja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 292., 1. Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskoga parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 289., 1. Prijedlog zakona o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama te hrani obogaćenoj nutrijentima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 297., 1. Prijedlog zakona o hrani za posebne prehrambene potrebe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 303., 1. Prijedlog zakona o kontaminantima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 302. i 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u radu Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 300. Prijedloge ovih akata primili ste u pretince. U skladu sa člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Molim poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Klub Hrvatske demokratske zajednice se protivi donošenju zakona, Prijedloga zakona o dopunama Zakona o igrama na sreću s konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku iz jednostavnog razloga što i obrazloženje Vlade zašto taj zakon ide ovako po hitnom postupku naprosto nije dobar i upućuje na jednu totalno krivu praksu. Naime, ističu desetogodišnje koncesije za 26 društava i sad mi mijenjamo zakon zbog toga što Vlada nije donijela novi Zakon o igrama na sreću da se tim društvima produže koncesije. Dakle, to je jedna neodgovornost i na kraju krajeva ako govorimo ovo je jedna loša poruka svim stranim investitorima, svim stranim investitorima loša poruka. Najlošija poruka koja može biti kad onaj tko ulaže novce u Republiku Hrvatsku nema pravnu sigurnost. Dakle, onaj tko kontrolira primjenu zakona je trebao znati za, u sljedećih mjesec dana izlazi desetogodišnja koncesija određenim trgovačkim društvima koja su dobila to. Prema tome ili je morao raspisati natječaj po postojećem zakonu ili je trebao donijeti novi zakon koji bi usvojio ovaj Visoki dom i temeljem tog novog zakona raspisati natječaj. Dakle, ovo je samo jedan šlamperaj i jedna aljkavost koja šalje lošu poruku. Ovo je loša poruka državne administracije svim potencijalnim ulagačima u Republiku Hrvatsku i zato se mi kao klub Hrvatske demokratske zajednice protivimo tim više što odredbama zakona praktički cijeli proces bi se trebao provesti u tjedan dana, a onaj tko vam ne zadovoljava uvjete da ima koncesiju njemu se temeljem postojećeg zakona tako i tako ta koncesija može oduzeti. Međutim, ponavljam ovo je loša poruka svakom tko želi investirati u Republiku HrvatSku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče, klub Hrvatske demokratske zajednice protivi se uvrštavanju po hitnom postupku u dnevni red točaka 6, 7 i 8. Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave ima smisao da se iz jednog ministarstva izdvaja jedna služba i formira se novi Ured za stambeno zbrinjavanje. A točke 7., prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnim službenicima da ne spominjem da smo taj zakon u izmjenama imali prije dva tjedna na dnevnom redu. I prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama ovlaštenih državnih revizora s konačnim prijedlogom zakona su zakoni kojima u jednom manjem dijelu mijenjate koeficijente za obračun plaće i to za jedan vrlo uzak krug, odnosno mali broj ljudi. S obzirom na odredbe Poslovnika Hrvatskoga sabora tvrdimo da ne postoje razlozi za hitnost postupka i da ćemo ponovno prekršit Poslovnik ako će se ovi zakoni uvrstiti u dnevni red po hitnom postupku, odnosno postavljamo pitanje predlagatelju koji su to interesi obrane, drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno sprječavanje ili otklanjanje većih poremećaja u gospodarstvu da bi bili razlogom da se ova tri zakona donesu po hitnom postupku? Ponovno upozoravamo na lošu praksu ili sada već pravilo kako se ponaša Hrvatska vlada predlažući zakone po hitnom postupku, ali tražimo obrazloženje s obzirom na Poslovnik Hrvatskog sabora koji su razlozi da se ova tri zakona donose po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče klub HDSSB-a se protivi donošenju zakona po hitnom postupku i čak i ovih zakona koji su označeni. Dakle, svih ovih zakona koji idu po hitnom postupku čak i zakona koji su označeni kao europski zakoni, osim ove točke predložene točke zakona, odnosno prijedloga Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju RH u radu Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama. A evo pred sobom imam Izvješće Ustavnog suda o postupcima donošenja zakona i o Poslovniku Hrvatskog sabora, između ostalog Ustavni sud RH upozorava da je u novijoj parlamentarnoj praksi postupak donošenja zakona po hitnom postupku postao gotovo pravilo, a ne iznimka i da ta pojava zabrinjava. Smatram da za mnoge ove zakone čak i europske imamo dovoljno vremena do 1. srpnja 2013. godine kako bi se oni na jedan kvalitetan i kvalitetniji način u dva čitanja raspravili i na taj način i ovaj Hrvatski sabor dao daleko veći doprinos ulasku Hrvatske u EU. I ponavljam činjenicu da nam se može desiti kao evo i prije nekoliko dana kada je ovaj Sabor izglasao izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost po hitnom postupku a zatim Vlada svojim amandmanom odnosno traženjem zatražila da taj zakon radi sukoba dvojice ministara iz vladajuće koalicije ide ipak u dva čitanja. Dakle, apeliram i na vas na kao predsjednika Sabora da ne stavljate i ne dovodite i nas u jednu neugodnu i nezgodnu poziciju posebno zastupnike vladajuće koalicije koji dižu ruku kako im šef kaže, a onda opet moraju spustiti kako šef kaže.
Hvala lijepa. Da, zalažem se i ja da u budućnosti de lege ferenda Vlada što manje bez valjanih razloga šalje u saborsku proceduru prijedloge zakona po hitnom postupku. Naravno da se zalažem, ali budimo tu realni pa poštujmo prioritete i interes da tako kažem Vlade. Nadam se da će svako obrazloženje u budućnosti biti odgovarajuće prema Poslovniku i prema Ustavu. A sad ćemo prijeći na odlučivanje o hitnosti postupka svakog pojedinog zakona koji smo ovdje naveli. Molim vas, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću? Molim da dizanjem ruke se izjasnimo. Tko je za? [[Upadica Blažević: Povreda Poslovnika.]] Da završimo glasovanje samo molim vas. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvrstili Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću, P.Z. br. 313. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče ja se ispričavam da se ponovno javljam za riječ, ali u svojem prvom obraćanju molio sam da predlagatelj odnosno osoba u ime predlagatelja objasni koji su to poslovnički razlozi hitnosti donošenja ova tri zakona.
Koja je povreda Poslovnika poštovani zastupniče?
Rekao sam da je uvrštavanje u dnevni red ovih zakona … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] [[Upadica Leko: Uključite se.]] Bez tih argumenata povreda Poslovnika. Tvrdim da je povrijeđen [[Upadica Leko: Koja je odredba recite da možemo provjeriti.]] Pozvat ću se na članak 159. nekada ili 162. ako hoćete ovog teksta koji nismo objavili gdje sam citirao koji su jedini mogući razlozi kada se zakoni u Hrvatskom saboru donose po hitnom postupku osim onih koji se donose radi usklađivanja s pravom EU. Tražim da se obrazloži hitnost postupka ova tri zakona koja sam pročitao.
Hvala lijepa. Čuli smo dva puta jedan te isti zahtjev. Prema ocjeni mojoj nema povrede Poslovnika niti standarda kako smo odlučivali o hitnosti postupka u Hrvatskom parlamentu po istom Poslovniku. Prema tome, dozvolite da prijeđemo na izglasavanje i odlučivanje o hitnosti postupka kako smo to radili i dosada. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu, djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave, P.Z. br, 317. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 78 glasova za i 30 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvrstili Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave, P.Z. br. 317. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o državnim službenicima, P.Z. br, 318. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 29 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvrstili konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o državnim službenicima, P.Z. br. 318. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o plaćama ovlaštenih državnih službenika, državnih revizora ispričavam se, P.Z. br, 321. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 glasova za i 30 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvrstili konačni prijedlog Zakona o izmjeni zakona o plaćama ovlaštenih državnih revizora, P.Z. br. 321. O ostalim predloženim zakonima za donošenje po hitnom postupku koji nose oznaku P.Z.E. u skladu sa člankom 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Dame i gospodo poštovani zastupnici dnevni red smo time dopunili. Time smo i završili glasovanje o odrađenim točkama dnevnog reda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja bih molio na tragu zaključka zadnjeg predstavništva Hrvatskog sabora ako je ikako moguće da pročišćeni dnevni red dobijemo u ponedjeljak do podne. Ja, s obzirom da nije ispoštivano to proteklo vrijeme i ovim putem molim ako se to može napraviti zbog efikasnijeg rada i kluba i odbora jer naprosto je nemoguće i organizirati raspravu u klubu, a i po odborima. Recimo ovaj tjedan smo raspravljali na odborima točke dnevnog reda koje još uopće nisu uvrštene u dnevni red. Tako da u toj papazijaniji je vrlo teško se snaći i vrlo teško je kvalitetno pripremiti.
Da niste ovo izgovorili zadnje, čak sam mislio reći da je konstruktivan prijedlog, ali ovo zadnje vas je malo diskreditiralo, ali svejedno ok. Dozvoljeno je oporbi da ima i slobodniji tekste. Dakle, kucate na otvorena vrata. Tekst pročišćenog dnevnog reda bit će danas postavljena na web. stranicama Hrvatskog sabora. Dakle, poštovani zastupniče napravili smo napor koji ste tražili i prije nego što ste ovdje intervenirali. Sad ćemo najaviti da ćemo nastaviti sjednicu u utorak u 9,30 sati i to točkom Prijedlog iskazivanja povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma. Molim klubove zastupnika i radna tijela Hrvatskog sabora da se organiziraju i održe sjednice u ponedjeljak u što većem broju kako bismo tjedan mogli biti efikasni u radu jer ćemo sjednicu završiti nadam se u petak sljedeći. Hvala lijepa. Očekujem suradnju u ponedjeljak i završetak rada. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, sada ćemo prijeći na aktualno prijepodne. Počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora člancima 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja prema utvrđenom redoslijedu. Prvo pitanje i poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade. Moje pitanje je upućeno predsjedniku Vlade iako bih naravno mogao ga uputiti i ministrici kulture ali zbog iznimne političke relevantnosti ovoga što ću pitati odlučio sam se gospodine predsjedniče da pitanje uputim vama. Naime, 7. siječnja ove godine obilježena je u našoj zemlji ne baš na osobit način doduše obljetnica 70 godina od smrti velikana hrvatske i svjetske znanosti i izumiteljstva Nikole Tesle, jednoga od najvećih imena u pronalazaštvu u svjetskim okvirima. Do '92. godine Nikola Tesla je imao dva spomenika u Republici Hrvatskoj, jedan u sklopu Instituta Ruđer Bošković u Zagrebu, a jedan na glavnom gradskom trgu koji je nosio ime po njemu u Gospiću, Nikola Tesla. Taj spomenik u Gospiću je '92. godine miniran, kao što su minirani i brojni drugi spomenici velikih hrvatskih umjetnika u različitim područjima ali oni sad nisu tema. Tema je dakle spomenik koji je '92. miniran, uklonjen, a ime trga promijenjeno i do danas se u tom pogledu nije ništa napravilo, niti je netko sankcioniran zbog toga čina, niti je netko izrazio žalost zbog činjenice što u de facto rodnom gradu Nikole Tesle nema više spomen obilježja. Prije 8 godina, prije 7 godina u sklopu obilježavanja 150. godišnjice rođenja Nikole Tesle Vlada Republike Hrvatske je…
Pitanje, poštovani zastupniče, pitanje, vrijeme je.
Obnovila memorijalnu kuću pokrenuta inicijativa da se Kršenićev spomenik odlije. To je napravljeno i od tada, od prije sedam godina pa do danas taj spomenik stoji u skladištu ljevaonice likovne akademije u Zagrebu. U Gospiću ga očito ne trebaju jer im je iz nekog razloga smetao. Gospodine predsjedniče Vlade, taj spomenik Nikoli Tesli je zaslužio da mu se nađe mjesto ako ne u Gospiću, onda na nekom drugom mjestu kako bi ljudi koji su njegovi poštovaoci diljem svijeta mogli znati gdje je rođen, mogli znati odakle je potekao i mogli vidjeti da ga mi u Hrvatskoj poštujemo. Gospodine predsjedniče Vlade molimo vas da nam kažete što vaša Vlada, što vi osobno mislite učiniti da se ova činjenica koja očito nikome nije do sada smetala promijeni i učini predmetom vašeg interesa.
Oprostite predsjedniče Vlade, ja vas molim kolegice i kolege zastupnici ja imam vremena ali nije do mene. Riječ je o našem Poslovniku, da imamo isti statut. Držimo se Poslovnika i govor dozvolite da ja limitiram vrijeme, da dajem riječ i oduzimam riječ. Ja vas lijepo molim kako bismo radi građana Republike Hrvatske mogli aktualno prijepodne u njihovom interesu odraditi. Hvala lijepa. Sada odgovor poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani kolega gospodine Pupovac. Nikola Tesla je jedan od onih rijetkih, jako rijetkih ljudi koji su baština čovječanstva. Onda je svoj i onda je i naš hrvatski jer je ovdje potekao i dva su mjesta u Hrvatskoj na kojima bi po meni a ja to govorim zbog … [[Govornik se ne razumije.]] svojih ovlasti koje nisu male, ali su ograničene po meni trebao imati spomenik, to je Zagreb gdje baš nije najbolje prošao i gdje njegova pamet nije najbolje prepoznata pa je išao dalje i Gospić, Smiljani Gospić, u Gospiću je živio. Kažem u okviru svojih ovlasti jer zadnjih sedam godina bilo je puno izbora, a pred izbore ljudi postaju kukavice i kalkulanti. Ako se netko toga stidi, ako netko smatra da je Tesla pogrešne vjere ili nacije, da mu je otac bio pravoslavni pop i da će mu građani zamjeriti ako stavi njegov spomenik u neki grad koji je vezan uz njegov život onda je to politička izjava na neki način, politički stav. Ja mogu samo pozvati kada je Gospić u pitanju lokalnu vlast, a radi se o pitanjima iz nadležnosti lokalne vlasti, gradske vlasti da naprave nešto za svoj grad i za Hrvatsku u smislu reputacije Hrvatske, u smislu ne priznanja tu se ne radi o priznanju. Tu se radi naprosto o optimalizaciji resursa, o činjenici da je Tesla čovjek po kojem se nazivaju električni automobili jedini koji ima svoju mjernu jedinicu mislim iz 20 stoljeća. Tesla vrlo malo je takvih ljudi. On nije samo izumitelj, on je i bazični znanstvenik. James Watt je bio izumitelj, Tomas Edison je bio izumitelj bez velike škole. Tesla je bio puno više od toga. Teslini modeli i projekcije su čista znanost i naravno praktična rješenja. Zaista jedan od najpametnijih ljudi u 20 stoljeću i naš ponos ali i naša uskogrudnost što je odavde morao otići, a otišao je zato jer za njega nije bilo razumijevanja, bio je prepametan, a to je sudbina takvih ljudi. Evo, to je sve što mogu reći. Žao mi je zbog toga i pozivam vlasti u Gospiću da tom spomeniku nađu dostojno mjesto, a ono je u srcu Gospića ali ja im to ne mogu i neću nametati. Uvijek možemo, uvijek možemo stvar izvaditi iz konteksta i taj spomenik staviti negdje drugdje, ali to držim jednim neću reći nasiljem nego naprosto to nije pravi put. Nema logike da bude igdje nego u Gospiću. Imamo spomenik u Zagrebu i trebao bi biti u Gospiću. Da sam gradonačelnik Gospića, što nisam i neću nikad biti, vidio bih u tome i poslovni i turistički interes svoga grada. Hvala.
Hvala i vama. Očitovanje poštovanog zastupnika Milorada Pupovca. Ne želi? Hvala lijepa. Idemo na sljedeće pitanje. Poštovani zastupnik Željko Reiner.
Gospodine predsjedniče, iako bi bilo logičnije da pitanje u svezi zdravstvenog odgoja u školama postavim ministru znanosti, obrazovanja i športa ja ću ga postaviti premijeru jer ministar Jovanović je dosad na drukčija mišljenja odgovarao samo govorom mržnje, vrijeđanjem, omalovažavanjem svih koji su se usudili izreći od nevladinih udruga i organizacija civilnog društva do Katoličke crkve i kardinala Bozanića. Stoga pitam vas hoćete li i dalje vi i vaša Vlada bezuvjetno podržavati ministra i stavove o spornom dijelu tog predmeta koji se odnosi na spolni odgoj u školama i inzistira da se on neizmijenjen provodi na način koji je ministar preko noći nasilno nametnuo bez stručne recenzije šireg kruga neovisnih stručnjaka i bez ikakve javne rasprave, bez konzultacija sa roditeljima. Naime, želim vrlo jasno reći da niti ja osobno, niti HDZ, niti većina ja sam uvjeren hrvatskih građana ni u kom slučaju nisu protiv zdravstvenog odgoja u školama. Dapače, mi ga zagovaramo, mi ga svesrdno podupiremo poglavito dijelove vezane uz tjelesnu aktivnost, uz zdravu prehranu, prevenciju ovisnosti, prevenciju pretilosti djece itd. što su sve sadržaji prva tri modula. Međutim, protiv smo dijelova modula 4 Spolna rodna ravnopravnost jer hrvatska javnost mora znati da taj sadržaj nema nikakve veze sa zdravstvenim odgojem i da je u program zdravstvenog odgoja zapravo ubačen kao kukavičje jaje, odnosno podvala. Naime, usprkos svih spinova koji su vrlo uspješni svakom je razvidno da rodna ravnopravnost nema nikakve veze sa očuvanjem zdravlja i prevencijom bolesti. Želim isto tako jasno reći da u tom modulu, naglašavam ne zdravstvenom odgoju što se kao spin stalno podvaljuje za razliku od prva tri modula se ne radi ni o kakvom znanstveno utemeljenim postavkama kako se potpuno neistinito želi prikazati već jednostavno nametanju vlastitih vrijednosnih stavova, svjetonazora ideologije. Osobito brine što se to nameće bez ikakvog uvažavanja drukčijih pristupa i bez poštivanja kulture dijaloga koje bi kao minimum morala postojati između Vlade i njenih građana. Stoga vas pitam hoće li vaša Vlada umjesto dosadašnje isključivosti i arogancije poslušati glas naroda i promijenit taj velikoj većini hrvatskih građana neprihvatljivi sadržaj? Hvala.
Hvala lijepa. I odgovor na zastupničko pitanje poštovani zastupnik Zoran Milanović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da ne zlorabite pojam glas naroda. Ni vi ni ja ne možemo apodiktički govoriti što je glas naroda. Možemo se orijentirati prema nekim anketama, egzaktnim pokazateljima koje nisu bez greške, ali pokazuju suprotno od onoga što vi govorite. Ja se nikada neću pozivat na glas naroda mada mi je narod mene i moje suradnike i našu stranku i naše stranke izabrao i jednog dana će nas možda opet izabrat ili neće. To je glas naroda. Mislim da nemate to pravo reći ali ne mogu vam to pravo uzet. Što se tiče zdravstvenog odgoja odnosno njegovog četvrtog odgoja, spolnog odgoja i spolno odgovornog ponašanja, to je otprilike na razini onoga što se podučavalo u Baden- Virtembergu prije 40 godina. Nažalost dan danas nekim ljudima u Hrvatskoj to je veliki tabu i velika enigma. Za mene to je jedna banalna stvar ali važna stvar. Nekoliko sati godišnje rasprava o tome je bila provedena i sad bih ja mogao ići dalje i reći da su zlouporabe su u tumačenju kurikuluma odnosno literature uz kurikulum zlonamjerne i nepoštene i da se ljude na taj način dovodi u zabludu i da ništa od onoga što se raspačavalo i govorilo pred Božić nije istina i da se ništa od onoga, onih boldanih crnih rečenica, onih pet fraza neće podučavati djecu jer to je svakom normalnom i odgovornom građaninu i političaru jasno, toga neće biti, tog nema. Mogao bih reći da za razliku od kolateralne literature, opcijske literature uz kurikulum koji učitelji mogu ili ne moraju pročitati, a radi se o stotinama stranica iz kojih je netko minuciozno izvukao iz konteksta četiri i pol rečenice što smatram ružnim. Mogao bih reći recimo da ne u kurikulumu nego u gradivu nekih predmeta koji se podučavaju u Hrvatskim školama, u knjigama stoje stvari za koje nikako ne želim da ih moj sin reproducira i da ih tako tumači jer ih smatram neistinitima, falsificiranima i lošima. U literaturi Hrvatskog jezika u književnosti smatram da ima književnika iz hrvatske i svjetske baštine koji ne zaslužuju da budu tamo, koji su u svom javnom djelovanju bilo javni semiti i to u godinama kada je antisemitizam upravo klijao i davao poticaja nastanku svih onih zlodjela. Toga ima u našem gradivu ne u kurikulumu. Da formiram skupinu građana, da ih nazovem vinograd ili čokot da bude veći, vulminozniji ili da probam normalnim dijalogom zajedno sa svima vama doći do rješenja, tri ili koliko sati po polugodištu. Razina govora i podučavanja ne iz Skandinavije nego iz relativne konzervativne Njemačke od prije 40 godina. I za kraj možete i ne morate, pozivam vas kada je u pitanju spolna ravnopravnost i rodna ravnopravnost koja nekima smeta, kada su u pitanju ljudska prava, kada je u pitanju tretmana različitosti poslušajte govor predsjednika Obame od prije nekoliko dana gdje govori o tim pitanjima. Ako jedno takvo kompleksno društvo kakvo je američko moglo izabrati osobu takvog profila za predsjednika dva puta, dakle nije slučajno i ako takve vrijednosti prolaze, to je moja vrijednost i neću je nametati silom i podržavam ministra Jovanovića i vrlo često je bio isprovociran. Čuli smo ružnih riječi, zlouporaba. Ova zadnja priča o Zakonu o strateškim investicijama je ružna zlouporaba, to nije istina. Pogledajte ovo, to želimo ukloniti sa autocesta, to je iz 2002., ima velike veze. Ima veze sa istinom, ima veze sa tumačenjem, sa zlorabljenjem javnog prostora i sa strpljenjem. Nadam se da je moj odgovor bio i civiliziran i sadržajan i zaista vas pozivam da pogledate govor koji je održao predsjednik Obama u svojoj inugeracijskoj adresi gdje se govori i o tim stvarima. Hrvatska sigurno nije lošija od toga i naša djeca imaju pravo znati, razmišljati i sami donositi odluke i sami se odgovorno ponašati i to je sve istina. I to ću vam ponoviti još dvadeset puta možda i mirnije nego sada.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Željka Reiner .
Hvala lijepa. Naravno čuo po običaju sve i svašta. Od književnosti u školi do govora predsjednika Obame što naravno ništa nema veze s onim što sam ja pitao i o čem sam htio da se uspostavi. Slažem se s vama. Dijalog koji vi odbijate. Vaša Vlada odbija dijalog kontinuirano. A kod smo kod Obame bilo bi jako dobro kad biste vi prihvatili onaj stav koji je Obama uzeo glede gospodarstva i pokušali nešto učiniti sa ovim upropaštenim hrvatskim gospodarstvom. Međutim, želim vrlo jasno reći samo nešto. Ovo vezano uz dijalog je upravo ono zašto sam ja plediral, da se uspostavi dijalog a ne nametanje i to ne nametanje i to nametanje koje vidimo svakoga dana. Evo prije jučer, prekjučer kad je bilo preko televizije vidli smo predstave za medije u stilu Sjeverne Koreje gdje su mala djeca govorila kako je to fantastično itd. pa ne treba to. To stvarno ne treba i to nije pristup kojim bi se postigla neka nova kvaliteta. A i sami ste rekli, ne radi se o zdravstvenom odgoju, radi se o uvaljivanju, doslovno uvaljivanju sadržaja svjetonazornog tipa u nešto što se zove zdravstveni odgoj i to nije u redu. O tome govorimo da je to bilo u nekakvom predložimo za neki građanski odgoj ili nešto drugo to bi imalo smisla. Ovo je podvala. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Treće pitanje i poštovani zastupnik Zoran Vasić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane potpredsjednice, potpredsjednici, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje uputiti potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih Milanki Opačić. Dakle, u Sisačko-moslavačkoj županiji kao veliki problem se ističe iznenadno zatvaranje doma za psihički bolesne odrasle osobe u Petrinji te raseljavanje korisnika doma i pitanje 23 zaposlenika doma koji faktički ostaju bez posla i to u trenutku kada osnivač doma grad Petrinja nakon deset godina odlučuje svoja osnivačka prava odlučiti ustupiti Sisačko-moslavačkoj županiji. Budući da je do zatvaranja doma došlo rješenjem inspekcijske službe Ministarstva socijalne politike i mladih. Zanima me koji su razlozi uvjetovali tako iznenadno zatvaranje ovog doma te kakva mu je budućnost posebno sa aspekta korisnika doma i ranije spomenuta 23 zaposlenika. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje. Potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić.
Gospodine zastupniče, ovo je još jedan pokazatelj nereda ustvari u sustavu socijalne skrbi jer je riječ o domu u kojem je smješteno 89 korisnika odraslih psihičkih ljudi koja je ustvari u sustavu socijalne skrbi nepostojeća ustanova. Dakle, riječ je o jedinstvenom primjerku kojem se o psihički bolesnim ljudima brine 24 djelatnika zdravstvenog sustava, dakle oni su zaposlenici Bolnice Ivo Pedišić u Sisku. Hrana se dostavlja iz bolnice i to je ustvari jedna ustanova koja u principu ne postoji u sustavu socijalne skrbi, a riječ je o korisnicima koji trebaju biti ne dio bolničkog sustava nego dio sustava socijalne skrbi. Budući da je takvo stanje neodrživo županija je odlučila napraviti sa svoje strane sve što treba kako bi ta ustanova dobila sve uvjete da postane ustanova socijalne skrbi. U međuvremenu mi ćemo 89 korisnika izmjestiti u 4 druga doma na području RH kao jedno privremeno rješenje. Što se tiče zaposlenika ne vidim razloga da zaposlenici uopće ostanu bez posla jer su oni zaposlenici Bolnice dr. Ivo Pedišić, prema tome oni svoje radno mjesto i dalje imaju. Riječ je dakle isključivo o medicinskom osoblju koje se do sada brinulo za ove korisnike koji bi trebali biti isključivo korisnici sustava socijalne skrbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Zorana Vasića. Ništa. Hvala lijepa. Idemo na 4.pitanje. poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici Vlade i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Donijeli smo Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi te postupak predstečajne nagodbe omogućio je da neke tvrtke, dakle one koje imaju određenu perspektivu spasimo od stečaja i da se pokrene postupak predstečajne nagodbe. Od 1.10.od kada je stupio na snagu zakon taj postupak pokrenulo je svega 1400 trgovačkih društava odnosno tvrtki. Najavljivalo se da će u taj postupak krenuti negdje oko 20 tisuća tvrtki, pa evo moje pitanje je u pravcu da li možemo dobiti informaciju što je dovelo do toga da tako mali broj tvrtki krene u predstečajnu nagodbu? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje je poštovani Slavko Linić, ministar financija u Vladi RH.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Najveći problem hrvatskog gospodarstva je nelikvidnost. Nelikvidnost koja je u prošloj godini bilježi ogroman broj subjekata i iznos od preko 44 milijardi kuna. Nelikvidnost koja je dovela do toga da su vlastiti kapitali u trgovačkim društvima pali i ispod 15%, a sve ostalo su dugovi ili redovna zaduženja kod banaka. Vlada RH cijelu prošlu godinu pokušava riješiti taj problem, pa je to razlog da smo krenuli i sa mogućnostima reprogramiranja dugova prema državi gdje je negdje preko 6 tisuća subjekata podnijelo zahtjeve, preko 3 milijarde kuna omogućeno reprogramiranje pa čak i uz mogućnost otpisa kamata. Ali ni to nije bilo dovoljno jel su problemi kapitalnih vrijednosti i vlastitog kapitala u trgovačkim društvima razlog da trgovačka društva ne mogu niti funkcionirati, a kamoli investirati. To je ponukalo Vladu da predloži Zakon o financijskom poslovanju sa prijedlogom predstečajnih nagodbi. Zahvaljujući ja bih rekao potpori jedinstvenom u Hrvatskom saboru taj zakon ipak daje svoje rezultate. Evidentno da po starom običaju nitko na vrijeme nije podnio zahtjev pa kraj godine bilježimo sa samo 1400 za razliku recimo od pred dva dana kada je brojka nešto manja od 3 tisuće subjekata. Ono što nas veseli da u toj brojci je preko 340 velikih sustava, sustava koja bilježe negdje 27 milijardi obveza što prema državi, što prema bankarskom sustavu. Negdje sveukupno u tim trgovačkim društvima radi 23 tisuće zaposlenih. Prema tome ocjenjujemo da će sam zakon ipak dati rezultate. Vlada se zaista pripremila tako da ono što sada mogu reći da u 4 mjeseca koliko postupak od dana pokretanja treba trajati da ćemo sve ove postupke i završiti. Dapače kod ovih složenih sustava i velikih tvrtki od preko 10 milijardi dugova pregovori sa bankarskim sustavom traju već 2 ili 3 mjeseca i u biti su negdje pred završetkom pregovori kao što su recimo Dalekovod koji je vrlo bitan za nastupe vani, kao što je recimo Varteks koji ima ogroman broj ljudi zaposlenih i da ne govorim o drvnoj industriji Spačvi itd. Prema tome kada su veliki sustavi u pitanju mi smo zadovoljni. Očito da brojku koju smo očekivali od 20 tisuća je strah pojedinca da se pojavio predstečajnih nagodbi, uvjereni po starom običaju da vjerojatno nećemo inzistirati na plaćanju od 60 dana, ali je evidentno da ćemo i to inzistirati, da se u tim brojkama nažalost nalaze i trgovačka društva koja su služili za … pravnih osobnosti odnosno da su ih vlasnici sa dugovima ostavili i bez zaposlenih i bez odgovornosti, ali nažalost vidimo da u tim trgovačkim društvima ima i puno onih koji su firme formirali da bi stekle vlasništvo nad nekretninama u Hrvatskoj sa stranim ulagačima pa su zaboravljali plaćati obaveze istom, što znači pred Ministarstvom financija je veliko čišćenje i evidentno da dobar dio tih trgovačkih društava koja nemaju zaposlenih će biti samo predmet stečaja, a ne predstečajnih nagodbi. Ono što mi očekujemo da ćemo zaista srušiti tu rekordnu cifru od 44 milijarde, da već nakon svega mjesec dana [[Upadica: Vrijeme ministre.]] vidimo da je počela padati ta brojka i vjerujem da do kraja mandata izvinjavam se ovih 4 mjeseca će biti prepolovljena.
Hvala lijepa. Očitovanje? Hvala lijepa. Idemo na sljedeće 5 pitanje i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pitanje je upućeno predsjedniku Vlade. Pred 4 mjeseca HSS je uputio Vladi jedan zahtjev da se razmotri smanjenje PDV-a na hranu potkrijepljen sa blizu 50000 potpisa hrvatskih građana. Očito da je ignoriranje hrvatskih građana od strane ove Vlade na djelu redovito jer tih 50000 hrvatskih građana i stranka koja je pokrenula ovu akciju i koja je naišla na potporu svih građana. Nije bilo nikoga tko je rekao da to nije dobar potez Vlade koji bi sigurno dao jedan pozitivan efekt i samoj Vladi jednu bolju situaciju stanju u društvu, nije zaslužio dakle niti da se odgovori jednom jedinom kratkom riječi ne. Pa ja mislim da u ovom trenutku nije dobro da se tako ignorira, mislim da svi ovi nameti koji se stavljaju hrvatskim građanima pokazuju da ustvari možda želimo da hrvatskih građana ni nema. Pa ja postavljam sada pitanje, ako već nije bilo dovoljno tih 50000, skoro 50000 potpisa, ako nije bilo dovoljno potpore sindikalnih čelnika, sindikata, građana koji su od medija intervjuirani, da li je možda pokazatelj odlazaka hrvatskih građana izvan granica Hrvatske u kupovinu osnovnih živežnih namirnica dovoljan pokazatelj da konačno odgovorite na to pitanje i da kažete da li će Vlada i kada će smanjiti PDV na hranu.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani Zoran MIlanović, predsjednik Vlade Republike Hrvatske. Izvolite.
Vlada nije uvodila nove namete osim povećanog PDV-a jasno i glasno prije godinu dana, sve drugo je smanjivano, sve drugo je smanjivano i rekli smo da će taj teret morati podnijeti građani. Nećemo smanjiti PDV na ovo što vi predlažete zato što to smatram neodgovornim i populističkim ponašanjem i čudi me da bar kad ste već takvi populisti niste bili u stanju skupiti više od 50000 potpisa jer uvijek ima ljudi koji smatraju da se to tek tako lako može napraviti. Ja kažem da ne može i neće. Ova Vlada je odgovorna, državne financije nisu šala, u ovoj godini, prvoj godini mandata smo štedjeli, možda ne dovoljno prema nekima ali više ne možemo jer ćemo zagušiti bilo kakvu perspektivu rasta. I jasno smo rekli do određene točke mjere ustezanja i fiskalne konsolidacije, preko toga postaje opasno, to cijeli svijet vidi, sada vidi i MMF. Ali da ćemo kupovati naklonost ljudi ovakvim avanturističkim sitnim potezima, sitnim avanturističkim potezima, sitnim jer su sitni po svom intelektualnom kapacitetu, a avanturistički jer zemlju vode u tešku financijsku situaciju. To se ne radi. Smanjili smo PDV na usluge u turizmu, nije savršeno ali tu je, mnogi će imati koristi u Hrvatskoj od toga. Naravno, manje u kraju iz kojeg vi dolazite pa je i ne očekujem da vi govorite o tome jer svi smo mi i lokalni političari i hrvatski ali i lokalni, ali bilo bi korektno da to konstatirate, to je smanjit PDV. Neke stope su naravno uvjetovane europskim direktivama i ulaskom u EU, to kao što znate mijenjat ne možemo. Ja vas samo molim da to provjerite prije nego što idete skupljat peticiju i za to.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Hrg.
Ja nisam ni očekivao neki drugačiji odgovor gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Postavljao sam si samo pitanje da li ste svjesni situacije u kojoj se nalaze hrvatski građani, vi ste meni dali odgovor ne, vi niste svjesni situacije u kojoj se nalaze hrvatski građani.
Hvala lijepa. Šesto pitanje i poštovani zastupnik Saša Đujić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje postavljam ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. U prvoj polovici prošle godine donesen je Zakon o poticanju zapošljavanja koji regulira privremeno i povremeno zapošljavanje na sezonskim poslovima u poljoprivredi. Sukladno tom zakonu na sezonskim se poslovima mogu zapošljavati svi koji nisu u radnom odnosu ili nisu zaposleni na puno radno vrijeme, umirovljenici kojima će uplate u prvi stup poboljšati status mirovine te nezaposleni koji se u vrijeme obavljanja sezonskog rada, koji s prekidima može trajati najviše do 90 dana u jednoj kalendarskoj godini, neće brisati s burze i neće ostati uskraćeni za naknadu za nezaposlene. Poslodavci su dužni kupovati kupone, tzv. vauchere u poslovnicama FINA-e i njima evidentirati svaki dan radnog staža radnika, a koji im se na kraju godine upisuje u radnu knjižicu. Dnevni kupon, odnosno vaucher iznosi 20,09 kuna i s njime se na dnevnoj osnovi plaćaju doprinosi za mirovinsko osiguranje, prvi i drugi stup te zaštitu zdravlja na radu i zapošljavanje. Moje pitanje glasi: budući da se nalazimo na početku nove kalendarske godine kada se podvlači crta i analizira ono što je učinjeno u prošloj godini, mene zanima koliko je vauchera u 2012. godini prodano, koliko je sezonskih radnika bilo obuhvaćeno ovim vidom zapošljavanja i kakvi su po vama efekti ovakvog vida zapošljavanja. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na vaše pitanje, poštovani ministar Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Dakle mjera vauchera u poljoprivredi je evo godinu dana već u primjeni, moramo i kazati da je ta mjera izuzetno dobro primljena i kod poslodavaca, a i kod onih koji su godinama radili na crno, koji su bili nezaštićeni i prema podacima od 31.12. prodali smo preko 363000 vauchera. To znači da je preko 7 milijuna kuna se slilo u državni proračun, a preko vauchera je radilo preko 62000 ljudi u Hrvatskoj. Ti ljudi su radili i prije, dakle nismo ih nanovo zaposlili ali smo omogućili da ih se vidi, a s druge strane smo im i omogućili da budu zaštićeni jer ova knjižica sezonskog radnika nije samo knjižica u kojoj se upisuje i lijepi vaucher nego je to i oblik ugovora o radu gdje su time onda ti radnici zaštićeni i što se tiče ozljeda na radu, imaju svoja prava iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja i zaštićeni su kao i drugi radnici koji rade na određeno i na neodređeno vrijeme. S time smo omogućili da umirovljenici koji su do sada radili nelegalno rade legalno, da oni koji su se bojali Inspekcije rada, trčali preko njiva, preko vinograda, preko voćnjaka kad je dolazila inspekcija sada normalno rade i za to dobivaju dnevnicu a s druge strane smo i zaštitili rad tih ljudi jer smo sa ovim vaučerima propisali najnižu dnevnicu koja je za te radnike, koja je za 2013. će biti 71,40 kuna. Kad govorimo o poslodavcima koji su koristili ovaj institut najviše je malih gospodarstava, OPG-a, malih obrtnika, dakle preko 76% njih je kupilo vaučere, a otprilike 26% je da tako kažem već velikih poduzeća. Gdje je bio najveći broj? Najveći broj vaučera je prodan jasno u Slavoniji i Baranji i u neretvanskoj dolini. I ono što se uvijek postavlja pitanje s obzirom da se vaučeri mogu vratiti na kraju godine koliko se vaučera vratilo. Dakle, od 363000 vratilo se svega 9000 vaučera što govori u prilog da je sam institut zaživio, da funkcionira a na nama je da ovaj institut koji je očito dobar primijenimo i na druge vidove povremenog i privremenog rada na takav način da i tim ljudima osiguravamo zaštitu koju smo sada pružili radnicima koji rade sezonski rad u poljoprivredi.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje? Ništa. Idemo na sedmo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedniče, članovi Vlade. Pitanje je za predsjednika Vlade. Prije nešto više od godinu i dva mjeseca preuzeli sete upravljanje Hrvatskom državom. U tom trenutku ta dva prethodna kvartala imali smo gospodarski rast, imali smo pad nezaposlenosti. Za 2012. godinu najavili ste, prognozirali ste rast od 0,8%. Umjesto toga na žalost ostvarili ste pad koji će biti, pad blizu 2%, novih nezaposlenih 60000, rast cijene energenata, prije svega monopolista, pad industrijske proizvodnje, pad kupovne moći i standarda hrvatskih građana. Nedugo ste izjavili da nikad niste ništa obećali i bez obzira na to da li je za vas obećanje rast od 1,8% u 2013. godini mislim da nas sve zanima kako planirate ostvariti rast od 1,8% u 2013. i kako planirate smanjiti nezaposlenost?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani Zoran Milanović, predsjednik hrvatske Vlade. Izvolite.
Poštovani kolega, nisam nikada rekao da nisam ništa obećao, ali to je vaša uobičajena forma da vadite stvari iz konteksta i da pokušavate na taj način podvaliti, ne vaša osobno. To je grupno obilježje. Rekao sam da nisam davao velika obećanja, da nisam, da sam pazio što govorim, a da nisam ništa obećao, a mi smo u svom programu neke stvari obećali. Mi smo davali realna obećanja da ćemo uvesti reda u državu i da ćemo nakon toga ili paralelno s tim probati jamčiti ljudima rad i poštenu plaću za pošten rad. To smo obećali, to svaka vlast obećaje. Mi godinu dana na tome radimo. Mjere fiskalne konsolidacije pri kojima je trebalo imati dovoljno odlučnosti, a odlučnost je bazični sastavak politike, da se smanji javna potrošnja, da se smanji deficit. Dakle, sve ono što je godinama od početka krize Hrvatska gomilala vrlo neodgovorno, vrlo neodgovorno zatvaranjem oči pred činjenicama da smo u krizi i da ne možemo štedjeti jer štedi onaj tko ima. Norveška štedi u državnom fondu, Švicarska štedi, svi ostali žive na dug, manji ili veći, bolje ili loše upravljanje. Ja ne volim puno pričati o troškovima zaduživanja Hrvatske države jer to nije ni bit stvari niti je to previše popularno. Ovo prvo je važnije, koliko je popularno manje je bitno. Ali u ovom trenutku hrvatski državni papiri, obveznice, zapisi se izdaju kad se izdaju i kad se moraju izdavati puno povoljnije nego prije godinu dana. Naravno ne samo hrvatski. Dakle, takva je klima u široj regiji i Europi. Zaduživanje je jeftinije i novac je postao jeftiniji. Mi ćemo rast od 1,8% ostvariti teško ali vjerujemo da je to moguće. Ne dajem neutemeljena obećanja. Prognoziram da ćemo imati rast. Rekao sam ove godine nakon prve godine u kojoj smo donijeli odluke koje su bile restrikcijske politika je da se više u restrikcije ne ide, jer je to negativno za rast, negativno za gospodarstvo, negativno za društvo u cjelini. Ta politika gdje god je bila preradikalna nije dala rezultate ni u Grčkoj, ni u Španjolskoj, pa ni u Italiji ni u Portugalu. Naprosto ima svojih nedostataka. Radit ćemo i dalje. Red uvodimo. Reda u ovoj zemlji uz poštivanje ljudskih prava, dapače uz širenje prostora slobode ima više nego prije dvije godine, zemlja je otvorenija, a reda u državnim financijama ima rekao bih puno više nego ranije i bit će ga još više. Kada nas napadate da ljude porezno ubijamo molim argumente, argumente, argumente. Koji porezi osim PDV-a, a žao nam je zbog toga povećan, a koji su smanjeni? Kada govorim o koeficijentima čekam da me to netko pita s radošću, da pokažem primjere koeficijenata i plaće, razina plaće u državnim službama i javnim poduzećima u zemljama EU pa da vidite šta smo mi tu radili, koliko smo smanjili 10, a koliko smo povećali 2. Samo me to pitajte, čekam ta pitanja i radujem se pitanjima. I drago mi je da vi za razliku od vaših kolega na odboru, a čini mi se i predsjednika vaše stranke prema onome što nije izjavio jer nije bio jasan podržavate Zakon o strateškim investicijama jer ste svjesni šta to znači za ovu zemlju, da podržavate Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji će spriječiti kabadakijsko ponašanje u općinama i gradovima daleko od očiju javnosti u raspolaganju strateškim resursom Hrvatske a to je poljoprivredno zemljište koje se dijelilo da ne kažem po kojim kriterijima zadnjih nekoliko godina. Sad će to raditi Hrvatska država i bit će države tamo gdje mora biti, a tamo gdje države ne smije biti recimo u privatnom životu i posteljama građana tamo je neće biti.
Hvala lijepa. Očitovanje, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala. Na žalost nisam zadovoljan zato što nisam dobio odgovor niti jedan konkretan. Dakle, niti jednu konkretnu mjeru kako ćemo ostvariti rast od 1,8%. Da, ja podržavam Zakon o strateškim investicijama o tome sam govorio javno i proteklih godinu dana. To nije sporno. Međutim, podsjetit ću vas samo u 20 dana siječnja 10000 ljudi je završilo na burzi. Od tih 20 dana u siječnju jedan dio se čak nije niti radio dakle, spirala rasta nezaposlenosti je dramatična. Nadam se da ste svjesni da za razliku od 2002. godine kada je brojka prošla 400 tisuća, danas su hrvati, hrvatska poduzeća tri puta više zadužena. Dakle ne govorimo o istim okolnostima. Koristim ovu priliku da vas zamolim ovdje javno da ne odustajete od nizinske pruge, od novog punog profila od Rijeke do mađarske granice. Jedan od rijetkih u ovo trenutku jedan od rijetkih konkurentskih prednosti Hrvatske je geostatički položaj, jednini način kako ćemo iskoristiti ulaskom u EU taj geostatički položaj i tog globalno atraktivan je s tom novom prugom novi profil luka Rijeka i ne samo luka Rijeka. Inače s obzirom da nisam dobio ni jedan konkretan odgovor, ja sam zaista ovo nije demagogija, osobno na raspolaganju da dođem u Vladu i da vam kažem što mislim da bi trebalo učiniti kako bi Hrvatska trebala ostvarila gospodarski rast u ovoj godini.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje osmo i poštovani zastupnik Josip Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade pitanje za vas i da se poslužim vašim rječnikom, jedno bizarno pitanje. Guverner Hrvatske narodne banke Vujčić nedavno je u jednom mediju pozvao na politički i opće društveni konsenzus oko glavnih ciljeva i načina njihovog ostvarivanja, ovo je citat iz novina, nije bio jasan da li je spreman na raspravu i o monetarnoj politici koju on provodi ili pak kao šef četvrtog stupa vlasti koje se nametnuo samo svima u Hrvatskoj dijeli lekcije. U novogodišnjem obraćanju građanima republike i predsjednik Republike je rekao želi li Hrvatska krenuti putem izlaska iz krize ne samo gospodarske već i opće društvene te zaustaviti negativne trendove, za to će biti potrebno postići širi društveni konsenzus. Sada vas pitam da li je guverner Vujčić vama kao predsjedniku Vlade službeno uputio inicijativu za postizanje općeg društvenog konsenzusa i da li je predsjednik republike slijedom svojih ustavnih ovlasti od vas vama predložio sazivanje sjednice Vlade na kojoj bi se o tome raspravljalo i utvrdila određena platforma na temelju koje bi se taj opći društveni konsenzus mogao postići i mislite li da li o tome vi u Vladi ili mi u Saboru opće o tim inicijativama trebamo raspravljati.
Odgovor na pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Kako očekujete da bi se na jednom imanentno da se izrazim svojim jezikom političkom tijelu kao što je Vlada o kojoj imate najniže moguće mišljenje moglo postići nešto što vi nazivate opći društveni konsenzus što je jedan običan pleonazam ne može bit nego opći društveni konsenzus. Inače nije društveni dakle, konsenzus pretpostavlja isto mišljenje svih ili opći ili ga nema. O konsenzusu se puno govori, međutim u politici morate donositi odluke, to znate to je teško morate preuzeti odgovornost i kad se poziva na konsenzus onda treba vidjeti i koja odgovornost stoji iza toga. Guverner Narodne banke ima vrlo jasne i važne definirane ovlasti i odgovornosti, monetarna politika. Međutim da se izrazim pučkim jezikom u nekakvoj formaciji momčadi na terenu on ima obrambenu ulogu, uglavnom da štiti makroekonomsku stabilnost i da štiti zemlju od inflacije. To su glavni zadaci, to je recimo uloga jednog prosvijećenog beka odnosno stražnjeg igrača koji tu i tamo može prijeći centar. Ostalo radi Vlada, kreira, igra vezu naprijed natrag i zabije golove ako zna igrati. To je podjela odgovornosti u modernoj državi. Predsjednik republike je predsjednik republike, on je direktno izabran. Međutim tu vrstu ovlasti nema, i na Vladi se ne može postići opći društveni konsenzus. Vlada je loša Vlada po vašem mišljenju političko tijelo koje mora donositi odluke većinom koje ima, pokuša dobiti naklonost recimo gospodina Miloševića i sličnih koji malo razmišljaju za zakone kao što je Zakon o strateškim ulaganjima, ako ide ide, ako ne ide nemamo vremena čekati i stajati. I to je nažalost ili na sreću naša sudbina, drukčije ne ide. Ja bih vas još jednom zamolio kada je u pitanju monetarna politika jer često govorite o monetarnoj politici i velikim probojima koji bi kao monetarna vlast, hrvatska monetarna vlast mogla napraviti da budete konkretni jer imam katkad dojam da ste se, da se izrazim rječnikom iz Glembajevih, da li šarmirati od običnih anonimnih populista iz ekonomske škole koji stalno pričaju o devalvaciji u 2012. godini. Čujte, to ne ide a kak ide pogledajte si u Grčkoj, pogledajte si u Portugalu, pogledajte si u državama koje su gradile stotine kilometara nepotrebnih pruga uz one potrebne vitalne nepotrebnih i o tome ću nešto kasnije reći što je bitno, a što je rasipanje novca koje su devalvirale svoj devalvirale svoju valutu i računale da time mogu podići konkurentnost. Ne ide to, konkurentnost se podiže na njemački način. Sjetite se Italije koja je u 70-tim ili 80-tim godinama svakih pet godina devalvirala liru, to je ta pametna monetarna politika pa bi Hrvati ili ostali navalili u Trst jer je marka bila jača, a mi smo imali marke do sljedeće devalvacije. Kaj na kraju dolazi ono što imamo. Dakle, budite oprezni kada govorite o monetarnoj politici, shvatite da su njezini okviri vrlo suženi a naročito u zemlji koja je visoko eurizirana i čiji građani bi meni je žao da je to tako ali tako je, bili u strahovitim problemima da se mijenja odnos kune i eura. Kažem nije mi drago zbog toga, ali tu devalvacijsku šansu, taj prostor manipulacije mi smo propustili u devedesetima. Nismo ga ni mogli koristiti jer smo bili u ratu. Slovenija ga je koristila i to su genijalci iz tih ekonomskih škola o kojima je guverner Narodne banke nešto rekao koristili kao primjer dobrog poslovanja, koliko je to dobro, uz sve Hrvatske probleme vidimo danas u Sloveniji. To nije istinski reformirano gospodarstvo. Hrvatska je u problemima i Slovenska je u problemima. Politika devalvacije je politika sitnih koraka, kratkovidna, i uostalom potpuno bespredmetna u Europi koja je determinirana eurom. Kao što znate prema ugovoru o EU euro je valute EU bez obzira što ga sve države nemaju.
Hvala lijepa. Očitavanje poštovanog zastupnika Dragutina Lesara.
Ja ću zamoliti pisani odgovor jer od ovoga ništa nisam razumio. Poduke o jezikoslovlju molim uputiti guverneru jer sam citirao izjavu. Ja nisam izmislio izraz opće društveni nego sam citirao novine. Što se tiče monetarne politike gospodine predsjedniče Vlade, o tome s vama neću raspravljati nego čekam guvernera kada dođe. Vi možete podržavati ovu monetarnu politiku ali vas uvjeravam da dio promjena u njoj koje bi se mogle učiniti ne devalvacija, bi bila uvelike pomoći vama kao Vladi za lakše rješavanje gospodarskih problema. Ali bih vas ljubazno molio kada pitam što mislite o prijedlogu guvernera HNB-a i predsjednika države o konsenzusu, onda mi odgovorite na to pitanje u pisanom obliku. A predavanje o žoharima da sada opet citiram vlaše istomišljenike iz te ekonomske škole i anđelima koji su doveli Hrvatsku u ovakvo stanje među kojima su i Rohatinski i Vujčić drugom prilikom.
Hvala lijepa. Idemo na 9 pitanje i poštovani zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje bih postavio gospodinu Siniši Hajdašu Dončiću, ministru prometa, pomorstva i infrastrukture. Poštovani ministre, 29.travnja 2009.godine 2 dana nakon svečanog otvaranja radova sklopljen je ugovor između Hrvatskih autocesta Zagreb kao naručitelja i poslovne Udruge koji čine Konstruktor-inženjering iz Splita, Hidroelektre niskogradnje iz Zagreba, Osijek-Oteks iz Osijeka kao izvođača radova za dionice autoceste A13 Vrbovec 2-Bjelovar, budući da do današnjeg dana nije počela izgradnja odnosno realizacija navedenog ugovora, molim vas da mi kažete kolika je obaveza Hrvatskih autocesta prema poslovnoj udruzi budući da joj je nanesena šteta jer radovi nisu započeti, te kada će se i na koji način nastaviti gradnja ove dionice? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
poštovani zastupniče, dame i gospodo. Dakle radi se o reći ću jednom problemu koji se tiče kompletnog Podravskog ipsilona, dakle o državnim cestama, do prije 2 mjeseca A13 i A12, dakle oznaka za autoceste koje su sada postale DC12 i DC10, dakle državne ceste. Ukupna šteta nanesena Hrvatskim autocestama i koja se sada raspetljava kao što smo uspješno raspetljali čvor oko tzv. Pelješkog mosta koji zapravo ne postoji je oko milijardu kuna. Naime, radilo se o tome da su Hrvatske ceste bez ishođenja građevinske dozvole, bez otkupa zemljišta ugovarale radove sa poslovnom udrugom koju ste spomenuli dakle za nešto što u naravi ne postoji. Nakon toga i uz naravno ono što ministarstvo i ova Vlada uvažava, a to su prije svega neki ekonomski pokazatelji neka costbenefit analiza dakle nešto što je zapravo u ekonomskom žargonu uobičajeno, a što do sada nije bilo uobičajeno, a to je u ovom trenutku prosječni godišnji dnevni promet na tim dionicama koji iznosi 5200 i 7000 vozila, a u dosadašnjim analizama i praksama uobičajeno je da 70% tog prometa ulazi u nove dionice. Dakle nema nikakvog opravdanja da se na tim dionicama gradila autocesta nego se trebalo od početka graditi jedna brza, moderna državna cesta širokog profila koja omogućuje nesmetan i da naglasim bez naplate promet tj. transport i građanima i gospodarstvu tj. poduzetništvu i Koprivničko-križevačke i Bjelogorsko-bilogorske županije. Zaključno, dakle ceste su prekategorizirane u državne ceste, radovi se na prvim dionicama, govorim o 7,8km i o 20km dakle bilo prema čvoru prema Koprivnici ili prema Bjelovaru nastavljaju već sada u profilu državne ceste. Nakon raskida ugovora i nakon projektiranja ceste od strane ovaj puta Hrvatskih cesta, dakle govorim o tome da treba izraditi projekt koji ne postoji za drugu fazu, da treba ishoditi lokacijsku i treba ishoditi građevinsku dozvolu nastavit će se radovi na toj državnoj cesti, dakle kao državna cesta profila državne ceste. Hvala.
Hvala i vama poštovani ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika. Hvala lijepa. Nema. Sljedeće 10.pitanje i poštovani zastupnik Deneš Šoja. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, potpredsjednici i članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja upućujem pitanje ministru prometa, pomorstva i infrastrukture gospodinu Siniši Hajdaš Dončić, a vezano je za prometnu povezanost željeznicom Belog Manastira i Pečuha u Republici Mađarskoj. Naime, stanovnici Baranje kao i šireg područja istočne Hrvatske svakodnevno su bili korisnici usluge prijevoza željeznicom prema Pečuhu. S obzirom da su stanovnici istočne Hrvatske prije svega Baranje i u predratnim godinama održavali intenzivne kontakte na svim područjima života, gospodarstvo, društvene aktivnosti, a naročito školstvo i kulturna suradnja, pogotovo su se veze "udvostručili" u poratnim godinama jer je u pograničnim područjima Mađarske 4 do 5 godina živjelo preko 10 tisuća prognanog stanovništva iz Baranje i okupiranih dijelova Hrvatske, većinom pripadnici mađarske manjine. Prosječan broj putnika na toj relaciji prelazilo je 1500 u oba smjera. Od tog broja putnika ocjenjujemo da je preko 50% egzistencijalno prije svega učenici i studenti kao i određeni broj zaposlenika i korisnika određenih pomoći vezanih za institucije i jedne i druge države. Posebno će ova veza koja spaja pogranična područja biti interesantna u svakom pogledu nakon 1.7.2013. postankom punopravnim članom RH u EU. Gospodine ministre ukoliko je, a pretpostavljam da je ta linija krajnje nerentabilna ja sam u tom pogledu 5.9.uputio zamolbu i bio 4, 5 puta u kontaktu sa vašim suradnicima međutim nažalost niti sam dobio odgovor [[Upadica: Vrijeme zastupniče.]] niti sam mogao doći. Predlažem i molim da se tretira ova linija kao krajnja nerentabilna brodska linija, odnosno veza s otocima jer Baranja je inače Dravom odsječena od ostatka Republike Hrvatske. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Rješavanje restrukturiranja željeznice je jedan od najvećih izazova ove Vlade, jednog sustava koji je runiran, to je možda čak i hospicij. Prije svega neke radnje koje su učinjene, onda ću krenuti na odgovor na konkretno na vaše pitanje je zapravo i sukladno dakle europskim željezničkim direktivama, a i logikom, zdravom logikom govorim, je dakle ukidanje HŽ Holdinga i podjela društva na tri sastavnice: cargo, putnički, infrastruktura. I po prvi puta jer inače u Hrvatskoj to ne postoji, dakle ne postoji prometna strategija od 2009., ali će postojati zato 2014.-2024., po prvi puta je izrađen strateški dokument, dakle ajmo reći … od struke, dakle željezničke koja se tiče i infrastrukture, koja se tiče i putničkog prometa. Cargo ću u ovom dijelu ostaviti po strani. Dakle što se tiče infrastrukture, dakle što je i važno za putnički promet, ugovoreni su radovi na trasi europskog koridora, dakle od Skradnika pa reći ću do Koprivnice, dakle koji će činiti budući … koridor u vrijednosti od 2 milijarde eura, a to je tzv. "nizinska" pruga. Sa druge strane također su povećane investicije u regionalne pruge jer ako gledamo samo ekonomsku isplativost putničkog prometa onda bi se isključivo zadržali na širem prostoru Grada Zagreba i SZ županija jer je to jedino pod navodnicima uz subvenciju rentabilno. E sad se vraćam na tzv. PSO u željeznici ili u putničkom prometu, dakle neki public service obligation ili obligacija tj. obveza i lokalne i regionalne i državne da sufinancira putnički promet kako u zrakoplovstvu tako i u željeznici, ali tu postoji jedan mali keč ili trik, dakle nije moguće subvencionirati međunarodni promet, a po pokazateljima upravo za ovu dionicu koju ste spomenuli, znam da nećete biti zadovoljni odgovorom ali kažem ponekad su neke reforme neću reći bolne nego jednostavno jedino moguće. Nažalost vam je prosječna popunjenost vlaka Beli Manastir-Pečuh 7, dnevno 7 osoba, znači na godišnjoj razini 2500. Znači nemoguće je bez subvencije gdje ne možemo subvencionirati dakle tu prugu uopće održati. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre i očitovanje poštovanog zastupnika Deneša Šoje.
Pa ja sam s ovim obrazloženjem zadovoljan, međutim pokušaji rješavanja sa autobusom mislim da neće biti dobro jer je trostruko veća cijena. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na 11. pitanje i poštovani zastupnik Zvonko Milas. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Pitanje koje ću uputiti predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću odnosi se na najavu uvođenja ćiriličnog pisma u službenu uporabu na području Grada Vukovara. Svjestan osjetljivosti reakcija koje su uslijedile ne želim potpaljivat niske strasti i doista ne želim politizirati niti sporiti o legalnosti donošenja zakonskih odluka, međutim ne mogu ni šutjeti. Vukovarska prošlost ima tisuće razloga koji govore kako još nije vrijeme za takvom promjenama. Vukovar je simbol stradanja i patnje cijele Hrvatske, izmrcvaren je i doveden do uništenja od onih koji su došli na tenkovima i s porukama ispisanim ćirilicom. Ćirilica nije bila službeno pismo nikad u Vukovaru i samo uvođenje ne možemo gledati kao puko administriranje. Sama najava izazvala je silne emocije kod svih, posebno kod onih koji su se nakon svega, nakon poniženja, nakon progona ipak vratili i danas žive na stratištima svojih bližnjih. Za njih ćirilica nije tek puko pismo. Razmišljajući o svemu pitam se hoće li njeno uvođenje biti doprinos ili teška zapreka nastavku reintegracije, zajedničkom životu, na koncu razumijevanju između Hrvata i Srba. Bojim se da bi rezultat mogao biti razgrađivanje svega što je učinjeno mukotrpno u ovih 15 godina. Gospodine predsjedniče, jučer ste ako sam dobro zapamtio na Maslenici rekli da sloboda nije imala alternativu. Potpuno se slažem s vama. Neke odluke i neke vrijednosti jednostavno nemaju, ali mislim da bi ova odluka mogla imat alternativu i zato vas pitam hoće li Vlada Republike Hrvatske i vi osobno razmotrit mogućnost odgode ovog zakona kako bi se ljudima koji žive na tom području dala prilika da razgovorom u dogovoru sami spoznaju i donesu odluku o trenutku primjene ovog zakona. Ovakve odluke slične njima donošene su već u prošlosti, imale su uvijek za cilj razumijevanje među ljudima što mislim da je cilj i interes svih nas, posebno ljudi koji žive na tom području. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović.
Poštovani kolega, rekao sam da onaj tko je radi malo sigurnosti spreman odustati od osnovnih sloboda ne zaslužuje ni sigurnost ni slobodu. To je jedna stara izreka, strašno istinita. Ali ja sad prije nego što vam pokušam odgovorit na vaše pitanje pitam sebe nudite li vi neko rješenje, jer ja vam neću reći da su to sve propisi koje je donijela HDZ-ova većina, u svim mogućim formatima i interakcijama, ali u svim, naravno kad je to bilo politički zgodno. Jer ja smatram da to nije samo pitanje pravne države, dakle provedba ove norme, odredbe hrvatskog Ustava i ustavnog zakona nego je to pitanje ispravne i uspravne države koja je ista prema svim svojim građanima, koja poštuje svoje zakone i koja time dokazuje da se i u Vukovaru provode hrvatski zakoni. To je Hrvatska. Jesu li se Srbi u Vukovaru koristili ćirilicom prije rata ili nisu to me uopće ne zanima, to je njihova stvar, dok god imaju to pravo, a ja smatram da je to pravo dobro. Malo mi je šokantno ustvari kad gledam, malo razmišljam o hrvatskom identitetu, mi smo jedini narod zapadnog kršćanstva koji ima svoje pismo, to je glagoljica, to je naše, to je sofisticirano pismo koje nije samo transponirani grčki alfabet nego ima i dublje značenje, dakle i molitve i brojeva, to nema nitko osim Hrvata. Hoćete oblu, hoćete uglatu koja je došla sa sjevera, hoćete bosančicu koja je prvenstveno hrvatska ćirilica. Dakle mi kao takav narod, kao nacija koja baštini takvu jedinstvenu stvar osporava pravo Srbima da koriste ćirilicu. Pa dajte prijedlog da stavimo moratorij na zakon, meni je to ispod časti. Da vam kažem da je 2009. godine u Vukovaru kada je Željko Sabo postao gradonačelnik ali nije imao većinu u vukovarskom vijeću, da su HDZ, HSP Ante Starčević i logično SDSS, to mi je logično donijeli odluku da promijene Statut grada Vukovara i da se srpskoj manjini u Vukovaru da to isto pravo prije nego što je broj Srba bio preko 1/3, prije toga. To je bila politika HDZ-a dirigirana iz Zagreba. I zato vas molim kad kažete da ne potpaljujete niske strasti, ne potpaljujete jer ste to rekli vrlo hladno, ali da je teza niska, niska je. Nema strasti ali logika je niska. Dakle, mi smo narod koji ima svoju ćirilicu. I meni je žao što je djeca u školi ne uče. U djetinjstvu sam odrastao sa glagoljicom, jer je naš susjed racionalni Primorac posuđivao od nas nedjeljni Vjesnik i vraćao ga uvijek sa ispunjenom skandinavkom na glagoljici. Malo je varao jer nije ista ko latinica, pa je nije mogao potpuno ispuniti. Ali uvijek je bila ispunjena. To je naše. Srbi imaju ćirilicu. Šta će koristiti njihova stvar. Netko mi je dao primjer Vrbovskog. U Vrbovskom srpska manjina ima ustavno-pravna korištenje činjenice, međutim u gradu Vrbovskom ima vrlo malo Srba, tamo nije bilo sukoba. Razboritošću i mudrošću nekih ljudi koji i ovdje sjede Jože Boljkovca tamo nije došlo do sukoba Hrvata i Srba i Srbi su bili cijelo vrijeme lojalni građani Republike Hrvatske i to je jedna drukčija kultura od one u Vukovaru. Ne kažem kultura, nekultura ili kontra kultura nego drukčije kolektivno sjećanje. U Vukovaru je bio rat i ako smo nešto zapisali u svoj Ustav, a imali smo razlog zašto to stavljamo u Ustav, zato što je to dobro onda to moramo i poštivati. U protivnom predložite promjenu Ustava i onda to objasnite onima u zapadnoj Europi koji još uvijek nisu ratificirali Hrvatski pristupni sporazum i kako se mi držimo najvišim europskih standarda i kakva smo država, kakvo smo društvo i kakvi smo ljudi i kakvi smo Hrvati.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Zvonka Milasa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, u svom uvodu sam rekao da zaista ne sporim o legalnosti donošenja zakonskih odluka ali zakoni koji se donose donose ih ljudi. Da li je to HDZ, SDP ili netko drugi doista ne želim u ovom trenutku razmišljati o tome. Međutim, nitko od tih ljudi ne može predviđati niti predvidjeti kakva situacija će biti za 5, 10 ili 15 godina. Ja samo želim reći ukoliko primjena nekog zakona može izazvat neželjene posljedice, dakle ukoliko će bit negativna onda takav zakon nam ne treba. Takav zakon se može mijenjati, dopunjavati, ukinuti ili se može stavit u mirovanje. U Vrbovskom je bilo to što je bilo. Na žalost u Vukovaru je bio rat. Nije bio sukob. U Vukovaru smo napadnuti, u Vukovaru smo uništeni, u Vukovaru se dogodilo ono što se dogodilo da sad ne idem do kraja. I to se dogodilo i događalo se sa ćirilicom u znaku četiri S, nad svakim silovanje, nad svakim rušenjem crkve, kuće ili bilo čega. Dakle, ja vas molim u smislu svega onog što je bilo i u smislu ljudi koji su većinsko stanovništvo a mislim da će svatko dobronamjeran razumjeti to. Nemojte da ono što ratom nije uspjelo, što nije agresor uspio u ratu bez obzira što smo protjerani, mi nismo otišli. Ljudi su se vratili i žive tamo. Nemojte da se dogodi slučajno da danas u miru ako uđe ćirilica da ona bude presudna za odlazak Hrvata iz tih krajeva. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeće 12 pitanje i …
Treba nam vaša pomoć, trebamo HDZ.
Hvala lijepa. Molim vas! Idemo na 12 pitanje i poštovani zastupnik Damir Rimac. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru hrvatske Vlade sa svojim suradnicima. Moje pitanje ide ka ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Dakle, poštovani gospodine ministre, prema svemu sudeći Republika Hrvatska će nakon 1. srpnja ove godine biti sastavni dio EU čime će se otvoriti zapravo brojne mogućnosti za fondove i za apliciranje prema tim fondovima hrvatskih poljoprivrednika, odnosno hrvatskih proizvođača ili farmera. Vi često ponavljate da će tada na raspolaganju hrvatskom selu, hrvatskom farmeru, hrvatskom proizvođaču biti fond od preko 300 milijuna eura za korištenje. No, još uvijek nikome nije jasno kako ćemo doći zapravo do toga novca i jesmo li sposobni kao građani i kao proizvođači, kao farmeri napraviti te projekte i aplicirati ih ka određenim fondovima. Dakle, moje konkretno pitanje je sljedeće. Što će Ministarstvo poljoprivrede učiniti ili konkretno napraviti kako bi hrvatski seljaci, odnosno farmeri i proizvođači bili u mogućnosti dobiti te projekte i da li se radi na projektima edukacije, informatizacije, informiranja i općenito nekakvog suporta ili pomoći kod izrade tih projekata, te što bi se sve moglo financirati iz navedenih fondova. I na kraju, imate li nekakve aproksimacije ili simulacije o kojem iznosu sredstava će Republika Hrvatska biti u mogućnosti povući ta sredstva do 2014. godine? Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje ministar u Vladi RH poštovani Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega Rimac, ne 300 milijuna. Ulaskom u EU hrvatskom agraru će biti na raspolaganju preko 730 milijuna eura, odnosno preko 5 milijardi kuna. Tu govorim o EU fondu za garancije u poljoprivredi ili izravno plaćanje u iznosu od 373 milijuna eura, 333 milijuna eura za ruralni razvoj, 30 milijuna vinska omotnica i 10 milijuna otprilike za razminiranje. Kada govorimo o izravnom plaćanju potporama odnosno garancijskom fondu ovih 373 milijuna eura Agencija za plaćanje je u cijelosti usklađena sa EU … [[Govornik se ne razumije.]] i već sada je spremna i vrši isplate za proizvodnu 2012. po tom modelu, odnosno u prosincu je izdana akreditacija agenciji. Što se tiče ovih drugih sredstava koja su nam puno značajnija i puno važnija, govorim o 333 milijuna eura EU Fonda za ruralni razvoj tu ćemo se morati strašno potruditi. Pitali ste šta radi ministarstvo i na koji način radi ministarstvo. Radimo prije svega administrativnu pripremu kapaciteta svih institucija od samog ministarstva preko agencija, preko svih agencija koje su vezane za Ministarstvo poljoprivrede, poljoprivredne savjetodavne službe i svih aktera koji su uključeni na promociji, na edukaciji i na pomoći izradi projektima. Za iduće programsko razdoblje odnosno programsko razdoblje 14, 20 radi se novi program ruralnog razvoja. To je strateški dokument koji će omogućiti zapravo povlačenje najvećeg dijela tih sredstava. Kroz njega će veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača imati mogućnost i aplicirati i vršiti ulaganja bez ograničenja bilo na sektore bilo na kapacitet proizvodnje i količinu investicije. Da li ćemo u tome uspjeti, to vam ne mogu ovdje reći jer se smatram ozbiljnim političarem ali ću vam reći šta smo napravili u 2012. godini. Napravili smo npr. IPARD-a, je li SAPARD i IPARD su nam bile zapravo priprema za ova sredstva koja nam predstoje od odvih 333 milijuna kuna koja će nam bit na raspolaganju od 2014. na dalje. Dio sredstava ćemo moć u 20 postotnom iznosu alocirati na izravna plaćanja, a preostali dio 265 milijuna moramo imati projekte. Kada govorim o IPARD-u 2010. i 2011. godina, imali smo samo 13 projekata na osnovu kojih smo povukli sredstva iz EU proračuna u visini manjoj od 23 milijuna kuna. U 2012. godini 58 projekata, 125 milijuna kuna, 5 i pol puta više smo povukli sredstava u 2012. nego u 2010. i 2011. zajedno. Dobro, zadovoljan sam s tim rezultatom. Ali ne u cijelosti. Zašto? zato što smo na raspolaganju imali 26 milijuna, znači povukli smo samo 65% onoga što smo stvarno mogli. Moramo biti puno bolji, sve institucije moraju kvalitetno raditi i samo resorno Ministarstvo uprave, agencije, savjetodavna služba na terenu prije svega, nema više činovnika, oni moraju biti pomoć, moraju biti suport, moraju biti partner, poljoprivredni proizvođačima za izradu ovih projekata. Novi program ruralnog razvoja će om omogućiti izdefinirati mjere pomoću kojih ćemo to moći napraviti, koliko budemo umješni, kvalitetni u pripremi projekata, u aplikaciji, u provedbi tih projekata, toliko sredstava ćemo povući. Ovo nam daje neku sigurnost da smo na dobrom putu, da sustav ide naprijed, da ga poslagujemo onako kako bi trebao funkcionirati, a svi skupa moramo biti još bolji. Promocija, edukacija, pomoć, savjetovanje naših poljoprivrednih proizvođač osnovni zadatak cijeloga sustava. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Očitovanje zastupnika.
Poštovani ministre tko se bavi poljoprivredom, ja osobno 15 godina sudjelujem, zadovoljan sam sa vašim odgovorom prvenstveno što u vašem odgovoru iščitavam i organizacijsku i strategijsku promjenu pristupu agrarne proizvodnje odnosno agrarne politike i vjerujem da će taj postotak sredstava koji će biti povučen iz europskih fondova svake godine biti sve veći i veći a rekli ste ključnu riječ odnosno ključnu tezu da je Hrvatska poljoprivredna agencija za plaćanje pripremljena i u s skladu je sa svim zakonodavnim okvirima EU. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeće 13 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog Sabora, predsjedniče Hrvatske Vlade, ugledne ministrice i ministri Hrvatske Vlade. Moje pitanje iako je 13 mislim da neće biti nesretno, ono se odnosi prema ministru Ivanu Vrdoljaku, a pitanje se odnosi na tvornicu ulja Čepin koja je utemeljena 1942. godine, koja je dugo vremena imala kvalitetan proizvod i da je 2012. ta tvrtka došla u velike probleme. Mene zanima s obzirom da je krajem 2012. godine na policama u trgovinama ponovno se pojavilo ulje uljare Čepin izvrsne kakvoće, zanima me da li i kako ide prodaja, da li ima zainteresiranih kupaca i kada možemo očekivati konačne ponude obvezujuće. Hvala vam.
Odgovor na pitanje, ministar u Vladi RH poštovani Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici jedna klasična hrvatska priča. 2011. godine 140 radnika formalno zaposlenih, rade tamo, 40% kapaciteta radi, tri, četiri mjeseca nema plaća, zaduženost ogromna, dugovi na sve strane, perspektiva nikakva. To je činjenica koju smo preuzeli 2011. godine. Tada dolazi ozbiljan nadzorni odbor, ozbiljna uprava, uz pomoć Ministarstva gospodarstva, AUDIO uspijamo dogovoriti s bankama deblokadu, ljudi kupe sirovinu, dobiju povjerenje kupaca, krenu prvo u uslužnu proizvodnju. Godinama prije toga je nestalo ulje čepinsko sa polica jer je bilo 40% kapaciteta prerade uslužno za druge ne sa imenom Čepina koje je manje bitno za te ljude koji plaću zarađuju. Cijelu godinu rade, sve više popunjavaju kapacitete, isplate zaostale plaće, normalno posluju i onda krenemo u privatizacijski postupak. I evo u 10 mjesecu smo ustvari donijeli odluku u Vladi o postupku privatizacijskog postupka već u 12 mjesecu su dobivena sva pisma namjere, tri pisma namjere, meni je netko nekada pošto sam motano rekao prije tri godine nema perspektive za Čepin, tržište tako hoće. Nema novog ulja, nema prostora za njih. Tu tvornicu će se zatvoriti jer nema perspektive, pa čak sam malo počeo sumnjati u te priče. Naravno da su to govorili oni koji su doveli u tu situaciju. Danas tri pisma namjere, tri ozbiljne ponude …/Govornik se ne razumij/… svi troje ponuđača vrlo ozbiljno napravili. Završili su 24.12., 04. 01. znači brzo reagiramo, smo poslali njima pozive za obvezujuće ponude do 31. 1. obvezujuće ponude, sigurno neće se dogoditi slučaj kakav se znao dogoditi da neće biti obvezujućih ponuda. Ima zainteresiranih kupaca za ono što je dobro, za ono što je perspektivno, za ono što smo mi mogli zajedno sa nadzornim odborom i upravom mogli napraviti puno boljim nego što je bilo prije toga. Tako da mogu poručiti ljudima iz Čepina, naravno da će proći restrukturiranje, neće biti 150, 140 bit će 100 ali pravih plaćenih i zarađenih radnih mjesta i plaće. Perspektiva Čepina je ja očekujem već u 2.mjesecu puno jasnija i puno bolja nego daleko bolja nego što je bilo prije godinu i pol dana. Hvala.
Očitovanje poštovanog zastupnika Ivice Mandić.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ovo je dokaz da sa pravom organizacijom i pravom upravom iza onih posrnulih prerađivača u poljoprivredi može se nešto napraviti. I volio bih u ime svih onih koji se bave poljoprivredom da svi ovakvi kapaciteti koji još uvijek u Slavoniji se mogu staviti na noge da uz pomoć Vlade RH u pomoć AUDIO-a svim tim subjektima omogućimo preživljavanje i sačuvamo radna mjesta. Inače ovdje je riječ o 205 zaposlenih ljudi, a vrlo vjerojatno nakon restrukturiranja ostat će ih negdje 140, 150. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Idemo na 14.zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, ministri. Svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa Orsatu Miljeniću. Danas smo sve više suočeni s velikim brojem ovrha nad sredstvima hrvatskih građana, a među njima je velik broj umirovljenika. Primjerice u rujnu 2012.godine od ukupno 47 tisuća ovrha na mirovinama na njih čak 30% su obračunate ovrhe veće od dozvoljene 1/3 mirovinskih primanja. Slažem se da se dugovi moraju vraćati ali sam protiv toga da se ovrhama građanima uzimaju cijele plaće ili mirovine koji tako oni i njihove obitelji ostaju bez ikakvih sredstava za život. Kod toga ne pomažu ni otvoreni zaštitni računi ni sva ograničenja o visini ovrhe u Ovršnom zakonu i Zakonu o mirovinskom osiguranju jer dužnici u svom neznanju ili nepažnji potpisuju s bankama zadužnice ili javnobilježničke isprave i tako daju suglasnost na pljenidbu svih svojih računa pa i njihovih pokretnina. Smatram da bi bilo nužno primijeniti stajalište iz rješenja Ustavnog suda koji upozorava da se na ovrhu moraju primijeniti zakonska ograničenja koja dužnicima osiguravaju sredstva da mogu prehraniti sebe i svoje obitelji. Ustavni sud također podsjeća da je prema članku 1. RH socijalna država, a u rješenju kaže da su ograničenja ovrha izrazito socijalnog značaja. I na prošlom aktualcu također smo govorili o ovrhama, no danas moram spomenuti i najnoviji predmet ovrhe, a to su u prosincu isplaćena obeštećenja duga umirovljenicima. Iako u članku 28. Zakona o umirovljeničkom fondu stoji da udjeli članova fonda ne mogu biti predmet ovrhe što je u ovom slučaju zanemareno. Ja vam neću postaviti pitanje radi pitanja, već tražim da vi i vaše ministarstvo pa i Vlada RH pronađete rješenje kojim ovakve nepravedne i zelenaške ovrhe ne bi bila sve veća mora umirovljenika i ostalih građana RH. Hrvatska stranka umirovljenika smatra da nikakve bankovne isprave ili javnobilježničke isprave ne smiju biti iznad zakona doneseni u ovom Saboru, a posebno ne izvan odredbi Ustava RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše pitanje odgovara član Vlade RH i ministar poštovani Orsat Miljenić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici, uvaženi zastupniče. Dakle, apsolutno svjesni smo problema o kojem govorite i on je jedan od stvari koje vidimo s kojima se nastojimo nositi. U izmjenama Ovršnog zakona kojeg smo donijeli u listopadu mi smo upravo ograničili ove stvari o kojima vi govorite i one nisu moguće prema sadašnjim zakonskim rješenjima. Dakle s jedne strane propisano je na kojim se primanjima uopće ovrha ne može voditi. To su od dječjih doplataka, naknada za zakonsko uzdržavanje, naknada za vrijeme nezaposlenosti i slično, a u drugim kao što su i mirovine koje spominjete ali i plaće je točno definirano koji dio se ne smije ovršiti. Mi smo išli i korak dalje i u ovom zakonu smo izričito zabranili da dužni potencijalni ovršenik daje suglasnost na zapljenu veću od tog iznosa koji je zakonom ograničeno. Dakle po novom rješenju ništa od toga ne vrijedi. Ne vrijede znači suglasnosti da se plijene cjelokupni iznos. Ono što je naš problem i što je stvarni problem su prethodna zakonska rješenja koja su u nekim razdobljima dopuštala davanje suglasnosti na zapljenu cjelokupnog primanja kako plaće tako i mirovine tako i svih drugih. Mi sada kod provedbe, evo i s kolegom Linićem na tome radimo znači da nađemo mehanizam da se kod stvarne provedbe to ne provodi. Dakle rješenje je sada po sadašnjem ustroju to se u budućnosti ne može događati. Mi se moramo pobrinuti za one predmete kod kojih je to ugovoreno prije, pri tome mi moramo također znati da je u to vrijeme to bilo dozvoljeno, zakonski opravdano i da mi moramo izbalansirati nekakva pravna očekivanja koja su tada nastala s jedne i s druge strane sa situacijom koju imamo danas. Tako da rješenje nije lako ali radimo na njemu i uvjeren sam da ćemo kroz neko kraće vrijeme imati odgovor. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. Očitavanje poštovanog zastupnika Željka Šemper.
Zahvaljujem gospodine ministre. Ja bih htio i radi javnosti citirati nešto iz rješenja Ustavnog suda povodom tog problema koji kaže "da nije osnovno pravno prihvatljivo i protivno je vladavini prava koja je propisana člankom 3. Ustava kao temelj za tumačenje Ustava da se radnicima plijeni cjelokupna zarada plaća odnosno mirovina, zaobilazeći odredbe koje štite 2/3 neto plaće u RH". Činjenica je da građani svašta potpisuju ali mi moramo pronaći takvo rješenje da mi zaštitimo i njih same od njihovih potpisa. S ljudskog i socijalnog stanovišta za mene je neprihvatljivo da obitelj ostane bez ikakvih sredstava za život. Postoji institut reprogramiranja dugova ali izgleda samo za velike igrače, a ne i za malog čovjeka. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 15 pitanje i poštovani zastupnik Jakša Baloević. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, gospođe i gospodo zastupnici. Zamoljen od grupe građana, sugrađana mojih pitanje ovako mislim da je neobično ali mislim da ima smisla za postavit ga. Naime u prošlom sistemu svi zaposleni su izdvajali iz osobnog dohotka za stanogradnju, neki su dobili stan, neki su dobili kredit, a neki nisu dobili ništa. Stoga postavljam gospodinu Liniću pitanje je li moguće ispraviti nepravdu za sve one koji su izdvajali u prošlom sistemu za stanogradnju, a nisu dobili ništa, da li je to moguće u financijskom smislu, da li je možda moguće u obliku dionica koje imaju određenu vrijednost ili glede poticajne stanogradnje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče, vratimo se malo u prošlost. Do 1990. godine zaista postojala je zakonska obveza da se iz plaće isplaćuje 4% doprinosa za stambenu štednju. Većina tih sredstava koristili su trgovačka društva ili onda društvena poduzeća za gradnju stanova, a oni koji se time nisu bavili uplaćivali su u fondove solidarne stambene izgradnje na razini lokalnih sredina i stoga se po stambenim listama, socijalnim programima dijelilo stanove. To je bila prošlost koja je završila sa novim zakonskim rješenjima iz '91. godine i samim tim nema nikakvih obveza za povrat. Uvijek ostaje pitanje što je sa tim stanovima koje su pojedinci dobili temeljem Zakona o stambenim odnosima i onda se sjećamo novog Zakona o prodaji stanova pa je uvijek pitanje gdje je završio novac od prodaje stanova pa se sjetimo zakonskih rješenja od '91. do 2000. godine gdje su novci koji su ostajali u jedinicama lokalne samouprave korišteni za financiranje stambene socijalne liste, za financiranje otkupa stanova od privatnika da bi se mogla realizirati neka prava iz stambenog odnosa i odnosa najma stanova, za financiranje, održavanje stanova tamo gdje su bili u kulturnim jezgrama i spomenici kulture. Prema tome, novac je trošen namjenski za taj dio. Trgovačka društva koja su najveći dio novca zadržavali od prodaje jednim dijelom su nosili u kapital, drugim dijelom za zbrinjavanje zaposlenih kod sebe. I što se tiče države i njenog dijela koji je ubirao od prodaje stanova išlo je za zbrinjavanje stambenih potreba zaposlenih u državnim, javnim službama i za obnovu na ratom porušenim područjima. Prema tome, sve ono što je od prodaje dobiveno opet je po zakonskim prijedlozima potrošeno. U ovom trenutku neki gradovi novim sredstvima su ti koji na neki način vode socijalnu brigu o svojim građanima koji nemaju krova nad glavom, ali to su opet sredstva iz proračuna, a u biti nema više sredstava iz onog dijela što je izvršena prodaja ili je potrošena u periodu '90.-2000. Znači, s obzirom da je to bilo solidarnost netko je uplaćivao, netko je koristio, da isto prodaja stanova je imala svoju zakonsku proceduru, nema nikakve obveze prema tim građanima koji su nekad izdvajali stambeni doprinos.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Jakše Baloević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Mislim da bi bilo dobro pošto pretpostavljam da će ići zakon o porezu na nekretnine da se bar tada uzme u obzir za one koji su izdvajali, a nisu dobili ništa. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 16 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodo iz Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Ja bih imao jedno pitanje za našeg ministra poljoprivrede. Mene zanima ako može reći nekoliko riječi jer do sada nisam imao priliku čuti niti na ovim sjednicama Sabora niti na sjednicama Vlade, a niti u hrvatskim medijima koja je njegova odnosno ove Vlade strategija razvoja poljoprivrede i prehrambene industrije na području Slavonije i Baranje ili možda s obzirom na današnju situaciju možemo to nazvati strategija golog opstanka poljoprivrede i prehrambene industrije na području Republike Hrvatske. 2011. godine prema statistikama tu je radilo oko 312000 ljudi. Ja nemam podatke koliko je to danas, odnosno tijekom 2012. godine, znači u trajanju vašeg mandata ali sam siguran da se taj broj smanjio vjerojatno najmanje za 1/3 tog broja. Činjenica je da je 2011., 2010., znači sve one godine prije toga, a vjerujem i u vašoj godini, zato i tražim pismeni odgovor, da je uvoženo masa poljoprivrednih proizvoda, znači proizvoda koje mi možemo sami proizvoditi. Evo ja ću navesti da je samo mesa u 2010. godini uvezeno 72000 tona, da je povrća uvezeno u 2011. godini 104000 tona, da je voća i grožđa uvezeno 45000 tona. Vidite koje su to količine i to u isto vrijeme kada se u našoj domovini ti isti proizvodi bacaju i ne mogu se prodati. Ja znam da će i vaš odgovor biti slobodno tržište, da nismo u mogućnosti to ništa napraviti. To nije istina, vi ste ministar jednog državnog ministarstva koji ima jako velike ovlasti i mogućnosti da nešto napravi po tom pitanju. Nemojte dozvoliti da rashodovanu robu i robu loše kvalitete u Europskoj uniji umjesto da bacaju kao smrznuto meso koje po nekoliko mjeseci pa čak i godina stoji u hladnjačama dovoze i prodaju našim ljudima, a u isto vrijeme …
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovani kolega zastupniče slažem se s vama da je Hrvatska prekomjerni uvoznik hrane i to ću probati ilustrirati sa samo par primjera. Hrvatska pokriva uvoz izvozom negdje na bazi 60%. U 2011. godini uvezli smo gotovo milijardu i 100 milijuna kuna više hrane i prehrambenih proizvoda nego što smo ih izvezli. Podaci za 2012. su nešto malo bolji, nešto malo više ohrabruju. Povećali smo izvoz poljoprivrednih proizvoda negdje za 5%, smanjili smo uvoz za 4% odnosno smanjili smo deficit za nekih 135 milijuna kuna. Mali pomak ali nedostatan još uvijek je taj deficit 739 milijuna dolara, pardon rekao sam kuna, dolara u odnosu na vanjsko-trgovinsku razmjenu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Hrvatska je veliki uvoznik. To je rezultat i strukturnih slabosti, ali i pogrešne poljoprivredne politike dugi niz godina. Probat ću to ilustrirat samo sa par stvari. Zakon o poljoprivrednom zemljištu po postojećem zakonu stavili smo samo 29% zemljišta u funkciju. Od 890000 ha poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države samo je 262000 u 10 godina se obrađuje. Male rascjepkane usitnjene parcele. Prosječna površina našeg obiteljskog gospodarstva je 5,6 ha. Nedostatno navodnjavanje, nelegalizirani poljoprivredni objekti, nesređene zemljišne knjige, loši izvori financiranja za poljoprivrednu proizvodnju sve ove godine, nedostatak strateških dokumenata kako na državnoj, tako i na regionalnoj razini. Ako tome pridodamo i priličnu needuciranost naših proizvođača, nekonkurentnosti, nesukladnost njihove proizvodnje sa onim što imaju proizvođači zemalja iz kojih uvozimo onda dolazimo zapravo do razloga nedostatka menadžmenta, zapravo poslovnog menadžmenta u dijelu našeg poljoprivrednih proizvođača i njihovu neorganiziranost dolazimo do razloga zašto su tako negativni trendovi u samoj primarnoj proizvodnji hrane. Tome treba također dodati i prerađivačku industriju, prehrambenu industriju koja se u takvim okolnostima orijentirala zadnjih godina na uvoz sirovine i nisu našim proizvođačima dali mogućnost da svoje proizvode plasiraju kroz prehrambenu, odnosno prerađivačku industriju. Naši proizvođači na taj način su nekonkurentni, njihovi proizvodi su preskupi i došlo je do gašenja nekih proizvodnji. Šta radimo? Rekao sam da intenzivno radimo i potkrijepio sam podacima na što većem iskorištenje EU fondova i sredstava koji su nam na raspolaganju. Cijelu godinu radimo strukturne reforme. Novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu je pred ovim Domom na ovoj sjednici, Zakon o legalizaciji objekata, radimo na uređenju tržišta, na uređenju sustava potpora koji su sve ove godine u velikim iznosima davane bez prave kontrole. Radimo na ustroju inspekcijskih službi koje će puno kvalitetnije i puno bolje kontrolirati sve ono što nam dolazi. Mi ne možemo i sami ste rekli zatvoriti naše granice, ne možemo zatvorit tržite. Ali možemo i radimo na povećanju konkurentnosti naše primarne proizvodnje. Onog trenutka kad budemo imali konkurentniju ne samo primarnu poljoprivrednu proizvodnju nego i prehrambenu industriju koja je važan čimbenik i koja će zajedno sa primarnim proizvođačima biti prilično izložena u ovoj godini i godini samoga ulaska. Mi ćemo moći proizvoditi bolje, kvalitetnije i jeftinije. I tu robu koja ima kvalitetu, koja ima brend, koja ima tržište ponuditi na našem tržištu i izvest. Dobar primjer nije sve tako crno, dobar primjer su proizvođači mandarina. Hrvatska proizvodnja je u ovoj godini bila negdje na bazi 60000 tona. Potrebe Hrvatske su 12 do 15000 tona. Sav onaj višak do 60000 tona se izvozi na tržište EU i svjetsko tržište. Znači možemo proizvoditi, znamo proizvoditi samo trebamo stvoriti uvjete. Na njima radimo. Reforme i povećanje konkurentnosti primarne proizvodnje. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Ivana Drmić. Izvolite.
Ja sam zadovoljan sa tim statistikama koje ste iznosili, to stvarno je tako. Međutim, ne možemo se složiti oko toga tumačenja. Ja se slažem da je naš izvoz, odnosno u dobrom dijelu pokriven izvoz uvozom ali još jednom vam naglašavam naš proizvod se izvozi zato što je kvalitetan, a ono što uvozimo to je jabuka koja stoji u hladnjači u Italiji ili u Austriji već više od godinu dana i oni moraju očistiti svoje hladnjače da bi stigao novi ured. E to se onda izvozi u Hrvatsku jer se ne može nigdje dalje prodati. Uvoze od nas prasetinu, teletinu, znači ono svježe meso koje je prve klase, a kad tamo kod njih stoji 3 ili 6 ili 9 mjeseci smrznuto oni ga praktično po svojim pravilima moraju baciti. Jeftinije je izvesti u Hrvatsku gdje još i zarade novac, jer ovdje kod nas nema zakona i pravilnika koji uvjetuju kvalitetu te uvezene robe. Ja ću vam reći jednu fikciju da bi oslikao današnje stanje u Slavoniji i Baranji. U Jugoslaviji su govorili Slavonija može hraniti cijelu Jugoslaviju, danas govore da može hraniti pola Europe a reći ću vam šta je realnost. Ralnost je [[Upadica predsjednik: Vrijeme poštovani zastupniče.]] da vašom politikom je dovedeno do toga da Slavonija više ne može hraniti ni sama sebe. Prvi put u Slavoniji ima gladnih ljudi.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Damir Rilje i sedamnaesto zastupničko pitanje.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade i svi članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege. Evo moje je pitanje upućeno ministru uprave Arsenu Bauku. Poštovani gospodine ministre, nakon 2 desetljeća potpune neuređenosti popisa birača Vlada je odlučila uvesti reda kako bi se spriječile izborne manipulacije raznih vrsta od glasovanja mrtvih osoba do fiktivnih adresa na kojima je bilo prijavljivano i po nekoliko desetaka birača a da zapravo nisu uopće boravili na tim adresama niti su na njima imali prebivalište. Upravo je zapanjujuće kako se godinama toleriralo takvo stanje i kako se uvijek nalazio neki razlog da se u popis birača ne uvede red. Moje pitanje bi evo bilo ovakvo. Možete li reći zbog čega je prema vašim saznanjima dolazilo do tih blokada čišćenja popisa birača, odnosno zašto to nije učinjeno. U kakvom je stanju on danas, odnosno u kakvom je stanju zatečen u odnosu na proteklo razdoblje, te koliki je stupanj sređenosti popisa birača očekujete do lokalnih izbora, odnosno kakav učinak mislite da će imati po vama očekivani stupanj sređenosti popisa birača na predstojeće lokalne izbore. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na vaše zastupničko pitanje od ministra poštovanog Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Hrvatski sabor je krajem prošle godine donio, usvojio Zakon o registru birača, Zakon o prebivalištu, Zakon o lokalnim izborima i izmjene Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Sa ta četiri zakona stvoren je okvir da se u razumnom vremenu popis birača dovede u ono stanje u koje treba odavno biti, da to bude jedna evidencija koja više neće izazivati kontroverze i biti dokazne uređenosti države i sustava i primjenom tih zakona nadležna državna tijela u što spadaju i ministarstva ali i druga državna tijela, dakle pokušava u što kraćem roku podatke koji su u popisu birača učiniti onima koji su recimo to tako stvarni. U nedjelju 27. siječnja održati će se izvanredni izbori za gradonačelnika grada Drniša gdje će prvi puta biti primijenjen novi Zakon o registru birača. Na prošlim izborima odnosno na zadnjim izborima, odnosno referendumu za ulazak u EU u gradu Drnišu primjerice u popisu birača bilo je oko 8 tisuća i 800 birača. Na izvanrednim izborima u nedjelju u zaključenom popisu birača je nešto više od 7600, to otprilike odgovara broju stanovnika grada Drniša i nešto više od broja punoljetnih stanovnika grada Drniša. U popisu birača bilo je osam osoba starijih od 100 godina. Primjenom novih zakonskih rješenja i provjerom na terenu, danas u popisu birača nema ni jedna osoba starija od 100 godina zato što ni jedna osoba koja je starija od 100 godina tamo ne živi od čega smo primjerice za četiri našli podatke Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje da su obaviješteni da su osobe umrle u inozemstvu i prestale su isplaćivati mirovinu. Za troje je primjerice utvrđeno da na adresama na kojima su prijavljeni nisu, a svjedoci su izjavili da su umrli u inozemstvu i za jednu osobu je utvrđeno da je umrla u Hrvatskoj, ali taj podatak nije bio prijavljen nadležnim tijelima koji bi temeljem toga po starome zakonu izbrisali iz popisa birača i kroz svih tih birača primjerice stavili smo bilješku da su osobe umrle, da za neke ima ili nema dokaz o smrti. Taj proces će se do lokalnih izbora odvijati u svim jedinicama lokalne samouprave, utvrđivat će se i točnost evidencije prebivališta o čemu očekujemo veliku pomoć Ministarstva unutarnjih poslova i u jednom razornom roku popis birača odgovarat će stvarnome stanju. Popis birača, popis stanovništva kao što ste vidjeli izaziva neke druge kontroverze i sasvim sigurno nesređeno stanje otežava funkcioniranje države i u nekim drugim segmentima. Zašto to nije dosad napravljeno? Neke stvari su se radile ali ne dovoljno, one bitne nisu napravljene. Vjerojatno zato što nije postojala dovoljno velika politička volja da se to napravi niti dovoljno veliki pritisak da se stvari izmjene. Kome je to išlo u korist? Vjerojatno je išlo u korist onima koji su bili prije u poziciji da to promijene pa nisu. Prema tome, jedna vrsta izbornih manipulacija uvijek je moguća ali otvaranjem, dakle sređivanjem popisa birača ta mogućnost bit će bitno sužena nego dosad. Također postoji još negdje 200 tisuća birača koji su evidenciji prebivalištima prijavljeni na nepostojećim adresama. Radi se o postojećim ali i o nepostojećim tzv. biračima. Radimo na tome dakle da sve one koji imaju adresu 0 ili bb, to su najčešće te nepostojeće adrese dakle da utvrdimo točnu adresu iz registra prostornih jedinica jer svaka kuća u Hrvatskoj ima svoj kućni broj. I imamo jedan dio građana koji je prijavljen na stvarnim adresama a tamo ne stanuju. Dakle želimo utvrditi njihove stvarne adrese i na taj način da uskladimo popis birača sa stvarnošću i lokalni izbori će biti sa točnim popisom birača a sljedeći parlamentarni izbori sa točnim popisom birača. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor? Ništa. 18 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjednici, članovi Vlade. Moje pitanje je upućeno ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Hajdašu Dončiću, a vezano je uz brodogradilište Kraljevica odnosno uz pitanje korištenja koncesije na pomorskom dobru brodogradilišta Kraljevica. Naime u tijeku je sada stečeni postupak u brodogradilištu i prema informacijama koje imamo iz javnosti, stečajni postupak ide u skladu sa zakonom i na dobrom je putu da u relativno kratkom vremenu i završi. Ono što predstavlja problem u ovom trenutku jest to da brodogradilište Kraljevica u stečaju unatoč upitima pojedinih gospodarskih subjekata koji bi htjeli i u ovom trenutku i mogućnost jest da u ovom trenutku dok je brodogradilište u stečaju obavljaju tamo gospodarsku djelatnost nisu u mogućnosti budući da nije regulirano pitanje iznajmljivanja odnosno podkoncesioniranja koncesije na prostoru brodogradilišta Kraljevica. Moje pitanje znači ide u pravcu da li taj modalitet koji se predlaže a kojeg je tražila i stečajna upraviteljica i odbor vjerovnika da se omogući uz suglasnost ministarstva izdavanje dozvole za podkoncesioniranje će biti moguć i u kojem roku budući da se radi o tome da ovih 5 ponuđača koje ima sada na stolu ima stečajna upraviteljica mogu u ovom trenutku zaposliti negdje između 200 i 300 djelatnika i to upravo iz brodogradnje i to upravo onih koji su nažalost dobili otkaze prije nekih 6 mjeseci kada je brodogradilište otišlo u stečaj. To je vrlo važno naravno za Kraljevicu, to je veliki gospodarski subjekt u Kraljevici ali naravno i za [[Upadica: Vrijeme.]] regiju, a da ne govorimo za Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Odgovara ministar poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Zahvaljujem. Krajem prošle godine stečajna upraviteljica Kraljevice uputila je zahtjev zapravo za zakup. Zakup sukladno Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama nije moguć pa smo u suradnji sa Uredom za zakonodavstvo i Državnim odvjetništvom krenuli reći ću operativno rješavati problem, 4 ili 5 gospodarskih subjekata koji imaju namjeru nastaviti proizvodnju na lokaciji bivšeg brodogradilišta. Stoga smo prije petnaestak dana na 10 adresa a to su kolege moji ministri i Ured za zakonodavstvo i DORH uputili prijedlog podkoncesija, a nakon ishođenja da tako kažemo precizne snimke postojeće koncesije za mogućnost davanja podkoncesije. Dakle do jučerašnjeg dana. Dobili smo odgovor od 5 ministarstava tj. dijela kojem smo poslali i ja vjerujem da ćemo do kraja tjedna dobiti pozitivno mišljenje od svih ministarstava i državnih tijela kako bi onda u roku 14 dana na jednoj od sljedećih sjednica vlade, vjerujem krajem siječnja ili početkom veljače uputili zahtjev za podkoncesiju, s time da je preduvjet bio da se spomenuta trgovačka društva prije svega kod javnog bilježnika ovjere izjavu da kod okončanja stečajnog postupka zapravo njima prestaje i sama podkoncesija, a znamo da stečajni postupak može trajati N plus nekoliko tako da stvaramo sve preduvjete za pokretanje u roku od nekakvih dvadesetak dana i same proizvodnje i za ponovno zapošljavanje 200-njak djelatnika u ove spomenute 4 ili 5 tvrtke. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. I očitovanje poštovane zastupnice Nade Turine-Đurić. Ništa. Hvala lijepa. 19.pitanje i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, štovane dame i gospodo. Moje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih poslova prof. Vesni Pusić. Naime, proteklih 10-ak godina Hrvatska je učinila iznimne napore kako bi provela reforme i prilagodila se onim standardima koje moraju poštivati zemlje članice EU sve s jasnim ciljem da se Hrvatska 2013.odnsono u 7.mjesecu ove godine priključi društvu europskih zemalja i da postane punopravni član. U proteklih 10 godina promijenjeno je stotine zakona i te promjene nisu bile samo formalnog karaktera. One su za sobom imale i određene konsekvence. Mnoge od njih svakako bile su potrebne izvan tog konteksta za svako ambiciozno društvo, ali mnoge od njih su bile i zahtjevne i bolne. Donošene su i neke odluke i neki kompromisi koji su u nekim slučajevima bili čak i presedani. Sve je to bio ulog da ostvarimo taj viši cilj i taj nacionalni interes od strateške naravi. Podsjetit ću samo recimo na kompromis koji je hrvatska politika učinila kada je odustala od pune primjene gospodarskog pojasa, čisto da vam ilustriram koliko smo toga u ovih 10 godina stavili kao imperativ. Međutim, pitanje postavljam zbog budućnosti jer se naša budućnost i svi naši planovi i ambicije vezuju u najvećem dijelu upravo uz dobivanje statusa ulaska u EU. Pitanje glasi kako teče proces ratifikacije? Koliko smo ispunili od zadanih mjerila i kakva je perspektiva kada je u pitanju još 5 ratifikacija koje očekujemo da bi u 7.mjesecu sukladno našim ambicijama i planovima ostvarili taj željeni cilj?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovana potpredsjednica Vlade Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem na pitanju gospodine zastupniče. 27 zemalja članica koje moraju ratificirati naš pristupni ugovor, to znači dakle da moraju potvrditi da njihova najviša predstavnička tijela dakle parlamenti smatraju da je Hrvatska u potpunosti spremna i sposobna funkcionirati kao punopravna članica EU. Do sada je od 27 zemalja to su učinili i potvrdile 22. Zadnja prekjučer Velika Britanija. Potreban je još naravno suglasnost i potpis kraljice ali parlamentarna procedura je završena. Sjećate se da smo u listopadu dobili drugi monitoring izvještaj u kojem je definirano specifično 10 točaka koje trebamo ispuniti. Ja sam do sada stalno govorila od 10 točaka ispunili smo 8. To se promijenilo. Mi smo točke ispunili. Od 10 točaka ispunili smo 10. Neki dan u ponedjeljak je ministar Vrdoljak koji je sa svojim timom u Ministarstvu gospodarstva pripremio i ispregovarao modele restrukturiranja i privatizacije Brodosplita, Brodotrogira i u završnim fazama je u dogovorima je sa komisijom što se tiče modela za "3.maj". To je komisija prihvatila i radi se na realizaciji i finalizaciji i potpisivanja ugovora u 2. i 3. mjesecu. Međutim, što bi se reklo potpredsjednik komisije i povjerenik za tržišno natjecanje u čijoj nadležnosti je brodogradnja se rukovao na taj dogovor sa ministrom Vrdoljakom i taj posao je završen. On nije dobio vidim nekakvu naročitu pozornost u hrvatskoj javnosti zato što je obavljen dobro i zato što je završen uspješno. Ali moram reći da je to jedan neobično važan posao koji je trebalo riješiti inače 2006., tad je bio rok. Nažalost nije riješeno, riješio se definitivno u ponedjeljak. Druga točka su bili prelazi, izgradnja kućica za izlaz i ulaz u Neum. Otpočetka je rečeno da će to fizički te kućice koje ne trebaju, nisu prelazi za hranu i žive životinje pa ne trebaju akreditaciju, da neće biti gotove 31. ožujka, problem je bio da je tempo izgradnje bio takav da se činilo da neće biti gotove 31. ožujka, međutim u međuvremenu je ministar financija i Ministarstvo financija preuzelo direktnu odgovornost za izgradnju toga i počelo je faktički to funkcionirat na način na koji je danas potpuno jasno da će one biti gotove 31. ožujka. Prema tome i to je kao obaveza ispunjeno. Mi radimo naravno i na nizu drugih stvari koje nisu u tih 10 točaka, ali 10 točaka je jasno. Imamo još 5 zemalja koje moraju ratificirati naš ugovor, u 4 je procedura započeta. Njemačka koja je planirala to završiti u lipnju po jednoj jasnoj proceduri u međuvremenu je to pomaknula za mjesec dana ranije. Sve druge zemlje su u skladu s onim što su najavili, jedina zemlja koja nije započela ratifikaciju je Slovenija. Tu smo imali 5 različitih inicijativa vezano na način rješavanja problema Ljubljanske banke jer slovenska strana veže ratifikaciju za rješavanje Ljubljanske bajke. Naši financijski stručnjaci se sastaju 29. siječnja, ali i ja imam dogovoren sastanak sa ministrom vanjskih poslova Slovenije da probamo pronaći i dogovoriti jedan modalitet odvajanja ratifikacije u slovenskom parlamentu i moram reći da mi se čini da tu imamo realne i dobre šanse da se to relativno brzo riješi. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Petra Baranovića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem gospođi potpredsjednici i ministrici, zadovoljan sam sa odgovorom.
Sljedeće 20 pitanje i poštovani zastupnik Franko Vidović. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani premijeru i članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje upućujem gospodinu ministru Predragu Matiću, ministru branitelja. Poštovani ministre, Registar branitelja je objavljen i svjedoci smo da egzistira bez ikakvih velikih potresa koji su dramatično najavljivani u prvom redu od strane HDZ-ovih zastupnika. Dakle evidentno je da nije došlo ni do kakvog podizanja optužnica u Republici Srbiji i Republici BiH, da nije došlo do zaustavljanja na granicama Republike Hrvatske, odnosno na granicama tih država i uhićenja branitelja. Ustvari mi smo to tvrdili od samog početka da na temelju same objave Registra branitelja neće dolaziti ni do kakvog podizanja optužnica, a još manje do nekih drugih situacija. Stojimo pri tvrdnji da je objava Registra branitelja, objava popisa časnih ljudi koji su zaslužni za obranu domovine. Poštovani ministre, možete li nam navesti koji su pozitivni elementi objave Registra branitelja postignuti, ali i koji su motivi da se svim silama spriječi i sprječava … objava Registra branitelja. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Predrag Matić. Izvolite poštovani ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo htio bih najprije naglasiti da mogućnost da negativne efekte objave registra uopće nije ni bilo, a nema ga niti danas. Ja to govorim od početka. Registar je pozitivna stvar i kao takva može donositi samo pozitivne stvari. Trebalo je proći puno godina da se registar objavi, tako će biti potrebno i određeno vrijeme da on poluči prave efekte svoga objavljivanja. Međutim evo i nakon nešto više od mjesec dana dovoljno je da svi spoznaju koliko je bilo potrebno objaviti ga. Najvažniji pozitivni pomak nakon objave registra je taj da su građani Republike Hrvatske napokon dobili priliku da upoznaju najčasnija imena Domovinskog rata i nacionalne povijesti, a i to je bio smisao registra, da imena istinskih hrvatskih branitelja ostanu upisana ne samo u povijesti nego u svijesti svih hrvatskih građana. Unatoč svim najavama protivnika objave registra, registar je pokazao da za istinske hrvatske branitelje nema nikakvih opasnosti i da branitelji posve sigurno i slobodno mogu putovati izvan granica. Dakle i na ovaj način registar je potvrda da je braniteljska uloga bila časna i poštena i da se hrvatski branitelji nemaju uistinu niti čega bojati niti bilo kakvog razloga za bojazan. Samoubojstava nema, nema uhićenja na granicama, nema novih optužnica, a to su sve bili tzv. argumenti protiv objave registra. Ja sam zbog toga jako zadovoljan, a da li ima onih koji zbog toga nisu zadovoljni nije me briga. Pozitivan efekt objave registra je i taj da su Ministarstvo obrane, Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo branitelja objavom registra pokazali da su to ministarstva koja poštuju hrvatsku javnost, javni interes i pravo je javnosti da zna i da bude informirano. Treba reći da su sami branitelji dobili priliku da besplatno i vrlo lako s nekoliko klikova mišem pogledaju svoje statuse u registru, ratni tijek i da vrlo jednostavno i lako u Ministarstvu obrane ili unutarnjih poslova isprave podatke koji nisu bili točni. Motive protivljenja objavi registra ne znam i ne želim spekulirati o njima, to bi trebali postaviti onima koji su bili protiv objave registra ali kada bi krenuo govoriti o mogućnostima i mogućim motivima samo bih oblatio jednu ovako časnu, dostojanstvenu i čistu priču kao što je Registar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Reći ću samo još ovo na kraju, kad je registar objavljen, kad je učinjen javnim i kad je donio samo pozitivne efekte neka se svi oni koji su u proteklih 20 godina krojili braniteljsku politiku neka se zapitaju s koliko su otvorenosti i poštovanja prema braniteljima, ali i prema hrvatskoj javnosti to činili. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. I očitovanje poštovanog zastupnika? Nema. Sada najprije jedna obavijest. Predsjednica Odbora za regionalni razvoj fondova EU poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec moli članove Odbora da se nađu na nastavku 11. sjednice u 14,30 sati danas 23. siječnja u dvorani Ivana Mažuranića kako do kraja odrade posao. A sada određujem stanku 15 minuta. Nađemo se za 15 minuta u dvorani. Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa radom aktualno prijepodne u Hrvatskom saboru. Zastupničko pitanje broj 21 i poštovana zastupnica Đurđica Plančić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavit ću potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU gospodinu Branku Grčiću. Vlada je nedavno odmah na početku godine osnovala radnu skupinu za fondove EU kao jednu od tri radne skupine za jačanje investicija i povećanje apsorpcije sredstava eu fondova. Jedinice lokalne samouprave susreću se sa brojnim poteškoćama i ograničenjima u nastojanjima da svoje projekte kandidiraju ne europske fondove. Tu posebno ističem nedostatak stručnih ljudi za konzultiranje i izradu aplikacija. U tom poslu prema mom iskustvu ne pomažu im županijske razvojne agencije. Ovdje konkretno mislim na RERU Razvojnu agenciju Splitsko-dalmatinske županije od koje za sada mi kao lokalne jedinice samouprave nemamo koristi. Moje pitanje glasi da li će i kako novoosnovana radna skupina pomagati jedinicama lokalne samouprave u procesu kandidiranja većih infrastrukturnih projekata i da li će i kako u tom procesu sudjelovati novo zaposleni ljudi u vašem ministarstvu? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje potpredsjednik Vlade Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici pitanje EU fondova postaje pitanje neću reći svih pitanja ali izuzetno važno pitanje za razdoblje koje je pred nama. U tom kontekstu posebno je važno da se ja bih rekao ljudi na terenu, a to znači i sve naše jedinice lokalne samouprave kvalitetno pripreme za tu priču. Ono što je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije prepoznalo od samog starta svog funkcioniranja ja bih rekao sa novim ovlastima i odgovornostima, dakle već prošle godine od početka praktički 2012. je orijentacija prema lokalnoj samoupravi. Mi smo rezervirali i poseban fond unutar proračuna koji sufinancira pripremu i provedbu projekata koji se sufinancira iz EU fondova za potrebe jedinica lokalne samouprave. Ja ću vam iznijeti samo nekoliko podataka koji su indikativni u tom smislu što smo u 2012. napravili i što kanimo u 2013. napraviti. Znači negdje ukupno oko 30 milijuna kuna je u tom fondu, a ove godine u ovom proračunu čak 45 milijuna kuna. Od toga imamo nekoliko programa. Prvi je priprema regionalnih projekata. Unutar toga smo zaputili pripremu 32 projekta vrijedna preko 500 milijuna eura. Dakle, mi sufinanciramo pripremu tih projekata. Zatim priprema lokalnih projekata koji su upravo kandidirani i identificiranih preko županijskih agencija na županijskoj razini, gdje je identificirano 64 projekta za koja je namijenjeno 14 milijuna kuna, dakle već raspoređeno za financiranje projektne dokumentacije. Zatim sufinanciranje provedbe gdje smo interventno djelovali u tri ili četiri slučaja prošle godine na razini negdje 5 milijuna kuna. Zatim jačanje ljudskih potencijala. Mi smo u 16 gradova Hrvatske obavili edukacije za pripremu za korištenje EU fondova čime je bilo obuhvaćeno negdje oko 2000 ukupno korisnika te edukacije, a u Gradu Zagrebu u inicijalnoj fazi smo educirali još 2000. Znači, preko 4000 ukupno ljudi je prošlo edukaciju za korištenje fondova. Tu je još, tu su još bespovratna sredstva za poslovnu infrastrukturu koja se realizira u okviru IPARD III C komponente gdje je izravno jedinice lokalne samouprave kandidiraju projekte i koriste ta sredstva, međutim moram naglasiti tu su za sada obuhvaćena samo deset županija koje su najmanje razvijene od 01. 07. u okviru iste te komponente bit će obuhvaćene svih 20 županija i grad Zagreb što znači da će moći kandidirati projekte za lokalnu poslovnu infrastrukturu. Ukupno za sada je u toj stavci rezervirano oko 200 milijuna kuna za realizaciju tih projekata i mi smo sada negdje možda na 60% apsorpcije ukupnoga novca. I tu je nešto što nezaobilazno treba spomenuti a to je da osim Ministarstva regionalnog razvoja čitav niz drugih institucija sudjeluje u pripremi projekata na prostorima jedinicama lokalne samouprave od Ministarstva zaštite okoliša, Ministarstva poljoprivrede i naravno prije svega javnih poduzeća poput Hrvatskih voda kojih gotovo da nema županije jedinice lokalne samouprave a da oni nisu prisutni sa svojim projektima. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani potpredsjedniče Vlade i očitovanje poštovane zastupnice Đurđice Plančić. Hvala lijepa. Sljedeće 22 pitanje i poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Veljku Ostojiću. U zadnje vrijeme pri tom mislim na niz godina svjedoci smo današnjih poduzetnica, naših gospodaraca, daju prigovore zbog visokih poreza i doprinosa da je to eto razlog nekonkurentnosti hrvatskih proizvoda i hrvatskog gospodarstva pa tako i u turizmu. Svjedoci smo bilo da su naši hotelijeri, ugostitelji ja ću reći s pravom upućivali primjedbu da PDV na cijene usluge smještaja, prehrane i pića je potrebno sniziti, na smještaj je snižen prije par godina, a do 1.1. ove godine snižen je PDV i na usluge pružanja hrane i pića kako bi, to je eto doprinos ove Vlade kako bi naš turistički sektor, kako bi naši ugostitelji hotelijeri bili konkurentni kako bi s te osnove s osnove poreza njihove cijene bile više nego što je to u okruženju. Naravno ovih dana, ovih tjedana smo stalno pod medijskim presingom kod toga oko fiskalizacije a zaboravlja se naprosto ovaj moment da istovremeno uz uvođenje fiskalizacije i smanji PDV na piće i hranu. Moje pitanje je gospodine ministre da li je došlo i kako se odrazilo smanjenje PDV-a, da li je došlo dakle do snižavanja cijena usluge, pružanje usluga s pića i hrane u hotelijerstvu i ugostiteljstvu, odnosno da li imaju nakanu do tog doć, kakva su tu očekivanja Ministarstva turizma, hoće li doć do sniženja ili će taj dio koji je trebalo završiti u proračunu ostati u poduzećima u njihovoj kumulaciji ili ostati za njih. Hvala lijepa.
Hvala i vama zastupniče na vaše pitanje. Na vaše pitanje odgovorit će poštovani ministar Veljko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo i gospodo zastupnici. Pitanje konkurentnosti je ključno pitanje i ključni izazov hrvatskog turizma. Točno je, mi smo snizili stopu PDV-a na usluge, ugostiteljske usluge prehrane i pića osim žestokog alkohola na 10%. Neke druge zemlje to su učinile nedavno prije nas kao npr. Francuska, Njemačka ili Švedska i u sve te tri zemlje dogodili su se isti efekti. Prvo došlo je do sniženja općih razina cijena ugostiteljskih usluga, drugo došlo je do većih investicija i treće kao posljedica svega toga i do veće zaposlenosti. Nema nikakvih razloga da se sva ta tri efekta ne dogode i u Hrvatskoj. Vjerujem da znate da je hrvatski turizam odnosno industrija putovanja na međunarodnoj ljestvici konkurentnosti u svjetskim okvirima na 34 mjestu, u Europi na 24 mjestu a među 9 promatranih zemalja Mediterana na 8 mjestu. Naš cilj je do konca ovog mandata da pozitivno pomaknemo Hrvatsku na tim ljestvicama za najmanje deset mjesta što se svjetske razine tiče. Spomenuo sam cijene, spomenuo sam investicije i zaposlenost. Kao prepoznavanje važnosti i dugoročnosti ove mjere privatni investitori su najavili u ovoj godini investicije u turistički sektor gotovo dvostruko više nego što je to bilo prethodne godine. Dakle ove godine očekujemo investicije na razini između dvije i pol i tri milijarde kuna i to jasan pokazatelj da to što je turistički sektor 14 godina uporno tražio i što je sada dobio rezultira jednim od ta tri pokazatelja odnosno efekta investicija. Što se tiče konkretno sniženja cijena, vi znate da se cijene naravno formiraju slobodno, no isto tako postoje pokazatelji i neke konkretne odluke počevši od udruge malih obiteljskih hotela koje je nedavno donijelo odluku o snižavanju cijena domaćih vina i domaćih mineralnih voda za 5,10%. Imam najavu od jedne od najvećih hotelskih kompanija u Hrvatskoj da će sljedećih dana objaviti sniženje cijena za gotovo 50 različitih artikala upravo pokazujući da ne želi da se dogodi ovo o čemu vi pričate, da svi efekti ili većina efekata sniženja stopa PDV-a ostane u akumulaciji. I zaključno sniženje PDV-a je dugoročna mjera, sniženje cijena pri tome nisu prioritet, prioritet su investicije, prioritet je nova zaposlenost. Ja sam siguran da će na srednji i dugi rok taj efekt upravo polučiti većim investiranju u sektoru, većem atraktivnosti sektora i naravno većoj zaposlenošću.
Hvala lijepa ministre. Sljedeće 23.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Željko Sabo. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam predsjednika hrvatske Vlade, ministre i ministrice. Moje pitanje upućujem gospodinu Željku Jovanoviću, ministru vezano za problem obrazovanja u gradu Vukovaru. U gradu Vukovaru naime postoje dvije škole, jedna Osnovna škola Nikole Andrića i Srednja škola Nikole Tesle koje još uvijek nisu obnovljene nakon Domovinskog rata. Poštovani gospodine ministre, vidjeli smo prije nekoliko dana i nekoliko puta putem medija i televizije stanje u tehničkoj školi u gradu Vukovaru, neprimjereni uvjeti i obrazovanje djece koje suviše dugo traje u takvim uvjetima. Vukovarsko-srijemska županija je ponudila zbog obnove škole, prostor za obrazovanje koji je neadekvatan. Roditelji su se organizirali i sa pravom su zabrinuti za zdravlje svoje djece te su jednoglasno na svom sastanku Vijeća roditelja odlučili da djeci ne dozvole daljnji nastavak škole u takvim uvjetima. Moje pitanje je, hoćete li i na koji način omogućiti normalizaciju školovanja djece? Kako možete pomoći da se njihovo obrazovanje odvija u jednim kvalitetnim uvjetima i da u tijeku programa ove školske godine završe školsku godinu na vrijeme? Hvala vam.
Odgovor na vaše zastupničko pitanje dat će poštovani ministar Željko Jovanović. Izvolite poštovani ministre.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Sabo, gradonačelniče Vukovara, jasna mi je vaša briga obzirom da ste u svom mandatu zaista učinili brojne pomake da Vukovar bude grad znanja. Škola Nikola Tesla je jedan ne jedini ali najdrastičniji primjer još jedne specifičnosti hrvatskog ekonomskog-gospodarskog modela koji predstavlja potpunu negaciju javne nabave i svrhe javne nabave jer se pokazalo da kod nas nerijetko najjeftinija ponuda u pravilu postane najskuplja ponuda, a ponekad i nemoguća misija kao što je slučaj sa ovom školom. Kalvarija učenika Tehničke škole Nikola Tesla počela je 2010.godine kada je objavljen postupak javne nabave procijenjene vrijednosti 15 milijuna kuna, a posao je dobila Tvrtka Kera-kameks sa izlicitiranom cijenom radova od 7 milijuna kuna. Dakle procijenjena vrijednost radova 15 milijuna kuna, izlicitirana vrijednost 7 milijuna kuna i rok završetka škole 12 mjeseci. Nakon tih 12 mjeseci škola nije dovršena, tvrtka je otišla u stečaj, propali su brojni podizvođači jer se vjerovalo da će se kroz vantroškovničke radove i troškove bildati cijena i na taj način još jedanput prevariti investitora, a to je bilo Ministarstvo regionalnog razvoja. Nakon toga raspisan je novi natječaj koji je okončan u svibnju 2011.godine, posao je dobila Tvrtka Projekt gradnja i obvezala se da će radovi na školi biti gotovo do početka školske godine 2011.-2012. Međutim i ova tvrtka je zapravo podcijenila radove, prikazala nerealan trošak, upala u teškoće, nije plaćala kooperante i radovi su obustavljeni u listopadu 2011.godine. Nakon toga dodatnim naporima pokušalo se vidjeti što učiniti. Ocijenjeno je da nema smisla raspisivati novi natječaj jer bi to dugo trajalo i pojačanim naporima Ministarstva regionalnog razvoja izvođač se obvezao da će dovršiti školu do 15.siječnja 2013.godine. nažalost, zajedno smo obišli gradilište škole 15.siječnja na dan kada je svečano proslavljena godišnjica mirne reintegracija Vukovara i vidjeli smo da škola nije dovršena. Stoga su roditelji s pravom pokrenuli bojkot jer nisu željeli da njihova djeca pohađaju školu u radničkom domu u kojem su uvjeti apsolutno neprimjereni za školu u 19.a kamoli u 21.stoljeću. Iz tog razloga zajedno sa ministrom regionalnog razvoja potpredsjednikom Vlade Grčićem sazvali smo hitni sastanak 18.siječnja u Vukovaru, sastanak na kojem su bili predstavnici grada, županije, škole, izvođača radova i nadzora i zatražili da nam do 21.siječnja dostave dinamički plan gradnje sa brojem radnika, troškovima i rokovima kada će škola biti dovršena. Istovremeno pokušavali smo naći prikladan smještaj za učenike tehničke škole i dobili smo poziv dekanice Veleučilišta iz Vukovara dr. znanosti Gordane Bujšić i predsjednika Upravnog vijeća veleučilišta u Vukovaru Siniše Kukića koji su ponudili prostorije Veleučilišta u Vukovaru da u narednih mjesec dana učenici tehničke škole mogu na primjeren način pohađati nastavu i osposobiti sve što je potrebno da bi ovu školsku godinu priveli kraju. 21.siječnja održali smo sastanak sa izvođačem koji nas je izvijestio da će uz dinamiku rada ako se bude poštivala na čemu će inzistirati Ministarstvo regionalnog razvoja i Ministarstvo znanosti, obrazovanja, sporta tražeći dnevno izvješće o nastavku radova da bi škola mogla biti gotova do 15.veljače. Jučer sam bio u Vukovaru na roditeljskom sastanku sa 400 roditelja, izložio sam prijedlog da djeca pohađaju u narednih mjesec dana nastavu na Veleučilištu u Vukovaru [[Upadica: Vrijeme ministre.]] i roditelji su sa oduševljenjem prihvatili ovaj prijedlog čime smo riješili problem učenika Tehničke škole Nikola Tesla i na simboličan način spojili Teslu i Ružičku budući Veleučilište u Vukovaru nosi ime Lavoslav Ružička. I ono što je također vrlo bitno na kraju reći da smo sa milijun kuna u proračunu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta osigurali da se pokrenu radovi i na rekonstrukciji Škole Nikola Andrić.
Hvala lijepa. Očitovanje zastupnika Željko Sabo.
Zahvaljujem ministre na odgovoru i na uloženom trudu kako vama, tako i potpredsjedniku Vlade Branku Grčiću jer da nije bilo napora Ministarstvo regionalnog razvoja vjerojatno bi još uvijek bili raspisivani natječaji i tko zna kada bi bila završena obnova škole. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 24.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje je naslovljeno na ministra obrane gospodina Kotromanovića. Iz medija doznajemo kako ste u sklopu mjera štednje odlučili smanjiti broj vojnih kapelana i pomoćnika koji djelatnicima Hrvatske vojske služe mise, drže duhovne vježbe i općenito brinu o njihovom duhovnom zdravlju. Nakon ministra Jovanovića i Matića i vi ste ministre Kotromanoviću postali dio pomno planiranog i sustavnog minoriziranja značaja katoličke crkve u biću hrvatskog naroda i Hrvatske vojske. Molim vas da mi odgovorite koliko će vaše Ministarstvo točno uštedjeti ovom odlukom, koliko će kapelana i pomoćnika dobiti otkaz.
Odgovor na vaše pitanje, poštovani ministar Ante Kotromanović. Izvolite.
Kolega dragi hvala na pitanju i dobro da ste postavili to pitanje. Vidjeli ste u novinama prije neki dan se pojavio jedan tekst ogroman o tome kako mi imamo loše odnose sa našim biskupom i sa kompletnom strukturom i kako će me tužiti Vatikanu za nešto što ne postoji doslovce, što nije istina i to je bila naravno taj dan glavna tema tih novina. Sutra u drugim novinama je sam biskup i glavni vikar su demantirali sve što su pisale te novine, a to znači mi moramo promijeniti pravilnik zato što pravilnik je iz '97. godine, to smo se složili skupa. Mi razgovaramo sa našim biskupom već ima nekoliko mjeseci, imamo svaki mjesec operativni sastanak, razgovaramo i gledamo kako ćemo to najbolje riješiti. Pravilnik je iz '97.godine i on govori tamo još o zdrugovima, zborovima, korpusima i moramo to promijeniti. Mi ne dovodimo u pitanje ugovor sa Svetom Stolicom nimalo i to je naša obveza. Recimo pitali ste me o vojnim kapelanima. U južnoj brigadi u Kninu imamo dva kapelana, to je nepotrebno, to smo se složili, dovoljno je jedan, i sam kapelan Božo dole ako sluša, moj prijatelj koji je bio dugo i meni kapelan u 4.gardijskoj brigadi je za to da imamo jednog kapelana jer dovoljan je jedan. Mi nećemo nikome dati otkaz. Imali smo u Karlovcu nekoliko svećenika koji su imali ugovor o djelu. Znači mi ćemo smanjiti svega za 3 kapelanije u dogovoru sa vikarom, … vikarom Mamićom i sa biskupom Jezerincom. Mislim što se tiče nas nema problema, što se tiče njih nema problema. To je moj odgovor, mogu kasnije i detalje govorit, mogu bilo što, možemo osim ovog pitanja ali mi nemamo problema, mi smo zadovoljni sa suradnjom. Naprotiv imamo dobra iskustva, podržavamo to potpuno i mislimo da je to dobra stvar za Hrvatsku vojsku, za Oružane snage i za Ministarstvo obrane i kažem i uopće ne dovodimo u pitanje ugovor sa Svetom Stolicom. Imali smo jedan razgovor sa nuncijem apostolskim u Ministarstvu obrane prije možda 20-tak dana gdje smo i dogovorili takve sve stvari korak po korak, znači bez lomljenja, bez žurbe. Žao mi je što sad me se na jedan način tu stigmatizira da ja sam nešto protiv katoličke crkve. Naprotiv, ja sam katolik, praktični vjernik, idem u crkvu i mislim da to treba Hrvatskoj vojsci. Hvala.
Hvala i vama ministre. I očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, gospodine ministre ne mogu biti zadovoljan vašim odgovorom, niste mi rekli koliko će to biti kada se svede na tri kapelanije, koliko će ljudi dobiti otkaz od tih 57 sadašnjih koji su zaposlenici Ministarstva obrane. Već je svima nama jasno kako je kao pritajeni komunistički recidiv kod nekih buknula stara mržnja prema religiji, crkvi i njezinim stavovima. Gospodo članovi Vlade, samo se vi smijte, jasno je svakom hrvatskom čovjeku kako vi ignorirate činjenicu da danas u Hrvatskoj živi 87% vjernika katolika. Nama je dobro poznata stara ljevičarska isključivost …/Govornik isključen./… da, to je hrvatska javnost rekla, jasno i glasno da je 87% vjernika katolika u Hrvatskoj i da jasno vidimo kuda vozi vaša razum, kuda …/Govornik isključen./…. Zašto me isključuju predsjedniče? [[Upadica predsjednik: Uključite se.]] Opomenite one koji me isključuju.
Opominjem. Tko vas isključuje nek vas ne isključuje.
Aktualnim medijskim polemikama oko spolnog odgoja potakli ste pravu kršćansku kršćanofobiju i izjave mržnje protiv katoličke crkve. Vjerojatno je i bacanje bombe u predvorje … sjemeništa i … gimnazije u Splitu povezano sa takvim vašim izjavama i odlukama. S pravom se možemo pitati što je sljedeće na redu i jesu li na redu progoni, zatvaranje svećenika, redovnika, biskupa. … /Buka u dvorani./…
Molim vas kolege.
Kao što je to bilo poslije '45. recimo. Kome trebaju sve veće podjele u hrvatskom društvu, kome smeta drugačije mišljenje i sloboda izražavanja? Pitam se osobno da li nakon Stepinca dolazi Jezerinac. … /Buka u dvorani./…
Molim, molim. Ja za sada još uvijek vodim sjednicu Hrvatskog sabora i molim sve kolege koji se ne slažu i imaju pravo se ne slagat ali ne smiju ometat govornika u njegovom stajalištu i zato se u Saboru i različiti ljudi nalaze da bi govorili svoja stajališta, ali da ne bi bili ometani. Hvala vam lijepa. Idemo na sljedeće pitanje. To je 25 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite. Malo tolerancije među sobom.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre, hrvatski poljoprivrednici čekaju da krene najavljena isplata poticaja kao što ste im obećali. Kada se poticaji mogu očekivati i što će biti sa preko 6000 korisnika poticaja koji nisu poticaje dobili jer su porezni dužnici. Pitanje konkretno glasi postoji li način da se i njima isplate poticaji. Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Tihomir Jakovina dat će odgovor na postavljeno pitanje. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega Žagar, samo kratka rekapitulacija. U 2012. godini za proizvodnu 2011. godinu Ministarstvo poljoprivrede isplatilo je za potpore u poljoprivredi, poticanje poljoprivredi i horizontalne mjere 2 milijarde 572 milijuna kuna. Ako tome pribrojimo i sredstva za ruralni razvoj i dugove iz prethodnih razdoblja od 2008., devete, desete ukupno smo isplatili hrvatskim poljoprivrednicima 3 milijarde i 10 milijuna kuna za 2013. godinu, a za plaćanje potpora za proizvodnu 2012. godinu imamo planirano u proračunu 2 milijarde 625 milijuna. Ukupni broj podnositelja zahtjeva za isplatu poticaja u 2012. godini je bio gotovo 110000 korisnika. Od njih 6091 korisnik je imao porezni dug koji je bio veći nego ono što im je trebalo biti uplaćeno nego ono što im je trebalo biti uplaćeno na osnovu potpora. Sa Ministarstvom financija našli smo i uskladili model prijeboja zatvaranja njihovih obveza sa storniranjem, odnosno skidanjem dijela kamata od 30.6.2012. godine kada je bilo vrijeme za isplatu potpora. Na taj način će se zatvoriti i korisnici, krajnji korisnici će dobiti obavijest o tome. Što se tiče potpora za proizvodnu 2012. godinu sukladno najavi i sukladno tome da na ovaj način potvrđujemo i ozbiljnost rada ministarstva, ali i Vlade isplate potpora za proizvodnu 2012. godinu kreću u siječnju ove godine sa ciljem kao što sam napomenuo još jednom povećanja konkurentnosti naših poljoprivrednih proizvođača. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Očitovanje? Ništa. Hvala lijepa. Idemo na sljedeće dvadeset i šesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, ministri i predsjedniče Vlade. Ja ću svoje pitanje postaviti predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. U proteklih godinu dana vlasti Kukuriku koalicije obilježilo je niz negativnih pokazatelja, pozitivne nisam uspio pronaći. Najlošije rezultate ostvarili ste u politici rada i zapošljavanja o čemu svjedoči i 370000 nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Samo u vremenu trajanja aktualnog sata tokom današnjeg dana 5 stotina novih ljudi na Zavodu za zapošljavanje. Kada se od istog broja oduzme naslijeđenih 315000 sa početka vašeg mandata iz prosinca 2011. godine dobiva se kao rezultat vaše politike 55000 novo nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje ili slikovito izraženo čitav jedan grad veličine Karlovca. Čitav jedan grad veličine Karlovca. Prilikom proslave 1. Maja prošle godine u … [[Govornik se ne razumije.]] vi ste izjavili gospodine predsjedniče. Samo čovjek koji radi, koji kući donosi svakog dana kruh taj osjeća samopoštovanje i naš je zadatak da to svakog građaninu omogućimo. Tamo gdje nešto ne stane, gdje nastane prah niknut će novo radno mjesto. Uspoređujući to sa trenutnim stanjem 55000 ljudi hrvatskih građana, čitav jedan grad vaša koalicija ostavila je bez samo poštovanja, bez mogućnosti da donose kruh svojoj kući svakog dana. A tamo gdje je nastao prah od radnih mjesta prah je i ostao. Nije niknulo ništa novo. Moje pitanje vama gospodine predsjedniče imate li nekog hrabrog, pametnog i nadasve sposobnog u Vladi ili više njih koji bi mogli zaustaviti brojčanik koji zbraja nezaposlene na Zavodu za zapošljavanje? Mogu li se nezaposleni uopće nadati nečemu ili im je sudbina Zavod za zapošljavanje. Vi imate sukno i škare. Vi možete odrediti novi smjer, reći odluke, konkretne odluke koje možete donijeti. Recite to danas njima iz ovog Doma.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Odgovor na vaše pitanje koje inače predstavlja jedan vidljiv civilizacijski iskorak u odnosu na prethodno pitanje iz vašeg kluba je da, naravno. Imamo. Pitali ste imamo li ljude. Imamo, to je odgovor. Da, naravno. Jeste li zadovoljni odgovorom? Vjerojatno niste. Niste čuli od mene da se pozivam na trendove koji su bili zabrinjavajući u 2011. godini, rast nezaposlenih je bio konstantan. To je tako. To vam nitko nije stavljao pred lice, nitko vas radi toga nije napadao. Naprosto prihvatili smo se posla uvođenja reda u državne financije, fiskalne konsolidacije i prilagodbe države i gospodarstva na ozbiljnu utakmicu koja nas čeka kada uđemo u EU. Neće biti jednostavno. Dakle, morat ćemo biti u konkurenciji sa najjačima jako dobri. Konkurirati na europskim projektima, osiguravati da naša poduzeća dobiju intelektualno najzahtjevnije poslove na kojima se naravno najviše zarađuje, da budu glavni kontraktori, a ne podizvođači. I na riječkoj pruzi koju je spomenuo kolega Milošević koja inače nije nizinska nego je dolinska. Nizinska pruga je od Zagreba do početka Gorskog kotara, a dalje govorimo o dolinama i planinama. Dolinska pruga od 60 km će pričekati neko vrijeme kada Riječka luka bude na razini Kopra i Trsta. Ali to nema veze sa vašim pitanjem. Na vaše pitanje sam odgovorio da naravno, u svoje suradnike vjerujem. Vjerujem ne samo u njihove dobre namjere jer to nije dovoljno, nego i u njihovo znanje, iskustvo, energiju, obrazovanje. I mislim da je ova Vlada naprosto postigla jednu nezapaljivu masu, nekritičnu masu, nego jedan optimum svih tih kvaliteta. Hoće li se to i kada će se to pretočiti u gospodarski rast od barem preko 1%. Vjerujem da hoće, vjerujem da hoće već u ovoj godini. U državama oko nas situacija je još lošija, a Hrvatska je u nekakvom europskom prosjeku tu negdje. Volio bih da je bolja. Međutim, bez uvođenja reda uz poštivanje ljudskih prava to neće ići i to je politika koju ću provoditi zajedno sa svojim suradnicima i u ovoj godini i u onoj sljedećoj i ne tražim izgovor i rekao sam da hrvatski mentalitet koji je često bio sklon tražiti izgovore i krivce za vlastite probleme tamo gdje smo mi sami problem treba mijenjati, a to ne ide preko noći i mi to radimo, ima sukoba, ima protivljenja, vi ste kritični, neki iz vaših redova su nevjerojatni u optužbama koje čujemo. Ja ću se i dalje zalagati za slobodu govora mada neke stvari koje smo ovdje čuli lagano izlaze iz ovog prostora. To nema veze sa civilizacijom, to naravno nema veze s istinom. Ovdje smo čuli optužbe da planiramo vjerske progone likvidacije ljudi, pa šta je to? Mislite zaista da na takav način možete motivirati neko srce i razum u Hrvatskoj, samo naprijed, samo naprijed. To će naravno kod nekolicine naići na dobar odaziv ali kod normalne većine će izazvati zgražanje i realno govoreći to je za nas i za mene politički dobitak. Međutim ne želim tu vrstu Judinih škuda jer to je prljav novac u političkom smislu.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa nisam zadovoljan gospodine predsjedniče hrvatske Vlade vašim odgovorom jer sam očekivao na vašem mjestu konkretne odgovore i nekakav novi smjer. Da sam na vašem mjestu, a vi ste deseti premjer RH, to je čast, to je odgovornost, najavio bih promjenu smjera ove politike. Gospodine predsjedniče ovo više nije ni neoliberalni kapitalizam o kojem se ovdje često govori, ovo je postao svojevrsni kanibalizam. Da, da, kanibalizam koji izjeda i najzdravije gospodarske subjekte u RH a za milijun i pol ljudi koji žive na rubu siromaštva taj kanibalizam znači da bi mogli završiti u provaliji bankrota i osobne neimaštine. Očekivao sam da ćete najaviti mjere smanjenje poreza, da ćete odustati od ovog agresivnog odnosa prema hrvatskim poduzetnicima, oni stvaraju radna mjesta. Očekivao sam da ćete reć ona najjednostavnija rješenja, da ćete smijeniti ljude koji su vam stvorili ovu vojsku nezaposlenih, dovesti nove i ono najjednostavnije rješenje, očekivao sam da ćete jednostavno donijeti odluku da se isključi taj brojčanik jer on dnevno stvara atmosferu beznađa, depresije, besperspektivnosti i jad. Hvala lijepa.
I Vama. I sljedeće 27. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade RH, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje sam mislio uputiti gospodinu Vrdoljaku, ministru gospodarstva, no kako ga nema pretpostavljam da ću odgovor dobiti od gospođe zamjenice Tamare Obradović Mazal. Vezan je za Dino petrokemiju. Naime Dina je jedno od najsloženijih i najvećih postrojenja petrokemijskih u Hrvatskoj iznimno tehnološki složeno, iznimno skupo postrojenje, zahtjevno postrojenje a proizvod je čisti izvoz. Moje pitanje je, glasi a pogotovo zbog toga što je to i postrojenje iznimno opasno po ljude i okoliš ukoliko ostane bez nadzora, a tamo ljudi drže taj nadzor praktički bez plaće sve ovo vrijeme. Kada će biti nastavljena proizvodnja i kada će radnicima biti isplaćene zaostale plaće? Zahvaljujem.
Odgovor na vaše pitanje, zamjenica ministra gospodarstva. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, gospodine Komadina zahvaljujem na ovom pitanju jer ono na neki način daje prigodu da se napravi retrospektiva onoga što je Vlada učinila i onih preduvjeta koje je Vlada osigurala kako bi investitor govorimo o turskom Caliskanu, zaista ušao kroz žicu u pogon i pokrenuo tu proizvodnju. Odgovor na to pitanje uistinu u ovom trenutku nakon svih obavljenih preduvjeta ovisi jedino o privatnom investitoru. Zašto to govorim? Od prošlog ljeta kada je Vlada osigurala upravo privatnom investitoru jamstvo kao jedan od osnovnih preduvjeta da se dalje krene u razgovor o pokretanju proizvodnje u Dini i ulasku u vlasničke odnose od onda ono što je Vlada na sebe preuzela napraviti ujedno je i u komunikaciji sa privatnim investitorom osiguranje količine električne energije što je nadležno ministarstvo zajedno sa HEP-om uistinu i odradilo. Trenutno se vode i nastojanja da se investitoru odnosno Dini kao postrojenju omogući i povoljniji plin koji je nužan energent da bi se pokrenula odnosno održala proizvodnja na zadovoljavajućoj razini. Isto tako poznata je namjera i to je jedan od strateških projekata vezan za zemljište koje se nalazi na toj lokaciji koje je determinirano za budući … [[Govornik se ne razumije…]] terminal i jasno poznata je nakana i namjera HEP-a koja je i za tu potrebu osiguralo i sudske procjenitelje za zemljište da preuzme to zemljište a naravno na upravi društva je da raspodjelom tog novca osigura i to je ono što je primarno bila i potpora samog HEP-a i Vlade da se osiguraju primarno radnička potraživanja i zaostale plaće. Međutim upravo govoreći o zaostalim plaćama i potraživanjima prema radnicima, ja moram podsjetiti da je novi investitor dakle turski Caliskan dakle formirao svoju upravu. Ta uprava je dala radnicima nalog da pripreme proizvodnju u Dini što su oni i učinili. Mi smo prije jedno tjedan dana primili predstavnike radnika upravo Dine koji su izrazili zapravo nezadovoljstvom sa načinom na koji se trenutno odvija njihov rad u Dini na pripremi upravo te proizvodnje. Radi se o tekućim poslovima za što im se mora isplatiti plaća. Mi sad nažalost već govorimo i o obvezi sadašnje uprave koju je formirao novi investitor da ne podmiruje obveze prema radnicama za tekuće poslove, pripreme proizvodnje kako bi do nje upravo i došlo. I kao što znate vremenski i vezano za naše jamstvo početak proizvodnje je vremenski uvjetovan i zadan. Mi ćemo tek krajem ovog mjeseca imati zapravo jasnu namjeru, jasnu sliku, viziju privatnog investitora kojem smo osigurali dakle navedene preduvjete od struje, do razgovora u ovom trenutku koje vodimo sa postojećim vjerovnicima upravo kako bismo turskom investitoru omogućili nastavak odnosno održavanje proizvodnje. U ovom trenutku kolokvijalno se može reći da je lopta u terenu turskog investitora jer on do kraja ovog mjeseca sa svim ovim već ispunjenim preduvjetima koje je Vlada i resorno ministarstvo zajedno sa Ministarstvom financija preuzelo na sebe on jednostavno mora proći kroz žicu pogona i stisnuti gumb. Vlada umjesto njega osim što je osigurala preduvjete taj gumb to dugme pokretanja proizvodnje fizički napraviti ne može. Zahvaljujem.
Hvala. Bio je to odgovor zamjenice ministra poštovane Tamare Obradović Mazal, a očitovanje poštovanog zastupnika Zlatka Komadine.
Želim samo napomenuti da se radi o postrojenju koje se ne može i ne smije ostaviti bez nadzora, bez minimuma sirovine i minimuma energenata i energije. Ali radi se o iznimno skupom postrojenju i o čistom izvozu koje se ne može ostaviti ni bez aktivne uloge ministarstva pa vjerujem da će Vlada učiniti sve da do te proizvodnje u konačnosti stvarno i dođe. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 28.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ilija Filipović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja moje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Ovim pitanjem isključujem svaku primisao o nakani bilo kakvog utjecaja na programsku ili uređivačku samostalnost našeg javnog emitera ali demokratska javnost RH i iseljena Hrvatska, Hrvati izvan RH, medijski brojni djelatnici uvjeren sam željno očekuju dakle zainteresirani su čuti koje mjere će Vlada RH poduzeti kako bi barem ublažila nabujali gnjev cijele iseljene Hrvatske zbog čina ukidanja Emisije "Slika Hrvatske" i zbog čega smo proteklih dana svjedočili javnom linču i degradaciji novinarke Vidović-Krišto ali bez uvjerljivih argumenata. A vama predsjedniče Vlade nije nepoznato da Vlada RH plaća proizvodnju programskog kanala "Slika Hrvatske" i njegovo emitiranje za Hrvate diljem Hrvatske. Međutim na području Amerike, Australije i Novog Zelanda kanal je kodiran, k tomu je i ugovor sa HRT-om za održanje ovog programskog kanala istekao. Nije li to nepošteno prema hrvatskoj dijaspori? Nastavno, kako možete objasniti hrvatskoj javnosti discipliniranje javne riječi kao i određenog ne malog broja novinara i urednika na javnoj HRT-u jer nitko ne može vjerovati da se cenzure i smjene unutar HRT-a događaju bez utjecaja vlasti? Na kraju, prenosim vam zabrinutost glavnog tajnika Hrvatskog svjetskog kongresa gospodina Stjepana Asića koji se pita citiram: "Jeli ukidanje emisije "Slika Hrvatske" u duhu toliko naglašene strategije za Hrvate izvan RH, Zakona o odnosima RH prema Hrvatima izvan RH i nedavno utemeljenog Ureda za Hrvate izvan RH. Smatram da bi ovo pitanje trebalo pokrenuti u Saboru". Evo ja sam to upravo učinio, a očekujem razložan odgovor na ovo složeno i vrlo ozbiljno pitanje koje sam iznio. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na vaše pitanje predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega, drago mi je da ste se tako suptilno ogradili od vlastitog pitanja. To je dobro jer kao što se vi ograđujete tako se i ja ograđujem od odgovornosti utjecaja na uređivačku politiku HRT-a. Ne znam. Znam kao gledatelj. Inače ovo što čujem nisam do sada pročitao ni u jednim pisanim ni u jednom pisanom sredstvu priopćavanja to da bi mi vršili pritisak i utjecaj na uređivačku politiku i kadrovsku politiku konkretno u Informativnom programu jer sve što vas zanima Informativni program jer nismo. Tretman Hrvatske televizije vas i nas je po meni podjednak. Katkad ne baš najprofesionalniji. Meni recimo kao gledatelja brine činjenica da netko nakon par godina staža može postati voditelje najzahtjevnije uređivačke forme pa se onda vratiti na granični prijelaz, pa tako lijevo, desno. Toga nema na BBC-u i na CNN-u. dakle status se gradi godinama i kada ga se stekne onda on traje neko vrijeme ako ne dođe do neke velike greške. U tom smislu čisto kao promatrač bez spominjanja imena sam eto u menadžerskom smislu nije mi to jasno. Ali to je moje opažanje i s tim veze nemam i veze neću imati. Što se tiče emisije za dijasporu ono što ja znam ali iz medija jer sa ravnateljem televizije niti se čujem, niti se vidim, niti razgovaram. Imao sam jedan jedini sastanak s njim kada je izabran, ni prije toga ni nakon toga nikad i neću. Možemo razgovarati eventualno o financijama ali o programu, Informativnom programu nećemo razgovarati. Svoj stav zadržavam za sebe. Rekao sam vam dio svog stava, a kao gledatelj koji nije pratio tu emisiju nego sam je možda vidio jednom ili dva puta ja sam shvatio da ako je bilo razloga za suspenziju novinarke onda o tome odlučuje onaj tko je nadležan. To nije prva suspenzija nije ni zadnja suspenzija. Ono što mi se čini da je utvrđeno prvo da to nije tema koja je od direktnog značaja za dijasporu, to je moje mišljenje, ali to ne znači da na temelju toga možete suspendirati novinara, po meni ne. Ono što mi se također dalje čini je da je tamo prikazan jedan dokumentarni film bez autorskih prava, što je ozbiljan profesionalni prekršaj. Radilo se o najboljem filmu ili običnom trećerazrednom pamfletu kakvih se u Americi radi stotine i gdje se dovodi u pitanje vjerodostojnost jedne klinike koja spada među vrh američke akademske zajednice. Ali imate i takvih dokumentaraca u Americi ali ga ne možete prikazivati na HTV-u ako nemate autorska prava kojih nije bilo. Ovdje govorim o formi, dakle da sam menadžer preispitao bih odgovornost osobe koja je to tako radila. U sadržaj ne ulazim, dakle ni prva ni zadnja suspenzija. Nisam se bavio i neću se baviti uređivačkom politikom na HTV-u. postoje i druge televizije u broadcastingu dakle u emitiranju u frekvencijama. One se trude i konkuriraju HTV-u u borbi za naklonost gledatelja. Bio bih sretan da je više kvalitetnog programa, bio bih sretan da je više profesionalnosti jer to je zahtjevan i težak posao. Kažem čudi me da se karijere tako brzo dižu i tako brzo propadaju, to nije zdravo, to govori o sustavu ali tako je kako je, ja na to ponavljam još jednom dosadno, nemam utjecaja, a nemaju ni moji suradnici jer bih ja znao za to i intervenirao bi.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Ilije Filipovića.
Ja se moram očitovati, dakle ja sam očekivao ipak malo konkretniji odgovor. O vašem odgovoru sudit će i medijski djelatnici na HRT-u jer oni ne vole niti tutorstvo niti mentorstvo niti političke komesare. Ako to niste bili vi netko drugi jest, a vjerujem da će se o tome očitovati naša dijaspora jer u krajnjoj liniji i Vlada Republike Hrvatske i svi mi ovdje smo slika Hrvatske.
Hvala lijepa. Sljedeće 29 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite poštovana zastupnice.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje postavit ću ministru Marasu, a odnosi se na poslovanje slobodne zone Varaždin nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Naime, nakon brojnih pokušaja tvrtki slobodne zone, kao i nekoliko sastanaka održanih u vašem Ministarstvu mi još uvijek nemamo nažalost točno definiran status slobodne zone nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. To je svakako briga svih 15 slobodnih zona u Hrvatskoj, a eto ja ovdje posebno govorim o slobodnoj zoni Varaždin koja zapošljavanja 3200 ljudi, u kojoj djeluje 17 tvrtki, koja ima preko 2,5 milijarde kuna prihoda godišnjih i ima takav udio u izvozu da Varaždinsku županiju stavlja na drugo, odnosno treće mjesto ovisno o godini u Republici Hrvatskoj. I zbog toga dakle pitanje od iznimne važnosti, 1.7. je blizu i tvrtke svakako moraju imati saznanja kakav će biti njihov status kako bi se mogle na vrijeme i kvalitetno za to pripremiti. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Gordan Maras.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, hvala vam na ovom pitanju. Vaše pitanje je usmjereno prema tome da Hrvatska ulazi na zajedničko tržište Europske unije i da smo mi u ovom trenutku u Hrvatskoj praktički sa 13 slobodnih zona u kojoj funkcionira preko 200 poduzetnika i 7000 zaposlenih i gdje se ostvaruje preko 4 milijarde kuna prihoda i normalno da hrvatska Vlada mora voditi računa da će se neki uvjeti na tržištu promijeniti. Mi ulazimo u Europsku uniju i 68% robne razmjene Hrvatske se odvija sa zemljama članicama Europske unije i sve te naravno tvrtke koje rade u slobodnim zonama imale su jako puno izvoza u te zemlje članice i tu će određeni porezni, ja bih rekao i carinski poticaji odnosno bolja pozicija koju su imali u proteklom razdoblju nestati, ali sa druge strane otvorit će se mnogo šansi koje do jučer nisu imali. Primjerice, ulaskom Hrvatske u Europsku uniju 42% hrvatskih tvrtki će imati direktne financijske koristi. Ja ću ovdje samo navesti jedan podatak koji se odnosi na Republiku Sloveniju, dosta je aktualna ovih dana rasprava oko odnosa sa Republikom Slovenijom ali ovo je jedan podatak koji jako pomaže hrvatskom gospodarstvu. Samo od troškova špedicija i carina koje smo plasirali robu u Republiku Sloveniju imat ćemo 160 milijuna eura manje troškove u godini kada uđemo u Europsku uniju. Znači naše tvrtke će biti samo priliko izvoza u Sloveniju 160 milijuna eura konkurentnije, da ne govorim onda o zemljama kao što su Italija, Njemačka, Austrija i koji će to biti benefiti upravo i za ove tvrtke koje posluju u ovoj zoni koju ste maloprije spomenuli, a to je sigurno najveća slobodna zona u Hrvatskoj, to je 3500 skoro zaposlenih, to je preko 2 milijarde kuna prihoda i 90% izvoza i normalno da mi vodimo računa o tome i da ćemo uskoro predložiti izmjene Zakona o slobodnim zonama koje će biti ja bih rekao ono najviše što možemo napraviti u okviru EU zakonodavstva. Ono što je još bitno reći, bitno je reći da u okviru Europske unije ima sve skupa 74 zone pa je malo nelogično da će u Hrvatskoj imati 13, inače bi mi bili vjerojatno rekorder po slobodnim zonama u cijeloj Europskoj uniji. Normalno da će se jedan dio slobodnih zona smanjiti i više neće imati tu funkciju koju su imali prije, ali otvaranjem tržišta kao što su Rusija, Kina i drugih velikih tržišta vjerojatno će ove velike zone imati također vrlo značajnu ulogu u budućnosti. Generalna poruka hrvatskim poduzetnicima od ulaska i onima koji posluju u slobodnim zonama, od ulaska u Europsku uniju imat će puno veće benefite od onog što bi eventualno mogli izgubiti tim ulaskom. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama ministre. I očitovanje poštovane zastupnice Natalije Martinčević. Izvolite.
Evo najljepše se zahvaljujem na odgovoru. Svakako da smo svjesni da će ulazak Hrvatske u Europsku uniju donijeti puno pozitivnih promjena našim poduzetnicima i dobro da ste spomenuli da u okviru u Europske unije postoje slobodne zone koje su zadržale određene benefite koje slobodne zone imaju. Ja mislim da bi se o tom na taj način trebalo razmišljat i u tom smislu djelovati, da se pokušamo izboriti bar za one glavne i vodeće zone u okviru Hrvatske, da se zadrži taj status da oni mogu nastaviti poslovati u ovom obliku i ostvarivati benefite, obzirom da je u slobodnu zonu konkretno Varaždin uloženo preko 130 milijuna eura od poduzetnika i investitora koji svakako očekuju naravno da će im se neka prava i povlastice koje su imale u slobodnim zonama moći nastaviti koristiti nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Hvala.
Hvala i vama. 30 zastupničko pitanje u današnjem prijepodnevu i poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Predsjedniče Vlade sa članovima. Moje pitanje je bilo namijenjeno ministru Vrdoljaku, s obzirom da njega nema onda upućujem zamjenici Tamari Obradović-Mazal. Petrokemija Kutina je trgovačko društvo od posebnog državnog interesa. Državni ured za upravljanje državnom imovinom predložio je Vladi odluku kojom se kako kaže predstavnik ureda reže broj tvrtki od državnog interesa. Jedan od rezanih tvrtki je Petrokemija Kutina. Svjesni ste da pokretanje postupka privatizacije bi bilo kršenje Zakona o upravljanju državnom imovinom s obzirom da taj zakon predviđa donošenje Strategije o upravljanju državnom imovinom koju donosi ovaj Sabor na prijedlog Vlade. Ukoliko krenete s tim uzimate si kao Vlada za pravo da ste iznad zakona koji vrijede u ovoj državi, a usput budi rečeno privatizacijom Petrokemije stvarate pretpostavke za scenarij da se u Petrokemiji obustavi proizvodnja i da Petrokemija postane u stvari pakirnica proizvoda uvezenih iz drugih država primjerice Rusije. Zatim dovodite u pitanje cijene umjetnih gnojiva na hrvatskom tržištu što će bit direktan udar i na selo i na seljake, povećat će se sigurno i broj nezaposlenih samim tim što će ako Petrokemija postane pakirnica tuđih proizvoda znatan broj sadašnjih zaposlenih radnika bit višak, a taj novac koji možete eventualno ostvarit od prodaje možete samo jednokratno iskoristiti. Hoće li se ponovit scenarij iz Siska i prodaja Željezare Sisak čija su postrojenja prevezena u SAD i Meksiko i tamo na tim istim postrojenjima nastavljena proizvodnja što sad ispada da se njima isplati nama se ne isplati. Potez kojim se svojevremeno hvalili članovi Vlade između ostalog i premijer o ukidanju [[Upadica predsjednik: Vrijeme poštovani zastupniče. Postavite pitanje.]] anti dampinških carina se pokazao kao besmisleni s obzirom da je tehnologija za proizvodnju cijevi izvezena. I onda moje pitanje glasi vezano za Petrokemiju. Zašto prodaju Petrokemije planirate kršeći zakon koji sam naveo i na koji način namjeravate kupca prisiliti da nastavi proizvodnju odnosno da od Petrokemije ne napravi pakirnicu tuđih proizvoda?
Hvala lijepa. Odgovor na vaše pitanje zamjenica ministra, poštovana Tamara Obradović Mazal. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Novak, hvala na vašem pitanju međutim ja u startu moram reći da ćete vi biti nezadovoljni sa mojim odgovorom obzirom da se radi o pitanju koje je postavljeno dosta hipotetski vezano za budućnost. Mislim da ste spomenuli ulogu kupca kojeg u ovom trenutku čijeg identiteta zapravo evo ja osobno nisam niti svjesna. Naime, mi ne vodimo razgovore o prodaji Petrokemije. Mislim da nismo upoznati niti sa potencijalnim kupcem. U ovom trenutku na stolu privatizacija da li parcijalno, da li cjelovita vezana za Petrokemiju nije tema na našim stolovima. Ono o čemu ja mogu govoriti s obzirom da ste spomenuli i cijenu energenata, ali i cijenu umjetnih gnojiva mogu vam reći ono što se dogodilo, ono što je napravljeno i realizirano. Vrlo je teško dati jedan špekulativan pro futuro odgovor i zato napominjem vi sa mojim odgovorom nećete biti zadovoljni obzirom da tema privatizacije nije na našim stolovima. Ako jednom i bude ona neće biti vođena tajnim postupkom, ona će biti ako se dogodi, kada se dogodi bit će javna, bit će transparentna, bit će svakako obavljena na način da se prihodovna strana obavi ali to nije danas. I na današnji dan na vaše pitanje je vrlo teško odgovoriti. Dopustite mi da kažem par riječi o onome što se uistinu dogodilo. Primjerice jedna pozitivna stvar za Petrokemiju, ali i za korisnike proizvoda Petrokemije. Spomenuli ste cijenu umjetnih goriva. Na tu cijenu će definitivno imati utjecaj ugovor kojeg je Petrokemija sklopila sa novim dobavljačem plina gdje za 20% za 130 milijuna kubnih metara ruši samu cijenu po tisuću metara kubnih samog plina. Složit ćete se sa mnom da smanjena cijena energenta koji je u krajnjem outputu cijene primjerice umjetnih gnojiva itekako ima efekta. Dopustite samo da naglasim koja je to razlika. 2 kune i 89 lipa po metru kubnom, a za ovih srušenih 20% to je 2 kune 29 kuna po kubnom metru. Vjerujem da je to dobra priča za Petrokemiju i vjerujem da je to dobar učinak na krajnji proizvod Petrokemije koji ste i sami spomenuli kao što je cijena umjetnog gnojiva. Isto tako, dopustite mi s obzirom na vaše pitanje ipak jedan mali segment iz samih razgovora koje smo netom i vodili sa sindikatom prisutnim u Petrokemiji. Naime, nakon niza obavljenih i konzultacija i razgovora vrlo otvorenih, vrlo konstruktivnih. Dopustite da kažem kako zahvaljujući se i na izjavama i na vrlo jasnim pozicijama Vlade kroz ured, kroz moje ministarstvo koje ste spomenuli kako citiram zaključujemo kako u ovom trenutku ne postoji izravna opasnost od daljnje privatizacije Petrokemije obustavljamo svoje aktivnosti do daljnjega, izražavamo zadovoljstvo vašom reakcijom i posebno vašim javnim izjavama po pitanju daljnje privatizacije Petrokemije. Zahvaljujemo se na mogućnosti koju ste nam pružili da izravno i iskreno razmijenimo razmišljanja o budućnosti Petrokemije potpis Stožer za obranu Petrokemije. Dakle, uz još jednom ispriku što pro futuro hipotetski ne mogu odgovoriti na pitanje. Zahvaljujem na vašem pitanju i nadam se da ste barem zadovoljni sa sadržajem onoga što je de facto u međuvremenu i učinjeno.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Mladena Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ako Državni ured za upravljanje državnom imovinom nešto objavi kao svoju informaciju, kao svoj prijedlog odluke Vladi onda ja ne mogu vjerovati da je takav muk između Vlade i državnog ureda. Ali dobro, ali ako vi kažete da je to tako onda ajmo reć da je. Pitanje je nije bilo što ćete sa određenim kupcem dogovorit oko nastavka proizvodnje, jer činjenica je da u Željezari Sisak se dogovorilo nešto pa od proizvodnje nema ništa. Čisto vas pitam koji mehanizam možete upotrijebiti da budućeg kupca obvežete da nastavi proizvodnju samim tim i zadržavanje radnih mjesta ali ipak bih vas molio i pismeni odgovor.
Hvala lijepa. Sljedeće 31. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Svoje pitanje upućujem ministru hrvatskih branitelja, gospodinu Matiću. Prije i tijekom rasprave o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja upozorio sam vas, a sada vas pitam, što ste učinili ili što čete učiniti kada je u pitanju hrvatski branitelj Predrag Matić Fred koji u knjizi ništa lažno napominje i piše da je u Hrvatsku vojsku stupio 3. rujna 1991. godine a u jedinstvenom registru hrvatskih branitelj stoji podatak da je gospodin Fred Matić u Hrvatskoj vojsci od 15. 6. 1991. godine, dakle dva i pol mjeseca se vodi u registru a za to vrijeme gospodin Matić nije ovaj bio pripadnik Hrvatske vojske, dapače bio je na ljetovanju u Crikvenici i je li u redu gospodine ministre da netko tko je ljetovao dok su hrvatski branitelji ratovali ima pravo na bodove u fondu hrvatskih branitelja i hoćete li tražiti prvo da se ispravi da se ispravi ta netočnost u samom registru i drugo hoćete li tražiti da branitelj Fred Matić vrati bodove koje je dobio za udjele u fondu koji mu očigledno ne pripadaju.
Hvala lijepa. Odgovor na vaše zastupničko pitanje, poštovani ministar branitelja Fred Matić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi zastupnici i zastupnice. Uvijek me oduševljavaju pitanja koja mi postavlja gospodin Tomislav Ivić jer nakon toga pratim popularnost ministara u hrvatskoj Vladi i zahvaljujem mu na svakom njezinom pitanju pa ćemo i poslije ovoga pitanja vidjeti odgovor. Dakle, ono što je u startu vama problematično to bi trebali postaviti pitanje predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću jer očito ste vi trebali imenovati vi nekoga za ministra tipa Ramba, tipa kneza Domagoja ili bilo čega. Međutim on se izgleda odlučio za opciju kakvi su neki bili ministri prije njega, dobar je. Fred je mila majka za neke. Dakle, gospodine Iviću hvala vam što, nažalost ne znam jel ste ponijeli moju knjigu da me još jedanput reklamirate u vašem pitanju. Dakle, pogledajte knjigu, niste je dobro pročitali, slijedi dva, znači nisi dobro pročitao, pročitajte molim vas još jedanput. Dakle, ja vjerojatno nakon što sam se borio za ovu državu i što sam devet mjeseci proveo u logoru vjerojatno nisam zdrav kao neki što sjede ovdje među vama. Ali ne vjerujem da sam baš tolika budala i toliki luđak da inzistiram da se prvo moje provjeri da se moje provjeri sve, provjeri svi oni moji dani, ako ste bili a nažalost niste bili na objavi registra, prvi objavljeni registar, prvo ime koje je objavljeno i na to sam jako ponosan je moje ime, moja malenkost. Drugo, pogledajte, čitam tamo neke novine baš vaše, kažu da su vaše novine, Hrvatski list koji objavljuje nekakve stvari o meni i pogledao sam u neke komentare na internetu i vidio sam jedan pametan. Kaže: "pa dobro tko je taj Matić. Stalo se na kraj jednom Sanaderu, stalo se i nekim drugim zvjerkama na kraj, tko je taj Matić da se njemu ne može stati na kraj?" Pazite, ja nisam član niti stranke da bi me možda stranka zaštitila, možete mi stati na kraj. Nadam se da mi nećete stati na kraj kao što ste stali Igoru Rađenoviću, Dušanu Miljušu ili supruzi gradonačelnika Sabe, nadam se da nećete na taj način, nadam se da nećete. Ali evo kao osoba koja sam postala poznata postavljaju mi razna pitanja. Molim vas, ne čujete dobro, čut ćete. Dakle, izvolite još jedan put, pitali su me kažu sad kad si ministar svašta te pitaju. Pitali su me uostalom koji je najbolji toaletni papir u RH. Ja sam rekao Paloma, teta Violeta i Hrvatski list s tim što sam ih prevario zbog Hrvatskih lista, vjerujte probo sam, ostali su crni prsti, da ne govorim za onaj drugi dio tijela koji se ne vidi, on ostaje još crniji. Gospodine Iviću, slobodno provjerite ovdje javno po milijunti put mogu vam isto tako reći gospodine Iviću da sam i za vas čuo da ste primljeni u Hrvatsku vojsku i da imate više dana nego general Glavaš koji vas je primio u Hrvatsku vojsku. Međutim kako je ovdje poznato i popularno za sve one koji su bili u bivšem savezu komunista pa poslije su se prešaltali u neke druge stranke onda kažu da su podrivali sustav iznutra, tako i vi koji ste predavali obranu i zaštitu a dok vam se vodi da ste u Hrvatskoj vojsci, vjerojatno ste pripremali mladu hrvatsku vojsku za predstojeći rad. Hvala vam lijepa.
Ja vas lijepo molim jednu stvar da ponovim. Ni pitanje, ni odgovori nemaju smisla ako su upućeni samo ministru ili zastupniku. Dakle vrlo važno je da omogućimo da ljudi govore a da birači čuju, prva stvar. I imate pravo negodovati i poslije i prije. Drugo mislim da je zaista usporedba koju je ministar okoristio neprimjerena za Hrvatski sabor bezobzira na pitanje koje je bilo osobno notirano, moramo moći snage i čuti pitanja koja se odnose na nas osobno. A sada molim očitovanje zastupnika Tomislava Ivić.
Naravno da nisam zadovoljan vašim odgovorom gospodine Matiću jer odgovora nije ni bilo. Ja sam vas pitao o činjenicama koje vi uporno izbjegavate odgovoriti i očigledno da se upravo vi ponašate u skladu sa onom nečujem, nečujem, ali ću vam odgovoriti, jer ili pitanje niste čuli ili ga niste razumjeli ali odgovor ste dali, ali odgovor ravan nula. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Još jedanput molim sve kolegice i kolege Tražite pisani odgovor. To je uredu. Molim da Aktualno prijepodne ne koristimo za sebe nego da bi građani čuli nas, naša pitanja i naše odgovore, to je smisao Aktualnog prijepodneva. Hvala lijepa. Sljedeće 32.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade svoje pitanje postavit ću vama i naravno ovo pitanje je u interesu svih građana RH. Krajem prošle godine u Varaždinu je uhićen Duško Paripović direktor Meteor grupe koja je upravljala s više od 60% objekata izgrađenih prema modelu javno-privatnog partnerstva u Varaždinskoj županiji dok je na čelu te županije bio Radimir Čačić. Provedeno je preko 26 projekata po tom modelu u kojima je ukupna obveza županije, općina, gradova preko milijardu kuna. S obzirom da su ugovori o javno-privatnom partnerstvu zaštićeni klauzulom tajnosti, ne znam da li to znate, pitam zar je to moguće kod trošenja proračunskih sredstava i na kakav to transparentan način Vlada raspoređuje i kontrolira sredstva? Pitam, jeli moguće konačno da šira javnost dobije na uvid sadržaj tih ugovora? Ovo je važnije i stoga ako znamo da je upravo vaša Vlada gospodine predsjedniče Vlade kod donošenja proračuna RH za ovu godinu svojim amandmanom na prijedlog proračuna osigurala 23 milijuna kuna za sufinanciranje obveza po modelu JPP-a u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji. Vlada je među ostalim nadam se da to znate uzela novac i sa stavke Ministarstva zdravlja, stavke za liječenje malignih bolesti kako bi sanirala dio tih dugova. Vlada RH daje novac poreznih obveznika, svih nas i onog u Dubrovniku, i onog u Čakovcu, i onog u Varaždinu, a porezni obveznici ne znaju u što se troši. Jeli doista JPP po vašem modelu ili po modelu vaših koalicijskih partnera o kojima se ovdje radi doista preveden kao što to u Varaždinu, Koprivnici govore javno-privatna pljačka? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na vaše zastupničko pitanje poštovani Zoran Milanović predsjednik hrvatske Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Pokušavam se sjetiti jeste li postavili jedno pitanje koje nije iz crne kronike, ikad. Mislim da niste nijedno. Ali to je vaše pravo. Dakle sada me bombardirate sa podacima koji su mi nepoznati. Ne znam. Dakle trebao bih vam vjerovati ali nemam dobro iskustvo kada su u pitanju zastupnici s desne strane. Kada god vjerujem prevarim se, a često sam sklon vjerovati, malo sam naivan. Provjerit ću to što ste vi rekli, dobit ćete sigurno pisani odgovor. To je što se tiče činjenica koje očito znate jel imate takve kanale informacija, ja to ne znam. Znam nešto o tome kako se provodi javno-privatno partnerstvo u Koprivnici i Varaždinu uspješno. Projekti su vidljivi, rezultati su tu. Mogu vam reći zašto je Varaždinskoj županiji odobreno 20 ili 30 milijuna kuna za prijevoz učenika u srednjoj školi, zato jer su to oni financirali ranije sami. Koliko zakonito, pretpostavljam zakonito ali detalje ne znam, o tome ne mogu govoriti. A kada smo to već dali svima drugima, a ovo od početka onda je to omogućeno i Varaždinskoj županiji. Po meni je to fer, to je fer odnos. Pričali smo jako puno o obaveznom školovanju u Hrvatskoj, o tome da to bude ustavna kategorija, međutim znate ta priča prestaje onog trenutka kada roditelji moraju iskeširati 700 ili 800 kuna po djetetu da bi išlo u srednju školu ili gimnaziju 10 ili 15km od mjesta stanovanja, a ne živi u centru Zagreba ili u Novom Zagrebu. I na tome radimo dakle to je cilj i to je politika ove Vlade. I zato je ove godine u proračunu odvojeno malo manje od 300 milijuna kuna baš za tu svrhu. Jeli tu netko napravio grešku u koracima negdje tamo u Hrvatskoj? Tko je taj? Kako se zove? Nisam nikad čuo za gospodina, to mene možete pitati, naravno, ali od mene odgovor ne očekujete. Možete pitati svašta ali o vašem pitanju ovisi hoću li moći dati relevantan odgovor istog trenutka. Isto tako i vaš prethodnih može pitati ratnog heroja koji je proveo 9 mjeseci sa one strane granice i može ga trzati jel bio mjesec dana ranije ili mjesec dana kasnije u Hrvatskoj vojsci ali je bio na način koji bi ljudi trebali poštivati. Dakle sve ovisi o pitanju, ne morate poštivati, možete se s tim sprdati, rugati i govoriti da ste veliki domoljubi i da volite Hrvatsku. tako pljunuti na jednog čovjeka. Odgovor drukčiji ne možete dobiti. Dakle vaše pitanje je bilo detaljno, o detaljima koji su meni nepoznati i takve stvari će mi u pravilu biti nepoznate jer takav mikromenadžer nisam. Informacije imate iz crne kronike i ako je netko kriv ako je netko prekršio zakon ako je netko otuđio novac taj će odgovarati, vjerujem da će odgovarati. Ne mogu reći 100% jer o tome zadnju riječ nemam ja ali će odgovarati. A što se tiče naše politike i naših namjera one su vrlo jasne i transparentne, dakle besplatan prijevoz odnosno da se mogućnost da se djeca koja ne žive u centru grada, ne žive blizu gimnazije ili srednje škole, tehničke škole prevezu do tamo i da ih to ne košta ništa. To je politika ove Vlade i za to smo pomogli svima pa i Varaždinskoj županiji koja je to plaćala sama. O detaljima ne znam i o detaljima govoriti ne mogu. Hvala vam.
Hvala i vama. Očitovanje poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa. A čujte gospon predsjednik Vlade nejte se srditi rekli bi moji Međimurci ili Varaždinci, ali vi biste morali znati što ste napisali u amandmanu vlade. Meni se tako čini da ovaj amandman Vlade služi za pokriće zatvorskih troškova. Oprostite, proračun je javni, a troškovi i ukradena dobit i ugovori tajni. Pitala sam vas hoće li ugovori postati javni? Pitanje je bilo vrlo jasno. Ako ne znate gdje to piše, ovdje, amandmani Vlade. Molim vas da pogledate, mogu vam to i dati. I nimalo obećavajuće ovo nije ako ovakav model namjeravate tajnim ugovorima implementirati u buduće investicije koje su nažalost samo na papiru. A sudeći po vašim odgovorima tijekom čitavog prijepodneva nažalost nema ni malo optimizma, nema nijednog odgovora na pitanje kako ćete smanjiti nezaposlenost, kako povećati gospodarski rast te kako ćete pokrenuti investicije. Jednako tako budite oprezni da model javno privatnog partnerstva se ne pretvori u projekte Milanovićevih 21. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće 33 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade i gospodo ministri. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče, rezultati 20 najvećih državnih tvrtki u prvih 9 mjeseci prošle godine ukazuju da je poslovanje bilo negativno i da je iskazan gubitak od 257 milijuna kuna što je za 835 milijuna kuna lošiji rezultat nego za isto razdoblje za prvih 9 mjeseci 2011. godine. Inače tih 835 milijuna kuna vrijednost je polovice Pelješkog mosta od kojega ste odustali zbog toga što navodno za njega nemate sredstava. Kao primjer koji najbolje svjedoči o nesposobnosti uprava i menadžmenta javnih tvrtki možda je primjer HEP-a koji je u tom istom razdoblju 9 mjeseci prošle godine iskazala gubitak od 204 milijuna kuna, a za usporedbu godinu dana prije je HEP poslovao sa 412 milijuna kuna dobiti i pri tome se prošle godine još dodatno zadužio milijardu i 700 milijuna kuna, a vaša je Vlada tom HEP-u dala suglasnost da poveća cijenu električne struje za 20%. Također ste tijekom prošle godine najavljivali i industrijski tsunami koji bi trebao preplaviti Hrvatsku, a koji tsunami je trebao biti vođen uglavnom od ovih istih menadžera u javnim poduzećima koji su ostvarili katastrofalan rezultat u prošloj, odnosno za prvih 9 mjeseci prošle godine. Moje bi pitanje gospodine predsjedniče bilo, predstavljaju li ovi podaci pored i drugih podataka koji govore o katastrofalnom stanju u Hrvatskoj dakle i pad standarda, pad bdp-a za gotovo 2%, pad proizvodnje, pad potrošnje, rekordna stopa nezaposlenosti, dakle predstavljaju li ti podaci debakl, krah, slom vaše financijske, gospodarske politike, a prije svega možda i kadrovske politike. Jesu li ovi podaci prema vama zvono za uzbunu da možda i pokrenete ozbiljnu temeljitu rekonstrukciju vaše Vlade, prvenstveno u gospodarskom sektoru. I na kraju moje je pitanje što ćete poduzeti da u 2013.godini ova poduzeća budu pokretač hrvatskog gospodarstva, da pokrenu investicije koje ste najavljivali i da se smanji konačno broj nezaposlenih.
Hvala lijepa. Odgovor na vaše pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega bila je suša, a u tu ponižavajuću poziciju da ovisimo o suši, kiša za vrijeme sezone dakle uvijek je u Hrvatskoj sve oko kiše, sve oko plesa gdje se zaziva ili se ne želi da dođe kiša. U turizmu ne, a ako je suša u energetici onda je to problem. Da, doveli smo se u tu situaciju pasivnom politikom u kojoj nije bilo investicija tako da o tome vitalno ovisimo. Ja ću tražiti naravno rezultate od svih. Restrukturiranje i reforme u javnim poduzećima idu, pogledajte samo željeznicu. Tu se rade stvari koje se nisu radile godinama, nije se htjelo raditi, ništa se nije radilo ali ništa. Sad se radi i to košta, košta i moralno, mislim ljudi to ne vole, to nije jednostavno. Gradi se pruga, gradi se skoro cijela. Ova dolinska dionica je tema o kojoj sam govorio, govorit ću vam još 10 puta zašto je to u ovom trenutku Hrvatskoj užasno skupo i zašto moramo količinom prometa u riječkoj luci opravdati tu investiciju i ne bacati novac kao neki u južnoj Europi koji sad zbog toga skupo plaćaju. Ono što treba, treba i bit će, ono što ne treba bit će kad treba. Treba bit racionalan. Prema tome, ja vam navodim primjere gdje se restrukturira, navodim vam i dajem vam vrlo jasan argument zašto je HEP bio u težoj situaciji. Cijena struje je trebala otići gore davno i vi to znate ali nije išla gore, niste donosili odluke. Mi donosimo odluke i zato vam i dopuštamo da nas ovako paušalno kritizirate. To je naprosto udarac na koji sam spreman, preživjet ću ga politički, vjerujem u to. A kada govorimo, da se nadovežem, o tajnosti ugovora imam ja tu dilemu, trebaju li ugovori o javno privatnom partnerstvu biti javni ili tajni. Na inzistiranje privatnog partnera ja bih najradije objavio, ajde vidjet ćemo što možemo o tome napraviti, ali naglašavam da oni nisu tajni za organe čije je pravo da ih gledaju, oni nisu tajni. Dakle policija i odvjetništvo u slučaju sumnje do toga dođe ovako. Prema tome to je bit priče. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobacujete, da. Odgovaram vama. Hvala Bogu koristim priliku koju imam jer je koristim, a cilj toga je da javnost i vi budete informirani. Vi mi zamjerate što koristim 10 sekundi da vam odgovorim. Shvaćate li koliko je to neprincipijelno. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, pravila igre su ta, dakle ja vam se ne svetim, ja vam govorim nešto što sam propustio reći. umjesto da budete zadovoljni što pričam pogrešno ili što vas informiram vi mi predbacujete, a prije toga ste predbacivali da govorimo pune 4 minute zato jer se bojite ljudske riječi i slobode. To vas najviše tišti, to je vaš najveći problem. … /Buka u dvorani./… Govoriti slobodno i misliti slobodno za vas je crna mora jer ste upravo suprotni, upravo suprotni i pitanja koja postavljate gospodin koji je sad otišao Fredu Matiću, ponovit ću opet, to je jako ružno, to je grozno, tu nema nimalo ljudskog poštovanja, tu nema ničega. … [[Upadica se ne razumije.]] Tu nema ničega. I neću šutjet na takve stvari, to je ispod razine ljudskog dostojanstva i to ću mu reći u četiri oka kad ga vidim. Ne mogu to spriječiti, ne pada nam na pamet ali o tome treba govoriti. To je naprosto ljudski, vojnički, hrvatski, jadno, dno dna. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, dajte. Kao da niste dugo u Saboru, a ovi koji reagiraju kao da ne znate hrvatski standard Hrvatskog sabora. Nemojte molim vas lijepo, dozvolite da se odgovara prema stajalištu onog tko odgovara. Možete izraziti nezadovoljstvo, reći da niste dobili odgovor, da nije dat na vaše pitanje odgovor, tražiti pisani odgovor, sve to znate. I imate pravo negodovat ali pustite da se čuje, samo to molim. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete. Možete. Oprostite, hvala vam lijepa na tome. Idemo da čujemo očitovanje poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Pa nisam zadovoljan gospodine predsjedniče vašim odgovorom. Prije svega nisu to paušalne ocjene. To su podaci koje su dostavile vaše uprave i nadzorni odbori i koji su potvrđeni i na FINA-i. Prema tome, to su točni podaci koji ukazuju na nesposobnost ovih direktora koji danas upravljaju javnim sektorima. Druga stvar nije suša razlog gubitka. Suša je bilo i prije 2012. godine, pa isto HEP nije poslovao sa gubitkom već je znao u toj godini preustrojiti i drugačije poslovati. Suša je, odnosno prava elementarna nepogoda koja je uvjetovala ovakav rezultat javnih poduzeća je vaša odluka da načela tih tvrtki i u nadzorne odbore postavite svoje partijske članove, pripadnike, drugove i da odustanete od načela da se u javna poduzeća, u nadzorne odbore imenuju stručnjaci temeljem javnih natječaja i na taj način ste sami rekli, preuzeli odgovornost za stanje u tim poduzećima. Ako ste tu odgovornost proklamirali onda je preuzmite, napravite rekonstrukciju Vlade ili dajte ostavku.
Hvala lijepa. Idemo na 34 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje za koje smatram da je izrazito značajno za moj kraj, za Istru, za Pulu ali i za cijelu Republiku Hrvatsku uputit ću zamjeniku ministra zdravlja gospodinu Cesareku. Uvaženi zamjeniče, u zadnje vrijeme se u Istri i u Puli špekulira sa time da će država zaustaviti gradnju bolnice u Puli ili da će tu izgradnju koristiti u dnevno-političke, odnosno predizborne teme. Zato vas molim da sada ovdje raščistimo tu temu i da konkretno odgovorite na jedno pitanje. Da li ćemo graditi bolnicu u Puli ili ne? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na vaše pitanje zamjenik ministra poštovani Cesarek Marijan.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospodo saborski zastupnici, uvaženi gospodine Grbin. Evo ja kratko mogu odgovoriti da Vlada RH zasigurno ne zaustavlja izgradnju Opće bolnice u Puli. Dapače, provodi svu potrebnu proceduru koja ide u smjeru izgradnje Opće bolnice u Puli. U ovom trenutku je aktivnost na dobivanju državnog jamstva banci koja će kreditirati, dakle izgradnju bolnice u Puli. I nakon što se završi sva potrebna procedura, nakon što Vlada RH izda državno jamstvo možemo krenuti u raspisivanje natječaja za izbor najboljeg ponuditelja za izgradnju bolnice u Puli, a nakon toga u izgradnju bolnice u Puli. Prema tome, nema nikakvog zaustavljanja niti ikakve opstrukcije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Očitovanje? Hvala lijepa, nema. Sljedeće 35 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, dame i gospodo ministri. Svoje pitanje ću uputiti potpredsjedniku gospodinu Grčiću. Gospodine potpredsjedniče koliko od planiranog proračuna za 2012. nije utrošeno, a predviđeno je bilo za državne investicije zbog toga ne investiranja među ostalim imali smo pad BDP-a od 1,8%.
Na pitanje odgovara potpredsjednik Vlade Branko Grčić. Izvolite.
Nisam razumio jeste pitali samo za moje ministarstvo ili? Za moje ministarstvo? Dakle, u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU od prvotnog plana nije iskorišteno 100 milijuna kuna. Naravno očekujete da kažem zbog čega nije utrošeno 100 milijuna kuna. Negdje oko 40 milijuna kuna nije iskorišteno za financiranje projekata iz EU fondova jer je u startu krivo planirano, doslovno je krivo planirano. Dakle, dogodila se greška u planiranju. Dalje, 40 milijuna nije utrošeno na projektima EIB-a, dakle sufinanciranih od Europske investicijske banke a razlog je upravo oni problemi koji su danas ovdje nekoliko puta spominjani, a to su ozbiljni problemi građevinskih tvrtki u Hrvatskoj posebno malih i srednjih tvrtki koji jednostavno dnevno umiru upravo ja bih rekao zbog onoga što je kolega Jovanović malo prije govorio, a to je u natječaj se ulazi sa neobično i nerealno niskim ponudama i ljudi dolaze negdje na pola projekta, potroše novce i ne znaju što će dalje, upadaju u probleme, ne mogu realizirati potpisane ugovore itd. itd. Istina, mi im izlazimo u susret ja to isto moram vrlo otvoreno i transparentno reći. Produžujemo rokove za realizaciju ugovora i toleriramo i neke dodatne troškove koji se pojavljuju u realizaciji tih investicija. Međutim, to je izgleda još uvijek malo da se takvi projekti realiziraju uz ove uvjete s kojima se ljudi na natječaj javljaju. Meni je jako žao zbog toga. Dakle, poštivajući postojeći Zakon o javnoj nabavi u zadnjem ciklusu javne nabave jedna tvrtka je dobila po kriteriju najniže cijene istovremeno 15 projekata u mom ministarstvu. I znate gdje je sada? Kod Slavka Linića u pred stečajnoj nagodbi jer oni te projekte jednostavno ne mogu realizirati. Drugi veliki je problem je ne plaćaju podizvođače tako da umiru oni mali obrtnici, male građevinske firme, žale se nama, mi im tu ne možemo pomoći, od ove godine hoćemo jer smo sve podizvođače uvrstili u ugovor da bismo mogli direktno podizvođačima plaćati jer to zakon dopušta. Dakle, pokušavamo naći modele i načine da stvari popravimo. Inače, radi usporedbe kako ova brojka ne bi baš bola oči ja vam moram reći da je to otprilike točno onoliko koliko je prošloj Vladi, odnosno Ministarstvu regionalnog razvoja u 2011. u postotku, dakle relativno ostalo novaca nepotrošenih tako da tu smo negdje u standardu. U standardu smo, a problemi su ove godine vjerojatno dakle 2012. bili kud i kamo veći. Evo to je nešto što vam mogu ovako najkraće reći.
Hvala lijepa potpredsjedniče Vlade. I očitovanje poštovanog zastupnika Branka Kutije. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kod nas u narodu kažu tko priznaje pola mu se prašta. Meni je isto tako bilo drago čuti vaš odgovor kad kažete zbog vaše greške da 40 milijuna kuna nije utrošeno. S druge strane mi koji dolazimo iz lokalne samouprave vapimo za novcima među ostalim i iz vašega ministarstva. Na žalost, nismo u poziciji da dođemo do tih istih novaca. A doista je žalosna činjenica da neraspoređeno ostane sto milijuna kuna znajući kakve sve probleme po općinama, gradovima, županijama u cijeloj RH imamo a pogotovo mi koji dolazimo sa područja sa posebne državne skrbi. Stoga ja mogu biti zadovoljan s tim što ste priznali da je ostala tolika količina novaca. Ali isto tako mislim da je zabrinjavajuće za sve nas da naše okruženje je takvo kakvo jeste, a s druge strane ne činimo sami ono što bismo trebali činiti i na taj način poboljšavati stanje u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje broj 36 i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Imam pitanje za predsjednika Vlade gospodina Milanovića. Isto tako želim reći evo da po prvi put nemamo prijenosa ovog aktualnog sata na drugom kanalu Hrvatske radiotelevizije odnosno Hrvatske televizije, da je bez najave premješten na četvrti kanal, tako da građani neće imati priliku čuti neka pitanja sa ovog aktualnog sata jer će jednostavno biti prekidani vijestima koji će se pokazivati na četvrtom kanalu, odnosno na news kanalu. To je mislim nedopustivo za javni servis. Isto tako želim pitanje postaviti gospodinu predsjedniku Vlade zbog toga što sam pokušao to dobiti u odgovoru nadležnih ministara međutim bezuspješno kako ja tako i zainteresirani radnici. Isto tako postavljam pitanje zbog toga što smo kad je nova Vlada došla na vlast sa predsjednikom Milanovićem na čelu bio je najavljen tsunami investicija, veliki investicijski bum koji će osigurati bolji život radnicima jer će se ostvariti gospodarski rast. Jedna od investicija je pokrenuta. Radi se o Zračnoj luci Zagreb. Neću pitati detalje zašto je koncesijski ugovor s koncesionarom potpisao netko drugi, a ne sukladno članku 9. koji izričito kaže da to treba potpisati nadležni ministar. Neću pitati zašto do sada nije zakopana niti jedna lopata zbog niza problema koji nastaju. Neću pitati zbog čega je koncesijski ugovor dobila tvrtka koja ima temeljni kapital višestruko manji od temeljnog kapitala Zračne luke Zagreb. Ali pitam zašto mjesecima radnici Zračne luke Zagreb ne mogu dobit na uvid koncesijski ugovor, mada su to više puta tražili. I isto tako pitam zašto se radnicima uskraćuje pravo da steknu do 10% dionica koje im je bilo garantirano zaključkom Vlade od veljače 2011. a ta njihova prava uključujući i ostala prava iz kolektivnog ugovora ušli su u natječajnu dokumentaciju koja je bila predana kada su se pribavljale ponude za dobivanje koncesijskog ugovora.
Hvala lijepa. Odgovor na vaše pitanje poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala vam. To se događa kada puštate drugima da vam pišu pitanja o materiji kojom se ne bavite [[Upadica: Što ovo znači?]] Ovo znači ono što sam rekao. To se događa kada postavljate pitanja koja ne želite postaviti, upravo to. I govorim hrvatski jezik ili armenski? [[Upadica predsjednik: Samo izvolite predsjedniče.]] Dakle, to se događa. To je moj stav. Govorim hrvatski. Jel' tako? I to standard. Dakle, niste u pravu. Ako vam je ekonomska logika na razini zakopane lopate onda ne razumijete zašto idemo u izmjene zakona i Zakona o strateškim investicijama što neki od vaših kolega pozdravljaju jer nešto razumiju. Ne radi se tu o lopati, niti će lopata biti zakopana. To je puno sofisticiraniji stroj, a ono što prije toga treba riješiti su papiri. To je komplicirano. Tu naravno nije napravljeno ništa. I ovu Vladu je čekalo da to pravno regulira, da uredi, da potpiše ugovor, da uredi međusobna prava, da od strane ovlaštene osobe zamjenika ministra u tom trenutku, a znate zašto je to bilo u tom trenutku preuzme obavezu s čim koncesionar nije imao nikakvih problema. Radi se o jako uglednom provideru koji naravno mora osigurati sredstva. Osnovni interes postoji. Hrvatska Vlada je sa svoje strane uključujući i zadnju sjednicu Vlade učinila sve uključujući i izvlaštenje i kupovinu određenih zemljišta da papiri budu čisti. Kada bi se dogodilo da sad sve propadne što se neće dogoditi, imamo projekt. Dakle, lako je pričati, pričati, pričati i 20 godina Zagreb ima malu sada već provincijsku zračnu luku. Naravno da neće doći gosti i turisti preko noći, na tome treba teško raditi i to znanje nema svatko. Da ga imamo mi, ha vjerojatno ne bismo trebali davati to u koncesiju. Ovako igramo u partnerskom odnosu sa velikim svjetskim igračima, sa ljudima koji imaju ogromna iskustva i to jako dobro znate odakle i na čemu su radili. Dakle, to je sve bilo na temelju javnog natječaja, na temelju savjetnika kako se to već radi. Isto kad je u pitanju neka privatizacija. Ovdje se doduše ne radi o privatizaciji. Dakle, uvijek uzimamo savjetnike. Postoje i neke poslovne tajne. Pitate zašto radnici ne mogu dobiti na uvid? Teško mi je odgovoriti na to pitanje jer ne znam tko je ovlašten dobiti nešto što je poslovna tajna na uvid. Dakle, na to pitanje vam odgovoriti ne mogu. Te detalje ne znam. Kao što znam, opet se vraćam na JPP da svi vijećnici i članovi poglavarstva imaju pravo uvida u ugovore kad se oni potpisuju i moraju zbog zahtjeva privatnika potpisati obavezu da će o tome šutjeti. Dakle, sve je to regulirano. Ali ako ima prostora za poboljšanja možemo o tome razgovarati. Ovdje se radi da smo u zadnjih godinu dana radili onaj teži dio posla, a to je pravna perfekcija tog ugovora i te investicije. Bez toga možete vi lopate zakapati koliko god hoćete. To je srednjovjekovna politička ekonomija. To tak ne funkcionira. I zato idemo u ove izmjene zakona da maknemo ove kuće sa sredine ceste da očistimo prostor i da se to radi na jednom mjestu i da onda svatko tko je zainteresiran umjesto disperzije stvar vidi na jednom mjestu i da nam možete reći gledajte ljudi varate, nepošteni ste, prodajete nacionalnu baštinu, rasprodajte šume, rijeke, jezera ili možda uprav suprotno. Dakle, mi se tog fokusa ne bojimo. Želim da ljudi znaju šta se radi. I zato ćemo da, rušiti određene barijere da nam sutra opet isti koji nas danas kritiziraju ne bi rekli da nema investicija. Ni to nije jamstvo investicija, ali je pretpostavka. A jamstvo da ste stabilna, uređena država, da ne varate, da se u javnim poduzećima ne otuđuju milioni eura čini mi se da toga nema, a rezultati će doći. A nekad su se otuđivala.
Hvala lijepa. Očitovanje na odgovor poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Ja ne znam uvaženi predsjedniče Vlade RH govorimo li mi hrvatski. A s obzirom da vama drugi pišu pismene odgovore, a ja svoje pitanje pišem sam pa vam mogu još jedanput ponoviti pitanje na koje mi niste odgovorili, ja bih vas lijepo molio neka vama netko napiše meni pismeni odgovor jer, pisani odgovor, a ja sam vas pitao zašto je koncesijski ugovor nedostupan radnicima koji tamo moraju se izboriti za osiguranje svojih radničkih prava? Više od tisuću radnika Zračne luke Zagreb ne zna šta u njemu piše, a imaju svojeg predstavnika u nadzornom odboru koji je to zadužen osigurati provođenje toga. To je prvo bilo pitanje. A drugo je bilo pitanje, zašto ne poštujete zaključak Vlade koji nije stavljen van snage, koji garantira da radnici steknu do 9% dionica ovog javnog poduzeća kao što su sticali i u drugim poduzećima? To sam vas pitao [[Upadica: Hvala lijepa.]] A što se tiče lopata i projekta živi bili pa vidjeli.
Hvala lijepa. Sljedeće 37.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo pitanje za predsjednika hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade da li znate da je danas hrvatska poljoprivredna proizvodnja na najnižim granama od kada postoji moderne Hrvatske države, opsegom proizvodnje? Znate li da 5% najvećih poljoprivrednih proizvođača danas obrađuje gotovo 50% ukupnih poljoprivrednih površina u RH? a znate li da preko 30% ukupnih državnih poticaja odlazi samo jednom od tih 5% najvećih? A znate li da je taj jedan najveći istodobno i najveći uvoznik hrane u RH? I da prema onoj Kadija ti sudi, Kadija te tuži, taj nazovimo ga otkupljivačko-uvozno distribucijski lobi primarno i nije zainteresiran za domaću proizvodnju, ni za hrvatsko selo već ima svoj legitiman interes profita koji najčešće puno lakše ostvari upravo kroz uvoz nego kroz poticanje primarne proizvodnje. I ne bi li mi hrvatska Vlada i Hrvatski sabor trebali na neki način štiti upravo interese hrvatske proizvodnje odnosno hrvatskog naroda i Hrvatske države? I pitanja u tom kontekstu da li je ostanak hrvatskog sela, slavonskog sela i živote u tom selu strateški interes Hrvatske države i hrvatske Vlade ili nije? Zašto Vlada RH novim zakonskim prijedlogom Zakona o poljoprivrednom zemljištu zapravo gura u propast OPG-a? i hoće li ova Vlada kroz poljoprivredu i kroz ovaj zakon oživotvoriti onu zloglasnu sintagmu iz sredine 90-ih godina od 100 bogatih obitelji ali na način da će hrvatska i slavonska polja završiti u vlasništvu 100 bogatih obitelji?
Hvala lijepa. Na vaše pitanje odgovorit će poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Postavili ste puno sugestivnih pitanja, al na jednom mjestu ste rekli jesam li svjestan pitali ste me jesam li svjestan da guramo u propast hrvatskog seljaka izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu bez ijednog jedinog argumenta ili pokušaja argumenta, o tome uopće niste ni govorili, dakle samo ste to konstatirali. Pa vas molim i pozivam da mi u odgovoru na … odgovor kojim vjerojatno nećete biti zadovoljni pojasnite kako to izmjene Zakona o poljoprivredi gdje se jedan strateški resurs Hrvatske države, nacije, zajednice stavlja pod kontrolu da ne može biti transparentniji način kada je sve na jednom mjestu. To je zemlja, to nije prah, to nije para. Ili da se to rješava u 250 slavonskih općina, ovisno o tome tko je tamo na vlasti i da se favorizira ili ne favorizira daleko od očiju javnosti. Po meni postojeći model je upravo upropaštavao hrvatskog selo, međutim mi i vi očito gledamo na taj fenomen drukčije. Ja ne govorim i ne podilazim ljudima koji žive na selu nego razgovaram sa hrvatskim građanima. I kada ih obilazim što radim rjeđe od vas vjerojatno jer vi ste iz tog kraja i po prirodi ste tamo češće, ali o tome ipak nešto znam, ja tim ljudima ne prodajem maglu. Vidim ljude koji su u ozbiljnim problemima i ako se ne promijene, ako se ne moderniziraju, ako ne ulože više u sebe i u svoje poslovanje, nitko im neće pomoći. I nije to pitanje života na selu jer svatko želi da ima više i da njegova djeca imaju više, da se mogu školovati i da budu imućan i neovisan. Hoće li to biti na selu i živjeti na selu ili će živjeti u malom gradu u Đakovu, u Osijeku ili Zagrebu to je drugo pitanje? Prema tome, mi radimo sve da budemo konkurentni i da proizvodimo više i da ljudi zarade više i da im ostane više. I ako već insinuirate jednu firmu jednog velikog proizvođača i trgovaca u Hrvatskoj spomenite ga, recite otvoreno o kome se radi. Zašto se bojite kritizirati? Ovako to ostaje na razini insinuacije. Ispada da smo u dosluhu ne znam sa trgovačkim lancem koji za Božić slobodnom voljom raspačava listiće u kojima se kritizira hrvatska Vlada. Pa ja bih valjda imao razloga biti protiv takvog trgovačkog lanca ali nisam, nisam, to je pravo. Budite konkretniji u kritikama jer prostora za kritiku ima ali i za argumente da neki veliki proizvođači u Hrvatskoj proizvode kvalitetne proizvode i da se okrupnjivanjem postali konkurentni i da se šire u Sloveniju, Srbiju, BiH. I pitajte se danas, ali to nije rezultat rada moje Vlade pa možda ni prethodne, koji ste zadnji prehrambeni proizvod kupili iz područja bivše Jugoslavije. Ja kupujem uglavnom hrvatsko ali ne zato jer sam zakopčan i zato jer ne volim tuđe, volim kvalitetno i povoljno nego zato jer su hrvatski proizvodi solidni, a prije 35-40 godina dominirali su proizvodi iz jedne republike koja je u međuvremenu izgubila tu proizvodnju. Ono što je ostalo su kupili hrvatski i nekoliko srbijanskih poduzetnika i to je rezultat politike koja je svojevremeno bila definirana kao dobra, devalvacijska, konkurentna, nema ničega. Kad idemo u dućan s prostora bivše države kupujem uglavnom hrvatsku hranu ili iz uvoza. Prema tome nemojmo stvari prikazivati crnjima nego što jesu, one nisu crne nego su teške. To su teške boje i treba ih razvedriti i mi ćemo učiniti sve da tako bude ali želim pomoći tim malim ljudima kojima se manipulira i kojima se stvara iluzija o hrvatskom selu i životu na selu da budu neovisni i produktivni građani koji će nešto za sebe zaslužiti, a ne da im podilazim i pričam pastoralu od prije 150 godina, toga više nema. I kad dođem među takve ljude to me ljudski boli jer vidim da je na 5 km od njega netko tko bi bio konkurentan u Njemačkoj. Takvih nam treba više i to je budućnost hrvatske poljoprivrede, to je budućnost proizvodnje u poljoprivredi i Europska unija nam daje tu šansu.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Dražena Đurovića.
Hvala. Dakle Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu koji je došao u proceduru u jednako ravan stavlja nositelje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i pravne osobe. U dosadašnjem zakonu su OPG-i imali prednost u odnosu na pravne osobe, a te pravne osobe, velike pravne osobe koje su istodobno i proizvođači i uvoznici hrane s njima ne mogu konkurirat OPG-i. Dakle to je konkretna kritika. I ovih 550000 hektara koji odlaze u 50-godišnju koncesiju podsjećam da je moderna Hrvatska država danas stara 22,5 godine što 50-godišnja koncesija je zapravo trajno preuzimanje. Nitko od nas nema sjećanje što će biti za 50 godina. U ovoj državi većina stvari ne opstaje ni 5 ili 10 godina. Znači 50-godišnja koncesija je de facto trajno davanje u kojem se u ovom prijedlogu zakona se za 550000 hektara de facto favoriziraju te pravne osobe i veliki igrači na tržištu. Evo to je intencija pa vas pozivam ukoliko imate prilike još jedanput malo pogledat taj prijedlog zakona i vidjeti u kojem pravcu zapravo on ide. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa poštovani zastupniče. I zadnje 38 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade i članovi Vlade. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru pomorstva, prometa i infrastrukture Siniši Hajdašu Dončiću. Poštovani ministre, složit ćete se da onaj tko nema priključak na brzi Internet u današnje vrijeme je na neki način odsječen od svijeta. Vlada je neki dan najavila projekt kojim bi se infrastruktura državnih poduzeća mogla upotrijebiti za širenje interneta u svim dijelovima Republike Hrvatske, a ne samo u velikim gradovima. Moje je pitanje, zapravo zanima me a vjerujem i veliki broj hrvatskih građana koji su danas bez interneta, što će se to konkretno napraviti, koji će biti učinak ovog projekta i koji je objektivan rok njegove realizacije.
Na vaše pitanje poštovani kolega odgovorit će ministar Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. James Watt, Falton, Tesla kojeg ću danas i spomenuti, Henry Ford, Hoto, bili su predvodnici tijekom povijesti određenih velikih društvenih promjena. Govorim o prvoj i drugoj industrijskoj revoluciji. Treća industrijska revolucija je zapravo digitalizacija ili digitalna industrijska revolucija. Preduvjet za to je zapravo dostupnost primarne optičke infrastrukture, u ovom slučaju u svim dijelovima koji su označeni sukladno strategiji razvoja širokopojasnog interneta kao sive ili bijele zone u Republici Hrvatskoj. Trenutno 92000 kućanstava u Republici Hrvatskoj nema mogućnost pristupa internetu, širokopojasnom internetu, a 30% stanovništva posebno u velikim gradovima ima mogućnost pristupa tzv. NGA ili novim generacijama pristupa, znači gdje govorimo jednostavnim rječnikom o internetu većim ili velikim brzinama. Stanje je u Hrvatskoj da je većina javnih poduzeća ulagala i u optiku, dakle trenutno po podacima analizom Hrvatskih željeznica, Hrvatskih autocesta, autoceste Rijeka-Zagreb, HEP-a, PLINACRO-a, govorimo o 6000 km optike dakle koja postoji uz njihovu primarnu infrastrukturu. Naravno da je logično onda da država pokrene postupak objedinjavanja širokopojasnih veza, primarnih veza do krajnjih korisnika, posebno u ruralnim područjima Republike Hrvatske i ovdje govorim isključivo o veleprodajnom principu. Dakle onaj last mile ili posljednja milja uvijek ostaje za privatne operatere koji onda vrše onu konačnu provider uslugu. U konačnici to će dovesti do nižih cijena, veće brzine i bolje dostupnosti svim građanima Republike Hrvatske, a osobito govorim u svjetlu digitalne agende 20-20 ili onoj da tako kažem paradigmi koja se zove re-use of data ili ponovno korištenje podataka što je zapravo i preduvjet za stvaranje novog poduzetničkog ciklusa. Zaključno, niže cijene, veća konkurentnost, veća dostupnost i veća brzina. Hvala.
Nema očitovanja. Najprije jedna obavijest svim kolegicama i kolegama i poštovanim predstavnicima Vlade, predsjedniku i ministrima. U skladu sa odredbom članka 189. Poslovnika obavještavam vas zastupnike da ministarstva nisu dostavila u propisanom roku odgovor na 37 zastupničkih pitanja te u skladu sa navedenom poslovničkom odredbom molim da se odgovori na zastupnička pitanja dostave u što kraćem roku. Sada mogu konstatirati, završiti, utvrditi da smo aktualno prijepodne završili, da ćemo nastavak sjednice zakazati u 15,30 sati, a do tada je stanka. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa popodnevnim dijelom sjednice i prelazimo na dnevni red. Predlažem jer je tako usaglašeno sa klubovima objedinjenu raspravu o prvoj i drugoj točci dnevnog reda. Dakle o 1. Konačni prijedlog zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 235. 1. Konačni prijedlog zakona o alternativnim investicijskim fondovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 234. Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedloge ste primili u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli o Konačnom prijedlogu zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. I o drugom zakonu također ova dva odbora. Izvješće ste primili na sjednici. U ime predlagatelja uvodno izlaganje zamjenik ministra financija gospodin Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. U Republici Hrvatskoj od 1995. godine postoji zakonodavni okvir koji regulira osnivanje i način djelovanja investicijskih fondova, Zakon o investicijskim fondovima, a važeći zakon donesen je 2005. godine. Predloženim zakonom o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom vrši se obvezno usklađivanje nacionalnih propisa sa direktivom tzv. … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] o otvorenim investicijskim fondovima Direktiva 2009/65/EZ, te direktivama 2010/42/EU o spajanju fondova 2010/43EU o organizacijskim zahtjevima, sukobu interesa o upravljanju rizicima i Direktivom 2010/78/EU ovlaštena je Europska agencija za nadzor banaka osiguranja te tržišta kapitala. Zakon jasno razgraničava kategoriju otvorenih investicijskih fondova tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] fondova od osnovnih alternativnih investicijskih fondova. Otvoreni investicijski fondovi s javnom ponudom predstavljaju zasebnu imovinu bez pravne osobnosti koju osniva društvo za upravljanje i njome upravlja u svoje ime za zajednički račun imatelja udjela u toj imovini fondu sukladno odredbama zakona. To su fondovi za ulaganje u prenosive vrijednosne papire a mogu biti obveznički, mješoviti, dionički i novčani. Volativnost financijskog tržišta i svjetska gospodarska kriza značajno su utjecali na razvoj fondovske industrije u Republici Hrvatskoj koja je svoj vrhunac dosegnula krajem 2007. godine kada je vrijednost neto imovine otvorenih investicijskih fondova iznosila 30 milijardi kuna, da bi krajem 2008. godine ista iznosila 9,9 milijardi kuna, odnosno dno je dotaknula u drugom mjesecu 2009. godine kada je vrijednost neto imovine iznosila svega 8,5 milijardi kuna. Bitno je reći da se udio neto imovine otvorenih investicijskih fondova u 2012. godini polagano oporavlja, te na kraju prošle godine neto imovina fondova povećana za jednu milijardu. Znači, u godišnje povećanje od jednu milijardu ili negdje 9%. Postupnom oporavku govori i činjenica da je u 2012. godini dolazi do povećanja ukupnog broja udjelničara u otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom sa 179836 koliko je bilo u 12 mjesecu 2011. godine na 184523. To je zadnji podatak od 9 mjeseca 2012. godine ili za 2,6%. 98,6% od ukupnog broja udjelničara odnosi se na fizičke osobe koje drže 50,8% ukupne vrijednosti portfelja. Na dan 31.12.2012. godine u Republici Hrvatskoj je poslovalo 96 otvorenih investicijskih fondova sa javnom ponudom i to 47 dioničkih, 23 novčana, 18 mješovitih i 8 obvezničkih fondova koji će sa stupanjem na snagu novog zakona postati tzv. UCITS fondovi. Na dan 31.12.2012. godine neto imovina ovih fondova iznosila je 12,6 milijardi kuna i to najvećim dijelom predstavlja imovinu u novčanim fondovima 9,1 milijardu kuna ili 72% ukupnog volumena. Zatim imovina u dioničkim fondovima koji iznosi 1,9 milijardi kuna ili 15%, mješovitim 1,1 milijardu kuna ili 9%, a manji udio otpada na obvezničke fondove sa neto imovinom 447 milijuna kuna ili 4%. Svakako je zanimljivo primijetiti da se od početka izbijanja svjetske krize do danas promijenila struktura ulaganja u otvorene investicijske fondove sa javnom ponudom tako da se, povećao se udio ulaganja u domaće vrijednosnice i depozite sa 65% na 85% dok se smanjio udio ulaganja u inozemne vrijednosnice sa 35% na 15%. Također se povećao udio ulaganja u depozite kratkoročne vrijednosnice sa 26% negdje tamo u 2007. kada je bio vrhunac na 68%, dok se smanjio udio ulaganja u dionice sa 60% na 17%. Zakonom se propisuju uvjeti za osnivanje i rad društava za upravljanje i samih investicijskih fondova organizacijski zahtjevi društva za upravljanje, prekogranično obavljanje djelatnosti, način izdavanja i otkupa udjela fondova, trgovanje udjelima, utvrđivanje vrijednosti imovine i cijena udjela fonda i obavljanje poslova depozitara. Odobrenje za rad izdan od društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima u Republici Hrvatskoj vrijedi na cijelom teritoriju EU. Također u odnosu na važeći zakon uvodi se mogućnost osnivanja krovnog otvorenog investicijskog fonda koji se sastoji od više podfondova. Osim toga, uvodi se glavni i napajajući fondovi pri čemu je napajajući fond onaj koji ima najmanje 85% svoje imovine ulaže u udjele glavnog fonda. Zakon sadrži odbore koji omogućavaju adekvatan nadzor nad poslovanjem društva za upravljanje fondom, depozitara i osoba koji nudi udjele u fondovima. Time se osigurava ponuda na hrvatskom tržištu i zaštita interesa imatelja udjela, te poboljšanje ulagačke klime promicanjem i očuvanjem povjerenja u tržište kapitala. Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga imenovana je nadzornikom poslovanjem fondove te nadležnim tijelom za izdavanje odobrenja za rad u društvu za upravljanje fondom osnovanom u RH. Zakon osigurava potrebno usklađenje sa pravnom stečevinom EU čime se omogućava uzajamno priznavanje sustava izdavanja odobravanja za rad imunitetnog nadzoru u EU, uvažavanjem licenci odobrenje ovlaštenih izdavatelja od nadležnih tijela, matica država članica za upravljanje kako isto osnovano u drugoj državi članici, preko granično spajanje svih vrsta fondova uz prethodno odobrenje, mogućnost trgovanja u ostalim državama članicama kao i propisane postupke obavještavanja, razmjene informacija i komunikacije između nadležnih tijela RH i država članica sa središnjih tijela EU. Stupanje na snagu ovoga zakona predviđeno je pristupanje Hrvatske EU. Ukratko ćemo i o alternativnim investicijskim fondovima. Znači alternativni investicijski fondovi su svi oni fondovi koji nisu otvoreni investicijski fondovi sa javnom ponudom, tako kada ih pokušamo klasificirati, to su fondovi radi lakše prezentacije govorimo o nekretninskim fondovima, fondovima privatnog kapitala koji je kod nas na našem tržištu poznajemo kao … [[Govornik se ne razumije.]] koji nemamo na našem tržištu ali zapravo posluju vani. Stupanjem novoga zakona na snagu postojeći zatvoreni investicijski fondovi s javnom ponudom, otvoreni investicijski fondovi sa privatnom ponudom i otvoreni investicijski fondovi rizičnog kapitala sa privatnom ponudom postat će alternativni investicijski fondovi. Trenutno u RH imamo 7 zatvorenih investicijskih fondova, 18 otvorenih investicijskih fondova sa privatnom ponudom i 7 otvorenih investicijskih fondova rizičnog kapitala sa privatnom ponudom. Dakle, ukupno na hrvatskom tržištu egzistiraju 32 fonda. Na dan 31. 12. 2012. ukupno neto imovina svih alternativnih investicijskih fondova iznosila je oko 2 i pol milijarde kuna, strukturirano zatvoreni investicijski fondovi neto imovine je bilo oko 1,6 milijardi kuna od čega se 1,1 milijarda kuna odnosi na kapitalni fond kojim upravlja hrvatsko mirovinsko investicijsko društvo. Otvoreni investicijski fondovi sa privatnom ponudom, neto imovine negdje oko 347 milijuna kuna te otvoreni investicijski fondovi rizičnog kapitala sa privatnom ponudom neto imovine 531 milijun kuna. Zakon navodi kako alternativni investicijski fond onaj investicijski fond osnovan sa svrhom i namjerom prikupljanja sredstava javnom ili privatnom ponudom te ulaganje tih sredstava u različite vrste imovine u skladu sa unaprijed određenom strategijom i ciljem ulaganja alternativnog investicijskog fonda isključivo u korist imatelja udjela toga fonda. Zakon propisuje zadaću društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima, ispunjavanje organizacijskih zahtjeva, izbjegavanje sukoba interesa, praćenje usuglašenosti poslovanja sa relevantnim propisima te donošenje i ispostavu odgovarajućih postupaka i mjera za rješavanje pritužbi ulagatelja. Kao ulagatelj u alternativne fondove predviđeni su profesionalni ulagatelji koji imaju dovoljno kapitala i iskustva za samostalno donošenje ulagateljskih odluka i procjenu s time povezanih rizika. No u pojedinim slučajevima uz prethodno odobrenje hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga u udjeli pojedinih alternativnih investicijskih fondova moći će se nuditi i malim ulagateljima. HANFA je definirana nadležnim tijelima za nadzor za izdavanje odobrenja društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima u RH. Cilj donošenja zakona je osigurati višu razinu zaštite ulagatelja, utvrđivanje zajedničkog okvira za odobrenje, rad i nadzor poslovanja društva za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima. Također ideja je omogućiti ponudu alternativnih investicijskih fondova na hrvatskom tržištu što će rezultirati poboljšanje ulagateljŠke klime i generirati pozitivne ekonomske učinke kako na razini ulaganja tako i na razini države. Stupanje na snagu zakona predviđeno je datum pristupanja RH EU te istovremeno za stupanje na snagu novog zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa zamjeniku ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Najprije su na redu klubovi. Prvi na redu je Klub HNS-a, kolegica Natalija Martinčević. Nema je, klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. Klub SDP-a i kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo nešto … [[Govornik se ne razumije]] da nastavimo sa redovitim radom i dozvolite mi da u nekoliko kratkih crta obrazložim stavove Kluba SDP-a oko ova dva zakona i razloge zbog kojih će ih Klub SDP-a i podržati. Dakle, iskustvo ovog Doma i RH sa zakonodavnim okvirom i institucionalnim investicijskim fondovima postoji od 95. godine donošenjem prvog dakle Zakona o investicijskim fondovima a aktualno je tematiku danas prati zakon donesen 2005. godine. Predlaganjem ova dva zakona vrši se obavezno dakle usklađivanje nacionalnih propisa sa direktivnom UCITS 4 o otvorenim investicijskim fondovima iz 2009. … [[Govornik se ne razumije.]] iz 2010. Ova dva zakona dakle sada za razliku od dosadašnjeg kada su bili predmet jednoga jasno razgraničavaju dvije kategorije. S jedne strane kategoriju otvorenih investicijskih fondova UCITS fondova tzv. te kategoriju ostalih ili alternativnih investicijskih fondova. Imajući u vidu značajan doprinos investicijskih fondova razvoja tržišta kapitala, razvoj tržišta novca i kapitala u RH novi najveći izazov zapravo predstavlja transformacija nakon ulaska Hrvatske u EU s obzirom na liberalizaciju tržišta odnosno otvaranje granica za fondove registrirane u inozemstvu. Što se tiče otvorenih investicijskih fondova sa javnom ponudom dakle koji su predmet ovog prvog zakona, oni predstavljaju zasebnu imovinu bez pravne osobnosti koju osniva društvo za upravljanje te njime upravlja u svoje ime uz zajednički račun imatelja udjela u toj imovini odnosno fondu. Sukladno odredbama zakona to su fondovi za ulaganje prenosive vrijednosne papire, a mogu biti obveznički, mješoviti, dionički i novčani, dakle, nešto uvodno gospodin zamjenik ministra trenutno je aktualno 96 otvorena investicijska fonda sa javnom ponudom koji će dakle stupanjem na snagu ovoga zakona postati UCITS fondovi. Od toga je 49% dioničkih danas dakle … [[Govornik se ne razumije.]] engleskih dakle fondova vrlo visokih rizika, 8% čine obveznički ili bond fondovi umjerenog rizika, 24% novčani fondovi ili many market fondovi te 19% mješoviti ili uravnoteženih ili engleski rečeno balans fondovi. Neto imovina trenutno ovih fondova trenutno je 12 gotovo 13 milijardi kuna i očitava se taj blagi porast u prošloj godini. Interesantan je taj rast imovine fondova od simboličnih iznosa zaista u devedesetima pa do 2001.pa dakle u prošlom desetljeću nagli rast sve tamo do 2007.geometrijsko progresijom raste taj broj, 2007.tržište pada, kriza pada i 2008.je nagli pad od tada to otprilike stagnira. Da je ovaj zakon složen jasno vam je iz toga da ima 389 članaka koji detaljno propisuje uvjete za osnivanje i rad društava za upravljanje jednako kao i samih fondova, organizacijskih zahtjeva društava za upravljanje uvjeta za prekogranično obavljanje djelatnosti, načina izdavanja otkupa i trgovanja udjelima svih ovih fondova. Detaljno su propisani načini i procedura utvrđivanja vrijednosti imovine i cijena udjela UCITS fondova te obavljanje poslova depozitara. Važno je istaći da odobrenje za rad dakle koji izdaje HANFA koja će biti izdano ovim društvima važi na teritoriju cijele EU. U odnosu na važeći zakon ono što je promjena je da su detaljnije predviđeni preduvjeti pod kojima društvo za upravljanje može delegirati zadatke i poslove na treće osobe, kako bi povećalo učinkovitost svog poslovanja. Međutim ta činjenica da društvo za upravljanje delegira svoje poslove neće imati utjecaja na odgovornost tog društva ili samog depozitara u odnosu na imatelje udjela i nadležna tijela. Također u odnosu na važeći zakon uvodi se mogućnost osnivanja krovnog UCITS fonda koji se sastoji od više podfodova. Zakon sadrži i brojne odredbe koji omogućuju učinkovitiji nadzor nad poslovanjem svih sudionika, dakle društava za upravljanje, samih fondova depozitara i osoba koje nude udjele u fondovima. Zakon osigurava potrebno usklađenje sa pravnom stečevinom, omogućuje uzajamno priznavanje sustava izdavanja odobrenja za rad i bonitetnog nadzora u EU, uvažavanje licencije, odobrenja, ovlaštenja izdanih od nadležnih tijela matične države članice društva za upravljanje, ukoliko je ono osnovano dakako u drugoj državi, prekogranična spajanja svih vrsta ovih fondova uz prethodno odobrenje, mogućnost trgovanja udjelima u drugim državama članicama kao i propisane postupke obavještavanja, razmjene informacija, komunikacije između nadležnih tijela RH u ovom slučaju HANFA-e i nadležnih tijela drugih država članica i dakako središnjih tijela EU. Reče gospodin zamjenik da stupanje na snagu ovoga zakona i zakona o alternativnim investicijskim fondovima jest sa danom stupanja Hrvatske u EU dakle 1.7.ove tekuće godine. Što se tiče Zakona o alternativnim investicijskim fondovima tu je još usklađenje sa direktivom iz 2011.broj 61, o upraviteljima tih fondova. Dakle paralelnim donošenjem ova dva zakona jasno se razgraničuje koji su to alternativni investicijski fondovi, a to su svi oni fondovi koji nisu klasični investicijski fondovi sa javnom ponudom za ulaganje u prenosive vrijednosne papire. Dakle radi se o zatvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom te otvorenim investicijskim fondovima sa privatnom ponudom koji postaju alternativni fondovi. Najčešće su to nekretninski fondovi to je također do sada rečeno, fondovi privatnog kapitala u Europi heč fondovi i slično. Trenutno u Hrvatskoj imamo 7 zatvorenih investicijskih fondova, 18 otvorenih investicijskih fondova sa privatnom ponudom te 7 otvorenih investicijskih fondova rizičnog kapitala sa privatnom ponudom. Dakle kada bi danas zakon važio 32 društva bi zatražilo licencu za fond, dakle alternativnog investicijskog fonda. Imovina na današnji dan neto imovina je nešto više od 2,5 milijarde i to zatvorenih investicijskih fondova gotovo milijardu 700. Otvoreni investicijski fondovi sa privatnom ponudom oko 360 milijuna te otvorenih investicijskih fondova rizičnog kapitala sa privatnom ponudom to su primarno 5 FGS-ova dakle fondova gospodarske suradnje. Njihova neto imovina je na današnji dan oko 530 milijuna kuna. Dakle ovim zakonom se također detaljno propisuju uvjeti za osnivanje i rad društava za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima, izdavanje odobrenja za rad, ispunjavanje organizacijskih zahtjeva, izbjegavanje mogućeg sukoba interesa, praćenje usklađenosti poslovanja sa relevantnim propisima, te donošenje i uspostava odgovarajućih postupaka i mjera za rješavanje pritužbi ulagatelja. Nije potrebno spominjati posebno dakako i odobrenje za rad društvu izdano od strane HANFA-e također važi na području cijele EU. Alternativni investicijski fondovi o tome je također govorio uvodno gospodin zamjenik dakle primarno su namijenjeni profesionalnim ulagateljima dakle ulagateljima sa dovoljno znanja, iskustva i kapitala i samim time mogućnost kvalitetnije procjene eventualnih rizika. No kažem ovaj zakon ne uskraćuje da uz potrebno prethodno odobrenje HANFA-e da se u udjeli u ovim alternativnim investicijskim fondovima mogu nuditi i malim ulagateljima. I zaključno kolegice i kolege, cilj donošenja oba ova zakona jest osigurati visoku razinu zaštite ulagatelja, utvrđivanjem zajedničkog okvira za odobrenje za rad, te nadzor poslovanja društava za upravljanje investicijskim fondovima, nadalje, stvoriti strukturu koju će onemogućiti fondovskoj industriji odjel kapitala i slabljenje utjecaja na donošenje investicijskih odluka, a omogućiti veću ponudu investicijskih fondova na hrvatskom tržištu što će rezultirati poboljšanjem ulagačke klime i generirati pozitivne ekonomske učinke kako na razini ulagatelja tako i na razini cijele države. Evo kolegice i kolege, time sam iscrpio svoju raspravu argumentima za što će Klub zastupnika SDP-a podržati ova dva zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje repliku ima kolega Davor Ivo Stier.
Hvala gospođo potpredsjednice. Evo kolega Rađenović istaknuli ste koliko je ovaj zakon važan i to je ista regulacija ovog područja, regulacija općenito tržišta kapitala izuzetno važna jer smo vidjeli koliko neprikladna regulacija tržišta kapitala je dovela i do one financijske krize u Americi koja se kasnije i prelila. I tu mi evo s pozicije i kršćanske demokracije, s aspekta socijalno tržišnog gospodarstva vidimo upravo ulogu države. Međutim, i ja sam mislio naravno da to vi i sa jedne socijaldemokratske pozicije isto tako podržavate, ali nije mi stoga jasno zašto predlažete u ovom članku 274. da agencija može za nadzor ovlastiti revizorsko društvo, dakle zašto dajete takvu jednu ovlast ili jednu delegaciju jedne funkcije zaštite javnog interesa na privatne poduzetnike.
Hvala. Na re4du je klub HDZ-a i kolegica Martina Dalić.
Hvala lijepo poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege. Pa kao što je već rečeno pred nama se nalaze dva zakona koji reguliraju poslovanje industrije i investicijskih fondova i to otvorenih investicijskih fondova s jedne strane i svih onih ostalih. U biti u ova se dva zakona u naš pravni sustav prenose relativno nove direktive, direktive koje su donesene tijekom 2009., 2010. i 2011. što znači da u suštini preuzimanjem ovih direktiva mi polagano počinjemo preuzimati i pravne posljedice lekcija koje je Europska unija naučila tijekom krize. Naime, središnji zaključak Europe do kojeg je ona došla analizirajući uzroke koje je u biti pokrenula financijska kriza jest da valja pojačati snagu nadzornih institucija, a do sada prisutnu koordinaciju nadzornih tijela država članica zamijeniti formiranjem središnjeg europskog nadzornog tijela koje će više ili manje direktno nadzirati sve subjekte nadzora ili u najmanju ruku osigurati vrlo čvrstu jednoobraznu primjenu direktiva. Stvara se stoga jedinstveni europski financijski prostor sa čijim se posljedicama mi počinjemo susretati sa ova dva zakona. Uslijedit će naravno banke, a vjerujem i neke druge izmjene. Ta nova financijska arhitektura Europe koja se posebno reflektira u direktivama iz 2010. i 2011. u suštini ograničava mogućnosti prostor nacionalnih regulatora, u našem slučaju HANFA-e, da uvjete poslovanja domaće financijske industrije, odnosno fondovske industrije uskladi i prilagodi se nekim nacionalnim posebnostima i potrebama razvoja financijske i fondovske industrije. Argumenti kao što su nedovoljna razvijenost domaće financijske industrije, poteškoće pravnih subjekata da zbog svoje nedovoljne veličine na efikasan način snose troškove regulative, potrebe razvoja, ove europske direktive ne poznaju. One propisuju jednoobrazan, dosljedan i do gotovo posljednjeg tehničkog detalja od strane Europe reguliran način poslovanja ove industrije. Međutim, na sve to skupa i na sve te zahtjeve koje predviđaju direktive kao takve, koje po prirodi našeg članstva moramo preuzeti ova dva prijedloga zakona donose i još neke iznenađujuće elemente, odnosno uvode neka dodatna ograničenja koja direktive ne poznaju, dok sa druge strane u hrvatski pravni sustav i poslovanje fondovske industrije ne uvode i ne dopuštaju izuzetke koje dopušta direktiva. Ograničenje koje npr. direktiva o poslovanju otvorenih fondova iz 2009., a ni one kasnije ne poznaje jest obveza društava za upravljanje fondovima da se organiziraju kao društva s ograničenom odgovornošću koja imaju nadzorni odbor. Kao što znamo, Zakon o trgovačkim društvima ne predviđa da društva s ograničenom odgovornošću imaju nadzorni odbor niti takvu obvezu traži direktiva, ali je zahtijeva naš zakon. To naravno ima svoje troškove imajući u vidu veličinu i prirodu subjekata koji posluju u ovoj industriji, a postavlja se i praktično pitanje gdje će se naći svi ti financijski stručnjaci koji udovoljavaju uvjetima članstva u nadzornom odboru koje zakon ne propisuje. A čemu na kraju konca i služe ti nadzorni odbori u industriji u kojoj je sve detaljno propisano i bit će još detaljnije propisano od strane Europske komisije. Naravno, komplicira se hrvatski pravni sustav jer uvodi oblik poduzetničkog organiziranja nepoznat u ostalom dijelu gospodarstva. Nasuprot ovome Direktiva o alternativnim fondovima predviđa izuzeće od regulacije za fondove s imovinom manjom od 100 milijuna eura. Ovo izuzeće su tražile i dobile države članice jer žele zadržati fleksibilnost u razvoju svog financijskog sustava. Pa na kraju konca to je i moguće jer alternativni fondovi jesu fondovi čiji su investitori puno informiraniji, puno sofisticiraniji i ne treba ih štititi kao u slučaju otvorenih fondova. Naravno, Europa računa na alternativne fondove i kao instrument dinamiziranja svog gospodarskog rasta i stoga su države članice se izborile u samoj direktivi da fondovi koji imaju imovinu manju od 100 milijuna eura ili u nekim slučajevima čak 300 nisu podložni i na njih se ne primjenjuje narečena direktiva. Ovakvo oslobođenje naš zakon ne predviđa pa će poslovanje zatvorenih investicijskih fondova biti u nas manje konkurentno. I naravno što mislite gdje će se onda društva za upravljanje tim fondovima osnivati. U Hrvatskoj posluje 7 zatvorenih investicijskih fondova npr. Njihova je ukupna imovina 1,6 milijardi kuna. Dakle, ukupna imovina njih svih 7 je manja od granice izuzeća za pojedinačni fond koji predviđa direktiva. Međutim, ovakvu olakšicu i ovakav prostor za razvoj alternativnih fondova naš zakon ne dopušta. Zašto? Vjerujem da će predlagač zakona objasniti ili makar pokušati objasniti jer ne vidim ni jedan objektivan razlog da se to ne dopusti u industriji koja se ovako teško birokratski regulira, koju će naši financijski subjekti u fondovskoj industriji i ovako i onako teško nositi i podnositi, da se ne dopusti ono što su razvijeni izborili za sebe. Zašto kreiramo rigidnije zakonodavstvo od onoga koje je izrađeno za najrazvijenije? Zašto? Bit je direktiva koje se ovdje prenose da se njima jača ta supervizorska uloga europskih supervizijskih tijela i općenito jača se kvaliteta nadzora. Opći je to trend koji je počeo još high level grupom kojom je predsjedao Jacques Delarsie u studenom 2008. i nakon toga je nastavljena izgradnja i provođenje tih preporuka. EU je krenula u pravcu izgradnje europskog sustava financijske supervizije koji se sastoji od tri odvojene institucije, za bankarstvo, za tržište kapitala i osiguranje i Europskog vijeća za sistemske rizike. Smisao je tih institucija da u buduće na jedinstven način upravljaju europskim financijskim prostorom. Stoga raspravljajući i usvajajući ove zakone moramo istaknuti dvije stvari da u njima prenosimo pravila poslovanja i organizacije Društva za upravljanje fondovima, odgovornosti članova uprave, limite, ulaganja, pravila trgovanja i sve to skupa. Međutim, mi preuzimamo također na ovaj način i novije direktive i pravila kojima se osigurava jedinstvena i unificirana primjena tih direktiva, a prostor kao što sam rekla za prepoznavanje nacionalnih, ekonomskih i razvojnih specifičnosti svodi se na minimum. Jer kada se u ovim našim zakonima kaže da će HANFA o nečemu donijeti pravilnik, onda to u naravi znači da će u tom Pravilniku HANFA preuzeti tehničke provedbene standarde koje će donijeti Europska komisija jer to tako propisuje Direktiva iz 2010. godine. Ukazujem na ove trendove u razvoju europske financijske industrije zato kako bih podcrtala u stvari i ovdje javno upozorila da pravila poslovanja, financijske industrije, fondovske industrije, bankarske industrije, industrije osiguranja se određuju i u buduće će se još čvršće određivati na razini Unije i poštivati bez obzira na objektivni stupanj razvoja naše fondovske industrije. Govorim to u suštini u kontekstu uvijek živih rasprava koje se s vremena na vrijeme ponovo javljaju i traže i predlažu da se u Hrvatskoj definiraju neka vlastita rješenja i neke vlastite prakse. Prostora za to nema na žalost niti u fondovskoj, niti u bankarskoj industriji jer smo s mjerom našeg članstva dužni primjenjivati pravnu stečevinu. I upravo je stoga posebna šteta da pored i ovako rigidnog europskog zakonodavstva mi u stvari propisujemo još neke i uvodimo još neke dodatne rigidne elemente, a to su kao što sam već rekla obveza uspostavljanja nadzornih odbora u tako visoko reguliranoj i birokratiziranoj industriji, a naravno ne postoji niti u jednoj drugoj. I naravno propuštanje ugrađivanja u naše zakone izuzetaka koji postoje u samoj direktivi, koji postoje za razvijene, a Hrvatska ih ne dopušta i neće ih dopustiti barem ne u ovom prijedlogu zakona s obzirom da ide u hitnom postupku. Ima tu doduše još nešto malih ali slatkih birokratskih prepreka u samom zakonu. Na primjer, mi ćemo postati članica i trudimo se i borimo se da naše kvalifikacije se priznaju u inozemstvu. E sada se u Zakonu o alternativnim fondovima kao uvjet za ispunjavanje zahtjeva za članstvo u upravi propisuje posjedovanje ispita za investicijskog savjetnika kojeg organizira HANFA bez obzira na bilo kakve škole, certifikate, SFE-ove, MBA-ove i druge zgodne engleske kratice koji se priznaju i vrijede u svakoj europskoj državi u nas se traži još i investicijski, polaganje ispita investicijskog savjetnika kod HANFA-e pri čemu je sasvim nejasno što taj ispit i na koji način educira na primjer upravitelje nekog fonda rizičnog kapitala koji sudjeluje i efektivno u biti upravlja nekim poduzećem. Ali eto jedan mali izvor troškova. Oba zakona također propisuju na što bih željela skrenuti pozornost da će HANFA obavljati nadzor naravno, a da će troškovi nadzora teretiti subjekt nadzora. Pa dobro, hajde subjekt nadzora će platiti troškove nadzora, ali visinu naknade odredit će HANFA. Zakon ni na koji način ne propisuje makar jedan kriterij temeljem kojeg i po kojem bi to HANFA onda mogla ili trebala utvrditi tu naknadu. Ponovo znači jedan što bi se reklo neporezni teret i to vrlo netransparentan. Jer kada i ako HANFA-i usfali novca onda je jednostavno rješenje za popravljanje HANFA-inih prihoda krenuti u nadzor i taj nadzor dobro i skupo zaračunati i platiti. Mislim da takvo definiranje mogućnosti HANFA-inog postupanja nije dobro jer ako je to već tako onda makar bi bilo potrebno utvrditi kriterije temeljem kojih bi i subjekti nadzora mogli znati što i koju cijenu od HANFA-e mogu očekivati. Zaključno ova dva zakona kao što sam već nekoliko puta rekla čine ono što je obveza države članice, uključuju nas u europski financijski prostor sa svim uključuju fondovsku industriju europski financijski prostor sa svim prednostima i nedostacima toga sudjelovanja ali držim da je iznimno loše da se zakon u nekim dijelovima pokazuje rigidniji od direktive i da ono malo prostora koje direktive prepuštaju i dopuštaju za neke razvojne segmente i inovacije u fondovskoj industriji da se taj prostor u Hrvatskoj neće omogućiti ovim zakonima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je Klub hrvatskih laburista i kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Ako se fokusiramo na oba zakona, na Zakon o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom i Zakon o alternativnim investicijskim fondovima, zakonima koji se usklađuju s pravnom stečevinom EU suštinskih primjedbi nemamo. Teško ih je uopće i naći, ako niste zainteresirani izravno. Koncept i sadržaj ovih zakona jest nalik istim ili sličnim zakonima u EU no kada su u pitanju investicijski fondovi bili oni alternativni ili otvoreni treba govoriti o suštini, o onome što utječe na provedbu zakona, o nadzoru, o regulaciji, o kontroli, pa čak i o slobodan sam to reći naklonosti političke elite tih fondova. Fondovi sami po sebi nisu niti dobri nisu niti loši, ali ako su loše kontrolirani onda mogu itekako naštetiti i društvu i državi i ulagačima odnosno građanima, jer fondovi se bave špekulacijama. U pitanju je špekulativni kapital, a taj kapital kad je samome sebi svrha, kada je bez adekvatnog nadzora razara. Sjetite se samo primjera sa fondovima u Španjolskoj, fondovima u Portugalu, a da i ne govorimo o fondovima u Grčkoj. Južna Amerika je poharana dobrim dijelom zahvaljujući i fondovima. Fondovi nisu problem ili su mali problem u uređenim državama. Fondovi, točnije njihovo poslovanje nisu problem u Njemačkoj od koje smo mi po uređenju, po funkcioniranju sustava, po nadzoru udaljeniji čak i od Marsa. Moramo biti svjesni činjenice da ćemo od 1.7.2013. dakle ove godine za nekoliko mjeseci ako nas Slovenija uz pomoć naše ne vidljive stidljive diplomacije ne blokira ući u EU, a ulaskom u EU fondovi će moći investirati i u inozemstvo. Novac će i putem fondova dobiti prekogranična krila i bez toga da pijemo redbul. Ova nas je kriza podučila da u trenucima kada se ruše ekonomije, ruše se fondovi. Ne padaju ili ne padaju najmanje i u tim kriznim vremenima i na tim skliskim terenima jedino obveznice jer obveznice imaju male ali stabilne prihode. Zato pametni znaju čemu služe obveznice. Kakve sve to veze ima sa ova dva zakona? Itekakve. Suština je ponavljam u kontroli, u sustavu i u karakteru države. Sjetite se samo što rade neki naši fondovi poduprti novcem države, ništa za državu a sve za sebe. Razni kvestasi bujaju a državna blagajna kopne. Da skeptičan sam kada su u pitanju špekulativne investicije. Uostalom najozbiljniji ekonomisti, pa i oni prodavački magle koji svaku večer krčme, prostor javne televizije kao ekonomski analitičari i to stručni ekonomski analitičari dajući lekcije hrvatskoj Vladi bilo koja da je Vlada lijeva ili desna, a zapravo su samo propagatori banaka i raznih špekulativnih fondova. Kažu da svijet iz krize neće izvući financijski sektor već zdravo privređivanje i proizvodnju. Hvala lijepa.
Hvala. Repliku ima kolega Davor Ivo Stier.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Vukšić točno ste rekli da je suština u nadzoru i zato ću ja evo još jednom i ponoviti pitanje ako je suština u nadzoru i to bi trebala biti uloga države preko agencije, zašto onda se u članku 274. prebacuje ta ovlast države prema privatniku i kako će privatnik nadzirati privatnike i koja je onda tu uloga države. Mislim svi smo za slobodno tržište ali ima tu upravo država jednu ulogu upravo u ovom nadzornom smislu, možda bi to trebali pitati HANFA-u odnosno predsjednik uprave odnosno sada po novome tajniku ili glavnom tajniku no čini mi se da više nemamo tu mogućnost da HANFA odgovara Saboru i da Sabor može postaviti takva pitanja nego odgovaraju isključivo izvršnoj vlasti.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega STier slažem se s vama. To bi bila kontrola, nadzor. Treba biti uloga države. Upravo sam i o tome govorio kada država prepusti fondovima da se i sami kontroliraju da se sami reguliraju i kad donesu zakoni i digne ruke od svega, tada se događa ono što sam upravo govorio ono što se dogodilo nekim europskim zemljama, što se događa u nekim europskim zemljama, što se dogodilo u Južnoj Americi, a to samo znači da ova Vlada nije spremna se uhvatiti u koštac sa problemima koji pred njom stoje.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Klub HDSSB-a i kolega Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora. Zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama su dva prijedloga zakona, Prijedlog zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom i Prijedlog zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Kao što smo čuli u prethodnim izlaganjima klubova ovo je naša europska obveza dakle usklađivanje sa direktivama i odlukama Vijeća EU parlamenta i direktivom EU koji se trebaju implementirati u pravni sustav RH. U ovim prijedlozima zakona RH se tretira već kao članica EU jer će zakon stupiti na snagu danom punopravnog članstva Hrvatske u EU, a to je 1.srpnja ako bude sve uredu kako vidimo sa problemima sa Slovenijom 1.7.2013.godine. iskreno se nadamo da neće biti prepreka, nesporazuma sa Slovenijom jer radi se o puno važnijim i bitnijim interesima za RH i mi to očekujemo da će po tom pitanju sve biti uredu. Ovi novi zakoni kako su usklađeni sa direktivom EU otvaraju brojna pitanja. Čuli smo da li je potrebno da naši zakoni budu s obzirom da ćemo tek postati novom članicom, da naši zakoni budu regulativno stroži nego što su to zakoni u EU i da li je zaista potrebno da u ovom i u ovakvom okviru ova dva prijedloga zakona budu implementirana. Mi ih prilagođavamo … EU, vidimo da je ovo fondovsko investicijsko pravilo u pravu EU prisutno još od 1985.godine i tu postoji jedna velika tradicija. Mi smo nova članica EU iako je naše zakonodavstvo od '95.godine prisutno u Hrvatskoj, možemo reći da se to počne razvijati tek poslije 2005.godine i sa danas se upravlja sa tržištem koje vrijedi otprilike u tom fondovskom kapitalu negdje oko 13 milijardi kuna. Otvaraju se tu brojna pitanja da se ne ponavljamo sa problematikom koji su iznosili kolege. Ovdje se još otvara jedno vrlo važno pitanje što će biti kada se tržište popuno otvori, fondovsko tržište, tržište EU što će biti sa onim malim fondovima koji imaju manji kapital nego veliki? Da li će se oni stopiti sa onim velikim bankama i stranim bankama EU i da li će ti fondovi koji nemaju dovoljno sredstava i koji imaju manje prostora za upravljanje nestati sa hrvatskoga tržišta? Da li su to opasnosti koje se otvaraju danom ulaska u EU i da li će to biti borba velikih igrača naspram onih malih? Dakle tu trebamo imati obzira na to da se ovo investicijsko-fondovska industrija u Hrvatskoj treba zadržati danom ulaska Hrvatske u EU. Kako se naš kapital otvara za … EU tako će se i punopravnim članicama EU otvoriti kapital u RH. dakle to je ono ravnopravno i punopravno naše članstvo. Da li će to biti opasnost za naše investicijske fondove ili neće, pokazat će datum ulaska Hrvatske u EU. Mi se nadamo da će ipak ta regulativa koja je slična onoj dosadašnjoj regulativi samo se mijenja na oni da se fondovi dijele na investicijske fondove otvorene sa javnom ponudom i alternativne koji su svi drugi osim ovih koji spadaju u otvorene investicijske fondove sa javnom ponudom. Dakle, ta bojazan postoji. Radi se o ogromnom financijskom tržištu. Vidjeli smo da je u Hrvatskoj i do sada bilo problema sa investicijskim fondovima, da svi baš investicijski fondovi iako ih ima mnogo nisu baš najbolje poslovali, neki su dizajući kredite u nekim hrvatskim bankama morali kupovati udjele u nekim investicijskim fondovima i plaćali neke cijene od 2, 3 tisuće eura, a danas to vrijedi negdje oko tisuću eura možda i manje. Dakle bilo je tu i problema, nije sve tako bajno na tome tržištu i ne trebamo mi očekivati neke ogromne pomake. Dakle tu uvijek postoji rizik na tržištu i postoji rizik da oni koji ulažu da uložena sredstva na tom financijskom tržištu mogu kako lako izgubiti, a teško je uložiti, a lako je izgubiti ono uloženo. Dakle tu se otvaraju i takve opasnosti. Što se tiče kluba HDSSB-a mi dakle uz ove ograde koje se tiču jeli morala biti restrikcija takva da su ova oba zakona stroža nego poneke direktive EU i ova otvorena bojazan hoće li ovi "manji" igrači propasti na tržištu ulaskom u EU ili će to biti drugačije. To sada ovisi i o našem statusu kao nove zemlje članice EU, a i našim prijedlozima zakona. Što se tiče dakle usklađivanja i potrebe da se zakon uskladi sa direktivom EU klub HDSSB-a podržava donošenje ovih prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Davor Ivo Stier ima repliku.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Evo kolega Salapić izrazili ste nadu koju vjerujem svi dijelimo da će Hrvatska doista 1.srpnja ući u punopravno članstvo. Danas smo na Aktualnom satu čuli i neke optimistične izjave u smislu da će manje-više to biti dogovoreno ili da je na dobrom putu. Znate u čemu je problem? da smo i prije par mjeseci čuli da smo se dogovorili sa Slovenijom samo što Ljubljana još to nije znala. Pa evo ja se nadam da ovoga puta smo se sjetili javiti Slovenskoj vladi da smo se dogovorili i da će sve biti uredu.
Odgovor na repliku Josip Salapić.
Uvaženi kolega Stier to bi stvarno ako je tako bilo glupo da je istinito. Mi smo puno učinili na ovom putu Hrvatske u EU, puno je tu rada i truda od 2004.godine do 2012.i ovaj problem sa Slovenijom naša Vlada trebala je učiniti sve napore da se to smiri. Nije to samo politički problem, taj problem postaje i gospodarski i financijski jer se stvaraju nestabilnosti na tržištu i postoji bojazan da sve ovo što je učinjeno propadne zbog nekih birokratskih problema. To bi naša Vlada trebala znati riješiti striktno jer puno je učinjeno, a puno se može izgubiti sa malo krivih koraka i sa nekim glupim greškama, ja se iskreno nadam i klub HDSSB-a se nada da tako to neće biti. Hvala lijepo.
Završna riječ zamjenika ministra financija Borisa Lalovca.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Zahvaljujem na vašoj raspravi. Možda jedan samo odgovor kolegi Stieru koji je postavio ovo pitanje vezano za članak 274., a radi se o nadzoru zapravo o alternativnim investicijskim fondovima i ovdje se zapravo dopustilo agenciji, znači nadzorniku da za obavljanje određenih specifičnih zadataka jer morate znati da kod alternativnih investicijskih fondova imate različite vrste fondova … i pogotovo na europskom tržištu da regulator, pogotovo u našem ovom slučaju ne mora imati i ne može imati eksperte za svako pojedino područje, pogotovo ako govorimo o … fondovima ili nekakvim posebnim specijaliziranim fondovima kao što su ti alternativni investicijski fondovi i puno ajmo reći razvijeniji koji postoje na stranom tržištu. Znači ovdje se samo daje mogućnost regulatoru da zapravo im daje ekspertno mišljenje, pomogne im u donošenju odluka ukoliko postoje određeni problemi, znači boljeg nadzora nad tim određenim društvima. Znači ovdje se ne radi o tome da se daje privatniku nego da se zapravo ekspertni tim može u ime agencije zapravo obaviti stručan, ekspertni nadzor ukoliko agencija nema stručne ljude za analizu različitih kao što sam rekao … fondova koji su izuzetno vrlo specifični, gdje nema tu uopće stručnjake u Republici Hrvatskoj za to područje da i pokrivaju to područje. Ovdje se bilo govorilo i o rigidnosti, znači ovdje mi možemo sami odrediti koliko Vlada zapravo dopušta određena područja, ali tu je uvijek ono postavljanje pitanja u financijskom sektoru koliko biti ili ne biti rigidan. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Rasprava o oba prijedloga zakona je završena. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 235. Rasprava je zaključena. Amandmani koje je podnijela Vlada Republike Hrvatske postali su sastavni dio konačnog prijedloga. Možemo se izjasniti. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 6 glasova protiv i 24 glasa suzdržan, donesen Zakon o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na 3. Prijedlog zakona o posebnom porezu na motorna vozila, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 245 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Važeći Zakon o posebnom porezu na motorna vozila je zastario te je neprimjeren za oporezivanje vozila u okvirima jedinstvenog europskog tržišta, znači bescarinskih barijera, odnosno neusklađenih sa suvremenim ciljevima i potrebama oporezivanja vozila u Europskoj uniji te u suprotnosti sa ugovorom o funkcioniranju Europske unije. U Republici Hrvatskoj po važećem zakonu vozila se oporezuju po osnovi vrijednost sa različitim pristupom za nova i rabljena vozila, a utjecaj na okoliš se ne oporezuje, znači emisije CO2. Europska unija ne harmonizira poseban porez na vozila, ali zadaje okvir kroz ugovor o funkcioniranju te sudsku praksu koje se zemlje članice moraju pridržavati. Novim zakonom o posebnom porezu na vozila Republika Hrvatska prihvaća praksu Europske unije o nediskriminiranju pri oporezivanju novih i rabljenih vozila te predlaže uvođenje kombiniranog sustava oporezivanja i to temeljem postotka od prodaje tržišne cijene kao vrijednosni kriterij te temeljem postotka od prodaje tržišne cijene ovisno o emisiji CO2 kao ekološki kriterij. Posebna novina u ovome zakonu je ekološki kriterij pri određivanju konačne cijene vozila. Naime, ova mjera se smatra posebno važnom budući da se prema podacima Europske komisije laka vozila odgovorna za otprilike 15% emisije ugljičnog dioksida u Europskoj uniji. U razdoblju od 1990. do 2010. emisija CO2 u području cestovnog prometa u Europskoj uniji su porasla za gotovo 23% i smatra da bi ta brojka bila i veća da se nije dogodila recentna ekonomska kriza. Promet je jedan veći sektor u Europskoj uniji u kojem se emisija stakleničkih plinova i dalje u porastu. Uvođenje emisije ugljičnog dioksida u oporezivanje motornih vozila smatra se važnom mjerom radi ostvarivanja ciljeva Europske komisije za smanjivanje emisija stakleničkih plinova i ostvarenja obveza Europske unije sukladno Kyotskom protokolu. Europski parlament i vijeće su sa ciljem smanjivanja emisije CO2 za laka vozila donijeli Uredbu br. 443/2009. 23.travnja 2009. godine o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisije za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa zajednici kojom su utvrđene obveze proizvođačima koji prodaju motorna vozila u Europskoj uniji za postupno smanjivanje emisija ugljičnog dioksida kako bi do 2015. godine trebalo iznositi prosječno 130 g/km, a do 2020. godine prosječno 95 g/km za flotu novih vozila svakoga proizvođača. Mjere utvrđene navedenom uredbom te sustav oporezivanja koji za kriterij uzimaju emisiju CO2 doveli su do prosječne emisije od 135,7 g/km za nova vozila registriranih u Europskoj uniji u 2011. godini što je smanjenje od 4,6 g/km ili 3,3% u odnosu na 2010. godinu. Za usporedbu, prema podacima Centra za vozila Hrvatske u Republici Hrvatskoj je u 2011. godini registrirano 21986 novih vozila na benzinski pogon s prosječnom emisijom od 143,5 g/km, 39 novih vozila na benzin i ukapljeni naftni plin s prosječnom emisijom od 180,64 g/km i 19658 novih vozila na dizel sa prosječnom emisijom od 135,84 g/km. Ukoliko se uzme u obzir ponderirani prosjek gore navedenih brojeva dobiva se da je u 2011. godini prosječna emisija CO2 novoprodanih vozila u Republici Hrvatskoj iznosila 139,93 g/km što je za 4,2 g/km više od prosjeka Europske unije ili oko 3%. Prema nekim istraživanjima udjel novo registriranih vozila na hrvatskom tržištu u 2011. godini izgleda ovako. Znači do 130 g/km udjel novih vozila je negdje oko 36,6%, od 130 gospodarstvo do 150 g/km udjel na tržištu novih vozila je negdje oko 41,3%, a preko 150 g/km udjel je 22,1%. Uvažavajući trenutku tržišnu situaciju i obveze Republike Hrvatske u sudjelovanju pri smanjivanju emisije ugljičnog dioksida CO2 sukladno europskim preporukama pristupilo se utvrđivanju kriterija koji bi doveli do željenog cilja. Tako se pri utvrđivanju stopa za vozila po ekološkom kriteriju prvenstveno vodilo računa da se na vozila sa malom emisijom CO2 ne plaća poseban porez na temelju emisije ugljičnog dioksida. Tako je i doneseno u zakonu, znači za motorna vozila koja se za pogon koriste dizelsko gorivo i čija prosječna emisija ugljičnog dioksida iznosi najviše do 85 grama po kilogramu i motorna vozila koja se koriste benzin i ukapljeni naftni plin ili prirodni plin čija je prosječna emisija ugljičnog dioksida iznosi do 90 grama po kilometru ne oporezuju ovom ekološkom rentom. Zatim da se vozila sa prosječnom potrošnjom od 120 do 130 grama po kilogramu pojeftine u odnosu na prosječnu prodajnu cijenu dok bi sva vozila ispod 120 grama po … [[Govornik se ne razumije.]] trebala značajno pojeftiniti. Ovim će se napraviti diferencijacija u cijenama, te mislimo da ovom mjerom Vlada Republike Hrvatske šalje jasnu poruku da se isplati voziti ekološki prihvatljiva motorna vozila. Također, naša je procjena da povećanje stope preko 130 grama po kilometru predstavlja granicu od nekontroliranog priljeva rabljenih vozila sa visokom emisijom CO2 i zastarjelom tehnologijom. Mjera koja bi također zadovoljila do poboljšanja ekološkog kriterija uvođenje instituta povrata posebnog poreza nakon izvoza koja se obračunava u proporcionalnom iznosu u odnosu na plaćeni posebni porez i amortizaciju vozila. Predmet oporezivanja kao i do sada za sva vozila, znači osim za ona gospodarska vozila a novina je da se motociklima se također uvodi ova ekološka renta dostavna i sanitetska vozila se ne oporezuju, vozila na hibridni pogon se djelomično oslobađaju ovisno o postotku dosega na električni pogon. Vozila na električni pogon se ne oporezuju, kamper vozila plaćaju 15% od utvrđenog posebnog poreza, te pic kup vozila sa dvostrukom kabinom se oporezuju. Bitno je naglasiti da dolazi i do promjene modela obračuna, gdje se u novome prijedlogu poseban porez obračunava od prodajne tržišne cijene u koju je uključen PDV. Navedeno nije u suprotnom s direktivom EU jer se radi o jednokratnom ili registracijskom porezu koji ne može biti uključen u poreznu osnovicu za izračun PDV-a jer se radi o trošku koji nije trošak trgovca već obveznik je kupac, odnosno porezni obveznik je građanin dok trgovci navedeno samo administriraju. Projekcije, to je zapravo ovaj dio gdje je bilo rasprave i usuglašeno zapravo je sa Europskom komisijom, znači i nije u sukobu sa Direktivom o PDV-u. Da vidite, znači efekt godišnji ovoga poreza je negdje oko 560 milijuna kuna. Da vidite koliko je bila široka rasprava znači od 2. studenoga na web stranici je održano stavljen prijedlog, te je održano preko 50 konzultacija u tijeku izrade i rasprave sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, Hrvatskom gospodarskom komorom, HAK-om, sudskim vještacima, auto proizvođačima i kupcima, Centrom za vozila, Ministarstvom unutarnjih poslova, Zavodom za mjeriteljstvo itd. Cilj zakona je posebnom porezu na motorna vozila nije isključivo fiskalni već je zapravo prvenstveno ekološki budući da se potiče kupnja ekološko prihvatljivih vozila sa niskim emisijama CO2 kojom bi primjenom ovog zakona trebala pojeftiniti u odnosu na dosadašnje stanje. Zahvaljujem.
Hvala. Replika Branko Vukšić.
Evo nisam se mislio javljati za repliku, ali čuo sam da je gospodin Lalovac rekao jednu rečenicu da ovo što je do sad bilo više nije u skladu sa suvremenim oporezivanjem. Što je u Hrvatskoj suvremeno za građana? To bi se netko mislio kad je suvremeno onda je to za mene bolje, jer suvremen čovjek. Suvremen u Hrvatskoj znači u posljednje vrijeme znači platiti čim više i plaćati čim češće. Suvremeno ne znači napredno osim ako nije riječ o smanjenju poreza za prosječnoga građana. Znači, sad se postavlja pitanje da li ćemo mi plaćati više poreza ili manje poreza kad idemo registrirati auto. Ništa drugo nije u pitanju za građana. Plaćat ćemo u pravilu više. Znači, auto postaje luksuz. I spomenuli ste gospodine Lalovac jedan isto novi izraz, mislim ne novi izraz, stari izraz novi model. I novi model, kad kažete novi model oporezivanja to znači više ćete građani plaćati. To vam je suvremeno, moderno i novi model.
Odgovor na repliku zamjenik ministra. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kada smo govorili o suvremenom oporezivanju znači govorili smo o modelu koji do sada u Hrvatskoj nije bio prisutan. Znači, uvođenju ekološkog poreza, ekološke rente u tome da mora imati takav poticaj zapravo da ima puno širi kontekst nego samo onaj odnos koji se govori oporezivanja. Jer u ovome smislu kada govorimo o tom načinu oporezivanja zapravo i mijenja te određene trendove i utječe zapravo i na naš okoliš u kojem živimo. U tome kontekstu je zapravo, puno širem kontekstu nego samo onome kontekstu samog oporezivanja.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. U ime kluba SDP-a Ivo Jelušić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, poštovani ravnatelju Carinske uprave, kolegice i kolege. Pred nama je jedan zakon koji ima oznaku E, koji se usklađuje sa EU, ali on je osim što ima oznaku on je E i europski zakon, on je apsolutno hrvatski zakon ne po tome što ga donosimo ovdje u Hrvatskom saboru ali prije svega je hrvatski zakon po tome što se odnosi na gotovo sve građana Republike Hrvatske jer nema gotovo ni jedne obitelji u Hrvatskoj barem kad se prosječno gleda da se ovaj zakon na nju ne referira jer gotovo svaka hrvatska obitelj ili u prosjeku ima po jedan automobil ili neki i više. Prema tome, ovaj zakon koji tangira sve naše građane. Kažem, građane ne toliko gospodarstvo jer gospodarska vozila su oslobođena od plaćanja ovog posebnog poreza na motorna vozila. Dakle, za njih je on neutralan, odnosno bolje rečeno pozitivan jer ih ne opterećuje. I u tom smislu ovaj zakon ima i gospodarsku svoju funkciju. Ali na građane se itekako odnosi. Automobil kod nas je potreba, ali često puta nije samo potreba nego i više od potrebe. Uz potrebu je često to pitanje ili hobija, prestiža itd. pa oni koji automobil doživljavaju tako kao hobi ili kao prestiž to su uglavnom oni koji kupuju skuplje automobile da bi susjed vidio kako on vozi dobar automobil on će i platiti više. I to je u redu. Mi smo i do sada imali poseban porez na automobile, međutim on je uvažavao samo jedan kriterij a to je vrijednost vozila. Novina u ovom zakonu je u tom smislu i u tom je djelu i usklađivanje njegova sa stečenom europskom unijom a to je da uvažava i ekološke principe odnosno da uvažava činjenicu koliki koji automobil ispušta CO2 po kilometru i oni koji više zagađuju okoliš platit će veći porezni posebni porez. Ovaj zakon derogira dakle dosadašnji kriterij a to je da onaj automobil koji je skupljiji da i ne plati više poreza, dapače ali to nije jedini isključivi kriterij ali ga i dalje uvažava na način da netko tko kupi automobil do sto tisuća kuna vrijednosti, ne plaća odnosno porezna stopa je nula a onaj tko kupi npr. automobil preko 500 tisuća a to može samo onaj koji ima malo više para, tko je malo bogatiji, e bogme on će platiti 70 tisuća kuna po toj osnovi poreza posebnog poreza. Što se tiče emisije CO2 to je novina u ovom zakonu i u tom smislu ovaj zakon je i ekološki jer na neki način ovaj sankcionira ili penalizira one automobile koji imaju veliku potrošnju i koji imaju veliku emisiju ugljičnog dioksida i vidimo ovdje iz tablice iz ovog zakona da npr. automobil koji ima emisiju do nekih 130 grama CO2 po km što je prosjek EU na vrijednost automobila izračunat će se poseban porez u iznosu od 7%, ali onaj koji ima emisiju jako veliku ili ekstremno veliku npr. preko 300 grama CO2 po km će bome plaćati po stopi od 30%. Time se dakle želi učiniti da današnje ceste bude sve manje ugljičnog monoksida ali i u ovom dijelu je on opet možemo reći i socijalno pravedan jer oni koji u pravilu imaju veću emisiju CO2 to su u pravilu jači motori i skuplji automobili. Ono što je također novina u ovom zakonu u odnosu na postojeći a to je da se jednako tretiraju i novi i rabljeni automobili što se tiče posebnog poreza. Do sada su rabljeni automobili bili na određen način diskriminirani odnosno poseban porez na rabljene automobile bio je za 50% veći nego za nove kada je riječ o automobilu iste vrijednosti. Neki to dovode u pitanje i kažu pa sada će se to otvoriti veliki prostor za navalu rabljenih automobila iz Europe u Hrvatsku, da ćemo postati groblje rabljenih automobila. Ja mislim da to nije točno nego naprotiv. Čak možemo govoriti i o apsurdu. Gotovo nitko ne vozi novi automobil na ovaj način kako ga zakon tretira. Novi automobil je samo onaj koji nije do tada bio na cesti i koji nije ni do tad bio registriran. Već kad ga registriraš izađe na cesti kad je star dan, a da ne kažem mjesec ili godinu on već nije novi automobil i ako takav automobil nabavljaš ili voziš on nije novi nego rabljeni. E sad se ja pitam da li je automobil koji je star godinu dana je loš automobil u ekološkom bilo kojem sigurnosnom smislu nego automobil isti takav koji se i dan danas izlazi sa trake samo je godinu dana mlađi, to je dobar automobil a ljudi sigurno neće kupovati automobile stare deset godina koji imaju veliku emisiju CO2 pa po toj osnovi plaćati veliki porez na poseban porez jer im se to neće isplatiti. Dakle, osim što se izjednačava u smislu eto da se ne diskriminira on će ustvari ići na ruku našim građanima jer poznato je tko se iole bavi tržištem automobila a i ne mora svatko od nas tko kupuje automobile a svatko je imao tu priliku pa vjerojatno zna da je najbolje i najekonomičnije kupovati automobil star od godinu do tri godine. Tada mu vrijednost tržišna jako puno padne a stvarna njegova tehnička i uopće uporabna vrijednost je nije toliko pala. Prema tome zašto ne omogućiti našim građanima da ne mora baš kupovati novi automobil iz bilo koje tvornice u Europi nego star godinu dana a da mu je 30% jeftiniji i da ga zbog toga ne penalizira i ovaj zakon upravo to dobro čini jer to ni po čemu nije loš automobil. Ima istu emisiju CO2 koji se sad proizvodi, koji sad dolazi kao n ovi jer je to isti tip automobila samo što je ovaj godinu dana stariji jer poznato je da u automobilskoj industriji tako brzo se ne mijenjaju motori. Motori se mijenjaju sa novom linijom a dok god se proizvodi ista linija ista emisija Co2 bez obzira dakle jel taj automobil izašao danas ili bio star dvije ili tri ili četiri godine. Sigurno da ovaj zakon neće napraviti od Hrvatske groblje rabljenih automobila nego svi automobili moraju tako proći … [[Govornik se ne razumije]] tehnički pregled, prema tome mora imati potvrdu o … [[Govornik se ne razumije]] imati tehnički pregled, moraju bit ispravni a ljudi neće biti stimulirani da kupuju automobile koji imaju veliku emisiju CO2 a to u pravilu imaju automobili koji imaju visoke godine starosti. Prema tome, kad sve uzmemo u obzir sigurno da je ovaj zakon u odnosu na postojeći poboljšanje jer on ima niz dimenzija, dakle on osim fiskalne koju naravno svaki zakon o porezu ima, za razliku od dosad važećeg zakona ima i tu ekološku funkciju koju ovaj nije imao, on ima dakle i svoju gospodarsku funkciju jer drugačije tretira osobne automobile za osobnu upotrebu, drugačije tretira one koji su u funkciji gospodarskog u gospodarskom smislu ovoga poslovanja. Dakle oni nisu oporezivi i na koncu konca on je i pravedan u smislu socijalne pravednosti jer na one automobile koji imaju veće motore, jače motore i koji su skupljiji veća je stopa, dakle progresivna je stopa i to je u redu da onaj tko želi skupljiji, veći i jači automobil plati više, a onaj tko to ne može si priuštiti, da plati manje. U tom smislu, mislim da je ovaj zakon dobar i klub SDP-a će ga apsolutno podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HDSSB-a i kolega Dražen ĐUrović.
Hvala. Evo gospođo potpredsjednice Sabora, predstavnici predlagatelja, zastupnice i zastupnici, ne znam za razliku od prethodnika gospodina Jelušića legendarni Ford je rekao kad su ga pitali koji je najbolji auto rekao je da je to novi auto, nije rekao rabljen godinu, dvije ili tri, no to je već pitanje optike koju je netko imao o autima. Još bih nešto htio sada pridodati glede ovog prijedloga. Ja znam da ljudi koji rade u Ministarstvu financija imaju puno posla i puno obveza i bave se raznoraznim područjima, pa možda nisu toliko, toliko ne prate kretanja oko autoindustrije, ili možda ne vole posebno aute i ne zanimaju ih općenito auti, pa evo i tu je predstavnik predlagatelja, možda ni njega previše ne zanima problem automobila, pa bi nama možda evo bit ću toliko neskroman da malo približim još problem automobila i onoga što se s njima događa u Republici Hrvatskoj u posljednjih nekoliko godina, kao što predlagatelj vjerojatno zna prodaja novih automobila u Republici Hrvatskoj nakon što je prije nekih 5, 6 godina dosegla vrijednost od preko 80 tisuća i išla je prema broju od 100 tisuća novoprodanih auta, u 2011. prema ovdje dostupnom podatku je bila oko 43 tisuće, u prošloj godini je prema dostupnim podacima bila oko 33 tisuće, sa trendom daljnjeg pada prodaje u ovoj godini. I približili smo se prema broju novoprodanih auta brojevima koji zapravo nikada nisu ni bilježeni na ovom području otkad je hrvatske države, dakle i to je određen pokazatelj krize zasigurno, ali i određen pokazatelj i problema u kojem se mi nalazimo i cijena koštanja tih auta. Naravno hrvatski grad bez obzira na činjenicu što je Republika Hrvatska prema onome što se da čuti, vidjeti i saznati jedina država Europske unije koja neće imati proizvodnju automobila navodno svih ovih 27 ima ovakvu ili onakvu, a Republika Hrvatska će biti jedina koja to neće imati. Bez obzira na to hrvatski građani nemaju drugih prometala, u najvećoj mjeri ipak se voze autima, roba se u najvećoj mjeri transportira kamionima, još se dalje prevoze drugim prometalima koja troše gorivo i zagađuju zrak, prema tome od automobila kao današnje manje-više primarne potrebe čovjeka, jedne prosječne obitelji mi pobjeć ne možemo, i kao i u mnogim drugim pitanjima možemo si postaviti kao temu što mi kao društvo želimo ili što država u obliku ovom koji predlaže Ministarstvo financija zapravo želi učiniti oko tih automobila. E sad, ovdje se kao neka mantra kao što se to već događa često spominje emisija CO2, emisija ugljičnog dioksida koji se mjeri u gramima po kilometru. Ta emisija CO2 i de facto određeni ekvivalent potrošnje goriva je nekog auta, samo preveden ovisno o nekim sustavima prigušivanja i slično, dakle ta emisija CO2 zapravo govori o tome koliko auto troši, da pojednostavimo pojmove i naravno oni auti koji manje goriva troše imaju manju emisiju CO2, oni auti koji troše više goriva imaju više, oni koji nemaju određene filtere još više, ali zapravo je ta emisija CO2 određen ekvivalent. E sad u današnje vrijeme kad je jako moderna ekologija kao jedna ovako vrlo danas je profitabilna znanost, proizvođači automobila su u situaciji da su uspostavljene neke norme određenog dijela automobila koji oni moraju proizvoditi s relativno niskim emisijama CO2 i sad se stvara ta priča o CO2, no gdje je problem za hrvatskog građana. Problem je ukupno za hrvatskog građana u ovako koncipiranom pravilniku koji će zapravo prvo poskupiti cijene automobila, kojih automobila, pa onih automobila koje hrvatski građani u pravilu voze, a to su vozila tzv. kompakt klase, iliti golf klase. Dakle hrvatski građani, u pravilu i hrvatska obitelj ne može stati u jedno vozilo koje ima dvoja vrata i dva sjedala i ima 750 kubičnih centimetara, da bi ispunilo možda normu ispušnih plinova od 80 grama po kilometru, pa bi tada bilo zaista jeftinije. Dakle, postoji također registar svih vozila u Republici Hrvatskoj javno je dostupan svima, izdao ga je MUP Republike Hrvatske u tom registru možete vidjeti koja su to vozila danas koja će ispuniti normu za dizelska goriva da imaju emisiju manju od 86 grama CO2 po kilometru. Koliko ja znam ta vozila uopće ne postoje u Republici Hrvatskoj, a molio bih predlagatelja da me demantira i navede 10 automobila koji su trenutno u prodaji u Republici Hrvatskoj dizelska koja imaju emisiju CO2 manju od 86 grama po kilometru. Kad je riječ o benzinskim vozilima ovog posebnog poreza bit će oslobođena benzinska vozila sa emisijom CO2 manjom od 90 grama po kilometru ali ukoliko tih vozila nema ili u kojih ima 7, 8 udio njihovo u prodaji iznosi nekakvih nula nula, ne znam koliko, to se radi o malim vozilima sa kubikažom od 700, 800 kubika, ima ih nekoliko, imaju sustave start stop, ta vozila ne mogu biti okosnica našeg poimanja ekologije ili smanjenja emisije ispušnih plinova i našeg odnosa kako ćemo mi sustav oporezovanja samo na drukčiji način postavljen okrenuti prema hrvatskim građanima, pa ću podsjetiti na neke primjere prema dostupnim podacima iz države Europske unije, nitko nije pomislio u Europskoj uniji da granicu za neoporezivanje prema emisiji štetnih plinova postave na ove vrijednosti koje hrvatska Vlada postavlja, a molim predlagatelja neka me demantira ako griješim. Dakle u Saveznoj Republici Njemačkoj za CO2 vrijede kategorije, vrijedila je da se ne oporezuje manje od 120 grama po kilometru od 2010. do 2011., manje od 110 grama po kilometru vrijedilo je za razdoblje od 2012. do 2013. a od 2014. vrijedit će norma da se neće oporezovati vozila sa manje od 95 grama po kilometru u 2014., a mi već 2013. postavljamo kriterije koji su potpuno nedohvativi. Nije to samo Savezna Republika Njemačka, kad je došlo do gospodarske krize u Europskoj uniji prije nekoliko godina, kad su oni krenuli sa određenim bonusima poticati prodaju vozila u svojim matičnim državama i tako poticati svoju proizvodnju sve su subvencije, u svim državama EU bila također prema mjeri te proizvodnje ugljičnog dioksida prema potrošnom kilometru i sve za neke norme već od 120 do 130 grama. Red veličine 100, 200, 500, 800, 1000 eura ovisno o državi i ovisno o interesu koji je imala. No nijedna se nije bazirala na mjeru ispod 90 grama po kilometru ugljičnog dioksida za benzinski … jel kažem to u praksi znači da to vozilo ima 700 i nešto kubika, sustav je star. Stop, da je teško 700, 800kg i da vozi jednog laganog putnika koji će provesti testiranje tog vozila. Dakle, također mi imamo problem, e a ono čime se mi ne bavimo što je zanimljivo prema procjenama također ljudi koji se bave procjenama prometa oko 25% proizvodnje emisije u prometu do 30 proizvode teška vozila, gospodarska vozila, kamioni, autobusi, transportna vozila. E to nam nije zanimljivo. A ta vozila sa ogromnim emisijama uz prerade na ekološki prihvatljivija goriva može se donijeti znatno veći pomak u smanjenju emisije nego ovakvim stalnim pritiskom na same građane i konačno kroz cijenu jer obitelj se ne može voziti u vozilu koje ima emisiju od 80 grama po kilogramu. Ako ćete odgovoriti da se ovdje radi o promicanju vozila na električni pogon, podsjetit ću vas da se vozila na električni pogon neuspješno prodaju po cijelom svijetu i nitko ih ne kupuje, osim dijela hibrida. I hibridi koji su prodaju imaj emisije oko 85, 90, 95. A električna vozila navodno u prošloj godini u SAD na ne znam koliko se u SAD-u prodalo vozila, prodano je tisuću i nešto električnih auta, u Velikoj Britaniji isto toliko. Dakle ta vozila ne prolaze, pa to nije okosnica razvoja ni razvoja prometa ni nečega na čemu mi možemo temeljiti svoje zakonodavstvo. Dakle električna vozila ne prolaze, ona su preskupa, ne postoji izgrađena mreža ekološki zbog problema s odlaganjem onih baterija su također problematična i to uopće nije ono na čemu bilo tko danas ozbiljan temelji bilo kakav razvoj prometa u svojoj državi. A mi imamo još jedan problem kao RH, to je gospodin Jelušić spomenuo, problem vozila u koja se ugrađuju LPG odnosno propan-butan. Propan-butan kao otpadni produkt naših rafinerija prilikom prerade nafte kao što znate koji u RH vrlo često koštaju u maloprodaji puno više nego što ga ta ista INA koja ima ove dvije rafinerije prodaju susjednim državama, taj propan-butan prema tumačenju koji smo i dobili na jedno od zastupničkih pitanja prethodne ministrice zaštite okoliša Mirele Holy iz njenog odgovora je proizlazilo, njenog odgovora, njenog ministarstva u to vrijeme kada je bila ministrica da ta vozila imaju veću emisiju CO2. Ja sam pokušao naći neki relevantan podatak o tome da li vozila na LPG imaju zaista veću emisiju CO2 i nisam ga pronašao već sam naišao na podatke da vozila na LPG osim manje emisije i drugih štetnih plinova imaju i manju emisiju CO 2 za oko 10%. Problem je u RH što se ne može ostvariti mjerenje emisije vozila koja idu na LPG te što se ta vozila ne mogu registrirati sa instalacijom koja se ugrađuje već se tako vozilo kupljeno kao benzinsko mora prvo registrirati, napraviti svu dokumentaciju i prometnu pa potom ponovno ići na ugradnju LPG instalacije pa na novu registraciju uključujući izradu i novih dokumenata. I makar vi u vozilo koje imalo nula kilometara ugrađujete LIG instalaciju vi ga zapravo to de facto činite tek nakon što ste u cijelosti to vozilo preuzeli i registrirali, što je ovako nonsens ali nije jedini u RH. Prema tome možda bi trebalo vidjeti što je s tim LPG-em i da li on na koji način se njega može uzeti u obzir kao recimo vozila koja voze na taj propan-butan ili LPG. Prema tome, ove norme posebnog poreza koji se odnosi na emisije štetnih plinova ukoliko želimo biti imalo pravedni i pošteni prema građanima onda nultu stopu treba staviti barem na razinu neke kompakt klase, a to je emisija za dizelska vozila otprilike 100, 115 grama po kilometru i za benzinska vozila isto tako 100, 115, 110, 115 grama po kilometru sve drugo zapravo samo znači dodatno i opsežno oporezivanje svih vozila. Pa onda recimo želimo oporezovati a nemojmo stavljati nekakve smiješne stavke koje zapravo u realnim vozilima niti ne postoje. Prema tome, mi kao klub HDSSB-a ovakav prijedlog zakona koji u situaciji naravno mi nismo kao država da mi trebamo poticati proizvodnju vozila ali u ovoj teškoj gospodarskoj situaciji ovakav prijedlog poreza će zapravo samo dodatno biti jedan teret građanima koji kupuju nova ili kupuju rabljena vozila, prema tome mi to nećemo podržati. Hvala.
Hvala. Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đuroviću, prvo ja vam se stvarno zahvaljujem jer sam naučio mnogo toga o automobilima mada ste vi liječnik i stvarno vam hvala. Rekli ste u jednoj rečenici da su potpuno nedohvatljivi kriteriji za hrvatske građane, kao da je to važno jesu li dohvatljivi ili nedohvatljivi kriteriji. Nijemci rekli ste štite svoje građane, daju im vremena da postupno zamijene svoje automobile, kako napreduje tehnologija tako oni pričekaju svoje građane da mogu i mijenjati automobile da ne moraju nakon godinu dana promijeniti auto. Jesu li uopće dohvatljivi kriterij i cilj? To je važno pitanje. Jesu, kao što rekoh prije, cilj je dobiti što više novca od onih koji imaju najmanje kako se ne bi trebalo oporezivati one kojima su porezi o kojima govorimo smijurija. Da ne želi se želi se ovime dodati zapravo napraviti nametnuti novi porez i to je cilj.
Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Ma da, hvala. Ja bez obzira što sam kirurg obožavam aute, jako volim aute i zato znam o autima jer ih volim i zanimaju me. Činjenica je, htio sam samo malo demistificirati te pojmove tih grama gdje se govori o ekološki prihvatljivim vozilima koja se neće oporezovati. Htio sam samo naglasit činjenicu da tih vozila u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj nema, odnosno da predstavljaju praktički beznačajni udio u prodaji zato što su ti standardi koji su tu postavljeni toliko visoki da su to letvice koje u ovom trenutku proizvodnja vozila ne dostiže i da treba ako želimo pripomoć građanima da imaju bolje i kvalitetnije aute onda nekakva norma treba biti ona kompakt klasa koju većina građana koristi i norme na kraju koje pogodnosti koje vrijede u većini europskih država, ne da mi budemo veći pop od pape što se u Republici Hrvatskoj često događa. Hvala.
Hvala. Klub HDZ-a i kolegica Martina Dalić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Pa kao što je ustvari bilo rečeno na samom početku, postojeći sustav oporezivanja motornih vozila bilo se može označiti zastarjelim ili drugi način se može reći da nije sukladan sa pravnom stečevinom Europske unije pa je to onda pretpostavljam i razlog zbog kojeg imamo ovaj zakon danas pred nama. Međutim, ono što mi se čini na samom početku važno istaknuti je očigledna činjenica da mi nemamo automobilsku industriju i stoga ta određena razmatranja u oporezivanju koji imaju zemlje na čijem se teritoriju proizvode automobili kod nas ne dolaze do izražaja i ustvari zbog toga se ovaj sustav oporezivanja i mijenja ovako kasno zato što je on ustvari bio uređen da destimulira uvoz rabljenih vozila na teritoriju Republike Hrvatske. Logika tog argumenta je bila da kroz destimuliranje uvoza rabljenih vozila će se osigurati da na hrvatskim cestama se kreću novija pa onda valjda time i sigurnija vozila. Posredno se na taj način dosezao i ovaj CO2 kriterij, ali takvu argumentaciju nije prihvatila komisija. Stoga imamo ovaj novi sustav oporezivanja i naravno da najviše rasprave i pozornosti privlači sama tablica u kojoj su definirani vrijednosni razredi i odgovarajuće porezne stope koje će se na te vrijednosne razrede primjenjivati. Ono što je prvo praktično pitanje koje se pojavljuje u odnosu na te vrijednosne razrede i porezne stope jest ustvari činjenica kakav će biti fiskalni efekt, da li će se ovom promjenom koja je eto motivirana u određenoj mjeri ekstremnim činiteljima, da li se tu ide u pravcu povećanja poreznog opterećenja, da li se ono zadržava istim ili se možda smanjuje. Na ovo se pitanje ne može odgovoriti jer porezna uprava se nije potrudila priložiti pa makar i neki ilustrativni izračun za neku vrstu vozila. A sa druge strane teško je bez poznavanja svih detalja i strukture cijene ustvari napraviti neku neprofesionalnu usporedbu i komparaciju. Zbog toga iako naši zakoni i pravila rada u Hrvatskom saboru zahtijevaju da svaki zakon ima ocjenu fiskalnoga učinka i koja će sredstva donijeti ili neće donijeti ili će oduzeti iz državnog proračuna, toga ovdje nema. Dakle ne možemo suditi o fiskalnim efektima ovoga zakona temeljem njegovog utjecaja na državni proračun, a fiskalna godina je u tijeku i on će stupiti na snagu znači danom ulaska čime će nesporno utjecati na fiskalnu situaciju. Dakle, po tom u tome dijelu zakon je manjkav i ne može se ustvari prosuditi o tome što ove predložene porezne stope znače, znače li one povećanje opterećenja ili njegovo zadržavanje na istoj mjeri ili moguće smanjivanje. Sa druge strane, ovi razredi koji su određeni s obzirom na emisiju ugljičnog dioksida po km ustvari postavljaju jedno zanimljivo pitanje, barem meni je to na neki način bilo zanimljivo, koje je vrste ovako popularnih marki automobila udovoljavaju ovim razredima zbog toga što cijeli tekst i duh zakona ide za tim da oni automobili koji emitiraju malo ugljičnog dioksida bi trebali biti manje oporezovani. Posebno me je zanimalo da li uopće ima neki koji emitira do 100 g/km. Našla sam jedva jedan koji emitira 99 g/km, to je vrlo maleni automobil. Svi ostali također vrlo maleni i vrlo skromni u biti ulaze u razred između 110 i 120 g/kg. Dakle vrlo maleni, vrlo jeftine cjenovne kategorije u suštini ulaze u kontekst stope od 3,5%. Stoga mi se čini da predlagatelj ustvari razmišljajući o ovim razredima ih baš nije dobro rasporedio ako je želio stimulirati kupovinu automobila sa manjom emisijom jer i manja emisija na malim automobilima ulazi u relativno visoki razred. A sa druge strane postoje također vrlo skupi automobili koji isto ulaze u razred 3,5%. Tako nekako pokušala sam provjeriti da li ova tablica uspijeva ujednačiti i neke osim ovih nekih fiskalnih kriterija, uspijeva dohvatiti i možda neke kriterije pravednosti u određivanju ovih poreznih stopa. Nisam sigurna da se i u tome baš sasvim uspjelo. Ali kao što kažem što je konačan efekat za pojedinačne kupce, što je konačan učinak za građane ne može se znati i ne može se ocijeniti. Ono što nas u tom kontekstu u stvari i najviše u klubu Hrvatske demokratske zajednice smeta jest 7. stavak u 12. članku koji kaže da će Vlada RH uredbama mijenjati brojčane pokazatelje iz ovih tabela. Mogućnost da Vlada uredbama mijenja samu visinu poreznog tereta postoji i u nekim drugim vrstama trošarina. Kao što su znači naftni derivati ili cigarete. Međutim, obrazloženje i razlog zbog kojeg je Sabor dao Vladi to pravo da sam mijenja porezno opterećenje u tim vrstama trošarina jest u stvari potreba usklađivanja sa Europskom unijom u slučaju cigareta, odnosno u slučaju naftnih derivata reagiranja na snažne oscilacije cijene naftnih derivata na tržištu. Ta dva razloga procijenilo se i tada jesu, a očigledno takvo je mišljenje Vlade i danas jesu dovoljni razlozi da se na Vladu prenese originalna ovlast Sabora da utvrđuje porezno opterećenje. Međutim, mislim da u slučaju motornih vozila ne postoji niti jedan razlog, niti jedna urgentnost bilo poremećaja na tržištu bilo, bilo kakvog usklađivanja sa Unijom, jer u smislu visine poreznog tereta Unija tu ne propisuje ništa da se ova ovlast prenese na Vladu i da se mijenjanje poreznog opterećenja u ovoj sferi odvija bez rasprave u Saboru, dakle na jedan relativno tih i moguće nezamjetan način. Smatramo stoga da ovo pravo koje je prenijeto na Vladu nije primjereno ovoj vrsti poreza niti je primjereno okolnostima i da to u ovome zakonu ne treba činiti. Upravo zbog toga, upravo zbog činjenice da se ove ovlasti oduzimaju Saboru, bez obzira što razumijemo da je usklađivanje sa Unijom i pitanjima oporezivanja sukladno emisijama i korištenjem poreza u ostvarivanju ekoloških ciljeva Hrvatska demokratska zajednica ove zakone neće podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolegice. Četiri replike na vaše izlaganje. Prvi je Dinko Burić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, dakle uvažena kolegice moram se složiti s vama, s vašom konstatacijom da ne postoji nikakav razlog da se pa rekao bih čak o ovome raspravlja čak po hitnom postupku. To se moglo, bilo je vremena da se ide u dva čitanja, a osobito ne to da se na ovakav način još jedanput od strane aktualne Vlade ne samo podcjenjuje nego Vlada sebi daje ovlasti koje niti po Ustavu nema i obezvređuje ulogu Hrvatskoga sabora u parlamentarnoj demokraciji. Postoje stvari točno je propisano što su ingerencije Vlade RH i samo u iznimnim slučajevima bi Vlada trebala preuzimat ono što bi mogla napravit i bez znanja Hrvatskoga sabora. No, ja bih vezano uz ovaj zakon nešto posebno istaknuo. Dakle, i vi ste ukazali na nekoliko nelogičnosti. Jel' je opravdanje predlagatelja ovoga zakona bilo kako se želi poticati kupnja ekološki prihvatljivih vozila. To je bila osnovna teza. A onda sad s druge strane imamo nekoliko stvari koje iz ovog prijedloga zakona možemo iščitati kao minuse. Prva razlika prema u odnosu na stari zakon je to što se mijenja porezna osnovica, zato što za nova vozila porezna osnovica je maloprodajna cijena u koju je uključena i cijena PDV-a pa na neki način sad imamo dvostruko oporezivanje. Plaća se porez i na PDV. PDV je u prijašnjem zakonu nije bio uključen u osnovicu. Izmjenama ovog zakona ne razlikuju se rabljena od novih vozila u konačnici, a to je u starom zakonu ipak bilo utvrđeno. Trebalo je da smo išli u redovnu proceduru vjerojatno naći i neko bolje rješenje, a konstatacija da se ovim želi poticati kupnja ekološki prihvatljivih vozila mislim da je iz rasprave mog kolege Đurovića najbolje bila pokazana kako to u praksi u stvari baš i neće biti tako.
Hvala. Sljedeća replika Ingrid Antičević Marinović.
Kažete kolegice da se ovim prijedlogom zakona ne zna da li će doći do povećanja ili smanjenja poreza. Međutim, smisao ovog zakona uopće bez obzira na njegov naslov, bez obzira iz kojeg resora dolazi nije uopće fiskalno odnosno nije primarno fiskalne naravi. On je prije svega takve naravi da želi doprinijeti zaštiti okoliša. Prema tome, ovdje je važna i promjena našeg ponašanja da zaštita okoliša nije pitanje samo jednog resora, to nije čak ni ekonomsko pitanje ili ne samo to nije čak ni društveni problem i pitanje, to je prije svega danas pitanje morala.
Odgovor na repliku, Martina Dalić
Pa ne slažem se s vama poštovana kolegice jer mi živimo u stvarnosti a u toj stvarnosti u Državnom proračunu koji se primjenjuje predviđeni su i određeni prihodi od posebnog poreza na uvoz automobila. Dakle neki je iznos Ministarstvo financija planiralo. Prema tome sa jednog praktičnog aspekta također je i važno znati da li se i ovim zakonom taj iznos koji je planiran u državnom proračunu može ostvariti. A sa točke gledišta običnoga građanina, pa ja mislim da njega zanima da li će automobili zbog ovoga poskupiti, da li će im cijena ostati ista ili će možda pojeftiniti. Tako da uvažavajući sve ove argumente koje ste vi rekli i potrebu očuvanja okoliša mislim da su i ova pitanja također važna.
Hvala. Draženko Pandek, replika.
Uvažene kolegice rekao bih samo na vašu primjedbu da nema vozila dostupnih na tržištu koja bi ispunjavala uvjete ovaj da do 110 ili 120 grama CO2. po prijeđenom km. Ja sam jednom brzom pretragom našao jedno vozilo niže srednje klase koji je dakle ispunjavao uvjet čak do 110 grama CO2 po prijeđenom km, jedino koji je ispunjavao uvjet do 120 grama CO2 po prijeđenom km. Dakle postoje ta vozila koja su dostupna na tržištu i koja spadaju dakle u normalna vozila koja je u biti predstavljaju najveći tržišni udio u Hrvatskoj. Hvala.
Zadnja replika, Zoran Vinković.
Evo uvažena kolegice, iznijeli ste dvojbu rekavši da ne znate što će se desiti uvođenjem ovog zakona, da li će nešto poskupjeti ili nešto pojeftiniti, pa ja ću vam odmah razriješiti tu dvojbu, poskupjet će. Sva sreća predsjednik Vlade kako ova Kukuriku koalicija je uvela samo jedan jedini namet i to je onaj PDV od 25%. Ovo je ekološki namet, ekološki namet koji se odnosi i na osnovicu na koju je uračunat PDV pa je to tako porez na porez. I ostavimo sada mi na stranu pomalo i ekologiju itd, nego recimo građanima da će sada plaćati skuplji porez na motorna vozila i nije nama odnosno Vladi, Kukuriku koaliciji na pameti zaštita hrvatskog okoliša naše planete Zemlje nego je očigledno punjenje proračuna ovakvim posebnim porezom na promet motornim vozilom. Nikakvi grami CO2 nisu u pitanju nego su tu u pitanju kune i euri gospođo Ingrid, to recite jasno i glasno i nemojmo pričati o zaštiti planete Zemlje i glumiti supermana jer niste vi supermen nego je ovo ponovno novi harač i novi udar na džep hrvatskih radnika, seljaka i običnih građana koji možda ne voze onaj skupocjeni BMW koji je Sanader kupovao ili se ne voze u onim iznajmljenim automobila ne znam koje klase, lexus nego voze i dalje još zastavu, jugo itd. ili voze ove korejance. To je udar na džep hrvatskih građana, porez na porez. Građani dobivate i ekološki namet. To je to. to je kao onaj kuhar iz dobro jutro hrvatska. To je to.
Klub HNS-a i Srđan Gjurković.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra sa kolegama, poštovane kolegice i kolege. Klub HNS podržat će donošenje ovoga zakona jer on je prvenstveno ekološki a onda fiskalan kako je već rečeno. Naravno ne dvojimo da ova rasprava na ovoj plenarnoj sjednici pa i ove upadice dok se raspravlja imaju smisla ovome parlamentu ali u biti ovaj zakon je zakon ne samo usklađenje s EU nego zakon koji unapređuje i ekologiju pa da odem malo dalje tko ide u smjeru onog što se zove i zdravog življenja ali i na ovaj način upućivanja građana da kad kupuju vozila da kupuju na način koji su ekološki, da razmišljaju o sebi, o svojoj djeci, o budućnosti neposredno i konkretno. U ime Kluba HNS-a istaknut ću nekoliko činjenica dijelom već rečenih po pitanju ovoga zakona da točno i jasno i našim građankama i građanima iskažemo i kažemo točno o čemu se konkretno radi i zašto je on u biti bitan i ekološki. Dakle kako je već rečeno, važeći zakon o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove i u značajnoj mjeri i u suprotnosti s načelima ugovora o funkcioniranju EU i određenim direktivama. Jedna od temeljnih značajki u sustavima oporezivanjima motornih vozila u državama članicama EU koje su u velikoj mjeri različiti i ovisi o raznim čimbenicima poput domaće proizvodnje i drugo koje mi nažalost nemamo u biti je emisija ugljičnog dioksida ono kako mi to volimo reći CO2 izraženo u gramima po kilometru koji je u nekim državama jedini kriterij za oporezivanje. Shodno tome u prilogu iz zakona o posebnom porezu na motorna vozila predlaže se uvođenje kombiniranog sustava oporezivanja kojim bi se posebni porez utvrđivan kao vrijednosni kriteriji postotka od prodajne, odnosno tržišne cijene ovisno o emisiji CO2 kao istinski ekološki kriterij. Radi ostvarivanja ciljeva mi u HNS-u još jednom želimo istaknuti sa smanjenje emisije ugljičnog dioksida u Republici Hrvatskoj predlaže se da se vozila s malom emisijom CO2 budu oslobođena plaćanja posebnog poreza po tom kriteriju, dakle nemojmo govoriti o poskupljenjima kad ovdje apsolutno jasno se kaže da se stimulira ono što se zovu ekološka vozila, tako da na motornim vozilima koja za pogon koriste dizelsko gorivo i čija prosječna emisija ugljičnog dioksida iznosi do najviše 85 grama po kilometru i motorna vozila koja za pogon koriste benzin ukapljeni plin ili prirodni plin i čija prosječna emisija ugljičnog dioksida iznosi do najviše 90 grama po kilometru ne bi plaćao poseban porez na temelju emisije ugljičnog dioksida. Isto tako vodilo se računa znači zakon je sveobuhvatan i po pitanju hibridnih električnih vozila koja imaju svoj obračun, isto tako naravno isključuju se iz, odnosno oslobođeni su plaćanja poreza posebno na motorna vozila, vozila na električni pogon. Evo svjedoci smo činjenice da u Hrvatskoj se uskoro počinje i proizvoditi takva vrsta vozila. Naravno prema prijedlogu ovoga Zakona o posebnom porezu na motorna vozila izuzimaju se i oporezivanja ona motorna vozila koja su po svojoj naravi prvotno i isključivoj svrsi namijenjena obavljanju gospodarske djelatnosti čime u biti ne opterećujemo gospodarstvo. Predviđeni je institut povrata posebnog poreza što je apsolutno dobro, nadalje porezni obveznik koji bude kupac motornog vozila, odnosno osoba na koju glasi registracija vodit će se računa da ne bi mogla obaviti ta registracija bez dokaza o plaćenom posebnom porezu, predlaže se također da u slučajevima kupovine novih vozila u Republici Hrvatskoj trgovac, odnosno distributer obavi poslove obračuna i uplate posebnog poreza na motorna vozila u ime i za račun kupca, a naravno porezna uprava je zadužena da vodi apsolutno svu evidenciju. Ono što je dobro po ovome zakonu isto tako neovisno naravno o onome što sam rekao u prvom redu da je on ekološki zakon, da je ovaj zakon dosta i sveobuhvatan u onom smislu da definira i konkretne slučajeve koji su mogući kod nezakonite uporabe motornih vozila u Republici Hrvatskoj u smislu korištenja posjedovanja te činjenično ili pravno raspolaganja motornim vozilom na koje u Republici Hrvatskoj nije na propisan način obračunan ili plaćen porez na motorna vozila te propisane prekršajne kazne za takvo postupanje, i naravno kao i kod drugih poreza postoje ona slučajevi koji su izuzeti a to su diplomatska i konzularna predstavništva, međunarodne organizacije i obaveze koje proizlaze iz međunarodnih ugovora, a kao i kod drugih poreznih zakona. Dakle ono šta je ključno ekološka vozila s malom emisijom CO2 su ta koja se želi stimulirati i upućivati građane, i naravno nemojmo zaboraviti ovo je jedan od zakona koji je i edukativan i stimulativan za građane da napokon počnemo živjeti i ponašati se ekološki ne samo kod vozila. Dakle klub Hrvatske narodne stranke podržat će ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala kolega Gjurković. Klub Hrvatskih laburista – Stranke rada i kolega Mladen Novak. Nismo zamijetili, Zoran Vinković, replika.
Uvaženi kolega Gjurković, dakle budući sam imam osobni automobil vrlo dobro znam kakav se sustav primjenjivao dosad i kakav sam porez plaćao. On neće utjecati, ovdje se radi o posebnom porezu, dakle radi se o novom nametu hrvatskim građanima. Bila je izlika zaštita zemaljske kugle, zaštita hrvatskog okoliša, hrvatskog zraka itd., ja bih volio da je ova hrvatska Vlada s takvim žarom, entuzijazmom krenula riješiti zaštitu Hrvatske i hrvatskog okoliša prije svega rješavanjem one rafinerije u Bosanskom Brodu, međutim taj problem se ne rješava, i tamo je daleko veća emisija CO2 pa čak i CO ugljičnog monoksida i sumpornog dioksida itd. i svih ostalih štetnih plinova nego što to proizvede svi automobili koji su registrirani, i neregistrirani u Republici Hrvatskoj pa čak i poljoprivredni strojevi kao što su traktori, bili oni iz socijalizma ili ovi novi iz Amerike. Dakle kažimo, ponovno kažem kažimo otvoreno građanima radi se o novom porezu, o novom nametu građanima, i posebno je ovaj blistavo dražesno što će se ovaj poseban porez na motorna vozila oporezivati uključujući i osnovicu i porez na dodanu vrijednost, tako da ćete dvaput praktično platiti PDV, i to neće utjecati na pojeftinjenje ne znam koje vrste automobila, nego ćete imati psoeban porez koji će plaćati krajnji kupac, odnosno građanin, a ove određene olakšice za dostavu pizza itd. to mislim da je toliko zanemarivo da u krajnjoj liniji neće pomoći hrvatskom gospodarstvu, a ja imam poseban prijedlog, slažem se ja da treba uvesti i porez na glupost, samo treba uvesti mjerni instrument blesimetar, a to bi nekima odgovarao vrlo dobro.
Hvala. Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, moram ponoviti još jedanput, dakle radi ostvarivanja ciljeva za smanjenjem emisije ugljičnog dioksida u Republici Hrvatskoj predlaže se da vozila s malom emisijom CO2 budu oslobođena plaćanja posebnog poreza, a gdje je tu novi namet građanima. I osim toga gospodarska vozila koja služe u obavljanju znači gospodarske djelatnosti na njih isto ne vrijedi ovaj zakon. Prema tome, vi kupe mi u špage a realnost je ono a to je da na one koji imaju malu emisiju ovo ne vrijedi i možemo ekološki zaista govoriti da se živi, da se stimulira i da se educira.
Hvala. Klub Hrvatskih laburista-Stranke rada i Mladen Novak.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče sa suradnicima. Ovako na početku mislim da bi Vlada odnosno predlagatelj trebali razmisliti i o svojevrsnoj doradi ovog zakona na način da ne bude porezni obveznik samo onaj tko kupuje vozilo nego da to budu sve punoljetne osobe u RH, ali onda sigurno nitko neće moći izbjeći ovaj porez. Činjenica je da se mi možemo zavaravati i govoriti da je ovo ekološki, svrha ovog poreza ekološka zaštita međutim očito čim ne postoji auto ili odnosno imamo ih par primjeraka, kolega Đurović je spomenuo da ih ima nekih desetak primjeraka u cijeloj Hrvatskoj znači da je eminentno postavljen uvjeti koji je neostvariv. Imate priliku trčati sa Ben Johnsonom na 100m ali nećete ga nikad pobijediti, ali imate priliku. Tako i ovo imate priliku imati auto koji će biti neoporeziv, a jedini problem što ga nema, nema ga na tržištu, odnosno ima … Između ostaloga kako bi se zamotala u celofan stvarna želja, a to je oporezivati što više građane i što veći broj građana navodi se u obrazloženju prijedloga, a mislim da je čak i zamjenik ministra to rekao u svojoj uvodnoj riječi da se zakon po hitnom postupku stavlja u hitnu proceduru radi usklađivanja s propisima EU. Međutim, u uvodnom dijelu ocjena stanja se konstatira da ne postoji jedinstvena europska praksa pa čak da maltene svaka država ima svoj način rješenja i da nigdje nije propisano na koji način bi to trebalo biti. Znači usklađivanje s propisima EU ne drži vodu. Mislim da je kolega Burić ako se ne varam spomenuo i još jedan problem odnosno novost to je da je nova porezna osnovica. Pa sada plaćamo porez na porez, što je novost. I to je vjerojatno isto s ciljem ekologije, to je sada ekološki, jer taj je porez pročišćen zato što ga plaćate dvostruko, dva filtera. Neko je spomenuo mislim da je predstavnik kluba SDP-a u prvom dijelu kada je govorio u ime kluba da je progresivna stopa poreza, što znači da je riječ o socijalnoj pravednosti. Socijalna pravednost ajde možemo reći s obzirom da se sada oporezuju i Pickup vozila koja su u pravilu skuplja vozila, ne u pravilu nego su baš skuplja vozila, u pravilu ih kod nas koriste ljudi dobro potkoženi ali je interesantno da u toj socijalnoj pravednosti su poreza oslobođeni avioni i plovila odnosno vlasnici aviona i plovila. Pa to je vjerojatno isto i ekološki ali i što je netko rekao iz SDP-a socijalno pravedno. Da li ima predlagač uopće svijest, vremena i trenutka gdje živimo? Da li ste svjesni da auto davno nije luksuz da je on potreba? Da li ste svjesni da većina čak i od odvih 370 nezaposlenih ima auto, mora odvesti dijete doktoru, mora odvesti bolesne roditelje ali neće više moći jer će biti prisiljen prodavati auto, ali neće ga imati čak ni kome prodati. Nažalost, mi sami sebe jednostavno pravimo se da nismo svjesni situacije gdje živimo. Kolega Đurović mi je još jednu ideju dao kada je u svom govoru koji je stvarno bio jedan vrhunski nadahnut govor, oslobođeni su ovog poreza kamioni i autobusi. Danas je ministar Dončić tu spomenuo mi već dugo nemamo prometnu politiku ali sada ćemo je imati. Ako je to stvarno namjera ministarstva odnosno kompletne Vlade, pa ja predlažem da nešto napravi po tom pitanju pa recimo jedan dio prometa preusmjere na tu famoznu željeznicu koja ima perspektivu po ministru, a perspektiva je i crno i to je perspektiva. Hvala vam lijepo.
Ne znam kolega Vuljanić jel ste se javili ili ne? Dinko Burić ima repliku.
Postavili ste pitanje poštovani kolega da li su u Vladi svjesni što s ovim ustvari čine. Pa nisu svjesni. Ne samo zbog ovog današnjeg zakona nego i zbog svih poteza koje vuku jel aktualna politička vlast u RH vodi takvu politiku da će hrvatski građani na kraju biti sretni da mogu i bicikl vozite. Vodite nas prema tome da ćemo biti sretni da budemo kao i Kinezi prije nekih 15-ak ili 20 godina. A kada je u pitanju ova posebna nova osnovica na porez, točno je, zato se i zove poseban porez na motorna vozila. I rijetkim je moglo pasti na pamet to što je palo evo predstavnicima naše vlasti da udare porez na PDV, dakle da PDV dodaju sada u osnovicu i onda još na to porez, a sjećamo se i sad nas još zaglupljuju, ne samo nas nego sve hrvatske građane kako ovim zakonom to neće udarit po džepu građana nego kako će sve biti još jeftinije. Kao što su nas uvjeravali da kad su dizali PDV sa 23 na 25% da se to neće odrazit na životni standard građana pa evo vidimo što imamo iza toga. I danas je na aktualnom satu predsjednik Vlade nekoliko puta rekao nismo uveli nikakve nove namete, ne, samo takve koji su građanima Republike Hrvatske stavili omču oko vrata i doveli ih na ogromnu većinu, na rub i ispod ruba siromaštva.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Ma iskreno rečeno kolega Burić slušajući vas, slušajući sve kolege koji su danas iz oporbe govorili o ovom zakonu, sam sebi sam postavio pitanje. Dođe mi prosto, ne dođe mi ali skoro da mi dođe žao saborskih zastupnika iz vladajuće većine kad trebaju ovako nešto zagovarati i braniti, a sami su svjesni da to u suštini nije ono što oni moraju reći da je. Najgore kad sami sebe morate lagat i reći pa gledajte ali to vam je stvarno ekološki. Ali ovo nema s ekologijom veze, ovo je stvarno. Ja razumijem one koji su ekološki osviješteni iznad prosjeka, dapače izuzetno ih cijenim ali činjenica je ako vama netko kaže od sutra svi voze auto koji ne troši ni kapi benzina inače će platit porez, vi imate mogućnost da ne platite porez, samo takvog auta nema. Ali sad je zadatak zastupnika, dajte to objasnite da ono što je crno ipak nije crno. Je, možda je stvarno jako, jako, jako sivo, jako tamno sivo pa možda se tako da objasnit. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je kolegica Mirela Holy.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa ja moram reći da sam ja prilično iznenađena sa današnjom raspravom zbog toga što bih očekivala da zastupnici i zastupnice u ovom parlamentu podrže jedan zakon koji ide u pravcu poboljšanja situacije u području zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj. Danas je tu rečeno cijeli niz netočnih stvari i tu bih kao primjer htjela navesti da sam se kao ministrica zaštite okoliša i prirode vozila u automobilu Mitsubishi i-MiEV-u koji je električno vozilo, potpuno električno vozilo i ukoliko bi se napajalo sa obnovljivim izvorima energije imalo bi apsolutno nula emisija CO2. Ja smatram da je ovaj zakon jako, jako dobar korak ali prvi korak kojeg Hrvatska čini u procesu ozelenjavanja prometa, a treba imati na umu da je promet već cijeli niz godina najveći zagađivač zraka u Republici Hrvatskoj, znači nije industrija, nije energetika nego je promet i to promet ne samo teški cestovni promet nego promet osobnim automobilima kojeg koristimo ja vjerujem svi mi ovdje u ovoj zgradi. I ono što posebno mene recimo je mučilo svih ovih godina jest to da električni automobili poput tog i-MiEV-a u kojem sam se vozila kao ministrica danas morate plaćati vrlo, vrlo skupe poreze iako je to tehnologija koja je dobra i pozitivna za okoliš. Ovo što mi ćemo nadam se krajem ovog tjedna i izglasati jest da će upravo takva vozila znatno pojeftiniti u odnosu na to kako se ona kreću sada. Danas je bilo puno riječi ovdje da će ovaj posebni porez da se radi o novom porezu, da takvo nešto do sada nije postojalo, to nije točno kao prvo i ono što treba reći građanima i građankama Republike Hrvatske da će rezultat ovog zakona i ovog novog načina obračuna poreza na motorna vozila biti takva da će ekološki prihvatljiva vozila biti znatno jeftinija nego što su ona danas. Druga stvar je da će jedna srednja kategorija po emisijama, znači do nekakvih 130 g/km ostati ista cijena ili čak nešto niža što ja smatram da je dobar, a da će vozila sa većim emisijama plaćati višu cijenu nego što plaćaju danas. Ja mislim da je to ono čemu mi trebamo težiti i stremiti, odnosno da oni koji su veći zagađivači trebaju više i platiti. Znači nije prvi cilj ovog zakona kao što se tu cijelo vrijeme pokušavalo na neki način uvjeriti javnost da se povećaju porezni prihodi države na temelju poreza na motorna vozila ili nekakvog novog poreza nego je upravo to da idemo u pravcu ozelenjavanja prometa u Republici Hrvatskoj. Kao što sam već spomenula, ova mjera sama po sebi neće doprinijeti puno ukoliko neće slijediti i neke druge mjere i ja očekujem od Vlade Republike Hrvatske, ali ne samo od Vlade Republike Hrvatske nego i od jedinica lokalne samouprave, od gradonačelnika i gradonačelnica da i one nešto naprave po pitanju ozelenjavanja prometa u Republici Hrvatskoj. Ono što svakako treba razmotriti kao sljedeći korak jest da se putem Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji se između ostalog puni i temeljem ekoloških naknada koje uplaćujete prilikom registracija vozila i koje bi ustvari trebale biti namijenjena ta sredstva za poticanje ekološki prihvatljivijih vozila biti sada korištena za subvencioniranje, financijsko subvencioniranje onih građana koji se odluče na kupnju električnih vozila ili određenih hibridnih vozila. Naravno još jedan korak koji država i jedinice lokalne samouprave trebaju napraviti jest da se gradi mreža infrastrukture odnosno punionica u gradovima, na parkiralištima kao što je to već više godina praksa u mnogim europskim gradovima gdje vi kad sparkirate svoj automobil ga možete uključiti u struju i napuniti dok ste na poslu ili se bavite nekim drugim poslovima u gradu. Također to vrijedi i na mrežu benzinskih stanica. Ono što moramo također napraviti kako bismo ozelenili promet u Republici Hrvatskoj je da znatno više koristimo željeznice, posebno prigradsku željeznicu za prijevoz putnika posebno u ovom gradskom i prigradskom prometu, ali također i korištenje biogoriva. Mjere koje se mogu na lokalnoj razini provesti su primjerice besplatni parking koje bi jedinice lokalne samouprave davale za hibridna vozila i za električna vozila. Ja vjerujem da bi i to bio jedan od motiva da ljudi krenu u kupnju tako ekološki prihvatljivih vozila. Zatim je naravno izuzetno bitno da se poboljša i kvaliteta i učinkovitost i tako da kažem ekološka kvaliteta javnog gradskog prijevoza, da se napokon počne uvoditi taj bio plin u gradski prijevoz i struja koja bi bila izvedena iz obnovljivih izvora energije ali naravno da je to jedno prilično ovako komplicirano pitanje koje ima veze i sa HEP-om, sa pitanjem monopola, sa većim korištenjem obnovljivih izvora energije. Dakle, nisu stvari tu baš jednostavne. Sljedeća mjera koju trebaju također jedinice lokalne samouprave napraviti kako bi poboljšale stanje što se tiče emisija CO2 u prometu je dobra mreža biciklističkih staza, zatim mogućnost korištenja tzv. javnih bicikala što je praksa koja se danas koristi u velikom broju europskih gradova i to su sve nekakve normalne stvari. Da se vratim na onaj ekološki automobil kojeg sam imala priliku vozit kao ministrica. Evo ga jedan mali zgodni podatak, dođete doma, parkirate ga, uključite ga u struju fino kao bili koji kućanski aparat i za 7 kuna vozite se 100 km po gradu. Ja mislim da je to uz sniženje cijena ovakvih automobila što će sigurno pridonijeti ovaj zakon jedan od dobrih argumenata da građani počnu razmišljati i o tom obliku osobnih automobila kao svojoj mogućoj varijanti.
Hvala. Prelazimo na replike. Zoran Vinković.
Uvažena kolegice ja doista vjerujem u ovo što ste sada rekli, ali odmah na početku hajmo malo ostaviti jedinice lokalne samouprave i mogućnosti lokalne samouprave sve dok je centralizirana država i dok su prazni džepovi tih jedinica lokalne samouprave. A evo neka kolege iz financija pojasne da li će uopće doći do pojeftinjenja. Neće doć? To ovisi o auto industriji da li će netko i proizvođačima automobila da li će netko sniziti cijenu nekog modela automobila, ali to neće ovisiti o ovom porezu. Ovo je porez na porez. Europske zemlje ili razvijene svjetske zemlje subvencioniraju nabavku hibridnih električnih automobila ili prevoznih sredstava na obnovljive izvore energije. Ne rješavaju to porezom, ne rješavaju porezom na porez. S druge strane mi ekologiju ne možemo zaštititi porezom. Imate istovremeno oslobađamo zrakoplove, plovila, ne ono s malo vitra plovilo. To je već oslobođeno ili neki Crysler ili Lexus ili itd. jer su oni oslobođenih tog poreza. S druge strane imate zrakoplove koji ja vjerujem da ste gledali određene emisije gdje je čitava atmosfera i gornji i donji sloj atmosfere uništen upravo stalnim zrakoplovnim prometom gdje praktično zemljina atmosfera broji zadnje dane svog opstanka. Kad govorim o zadnjim danima ne mislim na mjesec dana, nego radi se tu ipak o desecima tisuća godina itd. Ali cjelokupni promet je uništio atmosferu. Na kraju krajeva, ako baš želimo zaštititi hrvatski zrak, hrvatski okoliš, na kraju krajeva i planetu Zemlju pa počnimo od one rafinerije u Slavonskom Brodu. Niti sva ova vozila koja se voze u Hrvatskoj, pa čak i ona u tranzitu ne zagade toliko zrak koliko ta rafinerija [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] A Vlada je tu bespomoćna i ne zna šta bi napravila [[Upadica Zgrebec: Kolega Vinkoviću!]] A ima rješenje. Zatvorimo [[Upadica Zgrebec: Kolega Vinkoviću isteklo je vrijeme.]] Sam da kažem rješenje. Zatvorimo onaj JANAF-ov cjevovod i riješena stvar pa nek …
Odgovor na repliku Mirela Holy.
Netko me je isključio.
Vrijeme vas je isključilo.
Joj što bih ja volio da ste tako i Pupovcu. On je dve minute dok je pričao o Tesli, velikom čovjeku.
Nisam ja vodila sjednicu.
Poštovani kolega sami ste sebe demantirali. Naime, naravno da će vozila koja su ekološki prihvatljiva pojeftiniti zato neće morat platiti ovaj porez. Pa onda kako će poskupit će valjda ta vozila? Mislim ne razumijem o čemu se radi. A sami ste rekli da subvencije nisu predmet ovog zakona jer nisu predmet ovog zakona. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ima propis Zakon o fondu i tamo je definirano na koji način se taj fond puni i također je tim zakonom definirano da se sredstva iz kojih se taj fond puni trebaju trošiti namjenski za točno određene projekte i iz onog dijela iz kojeg osnove se pune, ako se pune iz poreza na CO2 na motorna vozila onda je naravno logično da se ta sredstva trebaju koristiti kao subvencija u ne znam određenom iznosu 10 tisuća kuna za sve one ljude koji se npr. odluče kupiti električno vozilo i ja zato kažem ovo je prvi korak i naravno da on ne može doprinijeti tome da ćemo mi imati ozelenjeni promet u Republici Hrvatskoj ali moramo krenuti od nečega. Žalosno je da Hrvatska je jedna od rijetkih država u Europi koja nije imala ekološki kriterij uveden u smislu porezne politike za motorna vozila.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvažena kolegice Holy, dakle i ja i vi slažemo se s time da podržavamo prijedlog zakona koji bi temeljio izračun poreza, posebnog poreza na motorna vozila, na način da kažnjava ako tako mogu reći one koji ispuštaju veću količinu ugljičnog dioksida, no ovdje se ne radi samo o tome, ovdje se radi o kombiniranom pristupu, s jedne strane većinu tog poreza određuje vrijednosni kriterij, dakle cijena vozila, a s druge strane većinu tog istog poreza određuje i količina ispuštenog CO2. Da je Vlada predložila Saboru samo kriterij ekološki onda bi vjerovao i bio bi apsolutno siguran da će to dovesti do smanjivanja cijena za vozila koja su ekološki prihvatljivija, no ovdje je, ovim se porezom uvodi revolucionarna promjena, jer prvi puta se utvrđuje većina trošarine nakon što se utvrdi maloprodajna cijena, nakon što se utvrdi visina carine i nakon što se obračuna PDV, dakle to je trgovcima potpuno novi pristup i oni sada cijenu ove trošarine i tog posebnog poreza moraju vezivati u svoju maržu, što će onda u svakom slučaju donijeti do novog obračuna. I druga stvar koja se s ovim zakonom događa a dosada nije bio slučaj i to u zakonu piše da trgovci više nisu dužni javno objaviti osnovicu za obračun trošarine i tu postoji ta mogućnost zbog kojega je vrlo velika vjerojatnost da će ova vozila koja ispuštaju veću količinu CO2 poskupjeti, ali ne ostavlja dovoljno mehanizama i sigurnost građanima da će oni koji, ona vozila koja ispuštaju manje, manje CO2 da će oni pojeftiniti i to je problem, i tu je Vlada trebala ići samo s jednim kriterijem i ostaviti postojeći obračun PDV-a i poreza i onda bi bili sigurni da se ovo neće dogoditi što je ovdje iskazan strah od mnogih od nas. Hvala.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Pa evo ga, pa ja moram reći da ovo što sam maloprije utvrdila nisam isisala iz prsta, nego sam razgovarala upravo sa kolegama iz Ministarstva financija koji su zajedno sa kolegama iz Ministarstva zaštite okoliša, iz ovog Centra za vozila i ne znam još kojim, mislim da je i Institut "Hrvoje Požar" bio uključen u razradu mislim tih mjera, i oni su napravili valjda nekakve tablice, izračune, nisu napamet to, ja se nadam da će kolege u ne znam završnom obraćanju malo pojasniti to. Htjela bih se još samo osvrnuti na nešto što je bilo rečeno i od strane vaše kolegice kada je govorila u ime kluba HDZ-a, a to je da su ove granice drukčije u odnosu na granice koje su prisutne u drugim europskim državama. Pa tu trebate imati jednu vrlo jednostavnu stvar na pameti, a to je da sve te europske države imaju vrlo jake automobilske industrije i da im je pored toga što im je naravno u interesu bilo da idu prema ozelenjavanju prometa, bilo u interesu i da zaštite interese svojih velikih automobilskih industrija i naravno da su te granice kod njih drukčije nego su te granice kod nas, s obzirom na to da mi nemamo automobilsku industriju. Možda ćemo jednog dana imati automobilsku industriju upravo ovih električnih vozila o čemu se sada nešto govori, ja se nadam da će takvo nešto biti, ali treba razmišljati ustvari da li je naš interes i da subvencioniramo strane automobilske industrije ili nam je glavni cilj da ozelenimo promet u Republici Hrvatskoj. Ja mislim da nam glavni cilj treba biti ozelenjavanje prometa.
Dinko Burić, replika.
Pa poštovana gospođice Holy, rekli ste kako nije osnovna namjera, namjena ovog zakona punjenje državnog proračuna, nego evo pozitivni učinci na zaštitu okoliša. A kako onda objašnjavate činjenicu da je u obrazloženju ovog zakona na stranici 6. predlagatelj zakona napisao zašto plovila i zrakoplove izuzima iz ovoga, predlaže se ukidanje oporezivanje zrakoplova posebnim porezom jer je u razdoblju od 15. srpnja 2004. do 22. kolovoza 2012. s te osnove zabilježen prihod u državni proračun od samo, pa to vam samo pokazuje, a nigdje se ne baca u prvi plan zaštita okoliša i koliko zagađuju i zrakoplovi i plovila na našem Jadranskom moru i po našim rijekama, nego se gledao iznos je li to doprinosi punjenju državnog proračuna ili ne doprinosi. A s druge strane, znate kad god uvodite neki porez koji je teret za građane onda pravdati da je to u svrhu zaštite okoliša možda ovo na papiru je u svrhu zaštite okoliša, ali ovo zagađivanje životnog standarda hrvatskih građana, vi imate situaciju da se na ovaj način oslobodili ste od plaćanja one koji imaju avione, koji imaju plovila. Pa to su ljudi koji plivaju u novcima, a ogromna većina hrvatskih građana na kanistre danas kupuje gorivo, ne da puni pun rezervoar, nego na kanirestere. I vi oslobađate one koji ne znaju što će s novcima koji imaju plovila i avione da ne plaćaju ovaj poseban porez, a one koji jedva krpaju da možda mogu odvesti svoju bolesnu djecu doktoru, njih opterećujete posebnim porezom. Pogodujete bogatima, a derete kožu onima koji jedva preživljavaju.
Hvala. Odgovor na repliku Mirela Holy.
Poštovani kolega ja ne znam ali mi se čini da ste nešto malo pogrešno pročitali. Čini mi se da se oslobađaju one koji su za gospodarske namjene, a nisu za one privatne potrebe. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali doista ne mogu razumjeti da se protivite smanjenju poreznog opterećenja na ekološki prihvatljiva vozila i da to objašnjavate da će to biti udar na građane RH. Evo samo to.
I zadnja replika Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice HOly malo sam se nerealno osjećao kada sam slušao vaš lijepi traktat o ozelenjivanju hrvatskog prometa kako to već ide o tom što još treba poduzeti da nam država bude onakva kakvu želimo i kakvu i vi i ja želimo, to uopće nije u pitanju. Međutim nikako mi nije jasno jel to baš sve skupa mora početi tako da se nabije porez onima koji ga izbjeći ne mogu? Jer možda će se ljudi uskoro voditi u električnim automobilima, istina. Možda ćete se vi voziti u njemu, možda ću se i ja voziti u njemu ali prosječan hrvatskih građanin u sljedećih pet godina auto promijeniti neće, ni ovaj svoj benzinski, vozit će se u starom i on će dimiti i ispuštati oblake oko sebe i taj čovjek će plaćati porez. Vi i ja možda nećemo, kupit ćemo električni automobil, uštekat ćemo se u utičnicu i vozit ćemo se zeleno i bit ću sretan što sam ekološki svjestan. Naime, ta sintagma moram je ponoviti ozelenjivanje prometa je stvarno dirljiva i potrebna i nitko protiv nje nema ništa, ali jeli ovo način da se do tog cilja dođe?
Odgovor na repliku Mirela Holy.
Pa uvijek moramo od nekud krenuti, ne. A i druge europske države su krenule i sa ovim mjerama i sa nekim drugim mjerama, a neke od tih mjera se već i provode. Neki gradovi poput npr. Koprivnice već cijeli niz godina imaju javne bicikle npr. neki gradovi imaju odlične mreže biciklističkih staza, neki rijetki gradovi imaju i javni prijevoz na bioplin. Nažalost jako malo njih. Znači nije baš da ništa ne postoji. Treba se napraviti puno, puno više to je činjenica, ali mislim sada može ispasti pomalo cinično ovo što ću reći, ali ti građani o kojima ste vi govorili kroz zabrinuti način kroz koji evo ga nemaju ni za benzin ni za ništa i rekli ste da ni oni neće kupovati automobil. Ako neće kupovati automobil ovaj ih se zakon ne tiče ni na koji način. To je to, a ako se odluče kupiti novi automobil onda se nadam da će biti motivirani da kupe ekološki prihvatljiviji automobil zato što će im takav automobil biti dostupniji i kroz ova porez i kroz određene subvencije putem države, a možda jedinica lokane samouprave, nikad se ne zna.
Nastavljamo sa raspravom Draženko Pandek. Izvolite kolega.
Hvala poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. U prvom redu moram istaknuti da mi je posebno zadovoljstvo podržati ovaj zakonski prijedlog jer kao saborski zastupnik SDP-a jesam sudjelovao u radu Savjeta za zaštitu okoliša SDP-a kojeg je vodila zastupnica Holy, a koju trajno od 2011.i predstavio prijedlog koji je bio upravo usmjeren na to da se dosadašnji model obračuna trošarina promijeni u smjeru da više uvaža ekološke kriterije pri određivanju trošarina. Taj dosadašnji model imao je gotovo isključivo fiskalnu svrhu te je više opterećivao vozila naravno sa većom cijenom. Takva logika imala je tada i socijalno ekološku vodiljku prije desetak i više godina jer su u to vrijeme bila skuplja vozila, vozila sa većom zapremninom motora, većom potrošnjom i većim utjecajem na okoliš. No sada s razvojem vozila koja koristeći naprednije tehnologije imaju manju potrošnju goriva, manji utjecaj na okoliš, a pogotovo manju emisiju CO2 po pređenom km, takav način obračuna trošarina postao je zastario i upravo kontraproduktivan. Nove tehnologije koštaju, one povećavaju cijenu vozila, a po dosadašnjem modelu kupci vozila koje koriste nove tehnologije prijateljske prema okolišu koje zahvaljujući tome imaju manju potrošnju goriva i manji ekološki otisak na okoliš u biti bivaju penalizirani. Dakle, razlozi za podržavanje ovakvog modela obračuna trošarina prema vrijednosti vozila, ali i prema vrijednosti CO2 prema pređenom km su brojni. U prvom redu to je izrazito, promet je izrazito značajan izvor emisije CO2. Najveći dio emisije CO2 potiče iz cestovnog prometa, dakle od 86 do 94% ovisno o vozilu. 1995.u Hrvatskoj je bilo registrirano oko 164 osobnih vozila na tisuću stanovnika a u 2009.taj je broj narastao na 542. Dakle, primjećujemo izuzetan porast broja vozila naravno sukladno s time i veću emisiju CO2 koja dolazi iz segmenta prometa. Sam podsektor prometa sudjeluje u ukupnoj i neposrednoj potrošnji energije sa oko 30% što je značajan udio i naravno samim time ima značajan utjecaj na ukupnu emisiju CO2. Dakle sve ove činjenice nameću potrebu za djelovanjem usmjerenu upravo ka manjoj potrošnji CO2. Dakle premda u globalnim okvirima hrvatski udio u toj emisiji i nije naravno značajan nikako ne bi na ovom području smjeli zanemarivati našu obvezu odgovornog ponašanja. Dakle ne samo što je Hrvatska preuzela određene obveze iz međunarodnih sporazuma gdje smo se obvezali na ograničavanje emisije CO2 i plaćat ćemo određene penale ukoliko ne postignemo određene standarde. Hrvatska je izuzetno osjetljiva na klimatske promjene i naravno da ima interesa doprinositi sprečavanju globalnih promjena klime. I kod nas su meteorološki ekstremi što možemo vidjeti sve češći, bilježimo ekstremne suše i velike poplave, štete pogađaju velike i nas. Toga jednostavno nema izgovora za nedjelovanje. Temeljna zadaća državne vlasti na ovom području je dakle smanjiti emisije, a da se ujedno ne ugrozi gospodarski razvoj, konkurentnost, individualni standard i zaposlenost. Slučajno ili ne u kratko vrijeme prije nego što je ovaj zakon predstavljen i upućen u proceduru kroz medije smo mogli pratiti vijesti vezano uz dva odvojena hrvatska projekta električnih automobila. Jedan je projekt super sportskog električnog automobila Rimac, a drugi je projekt malog električnog automobila tvrtke …, sad se mislim zove Lux. Radi se o proizvodima hrvatske kreativnosti i pameti. Prije nekog vremena u radnom posjetu Saboru bila je delegacija Svjetske banke koju je predvodio gospodin Ham, on je inače rođeni južnokorejanac. Tom prilikom on je rekao bi čak vrlo iskreno i s uvažavanjem govorio o velikoj kreativnosti i inovativnosti koju nalazi u Hrvatskoj. om prilikom je izrijekom govorio baš o ovom automobilu Rimac, super sportskom automobilu Rimac koji sam spomenuo i inače je prvi primjerak koliko sam vidio u medijima je čak i prodan u Španjolsku. Spomenuo je da njegova domovina Južna Koreja ima takvu razinu individualnosti i kreativnosti da bi njihov gospodarski rast bio i značajno veći nego što je sad, a ipak svjedočimo da razina gospodarskog napretka Južne Koreje i Hrvatske je nažalost neusporediva u korist Južne Koreje. U čemu je onda problem? Čini mi se da u tome što mi jednostavno ne znamo stvoriti uvjete da naši kreativci pretoče svoje ideje u proizvode. Rekao bih čak da ih gušimo. Uvjeren sam da će ovaj zakon makar u maloj mjeri pomoći i našim poduzetnicima entuzijastima da njihovi projekti koje sam upravo spomenuo prežive. Čak štoviše, mislim da bi drugim mjerama fiskalne politike trebali podupirati ovakve i slične projekte. Premda ovaj zakon predstavlja korak u pravom smjeru kao što je rekla kolegica Holy, on naravno nije sam po sebi dovoljan. Premda su sada tehnologije koje omogućuju primjerice u prometu korištenje nekonvencionalnih goriva još uvijek skupe u budućnosti je lako predvidivo smanjenje cijene takvih tehnologija i njihova veća dostupnost. Neke zemlje upravo u razvoju takvih tehnologija vide svoju priliku. Tako npr. Danska planira do 2050. godine u potpunosti prijeći na potpuno obnovljive izvore energije. Pri tome računaju da će im takav prelazak biti skup s obzirom da su alternativni izvori energije skuplji od konvencionalnih, ali računajući … te gubitke iz razvoja tehnologije i izvoza takve tehnologije. Bez obzira i na trenutnu skuplju cijenu energije iz fosilnih goriva i korištenje motornih vozila na fosilna goriva jasna je tendencija da u srednjeročnom razdoblju moramo očekivati poskupljenje energenata koji se baziraju na fosilnim gorivima. Brojni stanovnici Indije i Kine će u nekom srednjeročnom razdoblju koji su sada siromašni ipak doći u mogućnost kupiti automobile. Ta njihova akvizicija automobila će poskupjeti fosilna goriva, povećati potrošnju, a svi smo svjesni da se izvori fosilnih goriva ne povećavaju nego čak dapače smanjuju. Ekonomska računica je tu jasna i ekonomskim laicima. A Hrvatska ima velik broj kreativnih pojedinaca koji na ovom području o kojem sam govorio već dosta daju. Mislim da jednostavno moramo poticati njihovu inovativnost na svaki mogući način pa i na ovaj pružati im uvjete za uspjeh. I ovaj zakon kao što sam rekao predstavlja korak u pravom smjeru. Fiskalna politika naravno ne smije biti samo puki sakupljač sredstava već se mora koristiti za postizanje strateških ciljeva kojima težimo. Osobno smatram da razvoj alternativnih izvora energije i vezano za to razvoj ovih vozila koje ne isključuje, koji ne upotrebljavaju fosilna goriva je dakle korak u pravom smjeru. Mi nemamo još svoju vlastitu autoindustriju. Na oba polja smo deficitarni, a vlastitom proizvodnjom energije, još k tome zelene, čiste energije i vezano na to zelenih automobila ostvarujemo multi… učinke, supstituiramo uvoz o čemu ministar financija … govorio, otvaramo nova radna mjesta i razvijamo tehnologiju, taj no hau koji može postati izvozni proizvod, izvozna šansa. Nažalost, do sad nismo privukli niti jednu veću autoindustriju da … svoj pogon u Hrvatskoj premda je interesa bilo, ali su svi dakle potencijalni ulagači odustali prvenstveno jer kod nas nisu našli takvo poticajno okruženje za njihovo ulaganje kao što su nalazili u nekim susjednim zemljama iz okruženja prvenstveno. A zadnjih mjeseci donesen je po mom mišljenju niz zakona kojima je cilj bio upravo to okruženje učiniti poticajnijim. Kako su dakle u ovim zemljama nove Europe već brojni proizvođači automobila otvorili svoje pogone automobila na ovaj klasični konvencionalni pogon, možda je naša šansa upravo da poticanjem i omogućavanjem razvoja i proizvodnje automobila s alternativnim pogonom nađemo određenu svoju nišu. Preporučio bih dakle i predlagaču da razmisli dakle u tom svjetlu i o dodatnom rasterećenju vozila sa izrazito niskim emisijama CO2 po km, primjerice da vozila koja imaju emisiju do 100 g CO2 po km i potpuno oslobode trošarina jer je tržišni udio takvih vozila u ukupnom broju prodanih vozila iznimno mali, a ne dakle to utjecalo toliko na prihodovnu stranu proračuna a takvom mjerom bi se dodatno naglasio zeleni značaj ovog zakona i dao jasan znak kud Hrvatska u ovom segmentu želi ići. Također bih naglasio potrebu da se razmisli o drugim fiskalnim mjerama kojima bi u ovom segmentu mogli izvršiti dodatne poticaje korištenju vozila sa malim ekološkim otiskom čime bi mogli dodatno, dakle pridonijeti ostvarenju ovih ciljeva o kojima sam govorio. Također kao jedan prijedlog predložio bih da se dodatno razmisli o mogućnosti da se prilikom javne nabave motornih vozila za potrebe države i trgovačkih društava u državnom vlasništvu uvede kriterij nabave po kojem se dakle mogu nabavljati vozila samo koja emitiraju do određene granice misiju CO2. U nekim europskim zemljama mislim da je ta granica postavljena na otprilike 119 grama CO2 po prijeđenom kilometru [[Upadica Zgrebec: Privedite kraju.]] Dakle, da zaključim. Ovo je korak u pravom smjeru. Svaki put od 1000 milja počinje sa prvim korakom. Ovo je taj pravi korak. Možda neće biti on sam dovoljan ali dakle ide u pravom smjeru.
Hvala lijepa. Dinko Burić ima repliku.
Joj, kako je teško slušat kad nešto govornik zna i sam ne vjeruje u ono što priča. Pa slušajte, pa ovaj porez se odnosi na ogromnu većinu hrvatskih građana koji imaju automobile kakve imaju. I vi nama kao opravdanje zašto je ovaj zakon dobar navodite super brzi najbrži električni automobil na svijetu kojeg je izumio Hrvat. Svaka čast, skidamo kapu. Ali njega za cijenu od 350 do 400000 eura kupuju samo šeici ili kako kažu oni automobilski ekscentrici. Takav je do sad prodano jedan ili dva. Ovaj zakon se tiče svih hrvatskih građana, ogromne većine hrvatskih građana. Rečeno je i uvažena kolegica Holy je to govorila i vi to sad pokušavate pravdati kako nije točno i evo da je kolega Vinković sam sebi skočio kaže u usta jer nije točno da neće pojeftiniti. Pa neće pojeftiniti! Možda bi i pojeftinili ti ekološki prihvatljivi automobili, vozila da niste podigli osnovicu. Vi ste efekt pojeftinjenja poništili time što ste u osnovicu na koju se obračunava dodali PDV i u startu ste za 25% poskupili. I sad onda nudite pojeftinjenje ili popust od 10%. To je kao ona rasprodaja kad imaš sezonsku rasprodaju pa ti trgovci lijepo podignu za 30% prvo cijenu i onda kaže rasprodaja 50% svega, a u konačnici kupuješ skuplje. Konačan efekt ovog zakona će biti poskupljenje, a cijelo vrijeme pravdanje kako je to u svrhu zaštite okoliša znate mene sad onda i ova ukupna politika Vlade podsjeća sad mi je jasno zašto se toliko gase radna mjesta. Jer vi izgleda se vodite onom logikom gašenje tvorničkih dimnjaka i zatvaranjem radnih mjesta činimo hrvatskom narodu u stvari korist. Evo imat će čist zrak, ali prazan novčanik.
Kolege molim vas obratite na vrijeme pozornost. Odgovor na repliku Draženko Pandek.
Evo zahvaljujem. Itekako vjerujem da će ove mjere koje su predložene bar donekle pomoći, dakle većem tržišnom udjelu ovih automobila posebice električnih. Bilo je rečeno ovdje u raspravama da su vrlo mali brojevi tih automobila koji će se prodavati. Primjerice, odmah sam našao podatak da Volvo planira u idućoj godini 5000 takvih Volva prodati srednje klase … [[Govornik se ne razumije.]] u Švedskoj. Ovo kad sam spomenuo ovaj super sportski automobil … [[Govornik se ne razumije.]] to je jedan samo indikator da postoji interes i da postoji naša pamet i inovativnost koju trebamo poticati. Dakle, postoji i onaj manji automobil koji proizvodi … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, postoji kreativnost, sprema usmjerena prema proizvodnji takvih automobila i moramo na bilo kojim mjerama takve dakle poduzetničke pothvate poticati.
Zoran Vinković, replika.
E moj Dinko i ja i ti smo ovako crni, ali nismo šeici, a boga mi nismo ni ekscentrici kao ni većina hrvatskih građana. Njima je ovo vrlo dobro jasno da se lupa porez na porez i ništa drugo. Pa tako je i kruh pojeftinio sa onih 5%. Ne od 1.7. odnosno od dana stupanja u EU nego odmah po donošenju zakona, iako je nešto drugo pisalo u onom potpisu sa EU o ukidanju nulte stope PDV-a. Dakle, ovdje je jasna stvar o čemu se radi. I ako doista ovako nastavimo, kolega Pandek rekli ste da je ova Vlada donijela niz mjera koje povećavaju investicije u Hrvatskoj itd. Možda to i je točno. Vjerojatno bi onda te investicije dovele i do otvaranja novih radnih mjesta pa danas taj broj ne bi prešao ni 370000. Kad smo postali saborski zastupnici bilo je nešto manje od 300000. Danas ih je 370. Pa kake su to mjere? Jesu to onda dobre mjere ili loše mjere? Da su dobre vjerojatno bi se smanjivao taj broj, a ne povećavao. Ovako ja vidim budućnost ovih mjera da ćemo mi Hrvati jednom velikom većinom ukoliko netko svaka čast ovim našim izumiteljima, inovatorima itd. Ali sam vlasnik kaže da taj auto može kupiti isključivo bogati šeik ili neki ekscentrik koji ima novaca kao što je onaj Eclestone koji je uz taj ekscentrični auto nabavi i ekscentričnu damu od 18 godina, a ostavi ovu od 40, 50 i to je razumljivo jer on ima milijarde dolara. A meni se čini da će većina Hrvata voziti na jednu konjsku snagu ili polako sve pretvaramo u konje ako netko od nas ne izmisli perpetum mobilu. Nadam se da znate šta je to.
Hvala. Odgovor na repliku Draženko Pandek.
Zahvaljujem. U prvom redu ovaj zakon neće imati značajniji i veći porezni učinak niti priliv u državni proračun od onoga kako je bio po starom modelu. On će donekle povećati poreznu presiju na ona, na kupnju onih novih vozila. Dakle, ne onih koji su postojeći, onih koji dakle imaju značajno veći emisiju CO2 ona električna vozila pogotovo i ona koja imaju značajno manju emisiju CO2 će u određenoj mjeri pojeftiniti. Vi ste se sad uhvatili ovog automobila koji sam spomenuo Rimac, ali, da, ali sam spomenuo velim i druge, to sam naveo kao primjer da postoje domaća pamet, domaća inovativnost koja može proizvoditi takve automobile, i male automobile, dakle električne automobile i na ovaj način smatram da je ovo jedan korak prema tome da ih potaknemo da proizvode automobile koji će biti dostupni i za hrvatsko tržište što uostalom ona firma Doking i kreće u tom, dakle upravo u tom smjeru. Hvala.
I zadnja replika, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Rekli ste u jednom dijelu svog izlaganja nemamo još svoju auto industriju. Još malo nećemo mi imati nikakvu industriju, radi se na tome, a danas je između ostalog rečeno da ovaj zakon se ne odnosi na one koji nemaju pa neće ni kupovati auto, prema tome ne odnosi se na njih. Recimo ja imam u svom susjedstvu čovjeka kojemu se, ne maltene, raspao mu se auto, kupio je Golfa ne znam ni ja koliko starog za 2 tisuće kuna, on podliježe pod ovo. Spominjali ste južnokorejskog stručnjaka koji je tu gostovao, pohvalio kreativnost i inovativnost, Boga mi vjerujte mi nije on jedini koji se divi kreativnosti jer stvarno treba kreativnost zabraniti ovakvo nešto, to je stvarno kreativan rad, to sam već rekao i nije to jedina kreativnost, recimo između ostalog ovaj zakon je doprinos tome, ljudi izvana su rekli da je naš najveći problem porezna nestabilnost, a to je još jedan dodatak toj priči. Što se tiče kroz raspravu se da zaključiti da nam apostrofirate da smo mi protiv ekologije, ma nije nitko protiv ekologije, a činjenica je da ovo nije ekologija u pitanju da se sakriva se novi porezni namet pod etiketom ekologije, to s ekologijom budimo iskreni ima jako malo dodirnih točaka, osim što se u tekstu bazira na to, pa ono vuče se na to samo eto da bi bio neki izgovor. I za sam kraj, kao što ste i vi na kraju rekli, svaki put od tisuću milja počinje prvim korakom, a ja bih na to dodao još jednu takvu put do pakla popločen je dobrim namjerama ove Vlade.
Odgovor na repliku, Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Dakle ponovo ističem svoju tvrdnju u koju sam uvjeren da stoji tako da ovo neće povećati ukupni priliv u državni proračun baziran na prodaji automobila a dosadašnji model trošarina bio je više nego zastario, on je kažnjavao osobe koje su kupovale visoko tehnološki razvijene automobile jer su oni jednostavno skupi, oni koriste skupe tehnologije da bi bili ekološki bolji, ekološki efikasniji i imaju visoku cijenu dosadašnji model je nesrazmjerno puno povećavao upravo cijenu takvih automobila, ovim modelom će takvi modeli automobila značajno, značajno pojeftiniti.
Nastavljamo s raspravom, Branko Bačić zadnji u raspravi. Hvala.
Gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa ovaj zakon mijenja pristup obračunu posebnog poreza na promet motornih vozila, i to na dva načina, jedan je sadržajni na način da umjesto osnovice za obračun ovog poreza bude vrijednost vozila sada uvodi dvostruki kriterij dakle vrijednosni koji ovisi o cijeni vrijednosti vozila i s druge strane o količini ispuštanja ugljičnog dioksida u zrak. I drugi, i drugi bitni element izmjene ovog zakona jest taj da sada, da se sada trošarina ne obračunava kao što se do sada obračunavala na maloprodajnu cijenu već da se sada ta trošarina obračunava nakon što se utvrdi maloprodajna cijena, carina i onda PDV, i tek onda se utvrđuje visina ovog posebnog poreza. Ja vam moram reći da se ne slažem ni s jednim, ni s drugim pristupom. Dakle što se tiče ovog sadržajnog dijela u kojemu se uvodi kombinirani pristup obračunu posebnog poreza i temeljem vrijednosti vozila, a s druge strane onda i o količini ispuštenog ugljičnog dioksida, ako je Vlada u to krenula a ja podržavam da se krene prema tome da se ovaj posebni porez isključivo veže uz emitiranje ugljičnog dioksida onda ste trebali ići do kraja, izbaciti ovaj vrijednosni kriterij i jasno dati do znanja da ova Vlada doista želi čuvati okoliš i taj poseban porez isključivo vezati uz tu, uz količinu i emisiju dakle ugljičnog dioksida što je napravljeno i u mnogim državama članicama Europske unije. To bi bio po meni pravičniji pristup i bolji pristup. Druga stvar, s pravom se javlja dvojba i ja sam pobornik ovoga što je rečeno da s novim pristupom u obračunu posebnog poreza kada se trošarina ne obračunava direktno na maloprodajnu cijenu, već tek nakon što se utvrdi visina PDV-a i nakon što se utvrdi carina jel, pa PDV, pa tek onda porez, da on kod mnogih s pravom ostavlja dvojbu da će točno poskupjeti oni koji su, koji ispuštaju veću količinu ugljičnog dioksida, a za ona manja vozila u pravilu jeftinija koji ispuštaju manje ugljičnog dioksida da nismo sigurni da ste nas uvjerili, nas i hrvatsku javnost da će ta vozila pojeftiniti iz nekoliko razloga. Prvi razlog je taj što sada više, dakle mijenja se sustav obračuna tog posebnog poreza, s druge strane kad su trgovci imali akcijske prodaje morali su utvrđivati visinu ovog poreza, trošarine da ga nazovemo, sada to nisu dužni, sada oni mogu upravo iz tog razloga što nisu dužni čak ni objaviti osnovicu za obračun trošarine ovog posebnog poreza, oni mogu sada pratiti konkurenciju i kroz i taj porez poseban porez koji praktično ulazi kroz njihovu maržu sada manevrirati na taj način da utvrđuju kakve su cijene njima sličnih vozila slične snage i sličnog ispuštanja ugljičnog dioksida. Prema tome, sigurno je da će poskupjeti oni koji ispuštaju više, a nismo sigurni temeljem novog obračuna i s obzirom da se sada trošarina obračunava na PDV i da trgovci mogu manevrirati da će poskupjeti ovi jeftini. I tu je s razlogom iskazana bojazan da ono što vi utvrdite da će čak i ova vozila koja ispuštaju manje pojeftiniti u tome niste nas uspjeli uvjeriti i ja se bojim da će trgovci na ovaj način znati odgovoriti čak i u ovom prijedlogu zakona. Druga stvar zašto također ne podržavam donošenje ovog zakona u ovakvom obliku. Naime, ako smo utvrdili da će se sada ova trošarina plaćati zbog toga da će je plaćati u većem obimu oni koji više onečišćuju okoliš temeljem ispuštanja ugljičnog dioksida onda sam očekivao da će predlagač vlada RH utvrditi za svako vozilo koliko je plaćeno upravo ove ekološke komponente, koliko će sredstava državni proračun uprihoditi s ekološke komponente i onda ta sredstva koja se temeljem uplate ovog posebnog poreza ostvare zbog dodatnog onečišćenja zraka emisijom ugljičnog dioksida da će ta sredstva biti namjenska, da neće biti sada sastavni dio državnog proračuna i da će ih država i Ministarstvo financija i Vlada koristiti za sve moguće potrebe, a ima ih jako puno u državnom proračunu. Očekivao sam da ako ćemo sredstva u državnom proračunu ubirati na način da ćemo kažnjavati one koji više one koji onečišćuju okoliš da ćemo onda taj iznos utvrditi koliki je i onda njime poticati one koji manje onečišćuju okoliš. To bi bila onda prava namjena ubiranja sredstava, da oni kji više onečišćuju pomažu onima koji manje onečišćuju. I na taj način smo mogli sredstva od te trošarine usmjeriti kao bonus za kupnju vozila koji manje onečišćuju okoliš. To bi bio onda pravi pristup i ti bi bonusi koji bi mogli biti ostvareni kroz nabavku vozila koji ispuštaju manju količinu ugljičnog dioksida mogli bi polučiti svrhu. Ja sam to očekivao. Na ovaj način Vlada predlaže Hrvatskom saboru gotovo isto ono što ste nam predložili temeljem izmjena i dopuna Zakona o biogorivima, kada smo Hrvatskom regulatoru tržišta energije ukinuli da ima namjenski prihod koji su plaćali svi proizvođači goriva u RH po litri goriva i ta su sredstva onda bili prihod HROTE kako se naziva Hrvatski operater tržišta za električnu energiju i on je s tim sredstvima mogao raspolagati. Sada ta sredstva više nisu namjenska jer postaju dio državnog proračuna i onda Vlada ta sredstva dostavlja toj istoj agenciji prema nekom svom nahođenju, tako da svi proizvođači biogoriva u RH u ovom trenutku ne znaju koliko će po litri proizvedenog biogoriva u ovoj godini u kojoj već jesmo dobiti subvenciju države. Na tom tragu upravo je i predlaganje ovog zakona da navodno štitimo hrvatski okoliš da štitimo i pokušavamo smanjiti emisiju ugljičnog dioksida ali ne potičemo temeljem toga što tu naknadu ubiremo ne potičemo one koji već sada u dovoljnoj mjeri smanjuju emisiju ugljičnog dioksida. Prema tome ja držim da Vlada ovim prijedlogom zakona nije jasno dala do znanja da će se doista cijena vozila koji ispuštaju manje ugljičnog dioksida da će se njihova cijena smanjiti, ali da ste nam sigurno dali do znanja da će se onima koji i spuštaju više cijena tih vozila itekako povećati. Prema tome, zbog te dvojbe i što se ne slažem s time da se ta trošarina ubire a da onda ona ne ulazi u sustav koji će poticati smanjenje ugljičnog dioksida ja iz tog razloga ne mogu podržati ovaj zakon. Ne vidim koji je razlog vodio Vladu i to nam pokušajte barem objasniti zbog čega ste mijenjali sustav obračuna posebnog poreza i njega prvi puta postavili prije obračuna poreza na dodanu vrijednost. Hvala.
Prelazimo na replike. Đurđica Sumrak prva.
hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa kolega Bačić evo ono što mene zanima, slušala sam pozorno sve rasprave i doista mislim da što se tiče zaštite svi se slažemo da treba štititi ali jednako tako i vi ste govorili da će sigurno doći do poskupljenja. Mene zanima zbog čega, ok ovdje se u ovom zakonu štiti se zrak, zašto se ne štiti i voda, odnosno more? Zašto se onda taj isti porez ne primjenjuje na velika plovila koja znamo i sami što znači veliki motor, potrošnja goriva i ta misija u morsku vodu ili u riječnu. Zatim netko je spomenuo privatne avione i tu se slažem isto. A još nešto me zanima, u članku 15.navedena su motorna vozila koja su oslobođenja od posebnog poreza. Upravo smo imali neke primjedbe kolega Bačić i na nekim od odbora pa evo ga tu se nisu našla nabrojena vozila koja su posebne namjene za prijevoz osoba sa invaliditetom, da li će se naći ne znam, nemamo pravog odgovora. I naravno ima još nekih vozila koja su u posebne svrhe, ja bih rekla zvali su me isto iz jedne udruge za zaštitu životinja pa postoje vozila koja prevoze ranjene i teško bolesne životinje koje se nađu na cesti. Oni se prevoze isključivo posebnim vozilima i služe u tu svrhu. Za to su registrirane. Evo ga, recimo takve, ti tipovi vozila isto zanima me zašto nisu nabrojani da su oslobođeni od posebnog poreza na motorna vozila, a posebice ovo sa zagađenjem mora i zraka.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. U pravu ste poštovana kolegice. trebam reći da je ovo jednokratni porez koji se plaća prilikom nabavke vozila i ja se dijelim vaše mišljenje ne vidim razloga zbog čega je Vlada odustala od naplate ovog poreza, posebnog poreza za plovila i zrakoplove. Naime koliko god se Vlada trudi obrazložiti da je to doista mali iznos u državnom proračunu koji dolazi iz naplate poreza i za plovila a i zrakoplove. Ja mislim da to nije bio razlog da Vlada pošalje krivu poruku dakle onima koji imaju najviše kao što smo to maloprije čuli koji mogu kupovati takva prometala da se njima ukida takav porez a da se s druge strane najvećem broju hrvatskih građana koji u pravilu kupuju automobile uvodi ovakav porez koji će kao što sam to rekao sigurno povećavati cijenu svih tih vozila.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepa. Pa ja sam vas kolega Bačić pozorno slušao i vi ste to jako dobro objasnili. Međutim krivo ste se nadali jer ovaj taj zeleni porez na automobile ide u proračun jer činjenica jest da ova Vlada ne bira načine i sredstva da sve što može ubaci u proračun. Mi smo vidjeli da su oni jednu agenciju koja ima velike prihode, agencija za nafte koja ima proračun negdje na nivou 700 milijuna kuna ubacili u razdjelu Ministarstva gospodarstva da bi taj proračun nekako izgledao ali da bi se našlo nešto novaca za proračun. To je činjenica kao što je činjenica da se danas živi teže i da se ima manje i da će Hrvati voziti najskupljije automobile u regiji. Voze ih i danas i mi se onda čudimo zašto Nijemac, Talijan ili neki drugi pripadnik druge nacionalnosti iz drugih država imaju bolje automobile od nas zato jer su jeftiniji, imaju manji PDV, već su u startu jeftiniji od 6-7% u odnosu na iste automobile u Hrvatskoj, primjerice reći ću vam samo primjer jedna obična Kia Rio od 85 konjskih snaga u Sloveniji košta 2 tisuće eura manje nego u RH. Mi ne plaćamo carine na automobile koji se proizvode u EU ali plaćamo 8% na one koje uvozimo iz Japana, Koreje itd. i to će ostati i u buduće. Ovo je još jedan dodatni namet i nema kraja poskupljenju. Poslije ovoga već ima, idemo na novi Zakon o trošarinama, poskupljuju cigarete, alkohol, alkoholna pića, električna energija ili što ja znam što sve ne i to je jedina naša sudbina. Danas sam govorio u svom pitanju premijeru o tome na koji način hrvatski narod živi, ima nas 370 tisuća na HZZ-u i njima je ovo sigurno danas možda i nije važno, a nije važno ni očito ni vlasti jer mi o svakom zakonu gdje se podižu cijene ili porezi raspravljamo u popodnevnim satima, tako da je ovo činjenica da je ovo zakon o novom posebno porezu kako je rekao kolega porez na porez. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Slažem se s vama kolega Boriću, meni jedna stvar nije jasna. Zbog čega Vlada u posebno vrijeme Hrvatskom saboru predlaže da se posebni prihodi koji se ubiru od hrvatskih građana oduzimaju državnim agencijama koje su osnovane da potiču pojedinu djelatnost. Malo prije sam spomenuo da je poseban porez koji se naplaćuje prilikom kupnje goriva i koji je bio izvorni prihod jedne hrvatske Agencije za regulaciju tržišta energijom. sada se uzima, preuzima ga Ministarstvo financija kao dio prihoda državnog proračuna i onda Vlada po nekom svom nahođenju određeni iznos tih sredstava što ne znači da ne mora biti cjelokupno ubran prihod raspoređuje toj istoj agenciji. Zašto ne prepusti slobodu samostalnost tih tijelima koja su samo za to osnovana da oni jer oni najbolje znaju mogu tim sredstvima raspolagati. Na tom tragu je bila moja rasprava da sam očekivao da će Vlada i ova sredstva prepustiti možda hrvatskom fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost da iz ovih sredstava koji se ubiru temeljem ovog posebnog poreza može poticati brojne aktivnosti djelatnosti u RH koje bi išle za tim da se smanji emisija ugljičnog dioksida. Na ovaj način Vlada će zbog toga što nam govori da želi sačuvati okoliš uzeti sredstva ali ih neće plasirati u daljnju zaštitu okoliša već će ih potrošiti tamo gdje je u tom trenutku potrebnije. Jesu li to mirovine, jesu li to ne znam subvencije nekakve, je li to su plaće, je li to zdravstvo, ja sada ne znam ali u svakom slučaju neće doći tamo gdje zbog čega su ona ubrana a to je svrha zaštita okoliša i zbog toga sam rekao da se ne slažem sa ovakvim prijedlogom Zakona.
Replika, Dinko Burić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Bačić, puno ste toga naveli s čim se i mi u klubu slažemo. Međutim i kolegica Sumrak se dotakla jednog važnog članka u ovom zakonu o kojem je malo bilo govora a to je članak 15 koji govori o tome tko je oslobođen izuzetnog plaćanja posebnog poreza. Ovaj zakon je ja ne znam da li predlagatelj uočio što ne štima u ovom članku. Prvo, on predviđa da se posebni porez ne plaća na motorna vozila koja su namijenjena uglavnom za službene potrebe stranih diplomatskih predstavništava, međunarodnih organizacija itd. S jedne strane mislim da to nije tako pošteno prema hrvatskim građanima, mogli bi oni platiti kad kupuju automobile porez ovdje ali ima reciprocitet pa ako ne plaćaju naša predstavništva tamo u redu je nek ne plaćaju ni oni u Hrvatskoj. Međutim, u stavku 4. tog članka piše oslobođenje od plaćanja posebnog poreza iz stavka 1. točke 2. a to su za osobne potrebe stranog osoblja diplomatski. Iz stavka 4. za osobne potrebe i stranog osoblja međunarodnih organizacija i iz stavka 7. za osobne potrebe stranog osoblja institucija EU. Dakle, oslobođenje od plaćanja posebnog poreza ne mogu ostvariti državljani Republike Hrvatske. Znači, stranci kad se voze u tom automobilu oni nisu dužni platiti porez, a hrvatski državljanin ako se vozi u tom automobilu kako vi njemu mislite naplatiti porez? Pa porez se plaća na automobil ili onda ovaj stavak 4. je apsolutno nepotreban. Jer vi regulirate ne pojedinca koji plaća. Kupila je ta međunarodna institucija ja pretpostavljam, diplomatsko predstavništvo ili netko drugi taj automobil i onda ili je platio porez ili nije platio porez. Ali šta će vam to sad. Znači, vozač je Hrvat, vozi stranog veleposlanika. Hoćete vi oporezovati vozača, a ovog oslobodit poreza, ali nemojte. Izbacite stavak četvrti i gotovo.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Gospođo potpredsjednice, da kolega Burić vi ste na dobrom tragu ali trebate još jedan korak dalje ići. Naime, ja se slažem s vama i vjerojatno je Vlada o tome razmišljala da je načelo reciprociteta nužno i da ono što je našim diplomatima omogućeno u Austriji da to treba bit i austrijskim diplomatima omogućeno u Hrvatskoj. No, ono što je još trebalo napraviti to je onda ograničiti broj vozila tog istog diplomata. Da li jedan drugi podtajnik u nekom veleposlanstvu može u Republici Hrvatskoj kupiti šest vozila i ne platiti ovaj posebni porez? Ako može jedan, nek' jedan koristi. Kao što mogu hrvatski diplomati u svijetu, a ne omogućiti da sada za potrebe jednog podtajnika uz dužno poštovanje svakog člana bilo kog veleposlanstva u Hrvatskoj i diplomatskog predstavništva čini mi se da bi trebao vrijediti reciprocitet, a to je onda samo jedno vozilo. Mi smo na odboru o tome razgovarali. Nama je predstavnik Vlade rekao da to može ministar podzakonskim aktom. Ministar ne može podzakonskim aktom premašiti ona ograničenja koja su i odredbe i ovlasti koje su dane samim zakonom, pa smo očekivali da će možda i amandmanom Vlada i sama izmijeniti i uspostaviti kriterij reciprociteta kakav vrijedi za hrvatske diplomate u, primjerice EU.
Sljedeća replika Zoran Vinković.
Evo uvaženi kolega Bačić mislim da je nama jasno o čemu se ovdje radi. Radi se o porezu na porez, o novom nametu hrvatskim građanima. Ali evo, čitajući ovih dana u medijima obzirom da smo uveli niz da tako kažem poreza, novih nameta hrvatskim građanima počevši od onog famoznog PDV-a ne smanjit ga s 23 na 21 nego ga povećat s 23 na 25%. Ja se nadam da ovoj Vladi i ovom ministarstvu, ovoj cjelokupnoj centralizaciji, a ne decentralizaciji Hrvatske države neće past na pamet na primjer da lupe porez na štikle. Pa se ja nadam da evo vi ovih zadnjih dana u Opatiji niste došli do jedne velike koalicije i predvidjeli ovaj novi potez hrvatske Vlade pa na toj vašoj klauzuli donijeli zaključak kako žene ne bi trebale hodati u štiklama. No, mene ne bi iznenadilo da ova Vlada uvede jedan takav porez obzirom da ovaj porez očigledno ide na to da se smanji broj osobnih automobila u Republici Hrvatskoj jer mnogi građani više nemaju ni za polovni, da se mi razumijemo. A s druge strane novim porezima, novim nametima sve više i više osiromašujemo hrvatske građane. Dakle, mene apsolutno to ne bi iznenadilo jer očigledno će kako predstavnice nježnijeg ili kako su se same navele podzastupljenog spola morati hodati pješke, ne više automobilima. Isto tako i muškarci pa se nadam da neće biti i poseban ekološki porez na cipele i na štikle. Ja se nadam.
Odgovor na repliku, Branko Bačić. Kolega Bačiću hoćete li odgovoriti?
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa meni je drago kolega Vinkoviću da vi pratite rad, klauzure Hrvatske demokratske zajednice. Vidim da vas to jako interesira i da evo, da ste se uključili u ovaj igrokaz oko štikli. Ali ne bi ni mene kao što ni vas ne bi iznenadilo da Vlada u ovoj poplavi novih poreza oporezuje i štikle.
I zadnja replika Mirela Holy.
Poštovani kolega Bačić, pa ja bih vas samo podsjetila na to da prema Zakonu o biogorivima koji je donesen u vrijeme HDZ-ovih Vlada je također bila odredba da Vlada Republike Hrvatske krajem godine donosi odluku o visini naknade koja se uplaćuje u korist poticanja biogoriva. To se nije ništa promijenilo. Dakle, to je ostalo isto kao i u prethodnim varijantama zakona. A ponovno bih vas i podsjetila na to da je u vrijeme HDZ-ovih Vlada sredstva iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koja su bila uplaćivana temeljem upravo ove naknade na motorna vozila odnosno emisije CO2 odnosno ta ekološka naknada bili trošeni prilično na čudan način za nabavu vozila euro pet kvalitete, a ne za subvenciju upravo nad standardnih vozila poput hibridnih vozila, električnih vozila i slično. Znači, vi ste poticali nešto što je u stvari već zakonski standard. Tako da je taj novac bio trošen vrlo nenamjenski i nadam se da će se od sada novac iz fonda, a i revizija je pokazala da u poslovanju fonda ima jako puno problema. Evo ga, dobili smo i državnu reviziju na stol, uskoro ćemo raspravljati o tome, tako da mislim malo mi je neobično da nakon toga što ste imali priliku u proteklih ne znam koliko godina napraviti puno toga, pa između ostalog uvesti ovakav poseban porez na motorna vozila koji bi bio samo isključivo po ekološkom principu, odnosno prema emisijama CO2 to niste napravili.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa uvažena kolegice Holy, vi kucate na otvorena vrata, mi govorimo o istoj stvari, ja ne govorim da to ako nešto nije bilo dobro prije da treba biti lošije i sada, i u tome se isto sa mnom morate složiti, dakle međutim kad već spominjete sredstva fonda i sve ono što je fond napravio ja mislim da je fond potaknuo vrlo veliki broj projekata u Republici Hrvatskoj i vi ste toga svjedoci koji je išao ka upravo smanjenju emisije CO2, uvođenju bitnih novih postrojenja koji bi dodatno štitili okoliš. Prema tome ako nešto nije bilo dobro ne treba biti sada razlog da bismo mi, da bi … [[Ne razumije se.]] trebali biti za zakon koji nije dobar, to je itekako važno. Prema tome ako nešto nije u ovom zakonu dobro, ne možemo to prešutjeti zbog toga što i još nekad prije to nije bilo dobro, zato sam ja očekivao od vas moram reći da budete u svojoj raspravi više na tragu one rasprave koju smo proveli na samome odboru, a to je da ovaj zakon ide ka dobrome ali nije dovoljan i mislim da neće polučiti namjenu, svrhu zbog kojega je i cilj, zbog kojega se ovaj zakon ustvari i donosi. Hvala.
Završna riječ predlagatelja, zamjenik ministra Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici, evo pažljivo sam slušao današnju vašu raspravu i moram reći da kod nekih vaših primjedbi ćemo ih ozbiljno razmotriti, smatramo da stoje, pogotovo kada se govori o ovoj što smo rekli, što ste rekli da ćemo uredbom mijenjati one tablice, slažemo se, znači intencija je bila budući da se jedanput godišnje preispitivaju učinci ovakvoga zakona jer kao što sam rekao u uvodu cilj, svrha ovoga je bila da vidite kakvo je stanje u Republici Hrvatskoj vezano za automobile koji emitiraju emisiju CO2 i vidite da stanje nije dobro, znači da je stanje 140 grama po kilometru, da je u Europskoj uniji 135, sad si postavljamo pitanja kako i zašto, a radi se o istim vozilima, radi se o istim vozilima u Europskoj uniji 2011. o istim vozilima u Hrvatskoj, u nas je 140, kod njih je 135, je li to možda pitanje da li nam Europa, znači prodavaju vozila ajmo reći sa istom karoserijom samo sa drugim, sa motorima koji više onečišćavaju zrak. Znači to je bila prava intencija i mi ovdje moramo razmišljati kakva se spustiti na ovu razinu od 130 grama što je Europa rekla da moramo biti 2015. godine, to je intencija ovoga zakona i zato smo i htjeli kroz one tablice da … [[Ne razumije se.]] godišnje preispitivamo i vidimo u kojem smjeru dalje kretati se, da uspijemo jedanput godišnje preispitivati, ok možemo ih vratiti kroz ponovo kroz zakon pa, jer svake godine donositi izmjenu zakona da vidimo kako te skale vezano za ekologiju da li su djelovale na tržište, znači djelovale su na tržište, jer je intencija ono bila nije fiskalnog karaktera, cijelo vrijeme ovdje to govorimo, nego ekološkog, i tu se moramo postaviti pitanje kako doseći ovih 130. Samo da vam kažem primjer Europe, znači oni su gledali znači od 130 grama pa su rekli 2020. moramo doći do 90 grama, izračunali su da bi ukupne uštede kada vozite takvo vozilo kod potrošnje goriva na godišnje uštede bile do 340 eura po korisniku toga vozila, znači sama manja potrošnja će zapravo manje emitiranje će dovesti do manje potrošnje, znači ne mislimo znači u tome dijelu stimuliramo ako je manja potrošnja imat ćete manje i trošarine, znači nije, znači cijelo vrijeme vam govorimo da nije bila intencija Vlade, znači fiskalni učinak nego zapravo upravo ovaj dio ekološki. Samo dva ovdje ova još kratko je vezano za gospodarska vozila, slažem se, oni su također veliki zagađivači, sada je to ponovno ovdje pitanje, da li novim ajmo reći nekakvim nametom nametnuti tzv. poseban porez i na gospodarska vozila koja obavljaju takve djelatnosti ne znam evo to je pitanje … [[Ne razumije se.]] konkurentnosti cijena i ponovno efikasnosti tako da bi se u tome dijelu gdje smo mi rekli da gospodarska vozila … [[Ne razumije se.]] našle su se široka jedna lepeza tako da bi svakako i u tom segmentu i gospodarskih vozila ukoliko bi ih oporezovali smatrali bi da smo ih dodatno oporezovali, ovo što je gospođa Sunčica rekla također razmatramo za invalide u tome dijelu, i … [[Ne razumije se.]] da ćemo zapravo izaći sa određenim prijedlogom. Znači intencija je cijelo vrijeme govorim ovdje na ekologiji, moramo razmišljati kako doći do ovih 130 a da ne govorim od ovih 90 i zbog toga je intencija zapravo da cijelo vrijeme, i da napokon iz Europe ista vozila koja su pod istim karoserijama dođu u Republiku Hrvatske i to je cilj ove Vlade, da nam ne mogu prodavati vozila njima pod istom karoserijom sa manjom potrošnjom, sa manjim zagađivačem zraka, a nama većim, jer u konačnici govorimo ovdje o cijeni tisuću, dvije kuna, a kolika je cijena koštanja zraka, kolika je cijena da živimo u zdravom okolišu, e onda više te cijene u konačnici puno su, velike su cijene za oporavak za to. Hvala lijepo.
Nisam vidjela tko se prvi javio za repliku, kolega Burić.
Dakle ne radi se ni o kakvom rukometu, mi smo dužni raditi, ali gledajte sada, vi pokušavate uvjeriti nas ponovo kako je ekološki kriterij bio prvi, a kako financijski za punjenje državnog proračuna nije, a ja ću sad pročitati jedan odlomak, jedan stavak iznad onoga koji sam kolegici Holy bio govorio, onda nemojte u obrazloženju pisati ono što pišete, jer ste napisali da zbog ostvarenih neznatnih prihoda s osnove posebnog poreza na promet upotrebljavanih vozila predlaže se ukidanje oporezivanja posebnim porezom na promet plovila i zrakoplova, dodali ste tu i ono mogućnost registracije u drugim zemljama itd., ali ste u obrazloženju ispravili iz ovoga se ne da ništa drugo zaključiti nego da je osnovni kriterij bio, nema priče o ekologiji, nego ostvareni neznatni prihodi s osnove posebnog poreza vozila. Dakle ili pišite obrazloženje koje će biti u skladu s onim što ćete onda braniti kao stav, ili nemojte braniti ono što se obraniti ne da. Naš zaključak, kluba HDSSB-a i koliko vidim ogromne većine zastupnika koji daju primjedbe na ovaj zakon je niste se vodili ekološkim nego ste se financijskim kriterijem prije svega vodili. I ovaj zakon neće dovesti do pojeftinjenja za običnog građanina nego do poskupljenja. Pojeftinit će za one koji imaju novaca i opet ide na teret onih koji imaju, a na štetu onih koji nemaju.
Odgovor na repliku Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Ma kratko vezano za taj dio. Govorimo o dvije različite stvari, ovo je o porezu na promet što smo ukidali za zrakoplove i za brodove. Kao što ste vidjeli tko je plaćao taj porez na promet, Croatia Airlines, uglavnom plaćala za zrakoplove koje je radila u prometu. Znači ovo su dvije različite stvari o prometu i o trgovini znači … tog dijela. A zašto smo i za brodove kao što smo prošle godine … u trošarinama htjeli smo zapravo privući za promet brodice da se registriraju kupci u Hrvatskoj, ukoliko nemaju naša okruženja. Znači Slovenija oni nemaju porez na promet brodicama, nismo htjeli da i mi imamo da ih upravo na na taj dijela ako imamo veći dio PDV-a da ih ako tu nismo konkurenti bar ovim još porezom na promet ih ne destimuliramo da dođu u Hrvatsku. jer želimo da tu imaju na vezu i da tu plaćaju ukupne troškove. Znači ovdje govorimo o dvije različite stvari. Hvala lijepa.
I Branko Vukšić replika.
Puno toga što sam htio reći je gospodin Burić i ja sam prije digao tablicu od njega. … [[upadica se ne razumije.]] Ne govorim o tome. Ovako, vi ste gospodine Lalovac ja ne vjerujem čak da ni vi ne vjerujete u ovo što govorite. Evo ja stvarno ne vjerujem da vi vjerujte, vi nas sada uvjeravate kako je vama strašno stalo do ekologije. Evo vam ministrice koju ste smijenili koju vjerujem da bi joj stalo do ekologije pa ste je smijenili. Vi kažete da ćete vi preispitivati kako automobili isti u EU zagađuju više zrak nego u Hrvatskoj i vi ćete se time baviti. I sada mi vjerujemo tome. Pa bavite se time, snizite poreze, pa se bavite tome i kada dođete do zaključka zašto onda nametnite poreze. I sada čitavo vrijeme nas uvjeravate kako je to ekološko pitanje. Ne to je etičko pitanje, sada je postalo etičko pitanje. Zašto? Zato što nas navlačite za nos, zato što želite taj ekološki pojam nametnuti nad onim financijskim. Pa pitanje je koliko će uzeti love, samo je u tome pitanje. Bar da ste to otvoreno rekli pa bi rekli da, treba povećati zbog toga i toga, treba nam novaca evo to je neka prilika. Sada ako Nijemci imaju obzira prema svojim građanima, mi prema svojim građanima nemamo jer Nijemci su u puno težem položaju, svaki njemački radnik je u puno težem položaju jer tamo sve pada, ovdje sve raste. Pa mislim da stvarno nije ured. Ja vjerujem da vi isto tako ne da morate, vama je to zgodno. Vi ste ovdje nama simpatičan čovjek koji je iz dana u dan tu gotovo da ste dio nas pa smo vas onda tako prihvatili ali ne vjerujemo ni ono vama što vi govorite.
Odgovor na repliku. Nema. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo naknadno o ovom prijedlogu zakona.
Konačni prijedlog zakona o posebnom porezu na motorna vozila, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br. 245. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim da se izjasnimo tko je za to? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH sa 84 glasa za i 36 glasova protiv. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži amandmane Vlade RH koji je tu. Poštovani zamjenik ministra financija Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Tijekom vaše rasprave zapravo došli su određeni prijedlozi i zapravo Vlada RH odlučila je prihvatiti prijedloge koji su ovdje raspravljeni u ovome Visokom domu, tako da se u članku 5. stavak 1. točka 1. iza riječi: "sanitetska vozila" briše se riječ "i" stavlja se zarez iza riječi: "dostavna vozila" dodaju se riječi:"i vozila posebno prilagođena za prijevoz osoba sa invaliditetom." Znači i ta vozila, znači uvažavajući specifičnu namjenu isključivo za korištenje od strane osoba sa invaliditetom gdje je bilo rasprave ovdje prihvaćamo i amandman da je Vlada. Također na članak 12. U članku 12. stavak 7. on se briše. Također u ovoj raspravi je istaknuto da se zapravo Vlada ne bi trebala uredbom mijenjati određene one tablice. Također i Vlada do prihvaća.
Zamjeniče ministra, može jedno upozorenje. Idemo jedan po jedan amandman.
O.k. Može. Hvala.
Prvi. Obrazložili ste.
Da.
Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje naravno amandman broj jedan Vlade RH. Molim da se izjasnimo tko je za amandman Vlade RH? Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem da smo većinom glasova sa 115 glasova za i 4 glasa protiv usvojili amandman Vlade RH broj jedan. Broj dva.
Amandman broj 2. odnosi se na članak 12. gdje se briše stavak 7. Obrazloženje je bilo kao što sam rekao ovdje u raspravi da Vlada uredbom ne mijenja brojčani pokazatelj utvrđenog od visine posebnog poreza. Zapravo to smo prihvatili tako da brišemo taj članak, u članku 12. stavak 7.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj dva Vlade Republike Hrvatske. Utvrđujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj dva Vlade RH. Molim da se izjasnite tko je za amandman broj dva? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 118 glasova za i 2 suzdržana glasa donijeli amandman broj dva Vlade RH. Idemo na amandman broj tri.
Amandman broj tri na članak 13. U članku 13. stavak 2. briše se. Znači isto kao što je i ovaj prethodni amandman. Znači da Vlada ne može svojom uredbom mijenjati brojčane pokazatelje.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj tri Vlade RH. Utvrđujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj 3. Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnite tko je za amandman broj tri? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 119 glasova za prihvatili amandman Vlade RH broj tri. Izvolite. Prelazimo na amandmane Odbora za zakonodavstvo, poštovani zamjeniče ministra. Amandman broj jedan Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala lijepo. Postaje sastavni dio prijedloga, konačnog prijedloga. Amandman broj dva.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Također postaje sastavni dio prijedloga konačnog. Broj tri amandman.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Time smo se izjasnili o amandmanima. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova sa 84 glasa za i 34 glasa protiv, jednim suzdržanim glasom donijeli Zakon o posebnom porezu na motorna vozila u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I onda po dogovoru ćemo odraditi još jednu točku dnevnog reda pod brojem 7. To je: 7. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbajdžana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 236 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja ne želi uvodno obrazložiti. Izvjestitelji odbora? Također ne. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu i izvješćujem vas da ćemo sutra u 9,30 početi sa 4.točkom dnevnog reda, to je Prijedlog zakona o trošarinama s Konačnim prijedlogom Zakona. Doviđenja.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbejdžana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanje izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 236. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da smo jednoglasno sa 119 glasova za donijeli Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Azerbejdžan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Predlažem da nastavimo sa radom u plenarnoj sjednici Hrvatskog parlamenta sa 4. Prijedlog zakona o trošarinama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 250 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona primili ste u pretince. U skladu sa člankom 159. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmane možete podnijeti do kraja rasprave u skladu sa člankom 164. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o prijedlogu zakona su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra financija poštovani Boris Lalovac. Izvolite.