Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo da malo promijenimo temu u slobodnom govoru ja ću u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta progovorit o jednom iznimno značajnom datumu iz hrvatske povijesti. Mi smo inače pluralna, slobodna stranka pa i o tome 22.6. ne mislimo svi isto. Zapravo o jednom 22.6. od prije 400 i, i, 1593., prije 400 i 20 godina svi mislimo iznimno ozbiljnog datum. To je prva velika izuzetno velika pobjeda kršćanske vojske nad Turcima kod Siska. U toj bitci je poginuo i Hasan Paša Predojević i 10-tak, 15 pa do 20.000 turskih vojnika koje ja žalim jer to su uglavnom potvrđeni Hrvati, no to je iznimno značajan događaj koji treba spomenuti. Drugi događaj je prije 80 godina koji također treba spomenuti. Ima kod nas u klubu i takvih koji kažu …/nerazumljivo/… da je to apokrifan događaj, da je apokrifan datum i da o njemu ne treba govoriti. Nas većina, uključivši ovu trojicu ovdje i veliku većinu Domovinskog pokreta smatramo da se o tom 22.6. treba razgovarati. Zašto treba razgovarati? Zato što se zove danom ha nekakve hrvatske antifašističke borbe. Kažem da nekakve hrvatske antifašističke borbe ali Hrvatska je imala stvarne antifašiste i ja sam se složio čak bio zadovoljan kad sam čuo da premijer i predsjednik idu u Brezovicu progovoriti o onome što se tamo dogodilo, ali svakako se osvrnuti na hrvatske antifašiste. I zaista jedan od njih je spomenuo nekoliko i Matu Jerkovića i Štroka i generala Šibla, ali kako se ne sjetiše spomenuti Marka Oreškovića jer on je prava paradigma onoga što se događalo. Dakle, taj 22.6. jasno da on stvarne da tamo nekakvih događaja i nekakve stvarne događajne vrijednosti nema, ali ima vrlo veliku simboličku vrijednost jer nakon toga počinje ono sve što počinje, ono o čemu sam ja na koncu govorio ovdje 3-4 puta. 27.7. u Srbu ja rekao i izrecitirao od početka do kraja, čak citirao Mermorial book knjigu koju je četnička organizacija 1976. u Chicagu izdala povodom 30-te godišnjice smrti Draže Mihajlovića gdje lijepo kažu kako smo mi Hrvati najveća sprdnja na svijetu jer mi dan ustanka slavimo dan ustanka, bio je tu ustanak ali jedan jedini Hrvat kako oni vele nije učestvovao u tom ustanku. A slična sprdnja su i njihova braća Srbi antifašisti koji svojataju taj ustanak kao dan svoje antifašističke borbe što nije točno jer od 7 vođa ustanka svi su bili Srbi monarhisti, pa da ih ne nabrajam pogledajte poslije, znam ih sve gdje je koji što uradio. Dakle, ja sam očekivao da će se jučer ozbiljno progovoriti o hrvatskom antifašizmu, mi smo antifašisti, ja sam antifašist jer fašizam nije samo, Spajić nemoj mi se smijati, fašizam nije samo svjetonazor nego je stanje duha i svijesti. I često puta i u ovom saboru su žestoki fašisti oni koji mašu antifašističkom zastavom. Dakle, slušati priče jučer o bratimljenju u oružju Srba i Hrvata, da je nedopustivo, to je znak da prve ljude ove države savjetuje netko tko ne zna ili namjerno izvrće, iskreće istinu. Dizati spomenik vojsci i vojskovođi koji su nakon, išao sam na 1593., 1241., '2. godine, na ovim prostorima, opet sličnim prostorima, tamo negdje oko Srba, počinjen najveći zločin u povijesti ovih krajeva, Tatari su poterali hrvatsko-ugarskog vladara Belu IV. i to su ga protjerali kroz pola Europe, pa negdje baš na prostoru Srba, Korenice, itd., normalno, vodili su uza se veliki broj zarobljenika, nisu ih mogli i dalje voditi pa su ih zvjerski pobili. To je bilo najveće zvjerstvo na ovih prostorima sve dok se nije pojavila Titova vojska, Titovi partizani i one prikolice djevojačkih pletenica, prikolice djevojačkih pletenica i četvorica ljudi, odnosno 4 kostura međusobno povezana žicom, jednome prostrijeljena natkoljenica. To se vadi iz rovova i to se vidi, a žrtve ustaškog terora i Maksa Luburića ja slušam pričine priče priču, hoće mi netko odastrijeti što se je dogodilo [[Upadica: Hvala. Sljedeći klub zastupnika. Hvala lijepa.]] prije …
U ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Citiram, i dalje postoji diskriminacija prema pripadnicima određenih skupina, posebno prema romskoj i srpskoj nacionalnoj manjini, uključujući i povratnike. I dalje u izvještajnom razdoblju u porastu su govor mržnje, kao i slučajevi govora mržnje u medijima i u političkom diskursu. Porast radikalnog nacionalizma imao je sveukupni negativan utjecaj na ostvarivanje manjinskih prava, osobito u teško pogođenim postkonfliktnim područjima. I dalje u javnoj raspravi o nacionalnim manjinama prevladavaju protumanjinska retorika i predrasude, a time su najviše pogođeni pripadnici srpske i romske nacionalne manjine. I dalje povijesni revizionizam pogađa srpsku, romsku i židovsku nacionalnu manjinu. Negativni stereotipi u tiskanim, audiovizualnim i društvenim medijima ne osuđuju se ni sankcioniraju u dovoljnoj mjeri. Prisutnost nacionalnih manjina u emisijama nacionalne radiotelevizije nedovoljna je, a u javni mediji nemaju dovoljno ljudskih i financijskih resursa kako bi osigurali kvalitativnu i kvantitativnu medijsku produkciju za nacionalne manjine. Ovo što sam izrekla nisu huškačke izjave Dragane Jeckov ili nekog drugog člana SDSS-a. Ovo su citati zaključka iz 5. Mišljenja Savjetodavnog odbora Vijeća Europe za praćenje Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina upućenih svima nama, upućenih RH. Dakle, navedene činjenice su zaključci nekog trećeg neovisnog tijela koje pomaže odabiru ministara Vijeća Europe u ocijeni prikladnosti mjera koje poduzimaju potpisnice Okvirne konvencije. I upravo ti predstavnici Savjetodavnog odbora su posjetili RH i razgovarali s čitavim nizom sugovornika, barem sa onima koji su ih htjeli primiti jer je bilo i onih koji nisu ni mogli pričati o nacionalnim manjinama, a ne s nacionalnim manjinama. Naravno da su i time ljudi iz prve ruke mogli vidjeti kakav odnos pojedine ustanove gradovi ili općine imaju prema nacionalnim manjinama. Usudila bih se reći da je Savjetodavni odbor poprilično dobro detektirao stvarni problem unutar našeg društva, a to je nesporna činjenica da mi u RH imamo gotovo idealne pozitivne propise, odnosno zakonski okvir usklađen s EU zakonodavstvom kojim se manjinama formalno garantira niz prava, ali oni u dobrom dijelu i dalje ustaju mrtvo slovo na papiru. Napisaše nam ljudi i dostaviše niz preporuka. Usmjeriše nas kako da prevaziđemo probleme i ostaviše nas da radimo kako bismo zajedničkim snagama kroz priznavanje različitosti bez posljedica i implementaciju preporuka stvorili bolju društvenu klimu za sve nas, kako bi sljedeće, odnosno 6. Mišljenje Savjetodavnog odbora Vijeća Europe za praćenje Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina upućenih našoj zemlji bilo bolje od prethodnih koji nam, istini za volju, nisu nimalo bili pohvalni. Na kraju ću iskoristiti i ovaj minut koji mi je preostao da kažem u ime Kluba zastupnika SDSS-a da mi sutra nećemo učestvovati u radu Sabora jer odlazimo na komemoraciju da položimo cvijeće i poklonimo se žrtvama ustaškog terora u Jadovnom i na otoku Pagu u logoru Slana. Hvala vam.
Sljedeći klub… Kolega, ne možete više dizati, .../nerazumljivo/... U čemu, u redu, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
238. 238., povreda Poslovnika, ne znam je li gđa. Jeckov tima iz EU da podižu spomenike u Bršadinu, ljudima koji su napadali RH, jeste im rekli svu istinu, što radite po istočnoj Slavoniji, kakvi spomenici niču, kakve škole djeca idu, što radite od djece, jeste im to sve rekli pa da oni imaju cjelovitu sliku kako zapravo srpska nacionalna manjina ima i prevelika prava u RH? Hvala lijepo.
Kolega Mlinarić, i vi znate da ste svjesno prekršili Poslovnik pa dobijate sukladno čl. 239 opomenu. Sad ćemo nastaviti sa Klubom zastupnika zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, drage građanke i građani koji nas pratite uživo ili slušate snimku ove rasprave. Ono o čemu danas želim govoriti je zapravo pitanje dosljednosti odnosno nedosljednosti u zastupanju vrijednosti. Posljednjih nekoliko danas imali smo prilike vidjeti jednu buru u čaši vode koju su podigli europski fundamentalisti, ali i naši navodno umjereni konzervativci iz HDZ-a oko Izvještaja našeg kolege Freda Matića o stanju seksualnih i reproduktivnih prava u kontekstu zdravlja žena u EU. Naravno, svi oni koji inače žele ženama oduzeti pravo izbora, koji ih i inače promatraju kao neposlušne inkubatore i koji su u tome dosljedni, oni o ovom Izvještaju govore preko godinu dana i snažno mu se protive. Njihove vrijednosti nisu moje vrijednosti. Prije svega zato što smatram da ne odvajaju države od vjerskih zajednica nego ono što oni percipiraju kao Božji zakon žele učiniti zakonom u državi. Oni često svoje stavove argumentiraju podatkom da u ovoj zemlji živi 90% vjernika pa bi onda kao trebalo biti okej to što zastupaju. Međutim, 90% građanki i građana Hrvatske je po nizu javno dostupnih istraživanja također, protiv zabrane prekida trudnoće, a ako pogledamo koliku podršku ultrakonzervativne opcije imaju na izborima, jasno je da 90% vjernika ima vrlo raznolika razmišljanja i da je većina od njih dosta ozbiljno shvatila onu Isusovu, Bogu Božje, caru carevo. Dakle, moje kolegice i kolege iz Mosta i iz Domovinskog pokreta, ne slažem se sadržajem vaših stavova, ali podržavam vaše pravo da ih javno zastupate. I ako ništa drugo mogu barem pohvaliti vašu dosljednost u tome uz nadu da ćete ipak jednoga dana promijenit mišljenje. Ovo je slobodna zemlja na kraju krajeva. Drugačiji je slučaj sa kolegicama i kolegama iz HDZ-a uz iznimke poput kolege Stiera i Tomislava Sokola recimo. Kolegice i kolege iz HDZ-a podigli su veliku frku oko Matićevog izvještaja i danima udaraju o prsa junačka u pokušaju da se prikažu kao pravi konzervativci i budni čuvari na predziđu kršćanstva. Problem s tim je dakako u činjenici da taj maleni otužni igrokaz da je proziran jer naime kolegice i kolege iz HDZ-a i vrapci na granama znaju da se vaš konzervativizam mijenja kako vjetar puše. Davno su prošla vremena kada je vaša stranka bila ona desna opcija u kojoj se pravi konzervativci ufaju i gledaju je kao onu političku stranku koja ih može adekvatno predstavljati. Zato vas želim danas pitati koga točno pokušavate impresionirati? Danas u saboru djeluju dvije dosljedno konzervativne opcije za čije ste birače butik vjernici. Njih više nikad nećete privući. Za svaki od 7 smrtnih grijeha postoji lice nekog HDZ-ovca ili HDZ-ovke koji su ga počinili. Glasovali ste za Istambulsku konvenciju, halo, zašto bi netko tko je doista konzervativan glasao za vas pored recimo Marina Miletića ili Stjepe Bartulice? Pokušavate li ovako impresionirati umjereno konzervativne građanke i građane Hrvatske? I tu griješite. Jasno je da većina umjereno konzervativnih građana smatra da bi zdravstvene usluge za žene poput prekida trudnoće trebale biti dostupne, a tko ne želi prekinuti trudnoću iz svojih osobnih uvjerenja, ne mora. Oni kada gledaju vaš maleni dramolet sasvim sigurno nisu impresionirani jer je za njih to non išju. To nije pitanje rekao bi Plenković. Oni će vas kritizirati jer se ne bavite onim temama koje su za njih pravo pitanje… [[Govornik se ne razumije]] rekao bi vam Bill Clinton. I na kraju, tu su svi ostali građani i građanke. Kada oni gledaju ovo vaše prigodničarsko signaliziranje vrijednosti misle si ovo, HDZ-ovci ne samo da su butik vjernici nego su i butik demokrati. Godinama otežete sa provođenjem odluke ustavnog suda koja nalaže da se nanovo regulira zakonsko rješenje prekida trudnoće. Dakle, od onoga gdje doista možete pokazati vaše vrijednosti uporno bježite i onda kada neki SDP-ovac u Europskom parlamentu napravi izvještaj u kojemu objektivno iznosi stvarno stanje seksualnih i reproduktivnih prava žena sjetite se da bi vas netko u Hrvatskoj mogao pitati o tome butik demokrati. Kada vas 3 biskupa i 5 udruga stisne odmah biste zabranjivali prekid trudnoće, ali kad to treba pokazati nema vas ni od korova. Drage kolegice i kolege iz HDZ-a samo vi nastavite tako. Vaša vas nedosljednost vodi u sigurnu političku irelevantnost i da ne biste krivo shvatili ovo govorim samo da vam se nasmijem u lice. To je dobro za Hrvatsku.
Imamo ponovo dvoje zastupnika koji su digli povredu Poslovnika. Prva je poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., slažem se s kritikom HDZ-a, ali zbog hrvatske javnosti moram istaknuti jednu važnu stvar jer se vodi obmanjujuća rasprava u pogledu Matićevog izvješća. Branjenje institucije priziva savjesti, ali ne i institucionalnog priziva savjesti je liberalna pozicija i branjenje stečenih ljudskih prava koje bi svima trebalo biti u interesu, a ne samo ova paušalna podjela na liberalno konzervativno i lijevo desno koja se ovdje pokušava tako tumačiti.
Hvala. I već ste dobili jednu opomenu, sada vam temelj čl. 240. st. 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Povredu Poslovnika dignuo je i potpredsjednik ovog sabora, poštovani zastupnik Miroslav Škoro, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče. Znam da ću dobiti opomenu, međutim želim kolegi reći da ono što je za vas prekid trudnoće jer ste nas apostrofirali, za nas je zaustavljanje razvoja života. Pravo na zdravstvenu uslugu kako vi zovete prekid trudnoće je pravo svakako. Međutim isto tako i liječnici imaju pravo na priziv savjesti. Pa sad eto, u tim omjerima prava treba naći pravu mjeru, ali da ovako prozivate Domovinski pokret to nemate pravo.
Žao mi je što moram i potpredsjedniku sabora slijedom čl. 239. izreći opomenu. On je to i sam znao da će dobiti, ali idemo na slijedeći klub. Idemo na slijedeći klub, a to je onaj zastupnika Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, očito je tema ova rezolucija, abortus, ukidanje abortusa, ukidanje zdravstvene zaštite žena. Ja sam mislila o skroz nekoj drugoj temi govoriti, al samo ću evo na početku reći, dakle svi ovi koji se zalažu za abortus, samo ću vas upitati, imate li svoju djecu, imate li kćeri svoje, što ako se tim kćerima dogodi neko zlo? Dakle, donijet ćete zakone ovdje kojima ćete zabraniti abortus širokim narodnim masama, ali vaše kćeri će uredno otići na taj abortus u zemlje gdje je abortus dostupan, gdje je zdravstvena zaštita dostupna ili ćete im pošto evo imamo takva primanja osigurati abortus na crno? Vi to možete, ali veliki broj žena ne može. Dakle, abortus treba ostati dostupan i žene treba zaštititi. Evo samo toliko na početku. A sada, dakle, samo da kažem, evo ja imam dvije kćeri, imam kćer od 25.g., imam kćer od 15.g., sad će 16, nikad im ne bi savjetovala da pobace, ali ću braniti njihovo pravo da to žele uraditi, da to mogu uraditi, branit ću njihovo pravo da budu zaštićene zdravstveno. Ako budu to uradile bit ću uz njih kao majka i želim da takvu zaštitu i takve uvjete imaju sve žene u ovoj državi. Evo hvala. Dakle, tema koju sam htjela, evo imam 3 minute, o kojoj sam htjela pričati, a to je nastavak teme od prošli put i zaštita pomorskog dobra. Evo pozivam vas sve da dođete 4. Srpnja, za 10-tek dana na Vruju gdje se održava festival bespravne gradnje i devastacije prirode. Očekuju vas kažu organizatori očekuje vas bogat kulturni i zabavni program, cjelodnevni nastupi, izložbe, niz radionica poput osnova joge na ilegalnim građevinama, tečaj slikanja stabala spaljenih namjerno izazvanim požarom kako bi se raščistila parcela, dakle čitam, citiram poziv organizatora. Bit će tu i štand na kojem će se dijeliti besplatni pravni savjeti za buduće bespravne graditelje, male škole devastacije okoliša, zašto i kako treba bacati što veći količinu plastike u prirodu, sudjelujete na edukaciji o pravilnom grljenju bagera i …/nerazumljivo/… kamera te na mnogim drugim događanjima. Dakle, pričala sam prošli put o devastaciji pomorskog dobra koja traje punih 20 godina, a sad ću, danas ću spomenuti niti 5 km od te Vruje imate Vruju broj 2. Isto tako predivnu uvalu Borak u mjestu Marušići, to je zadnja neizgrađena vala na toj rivijeri koja na plaži ima izvor pitke vode, iznad izvora je i zakonom zaštićena šuma međutim ništa to nije spriječilo opet privatnog investitora da ogradi prostor i zabrani pristup vali mještanima. Kažu da je to neki stranac je li obogatio se u Ukrajini i počeo je svoju devastaciju u vrijeme kada je Omišem carevao da tako kažem i drugo godina kraljevao HDZ-ov gradonačelnik koji je sjetit ćete se sada je na čelu, ravnatelj je dakle doma za starije koji je ako se sjećate u početku korone imao veliki broj umrlih osoba jer eto čovjek nije znao što bi s ljudima koji imaju visoku temperaturu. Dakle, u Marušićima ponovo Vruja 2, ponovno devastacija koja traje niz godina, ponovo niz pravnih postupaka, niz tužbi pred ovim pravosuđem koje se odužuju, koje se usporavaju, koje nikako da se riješe. Grad Omiš je pokušao sa investitorom nekoliko puta dogovoriti put i pristup toj vali, nikako da se to dogovori. Dakle evo pozivam sve saborske zastupnike iz 10. izborne jedinice da obrate pažnju na ove devastacije pomorskog dobra i da se zauzmu da te devastacije stanu. Ne samo iz 10. izborne dakle iz svih izbornih jedinica uz Jadransku obalu. Evo, zahvaljujem.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, mi ćemo započeti s današnjim radom i kao i uvijek, započet ćemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, a prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Na početku bih iskoristio priliku i čestitao našoj izabranoj nogometnoj vrsti na sjajnoj utakmici i pobjedi koju smo jučer imali priliku gledati i samo naprijed na takav način. Hrvatska je u EU, a u EU se donose razna izvješća koja su obvezujuća u načelu za članice EU. Ovih danas se u EU, točnije vjerojatno danas događa jedno od najinteresantnijih i najuzbudljivijih glasovanja u povijesti EU parlamenta, u povijesti EU, a radi se o glasovanju o usvajanju izvješća našeg bivšeg kolege Predraga Matića Freda koji je EU zastupnik Socijaldemokratske partije Hrvatske. Dakle radi se o izvješću kojim naš kolega, Fred Matić želi naložiti svim članicama EU da abortus, pobačaj bude legalan i svima dostupan odnosno želi se onemogućiti bilo koje nacionalno zakonodavstvo da sutra donese zakon kojim bi se štitio život. To nije sve. G. Matić ide korak dalje pa on također želi dokinuti i pravo na priziv prigovor savjesti. Kad je on to Izvješće predložio, čak su i članovi IPP-a kojima pripada HDZ odnosno zastupnici, eurozastupnici iz HDZ-a bili za ovo Izvješće, međutim, malo pod pritiskom javnosti su ipak okrenuli ploču tako da će danas biti jako uzbudljivo gledati što se to događa u EU parlamentu, hoće li socijalisti imati većinu, koliko će IPP-jevaca glasovati za ovo Izvješće odnosno koliko će ih glasovati protiv. Međutim, ovo nije sve. Imamo neke države koje su ovako malo suverenistički nastrojene nego što je naša država Hrvatska. To je npr. Slovačka. U Slovačkoj je prije par dana, točnije 17. lipnja donesena rezolucija kojom se odbacuje ovakvo Izvješće. I sad ja s ovog mjesta najavljujem da će Hrvatski suverenisti sukladno čl. 214. Poslovnika u HS-u predložiti, dati u proceduru, rezoluciju po uzoru na slovačku rezoluciju kojom će se onemogućiti usvajanje ovakvog Izvješća koje se upravo danas, evo ga, vjerojatno donosi u EU parlamentu. Nadalje ovdje moram ukazati na još jednu nelogičnost, zapravo jednu smiješnu činjenicu. 39 zastupnica i zastupnika HS-a se potpisalo na peticiju protiv ovog Izvješća. 39 zastupnica i zastupnika. I sad mene zanima jesu li ti potpisnici svjesni za što oni dobijaju plaću. Je li oni dobivaju plaću zato da bi se potpisivali na razne peticije ili dobijaju plaću zato da bi u ovom ovdje Domu u HS-u donosili zakone sukladno svom političkom opredjeljenju i sukladno svom svjetonazoru? E, ja mislim da nisu svjesni. Jer su svi oni proliferi onda kad treba nekakvu peticijicu potpisati ili otići na Hod za život, a kad treba u HS-u donijeti zakon ili potpisati zakon koji postoji, dati mu podršku, e onda ih nema, onda su u mišjoj rupi. Hrvatski suverenisti su predložili i dali u HS zakon o zaštiti života. A ja vas sve potpisnike ove peticije, ma mogu vas i nazvati i licemjerima jer proizvedite vi vaš zakon o zaštiti života, imate moju bjanko podršku, bjanko potpis ako vam se ne sviđa onaj već gotov zakon Hrvatskih suverenista. A svima onima koji ne znaju o čemu govorim, evo, jedan mali model djeteta kojeg je dozvoljeno ubiti u našoj državi Hrvatskoj zato što zastupnici u HS-u nisu donijeli zakon kojim bi se zaštitio život.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnika Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Evo u ime Kluba zastupnika HDZ-a nećemo sudjelovati u ovome današnjemu natjecanju tko je konzervativniji ili tko je liberalniji, razbacivati se velikim riječima priziv savjesti, pobačaju, pravu na život, čisto jer je to jedna daleko kompleksnija i šira priča od ove koju danas u 5 minuta možemo prezentirati, a ne želim u tome sudjelovati iz razloga jer ne želim davati nikakvu reklamu g. Fredu Matiću i za sve njegove kerefeke koje on izvodi u EU parlamentu. Ja bih govorio danas o nečemu, možda, ispada prozaičnije, ali na tragu ovoga što je i kolega Daus maloprije govorio, a to je turizmu i turističkoj sezonu u kojoj smo već sada, a i o nekim dobrim stvarima koje Vlada RH i Ministarstvo turizma i sporta radi. Tako je početkom lipnja u buci vijesti o rezultatima lokalnih izbora na stranicama Ministarstva turizma objavljena informacija da je Hrvatska izabrana za članicu izvršnog vijeća Svjetske turističke organizacije za razdoblje od 2021. do 2025.g. Što to točno znači i kako je uopće do toga došlo? Svjetska turistička organizacija UNWTO specijalizirana je agencija UN-a osnovana s ciljem praćenja, reguliranja i razvijanja turizma u svijetu. UNWTO ima 159 punopravnih članica, njegov rad odvija se u regionalnim komisijama organiziranim prema geografskoj raspoređenosti. Osnovna uloga UNWTO-a od njegovih začetaka do danas je da služi kao globalni forum za turističku politiku i druga pitanja povezana s turizmom. RH članica je UNWTO-a od 1993.g. i aktivno sudjeluje u njenom radu kao članica brojnih tehničkih odbora, a kroz članstvo UNWTO-a imamo mogućnost dati svoj doprinos u razvoju odgovornog i održivog turizma u globalnim okvirima. Početkom lipnja u Ateni je održan 66. sastanak Komisije za Europu Svjetske turističke organizacije na kojem se razgovaralo o trenutnoj situaciji u turističkom sektoru, te utjecaju pandemije Covid-19 na budućnost turizma. Na sastanku se razgovaralo i o važnosti turizma za gospodarski oporavak pri čemu je potrebno stavljati naglasak na održivi razvoj kako bi se osigurao dugoročni uspjeh turizma u svijetu. Razgovaralo se i o trenutnoj situaciji u turističkom sektoru, te utjecaju pandemije Covid-19 na budućnost turizma, a posebice uzimajući u obzir rezultate tijekom prvog tromjesečja 2021.g. Naime, prema podacima Svjetske turističke organizacije dolasci međunarodnih turista smanjili su se za 83% u prvom tromjesečju 2021. u odnosu na isto razdoblje protekle godine. Između siječnja i ožujka 2021. destinacije diljem svijeta dočekale su 180 milijuna manje međunarodnih dolazaka u odnosu na prvo tromjesečje prošle godine. Za usporedbu prema podacima iz sustava e-Visitor Hrvatska je otpočetka godine ostvarila 1,1 milijun dolazaka i 4,3 milijuna noćenja odnosno rast od 52% u dolascima i 46% u noćenjima u odnosu na isto razdoblje protekle godine. Na sastanku je sudjelovala ministrica turizma i sporta Nikolina Brnjac. Ministrica Brnjac je tom prilikom predstavila niz aktivnosti koje Hrvatska provodi kako bi se osiguralo što kvalitetnije poslovanje u turizmu, te postavili visoki i sigurnosni standardi poput projekta „ Safe stay in Croatia“, postavljanja dodatnih punktova za testiranje turista, sufinanciranje testova, kao i cijepljenje turističkih djelatnika koje je u tijeku. Osim toga ministrica je istaknula kako je Hrvatska već krenula s upotrebom EU digitalnih covid potvrda naglasivši kako je ujednačeni sustav provjere certifikata preduvjet za bržu uspostavu turističkih tokova. Odlukom Vlade RH od 31. svibnja o uspostavi Nacionalnog sustava za izdavanje EU digitalne covid potvrde, a koja je počela s radom 1. lipnja, bili smo prva članica EU koja je to napravila u cilju olakšanja slobode kretanja građana. Hrvatska nastavlja aktivno raditi na promicanju održivog turizma, zaštiti i valorizaciji kulturne i prirodne baštine i prije svega većoj dodanoj vrijednosti turizma za lokalne zajednice. Isto tako trenutno se priprema nova Strategija razvoja održivog turizma do 2030.g. i Nacionalni plan razvoja održivog turizma za razdoblje od 2021. do 2027.. Oba ta dokumenta postavljaju temelje za održivi rast turizma, digitalizaciju očuvanja okoliša, pametno upravljanje javnom infrastrukturom, energijom, kao i poticanje sportske i kreativne industrije. Odgovorna turistička politika koju Vlada RH i resorno Ministarstvo turizma i sporta vodi dovela je do logičnog izbora Hrvatske za članicu izvršnog vijeća Svjetske turističke organizacije za razdoblje od '21. do '25.g. Zadatak izvršnog vijeća je poduzimanje svih potrebnih mjera u dogovoru sa glavnim tajnikom u razdoblju između dva zasjedanja, glavne skupštine za provedbu vlastitih odluka i rezolucija glavne skupštine. Tako znači sada i u naredne 4.g. mi imamo mogućnost da sudjelujemo u kreiranju turističkih politika za Europu [[Upadica: Hvala]] Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Nakon što smo čuli govor onih koji se navodno bore za nerođene ili za bilo koja ljudska prava, rade to isključivo u svrhu vlastite samopromocije, a ne promocije ičijih prava, ja ću se konkretnije i ozbiljnije fokusirati na navedeni dokument o kojem je ovdje riječ i iznijeti argumente zašto je on neprihvatljiv. Budući da je g. Matić u domaćim medijima u pogledu kritika rekao da se radi o desničarskim lažima kojima se ugrožava zdravlje 200 milijuna žena u EU i da su se u cijelu priču petljali Crkva i lažljivi konzervativci, smatram da hrvatska javnost zaslužuje podrobniji osvrt na to što je sporno u navedenom Izvješću i zbog čega je ono i meni kao nekome tko politički nastupa s pozicije centra posve neprihvatljivo i zašto smatram da svi autentični borci za ljudska prava trebaju ustati protiv njega. Prvi argument, parlament njime prekoračuje svoje ovlasti jer se bavi pitanjima kao što su zdravlje, spolni odgoj i reprodukcija, kao i pobačaj i obrazovanje koji su zakonodavnoj nadležnosti država članica. Drugo, ulazi u djelovanje povjerenika za slobodu vjeroispovijesti izravno pozivajući da se na tu funkciju odabere ideološki podobna osoba. Treće, nastavlja regresivnu tendenciju dokidanja priziva saziva kojega štoviše uporno i proizvoljno naziva takozvanim, premda veliki broj država članica, više od 20, daje pravo na prigovor savjesti koji je priznat i u instrumentima UN-a, te u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima. Ide tako daleko da čak i eksplicitno traži kako bi se ostvario napredak da bi to pitanje trebalo rješavati kao uskraćivanje liječničke skrbi, a ne kao tzv. prigovor savjesti. Taj je regresivni trend dokidanja priziva savjesti nažalost prisutan i u Hrvatskoj, pa se dokidanje priziva savjesti nalazi u programima novih političkim opcija kao što je Možemo! koje se unatoč tome u medijima često karakteriziraju progresivnim borcima za ljudska prava. Sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti spada u ljudska prava i temeljne slobode zajamčene međunarodnim dokumentima i Ustavom RH. Poziv na njegovo dokidanje ili ograničavanje direktno je narušavanje teškom mukom stečenih ljudskih prava nakon zločina Drugog svjetskog rata protiv kojega bi svi trebali ustati. Pitanje koje se stoga nameće odakle Fred Matić uopće u ovoj priči? Nemojmo se lagati. Matić veze sa ženskim pravima ima koliko ja s Ministarstvom branitelja. Dakle, pravo je pitanje tko je stvarni autor ovog izvješća odnosno koju korist od njega izvlačim? Pažljivi čitač vjerojatno će prstom uprijeti na lobističke organizacije civilnog društva koje tim izvješćem osiguravaju direktnu financijsku potporu za svoje djelovanje slijedećim točkama u navedenom izvješću. Točka 56. kaže da podupre mjere država članica i organizacija civilnog društva koje se bave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima. Točka 69. poziva EU države članice da to financiraju, a točka 70. naglašava da je ključno zajamčiti da politika razvojne suradnje uključuje organizacije civilnog društva koje su izravno uključene u obranu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u zemljama u razvoju. I to je okej. Vaše je ljudsko pravo da vam piše i vlastita majka domaće zadaće ako ne znate drugačije, no propuste u njima sami ćete morati pravdati i to nećete uspjeti izbjeći. Naime, nakon što sam obavijestila Matićev europski ured da ću zbog velikog interesa i važnosti ove teme navedeno izvješće staviti kao točku dnevnog reda na Odbor za ravnopravnost spolova i naravno pozvala ih da se uključe, sugerirano mi je da preskočimo raspravu dok izvješće ne bude usvojeno, pretpostavljam s ciljem da se ne diže prašina jer tamo polako postaju svjesni da su gadno zabrljali. Naravno da sam navedeno rezolutno odbila s argumentom da je HS ključna institucija koja mora ići ukorak s problemima i o njima raspravljati dok se još može posredno ili neposredno utjecati na krajnji ishod rasprave, a ne kada je sve gotovo. Europski parlament nisu Maldivi na kojima se uživa u financijskim povlasticama daleko od domovinskog nadzora. Hrvatski građani itekako zaslužuju znati što se u Europskom parlamentu događa i svojom reakcijom usmjeravati zastupnike kojima su dali povjerenje, a ženska prava koja su itekako važna ne smiju biti prijemčljiva krinka za ideološko sakaćenje teško stečenih postojećih ljudskih prava.
Dvoje kolega se javilo za povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik? Prvo poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Dakle, poštovani potpredsjedniče, čl. 238. Kolegica Selak Raspudić zapravo se prepoznala u onome što sam ja govorio iako je ja nisam imenovao. Dakle, ona je tipični primjer osobe koja ne vjeruje u ono što govori, dakle ona je za pobačaj, to je mnogo puta i istaknula, a ovdje tobože se zauzima za pravo za život, tobože naglasit ću. Ako vam kolegice Selak Raspudić nije jasno vaš je posao u HS donošenje zakona … [[Govornik se ne razumije]] za život, zaštitite život.
Hvala vam, hvala vam lijepa, ovaj vi znate i sami da to nije povreda Poslovnika bila nego replika na koju nemate pravo nakon iznošenja stajališta, pa vam temeljem čl. 239. izričem opomenu. Poštovana zastupnica Katarina Peović je digla povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen?
Moram reagirati, dakle 238. Ovdje je izrečena jedna važna i vrlo opasna laž, a to je da je propitivanje prava na pobačaj ugrožavanje ljudskih prava. Ugrožavanje ljudskih prava je uskraćivanje zdravstvene zaštite ženama koje žele učiniti abortus, pobačaj, a uskraćivanje ljudskih prava sigurno nije borba za takvu zdravstvenu zaštitu. Prema tome, ne možemo govoriti u ovom saboru neistinu.
Hvala. I vi dobivate temeljem čl. 239. opomenu. Ja vas lijepo molim možete se svi javiti za iznošenje stajališta. Nije korektno svjesno kršiti Poslovnik jer tko god ga je pročitao, ako ste ga pročitali, znate da na iznošenje stajališta u ime kluba nemate pravo na repliku. Povredu Poslovnika je digla i poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., priziv savjesti je, kao što sam i argumentirano navela, ljudsko pravo navedeno u različitim, pa i hrvatskim dokumentima, a njegovo dokidanje je regresivna tendencija koja nas vraća u razdoblje za vrijeme i prije Drugog svjetskog rata. Neku smo lekciju valjda naučili iz toga svega što se dogodilo. A kolega Zekanović, vama bi bilo korisnije da čitate navedene dokumente i dajete argumente zašto ne valjaju umjesto da se bavite samopromocijom i paušalnim kritikama.
I vi znate da ste svjesno kršili Poslovnik, pa temeljem čl. 239. dobijate opomenu. Možemo sad nastaviti dalje bez ovakvih besmislenih ovaj diskusija koje krše Poslovnik. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj IDS-a [[Upadica: Pola rečenice.]] u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja ću pokušat nas vratit u sadašnjost pogledom u budućnost. Turistička sezona je počela, po zadnjim izvješćima najviše gostiju boravi u Poreču, Rovinju, Medulinu, po svim bi pokazateljima Istra opet trebala biti najveći udio prometa roba i usluga od turizma ove godine u Hrvatskoj. Županijski stožer Istarske županije odlično radi svoj posao, ljudi u Istri su veoma odgovorni, poštuju mjere, za razliku od nekih drugih dijelova zemlje, imamo već 3 dana za redom odlične brojke, odnosno nema novozaraženih i nadamo se da će tako biti. Dakle, sve ide kako treba ili barem bi trebalo ići. Ali ne, zbog prakse ECDC sustava, European centre for disease prevention and control, da se epidemiološka situacija u Hrvatskoj temelji na statističkim regijama 2. razine, NUTS-2 sukladno kojoj se RH sastoji od 4 statističke regije, Istarska županija je odlukom Vlade R. Slovenije dovedena u nepovoljan položaj jer, za razliku od njemačkog Instituta Robert Koch koji epidemiološku sliku u Hrvatskoj prati po županijama, i koje, kao relevantna njemačka institucija za statistiku i preporuke vezane uz Covid-19, Istarskoj županiji dodijelio status tzv. „zelene regije“ već prije 3 i pol tjedna, ECDS sustav donosi izvješća za 4 statističke regije u Hrvatskoj, među kojima je i Jadranska Hrvatska sa svim svojim primorskih županijama, od Istarske do Dubrovačko-neretvanske županije. Na temelju toga je Vlada R. Slovenije gledajući u cjelini čitavu Jadransku Hrvatsku kao narančastu zonu donijela novu mjeru prema kojoj svi građani pri povratku iz Jadranske Hrvatske, dakle i iz Istre, ukoliko nemaju potvrdu o cijepljenju, moraju imati negativni antigenski test na Covid-19. Time su Istarska, ali i Primorsko-goranska županija koja je također, tzv. „zelena županija“ neopravdano i nepravedno kažnjene zbog pojedinih ostalih primorskih županija čije je epidemiološka slika znatno lošija. Građani Istre od samog početka pandemije odgovorno i strpljivo poštuje epidemiološka pravila i nepravedno je da se Istra na ovaj način kažnjava i zbog toga je pred nekoliko dana istarski župan g. Miletić uputio otvoreno pismo premijeru g. Plenkoviću da bez odgode zatraži od odgovornih tijela EU da se epidemiološka slika za Hrvatsku u ECDC sustavu temelji na epidemiološkom stanju svake županije ponaosob, a ne kao dosad na temelju podjele Hrvatske na 4 statističke regije. Koliko god možda ovo bude čudno zvučalo, ali kolegice i kolege, ovdje se zapravo radi o zaštiti nacionalnih interesa jer u državi u kojoj već desetljećima modus operandi pozajmljivanja novca na svjetskom tržištu kapitala, nekad s manjim, nekad s višim kamatama, u kojoj je zadnjim rebalansom neki dan proračun, planirani manjak 17,1 milijardu kuna, stvaranje svih preduvjeta za najbolju moguću turističku sezonu u ovom trenutku, a time posredno i punjenje proračuna RH je nacionalni interes. Nije potrebno dodatno naglašavati koliki prihod od istarskog turizma u velikoj mjeri doprinosi punjenju tog istog proračuna i spašavanju teške gospodarske situacije u zemlji. Istra se, ako niste vidjeli ovih dana, pojavila na naslovnicama čak 6 austrijskih magazina u tjedan dana, što govori dovoljno o tome koliko je atraktivna destinacija. Hrvatska je na dobrom glasu, to se ne smije prokockati jer znate, osim što se u Istri građani odgovorno odnose prema pandemiji, odgovorno se odnose i prema punjenju državnog proračuna. Izdaju se fiskalizirani računi, plaća se porez na dodanu vrijednost, porez na potrošnju, na dohodak, itd., ukratko, spašava se hrvatsko gospodarstvo. Zato i s ove govornice pozivam Vladu da se još jače angažira kako bi se ovaj problem riješio da zaštiti hrvatske nacionalne interese i da se spasi ovogodišnja turistička sezona. Hvala.
Sada ćemo prijeći na, kao što sam najavio u petak, na prvu točku današnjeg dnevnog reda, a to je: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 148. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici. Danas raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima. Ovim izmjenama ukidamo Direktivu 199/44 Europske zajednice, Europskog parlamenta i vijeća u određenim aspektima prirodne robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu, te u hrvatski javni sustav implementiramo Direktivu EU iz 2019.g. 771 Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2019.g. u određenim aspektima ugovora o kupoprodaji robe. Zakon o obveznim odnosima uređuje osnove obveznih odnosa, te ugovorne i izvanugovorne obvezne odnose u dijelu koji se odnosi na ugovorne odnose Zakon o obveznim odnosima sadrži odredbe odgovornosti za materijalne nedostatke, te jamstvu za ispravnost prodane stvari o garancijama. Ovom Direktivom 771 mijenjamo određena pravila odgovornosti za materijalne nedostatke, te jamstvima za nedostatke prodane stvari, a to su ponajprije slijedeće izmjene. Redefinira se pojam „materijalnog nedostatka“, propisuju se subjektivni i objektivni kriteriji za ocjenjivanje postoji li takav nedostatak. Propisuje se hijerarhija prava kupca na način da kupac može najprije birati između popravka ili zamjene stvari, a tek potom ako ne dobije zahtijevani popravak odnosno zamjenu, sniženje cijene ili raskid ugovora. Uvode se pravila o obvezama prodavatelja u slučaju kupoprodaje stvari sa digitalnim elementima u potrošačkim ugovorima. Ova pravila do sada nisu postojala u Zakonu o obveznim odnosima jer nije ni postojao pojam „stvari sa digitalnim elementom“. Produljuje se rok u kojem se, na prodavatelju je teret dokaza da stvar u vrijeme prelaska rizika na kupca nije imala nedostatak sa 6 mjeseci na godinu dana, a osim u trgovačkim ugovorima gdje se zadržava rok od 6 mjeseci. To je pravilo koje se odnosi na potrošačke ugovore sa digitalnim elementom, to su različiti, npr. pametni telefoni, pametni satovi i slično. Mijenjaju se odredbe o jamstvu za ispravnost prodane stvari, izmijenit će se naziv u komercijalno jamstvo. Ovo što je važno za naglasiti u Direktivi 771 za razliku od ove ranije iz 1999. g., direktiva je ova maksimalne harmonizacije, a to znači da ne dopušta prevelika odstupanja od odredbi direktive prilikom prenošenja u hrvatski pravni sustav. Do sada stara direktiva imala je različita rješenja u zemljama EU, tako da se ovom direktivom želi uspostaviti harmonizacija na cijelim području EU. Predlažemo prihvaćanje izmjena i dopuna Zakona o obveznim odnosima. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, dvije replike. Koliko na kraju imamo replika na vrijeme? Dobro, 3. Prva je replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Pa evo, zanima me s obzirom da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima nešto što se ne viđa tako često u HS-u, imate li vi i nekih drugim informacija o tome bi li trebalo nešto osuvremeniti i prilagoditi tržišnim uvjetima ili vaša Vlada reagira samo u slučaju kada je potrebno hrvatsko zakonodavstvo prilagoditi uredbama i direktivama EU? Ima li Vlada ikakvu svijest, predodžbu, plan o tome što Hrvatskoj treba ili ste samo puki izvršitelji i prepisivači tuđih normi i tuđih pravila? Uostalom, one direktive i ona pravila koja služe zaštiti potrošača mogu se izravno primjenjivati kada bi sustav provedbe tih istih pravila u Hrvatskoj funkcionirao kako treba, a to što ne funkcionira kako treba, također je vaša odgovornost.
Poštovani državni tajnik.
... [[Govornik naknadno uključen.]] uvažena zastupnice Orešković, ovo su izmjene i dopune Zakona o obveznim odnosima u onome što je obveza RH kao punopravne članice EU. Ovo o svijesti Vlade je to je stavljeno na vaš osobni politički komentar. Što se tiče ostalih prijedloga koje je imala radna skupina, u ovom trenutku neki se ti prijedlozi ponavljaju, naša je procjena da bi se određeni prihvaćanjem prijedloga narušila ravnoteža u ustavnopravnom smislu, neki su prijedlozi išli čak u retroaktivnost u primjeni u hrvatski pravni sustav. Ovdje se radi o prvom čitanju, dakle bit će još rasprave u ovome, bit će eventualnih amandmana, mi smo određene stvari popravili u i implementacijom ove Direktive, ali i neke nomotehničke koje do sada nisu. Što se tiče velike i veće izmjene Zakona o obveznim odnosima, i to je moguće, vidjet ćemo, postoje određeni prijedlozi. U ovom slučaju naša je procjena da je ova Direktiva vrlo važna da se implementira u hrvatski pravni sustav, posebice zbog ovih, kupoprodaje robe sa digitalnim sadržajima. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Pa malo na tragu ovog pitanje, dakle ovdje se vrlo jedan važan zakon mijenja i ovdje se opet prilagođavamo toj pravnoj legislativi EU, ali ne promišljamo one članke koji su uistinu našim ljudima kriminalni i problematični. Znači, da li razmišljate o tome da taj Zakon prilagodite na način koji će koristiti većini u Hrvatskoj, a prije svega u onom dijelu koji određuje dužničke odnose, znači odnose dužnika prema vjerovniku, što su mnogi primijetili da se dakle, ulazi u jedan tip dužničkog ropstva upravo zbog ovog Zakona, koji omogućava da se ne vraća glavnica nego se vraćaju kamate i da se perpetuira to dužničko siromaštva. Dakle, prije svega, pitam vas da li ćete doći do takve hrabrosti da ipak mijenjate čl. 29 da zatezna kamata, kad dosegne visinu glavnice prestane teći te čl. 172 da se, ako dužnik pored glavnice duguje i kamate i troškove, [[Upadica: Hvala.]] prvo namiruju troškovi, zatim glavnica [[Upadica: Odgovor poštovanog državnog …]] i napokon kamata.
… tajnika Josipa Salapića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Peović. Već smo više puta u hrvatskoj sabornici razgovarali o Zakonu o obveznim odnosima i onom redoslijedu naplate što se tiče kamata, glavnice. Uspoređivali smo zemlje EU, punopravne članice i neke naše susjede, nije baš tako crno i bijelo kako se može u slobodnom političkom govoru i raspravi govoriti, nije tako. Znači u ovom slučaju postoji rizik da li bi uopće davale kredite za stanove. Postoji rizik neravnoteže u tim dužničko-vjerovničkim odnosima. Ova Vlada je učinila brojne iskorake kako bi pomogla našim dužnicima. Sjećate se rasprava oko Ovršnog zakona, izmjena Ovršnog zakona, pa poslije Covida-19 i one krize, koliko se toga učinilo izmjenama onoga Zakona i koliko je sada manje tih ovršnih postupaka i problema koji se tiču ovrha. Ovo će biti otvorena tema, ovo je prvo čitanje, ali ovo što ste vi spomenuli, to je zajednička rasprava bez obzira na političke svjetonazore, mislim da je to naša zajednička misija [[Upadica: Hvala.]] za budućnost i bit će vremena i za to.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo ću se držati teme odnosno ovih konkretnih izmjena i dopuna Zakona o obveznim odnosima. Ono što me zanima, spomenuli ste, dakle, stvari s digitalnim elementima, dakle smartfoni ili pametni satovi, primjerice, konkretno čl. 401a, dakle novi članak koji se dodaje, pitanje ažuriranja dakle ovih novih softvera i ono što se zapravo događa da će potrošači, ukoliko u razumnom roku ne naprave te izmjene, odnosno instaliraju ta ažuriranja, zapravo, prodavatelj neće biti odgovoran za te nedostatke, a evo, moje pitanje je čisto, da li ste razmišljali na koji način, obzirom da većina nas, ja ću osobno poći od sebe, ponekad olako shvaćam upravo za ažuriranja, obavijesti koje dobivamo. Na koji način mislite i da li ste razmišljali o tome da se malo više informira upravo potrošače odnosno javnost tim izmjenama. Evo, hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Habijan. Upravo je ovo razlog zašto smo ovu Direktivu implementirali uz hrvatski Zakon o obveznim odnosima. Do sad se događalo da naši građani kupuju na tržištima EU različite proizvode sa digitalnim sadržajem koji ido sada nisu bila tema Zakona o obveznim odnosima pa se događa da to jamstvo traje 6 mjeseci, da vas prodavatelj poziva da preuzimate, ažurirate podatke koje bi trebali ili ne biste trebali. Ako dođe do kvara uređaja, on neće preuzeti jamstvo zašto ste to napravili, a neki ti softveri nisu baš sigurni. Zato se uprava produžava ovo jamstvo da bi kupac imao fer situaciju na tržištu i da bi mogao dobiti eventualni popravak ili novi proizvod, ako dođe do ovakovih problema. Zato je to važno da se moderniziramo u vremenima u kojima živimo, da ono što je bilo nekada tema kupoprodajnih odnosa, sad je to sasvim nešto drugo. Zato nam je zajednička misija da te ugovorne odnose u Hrvatskoj uredimo jednako kako je u svim zemljama EU. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima koje je Vlada RH uputila HS se kao i mnogim zakonima koji su u ovom sazivu upućivani, HS usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU i danas je izričito zapravo i tema samo taj dio usklađivanja, nemamo na raspravi odnosno nema u promjenama u prijedlogu, prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona ništa van zapravo one direktive sa kojom se zapravo usklađujemo. Tako da ću pokušati da se zapravo i u tom dijelu moja rasprava zadrži. Nažalost moram konstatirati da predložene izmjene i dopune zakonske regulative nisu naišle na oduševljenje i razumijevanje u Klubu zastupnika SDP-a već su naprotiv izazvale zabrinutost za potrošače, za naše sugrađane koji će zbog odredbi ovog zakona potencionalno naići na probleme prilikom ostvarenja svojih prava, u slučaju pokušaju ostvarivanja svojih prava na uklanjanje nedostataka od strane prodavatelja odnosno proizvođača. To ću kasnije objasniti zbog čega i gdje, gdje vidim problem. Razlog za takav stav su propisane izmjene i dopune u čl. 10. prijedloga zakona, a koji definira izmjene i dopune čl. 410. ZOO-a. Znači gdje mi vidimo problem? Činjenica je da se u čl. 10. st. 1. navodi da je kupac koji je pravodobno i uredno obavijestio prodavatelja o nedostatku ovlašten da zahtjeva od prodavatelja uklanjanje nedostataka, da zahtjeva od prodavatelja predaje druge stvari bez nedostataka, zahtijevati razmjerno sniženje cijena i da može izjaviti raskid ugovora, to je bilo i u staroj, starom ovoga zakonu slično definirano odnosno stari obvezni zakon slično definirano koji je trenutno na snazi, te se u čl. 2. navodi da u svakom od tih slučajeva kupac ima pravo i na popravljanje štete prema Općim pravilima o odgovornosti na štetu uključujući i štetu koja je zbog nedostatka stvari pretrpio na drugim svojim dobrima. To su članci zakona koji su zadržani iz trenutno važećeg ZOO-a i koje pozdravljamo jer su obećavajući za potrošače i bude nadu da će potrošači uspjeti ostvariti svoja prava. To isto vrijedi za čl. 11. prijedloga zakona koji prepisuje čl. 410., koji također pozdravljamo, znači 410.a. koji također pozdravljamo. Reći ću i prijedlog što bi se tamo trebalo dopuniti odnosno izmijeniti da bi to bilo u skladu s ovim što mi zapravo očekujemo. Međutim ono što je zabrinjavajuće je da se u čl. 10. prijedloga zakona u st. 3. i 4. daje previše prostora prodavaču da odugovlači sa otklanjanjem nedostataka odnosno zamjenom stvari, što bi kupca potencionalno moglo dovesti u nezavidan položaj. Ja tu neću govoriti o mobitelima, o smart, o pametnim satovima, o pametnim mobitelima i ostalim stvarima koje su nekakva ekskluziva, govorit ću o jednoj stvari koja treba širokoj masi naših ljudi, naših sugrađana, govorit ću o, jedan primjer obična škrinja za zamrzavanje. Što se dešava u slučaju kad dođe kupac kojem se pokvarila škrinja za zamrzavanje, koja je kod kuće puna namirnica, dođe u trgovinu i sa zadnjim novcima uspije kupiti škrinju, dođe kući i ta nova škrinja ne radi. Znamo da se škrinja za duboko zamrzavanje ne kupuje svaki dan, kupuje se eventualno kod useljenja u kuću i kad se stvarno taj uređaj pokvari kod kuće. Kad imamo doma praznu škrinju ovoga dakle ako imamo kod kuće pokvarenu škrinju jednostavno moramo kupiti novu. E sad, problem je u tome što st. 3. i 4. čl. 10. prijedloga zakona daju dovoljno prostora prodavatelju da odugovlači sa zamjenom, u ovom slučaju kupcu popravak nije prihvatljiv jer je kod kuće škrinja puna namirnica koje će se početi odmrzavati ukoliko ih u slijedećih nekoliko sati se ne premjesti u novu ispravnu škrinju. Evo to je recimo jedan od primjera koji muči naše odnosno može mučiti naše ovoga sugrađane, potrošače koji dođu, kupe i nakon toga nemaju ništa, nemaju zamjenu za ono što su htjeli kupiti, a prodavač prema ovim st. 3. i 4. zapravo nema obvezu da mu to u što je moguće kraćem roku isporuči ispravno nego može ići ili na popravak ili, ili zamjena. Ovo je samo jedan od primjera zbog kojeg smatramo da bi navedene st. 3. i 4. trebalo propisati na način da se definira u kojim slučajevima je potrebna hitna zamjena stvari odnosno isporuka ispravne stvari i preuzimanje neispravne, a isti je slučaj i da se pokvarila nova stvar koja se kupila. Stoga apeliramo na zakonodavca da izvrši intervenciju iz st. 3. i 4. čl. 10. ispravi ili da doda nove članke koji će olakšati kupcu da ostvari svoja prava. Ukoliko ovaj prijedlog nije prihvatljiv smatramo da bilo također dobro rješenje da se intervenira u čl. 11. prijedloga zakona koji u st. 1. propisuje da se popravak ili zamjena stvari s nedostatkom provode besplatno u razumnom roku od trenutka kad je kupac obavijestio prodavatelja o nedostatku, te je bez znatnih neugodnosti za kupca uzimajući u obzir prirodu stvari i svrhu za koju je kupcu ta stvar bila potrebna. Ono što bismo predložili je tu da se zapravo intervenira u dijelu da se pobliže definira pojam „razuman rok“, tako da kupac bude sigurniji da će onu stvar koja je njemu eventualno isporučena neispravno, dobiti u što je moguće kraćem roku ispravnu i da je može koristiti za ono što je bila prva namjera. Siguran sam da vam ne trebam posebno naglašavati da je stav SDP-a Govornik se ne razumije./… da sustavno štitimo prava potrošača koji su uvijek slabija strana na tržištu, u srazu sa velikim tržišnim igračima pa stoga između ostaloga predlažem i da se što je prije moguće u svim većim gradovima osnuju uredi za pravnu pomoć potrošačima, mislim da će im to pomoć jer danas evo naši veliki trgovački lanci imaju velika prava, naši kupci jako teško ostvaruju svoja prava. Članke prijedloga zakona koji se odnosi na digitalne sadržaje pozdravljamo jer se njihovim propisivanjem evidentno vodi računa o definiranju postupanja koje se mora mijenjati zbog tehnološka napretka u našem okruženju. Ovdje isto neću govoriti o nekakvoj luksuznoj robi, govorit ću o robi koja se upotrebljava svakodnevno u našim domaćinstvima, zapravo svi smo svjesni toga da imamo Internet of things, znači sve se danas spaja na Internet i zapravo je u neku ruku gotovo sva roba koju kod kuće imamo bijela tehnika zapravo i ovisna o tome da li je spojena ili nije spojena na Internet, pogotovo ovi novi uređaji koji se mogu i preprogramirati preko interneta i koji se mogu eventualno servisirati i može se zapravo napraviti detekcija kvara preko interneta. Posebice se mora mijenjati zbog novih tehnoloških rješenja koja se primjenjuju i u proizvodnji robe široke potrošnje. Sve te promjene koje se dešavaju oko nas a koje od potrošača očekuju određeno ponašanje jer u suprotnom stvari neće funkcionirati ili neće funkcionirati na očekivani način, zahtijevaju i definiranje ponašanja i potrošača i prodavača i proizvođača, kao i posljedice ukoliko se ne postupa u skladu sa propisanim procedurama. Digitalni sadržaji koji se koriste u proizvodnji ustvari sa digitalnim elementima, ostavljaju puno prostora proizvođačima za neprimjereno postupanje i stoga je nužno da se ta eventualna postupanja pokušaju dovoljno detaljno definirati da bi dali što je moguće veću sigurnost potrošačima. S druge strane ne smijemo zaboraviti da se prilikom korištenja stvari sa digitalnim elementima i digitalnim sadržajima očekuje i određeno postupanje od strane potrošača, s tim da potrošačima treba biti jasno prezentirano kroz upute i kroz priloženu dokumentaciju, što se od njega očekuje u djelu postupanja sa digitalnim sadržajima. Činjenica je da novi proizvodi imaju sve više funkcija, ali nažalost za potrošače ako želimo da takvi uređaji funkcioniraju na očekivani način, ti potrošači moraju poduzeti određene radnje u cilju održavanja novih verzija softvera, podataka koji su potrebni za rad tih uređaja koji se koriste u tim proizvodima, bez obzira da li je proizvođač stavio na raspolaganje novu verziju zbog otklanjanja grešaka u starijim verzijama ili zbog unaprjeđenja koja će potrošačima nuditi nove funkcionalnosti. Kompleksnost postupanja i kompleksnost odnosa potrošača, proizvođača i prodavača pokazat će se u veoma kratkom roku i vjerujem da ćemo zbog toga imati nove izmjene i dopune zakona u tom djelu i ne smijemo zaboraviti ni stanje postojeće internetske infrastrukture koja trenutno u našoj domovini nije na zavidnoj razini i budući da je sigurno da će proizvođači, jedan od dijelova tih digitalnih sadržaja davati na raspolaganje potrošačima [[Upadica Reiner: Hvala.]] putem interneta …
Hvala lijepa [[Upadica Pavić: Ok.]] Slijedeći je Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što je već bilo rečeno, Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obveznim odnosima, kao jednog od važnijih zakona u našem zakonodavstvu koji regulira osnove obveznih odnosa te ugovorne i izvan ugovorne obvezne odnose. Prije svega, reći ću nešto o povijesti ovog što danas se predlaže, znači u Zakonu o obveznim odnosima prenesena je i Direktiva 1999/44 EZ-a o određenim aspektima prodaje robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu. Iako je ta direktiva uređivala određene aspekte potrošačkih ugovora o kupoprodaji robe, u naše zakonodavstvo prenesena je na način da se odnosi na ugovore koji nisu potrošački. Pravila direktive unesena su u odredbe ZOO-a koji uređuju institut odgovornosti prodavatelja za materijalne nedostatke stvari i jamstva za ispravnost prodane stvari a pravila su opća za sve kupoprodajne ugovore, bez obzira radi li se o građansko-pravnim, trgovačkim ili potrošačkim ugovorima, osim u pojedinim slučajevima kada su propisana različita pravila za trgovačke ili potrošačke ugovore. Npr. kraći rok odgovornosti za prodavatelja za nedostatak stvari. Direktiva 1999/44 zamijenjena je Direktivom EU 2019/771 o određenim aspektima ugovora o kupoprodaji robe, izmjeni Uredbe 2017/2394 i Direktive 2009/22 te stavljanju van snage Direktive 1999/44. Cilj Direktive 2019/771 je uklanjanje prepreka povezanih s ugovornim pravom koji ometaju prekograničnu trgovinu radi rješavanja problema potrošača i poslovnih subjekata i izbjegavanja troškova koje imaju zbog razlika o ugovornim pravima država članica. Ocjenjeno je da pristup minimalne usklađenosti iz Direktive 1999/44 ne potiče potrošače na kupnju iz drugih država članica EU niti poslovne subjekte na prodaju u drugim državama članicama. Cilj Direktive 2019/711 je uklanjanje tih prepreka povezanih s ugovornim pravom koje ometaju prekograničnu trgovinu, smanjenje nesigurnost za poslovne subjekte i potrošače te smanjenje troškova za njih. Direktiva 2019/771 je direktiva maksimalnog usklađenja koja dopušta odstupanje od njom utvrđenih pravila samo u slučajevima koji su navedeni u direktivi, što je dobro zbog važenja istih pravila na zajedničkom tržištu. Direktiva ne utječe na slobodu država članica da uređuje opće aspekte ugovornog prava kao što su pravila o sklapanju, valjanosti, ništetnosti ili učincima ugovora u mjeri u kojoj oni nisu utvrđeni, uređeni Direktivom. Direktiva sadrži i pravila koja se primjenjuju na ugovore o kupoprodaji robe koja ima ugrađeni digitalni sadržaj ili digitalne usluge, što je novina. Ovim izmjenama Zakona predlaže se pravila Direktive prenijeti u Zakon o obveznim odnosima kao opća pravila primjenjiva na sve kupoprodajne ugovore i na sve stvari s posebnim uređenjem određenih instituta za pojedine vrste ugovora, npr. za trgovačke ugovore zadržan je rok od 6 mjeseci u kojem je na prodavatelju teret dokazivanja da nedostatak nije postojao u vrijeme prijelaza rizika, a neka se pravila odnose samo na potrošačke ugovore, kao npr. uređenja obveze isporučivanja, ažuriranja za stvari sa digitalnim elementom kako bi se osiguralo da stvar ostane bez nedostataka. Radi usklađenja sa Direktivom, predlaže se u odredbama Zakona o obveznim odnosima urediti odgovornost prodavatelja za materijalne nedostatke stvari na nekoliko načina te izmijeniti odredbe o jamstvu za ispravnost prodane stvari. Također se propisuje hijerarhija prava kupaca u slučaju materijalnog nedostatka stvari na način da kupac može prvo birati između popravka ili zamjene stvari tako da se ne bih složila sa primjedbama koje je rekao kolega Pavić i mislim da na ovaj način neće potrošači biti doneseni u gori položaj nego što su sada i osim ovih odredbi, potrošači će, kao i do sada biti zaštićeni i Zakonom o zaštiti potrošača. Što se tiče ovih Izmjena i dopuna zakona, predlaže se da one stupe na snagu od 1. siječnja 2022. g. i da se primjenjuje na sve ugovore koji će biti sklopljeni nakon tog datuma. Hvala. Klub HDZ-a će podržati ove Izmjene i dopune zakona.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. S obzirom da je ovo tek prvo čitanje, u ime kluba ostat ću suzdržana oko podrške ovom Zakonu, a vama zastupnicima, a tako i ovdje prisutnom predstavniku predlagatelja nastojat ću otvoriti nekoliko tema tek toliko za razmišljanje. Dakle ja sam prije svega praktičar pa znam kakve probleme, nejasne, nedovoljno definirane, nedovoljno promišljene i nerazrađene odredbe stvaraju u praksi i što to zapravo znači da svakog onog koji svoja prava načelno dobro zamišljena u nekom pravnom aktu, dakle koliko ih je teško realizirati u praksi. Podržavam i usklađivanja i nekakve dobre promjene koje dolaze sa razine EU kojima je cilj bolja zaštita potrošača, pa tako i potrošača koji su naši hrvatski građani, međutim, ne bi mi bilo dovoljno ni 10 rasprava da navedem i prepričam sve slučajeve iz prakse kada smo imali 2 različite situacije odnosno 2 različita zaštitna mehanizma, jedan kroz Zakon o zaštiti prava potrošača, drugi kroz neku drugu odredbi zakona, koji su međusobno bili u koliziji. U konačnici, na sudu nije dovelo do bolje zaštite i u pravilu su naši građani, tko god da im je bio sa suprotne strane, gubili svoje sporove. E sad, zašto to govorim? Direktiva EU kao pravni akt obvezuje samo u onim rezultatima koji se žele postići, a nacionalnim državama članicama prepušteno je da sami nađu odgovarajuću formu i da nađu odgovarajuću metodu. Ono što je problem hrvatske države i naših vlada, ja ne znam je li to zbog neodgovornosti, nezainteresiranosti ili neznanje, je to što ne razmišljaju, kada prepisuju neke, ajmo načelno to tako reći, dobre odredbe, ne razmišljaju što će to zapravo značiti konkretno u praksi. I mi sada ovdje imamo jednu direktivu koja govori o stvarima koji imaju ugrađene digitalne elemente, digitalni sadržaj, digitalne usluge, ali manje-više, manje-više, riječ je o običnom ugovoru o kupoprodaji robe, bez obzira što ta roba ima specifični sadržaj. Pa onda imamo i jednu opću odredbu, opće načelo obveznog prava sadržano u čl. 11 Zakona o obveznim odnosima koji kaže da sudionici mogu svoj obvezni odnos urediti i drugačije, ako iz pojedine odredbe ovog Zakona ili iz njezina smisla ne proizlazi što drugo. I da se baš mene pita i da mogu biti ja ta koja će suditi u svakom pojedinom slučaju, ja bih vrlo često rekla da je upravo smisao ovih odredbi da budu obvezujuće naravi i da zapravo štite potrošača neovisno o tome što u konkretnom ugovoru o kupoprodaji prodavatelj može zapravo, po osnovnom principu, osnovnom načelu iz našeg prava, definirati i ugraditi nešto drugo, potpisom ili realizacijom ugovora smatra se da je kupac pristao na izmijenjene odredbe ugovora, a samim time, smanjio sebi svoju vlastitu pravnu zaštitu. Kroz tumačenje ovog Zakona koje je suhoparno kao i svako drugo, koji kaže prepisujemo ono što piše na razini EU, ni na koji način se ne kaže, kako se ovo osnovno načelo obveznih odnosa koje datira još iz vremena rimskog prava, dakle sloboda ugovaranja ugovornih strana, ako izričito nije nešto drugačije propisano, kako će se to odraziti u praksi, kad će, primjerice hrvatski kupac nedostatke u digitalnoj prilici trebati ostvariti pred sudom neke druge nadležnosti. Stoga ako doista želimo bolju i kvalitetniju pravnu zaštitu, onda i o ovim procesnim elementima bismo trebali povesti računa, a kako znamo, a o tome ćemo vrlo vjerojatno nešto više pričati sutra, da je prvi i osnovni problem našeg pravosuđa nekonzistentna i neujednačena pravna praksa i nepostojanje pravne sigurnosti, različito tumačenje istih odredbi na različitim sudovima i do te razine, do te razine da mi vrlo često imamo situacije da drugostupanjski sudovi, dakle županijski sudovi u žalbenim postupcima jednu te istu zakonsku odredbu tumače na različit način. I ako već sada imamo u ovom običnom ugovoru o kupoprodaji robe, bez obzira što sama roba ima digitalni sadržaj, prostor da se kaže kupac i prodavatelj su eto koristili svoje osnovno načelo iz obveznih odnosa, pa su svoje međusobne obaveze i prava drugačije uredili na način kojim se zapravo derogira sve ono što, sve ono bitno što ova direktiva želi postići, ja vas pitam što smo napravili? Nismo napravili ništa, ali vjerujem da je ipak, možda ne vi, al netko bi morao imati određenih širih pravnih znanja i biti svjestan činjenice da nije cilj svakog zakona da je dobro prepisan, niti da je izglasan parlamentarnom većinom koja ne ulazi u detalje, nego bi cilj svakog zakona trebao biti da je provediv, da je ostvariv, da je praktičan i da je smislen u praksi. Hvala.
Sada idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Ovo je dakle još jedan od onih zakona koji se famozno nazivaju jel usklađivanje sa EU direktivom odnosno EU pravnom stečevinom. Ovaj zakon dakle ide u smjeru, rekla bih već, i hipertrofiranja prava potrošača. U tom smjeru mi nemamo neke prigovore, dakle da se na taj način reguliraju stvari, znači redefinira pojam „materijalnog nedostatka“, da se uvode posebna pravila o obvezama prodavatelja u slučaju kupoprodaje stvari s digitalnim elementima, produljivanje roka u kojem je na prodavatelju teret dokaza da stvar u vrijeme prelaska rizika nije imala nedostatak, sniženje cijena, raskid ugovora, pravo kupca na uskratu plaćanja nepodmirenog dijela cijene itd. No ono što, s čim mi imamo problem je da se ovdje opet zapravo mijenjaju članci koji su, u nekoj konačnici imaju jako mali utjecaj na život ljudi u Hrvatskoj, znači to su članci od 399. do 429. koji se odnose na prava potrošača. Zašto nemaju baš neki veliki utjecaj na živote kupaca, jel potrošača, kako ih zakon naziva u Hrvatskoj? Pa zato što je sve manje kupaca i sve manje potrošača odnosno sve manja je mogućnost da ljudi troše. Ta narasla regulativa o građanima potrošačima jel štiti nas kada smo potrošači, no slabo nas štiti kada smo vjerovnici odnosno dužnici, pardon. I ovaj zakon je jako važan upravo zato i otvaranje pitanja ovog zakona bi iskoristila da upozorim da je ovdje zaštita izostala. ZOO je stvarno refleksija tih odnosa, odnosa društva prema potrošačima bogatima s jedne strane i prema dužnicima siromašnima, prema onima koji nemaju za potrošnju, s druge strane jer ovaj zakon određuje egzistencijalne puno važnije neugodnije da tako kažem odnose dužnika i vjerovnika. No HDZ to neće regulirati niti dirati iako mi je državni tajnik odgovorio da smo na istoj strani, da želimo da budemo socijalno osjetljivi. To nije tako i odgovor dakle koji je dan da vjerovnike treba zaštititi je sam po sebi simptomatičan jer vjerovnici jesu zaštićeni, znači što je stvarno kriminalno u ovom zakonu. Prema ZOO-u uračunavanje kamata i troškova u ispunjenju obveze obavlja se na način propisan čl. 172. prema kojem ako dužnik uz glavnicu duguje i kamate i troškove uračunavanje se obavlja tako što se prvo namiruju troškovi, zatim kamate i onda glavnica, sve dok dužnik ne podmiri glavnicu kamata ne prestaje teći. Vjerovnik dakle ima pravo na zatezne kamate bez obzira na to je li pretrpio kakvu štetu zbog dužnikovog kašnjenja. Ako je šteta koju je pretrpio vjerovnik zbog dužnikova kašnjenja veća od iznosa kojeg bi dobio na ime zateznih kamata on ima pravo zahtijevati razliku do potpune naknade štete. Vjerovnik je dakle u potpunosti zaštićen, odredbe čl. 172. i 29. su dosta utjecale na dužnikovu nemogućnost da potpuno vrati dug odnosno glavnicu i sporedne tražbine. Dat ću vam jedan primjer, znači primjerice ako bi stambeni kredit iznosio 500.000 kuna tada je godišnja zatezna kamatna stopa, kamata u ostalim odnosima trenutno je 5,89, na taj iznos negdje oko 29-30.000 kuna. U slučaju zakašnjenja prilikom plaćanja vjerovnik banka u takvom slučaju pokreće ovršni postupak na cjelokupnoj imovini dužnika. Kada bi dužnik i bio u radnom odnosu, te imao mjesečnu neto plaću od 6.724 kune, što u pravilu nije slučaj jer je medija neto plaća manja, od ovrhe izuzet iznos od 2/3 takve plaće, a što znači da banka može plijeniti najviše iznos od 1/3 odnosno u primjeru mjesečno plijeni na plaću iznos od 2.241 kunu, godišnje to iznosi 26.896 kuna. Dakle, vjerovnik se u konkretnom primjeru naplaćuje s iznosom od 26.896 kuna, što znači da dužnik kada bi i bio u radnom odnosu nije podmirio niti godišnju zateznu kamatu, a što dalje znači da do otplate duga glavnice uopće neće niti doći. Radi se dakle o svojevrsnom dužničkom ropstvu i to je dio ovog zakona koji bismo mi trebali mijenjati da bi ljudi imali nekakve koristi od naših zakonodavnih prijedloga i onoga što ovdje radimo. Mnogi dužnici zbog toga gube nadu da će se iz tog dužničkog ropstva izvući. Ne samo da nema dakle discipline u plaćanju već su dužnici prisiljeni živjeti u tzv. sivoj zoni, godinama blokirani, zapravo onemogućeni da podmiruju taj dug, kao i druge dugove. Stoga najavljujem da će Radnička fronta tražiti izmjene čl. 29. da zatezna kamata kad dosegne visinu glavnice prestaje teći, te čl. 172. ako dužnik pored glavnice duguje i kamate i troškove, prvo se namiruju troškovi, zatim glavnica i napokon kamata. To bi bilo nešto što bi stvarno utjecalo na život ljudi u Hrvatskoj.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Jekovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice, više ste se u svojoj raspravi osvrnuli na nešto što nije uopće dio ovih Izmjena i dopuna predloženih. Rečeno je da su ove Izmjene i dopune odnose na ustvari inkorporiranje direktive u ZOO, a što se tiče ovog što ste vi govorili, odnos dužnika i vjerovnika jer reguliran na način da su zaštićeni i jedna i drugi na način do koje je mjere to moguće. Što se tiče Ovršnog zakona, on rješava kao lex specialis sve ove ostale postulate tog cijelog postupka, a o svemu tome smo puno puta govorili kada je bio prijedlog Ovršnog zakona ovdje na raspravi. Ja cijenim vaše mišljenje u pogledu toga, ali to nije danas predmet rasprave, ovih Izmjena i dopuna zakona.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, često se u ovom Visokom domu nameće tema rasprave koja većini u Hrvatskoj ne donosi baš puno toga dobrog, zato trebamo stalno skretati predmet rasprave na ono što uistinu koristi toj društvenoj većini i o čemu se ovdje vrlo rijetko govori, kao što se ovdje rijetko govori o radnicima, tako se rijetko ovdje govori o blokiranima. Ali, kad kažete da je zaštićen i vjerovnik i dužnik, onda to nije istina. Znači nije istina, ovdje je vjerovnik hipertrofirano zaštićen u odnosu na dužnika, dužnik nema mogućnost izaći iz dužničkog ropstva, kao što sam navela u ovom primjeru, dakle ukoliko dolazi do duga i uistinu se ne, ovim Zakonom može to riješiti. Ovim Zakonom se može riješiti da dužnik dakle, kad, da se zatezna kamata, kad dosegne visinu glavnice prestane teći, mi to možemo stvarno urediti ovim Zakonom, nema nikakvih ograničenja da to napravimo i da se, ako dužnik, pored glavnice duguje i kamate i troškove, prvo namiruju troškovi, naravno, zatim glavnica i onda tek kamata.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, g. tajniče, kolegice i kolege. Imao sam namjeru zapravo govoriti samo o digitalnim sadržajima jer sam onaj dio koji je bio vezan za samu zaštitu potrošača već i rekao u startu, međutim, izgleda da nije shvaćeno što sam htio reći i gdje je zapravo vidimo problem. Problem vidimo u čl. 10 koji zapravo regulira čl. Zakona 400 i, samo malo, da pogledam točno, da ne bi ispalo da sam nešto krivo rekao, čl. 410 regulira i odnosi se zapravo na stavke čl. 3 i 4, ako, i rekao sam da zapravo tu vidimo problem jer je potencijalno potrošač može imati problema sa ostvarivanjem svojih prava. Onda mi je kolegica rekla da onda tu ne vidi problem. Ja ću samo pročitati ovoga, nekoliko rečenica, odnosno dijelova tih stavaka. Znači, st. 3, prilikom ostvarivanja prava na uklanjanje nedostataka, kupac ima pravo izbora između popravka i zamjene stvari, osim, osim ako bi odabrani način otklanjanja nedostatka bio nemoguć ili ako bi njime, u odnosu na drugi način uklanjanja nedostatka prodavatelju nastali nesrazmjerni troškovi uzimajući u obzir, .../nerazumljivo/... dalje da ne čitam. U st. 4., prodavatelj je ovlašten odbiti uklanjanje nedostatka, ako su popravak i zamjena nemogući ili bi mu time bili prouzročeni nerazmjerni troškovi uzimajući u obzir, itd., itd. Znači kupac ne može ostvariti svoje pravo ukoliko prodavač tako odluči. I na to upozoravam da pokušamo to regulirati. Osim toga, uz ovo, rekli smo da imamo tamo definirani jedan pojam u st. 11 koji će regulirati, koji zapravo dodaje čl. 410a, gdje piše da se kvar mora otkloniti u razumnom roku i predložili smo da se ili dodaju još nekoliko stavaka u čl. 10 ili da se promijene stavci 3 i 4 ili da se u čl. 11 definira pojam što je to razuman rok. Razuman rok za popravak stvari koja vam treba danas i koju ste došli kupiti hitno jer vam je hitno potrebna, ne može biti isti kao i za stvari koje vam trebaju možda jedanput u godini. Prema tome, to treba biti nekako regulirano u ovom Zakonu da bismo mogli normalno funkcionirati. Što se tiče digitalnih sadržaja, počeo sam govoriti o tome da imamo problema, između ostaloga, sa internetom, svjesni smo toga da kod nas u našoj domovini, internet ne funkcionira baš najbolje, barem ne u svim dijelovima i u tim dijelovima u kojima ne funkcionira, a imamo potrošače koji su kupili stvari koje će imati ... [[Govornik se ne razumije.]] softvera ili novih podataka preko interneta, potencijalno postoji mogućnost kako da to potrošač napravi. Znači kako će se ... [[Govornik se ne razumije.]] verzija koju je stavio proizvođač na raspolaganje zbog otklanjanje grešaka u staroj verziji softvera ili zbog unaprjeđenja koja će potrošačima nuditi nove funkcionalnosti? Kompleksnost postupanja i kompleksnost, odnosno potrošača, proizvođača i prodavača pokazat će se u veoma kratkom roku i vjerujem da ćemo zbog toga imati i nove izmjene i dopune ovog Zakona. Ne smijemo zaboraviti ni stanje postojeće infrastrukture koja je trenutno zapravo u nekim dijelovima dobra, ali povremeno ne funkcionira. Budući da je sigurno da će proizvođači jedan dio tog softvera staviti na raspolaganje preko interneta, moramo osigurati kako će naši potrošači ... [[Govornik se ne razumije.]] softver, kako će prikupiti podatke, da bi njihove uređaji koji su ovisni o tome mogli funkcionirati. Ili ćemo imati problema sa funkcioniranjem tih uređaja. Ovo što je rekla kolegica Peović, slažem se s time da imamo tu problema, nadam se da se i državni tajnik slaže da trebamo te probleme rješavati, ovrhe su u RH veliki problem, naravno imamo i zakon pa je tamo regulirano kako se postupa sa dugovima i koji je redoslijed naplate tih dugova, međutim trebamo vidjeti što se dešava sa našim kupcima odnosno našim potrošačima kad kupe robu i kad padnu u dužničko ropstvo zbog nekih postupaka prodavača i … [[Govornik se ne razumije.]] i proizvođača.
Hvala. Imamo tri replike, prva je poštovane zastupnice Nađ.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Paviću, rekli ste da zapravo Internet nije dostupan na svim dijelovima RH, jel. Ali čini mi se da ova direktiva presumira da Internet radi svuda na cijelom teritoriju i da smo mi svi freakovi za korištenje internetom. Kako zapravo zaštititi one potrošače koji nemaju pristup internetu i koji se ne služe internetom onako kao recimo inženjeri elektrotehnike? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da. Pitanje kako će uopće neki potrošači koji se ne snalaze baš najbolje na internetu ili koji se ne snalaze najbolje uopće na računalima, moći zanoviti neke softvere s obzirom na to da neki od njih neće imati niti stvari koje su spojene, ja sam spomenuo prije pojam „Internet of things“, znači to su sve stvari koje … [[Govornik se ne razumije.]] pa su onda spojene na Internet. Recimo prije 10-ak me zvao, kad sam zvao servisera za mašinu za pranje suđa, pitao me koje ti je godište mašina, da vidim dal vam mogu pogledati kvar preko interneta i dal može taj kvar ne otkloniti nego da ono što je neispravno, da jednostavno preskočimo u postupku pranja i da se nastavi koristiti mašina bez da se bilo što napravi. Ovdje je bitno da se moraju ostvariti uvjeti, da se u to zakonu definira, da prodavač odnosno proizvođač mora na neki način doći do potrošača [[Upadica Reiner: Hvala.]] da mu dostavi to i da mu zamijeni softver odnosno podatke koji se trenutno nalaze u tom … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Pavić, očito se nismo razumjeli. Vi kada ovdje govorite da kupci neće biti zaštićeni zato što će moći birati između popravka ili zamijene stvari osim ako bi odabrani način otklanjanja nedostatka bio nemoguć, pa mislite da će time kupac biti doveden u nepovoljniji položaj, ja vam kažem da i sada po garancijama isto tako, znači kupac ne može uvijek izabrat da mu se odmah da nova stvar nego po garanciji, prvo ide stvar koju reklamira na popravak pa onda ako se to ne može popraviti, ima pravo zamijeniti stvar. Ovo je opća odredba. Dakle, Zakonom o zaštiti potrošača kao lex specialisom koji uređuje zaštitu potrošača je sigurno i on će se i dalje primjenjivati da će kupac u svakom slučaju biti zaštićen i neće se dogoditi da zbog ove odredbe, ovakva kakva je, on bude nezaštićen.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Ako se ne varam, vi ste pravnica po struci, jel da? tako da ne sumnjam da je vaše tumačenje zakona ispravno međutim mi koji čitamo zakon i kad smo tražili tumačenje tih pojedinih stavaka unutar članka, bilo nam je rečeno da tu postoji potencijalna opasnost za potrošače i ja sam to i nazvao potencijalnom opasnošću i zamolio sam vas da se ta potencijalna opasnost ukoliko je moguće otkloni. Znači, nisam rekao to će se desiti nego sam rekao da smo uočili potencijalnu opasnost i da molim da se ta potencijalna opasnost ukloni na način na koji sam već naveo ili u čl. 10. u stavcima 3. i 4., … [[Govornik se ne razumije.]] jedni novi stavci ili da se u stavku 11. definira onaj razuman rok koji će pomoći potrošaču da može bez obzira na to što se desilo, dobiti ili zamjenu ili popravak u roku u koji je primjeren za njega. Sada da opet ne navodim primjer koji sam dao, znači to je roba široke potrošnje koji treba svi mi i znamo što nam se dešava ako ostanemo bez te stvari u kući.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Dobar dan. Kolega Paviću, zanima me koje je vaše mišljenje kako riješiti ovo pitanje, znači mi imamo jedan od najslabijih interneta, najsporijih interneta u Europi, Radnička fronta je dala Prijedlog zakona o porezu na digitalne usluge koji bi proračun obogatio za 150 milijuna koje smo specifično ponudili ili sumjerili u telekomunikacijsku mrežu i poboljšavanje tog interneta. Zanima me pošto znam da je to vaša struka, koje je vaše rješenje? Znači, mi stvarno imamo jedan od najspornijih interneta, kako to riješiti i kako uopće tu infrastrukturu komunikacijsku poboljšati?
Poštovani zastupnik Pavić.
Pa evo, ja sam već kad sam bio u prilici prije 5,6, 7, 8 g., nudio rješenja i zapravo smo predlagali lokalnim zajednicama da u suradnji sa investitorima koji se stvarno mogu pronaći kod nas, da se uvede optička infrastruktura kod njih u lokalnoj zajednici, u lokalnoj samoupravi, pardon, jedinicama lokalne samouprave i da se nakon toga zapravo na tu optiku priključe svi korisnici koji to mogu da to plate a ostalima da to plati grad odnosno općina u kojoj ti stanovnici žive, naravno ukoliko oni to žele. Imate jedan dio stanovnika koji to žele, jednostavno tu nema nikakvog napretka. S druge strane, imali smo raspravu prije nekoliko mjeseci i vidjeli smo zapravo i novac koji trebamo dobiti iz Europe, trebamo dobiti 24 milijarde eura, jedan dio, veliki dio tog novca, ako se ne varam, 25% je zapravo izdvojen, trebao biti izdvojen za informatizaciju, internetizaciju, znači za i za izgradnju informacijske infrastrukture i mislim da bi to zapravo bilo onda pravo rješenje kad bi se tu uključili i lokalne samouprave i svi građani u tom djelu investicija.
Hvala. Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Slijedeća točka biti će: Izvješće o radu policije u 2018. i 2019. godini Podnositelj je Vlada RH temeljem čl. 4. Zakona o policiji. Raspravu je proveo Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost te Odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnik podnositelja izvješća dat dodatno obrazloženje? Poštovana državna tajnica Irena Petrijevčanin-Vuksanović.
Oprostite.
Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, niste me primijetili, podigla sam ruku, tražim stanku ako mogu odmah bi je obrazložila.
Samo izvolite.
Hvala vam. Dakle, tražim stanku u ime Kluba stranke Centar i GLAS kako bi se dodatno unutar kluba konzultirali na koji način ćemo predložiti HS i svim ostalim klubovima, svim zastupnicima, pa tako i zastupnicima iz redova vladajuće većine da odbiju, doslovno da odbiju raspravljati o ovom izvješću iz razloga što nije podneseno, kao što se to navodi, u skladu sa čl. 4. st. 2. Zakona o policiji. Naime, taj članak jasno definira rokove u kojim se ovakva izvješća podnose HS, pa se kaže da glavni ravnatelj policije najkasnije do 31. ožujka ministru podnosi pisano izvješće o radu policije za proteklu godinu, ministar to dostavlja vladi, a vlada najkasnije do 1. lipnja to izvješće podnosi HS, dakle misli se na izvješće za proteklu godinu. Svi možemo vidjeti da je ovo izvješće za 2018., dakle za 2018. i 2019.g. podneseno u studenom 2020.g., dakle kasni se ne samo za 2019. nego čak i za 2018.. I umjesto da mi danas, s obzirom da su se već stekli i uvjeti i rokovi, raspravljamo o podnesenom izvješću za prošlu godinu kojeg nema, kojeg napominjem nema, pa da govorimo o tome je li policija vršila prekomjernu silu prema onima koji se nisu pridržavali epidemioloških mjera, je li propustila reagirati protiv onih koji su kršili epidemiološke mjere zato što su bili politički zaštićene osobe, je li bilo sigurnosnih propusta povodom pucnjave na Markovom trgu, je li bilo curenja informacija u kriminalističkim istragama, pogotovo koruptivne naravi kao što je bio Janaf. O tome bismo mi trebali raspravljati danas, a ne o zastarjelim izvješćima iz 2018. i 2019.g. koje je vlada uputila HS kršeći Zakon o policiji. Pa kakva smo mi to država kada policija koja bi trebala štititi red krši vlastite zakone po kojima djeluje?
Hvala vam lijepa. Premašili ste vrijeme značajno. Molim vas, držimo se Poslovnika, jel. Naravno ovaj stanka je odobrena, sukladno čl. 293.b. nastavit ćemo sa radom, pa pozivam predstavnika predlagatelja… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Aaa, izvolite poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, za stanku pretpostavljam.
Da, tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba MOST-a. Naime, prije nego što uopće počnemo razgovarati o izvješću o stanju u policiji za bilo koju godinu trebamo steći moralno pravo da o njemu možemo govoriti. A to pravo možemo steći jedino ako se osvrnemo na ono što se s policijom događa u našoj neposrednoj blizini svaki dan kad odlazimo na svoj posao u ovaj visoki dom. Dame i gospodo, za vrijeme zime upozoravala sam da se naši policajci smrzavaju kako bi nama jamčili sigurnost ne imajući osnovne materijalne uvjete da bi mogli boraviti na ovoj hladnoći i istodobno nas čuvati. Trenutno je situacija, usudila bih se reći, još dramatičnija. Na ovom zvizdanu naši policajci borave u plastičnim ili metalnim kontejnerima koji imaju nekoliko metara kvadratnih, svi smo slušali i čitali o tome koliko brzo treba jednom autu da se zagrije da u njemu temperatura postane neprihvatljiva za život. E pa u takvim uvjetima naši policajci čuvaju našu sigurnost dok mi ovdje dolazimo u ove lijepe velebne i rashlađene prostorije. Mi nemamo moralnog prava govoriti o stanju i radu policije bez da prethodno apeliramo i zahtijevamo od svih nadležnih službi da osiguraju adekvatne uvjete policajcima koji nas nekoliko koraka od ovog doma čuvaju i kuhaju se na ovom zvizdanu. Pa hoće li nas uopće moći i obraniti netko na rubu fatamorgane zbog ovih uvjeta ukoliko i bude sigurnosne ugroze? Dame i gospodo, ovo nije samo moralno nego i sigurnosno pitanje. Omogućite pristojne uvjete za rad našim policajcima koji nas čuvaju.
Hvala. Naravno da ćemo odobriti i vama stanku. Čini mi se da se javio i kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Svakako i mi u ime Kluba Hrvatskih suverenista zatražujemo stanku iz razloga što vidimo da se ne poštiva institucija HS od strane predstavnika izvršne vlasti i podnositelja izvješća, a uvažavajući svakako poštujuću uvaženu damu gđu. tajnicu odnosno predstavnicu MUP-a. Smatram da je nedopustivo da danas em što raspravljamo o predlanjskim strijezima, kako je ispravno zaključila kolegica Orešković, tako je još gore da nemamo kome ni reći sa čime smo sve nezadovoljni ne bi li oni ispravili greške, jel nema ni ministra, ni njegovog tima, ni glavnog ravnatelja, tako da vas ja molim odgodite ovo i vratite to vladi sa fus notom da nas vrijeđaju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Naravno da ćemo i vaš zahtjev za stankom uvažiti. Sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom, pa će sada u ime predlagatelja govoriti poštovana državna tajnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. U sažetom izlaganju iznijet ću najvažnije pokazatelje činjenične aktivnosti i vezane za rad hrvatske policije odnosno MUP-a tijekom 2018. i 2019.g.. No također s obzirom na protek vremena isto možemo komparirati ili promatrati i u kontekstu aktualne sigurnosne situacije. Iz izvješća je vidljivo kako hrvatska policija tijekom 2018. i 2019. razvija i unapređuje svoje kapacitete u cilju očuvanja sigurnosti i zaštite stanovnika naše zemlje. U tom smislu izdvojit ću podataka da je 2018. godini MUP povuklo 36,4 milijuna EUR-a iz fondova EU za unutarnju sigurnost dok je u 2019. godini povučeno još 30,6 milijuna EUR-a. Ovdje mogu dodati informaciju kako je temeljem zahtjeva koje je MUP podnio krajem prošle godine upravo ovih dana odobrenje financijskog iznosa od novih 15,9 milijuna EUR-a koje će se utrošiti za operativne troškove u nadzoru vanjske granice Hrvatske odnosno EU. Dakle, poštovane zastupnice i zastupnici u zadnje 3,5 godine MUP osiguralo je više od 83 milijuna EUR-a europskih sredstava koja su uložena u opremanje hrvatske policije. U tom je periodu znatno unaprijeđen materijalni status policajaca kao i tehnička opremljenost policije te se i dalje uspješno štiti granica naše zemlje i EU unatoč kontinuiranom pritisku migranata i pokušajima nezakonitih ulazaka mimo službenih graničnih prijelaza. Isto tako ako uspoređujemo u proteklom je desetljeću, a gledajući investicijska ulaganja na godišnjoj razini u MUP su iznosila prosječno 15 milijuna kuna iz državnog proračuna dok su samo tijekom ove 2 godine za koje podnosimo izvještaj, dakle 2018. i 2019. ta investicijska ulaganja iznosila 260 milijuna kuna što je kao što možete primijetiti iznimno povećanje ulaganja. Izdvojit ću samo neke pokazatelje uspješnosti, primjerice vezano uz policijsku opremu u proteklom desetljeću na godišnjoj razini govorim o prije 2017. ulagano u prosjeku 31 milijun kuna iz državnog proračuna, dok su tijekom 2018. i 2019. i ovdje ubrajam i prvu polovicu 2020. ta ulaganja u policijsku opremu iznosila 147,5 milijuna kuna što je također iznimno povećanje ulaganja. Treba naglasiti kako na području naše zemlje u zadnje 3 godine unatoč svim izazovima i prijetnjama kojima svjedočimo za zdravlje i života ljudi nije došlo do pogoršanja stanja opće sigurnosti. Kao što znate Vijeće unije donijelo je listopadu 2019. godine odluku kojom se potvrđuje kako je RH ispunila sve tehničke preduvjete za priključivanje Schengenskom prostoru. Poštovane zastupnice i zastupnici, MUP je uz ispunjenje ovih preduvjeta također uspjelo oformiti najbrojniju i tehničko iznimno opremljenu graničnu policiju u Europi o čemu svjedoče pokazatelji i činjenično stanje. Možemo podsjetiti kako je Hrvatska ispunjavanje tehničkih uvjeta za članstvo u Schengenskom području uspješno ostvarila unatoč tome što je bila predmetom najrigoroznijeg postupka evaluacije temeljem revidirane uredbe o mehanizmu Schengenske evaluacije iz 2013. godine i unatoč kontinuiranom migracijskog pritisku na našim vanjskim granicama. U tom smislu trebalo bi istaknuti veliku predanost i profesionalni rad svih rodova policije od temeljne, granične, kriminalističke, prometne preko specijalne i interventne kao i brojnih stručnih djelatnika MUP-a. Također osim što štiti od nezakonitih ulazaka u RH policija koordiniranim radom svih rodova zapravo izvršava svoju primarnu zadaću, a to je sprječavanje kriminaliteta koji redovno prati nezakonite migracije, a čine ga organizirane kriminalne skupine koje nažalost ne mare za ljudske živote, za živote migranata čak i kad su djeca maloljetne i ranjive skupine u pitanju. U protekle 3,5 godine hrvatska je policija procesuirala više od 2600 krijumčara migranata te je istodobno bila nositelj i inicijator međunarodnih kriminalističkih istraživanja kojima su zadani ozbiljni udarci organiziranim skupinama krijumčara prije svega iz BiH, Srbije ali i Slovenije. Kao što je poznato trajna je zadaća hrvatske policije otkriti što više kaznenih djela i pokušati utvrditi osnovanost sumnje za svakog počinitelja. Želimo u tom smislu istaknuti trend porasta kriminalističkih istraživanja na nacionalnoj razini. Usporedimo li dakle 2018. i 2019. porast istraživanja kaznenih djela na nacionalnoj razini iznosi 106,8%. Najveći udio u organiziranom kriminalitetu 52,6% čine kaznena djela iz Članka 326. Kaznenog zakona drugim riječima protuzakonito ulaženje, kretanje i boravak u RH, drugoj državi članici EU ili potpisnici Schengenskog sporazuma. Nadalje, kriminalistička istraživanja pokazala su pojačan trend korupcijskog ponašanja odgovornih osoba u trgovačkim društvima koja su u većinskom vlasništvu RH te izvršitelja funkcije u tijelima državne vlasti jedinica lokalne i područne samouprave. Za kaznena djela gospodarskog kriminaliteta u 2018. godini osumnjičeno je 1117 osoba od čega 121 pravna i 996 fizičkih osoba dok je materijalna šteta nastala ovim kaznenim djelima iznosila više od milijardu i 5 miliona kuna. U 2019. godini hrvatska policija otkrila je 4137 kaznenog djela gospodarskog kriminaliteta, a materijalna šteta nastala ovim kaznenim djelima iznosila milijardu i 200 miliona kuna. Želim istaknuti kako je MUP tijekom 2019. godine evidentiralo 758 korupcijskih kaznenih djela što je povećanje veće od 53% u odnosu na 2018. godinu. Istodobno manji broj prijavljenih kaznenih djela sive ekonomije tijekom dvije godine uvjetovala su složena kriminalistička istraživanja po problematici gospodarskog kriminaliteta i korupcije kao što su npr. Agrokor i Uljanik, 3.maj u kojima su bili angažirani znatni tehnički i kadrovski resursi hrvatske policije, a takva su istraživanja obimna, složena i dugotrajna te unatoč podnijetim kaznenim prijavama i podignutim optužnicama zahtijevaju i daljnji značajni angažman policijskih službenika ove linije rada službenika. . / .H tH Cijenjeni zastupnici i zastupnice, ovakvim se kriminalističkim istraživanjima daje doprinos rješavanju sistemskih anomalija u gospodarskim odnosima u državi, kao i koruptivnih devijacija u društvu, te je uloga Ministarstva unutarnjih policija u tome posebice važna i pozitivna. Osim rada po tzv. domaćim predmetima kontinuirano se pojačava suradnja s tijelima za provedbu zakona članica EU u međunarodnim predmetima koji također zahtijevaju dodatne napore policijskih službenika, posebno službenika Službe gospodarskog kriminaliteta i korupcije. U okviru rada radne skupine ravnateljstva policije pod nazivom „Ovčara“ tijekom 2018. i 2019.g. kazneno su prijavljene 53 osobe zbog osnovane sumnje da su počinile 63 kaznena djela ratnog zločina na štetu 510 hrvatskih civila i branitelja. Nadalje, važno je reći da je ustrojen Odjel za informaciju o putnicima u zračnom prometu, što je osnažilo sposobnost policije u prevenciji protiv terorizma i teških kaznenih djela. Također proveden je preustroj zrakoplovnih jedinica, povećan broj letačkog i tehničkog osoblja i pokrenut postupak osnutka helikopterske letačke škole. Zrakoplovna jedinica MUP-a je tijekom ove 2.g. na području Dubrovačko-neretvanske županije sudjelovala u provedbi potpore u spašavanju života i prijevozu unesrećenih, što je rezultiralo 301 ostvarenom intervencijom. Posebno želim istaknuti da je tijekom 2019.g. povećan broj policijskih službenika za suzbijanje kibernetičkog kriminaliteta, čime je ojačana sposobnost za borbu protiv kibernetičkih napada, kao i preveniranja spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djece putem interneta. U 2019.g. otkriveno je i procesuirano 6859 kaznenih djela iz djela kazneno pravne zaštite djece i obitelji, što je povećanje od gotovo 33%. Ovaj porast broja otkrivenih kaznenih djela u izravnoj je vezi s provođenjem većeg broja preventivnih aktivnosti od strane policije koje smo usmjeravali prema senzibiliziranju javnosti, ali i poticanju žrtava na prijavljivanje kaznenih djela, a sve u cilju smanjenja tamne brojke u ovom obliku kriminaliteta. Sredstvima Nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa sanirano je više opasnih mjesta na cestama, a ono što je posebno bitno stavljeni su u operativnu funkciju fiksni uređaji za mjerenje brzine kretanja vozila, nabavljena je oprema i uređaji, te ako kompariramo desetljeće prije 2017.g. kada su ulaganja na godišnjoj razini iz državnog proračuna u opremanje prometne policije iznosila 2,2 milijuna kuna onda je u ove 2.g. 52,9 milijuna kuna prosječno ulaganje. Veliki napori uloženi su u provedbu svih preventivnih projekata koje MUP provodi samostalno ili pak u suradnji s drugim institucijama ili civilnim udrugama, npr. „Dan kao san“, „Živim život bez nasilja“, „Imam izbor“, „Zdrav za 5“, „Manje oružja“, „Podrška žrtvama kaznenih djela i prekršaja“, „Tko se to šali s mojim podacima“, „ Zajedno protiv govora mržnje“ i brojni drugi. Tijekom 2018. i 2019.g. zabilježen je najmanji broj stradalih osoba u prometnim nesrećama, smrtno, teško i lako stradale osobe u zadnjih 60-tak godina otkad se sustavno prave prometne nesreće. Unatoč tomu hrvatska policija nastavlja intenzivne preventivne programe. Bilježimo porast kibernetičkog kriminaliteta za 36,3%. Evidentirano je 20.278 slučajeva postupanja prema osobama za koje je utvrđeno da su nezakonito prešle državnu granicu. Tijekom 2019.g. evidentirano je 63% više osoba u pokušaju izbjegavanja granične kontrole u odnosu na prethodnu godinu. A bilježimo i porast tražitelja međunarodne zaštite za 85,96%. Nadalje, 53% više je kaznenih djela krijumčarenja ljudi, kao i zlouporaba postupka traženja azila odnosno supsidijarne zaštite. Poštovane zastupnice i zastupnici, analizom svih sigurnosnih pokazatelja možemo zaključiti kako je stanje sigurnosti u našoj zemlji u izvještajnom razdoblju za koji podnosimo ovo izvješće bilo zadovoljavajuće, a takvo je i trenutačno. Želim istaknuti kako uz sve navedene pokazatelje rada policije možemo bit svjesni činjenice da odgovornost za uspješnost hrvatske policije ovisi o pojedinačnoj odgovornosti svakog policijskog službenika odnosno službenice, djelatnika odnosno djelatnice MUP-a. Profesionalnost policijskih službenika, aktivna spremnost na pružanje pomoći, posebice žrtvama, ranjivim skupinama i maloljetnim osobama, pristojno ophođenje, osobna moralnost policijskih službenika, te učinkovita djelatnost, načini su kojima MUP i ubuduće želi stjecat povjerenje stanovnika naše zemlje za savjesno obavljanje svoje uloge sukladno propisima. Stoga ćemo i slijedeće 3.g. nastaviti pojačano ulagati u edukaciju policijskih službenika i službenica, djelatnika i djelatnica, te prije svega u materijalno tehničku opremljenost hrvatske policije jer težimo kriteriju izvrsnosti. Namjeravamo i dalje pojačavati profesionalni integritet policije odnosno svih djelatnika i djelatnica, policijskih službenika i službenica kako bi na adekvatan način odgovorili na sve suvremene sigurnosne izazove i prijetnje u društvu u kojem živimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje, prvo je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kada govorimo o radu policije, nas kao saborske zastupnike ovdje u prvom redu zanima kakav je njihov status odnosno koliko su oni u stanju ostvariti svoja prava i koliko ih mi možemo unaprijediti. U tom smislu mislim da bi bilo puno korisnije da ste nam rekli što našim policajcima nedostaje. Stoga moje pitanje ide u tom smjeru. Koliko je policijskih službenika podnijelo zahtjev za sporazumni raskid radnog odnosa u navedenom razdoblju? Dakle, iz ovog izvješća stječe se dojam da je u policiji sve šareno veselo i dobro, da su policijski službenici, kako sami kažete u zaključku, motivirani, obučeni i tehnički opremljeni, međutim stanje je puno lošije na terenu. Da bismo mogli pomoći policijskih službenicima molim vas da mi odgovorite na pitanje koliko je njih uopće tražilo da otiđe iz sustava u navedenom razdoblju?
Poštovana državna tajnice, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana zastupnice Selak Raspudić, neutemeljena kritika ili kritika utemeljena na nedovoljnoj upućenosti ili parcijalnim informacijama kažu nije relevantna. Stoga ja ovu kritiku neću smatrati relevantnom. Ako ćemo govoriti činjenično u tom slučaju ćemo se razići u stajalištu po ovom pitanju. Ono što je bitno napomenuti da je u proteklom 10-ljeću, a to ste istaknuli u traženju vaše stanke, u nabavu policijske odore u prosjeku uloženo 59,6 milijuna kuna odnosno uloženo je 59,6 milijuna kuna ako hoćemo godišnje iz državnog proračuna, a sada je uloženo 388 milijuna kuna. Ovdje nije riječ samo o policijskoj odori nego iste činjenice možemo iznijeti i za materijalno financijsko opremanje policije i iste činjenice možemo iznijeti i za dugogodišnje rješavanje zatečenih problema.
Hvala. Poštovana zastupnica Raspudić digla je ovaj povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., omalovažavanje govorom da je ovo neutemeljena kritika. Ja sam vam prvo citirala vaše izvješće, a jedino što je ovdje neutemeljeno je očito vaša nekompetencija jer mi niste dali odgovor na ključno pitanje koje sam vam postavila, a to je ono pitanje koje nam govori kakvo je stvarno stanje u sustavu, pitanje koliko je policijskih službenika imalo zahtjev za sporazumni raskid radnog odnosa u navedenom razdoblju? To ste preskočili, očito s razlogom.
Hvala. To naravno nije povreda Poslovnika, pa dobijate sukladno čl. 239. opomenu. Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Državna tajnice, vi danas nemate apsolutno nikakav legitimitet govoriti o ovom izvješću, ma niti jednu jedinu riječ. I da je g. Reiner dostojan uloge i dostojan funkcije predsjednika HS uputio bi vas da iz sabornice izađete van. Ja sam doista posramljena što sam članica saziva HS koji je zaboravio na svoju ustavnu ulogu, kontrole vlasti, kontrole izvršne vlasti. Policija bi trebala biti čuvar reda, čuvar mira, čuvar zakona, a imamo ministra policije i vladu u cjelini koja ne poštuje Zakon o policiji, niti HS kao instituciju. A podjednako sam posramljena i slušajući vaše izlaganje o milijardama koji su uloženi u obuku i u opremanje HV-a koja gola, gotovo gola, po snijegu, kiši, žegi i suncu stoji neopremljena i pri tome vrlo često mora podizati tužbe kako bi ostvarili svoja prava iz kolektivnih ugovora.
Hvala lijepa. Nemojte opet premašivati vrijeme kao što stalno to namjerno činite. Ja vas lijepo molim držite se Poslovnika. Poštovana državna tajnica može ili ne mora odgovoriti na ovu izjavu.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana zastupnice Orešković, govorimo o hrvatskoj policiji, a ne HV-u. Govorili smo činjenično da je hrvatska policija danas jedna od najopremljenijih u materijalnom i tehničkom smislu u EU, što sam potkrijepila konkretnim dokumentima. Nažalost, moram ovdje zamijetiti vaše nepoznavanje strateških dokumenata, možda parcijalno iščitavanje zakonskih i podzakonskih akata. Meni je jasno da ne možete imat uvid u sve interne dokumente i to onda jasno utječe na percepciju ove teme.
Povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Orešković, izvolite.
Uvažena državna tajnice, kada vi i vaše ministarstvo i vlada uputite HS koji je vama nadređen izvješće u zakonom propisanom roku onda ću vam možda, ali samo možda, dopustiti da mi docirate što ja od strateških dokumenata poznajem ili ne poznajem.
Dobro. Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu jer to naravno nije nikakva bila ovaj povreda Poslovnika, pa molim poštovanog zastupnika Mažara za repliku.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući i uvažena državna tajnice. Povećanje sigurnosti prometa na cestama jedna je od trajnih i temeljnih zadaća hrvatske policije koja utječe i na ukupno stanje javne sigurnosti. I iz toga razloga svakako ohrabruju podaci o kontinuiranom i stalnom padu broja smrtno stradalih osoba u prometnim nesrećama. Konkretno, 2018.g. to je iznosilo 317, 2019.g. iznosilo je 297. Ono što svakako dalje ohrabruje su i podaci vezano za proteklu 2020.g. kada je to bilo još dodatno smanjenje na 237, a isto tako to se nastavlja i tijekom ove godine gdje vjerujem da ćemo ići ispod broja od 200 smrtno stradalih osoba čime ćemo ispuniti i cilj Nacionalnog programa sigurnosti cestovnoga prometa. Iz toga razloga čestitam hrvatskoj policiji i na donošenju Zakona o sigurnosti u cestovnom prometu 2019.g., ali i svemu onome što čini da taj broj kontinuirano se smanjuje.
Odgovor poštovane državne tajnice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Mažar, hrvatska policija kao što sam istaknula ne samo tijekom 2018. i 2019. za koju podnosimo ovo izvješće, kontinuirano i dalje provodi preventivne programe iako je zanimljiva informacija i mi se toj informaciji radujemo da je tijekom te 2.g. zabilježen najmanji broj prometnih nesreća sa lakšim, težim i smrtnim posljedicama u zadnjih 60-tak godina otkad se mjere ovi pokazatelji. Ono što je posebno izazovno za hrvatsku policiju je stanje sigurnosti na cestama tijekom turističke sezone, a kao što znate i tijekom prošlogodišnje turističke sezone i tijekom ovogodišnje turističke sezone mi imamo stožer koji uključuje i međunarodnu komponentu, a stožer zapravo vodi brigu između ostalog i o stanju sigurnosti u prometu. Ono što je bitno reći da je [[Upadica: Hvala.]] tijekom …
Slijedeća replika poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice, iščitavajući izvješće došla sam do jednog zabrinjavajućeg podatka, a govorim o povredi crte razgraničenja državne granice od strane slovenskih plovila. 2017. bilo ih 914, 2018. 1556, a 2019. 1796 povreda crta razgraničenja i to od strane slovenskih plovila. Zanima me da li je o ovom problem u MUP obavijestilo Ministarstvo vanjskih poslova, da li ste o tim povredama razgovarali, da li ste donijeli nekakvu strategiju sigurnosti koja bi zaštitila našu državnu granicu, a sve u cilju kao što cijelo vrijeme navodite povjerenja stanovnika naše zemlje u policiju.Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem uvažena zastupnice na pitanju, mogu vas izvijestiti da je tijekom lipnja prije nekoliko tjedana na Vijeću ministara unutarnjih poslova, potpredsjednik Vlade i ministar MUP-a Božinović između ostalog i o ovoj temi razgovarao s ministrom unutarnjih poslova Republike Slovenije, tako da smo svjesni tog problema. Mi ga ne možemo apostrofirati kao značajan dokle god ne postane nešto što, što izlazi iz okvira, a u ovom trenu smatramo da je situacija sa graničnim prijelazima uključujući i ovu temu o kojoj ste govoriti pod nadzorom odnosno da je sve u skladu sa propisima i da situacija je potpuno u skladu sa onim što mi očekujemo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovana državna tajnice za sve dobro što naši kolege policajci napravili naravno da im dajemo potporu i da ih ohrabrujem da i to dalje unatoč niskim plaćama, lošem statusu i slabijoj opremi što smo svjedoci od sindikalnih vođa i mnogih drugih i apsolutno mnogo je kolega koji bi željeli i u zasluženu mirovinu međutim ne mogu ići jer nema dovoljno ljudi koji će raditi svoj posao. Ali s obzirom da je izvješće iz '18.-te, '19.-te uopće ne želim energiju trošiti na raščlambu svih tih elemenata oko kriminala i stanja sigurnosti jer to je doista prošlo vrijeme tempe pasati, ali vas upućujem da poput mene idete zamijenit osobnu kartu prije mjesec dana sam čekao 4 sata da predam, u Petrinjskoj da predam dokumentaciju, a juče 3,5 sata da dobijem to, a unutra je 200 kvadrata, a 300 ljudi i protivno epidemiološkim mjerama, stožeru preporučujem ministru Božinoviću da tako održi jednu sjednicu [[Upadica: Hvala.]] i da zaključe i da donesu mjere da se to riješi.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani kolega Sačić, cijenjeni zastupniče zašto niste koristili sustav e-građani što se time znatno može unaprijediti brzina dobivanja osobnih isprava i putnih isprava … [[Upadica: Ne razumije se.]] u tom, [[Upadica: Molim vas nemojmo iz klupe.]] ne u tom, možete koristit sustav e-građani. I ono što je svakako bitno reći pokazatelji tijekom 2018. i 2019. su itekako relevantni za sadašnju sigurnost ne mogu se nažalost s vama složiti da policija nije tehnički opremljena jer ako govorimo činjenično onda zaista se moramo držati činjenica.
Repliku ima poštovani zastupnik Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, 26. lipnja obilježit ćemo Međunarodni dan borbe protiv zlouporabe droga i nezakonitog prometa drogama, ovdje bih posebno istaknuo sve one uspjehe koje čini služba kriminaliteta droga. Prema okvirnim podacima Europljani godišnje na maloprodajnoj razini potroše 30 milijardi EUR-a na droge od toga 40% spada na marihuanu, no kokain je sve više i više u porastu i ako pogledamo i situaciju i 2018., ali 2021. onda ćemo vidjeti koliko je hrvatska policija uspješna, koliko surađuje sa ostalim međunarodnim organima, sa ostalim policijama kako iz regije tako i šire i u konačnici imamo to da je Hrvatska sigurna zemlja i na tome velika hvala svim djelatnicima MUP-a.
Poštovana državna tajnice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Ćelić, kao što ste dobro primijetili hrvatska policija ne samo tijekom 2018. i 2019. za koje podnosimo ovo izvješće nego i kontinuirano provodi ne samo preventivne akcije nego i izvrsnu međunarodnu suradnju u sprječavanju zlouporabe droga i krijumčarenja droga i sa Interpolom i sa Europolom. Hrvatska policija imala je nekoliko uspješnih međunarodnih akcija u kojima je ostvarila sudjelovanje baš po ovoj temi koju ste apostrofirali.
Repliku ima i poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana državna tajnice, nadam se da se slažete s time da danas razgovarati o temi izvještajima iz 2018., 2019. nema smisla, da je to deplasirano i zapravo smisao izvještaja bi bio da imamo podatke na raspolaganju i da promptno reagiramo na uočene nedostatke i pokušamo i kroz zakonsku inicijativu odnosno promjene u zakonu pomoći policajcima da obavljaju svoj posao kvalitetno kao što ga obavljaju do danas. Međutim, znamo da imamo nove pojavnosti i da treba pomoći policiji u tom dijelu. Ono što bih vam postavio kao pitanje je prvo da li ste uspjeli sa policajcima svima, sa policijom doći do zajedničkog rješenja u dijelu obračuna plaća? Znamo da ima problema zato što im nije uvećana osnovica, znamo da ima problema sa dodacima i da ti problemi traju već dugo vremena i da zapravo se kroz sudske procese gubi novac iz državnog proračuna. U principu svi koji su tužili dobili su tužbe, a nakon toga osim što se … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovane državne tajnice. Hvala, hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče pokušat ću odgovoriti na vaša 2 pitanja. Zašto tek sada izvješće za 2018. i 2019., pa znam da vam je dobro poznato kako se utvrđuje dnevni red plenarne sjednice, isto tako vidjeli ste da je bilo prioritetnijih i žurnijih zakonskih akata u proteklom periodu, a znamo svi iz kojih razloga, nema u tom baš ništa sporno i evo, ako ćemo govoriti o tome, upravo danas je na sjednici Vlade Izvješće za 2020. g. i očekujemo da će to Izvješće biti zaista brzo uvršteno u dnevni red plenarne sjednice, ja se toplo nadam tome. Što se tiče policijske sistematizacije, dakle policijskih službenika, moram vam reći da je do kraja godine sistematizacija radnih mjesta, ali ne bih upotrijebila riječ problem, jer, ovo o čemu ste vi govorili je uobičajena praksa u javnoj upravi tako da ne bih ovdje isticala to kao problem jer zaista problem kao takav ne postoji.
Poštovana zastupnik Šimičević ima repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Hrvatska policija radi težak i odgovaran posao i dan i noć i doista hrvatska država treba učiniti sve da i dalje ulaže u .../nerazumljivo/... tehnologiju da bi se osjećali zaštićeni i sigurni u obavljanju svakodnevnih poslova. Moje pitanje vezano je za turističku sezonu s obzirom na broj ljudi i stranih i domaćih gostiju koji će doći na jadransku obalu, kako Ministarstvo unutarnjih poslova rješava taj problem s obzirom da bi trebala doći određena pojačanja. I drugo moje pitanje vezano je za prevenciju odnosno edukaciju Zdravlje za 5, je li? Što Ministarstvo unutarnjih poslova čini da se pojača prevencija u osnovnim i srednjim školama u zaštiti od opojnih droga, alkohola i drugih nedopuštenih sredstava?
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani zastupniče. O sigurnosti tijekom turističke sezone možemo govoriti već kontinuirano niz godina budući da postoje Stožer za provedbu mjera sigurnosti tijekom turističke sezone sa sjedištem u Zadru. Ako ste pratili medije, vidjeli ste da je potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova otvorio taj Stožer koji 24, ima 24-satno dežurstvo. Ovaj Stožer je započeo 14. lipnja i trajat će do 15. rujna i uspješnost, kao što znate, turističke sezone ne ovisi samo o parametrima koji su turistički pokazatelji, već ovisi o tome koliko je destinacija sigurna i ugodna za ljetovanje, a ovdje je doprinos ministarstva unutarnje policije ne samo u prometnom smislu nego u smislu opće sigurnosti značajan. Što se tiče vašeg pitanja vezano za preventivnu akciju, moramo vam reći da se akcija provodi kontinuirano, a u dogovoru sa pravobraniteljicom za djecu gđom. Helencom Pirnat Dragičević planirani su i dalje preventivne akcije.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Dobar dan. Dosta se u Izvješću govori o imigrantima, no nema podataka o onome na što upozoravaju mnoge nevladine organizacije o prekomjernom nasilju na granici. Zašto ovim našim policajcima nije tako lako? Pa i zato što mi opet, izgleda, služimo kao Antemurale Christianitatis ili obrana tvrđave Europe i za gazde obavljamo posao koji, usput rečeno, nije na nama, u tom prekomjernom nasilju već i sami policajci izvještavaju, a kao što znamo, imigranti se ne namjeravaju zaustaviti u Hrvatskoj već samo proći do drugih zemalja. Dobili smo i fotografije i videodokumentaciju ozljeda i nasilja nad imigrantima, kao i pismo hrvatskih policajaca u kojemu upozoravaju na nehuman način postupanja s izbjeglicama, među kojima su žene i djeca. Zanima me, ukoliko se hrvatska policija koncentrira na odvraćanju u skladu s čl. 13 šengenskog kodeksa o granicama, kako je moguće da mnogi imigranti koje policija presretne duboko na teritoriju RH i oni koji su čak bili u Sloveniji, Italiji, Austriji budu vraćeni u BiH?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Zar mislite da bi Hrvatska prošla pozitivnu šengensku evaluaciju da nije bila pod posebnim povećalom što se tiče nezakonitih prelazaka migranata? Hrvatska je policija i hrvatska država u obvezi poštovati 15. čl. Zakonika šengenskog koji kaže da dužna odvraćati nezakonite migrante odnosno osobe trećih zemalja koji pokušavaju nezakonito ući mimo službenih graničnih prijelaza, ne samo u teritorij RH nego i u EU. Ja vam jamčim da hrvatska policija je, ne samo prošla provjere od strane neovisnih NGO-a i strane ne samo europske, nego i međunarodne razine. Isto tako, predstavnici UNICEF-a, UNHCR-a, kao i predstavnici međunarodnih institucija i EU komisije su više puta posjetili hrvatsku granicu i možemo reći da je bilo i [[Upadica: Hvala.]] zlouporaba od strane lažnih prijava za zlostavljanje [[Upadica: Hvala. Sljedeća. Hvala.]] Ukoliko je bilo prijava to su …
Sljedeća replika, molim vas, držimo se vremena. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vidović Krišto.
Kad u Njemačkoj kupujete auto, prvi obvezni tehnički pregled je nakon 3 godine, a onda svaku drugu. U Hrvatskoj je tehnički pregled obvezan svake godine, a skuplji je skoro duplo od onog u Njemačkoj. Ono što je u Hrvatskoj posebnost je to da postoji jedna vama jako poznata tvrtka, a ta je Centar za vozila d.o.o. Ono što taj d.o.o. ima, a nema na tisuće drugih jest uredba vašeg Ministarstva kojim osigurava svoje prihode, narodski rečeno, oni sjede, a kune idu. Nijemac u 5 godina za tehničke preglede plati 1500 kuna, a Hrvat 6 tisuća kuna. Recite mi molim vas, g. Božinoviću koji me itekako dobro čujete iako se skrivate, a usta vas obvezuju da odgovarate HS-u, iz kojeg razloga pogodujete Centru za vozila i tko vam daje za pravo da hrvatskim građanima koji imaju 3 puta manji standard od njemačkih, namećete troškove u visini stotina milijuna kuna, koje umjesto da građanima budu na raspolaganju za životne troškove, odlaze u duboke džepove odabranih i podobnih bogataša?
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice Vidović Krišto. Koliko je meni poznato, zakon je o kojem govorite, dakle kojim je CVH dobio ovlaštenje za obavljanje tehničkih pregleda iz 2009. g. U to vrijeme ministar i potpredsjednik Vlade Božinović nije bio ministar unutarnjih poslova.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto digla je povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani g. predsjedavajući, ovo je vrijeđanje zdravog razuma i saborskog zastupnika, čl. 238. Nešto je doneseno 2009. g., pa u stanju je g. Božinović utjecati na to, dignuti svoj glas protiv nepravde, protiv protuzakonitih postupanja, dužan je po Ustavu stajati ovdje danas umjesto vas, sve to mi znamo, kolegice su upozorile na to da krši i Ustav i zakone, i samo, ne samo s ovim Izvješćem nego cjelokupnim svojim radom i šta vi kažete, kamiličnim glasom mi govorite kada je to doneseno. Hvala vam na odgovoru.
Naravno znate da to nije bila povreda Poslovnika p vam temeljem čl. 239. izričem opomenu. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Samo ovaj vikend mislim da smo imali 10 poginulih na hrvatskim cestama, od samih izmjena Zakona o sigurnosti u prometu na cestama prošle su 2 g. i nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa je istekao isto 2020. g., cilj onaj lonačni, ukupni vezano za broj poginulih na cestama, nažalost nismo ispunili, evo zanima me vezano i za MUP, što je sa novim programima i mjerama preventivnog karaktera vezano za sigurnost prometa na cestama jer vidim da i ovim drastičnim novčanim kaznama iz izmjena zakona nismo postigli možda rezultate koje smo željeli u ovih 2 g., ali mislim da itekako moramo staviti naglasak upravo na prevenciji i na rečemo i odgoju ali i preodgoju naših vozača, pa me zanima jel se planiraju nekakvi novi programi preventivnog karaktera ne bi li smanjili i utjecali na sigurnost ali i smanjenje žrtava na cestama Hrvatske? Hvala vam.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, ja vjerujem da vi znate da je to u tijeku pa zato i postavljate ovo pitanje, a što se tiče preventivnih programa, oni su kontinuirano u provedbi od 2017. preko 2018., 2019., 2020., u manjem obliku online zato što je bila COVID godina ali i upravo su sad u tijeku neki preventivni programi u sklopu sigurne turističke destinacije kao što sam spomenula u jednom od prethodnih odgovora.
Replika poštovane zastupnice Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče Reiner, državna tajnice. Hrvatska policija sigurno zaslužuje puno pohvale, ja ću ovaj puta uputiti svoje pohvale i zahvale zrakoplovnoj jedinici koja intenzivno već proteklih 5 g. pa i obuhvaćeno ovim izvješćem, pomaže u Dubrovačko-neretvanskoj županiji tijekom ljeta a sada od prije par mjeseci je cijelogodišnji ugovor i upravo je u tijeku jedna vrlo komplicirana akcija spašavanja sa Mljeta, to je zapravo doprinos vaših pilota, vaših letjelica, cjelokupnu u zdravstvenom sustavu kako bi pacijenti što je moguće prije završili u bolnici. A drugi veliki iskorak je specijalna policija koja zapravo obučava svoje … [[Govornik se ne razumije.]] da mogu odgovoriti najsloženijim zadaćama iako nisu medicinskog obrazovanja. To je svakako nešto što valja istaknuti i s čime se valja ponositi jer time se definitivno stali uz korak europskih policija i mislim da zaslužuju svaku pohvalu i eto molim vas to prenesete.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala, g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Grba Bujević, mogu se s vama naravno samo složiti s obzirom da ste dobro upoznati sa akcijama koje poduzima Hrvatska policija ne samo tijekom turističke sezone nego i tijekom cijele godine a osim toga, govorimo i o sustavu civilne zaštite i o svim sastavnicama i o nabavci helikoptera i o nabavci kanadera i o svom opremanju tehničkom koji je Hrvatska policija uložila tijekom proteklih godina, kao što sam spomenula, samo u jednoj godini je izvršena 301 intervencija i spašen je ljudski život tijekom turističke sezone zahvaljujući intervenciji Hrvatske policije.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Raukar-Gamulin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Poznato je da policija, posebno PNUSKOK u svom radu imaju pravo koristiti tajne mjere prikupljanja podataka koje su naravno posebno osjetljive. U ovom izvješću ne vidimo ništa o statistici primjene tih mjera i zato vas molim, možete li nam pojasniti zašto nema podataka u tim mjerama u ovom izvješću i zašto nema detaljnog izvješća o radu o radu PNUSKOK-a a budući da ni o izvještaju o radu Državnog odvjetništva RH nema podrobnijeg izvješća o radu PNUSKOK-a.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Sabora. Poštovana zastupnice, onog trena kad Hrvatska policija završi policijsko ispitivanje i prijavi Državnom odvjetništvu, tog trena policija više nema utjecaj na određene predmete. Ovo izvješće je napravljeno sukladno svim zakonskim propisima i kao takvo su podaci ovdje izneseni. Ono što treba svakako istaknuti je da je borba protiv korupcije i organiziranog kriminala od 2017. posebno u fokusu MUP-a i kao što ste vjerujem čuli u mom izlaganju, ostvareni su značajni pomaci u otkrivanju, naročito u području gospodarskog kriminaliteta i korupcije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Kajtazija.
Poštovana državna tajnice, u posljednjih par godina u Međimurskoj županiji običan policajac više ne dolazi i ne ulazi u romska naselja a na svaku intervenciju, dolazi interventna policija. Ono što je još više žalosno a to je da ni predstavnici jedinica lokalnih samouprava čak ni ne ulaze u romsko naselje bez prateće policije. Smatram da je to žalosno zato što na takav način policija se udaljava, udaljava se i od stanovništva i udaljava se i od događanja koja bi se trebala zbivati. Mene zanima što ćete vi učiniti po tom pitanju ili što namjeravate učiniti? Gvala . Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Kajtazi, ako se ne varam, prije nekoliko mjeseci smo imali razgovor na temu policijske uprave, postupanja PU Međimurske i integriranja pojedinih policijskih službenika romske nacionalnost sustav policije, smatram da je to pitanje tada apsolvirano i smatram da zapravo što se tiče tog postupanja, nema ništa sporno ako sam dobro razumjela pitanje.
Repliku ima i poštovana zastupnica Borić.
Poštovana državna tajnice, u kolovozu 2020. RH izvanredno je posjetio Odbor Vijeća Europe za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja upravo zbog učestalih optužbi na račun policije da krši ljudska prava izbjeglica i migranata na granicama. Odbor je izradio službeno izvješće a Vlada je u veljači ove godine poslala svoj odgovor na to Izvješće. Uobičajena je inače praksa, da se Izvješće i odgovor objave, ali ga Vlada RH odbija objaviti. Pitanje, a vi ste ovdje govorili, dakle, da li su točni navodi i što se točno sadrži u Izvješću ukoliko ste i kolegici Peović rekli da su dakle krivi navodi o postupanju naše policije, moje pitanje, ako već ne sadrže se takvi navodi, zašto nemamo Izvješće i zašto nemamo odgovor Vlade na Izvješće?
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovana zastupnice Borić na pitanju. Ja nemam informaciju zašto nema tog Izvješća. Voljela bih da mogu odgovoriti, ali zaista ne raspolažem s tom informacijom. A što se tiče o postupanja i tzv. nezakonitog postupanja i odvraćanja migranata u pokušajima ilegalnog prelaska u hrvatsku granicu, kao što sam rekla da podlegli smo zapravo svim testovima i mislim da smo, ne samo u skladu s Dublinskim sporazumom, ne samo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, ne samo u skladu sa europskom regulativom, nego i sa općim aktima o poštovanju ljudskih prava i prava ranjivih skupina i da smo to sve ispoštovali.
Hvala vam lijepa. Prošlo je podne pa ćemo sada napraviti jednu stanku za provjetravanje i vidimo se ponovo u 12 i 15 minuta. STANKA U 12,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,18 SATI]] Moram formalno prvo pitati predstavnike odbora žele li uzeti riječ? Ako ne onda idemo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a, poštovana kolegica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Dakle, nekoliko je stvari koje je nužno reći da bismo razumjeli u kakvom je stanju naša policija i što možemo učiniti da bi se njezin rad i njezini materijalni uvjeti poboljšali. Prvo pitanje koje nije nevažno, a kada stižu ova izvješća, bit ću konkretna i pokazati u čemu se nalazi ključni problem. Dakle, nama opetovano kasne sva izvješća, neka time čak i krše zakon, u zakonu kaže da moraju stići jednom godišnje, a to ne znači jednom nakon nekoliko godina, pa se sad nalazimo u paradoksalnoj situaciji da vlada istodobno raspravlja o izvješću skoro u realnom vremenu za 2020., dok smo mi u saboru u drugoj vremenskoj zoni i govorimo o izvješću za 2018. i 2019. A gdje je problem? Kao netko tko aktivno radi na tome da dobije ključne podatke od MUP-a koji uporno, moram to kolokvijalno reći, žicam umjesto da su mi dostupni u ovim izvješćima na vrijeme da bismo mogli prepoznati trendove i upozoriti na njih i time aktivirati rad policije i zaštititi naše građane svjesna sam koliko je važno da ti podaci stignu na vrijeme. Jer evo podaci kojima ja raspolažem i koji se itekako tiču hrvatskih građana su izrazito zabrinjavajući, a odnose se na vrijeme ove korona krize i pokazuju da za neka kaznena djela kao što je iskorištavanje djece za pornografiju imamo porast u 2020. u odnosu na 2019. čak za 30%, za nevjerojatnih 30%. Razumljivo je i zašto se to vjerojatno dogodilo. Činjenica da smo svi bili zaključani doma, da je rasla tako reći Internet proizvodnja i Internet potražnja dovela je i do porasta ovako brutalnog kaznenog djela. Na to sam prva upozorila u hrvatskoj javnosti. Možda bi upozorili i drugi, možda bi imali i širi društveni bunt i poticajnu aktivnost policije da smo te podatke dobili na vrijeme, a ne da ovdje raspravljamo o statistici za 2018. i 2019. ne znajući što se doista sada uzrokovano ovom krizom događa u našem društvu. Kako onda da mi to isto društvo popravljamo? Druga stvar na koju želim ukazati tiče se toga što se događa s policijom koja se nalazi tu oko nas. A preporučila bi gđi. državnoj tajnici koja neopravdano moje kritike naziva neutemeljenim, a ticale su se direktno onoga što piše u izvješću, da se prošeće evo tu kada izađe iz sabora do ovih metalnih kontejnera, kućica u kojima bez klime rade naši policijski službenici, pa da stane tamo i provede neko vrijeme pa će vidjeti kako je raditi i čuvati HS i uvažene saborske zastupnike, dakle idite pa vidite. Ne možemo govoriti o stanju u hrvatskoj policiji bez da smo danas svi ovdje ustali da bismo osigurali adekvatne uvjete toj istoj policiji za rad. Pa klima je jedan minimum ako će na ovakvom zvizdanu nas čuvati ne samo kao civilizacijsko nego i kao sigurnosno pitanje jer oprostite ali smantani, fatamorganični policajac sigurno ne može nikome garantirati sigurnost. Osim što je njegovo zdravlje ugroženo ako baš hoćete iz egocentrične pozicije ugroženo je i zdravlje sviju nas. Dakle, ono na što želim ovdje ukazati je da nisam dobila odgovor na ključna pitanja. Prvo je pitanje koliko je policijskih službenika podnijelo zahtjev za sporazumni raskid radnog odnosa u navedenom razdoblju? To je jedini pokazatelj koliko je dobro stanje u našoj policiji. Možemo li mi zadržati policijske službenike ili oni bježe glavom bez obzira iz sustava? Nevjerojatno je da mi državna tajnica na to pitanje nije dala odgovor. Drugo je pitanje naravno pitanje tog koeficijenta koji je najniži, koliki je točno i kada će se dalje povećavati jer svi znamo da su neadekvatne plaće unutar policijskih službenika? I treće pitanje, pitanje obrazovanja kojem se ovdje posvećuje posebno poglavlje činjenica je da struka traži vraćanje Srednje policijske škole za 3. i 4. razred. Kada ćemo je konačno vratiti? U ovom izvješću i time ću zaključiti budući da je u tijeku i sjednica Odbora za ravnopravnost spolova na kojoj moram sudjelovati, govori se o zaštiti mladih i obitelji i afirmiraju se veliki napori policije u tom smjeru. Sada sam vam dala ključni argument zašto to nije tako jer nam ne dajete podatke na vrijeme da bismo mogli upozoravati na negativne društvene trendove što i ne bi trebao biti naš zadatak nego bi policija trebala tu alarmirati hrvatsku javnost, pa i u onim najosjetljivijim društvenim skupinama kada govorimo o zaštiti maloljetnika od pornografije. Mi se ovdje bavimo time što je bilo u 2018. i u 2019., a naš se život preokrenuo naopačke nakon dvije krize koje su nas pogodile, i potresa i covida. Ovo izvješće s našom stvarnosti trenutno nema nikakve veze. Da paradoks bude veći dok je hrvatska vlada ukoliko toliko u realnom vremenu i govoru o izvješću za 2020., HS, ključnu instituciju u zemlji ostavili ste da čami u 2018.-2019.g.
Sada će u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina govoriti poštovani kolega Veljko Kajtazi, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče HS, poštovana državna tajnice, poštovane kolege i kolegice. Ponukan medijskim napisima o ponašanju interventnih policajaca PU Zagrebačke prema kolegi iz redova nacionalne manjine koji smrću češkog Roma nakon postupanja policije odlučio sam se danas osvrnuti na moju suradnju sa MUP-om, ali i situaciju u našoj zemlji kad govorimo o romskoj nacionalnoj manjini. U razdoblju na koje se izvješće podnosi bilo je dobrih i pozitivnih pomaka. Posebno je dobra bila suradnja sa ministrom Božinovićem i Policijskom akademijom. Iako moram reći ne mogu u potpunosti biti zadovoljan jer smatram da je moglo biti učinjeno i više. Tu prvenstveno mislim na situaciju u Međimurju, zatim po pitanju zapošljavanja nacionalnih manjina imajući u vidu i Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina, ali i općenito po pitanju približavanje policije zajednici kao i senzibilizacije policije o nacionalnim manjinama u našem društvu što je svakako nužno potrebno imajući u vidu posljednje medijske natpise. To je upravo ono što sam i u samoj replici govorio. Podsjetit ću da prema posljednjem popisu stanovništva iz 2011. godine u našoj zemlji živi čak 328 738 pripadnika nacionalnih manjina, dakle 7,67%. A određeni balans pa i pozitivna diskriminacija ako hoćete po meni je vrlo važna u državnim tijelima kao što je policija radi većeg povjerenja prema policiji, a naravno i radi stvaranja boljih pretpostavki za rad same policije. Siguran sam da ćemo na predstojećem popisu pokazati da je nacionalna manjina u našem društvu i više te je to važna činjenica koju policija mora uzeti u obzir svakako u radu, ali i u izvještavanju te i planiranju rada. U kontekstu ovoga izvještaja se nažalost moram ponovo osvrnuti na već poznati Međimurski prosvjed iz 2019. godine usmjeren protiv Roma u kojem je u posljednjim izvještajima pučke pravobraniteljice koji su došli u saboru rečeno dovoljno. Citirat ću izvješće, osobitu zabrinutost svakako izaziva prosvjed održan u Čakovcu 1. lipnja 2019. najavljen kao prosvjed za normalan život no usmjeren protiv Roma koji su sve samo ne ljudi uz izuzetak pojedinaca koji su se uspjeli socijalizirati i integrirati. Upravo je taj uspjeh pojedinaca sukus svih nedaća i teškoća s kojima su Romi suočeni koji su uistinu osobitim i uglavnom osobnim uspjehom i postignućem kada se usprkos prevladajućim predrasudama i diskriminaciji romskom podrijetlu unatoč ili siromaštvu usprkos uspiju uključiti u normalan životne tokove ostalih stanovnika RH, uspješno se školovati, zaposliti se te ostvariti barem prosječnu kvalitetu života u kućama uvjetima za život i sa priključcima na infrastrukturu. Naime, iako najavljen kao mirni prosvjed bez govora sadržavao je istupe pojedinaca kojima se prizivala mržnja prema Romima, neki prosvjednici su isticali neprimjerene transparente sa fašističkim obilježjima ili su nosili proustaške crne košulje. Svakako treba reći da su osjećaj sigurnosti u Međimurskoj županiji zbog učestalih krađa i uloga policije bitne, ali isto tako kao što izvješće navodi da iza svakog takvog čina stoje pojedinci, osobe sa imenom i prezimenom koji za svoje protupravne postupke trebaju biti pravovremeno i privremeno sankcionirani dok se njihova pripadnost Romskoj nacionalnoj manjini mora prestati isticati kao povod i razlog napada i prozivanje cijele romske zajednice. I posljednje u kontekstu prosvjeda moram reći da sam ja tražio njegovu zabranu pravovremeno upozoravajući da leci koji prozivaju na prosvjed navode na netoleranciju pošto je na njima pisalo da i među Romima normalnih. Nažalost kao što sad znamo nije …/nerazumljivo/… da se takav prosvjed održi i moram reći da od tada do danas nije došlo do istinske suradnje između Romske zajednice i predstavnika jedinica lokalne samouprave koje do tada ipak nešto bila bolja. O sigurnosti unutar segregiranih romskih naselja se nažalost gotovo uopće ne govori. Tu su mnogi prepušteni sami sebi između većinske zajednice i policije kojoj ne vjeruju i raznih nasilnih pojedinaca koji i samu romsku zajednicu iskorištavaju te se u tom kontekstu ne čini dovoljno da se preveniraju problemi unutar same zajednice. Ja sam na to upozoravao i prije nego što se problem prelio izvan granice romskih naselja, ali reakcija i interes kao i danas nije bilo previše. Ne treba zaboraviti da je 2019. godine u romskom naselju u Pribislavcu napadnuta i delegacija saborskog odbora za ljudska prava bez ikakvog povoda, a koja je posjetila nekoliko romskih naselja kako bi zajednici pomoglo odnosno načinila izvješće te upozorila na probleme. To je dobar primjer kakav je stvarna situacija kad kontrolu nad nasiljem preuzme nekoliko nasilnih pojedinaca. Takvih naselja je još nekoliko te očekujem korake ne samo od policije koja uglavnom pravovremeno intervenira već i od pravosuđa koje nije dovoljno efikasno i koje svakako ne čini dovoljno da postupke provede dovoljno brzo i da pri tom zaštiti svjedoke koji najčešće zbog straha odbijaju svjedočiti. Moram reći da unutar romskih naselja posebno u posljednjih par godina imamo značajan problem među mladima sa sintetičkim drogama, zloupotreba alkohola i obiteljsko nasilje je kontinuirani problem. A kamatarenje i iznude je također nešto o čemu godinama govorim. Izvješće o kojem danas raspravljamo, a koje se odnosi na razdoblje od 2 godine ništa od ovog se ne spominje, a manjine spominje u jednom pasosu u nekoliko redaka u kontekstu projekta Imam izbor putem kojeg se radilo i sa romskim udrugama. Volio bih da je u izvješću više naglašeno da je u posljednjih nekoliko godina značajan porast interesa Policijske akademije, ali i romske zajednice za uključivanje Roma u redove policije. Drago mi je da smo zajednički radili te izmijenili pravilnik koji je omogućio da se na Policijsku akademiju mogu kandidirati i potencijalni polaznici sa trogodišnjem srednjoškolskim obrazovanjem. Zbog toga ali i niz sastanaka na akademiji i sa romskom zajednicom danas već imamo nekoliko mladih policajki i policajaca iz redova Romske nacionalne manjine te mi je iznimno drago da na tome radimo i ove godine. To je sigurno dobar put. Međutim tu treba reći da i pored najboljih nastojanja vodećeg kadra ti pripadnici nacionalnih manjina doživljavaju razne neugodnosti od strane kolega, provokacije, pa čak i uvrede, što najbolje prikazuje činjenica da se to događa i starijim kolegama, a što smo ovih dana mogli pročitati u medijima. Ne mogu dovoljno naglasiti koliko je važno da se o tome javno govori, da se problem prepozna, da se unutar reda organa koji treba preventivno djelovati na takve pojave uvede nulta tolerancija za takvo ponašanje i da se svaka takva pritužba razmatra na najvišoj razini unutar samog sustava. U kontekstu toga očekujem i jasne poruke i iskorake, te se nadam da će buduća izvješća i jasnije govoriti o ovome problemu jer iz ovog dokumenta to svakako nije ni istaknuto, niti je jasno mehanizam prevencije i sankcioniranja za takve slučajeve ukoliko se to uopće u izvještaju ne spominje. Početkom tekuće i krajem prošle godine pojavili su se navodi o pljačkama humanitarne pomoći od strane pripadnika romske nacionalne manjine koji su se pokazali kao lažni, te i ovim putem želim zahvaliti policiji koja je promotno reagirala, pa čak i na društvenim mrežama istaknula kako takvih intervencija ili prijava u stvari nije bilo. Drago mi je da to danas mogu ponoviti i još jednom istaknuti da su mještani romskih naselja i pored vlastitih skromnih uvjeta življenja u kontekstu potresa u Sisačko-moslavačkoj županiji pomagali svima, te samoinicijativno prikupljali i slali pomoć iz Međimurske, Sisačko-moslavačke, Koprivničko-križevačke županije i Grada Zagreba. Lažne vijesti, posebno one na društvenim mrežama važan su aspekt za preventivno djelovanje policije u budućnosti, kao i samo sankcioniranje govora mržnje na internetu kao javnom prostoru, te ovim putem pozdravljam sve napore policije u tom smislu. Zaključno želim reći da sam uglavnom zadovoljan radom policije u širem smislu, te moram reći da je zahvaljujući radu policije i sigurnosti u našoj zemlji, posebno u glavnom gradu, [[Upadica: Hvala vam]] na visokoj razini ukoliko se usporedimo sa sličnim gradovima u zapadnoj Europi [[Upadica: Hvala kolega Kajtazi]] Nadam se da će tako i ostati, te da ćemo paralelno učiniti više [[Upadica: Kolega Kajtazi, hvala vam lijepa]] kako bi manjine uključile u sustav, te povezivati zajednicu općenito i policiju, te…
Kolega Kajtazi, hvala vam lijepa! Kada vas upozorim bilo bi barem u redu reći evo još imam malo nego nastaviti kao da vam ništa ne govorim. Sada će u ime predlagatelja govoriti državna tajnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Ovdje su prethodno iznijeti neki netočni podaci koji ne odražavaju realno stanje, stoga moram ovdje argumentirano reagirati. Učestalo odnosno stalno od strane nekih zastupnika ponavlja teza da policija nema adekvatne uvjete. Uvjeti su činjenično dokazano adekvatniji nego prije 5.g.. Isto tako svakom zastupniku odnosno zastupnici MUP u zakonski propisanom roku dostavlja informacije. Važno je također naglasit, a vezano za prethodno iznesene teze koje nisu točne da je u MUP-u uveden strateški i planski pristup od 2017. rješavanju zatečenih problema, posebice u nabavi opremi, u nabavi zimskog donjeg rublja i obuće, također navedeni problemi rješavaju se sklapanjem okvirnih višegodišnjih ugovora, te kvalitetnim planiranjem financijskih sredstava. Dakle, netočne su teze o nepostojanju policijske opreme ili o neadekvatnoj tehničkoj opremljenosti. Što se tiče policijske opreme, dakle tijekom 2018., 2019. i prve polovice 2020. izvršena su ulaganja u policijsku opremu u iznosu od 147,5 milijuna kuna. A što se tiče opreme za javni red i mir, ponajprije interventne odnosno specijalne policije možemo reći da su izvršena ulaganja u opremu koja su u vrijednosti od 27,2 milijuna kuna, itd. O kaznenim djelima u kojima su djeca žrtve također su iznesene netočnosti. Vjerujem da ćete se složiti sa mnom kako rijetko koja društvena pojava izaziva toliki osjećaj nelagode i zgražavanja kao ova vrsta kaznenih djela. MUP je ostvario posebno uspješnu suradnju sa svim pravobraniteljskim uredima u našoj zemlji vezano za prevenciju ovih kaznenih djela, a isto tako pravobraniteljice sudjeluju i kao predavači na Policijskoj akademiji. U području kazneno pravne zaštite djece i obitelji MUP, dakle policija ako baš hoćemo aktualne podatke, prošle godine i nadležnom državnom odvjetništvu je prijavila ukupno 7895 kaznenih djela, što predstavlja povećanje u odnosu na 2019.g.. Međutim, netočno je iznijet podatak s obzirom da je to povećanje kaznenih djela kvalificirano kao tjelesna ozljeda iznosi 43,8%. Za donošenje zaključaka zašto je tomu tako, a o uzrocima i razlozima negativnih trendova bilo bi potrebno provest znanstveno istraživanje s obzirom da se radi o pandemiji Covid-19. I što se tiče MUP-a još 2013. je pokrenuta kampanja „Red Button“ i do danas je zabilježeno 2500 prijava. Prema tome, informacije koje su ovdje iznesene su parcijalne, a ne cjelovite. Što se tiče Policijske akademije 2012. je prethodna SDP-ova vlada ukinula 3. i 4. razred Srednje policijske škole. Ministarstvo i resorni ministar je prepoznalo problem i potrebu cjelovitog obrazovanja srednjoškolskog, tako da vjerujem da će u dogledno vrijeme vrlo biti vraćeno na ono na što bi trebalo biti. Zahvaljujem.
Ostanite, ostanite državna tajnice još za govornicom jer se javio kolega Glavašević za repliku, izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora, poštovana državna tajnice. Jedno godinu i pol dana tamo između 2014. i 2016. sam bio štićena osoba, štitili su me dečki iz interventne policije i slušam vas kako govorite da su osigurani tehnički uvjeti pa vjerojatno nemate odgovor na ono što ću vas pitati sada, ali, dajte pogledajte kada budete imali priliku. Ti dečki tada nisu imali osigurane neke stvarno osnovne stvari, teretanu recimo ili prostor za vježbanje borilačkih vještina i sportova, nisu primali dnevnice u situacijama kada su osobu štitili 24 sata na dan, nisu im bili osigurani ni tehnički uvjeti, recimo vozila nekakva i tako. Tako da moje pitanje bi bilo ustvari imate li podatak, npr. konkretno za interventnu policiju, da li su im neke od ovih stvari osigurane, a ako nemate, onda bih vas molio da naprosto pogledate što se s tim i da li se nešto može napraviti oko toga. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, poštovani zastupniče Glavašević. Imam podatke, što se tiče teretane, dakle nedavno je na Policijskoj akademiji otvorena nova opremljena teretana, sufinancirana od strane Veleposlanstva SAD-a. Što se tiče tehničke opremljenosti, nabavljeni su novi pištolji i oprema sukladno sporazumnim ugovorima koje je Ministarstvo unutarnjih poslova potpisalo s domaćim hrvatskim proizvođačima. I ne znam što je još bilo vaše pitanje, vezano za automobile, to je problem koji i dalje postoji. Dakle, MUP planira nabavku novih policijskih vozila, to nam je u planu, to je jedino što zapravo nije do sad realizirano. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo sada na iduću raspravu. Zahvaljujem državnoj tajnici. To je Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Mario Kapulica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Evo, iako okrnjenog moralnog prava jer govorimo u klimatiziranoj dvorani HS-a, ja ću ipak ispuniti dužnost saborskog zastupnika i raspravljati o točkama dnevnog reda koji smo svojom voljom stavili na današnju sjednicu. Pred nama je Izvješće o radu policije za 2018. i 2019. g. Izvješće koje nam nudi dovoljan niz podataka, vrijednih statistika i pokazatelja da bi se dobila ukupna i objektivna slika o funkcioniranju ovog visokoprofesionalnog sustava s kojim Hrvatska može biti ponosna, a čija percepcija i način funkcioniranja, nažalost u dijelu hrvatske javnosti još uvijek nije do kraja ispravna. Pa onda nekakvo mišljenje da policija, a vidjeli smo u mnogim slučajevima i pravosuđe djeluju po političkim nalozima i da su samo servis izvršne vlasti, dovodi do toga da se čak i u situacijama kada imamo pokretanje postupka u jednom gradskom stambenom komunalnom poduzeću, ljudi misle da je taj postupak pokrenuo novi gradonačelnik iako je istraga pokrenuta prije više od godinu dana iako gradonačelnik kao nositelj izvršne vlasti nema niti smije imati nikakve veze sa istragama takvog tipa. I to je jedna od zadaća nas koji znamo da to nije tako, da pomognemo svima, a u tome nam pomažu i ovakva izvješća policije kako bi dobili pravu sliku o načinu i kvaliteti funkcioniranja našeg policijskog sustava. A taj sustav se na ravnopravnoj osnovi može nositi i uspoređivati sa bilo kojom policijom u državama članicama EU s kojima ravnopravno surađuje i mnogim svojim rješenjima kao što su nove osobe iskaznice, Covid putovnice i sl., ali i u rješavanju najkompliciranijih slučajeva teškog kriminala, ako pogledate prilog o najznačajnijim kriminalističkim istraživanjima koje imate uz izvješće o radu policije, posebice one o međunarodnog karaktera u kojima je hrvatska policija nositelj tih aktivnosti, onda ćete vidjeti da je tomu tako. No, kada smo već kod kvalitete i brzine, moram ja podsjetiti da smo po Izvješću za 2015. i 2016. g. raspravljali u ožujku 2018. i da sada raspravljamo za 2018. i '19. i bilo bi dobro, neovisno o okolnostima da što prije dobijemo izvješće za prošlu godinu jer svi ovi hvale vrijedni podaci s vremenom gube na aktualnosti baš kao i naša rasprava o njima. No imamo o čemu raspravljati, neovisno o tome jer smo svi mi zainteresirani za što bolji materijalni položaj naših policajaca i policijskih službenika, bolju opremljenost, educiranost policijskih snaga, kao i što bolje stanje sigurnosti u našoj državi. Mislim da smo u proteklih nekoliko godina pokazali da smo mnoge situacije u vezi s time uspješno riješili i da danas nećemo čuti, kao što smo slušali prije 3, 4 godine na sličnim raspravama, kako naši policajci su toliko loše opremljeni da ih se na granici, da bi ih se na granici moglo zamijeniti s izbjeglicama. Naravno, u kontekstu što skorijeg priželjkivanja, što skorijeg aktualnog izvješća o radu policije, posebno nas zanimaju podaci koji će se odnositi na razdoblje ove korona krize koji će nam pokazati u kojoj se mjeri i kako ona odrazila na sve ove pokazatelje koje policija prati, od maloljetničke delikvencije, vršnjačkog nasilja, nasilja u obitelji, zlouporaba alkohola i droga, počinjenja teških kaznenih djela, itd. Policija je stroj koji radi danonoćno, nikada ne ide na godišnji odmor, ne spaja praznike, ne zaustavlja se radi remonta, nema ljetne stanke, u situacijama kada ostale djelatnosti staju, oni pojačavaju aktivnost, potresi, požari, poplave, bilo kakve iznenadne situacije za policiju znače upravo suprotno od onoga što znači za većinu običnih ljudi, kada drugi odlaze i kada se sklanjaju iz sigurnosnih razloga, oni su pojačano nazočni i to im je jednostavno, takva im je priroda posla. Stalna operativna dežurstva, intervencije, asistencije, nadzor osiguravanja, prisutnost na rizičnim mjestima, aktivnosti u kriznim situacijama, suradnja s različitim državnim tijelima, analiziranje, predviđanje, sprječavanje, a u konačnici suzbijanje svakog oblika kažnjivog ponašanja kao i održavanje povoljnog stanja javnog reda i mira te opće sigurnosti svih hrvatskih građana temeljni su politički posao, policijski posao i mislim da ga hrvatska policija radi dobro i to je vidljivo iz podataka koje smo dobili u ovom izvješću. To je vidljivo ne samo iz izvješća mi se u to možemo uvjeriti i kroz svakodnevne objave u medijima ako ih malo pozornije pogledamo u kojima se evidentira samo djelić onog što policija svakodnevno radi, a tog ima jako puno. Samo danas listajući novine mogli smo vidjeti da je jučer policija bila na očevidima kada se u zagrebačkoj Krapinskoj ulici automobil zabio u autobusnu stanicu, u Ilici u ulični lokal, u Osijeku zbog nesreće na zaobilaznici, mogli smo pročitati da je završena istraga na Trešnjevci gdje su napadači staklenom bocom udarili muškarca i otuđili mu 16.500 kuna, da je u Istri policija djelovala u odnosu na kriminalnu skupinu koja provaljuje u bankomate, u Kaštelama pritvorila dva muškarca osumnjičena za proizvodnju i promet drogama, da je splitska policija govorim sve o današnjem danu odnosno današnjim vijestima zaplijenila drogu i ručne bombe, u Virovitičko-podravskoj županiji uhitila državljana Belgije koji je krijumčario ljude, na Visu prijavila osobu zbog trgovanja ljudima, držanja u neprikladnim uvjetima i prisiljavanja na rad, u Delnicama da je počeo postupak zbog iznude i pokušaja naplate nepostojećeg duga te prijetnji smrću, u Zadru su uhićeni to je današnja vijest višekratni provalnici koji su operirali na širem zadarskom području. Vidjeli smo da je jučer policija tragala za osobom koja je nestala u Dravi, da su na području Zagrebačke policijske uprave vršili pojačani nadzor vozila i vozača, da je u Zagrebu uhićen muškarac koji je na internetu skupljao i dijelio dalje dječju pornografiju, da je podignuta optužnica nad osobom koju je policija uhitila zbog ubojstva izvanbračne partnerice, pa do toga da je radila očevid zbog očitog politički motiviranog vandalizma nad spomenikom prvog hrvatskog predsjednika, a jučer je bio neradni dan. Mnogi će se zastupnici uključiti u ovu raspravu, neki će komentirati rad policije u cjelini, neki pojedine njegove dijelove za koje imaju veći interes, 10 poglavlja sa ukupno 44 točke, podtočaka uistinu pruža dovoljno mogućnosti za tu raspravu, a podaci koji su pred nama ukazuju na napredak i povoljne trendove u brojnim područjima. Svi ste vidjeli to izvješće, ja ću samo navesti jedan primjer koji me posebno zanimao jer često govorimo da su u policiji najvažniji ljudi, pa sam gledao kako obzirom na to u Hrvatskoj proteklih godina stojimo sa omalovažavanjem i vrijeđanjem policijskih službenika. 2016. godine 2025 slučajeva, 2018. 1700, 2019. 1600 i to je dobro i tu je situacija sve bolja i pokazuje na dobre trendove. Mislim također da je ovo prilika da se podsjetimo kako je početkom 2016. godine MUP bio suočen sa migrantskom krizom bez presedana. Na temelju tog iskustva obzirom na promijenjenu migrantsku politiku ministarstvo je kao jednu od svojih najvećih zadaća u vrijeme, na vrijeme prepoznalo potrebu pojačanog djelovanja policijskih snaga uz primjenu suvremene tehničke opreme i sredstava kako bi u ovim okolnostima uspješno štitila hrvatske granice poštivajući ljudska prava i u skladu sa svim glavnim političkim načelima EU. I to je činjenica na koju nisu, koju nisu mogli umanjiti politikantski pokušaji i igrokazi koji se pojavljuju s vremena na vrijeme poput onog nekolicine talijanskih eurozastupnika usmjerenog na diskreditaciju hrvatske spremnosti za ulazak u Schengen koji nažalost nije prošao bez potpore Socijaldemokratske partije Hrvatske. Pozitivni sigurnosni pokazatelji koji potvrđuju jačanje povjerenja građana u institucije, u policiju, te značaj onog što rade u određivanju Hrvatske kao sigurnog turističkog odredišta nisu izgubile na snazi unatoč …/nerazumljivo/… pokušajima dizanja panike, zagovaranja vojske i žice na hrvatskim granicama. Naprotiv i to povjerenje i ta sigurnost su u međuvremenu povećani i postali su jedna od naših najvažnijih komparativnih prednosti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Idemo dalje, sada će govoriti poštovana kolegica Katarina Nemet u ime Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, pa raspravljajući danas o izvješćima koja se odnose na 2018. i 2019. godinu, a imajući u vidu što se sve u međuvremenu dogodilo i promijenilo pitanje je koliko su ovi podaci o kojima danas raspravljamo aktualni i koliko uopće mogu doprinijeti objektivnom sagledavanju stanja sigurnosti u RH. Zato je nužno da Vlada što prije u sabor predstavi izvješće o radu policije za 2020. godinu kako bismo onda mogli argumentirano raspravljati na temelju aktualnih podataka. No, kada govorimo o ovim izvješćima primjećujem da u njima nije cjelovito obrađena jedna vrlo bitna tema koja se provlači već nekoliko godina pa i prije 2018. i 2019. o kojima ali nikako da javnost s njom bude detaljnije upoznata. Riječ je o reorganizaciji MUP-a odnosno cjelokupnog policijskog sustava. Nadam se da ćemo danas od predstavnika Vlade čuti nešto više i o tome kako bismo mogli konstruktivno raspravljati i o budućnosti sustava policije u Hrvatskoj, a ne samo analizirati statističke podatke i to one od prije 2 ili 3 godine. Dosada smo o toj reorganizaciji imali prilike čuti samo na kapaljku, a i ono što smo čuli nije nažalost bilo ohrabrujuće barem kada govorimo o području Istre gdje je najavljeno ukidanje policijskih postaja u Bujama i Buzetu. Stoga molim predstavnike Vlade da se u današnjoj raspravi očituju i o ovom pitanju kako bi građani Istre, ali i brojni turisti koji dolaze u Istru imali informaciju kako će izgledati policijski sustav Istarske županije u budućnosti. Podsjećam da se Buzet i Buje nalaze na specifičnom pograničnom području te kako njihove dvije policijske postaje pokrivaju cijelu kopnenu hrvatsku državnu granicu na području Istarske županije. Želim ovdje podsjetiti i kako su unatoč snažnom angažmanu policije na tom području zadnjih godina prisutne i ilegalne migrantske rute pa smanjivanje u takvim okolnostima policijsku prisutnost na terenu, nikako nije ni logično ni opravdano. Istra je turistički najrazvijenija hrvatska regija a jedna od najbitnijih komponenti za razvoj turizma jest upravo sigurnost pojedine destinacije. Zato pozivam sve koji su na bilokoji način uključen u proces reorganizacije sustava MUP-a da o tome vode računa jer papir svašta trpi i najlakše je u nekom uredu osmišljavati racionalizacije i uštede tako što će se ukidati policijske postaje, ali stanje na terenu je nešto sasvim drugo i takvi potezi će dugoročno donijeti više štete nego koristi. Smatram kako se preustroj i reorganizacija mogu provesti i na niz drugih načina koji će doprinijeti željenoj racionalizaciji ali koji neće narušavati dosad ostvarene standarde javnih usluga i sigurnost građana jer upravo je kvaliteta rada policijskih postaja kao i prisutnost policijskih službenika jedan od razloga zbog čega je sigurnosna situacija na području gradova Buja i Buzeta unatoč specifičnost pograničnom području vrlo povoljna. Iskoristit ću ovo vraćanje kako bi upozorila n još jedan vrlo aktualni problem koji sam kao zastupničko pitanje i u pisanom obliku uputila na adresu MUP-a te i s te strane očekujem pisani odgovor. Riječ je o problemu s otežanim prelaskom granice na koji nailazi stanovništvo pograničnih područja jednog djela Istarske županije, posebice dnevni migranti, ljudi koji u Sloveniji ili Italiju odlaze svakodnevno na posao. Uslijed aktualnih epidemioloških restrikcija i sve intenzivnije turističke sezone, ti ljudi jako puno vremena troše na putovanje i čekanje na trenutno dostupnim graničnim prijelazima. Znamo da se razgovara o mogućem dodatnom graničnom prijelazu u drugom djelu Hrvatske, na području prema Brežicama i Krškom pa me zanima da li se na isti način može olakšati prijelaz stanovništvu i na djelu državne granice na području Istarske županije, na njezinom sjevernom odnosno sjevero-zapadnom djelu. Mogao bi taj prijelaz eventualno biti i privremenog sezonskog karaktera, aktivan samo ljeti kada je povećan promet na granici. U svakom slučaju smatram da je riječ o prijeko potrebno rješavanju koji će umnogome olakšati dnevne prekogranične migracije stanovništvu Istre. Kad već spominjem nastupajuću turističku sezonu, znamo da će ona ponovno biti specifična i izazovna za sve turističke radnike, ugostitelje i sve one koji su uključeni u turističku ponudu naše zemlje no podsjetit ću da je jedan od motiva dolaska turista u našu zemlju i komparativna prednost Hrvatske kao turističke destinacije, osjećaj sigurnosti koji gosti odnosno turisti imaju u našoj zemlji. Posebnu važnu ulogu pri tom imaju djelatnici MUP-a, naši policajci i policajke pred kojima je stoga jedno radno, izazovno i zahtjevno ljeto. Želim im da ono ipak protekne što mirnije a svima im želim uspješan i efikasan rad. I za sam kraj, kada govorimo o radu policije na cijelom području RH, jasno je da se policija suočava s brojnim izazovima i da taj posao nije lako obavljati zato je potrebno dodatno ulagati u edukaciju policijskih službenika i u opremu kojom oni raspolažu kako bi svoje zadaće obavljali još efikasnije. Upravljanje migrantskom krizom i sposobnost sprječavanje kibernetičkih napada na građane i poduzetnike moraju biti u fokusu policije u godinama pred nama. Potrebno je dodatno ohrabriti i sve žrtve kaznenih djela, ponajprije obiteljskog nasilja da prijavljuju počinjena kaznena djela koliko god to bilo teško i traumatično iskustvo. Ponavljam na kraju, očekujem ubrzo i raspravu o izvješću za 2020. g. kako bismo svi skupa bili u toku s događanjima a ne da se danas bavimo pokazateljima za daleke i praktično već zaboravljene 2018. i 2019. godinu. Hvala.
Hvala i vama. Preći ćemo sad na raspravu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštivana kolegica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Hvala. Poštovani g. predsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Dakle, pred nama jest Izvješće o radu policije za 2018. i 2019. godinu. Dozvolite mi da uvodno kažem kako je izvještavanje Sabora o radu policije važan demokratski instrument ugrađen i nadzor rada policije u Hrvatskoj. Upravo ta tijela koja imaju legitimne i legalne represivne ovlasti djelovanja u svom radu, dakle imaju ovlasti uporabe sile, moraju biti pod što jačim i kvalitetnijim demokratskim nadzorom. Zato je važno da nas u Saboru raspravljamo o radu policije ali istovremeno moram ponovit što je već rečeno danas, kako raspravljamo o radu policije za 2018. i 2019. g., dakle o periodu od prije 1,5 do 2,5 godine. Klub zeleno-lijevog bloka drži da je to krajnje nedemokratski. Zastarjela izvješća, to su veći problem upravo zbog uloge nadzora Sabora nad radom policije. Zato vas kolegice i kolege pozivam da uistinu uvedemo disciplinu u Hrvatski sabor i da raspravljamo o izvješćima koja su aktualna a ne da se dopušta ovakav nemar i kašnjenje. No vratimo se na sama izvješća. Mi u klubu zeleno-lijevog uočavamo kako izvješća jesu sadržajna, da je značajan niz statističkih podataka, što naravno pozdravljamo. Ipak, mi smo svjesni da statistika i prikazi koji se stavljaju pred nas, mogu biti prikazani na način da idu u korist rada policije dok se negativni trendovi statistički mogu da tako kažem, zamagliti, recimo, zabaršuriti i zato želim govoriti o po nama nekim nejasnim, prešućenim ili nedorečenim dijelovima izvješća. Dakle, pozdravljamo da policija naglašava borbu protiv korupcije kao jedan od svojih prioriteta. Ipak zabrinjava podatak da je na antikorupcijski telefon policije u 2018. godini stiglo samo 33, a u 2019. godini samo 43 poziva građana. U zemlji u kojoj je i državi u kojoj je korupcija prepoznata kao rak rana društva. To nam govori da je ta aktivnost ili neadekvatno poznata građanima ili da i dalje ne postoji dovoljno povjerenje građana u rad policije po pitanjima borbe protiv korupcije. Zeleno-lijevi blok daje punu podršku policiji u borbi protiv korupcije i to primarno na način da se ne petljamo u vaš posao niti da politički utječemo na vaš rad. U tom smislu imate našu punu podršku da u Gradu Zagrebu nastavite s operacijama koje će stati na kraj korupciji, kriminalu i otimačini javnih dobara. Naravno, ne samo u Gradu Zagrebu nego i u cijeloj Hrvatskoj. Pozdravljamo da policija ulaže posebne napore u rasvjetljavanje najtežih oblika kaznenih djela kao što su ubojstva, pokušaj ubojstva, silovanje ili nanošenje teških tjelesnih ozljeda. Razriješenost tih kaznenih djela je puno veća, a nadamo se da imate sredstava i kapaciteta da ta djela budu razriješena i 100%. Pozdravljamo isto tako što u izvješću dajete i statistiku vezno za zločin iz mržnje ipak ne dostaju podaci o motivu mržnje te uspješnost razriješenosti tih kaznenih djela. Također, broj tih kaznenih djela za nas je začuđujuće malen 25 u 2018. i 33 u 2019. godini jer s obzirom na učestalost incidenata motiviranih mržnjom prema nekoj identitetskoj osnovi bojimo se da policija još uvijek nažalost veći dio tih oblika nasilja tretira kao prekršaj, a ne kao kazneno djelo. Nadalje, držimo kako u narednom periodu više resursa treba usmjeriti u sprječavanje kibernetičkih kaznenih djela uključujući i pravovremeno detektiranje radikalnih neonacističkih inicijativa. Očekujemo da policija jača svoje kapacitete upravo u segmentu sprječavanja cyber prijevara, cyber napada, cyber pljački i naravno širenja mržnje internetskim prostorom. U tom smislu pozivamo policiju da nam kao saboru kažu kako možemo unaprijediti zakone da policija bude učinkovitija posebno u segmentu jačanja međunarodne suradnje u tom području. Iako pod stalnim političkim pritiskom vidimo da policija i dalje ulaže napore u razrješavanje ratnih zločina što također pozdravljamo. Slažemo se s tezom policije da, da je s protokom vremena teže razriješiti samo djelo, ali budući da kazneno djelo ratnog zločina ne zastarijeva ovim istragama se treba nastaviti. No, ono što nas zbunjuje je da se u izvješću spominju samo razriješeni slučajevi vezani za istrage počinjenja od strane neprijateljskih jedinica, a ne spominju se rješavanja slučajeva ratnih zločina počinjenih sa hrvatske strane. I postavljamo jednostavno pitanje zašto je to tako? I time dolazimo do najzabrinjavajućeg elementa ovog izvješća, a to je manjak samokritike i priznanja krivih odluka. Onaj tko nije sposoban biti samokritičan prema svom radu, a ovo izvješće pokazuje da to policija nije ne može unaprijediti svoj rad. Dakle, držimo u najmanju ruku potpuno neprihvatljivima usudila bi se reći i skandaloznim da se izvješće u dijelu vezanom za suzbijanje nezakonitih migracija niti jednom jedinom riječju nije osvrnulo na brojne domaće i međunarodne kritike policije o kršenju ljudskih prava na vanjskim granicama. Klub zeleno-lijevog bloka se naravno zalaže za ulazak RH u Schengen i pozdravljamo da je policija u međuvremenu zadovoljila tehničke uvjete za ulazak u Schengen ali nam je potpuno neprihvatljivo da prema brojim kvalitetno dokumentiranim slučajevima nasilja MUP gura glavu u pijesak. I ovdje namjerno kažem MUP, a ne policija jer smo uvjereni da se radi o političkoj odluci korištenja nasilja na granicama i to odluci koja nas može koštati odlaganja ulaska RH u Schengen, to je odluka koja nam je nanijela iznimnu štetu, ugledu naše policije u domaćoj i međunarodnoj zajednici, to je odluka koja u konačnici nije ni polučila nikakve rezultate jer se ljudi bez obzira na pretrpljeno nasilje vraćaju. Ponovit ćemo jasno i glasno, hrvatska granica može se čuvati od ilegalnih migracija bez da se tuku i pljačkaju ljudi. To govore i policajci zviždači, to govore i ljudi iz sustava koji su bačeni na marginu jer im politika ne dozvoljava da postave obranu, granice na način da se ljudi ne tuču. Izražavamo podršku svim onim djelatnicima policije koji su odbili sudjelovati u ovakvom načinu zaštite hrvatske granice, znamo da vas ima i hvala vam na tome. Budući da u ovom izvješću nema ni riječi o temi koja je bila centralna tema vezana za kvalitetu rada policije mi kao Klub zeleno-lijevog bloka ne možemo zaključiti drugačije nego da se politika umiješala u rad policije i u kreiranje ovog izvješća. Štoviše u izvješću ne vidimo nikakve podatke o provođenju unutarnjih kontrola, o planu suzbijanja tzv. prljavih policajaca, ne znamo koliko je pritužbi građana u te dvije godine stiglo na rad policije i kako se po njima postupalo i koji su rezultati tih postupanja. Dakle, bez kritičkog sagledavanja svog rada, bez priznavanja pogrešaka sustav ne može napraviti potrebne iskorake u poboljšanju kvalitete svog rada. I bez obzira što postoje iznimno kvalitetni segmenti rada policije u 2018. i 2019. godini, upravo zbog nesposobnosti sustava da se suoči sa vlastitim greškama, politizacijom policije u segmentu sprječavanja ilegalnih migracija kao i rušenju ugleda policije i Republike Hrvatske zbog postupanja na granici, Klub zeleno-lijevog bloka ne može podržati ovo Izvješće. Hvala vam.
Hvala i vama. Idemo na raspravu broj 7 Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Nikša Vukas. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Izvješće o radu policije za 2018. i 2019. godinu. I kada čitamo Izvješće to Izvješće ako ćemo ga kvalitetno pročitati mora nam poslati neke poruke, a prva poruka državna tajnice koje sta nam poslali iz izvršne vlasti je da 2021. raspravljamo o Izvješću 2018., 2019., ali i to da sada pričamo o nečemu što se dogodilo prije tri godine uopće je pitanje relevantnosti današnje rasprave. Ali i to vam nije bilo dovoljno, nego onda ste objedinili i 2018. i 2019. što u članku 4. Zakonu o policiji jasno kaže da se to ne smije i ne može raditi. U Zakonu o policiji je utvrđeno sljedeće jasno kao dan, do 31. ožujka glavni ravnatelj policije ministru unutarnjih poslova dostavlja pisano Izvješće o radu policije za prethodnu godinu. Ministar ga dostavlja Vladi Republike Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske dostavlja Izvješće o radu policije Hrvatskom saboru najkasnije do 1. lipnja da ne kažem da ste 2018. poslali izvješće pa ste ga povukli. Prema tome mi smo danas trebali pričati o 2020. godini, a ne o 2018. Međutim, kada pogledamo Izvješće ja sam čak išao neke podatke pa sam komparirao sa 2020. jer glupo mi je pričati o Izvješću 2018., 2019. a ne osvrnem se na 2020. godinu. Ono što u ovom Izvješću me posebno pogodilo je na neki način nije dobro, jer Izvješće o radu policije nam pokazuje u kakvom se stanju nalazi naše društvo, a nisam primijetio da je danas nitko pričao o kriminalitetu droga. Manje-više sve su pričali o opremljenosti policije. Od vas smo dobili i objašnjenje da policija ima sve da mog kvalitetno raditi što i moraju, ali osvrnut ću se na kriminalitet droga jer svi smo svjedoci da se u zadnjih godina u javnosti iznose podaci da je u Republici Hrvatskoj iznimno porasla uporaba droga. A zadnje istraživanje analiza otpadnih voda iz svibnja 2021. godine ukazuje na vrlo negativan i iznimno zabrinjavajući trend. Podaci iz svibnja 2020. odnose se samo na Zagreb, ali su vrlo indikativni jer sigurno je da u manjim sredinama je lakše i doći u kontakt i lakše nabaviti droge, nego u velikom gradu. Ali evo dat ću vam neke podatke primjer Grada Zagreba u razdoblju od 2015. do 2020. godine. Znači dnevno se konzumira 510 miligrama kokaina na tisuću stanovnika, gdje se Grad Zagreb svrstava 8. grad u Europi, a da kompariramo 2011. je bilo 49 grama, 2020. 510 i sto su problemi o kojima moramo raditi i tu samo nije dovoljan rad policije i represivnog sustava, nego prevencija mladih i općenito adolescenata i tinejdžera da se na neki način napravi sve što država mora napraviti da ti brojevi ne budu ovako poražavajući kakvi su danas. Osim toga kada pogledamo i podatak o potrošnji marihuane vidjeli smo da je Zagreb 2. grad po dnevnoj potrošnji na tisuću stanovnika, da je jedino Amsterdam ispred njega i mislim da su to brojevi koji nas moraju na neki način upozoriti, alarmirati da i preventivno i represivno napravimo sve što moramo napraviti da ti brojevi padaju, a ne da rastu. Mi danas pričamo o opremljenosti, o svim tim stvarima i državna tajnica kaže da policija ima sve. Ako imate sve onda molim vas napravite sve da ovi brojevi budu u padu, a ne da budu u kontinuiranom rastu. Ono drugo na što bi se osvrnuo to je po pitanju gospodarskog kriminaliteta i korupcije i osvrnut ću se samo na neka kaznena djela u Hrvatskoj. U 2018. godini otkriveno je 19 kaznenih djela primanja mira i 26 kaznenih djela davanja mita. U odnosu na prethodnu godinu to je 80% manje kaznenih djela primanja mita i 73% manje kaznenih djela davanja mita. U 2019. godini policija je otkrila 14 kaznenih djela primanja mita i 25 kaznenih djela davanja mita što je na razini prethodne godine. Kada bi sagledali ove podatke mogli bismo stvoriti zaključak da je stanje u Hrvatskoj na razini najbolje uređenih demokracija sa visokom razinom građanske svijesti i brižnom odnosu prema korištenju resursa posebno javnog proračunskog novca što kada gledamo današnje stanje u Hrvatskoj iz medijskih izvještaja i općenito što se događa možemo vidjeti da je sve samo ne tako. No u samom Izvješću se navodi da je tijekom provedenih kriminalističkih istraživanja zapažan pojačan trend korupcijskog ponašanja odgovornih osoba u trgovačkim društvima koja su u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske te najviših izvršitelja funkcija u tijelima državne vlasti, jedinicama lokalne i područne i regionalne samouprave. Što znači da posebno je najveći problem u gospodarskom kriminalitetu i korupciji u onom dijelu gdje se raspolaže sa proračunskim novcem RH ili sa novcem jedinica lokalne ili regionalne samouprave. Tijekom 2018.g. prijavljeno je 515 korupcijskih kaznenih djela, od čega je 470 ili 91,3% kaznenih djela zlouporabe položaja i ovlasti koje je počinila službena osoba. U odnosu na 2017.g. u 2018.g. korupcijskih kaznenih djela prijavljeno je manje za 32%. Opet jedna nelogičnost, znači kad vidimo sve šta se događa u zlouporabi položaja kao da smo neka Švicarska, a ne Hrvatska. Ono što je također bitno se osvrnuti na kazneno pravnu zaštitu mladeži i obitelji. Tijekom 2018.g. u RH otkriveno je i prijavljeno 5188 kaznenih djela kazneno pravne zaštite djece i obitelji, što je 1,6% manje u odnosu na 2017.. U 2019. otkriveno je i prijavljeno 6800 djela kazneno pravne zaštite djece i obitelji, što je 32% više u odnosu na 2018.g.. U odnosu na kaznena djela protiv spolne slobode i kaznena djela protiv spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta vidljiv je porast za 41,3% u odnosu na 2018.g.. Taj podatak je također zabrinjavajući, međutim na odboru sam dobio od državnog tajnika informaciju da se i svijest kod građana promijenila i da današnje vrijeme su ljudi svjesni da takvo kazneno djelo treba prijavit, a ne prešućivat. I ono na kraju na šta ću se osvrnut to je sigurnost prometa na cestama. Tu neću sada čitati statističke podatke nego na neki način upozoriti na ono što se događalo u zadnjem vremenskom periodu vezano na incident u Dubravi i na ovaj vikend u Zagrebačkoj aveniji i mislim da u tom segmentu policija mora dobiti punu potporu svih nas i u materijalnom smislu i moralnom da na neki način sigurnost prometa na cestama bude jedan od prioriteta jer je vidljivo da prometne nesreće se povećavaju, a da je nažalost smrtnost u velikom postotku u tim težim prometnim nesrećama. Ono što ću reći na kraju da nije dobro da danas ne raspravljamo o izvješću za 2020.g. nego da raspravljamo '18. i '19. i Klub SDP-a iz tog razloga ne može podržati ovo izvješće jer prvo što ste prekršili Zakon o policiji, a onda ste još objedinili '18. i '19.g. zajedno. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Ova činjenica da je vlada podnijela izvješće istekom zakonom propisanog roka kako za resornog ministra, tako i za vladu u cjelini predstavlja tešku sramotu. A sama činjenica da je HS pristao raspravljati o tako podnesenom izvješću pretvara ovo tijelo, pretvara HS u jedno nacionalno ruglo. Zakon o policiji i policija kao takva trebala bi osigurati poštivanje pravnog poretka. U svom radu trebala bi pokazati profesionalnost, integritet i svima nama jamčiti zakonitost i odgovornost. I ovim putem ispričavam se svim djelatnicima unutarnjih poslova, svim poštenim policajcima koji marljivo rade vrlo, vrlo težak posao, moja kritika ne odnosi se na njih, moja kritika je upućena resornom ministru, vladi u cjelini i predsjedniku HS koji je dopustio da se o ovom izvješću danas raspravlja. Jer sve ove vrijednosti pravni poredak, profesionalnost, integritet, zakonitost, odgovornost, odgovornost, nitko ne može ugraditi u sustav ako i sam te osobine i te kvalitete nema. Vi vladajući te kvalitete nemate. I ne slažem se ovdje sa gđom. Raukar koja je govorila u ime Kluba zeleno-lijevog bloka, zapravo načelno da. Al vi ste rekli da je ovo jedna nedemokratska praksa. Ma to je preblaga riječ. Ovo nije nedemokratska praksa, pa bismo mi sada trebali za novo izvješće pozivati vladu da se drži reda. Ne, ne, ne. Ovo je dokaz da mi više nismo pravna država jer s jedne strane imamo vlast, imamo vlast koja raspolaže sa silom i tom silom može natjerati građane da se pridržavaju propisa i pravila, pa čak i onih pravila čija je ustavnost upitna kao što su bile mnoge mjere za vrijeme covid krize, ali s druge strane sami se ne pridržavaju nikakvih pravila, nikakvih odgovornosti, nikakvih obaveza, pa čak ni onih temeljnih da se neko izvješće podnese unutar zakonom propisanog roka. I time dolazim do zaključka da naš najveći problem nisu žetončići koji su stvorili koruptivnu praksu, ne, ne, problem hrvatske države i hrvatske politike su klimavci, klimavci koji sjede u vladajućoj većini, koji dopuštaju ovakvu praksu. Prelazimo tako olako preko svega što vlada radi kršeći propise države koju vodi. I mi smo zapravo na neki način ucijenjeni ili zatočeni pod raljama vladajuće većine jer se raspravi o ovom izvješću ne možemo usprotiviti, a zapravo smo dali za pravo svakom građaninu da kaže da samim time što ćemo eto o ovome ovako raspravljati i olako prijeći preko činjenice da vlada krši propise više vezani za vlastite fotelje nego do uloge i zadaće koju bismo kao saborski zastupnici trebali imati. Da vam citiram članak 81. Ustava koji kaže da je Hrvatski sabor zadužen između ostalog i za nadzor rada Vlade. Pa ja onda postavljam pitanje koja je uopće svrha raspravljanja o ovom Izvješću podnesenom izvan roka, to da provjerimo drži li se Vlada zakona i propisa, poštuje li pravni poredak? Prelazimo preko prve elementarne stvari koja dokazuje da Vlada te vlastite propise krši. I sada kada sam sve to rekla već po nekoliko puta za redom što kroz traženje stanke, što kroz replike reći su nešto i o samom meritumu. Ukratko tri glavne stvari zašto ću glasati protiv ovog Izvješće. Pa prvo to što bi izvješće poput ovog trebala imati sadržaj koji bi nam dao informacije i signal što je to u sustavu potrebno mijenjati kako bi on bio bolji. Takvi podaci u ovom izvješću u potpunosti nedostaju. Druga zamjerka tiče se jednog dijela izvješća kojeg je spomenuo i kolega Vukas iz Kluba SDP-a, a tiče se korupcije u trgovačkim društvima. S obzirom da u ovoj Izvješću nisu navedeni precizni rokovi i datumi kada su se pojedine radnje provodile opravdano sumnjam da je u ovom Izvješću koje je formalnopravno podneseno za 2018. i 2019. godinu zapravo podvaljeno nešto što se dogodilo u protekloj godini. I treća stvar i najveća zamjerka tiče se iste problematike koje se dotaknula moja kolegica iz zeleno-lijevog bloka. To je činjenica da se u potpunosti ignorira sve ono na što je ukazivala Pučka pravobraniteljica u svojim izvješćima koja smo također dugo, dugo držali pod tepihom, a u kojima se ukazuje da brojne međunarodne organizacije kao i udruge civilnog društva ukazuju na to da se na hrvatskim granicama provodi push back, da se prema migrantima postupa na nehuman način i da naša policija krši propise očito pod nalogom vlasti, a ta ista vlast negira prava Pučke pravobraniteljice da te okolnosti detaljno istraži. Kada govorim o tome kakav je naš sustav i što treba mijenjati, evo ukratko ću spomenuti nešto što su podaci zapravo koji datiraju neposredno prije početka ovog Izvješća dakle, odnose se na 2017. godinu. Tada smo u sustavu imali oko 20 tisuća policijskih službenika uz dodatnih 4 tisuće i 800 civilnih zaposlenika MUP-a. U 2018. godini se taj broj nešto smanjio na 19 tisuća. Međutim, problem je zapravo što se broj policajaca povećavao od 91. pa nadalje. 91. smo imali 5 policijskih uprava. Danas ih imamo preko 20. U samom Ministarstvu imali smo zaposlenih 50 ljudi, a danas s Ravnateljstvom policije koje je osnovano kao zasebno tijelo imamo oko 3 i pol tisuće ljudi. Dakle, rasla je administracija i ne operativni segment koji se navukao po kancelarijama i on stvara određeni višak i nesrazmjer. Taj nesrazmjer administrativnog i operativnog osoblja narušava čitav … [[ne razumije se]] sustav i to je ono što bismo u daljnjoj racionalizaciji uprave trebali riješiti. Očito je da se i ovdje radi o potrebi jedne reforme koju ova vlast neće provesti kao što nije provela reforma niti u bilo kojem drugom ključnom segmentu. Također ljudi koji su upućeni u sustav svjedoče o tome da je na snazi negativna kadrovska selekcija koja je uglavnom politički motivirana. Rukovodeći kadrovi se potpuno smjenjuju kako se mijenja politička garnitura na vlasti, a natječaje su puko bacanje prašine u oči, dok se sve odvija iza paravana po nekakvim dogovorima i kuloarima. Naravno da to nije problem koji je nastao sa ministrom Božinovićem, ali s njim nije niti završen, nego se samo dodatno pojačao tako kažu upućeni. Što se tiče ovog izvještaja vezanog za korupciju, dakle citirat ću isti pasos, isti dio kojeg ste citirali i vi. Kaže se u Izvješću: „Kriminalistička“ ali molim vas da obratite pozornost, „kriminalistička istraživanja pokazala su trend korupcijskog ponašanja odgovornih osoba u trgovačkim društvima u vlasništvu države te najviših izvršitelja funkcije u tijelima državna vlasti i jedinicama lokalne i područne samouprave u kojima je utvrđeno traženje i primanje značajnih novčanih iznosa od nositelja poslovnih aktivnosti i građana na ime prenamjene zemljišta, pogodovanja prilikom provedbe javnog natječaja, odavanja povlaštenih informacija, stjecanje prava i sličnih postupaka.“ Ja ne znam iz medija za bilo koju situaciju sličnog tipa a koja se dogodila u 2018., 2019. godini ali znam za slučaj Janaf iz 2020. Pa kada pročitamo ovaj pasos ja doista ga ne mogu povezati ni sa čim drugim osim sa situacijom kojoj smo svjedočili ne u 2018. i 2019. godini o čemu svjedoči i ovaj izvještaj, nego o prošloj. Pa se postavlja pitanje je li nama u ovom Izvješću podvaljen podatak koji u ove godine zapravo ne pripada? Također se navodi da je otkriveno puno više kaznenih djela i da financijske istrage i pranje novca dobro idu, da se dobro surađuje sa USKOK-om, sa Poreznom upravom, sa Uredom za sprječavanje pranja novca. a ja se pitam može li to uistinu biti tako s obzirom da USKOK odnosno Državno odvjetništvo iz godine u godinu opetovano podnosi jedna te ista izvješća u kojima kaže da od 2014. godine pa do dana današnjeg na 4 glavna suda u Splitu, Zagreb, Osijeku i Rijeci nismo zaposlili niti jednog jedinoga financijskog istražitelja odgovarajuće struke koji bi ove aktivnosti mogao istražiti? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Uvaženi potpredsjednik Sabora Miroslav Škoro.
Hvala vam lijepa poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, ne morate se ništa brinuti, svim kritikama unatoč vaše izvješće će biti usvojeno. Ali evo želim na početku reći da silno cijenim rad hrvatske policije, znam teške uvjete u kojima rade. U svom bivšem poslu, pa i u ovom sadašnjem vrlo često ih susrećem i ovo što ću reći ne odnosi se na njih nego se odnosi na ovo izvješće koje je zakašnjelo. Mi smo ga u Domovinskom pokretu analizirali i stvarno za 2018. i 2019.g., složit ćete se, to je bilo toliko davno da se više ni ja ne sjećam da sam te godine imao srčani udar. Znači, može se reći da se radi o jednom šabloniziranom izvješću opterećenom usporedbama s podacima iz proteklog vremena, te grafičkim prikazima međuodnosa tih podataka i ovakav način pisanja izvješća iskorišten je za stvaranje dojma kako policija dobro i kvalitetno radi svoj posao u smislu organizacije. Analizom stavki koje se odnose na prevenciju kaznenih ponašanja uočljivo je da se naglasak daje na provedbu niza operativnih akcija s kodnim nazivom kojima je cilj edukacija i preventivno djelovanje. Evidentno je da u operativne akcije uključujete velik broj službenika na razini države, ali u izvješću nema egzaktnih pokazatelja koji pokazuju učinke poduzetih aktivnosti. Dakle, kao i obično ne pratimo i ishode. Činjenica je da u operativnim akcijama sudjeluje velik broj policijskih službenika s višom i visokom stručnom spremom i zato primaju plaće, ali opravdava li njihov učinak takav angažman iz ovog izvješća se ne može iščitati. Ostaje stoga nepoznato je li rad u okviru operativnih akcija redoviti ili dodatni angažman policijskih službenika, ali u oba slučaja imamo negativan kontekst. Ako policijski službenici povremeno budu angažirani kao predavači neminovno trpe njihove redovite zadaće, ako se angažiraju samo kao predavači onda se opet radi o djelomičnoj iskorištenosti stručnih znanja policijskih službenika. U jednom dijelu izvješća govori se o radu specijalne policije, te se čak navodi da je ona najvažniji segment u očuvanju sigurnosti države, pa se onda objašnjava za koje su sve poslove obučeni, od otmica, talačkih situacija do pronalazaka eksplozivnih tvari i slično, ali se nigdje ne navodi o kojim se to akcijama radi u kojima su oni sudjelovali, a koje se tiču unaprijed navedenih stvari. Odgovor je da vjerojatno i nije bilo takvih akcija već je posao specijalne policije uglavnom sveden na hvatanje ilegalnih migranata po šumama uz granice, što sigurno njihov temeljni posao nije i oni su preskupi državi da bi se time bavili. Istim poslom unutar 2 do 3.g. se isključivo bave i postrojbe interventne jedinice policije, pa naposljetku i ne rade ništa drugo osim toga iako je njihova temeljna zadaća trebala biti da štite red i sigurnost u naseljima i gradovima gdje ih u posljednje vrijeme uopće nema i građani su ustvari zaboravili kako oni izgledaju. Nakon svega glavni ravnatelj policije se pred kamerama se hvali kako policajci granične policije, dakle granične policije, dobro obavljaju svoj posao i kako ih ima sasvim dovoljno, što je naravno notorna neistina jer poslove granične policije obavlja specijalna i interventna policija i to pouzdano znam iz osobnih kontakata. Stanje u hrvatskoj policiji najbolje ilustrira podatak koji govori o nedostatku policajaca i njihovom napuštanju službe. U svim većim policijskim postajama je manjak ljudi, a svi ovi koji tamo jesu i rade preopterećeni su, pa zbog toga trpi kvaliteta obavljenog posla jer rade stihijski da bi stigli sve predmete odraditi s kojima su zaduženi. Sve to posljedica je lošeg rukovoditeljskog kadra koji se bira prema podobnosti, a ne prema sposobnosti. Natječaji su farsa, samo što nema fotografija kao i obično, jer se već unaprijed zna tko će biti postavljen na određeno radno mjesto pri tom se najmanje gleda stručnost i kvaliteta. Poznat je slučaj u jednoj našoj županiji tu blizu kako u kriminalističkoj policiji na rukovodećim mjestima sjede osobe sa završenim pedagoškim fakultetom i onda oni zapovijedaju diplomiranim kriminalistima i stručnim specijalistima kriminalistike. Takva usmjerena i selektivna personalna politika umanjuje profesionalnost i odgovornost, mislim da se s tim svi možemo složiti. Nadalje, ostaje nejasna personalna politika prema kojoj je tijekom 2018.g. MUP slao po policijskim upravama spiskove ljudi koje se trebalo nagovoriti, nagovoriti da idu u mirovinu da bi ih, nakon što su uspjeli u tome, iste te ljude zvali da se priključe u pričuvni sastav policije pod izgovorom da im nedostaje ljudi. Primjerice, kod izvješća ili kroz izvješće se nigdje ne spominje slučaj ubojstva socijalne radnice Centra za socijalnu skrb u Đakovu Blaženke Poplašen 2019.g., te teško ranjavanje djelatnika te ustanove g. Ivana Pavića koji je poslije preminuo od posljedica ranjavanja. Zbog propusta policije u ovom slučaju pokrenut je disciplinski postupak protiv 4-ero policajaca, a načelnik policijske postaje udaljen je iz službe. Stručni nadzor utvrdio je da policija nije reagirala na prijave centra za socijalnu skrb. Utvrđeno je naime da je već 17. svibnja 2019. policija zaprimila i obavijest o promjenama u ponašanju kasnijeg ubojice, te informaciju da je taj isti nabavio vatreno oružje. Slučaj primjerice krivotvorenja hrvatskih putovnica i ostalih dokumenata osobne iskaznice i vozačke dozvole npr. također se ne spominje, a to je sve skupa rađeno za potrebe kriminalnih skupina iz okruženja RH, također nije događaj koji po kriterijima podnositelja treba biti zastupljen u sadržaju ovog izvješća. Prema podacima USKOK-a 5-ero djelatnika policije među kojima je bila i glasnogovornica PU Karlovačke sudjelovalo je u izradi krivotvorenja hrvatskih dokumenata za potrebe kriminalnih skupina, cijene je bila između 7.500 i 15.000 EUR-a po dokumentiću. Dakle, ja mislim da su ovakve odnosno mi mislimo da su ovakve pojave usko povezane s negativnom selekcijom o kojoj sam govorio, a oni sadržaji koji vam fale u izvješću su recimo opis sigurnosne situacije sadržaja koji ugrožavaju sigurnost građana, imovine i teritorija. Ili recimo kaznena, prekršajna i disciplinska odgovornost u radu i postupanju policijskih službenika ili broj pokrenutih postupaka protiv policije zbog zlouporabe položaja i povrede službene dužnosti ili recimo broj kaznenih djela u kojima su sudjelovali policijski dužnosnici. Dakle evo zbog svega toga Klub zastupnika DP-a cijeneći rad hrvatske policije i njene djelatnike ne može dati prolaznu ocjenu i prihvatiti ovo vaše uistinu, uistinu zakašnjelo Izvješće. Hvala vam lijepa.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva prijavljena je uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, prije nekoliko godina čuveni nogometaš, trener i nogometni menadžer Franz Beckenbauer uhvaćen je u prebrzoj vožnji. Kada ga je policajac prepoznao kao veliki navijač raznježio se i pustio ga je bez ikakve kazne. Međutim, to je postalo javno i policajac je dobio otkaz. Svakome je jasno da uz svu toleranciju prema ljudskoj grešnosti tolerancije u represivnom aparatu koji postoji da bi štitio i provodio zakon kršenja zakona ne smije biti. Znamo koji je standard njemačkog građanina, a koji hrvatskog. Za loš standard naših građana jasno je koji su razlozi. Neprimjena zakona i nejednakost pred zakonom. Upravo ta zlouporaba se ne događa samo uz propuste policije, već se zlouporabe zakona događaju i u samom radu policije. Evo vam svježeg primjera. Jedan od glavnih aktera afere Vjetroparka Krš Pađene je bježao od hrvatskog pravosuđa te se nalazio u Bosni i Hercegovini. Kada ga je sud BiH ipak odlučio izručiti Hrvatskoj državi on se jednostavno pojavio pred hrvatskom policijom u Zagrebu. Potpuno je nejasno da čovjek za kojim je raspisana tzv. crvena međunarodna tjeralica prijeđe granicu a da pri tom ne bude uhićen. Ovo je dokaz kršenja zakona jer taj bjegunac je zasigurno imao pomagača u policiji. Je li utvrđeno tko mu je pomagao i je li taj počinitelj priveden pravdi? Ili je to nalog iz vrha Vlade? Mi znamo taj bjegunac je dogovarao najveće kredite ni manje ni više nego s ministrom Marićem osobno. Iako je bježao od hrvatskog pravosuđa on nije zadržan u istražnom zatvoru, već je u tišini pušten na slobodu. Gospodine Božinoviću pisala sam vam u svezi tog sramotnog događaja, ali vi se niste udostojali ni odgovoriti. Postavlja se pitanje, kako odgovarate hrvatskim građanima ako ne odgovarate saborskoj zastupnici kojoj po Ustavu odgovarate? Vi biste kao čovjek iz JNA režima trebali znati što znači hijerarhija. Pitanje na koje vaše izvješće ne daje odgovor, a znam iz osobnih kontakata glasi: koji su materijalni uvjeti rada hrvatskih policajaca? Kakva im je uniforma? Kakve su im cipele? Oni kisnu i prže se na suncu. Za 5 ili 6 tisuća kuna izlažu svoje živote. Prilikom prošlogodišnjeg potresa zgrada policije na Zrinjevcu doslovno se urušila. Policiju treba adekvatno platiti, ali i depolitizirati. Rezultati rada hrvatske policije što se tiče opće sigurnosti su jako dobri. To naravno nisu samo zasluge hrvatske policije, već smo i mi kao narod možemo reći pristojni ljudi pa prema EUROSTAT-u vidimo visoku razinu opće sigurnosti koju Hrvatska ima. Ali zašto nisu takvi rezultati u sektoru gospodarskog kriminala i vašega PNUSKOK-a? Što uopće ti ljudi rade? Čime se oni bave? Kako je moguće da se dogode tako drastični slučajevi kao što je slučaj Janaf u kojima taj direktor ima 10 nekretnina? Pa policija mora djelovati kao što joj zakon propisuje na prikupljanju dokaza o kriminalnim radnjama skupina i pojedinaca. Ako je Milanović odlazio u taj klub u Slovenskoj onda je policija provjeravala taj prostor? Kako nisu vidjeli brojač novca? Je li moguće da policija vidi kriminal, ali mora o tome šutjeti? Svi mi znamo gdje su žarišta korupcije. To su javne nabave kako državnih institucija tako i državnih tvrtki. Rezultat policije u otkrivanju korupcije je porazan. Pojedini ljudi iz sustava mi tvrde da policija za korupciju, ali vrh policije, znači vi i ravnatelj policije sprječavate postupanje protiv kriminala. Gospodine Božinoviću vi ste jednom doživjeli promjenu vlasti kada ste bili na krivoj strani. To je bilo 1990. Budite svjesni da je korupcija u Hrvatskoj prevršila razinu podnošljivosti i razmislite o vremenu polaganja računa koje će vrlo brzo doći. Tada će se utvrditi tko je sprječavao zakonito djelovanje policije te skrivao kriminalne slučajeve u ladice i u ormare. Naravno protiv sam ovoga Izvješća zato što ono ne prikazuje stvarno stanje policije.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Prije nego što počnem svoju raspravu samo sa ovoga mjesta još jednom želim uputiti pozdrav ekipi iz Interventne policije koja me prije nekoliko godina čuvala i štitila. Hvala im još jednom na profesionalnosti i nadam se da su, da im je u međuvremenu ovi novci o kojima smo slušali da ih je puno investirano u policiju da je dio toga iskorišten da se i njima osiguraju bolji uvjeti. Kolegica Orešković je na početku ove rasprave već istaknula kako je Ministarstvo unutarnjih poslova odnosno ministar Božinović prekršio članak 4. Zakona o policiji tako što je zakasnio podnijeti Hrvatskom saboru blagovremeno Izvještaj o radu policije. Znači prekršen je zakon i nikome ništa. Kada bilo tko prekrši zakon u Hrvatskoj institucije bi trebale promptno reagirati. Kada MUP odnosno policija odnosno ministar prekrši zakon ta reakcija trebala bi biti još žurnija i još jača, jer policija zbog svojih ovlasti primjene sile mora biti pod većom lupom javnosti i institucija nego neki drugi dijelovi sustava. Ono što gledamo posljednjih nekoliko godina je da policija nema snage djelovati kada sama prekrši zakon. To je vidljivo i iz ovih izvješća, jer u njima niti jednom riječju se ne govori o pritužbama na rad policije, ne govori se o tome kako je radila unutarnja kontrola, koliko je pritužbi odbijeno, kolko je usvojeno, koliko je bilo disciplinskih postupaka protiv policajaca i slično. Nedavno je Ustavni sud RH također utvrdio da je policija prekršila zakon i ustav u neodobravanju azila obitelji smrtno stradale djevojčice Madine, okolnost i čije smrti i odgovornost za stradanje još uvijek nisu do kraja rasvijetljeni i zapravo čekamo pravorijek Europskog suda za ljudska prava. U izdvojenim mišljenjima pojedinih sudaca ustavnog suda u drugom predmetu vezanom za smrt djevojčice Madine čitali smo o nevjerojatnim propustima u istragama vezanima za tu smrt. I upravo na temi povrede ljudskih prava na granicama RH pokazalo se koliko je policija odnosno bolje reći MUP nedoraslo svom zadatku. Potpuno sam svjestan da posao kojeg hrvatska policija obavlja na vanjskim granicama EU da je iznimno zahtjevan i težak posao. Svjestan sam i toga da je EU spremna zažmiriti na povrede ljudskih prava migranata na svojim granicama iz razloga što se čitava unija preplašila straha, populizma i paranoje koji su mobilizirali ekstremno desne političke aktere na temi migracija i ti ljudi su u jednome trenutku pokušali zadrmati temelje EU. Kao što moja kolegica Benčić kaže ne prima nas EU u Šengen unatoč tome što se događa na granicama nego upravo zato jer odrađujemo taj posao. Hrvatski policajci su ucijenjeni time da za osnovnu plaću od 4.000 kuna rade nezakonitosti i to za one koji primaju 20.000 EUR-a plaću u Europskoj komisiji. Na takvu je situaciju pristala naša vlada koja ovu politiku i to baš na ovaj način sigurno ne provodi vlastitom inicijativom. Kraj citata. U toj geopolitičkoj globalnoj igri ova vlada dopustila je ono što je nedopustivo u demokratski uređenim zemljama da policija olako krši zakone i da u tom kršenju uživa potpunu zaštitu Vlade RH. Iako danas to većini građana može izgledati pravedno i dobro pitanje je dana kada će se ta lakoća kršenja zakona pod navodnicima odbiti svima nama o glavu i kada ćemo ju osjetiti na vlastitoj koži. Zato ajmo se ne lagati, ajmo biti ljudi. I poštovana državna tajnice ovdje vas direktno pitam, rekli ste da ne znate zašto Vlada RH nije objavila izvješće Odbora za sprječavanje mučenja Vijeća Europe, a ja vas pitam tu pred čitavom našom javnosti, jeste li ga vi pročitali i ako jeste možete li nas sve pogledati u oči i reći da policija ne krši ljudska prava na vanjskim granicama EU? Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Složit ću se sa onima koji su prije mene govorili da sada možda raspravljati o 2018., 2019. baš i nije nešto što nas može dovesti visoko s obzirom da uzmemo '20.g. koja je pandemijska godina, koja je stavila izazov naravno i pred policiju i pred sve službe koje su bile u funkciji. Iskoristit ću ovih svojih nekoliko minuta o dva problema progovoriti nekoliko riječi, evo to mi je jedina prilika u stvari da o tome nešto, nešto kažem. Ne smatram da je državna tajnica ta koja će mi odgovoriti na te stvari, ali zasigurno je dobro da hrvatska javnost o tome nešto čuje. Jedan problem s kojim se suočava, pogotovo prostor s kojeg ja dolazim, to je Slavonija, Baranja i Srijem. Kad geografski uzmete taj prostor onda ćete vidjeti da on u svakom smislu ima granice, jel tako, imamo granicu i sa Srbijom i sa BiH i sa Mađarskom. Puno mladih ljudi zbog situacije u Slavoniji prihvati biti hrvatski policajac ili hrvatska policajka i to je dobro, to je, to je lijepo. No put ih odvede daleko od Slavonije, a onda povratak u istu tu Slavoniju traje 3-4, 5, možda i više godina. To nije ni demografski ni na bilo koji drugi način dobro i puno je tih zahtjeva mladih policajki i policajaca da se vrate u svoju Slavoniju, Baranju, Srijem da se tamo žene, da tamo stvaraju svoje obitelji i da bi na kraju krajeva ta Slavonija izgledala demografski možda drugačije. Ministar je najavio u nekoliko navrata da će se o tom problemu i tom problemu pristupiti na način na koji bi se trebalo i da ti ljudi se vrate u svoje matične županije i JLS-ove. Naravno da je to apsolutno u 100%-tnom obimu nemoguće napraviti ako uzmemo i Jadran koji zahtjeva puno, puno policije, pogotovo u vrijeme turističke sezone i svega onoga što nas čeka, ali barem evo na neki način da se tim mladim ljudima pomogne, a na taj način će se pomoći naravno i našem kraju. I druga stvar o kojoj ću evo potrošiti ove ostale dvije minute je jedna stvar koja se desila 2014.g.. Naime, Valpovo kao grad koji postoji već 1100.g. je te 2014.g. izgubio policijsku postaju. Policijska postaja je ja mislim jedno od obilježja svake gradske sredine. No nizom političkih odluka, bitno političkih odluka je policija iz Valpova iz svoje vlastite zgrade, zamislite sad ovo, ima, znači 70.-tih godina je napravljena zgrada MUP-a od našega SUP-a u Valpovu da bi se premjestila u Belišće. Geografski gledano Valpovo i Belišće su spojeni praktički gradovi, nema tu neke, neke granice. No i od te 2014.g. policije više nema, nema u Valpovu. Pri tome naravno ne želim reći da su uvjeti policajaca u Belišću bitno smanjeni, da nisu dobri ali smatram da je Valpovo nepravedno izgubilo policijsku postaju. Na taj način je izgubilo naravno i dio one gradske priče koju svaki grad imati, a policija je zasigurno jedan od tih simbola. Pa evo i državnoj tajnici ovim putem želim reći da evo i u Ministarstvu unutarnjih poslova se vidi taj problem Grada Valpova. Ja dolazim naravno iz Ladimirovaca koji su prigradsko naselje Grada Valpova i bitno je to onemogućilo ljude u nekim stvarima na koje su naviknuli. Nije isto potegnuti iz jednog mjesta u našem, na prostoru našeg grada do Belišća a to se sve rješavalo u Valpovu. Smatram da nije dobro da bilo koja politička opcija na taj način mijenja nešto što se nikako ne bi smjelo mijenjati. Ali na žalost ovdje spletom tim političkih odluka je došlo do toga da policija ode iz Valpova i da se evo do dana danas više ne vrati, pa ću vas moliti državna tajnice da evo prenesete ovo i ministru. I mi bi u Valpovu zasigurno kao gradu koji je središte cijele Valpovštine da se ponovno policija vrati i da na taj način i naši građani osjete tu sigurnost koju su imali do tada i na kraju krajeva da Grad Valpovo jedno od obilježja grada je svakako policijska stanica, postaja dobije i da možemo na kraju krajeva isto onako kako je to bilo do 2014. godine raditi na dobrobit svih građanki i građana Grada Valpova. Hvala lijepo.
Sijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Izvješće o radu policije za 2018. i 2019. godinu ja osobno neću gledati na način kao kolega iz oporbe, jer smatram da je itekako vrijedno da se osvrnemo kroz godinu na rad naše policije. Jer mislim da je to jedan od najvažnijih sustava našeg društva i mislim da ga ima svaka država jer bez tog sustava pitanje je kako bi mi između nas rješavali naše odnose, da li bi carevala snaga ili um. Mislim da bi tada rješavali više-manje sve na snagu. Ali upravo je policija ta koja je stup sigurnosti svakog društva pa tako i u Republici Hrvatskoj i o njima ne bi govorio na način na koji to govore neke naše kolege, jer smatram ih izuzetno vrijednim ljudima i dnevno sa njima u kontaktu ako ste čelnik ili lokalne samouprave ili imate određene probleme kao građanin zasigurno možete doći do rješenja koja vas muče. Oni su tu, oni se o nama brinu i mislim da ovo što čini Vlada Republike Hrvatske kroz sustav Ministarstva unutarnjih poslova i Ravnateljstva policije upravo za te ljude je u ovom trenutku ono što možemo najviše. Da li možemo više? Vjerojatno će pokazati i vrijeme ispred nas i mislim da će opet se pokazati da itekako se želimo brinuti o tim našim policajcima, jer kažem bez njih dnevno teško da može bilo što proći u bilo kojoj sredini. Ja dolazim sa jednog otoka koji recimo u zimskim mjesecima ima nešto više od 9 stanovnika, a sada kada dođemo u 7. i 8. mjesec bit će nas negdje oko 30, 40 tisuća na samom otoku i naravno da tu sigurnost održati na tolikom broju ljudi nije lako ako imamo činjenicu da je mali broj policajaca u pojedinim policijskim ispostavama ono što nas treba mučiti. Iako statistike govore drugačije, da smo mi jedna od država koja ima najviše policajaca na 100 tisuća stanovnika. Treba tu jasno raščlaniti što jest zaista policajac kao policajac, što su službe unutar svega toga, što jesu policijski službenici na granicama za koje znamo da ih ima negdje oko 6 i pol tisuća i da li se oni svi zbrajaju u taj broj jer onda to nisu iste situacije. Jer po tome bi recimo nama na otoku pripadalo nekih 40-tak policajaca u postaji, međutim mi ih nemamo toliko. Možda ih ima 15-tak koji su zaduženi da se brinu da tamo sve prođe kako treba. Ima li dana bez takvih događaja? Mislim da nema. Možemo li u Zagrebu očekivati da nema kaznenih djela, da nema razno raznih događaja ili da nema poziva na 192 ili 112 tu se nešto događa? Naravno sve to treba odraditi policija. I kada vidimo broj djelatnika koji se dojavljuju preko 400 tisuća, 415 to je strašan posao tokom dana. Znači 365 dana, 7 dana u tjednu nema stajanja. Mislim taj sustav jednostavno mora generirati ono što svi želimo i na što se svi zaklinjemo. Govorimo o tome da smo država sigurnosti. Pozivamo druge da dođu kod nas i govorimo ovdje ste sigurni. I sada je naše osnovno pitanje, osjećamo li se mi sigurno u našoj državi? Ja za sebe mogu zasigurno reći da. Zasigurno zato jer što god u životu radim i gledaš da se ponašaš u skladu i sa zakonima i sa pravilima, nemaš problem. Naravno možemo li reći da tako može napraviti svaki čovjek ili ukupan broj naših ljudi koji žive u državi? Naravno da toga nema kao ni u drugim državama. Pogledajmo ponašanje naše policije u brojnim događanjima, pogotovo masovnim događajima, prosvjedima itd. Doživljavamo li neke slike kao u drugim državama kada se rješavaju pitanje recimo prosvjeda i načina na koji ih se oni rješavaju? Je li to naša policija radi puno drugačije? Ja mislim da da i da mi u te ljude itekako imamo i trebamo imati povjerenje. Bilo je pokušaja u proteklim godinama da se pogotovo pogranični dio policije dovede u ispit stanja tj. da ih se pokuša čak i ocrniti. Čuli smo i sada jednu raspravu na pitanju ljudskih prava. Bilo je i političkih opcija koje su to pokušale na neki način čak i politizirati dok bi shvatili da nakon što su privedeni da ne možete to raditi na hrvatskoj granici i na taj način slati sliku iz naše države prema Europi govoreći da ste učinili sve po pravilima a niste i bili ste svjesni da niste. Tako da ta priča zasigurno nije jednostrana, ali da sustav policije generira sigurnost o kojem mi govorimo i na koji upozoravamo one koje sada želimo da dođu kod nas itekako funkcionira, plus što želimo surađivati i sa drugim policijama drugih država koje nam pomažu pogotovo u ljetnim mjesecima da taj sustav funkcionira. A da ima problema ima ih i bit će ih uvijek jer taj sustav nikada ne mirujem, kao što ne miruju ni sami ljudi. To moramo reć, ne samo kod nas nego i u svakoj državi.
Imamo jednu repliku, dvije, pardon, prva je poštovana zastupnica Katarina Peović.
Ma evo nisam se mislila javiti, ali stvarno moram reagirati na ovaj tip diskursa da se oporba nešto buni protiv policije, a da vi imate pozitivno mišljenje o policiji da policija radi dobro svoj posao. Znači niti što se tiče kašnjenja izvješća, niti rasprava koje su upozoravale na prekomjerno nasilje nad imigrantima na granici, niko kolko sam ja čula nije optužio policiju i policijske radnike u policiji. Znači upravo suprotno, sami policajci šalju nevladinim udrugama izvješća o prekomjernom korištenju nasilja na graničnim prijelazima. I ono što je uistinu važno reći da ovdje sami policajci se dovode u vrlo neugodnu poziciju nejasnih zahtjeva, potpuno nepotrebnih zahtjeva koji uključuju prekomjerno nasilje i sve je to dokumentirano i sve to ministar ima na uvid, ali ne reagira i ne daje odgovore, kao što ovdje državna tajnica nije htjela dati odgovore na neka vrlo konkretna pitanja.
Hvala lijepa. Kolegice Peović, mi imamo evo ministra isto u drugom mandatu i mislim da on radi svoj posao odlično, korektno i da tu bez obzira na pojedinačne moguće probleme zasigurno ne može takav jedan događaj baciti ukupnu sliku na cijeli sustav koji broji ovdje koliko znam negdje 20-tak tisuća policijskih službenika, pa kad oduzmemo još ono što imamo u tim, kako neko reče da su se preplavile kancelarije itd., da smo previše administrativna država itd., tu govorimo o nekih možda 18.000 policajaca, pa tu opet izvadimo tih 6500 koje moramo imati s obzirom da želimo ostvariti ono što je ispred nas, a to je ulazak u Šengen i čuvanje te europske granice, zasigurno da u tisućama mogućih nelegalnih prelaza preko hrvatskih granica moguće da dođe do određenih situacija. Ali da se na pojedinom slučaju pokušava baciti slika cjelokupnog sustava, pa to je ono protiv čega mi jesmo i mislim da ako se nešto desilo da ministarstvo to itekako zna i bolje nego mi političari ovdje. Hoćemo li to iskoristiti kao što su neke političke stranke htjele iskoristiti to je druga stvar. Mislim da tada nije to njima bilo baš dobro prošlo.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, dobro ste napomenuli iz osobnog iskustva problem turističkih sredina i manjka policijskih službenika, posebice u turističkim mjesecima kad se rapidno poveća broj stanovnika pojedinih turističkih mjesta. Moramo tu definitivno napomenut, a malo smo spominjali, a sezona je već počela, a to je dugogodišnji projekt MUP-a, to je „Sigurna turistička sezona“ je upravo ovo što ste vi napomenuli suradnja sa stranim policijskim službenicima i našim prijateljskim zemljama gdje upravo u ispomoć našim policajcima u turističkim sredinama dolaze policijski službenici iz svih zemalja EU, ali evo vidjeli smo i Koreje i svijeta koji definitivno pomažu našim policajcima, a normalno i svojim gostima, posebice u mjestima gdje se oni zadržavaju i to je jedan od projekata gdje se ističe i naše MUP kao jedno specifično i zanimljivo na razini EU, ali jedan od projekata koji definitivno trebamo gurati kao i primjer i kao dobra suradnja sa stranim zemljama. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Bačić. Ja evo imam određena iskustva, mi smo na moru, sada kreće ta turistička sezona i zasigurno da tih 100-tinjak ili možda i više u toku godine policajaca koji dolaze iz druge države zasigurno mogu pomoći, pogotovo u komunikaciji sa građanima iz istih država da olakšaju posao našim policajcima. Ono što sam ja ovdje htio naglasiti je da ipak možda evo ravnateljstvo policije ili ne znam ko to može tim sredinama da malo i više policajaca s obzirom da znam da imamo zaista problem sezonskih momenata kada nam fali policajaca s obzirom da nam broj stanovnika tj. onih privremenih stanovnika turista raste višestruko. Ima sredina gdje vam je to i 10-tak puta više od domicilnog stanovništva koje tamo živi, pogotovo na otocima, a ima ih koji su to i nekoliko puta, možda 2-3 puta, to su velike brojke. To pokriti sa snagama koje imamo samo unutar policijskih postaja nije jednostavno s obzirom na široku lepezu onoga što oni pokrivaju u sustavu sigurnosti, od pomorskog dijela, pa do prometa itd.. Evo to je moja želja ako bi se to još moglo malo, pogotovo na jadranskom dijelu riješiti.
Slijedi pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Dosta se znači u izvješću govori o migrantima, no nema podataka o onome na što upozoravaju nevladine organizacije, a to je prekomjerno nasilje na granici. Molila sam ministra Božinovića da se očituje o dokumentima koje sam mu poslala i koje je prikupila austrijska nevladina organizacija SOS Balkanroute koja više od godinu dana organizira humanitarnu pomoć izbjeglicama u BiH, naročito u Bihaću, Velikoj Kladuši i Tuzli. U dokumentima koji predstavljaju samo još jedan od niza dokaza o prekomjernom nasilju na granici nalaze se i fotografije i video dokumentacija ozljeda i nasilja nad emigrantima kao i pismo hrvatskih policajaca u kojim upozoravaju na prekomjerno nepotrebno nasilje, na nehumani način postupanja s izbjeglicama među kojima su i žene i djeca. Također upozoravaju na zapovjedi nadređenih da se izbjeglice bez iznimke vraća bez dokumenata, da im se uzimaju novčana sredstva, da im se razbijaju mobiteli i da ih se na silu vraća u BiH. Kao i državna tajnica tako i ministar odbacuje mogućnost prekomjernog nasilja. No niti ministar, niti državna tajnica nisu odgovorili na pitanje kako je moguće da ukoliko se Hrvatska policija koncentrira na odvraćanje u skladu sa čl. 13. Šengenskog kodeksa o granicama da mnogi emigranti koje policija presretne duboko na teritoriju RH ili oni koji su čak bili u Sloveniji i Italiji i Austriji budu vraćeni u BiH? Još sam postavila pitanje, ako su sve prijave provjerene od strane hrvatske policije gdje se može dobiti uvid u rezultate tih prijava odgovora nema. Istovremeno MUP navodi da prijave u pravilu ne sadrže dovoljno podataka, citiram „za istraživanje“ kao i da su migranti, citiram „spremni lažno optužiti policiju“. No pitala sam ministra kako MUP može znati da su optužbe lažne ako istovremeno nema dovoljno informacija da te optužbe istraži? Također je pitanje u ministrovom odgovoru kojim je dao što zapravo znači citiram „da se migrantima omogućuje pristup sustavu međunarodne zaštite ako im je takva zaštita potrebna“. Tko odlučuje o tome je li migrantima potrebna takva zaštita i na kojim kriterijima? Kako će konkretno izgledati kako on kaže nezavisni mehanizam nadzora postupanja hrvatske policije prema migrantima? Što će s nadzirati, gdje i kada? Na to pitanje kao i na niz drugih pitanja nema odgovora. Dakle, hrvatska politika prema izbjeglicama u proteklih nekoliko godina sve ima brutalniji karakter. Ovdje se govori o nekom sukobu između oporbe i policije koji uopće ne postoji. Dakle, oporba upravo stoji uz policiju i želi naglasiti da policija radi posao koji nije u skladu s onim što vjerujem mnogi od njih žele raditi i što misle da su trebali raditi. Znači upravo suprotno, ovdje nema sukoba između oporbe i policije. Ovdje ima sukoba između onih koji su zakonodavci, između ministra, između nalogodavaca oni koji policiji trebaju dati jasne naloge. Zašto se to radi na ovaj način? Dakle, takva politika uistinu u zadnje vrijeme podsjeća na politiku ante murales cristianitatis, mi koji ovdje stojimo u obrani te tvrđave Europe i to za tuđu korist da se razumijemo jer migranti žele samo proći kroz našu zemlju. Postavlja se pitanje i zašto to radimo i za čiju korist i na koji način to radimo? Umjesto ovakvih barbarskih politika na koje već upozoravaju stvarno sve nevladine organizacije možda je bolje da se koncentriramo i postavimo pitanje razloga i uzroka izbjegličke krize. Nju su velikim dijelom stvorile upravo zemlje u koje izbjeglice sada odlaze stvarajući uvjete za ogromne ekonomske i socioekonomske nejednakosti i to iracionalnom proizvodnjom kojoj je profit uvijek bio na prvom mjestu čak i ispred zadovoljavanja temeljnih ljudskih potreba i zaštite ljudskih prava. Podsjetit ću vas da je zapad zbog svojih geopolitičkih i ekonomskih interesa podržavao rat u Siriji, a ne spominjemo kaos i bijedu koju su izazvale američke okupacije Afganistana u koju kroz NATO sudjeluje i Hrvatska kao i Iraka. Nejednaki razvoj koji je temelj ovakvom uzroku imigracija predstavlja samo nastavak kolonijalističke politike zemalja koja su godinama pljačkale treći svijet omogućujući time svoj razvitak, poticanje ratova, cirkulacija kapitala i korištenje jeftine radne snage iz siromašnih zemalja uistinu moramo adresirati kao novi oblik neokolonijalističke ekonomske pljačke. Ako stvari postavimo na ovaj način onda su izbjeglice puno bliže ljudima u Hrvatskoj i više dijele s njima nego što je aktualna politika spremna priznati. Izbjeglice nisu proizvele svjetsku krizu, kapital jest. Rješenje za to nije zatvaranje granica, već mijenjanje ekonomskih politika.
Vrijeme. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana kolegice zastupnice, pa evo u vašoj raspravi ste višekratno spomenuli brutalnost i prekomjernu primjenu prekomjerne sile hrvatske policije, pa evo naravno da i mi kao saborski zastupnici drugi da smo se raspitivali evo i osobno s obzirom da sam i osobno prijatelj sa puno hrvatskih policajaca koji su bili upućeni u svojim turnusima upravo na čuvanje naše državne granice, naravno raspitao se i upravo da li su navodi istiniti. Naravno svjedočili smo i navodima medija o organiziranim skupinama. Vidjeli smo i višekratne i oružane obračune. Odgovor je da su skupine migranata koje ulaze upravo na tom području naoružane, da su i vrlo ponekad i opasne i naravno da se naši policajci trebaju čuvati i naravno da trebaju čuvati i našu granicu. Vjerujem u potpunu profesionalnost hrvatske policije i očuvanje državne granice.
Odgovor.
Znači … [[ne razumije se]] je upravo uputio ministru pitanje sa vrlo opsežnom dokumentacijom i to video i fotografskom dokumentacijom, ali i pismo hrvatskih policajaca u kojemu se sami zapravo žale na upute koje dobivaju i način na koji oni moraju doći u doticaj s migrantima, što se zapravo sve više-manje svodi na upravo, zapravo već ilegalne push up-ove, znači push-beck-ove preko zelene granice u Bosnu i Hercegovinu. Mi to radimo zato da bi ušli u schengen. Znači to je nekakva politička trgovina. Ali uistinu u toj situaciji niti policajci, niti migranti nisu u dobrim uvjetima. Ono što bi bilo puno bolje postaviti kao pitanje dakle koja je tu međunarodna legislativa, možemo li mi na neki drugi način postaviti te odnose. Ono što je stvarno zastrašujuće da nema odgovora na vrlo jasne dokumentirane video i fotografske zapise i iskaze migranata.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice ja razumijem vaš stav i podaci koje ste dobili tumačili ste kako je to trebalo. Međutim kada se nađete na terenu i kada je s druge strane osoba za koju ne znate kakve ima namjere morate biti oprezni. Da li je tu bilo prekomjerne sile, ne znam. Da li je bilo ozljeđivanja migranata, ne znam. Imate fotografije koje su nešto pokazali. Međutim, koliko sam shvatio svi su ti uputi upućeni prema ministru. Da li je neki upit upućen prema ravnatelju policije? Da li je postoje nekakvi podaci da je neki od policajaca završio na bolovanju? Jer ako ste imali nekakvu potrebu sile nije to baš samo tako da ste vi onda ostali neozlijeđeni. Ima i s druge strane nekakvih akcija i reakcija od ljudi koji su bili napadnuti ili su bili sudjelovali u tim aktivnostima. Tak da mislim da se može sve utvrditi ukoliko je nešto stvarno bilo i ukoliko stvarno postoje nekakvi realni podaci.
Odgovor.
Pa hvala na tom pitanju. Ono što upravo zabrinjava jest da su udruge uputile upite i da nisu dobile odgovore. Dakle, da li mogu dobiti? Nisu dobile uvide u rezultate tih provjera koje sigurno postoje koje su sigurno uključivale i nekakve postupke, bilo disciplinske ili kakve god koji su postali potpuno nepoznati i udrugama i javnosti. I netransparentnost isto tako budi sumnju u ono što se tamo zbiva. A ono što kažete kad se nađe čovjek jel na granici u po noći, ne zna ko dolazi na granici, kako će reagirati, stvarno je zastrašujuće da imamo žene i djecu među tim ljudima koji su pretrpili i nasilje i to je stvarno postupanje koje ne vjerujem da bilo ko u Hrvatskoj stvarno pozdravlja i da je to nešto s čim bi se trebali hvaliti.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Poštovana zastupnice, dozvolite samo da još nadopunim vaš, vaš govor time što osim SOS Balkanrouth organizacije mi imamo pučku pravobraniteljicu koja u svojim izvješćima za 2018., za 2019., za 2020. govori o povredama prava izbjeglica, isto tako u svojim medijskim nastupima je pučka pravobraniteljica govorila o tim problemima, a isto tako Europski odbor za sprječavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja je isto tako u svojem izvješću naveo razna, razna nasilja prema izbjeglicama. Hvala.
Hvala što ste dopunili. Da, i to su argumenti za ono što je bilo rečeno, ali uistinu kada dobijete odgovor od ministra, znači koji kaže da su migranti spremni lažno optužiti policiju, a da ne daje odgovor na temelju čega su te optužbe lažne ako istovremeno kaže da takve prijave kojih evidentno ima i čak znači ministar priznaje da ih ima, ne sadrže dovoljno podataka potrebnih za kriminalističko istraživanje, mislim jedno s drugim je u sukobu. Ako ne postoji dovoljno podataka onda na koji način možemo zaključiti da su te prijave lažne? U svakom slučaju mislim nije čudno da se sve više samih instanci u Hrvatskoj počinje bavit ovim pitanje. Evo dobili smo izvješće za '18., '19., kasnimo, ali ono što je možda, ajmo reć pod navodnicima dobro je da se bavimo pitanjem koje je malo zasjenjeno nekim drugim od 2020.-'21. situacijama, ali koje je još uvijek tu i stvari se nisu riješile.
Vrijeme. Posljednja replika uvaženi zastupnik Jure Brkan.
Pa poštovana zastupnice, slušajući vašu, vašu raspravu u biti shvaćamo da je najveći problem hrvatske policije neokolonijalistički odnos zapadnih europskih sila prema područjima Sjeverne Afrike, Bliskog Istoka, Srednjega Istoka i zbog toga sada svi migranti tutnje kroz našu državu i problem je najveći što ih naša policija vraća, a isto je tako problem i Antemuralis Christianitatis jel to predziđe kršćanstva s kojim se u biti ja mislim kroz povijest sve do danas većina Hrvata ponosi tim nazivom predziđe kršćanstva. I sad ja ne vidim zbog čega je to naša policija u ovome izvješću o kojemu danas raspravljamo problem, u čemu je problem što hrvatska policija vraća ilegalne migrante sa naših granica. Kolko ja mogu vidjeti, naša policija jedino što radi, štiti granice naše države, štiti naš narod i štiti sve ono za što se obavezala raditi. Međutim, ilegalni migranti koji se nisu baš pokazali vjerodostojni u svim svojim tim svjedočenjima kako ih hrvatska policija napastvuje i sve ostalo. Puno puta su lagali, pa ja vas molim kako to objašnjavate njihovu nevjerodostojnost dokazane brojne laži koje su dosad izrekli na račun naše policije?
Vrijeme. Odgovor.
Da, dakle optužbe i laži za koje nema dokaze. Ajmo se držat nekih činjenica. Ja ne kažem da policija ima zadaću razriješiti situaciju predziđa kršćanstva i našeg samoprozvanog zadatka koji smo si uzeli na pleća da štitimo tvrđavu Europu, kad se kaže tvrđava Europa tu postoji puno konotacija, a konotacije su socioekonomske, dakle u smislu i u smjeru da se postavlja pitanje za koga čuvamo granice na taj način. Ono što je problematično je da postoji procedura kako se sa imigrantima treba odnositi, da postoje prihvatni centri, da se više puta to ne, da se to krši i da zapravo ovdje stvarno možemo govoriti o ilegalno postupanju s imigrantima i da Europa za to naravno da, da ne odgovara i da joj to na neki način paše, a onda nama postavlja pitanja, čak i njihovoj … [[Govornik se ne razumije]] organizaciji šta zapravo radite s imigrantima.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, gđo. tajnice, kolegice i kolege. Evo ja ću bez podataka iz izvješća, samo da se osvrnem na izvješće koje nam je predano sa zakašnjenjem od 3.g.. Samo mali podsjetnik, žao mi je što nema g. Borića, da podsjetim, ukoliko poduzeće ne preda financijsko izvješće 3.g. za redom, znate kud ide? Ide u stečaj. Znači automatski se pokreće stečaj. A mi bismo sada tu trebali na temelju podataka iz 2018.g. donijeti nekakve zaključke. Mislim da se slažete da mi te zaključke ne možemo donijeti, da ne možemo na temelju tih podataka utjecati na novu zakonodavnu regulativu koja bi nešto poboljšala, ne možemo utjecati na ona izvješća koja ste vi možda i tražili, ali danas ako ih tražite, mislim da ih nećete dobiti. Znači 2018.g., 3.g. su prošle, promijenilo se puno stvari, uvjeti su se promijenili. Na kraju krajeva gledajte tehnološki razvoj koji je ubrzan mislim da on jako utječe i na razvoj kriminaliteta i sve se zapravo dešava drugačije i ide u drugom smjeru. Nažalost, ja sam s ove govornice više puta upućivao apel da se ta izvješća upućuju na vrijeme da ne bismo samo zadovoljavali formu. Ovo danas se zove zadovoljavanje forme. Ja uopće ne kažem da su izvješća loša, da su podaci u tim izvješćima netočni, ne kažem da se ne iznosi u njima istina, međutim dobiti izvješće nakon 3 godine to nije u redu. A osim toga ne samo da dobivamo izvješće kao takvo nakon 3 godine, nego dobivamo izvješće koje je objedinjeno pa je o njemu još teže raspravljati. Znači sad bi ja tu trebao svaki put za govornicom govoriti e to se odnosi na podatke iz 2018. ovo na 2019., a iza nas je prošla čitava 2020. Rekao sam na početku u replici gospođi tajnici smisao izvještaja koje dobijamo ovdje u sabor je da na temelju tih izvještaja donosimo nekakve zaključke, radimo analize, donosimo zaključke i da pokušamo proaktivno djelovati za budućnost da imamo bolje zakone, bolju zakonsku regulativu i da omogućimo ljudima koji rade na temelju tih zakona da rade bolje i kvalitetnije. Što se tiče samog rada policije ja osobno ne želim uopće raspravljati o podacima koji se dobivaju sa strane s obzirom da nemamo nikakvih informacija od strane ravnatelja policije i ministra. Ono što je nama važno u Hrvatskoj je da se naša djeca i mi osobno osjećamo sigurno i nadam se da sve ono što je ministar odgovarao i medijima i pojedinim zastupnicima da je to točno. Nemamo razloga sumnjati u ta izvješća, odakle su došla, fotografije što je sve pisalo ovoga u tim pismima to je teško komentirati međutim znamo i sami kad je čovjek u velikom problemu onda je spreman lagati i govoriti svašta, a vjerojatno su takve prijave bile i od strane tih migranata koji su došli u Hrvatsku i nakon toga optuživali policiju. Rekao sam već i ranije kad ste vi s jedne strane, s druge strane je grupica ljudi koja putuje noću, vi ne znate koje su njihove namjere i ukoliko ne slušaju vaše naredbe morate djelovati na način da se sačuvate, zaštite svoj život i na kraju krajeva sigurnost i naše domovine i naših familija. Drugi problem koji sam vidio i htio upozoriti su problemi vezani za policijske službenike. Da bismo imali dobro poduzeće moramo imati zadovoljne zaposlenike. Trenutno policijski službenici ne mogu biti zadovoljni jer im se ne plaćaju plaće u onom iznosu u kojem bi se trebali plaćati, ne plaćaju im se naknade koje bi se trebale plaćati i to sam pitao tajnicu da li se to uspjelo riješiti međutim dobio sam odgovor koji me baš nije oduševio. Pa što se čudimo tako rade svi u javnim službama. Da li si možemo dozvoliti da tako postupamo i sa policijom? Ja sam to pitanje postavljao još 2013. godine, 2014. godine gospodinu Liniću kad je tjerao policiju da uđe u sustav COP-a Centralnog obračuna plaća, oni to nisu htjeli i rekao je ako nema plaće u COP-u nema plaće uopće, a onda je bilo moje pitanje zar vi želite da 28.000 ljudi štrajka na ulici i to 28.000 ljudi sa kratkim naoružanjem, to nam nije cilj. Cilj nam je da imamo zadovoljnu policiju, zadovoljne policijske službenike. Hvala.
Imamo jednu repliku. Poštovan zastupnica Katarina Peović.
Ma da, samo sam htjela odgovoriti, rekli ste ako 2018., '19. smo dobili izvješće da sad je to već gotova stvar pa ako ja nešto tražim od ministra mislim to su tempe passati itd., ali ista situacija je s izbjeglicama i danas, znači tu nije neki, nisu neki drugačiji problemi na snazi. I stvarno mislim da bi ako već se niz povjerenstava saborskih oformilo da bi jedno saborsko povjerenstvo trebalo biti posvećeno upravo ovom pitanju jer ne dobivam prave odgovore na njih. Ja ću vas samo podsjetiti da je austrijska ministrica pravosuđa reagirala u ovom pitanju i također sa nevladinim organizacijama pokušavala doći do informacija od našeg ministra i da je upozoravala da su mnogi izbjeglice maloljetnici tako, mnoge izbjeglice maloljetnici i da stvarno treba zaštiti u ovoj situaciji djecu.
Odgovor.
Slažem se s vama, no međutim složit ćemo se vjerojatno zajedno i vi i ja da bismo oformili neko povjerenstvo trebamo imati volju i većine i manjine odnosno i pozicije i opozicije. Ukoliko ta volja ne postoji onda to povjerenstvo nećemo moći oformiti i to povjerenstvo neće djelovati. Već smo imali takvih primjera to ovdje u saboru, htjeli smo osnovati povjerenstvo međutim tu povjerenstvo nije bilo osnovano jer tako rekao gospodin Plenković neće biti osnovano. E sad čiji će stav biti da se ne osnuje ovo povjerenstvo stvarno ne znam, možda bi se čak i osnovalo ali pitanje je, stvarno postavljam pitanje da li je moguće sada dobiti više podatke o nekim događajima koji su se zbili prije 3 godine. Da se to povjerenstvo oformilo 2018. godine polovicom ili početkom 2019. na temelju podataka koje smo dobili 2018. u izvješću onda bi to imalo smisla i mogli smo djelovati i na službenike i eventualno na zakonsku regulativu. Danas pitanje da li ima to smisla.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Franka Vidovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, dakle u samom početku moram reći da već dugo sam u Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost nekih 10-tak godina i pratim ovu problematiku sa posebnom pozornošću. Nikad do sada nije se dogodilo da dobivamo godišnje izvješće za 2 godine. Dakle, prvo kad dobijete izvješće od policije ono je ionako prepuno svih podataka i ja vjerujem da su to relevantni podaci. U ovoj situaciji kad dobijete 2018., 2019. godinu odjednom u međuvremenu dogodila nam se Covid kriza neposredno nakon toga, imali smo situaciju sa migrantima gdje kolegice opravdano upozoravaju na to i sad odjednom dobivamo izvješće 2018., 2019. u jednom izvješću. Mislim da takvih stvari, prvo nije uopće obrazloženo u samom izvješću zbog čega je to tako, …/nerazumljivo/… objašnjenja poput mijenjalo se ovo ili jednostavno ne drže vodu po zakonu, izvješće se predaje jednom godišnje i o tom izvješću bi trebalo raspravljati i zna se točno rok do kada i zašto. Da smo to radili na taj način onda možda sad ne bi raspravljali o migrantima nego bi raspravljali o nečem što je puno aktualnije danas. Možda bi raspravljali o posljedicama Covid krize u okviru tog izvješća. Možda bi dobili nekim čudom rezultate novog Zakona o sigurnosti prometa na cestama koji je drastično podigao kazne, a ne vidim pritom da je donio nekakav rezultat u sigurnosti samog prometa kao što sam upozoravao i kad je taj zakon donošen. Možda bi raspravljali o slučaju zlostavljanja na nacionalnoj osnovi djelatnika policije o čemu možete čitati danas u medijima i jučer i prekjučer. Ovako smo prisiljeni raspravljati koje su se, koje su počele 2015. ako se ne varam, migrantska kriza intenzivno je trajala do 2016., 2017. onda se u dobrom dijelu ublažila i pri tome i o toj migrantskoj krizi mada sam ja uvjeren da policija treba štititi državnu granicu i da treba poduzeti sve što može u okviru svojih nadležnosti da zaštiti građane RH, ali činjenica je da ne treba mistificirati tu djelatnost. Dakle, sva ta izvješća su štura o situaciji na granici, nejasna onda pojavljuju nam se razno razni filmići koji dolaze sa raznih strana, pa i neke strane televizije su u to uključene i sve to nanosi štetu i to neću reći da nanosi štetu policiji, ono nanosi štetu RH kao turističkoj zemlji na kraju krajeva. I to nisu dobre stvari i kad bi se mi ovdje drugačije odnosili prema tome, a kažem ja vjerujem da policija tu radi ipak dobar posao, kad bi se mi drugačije kao političari odnosili prema tome dakle sa manje mistifikacije da rečemo jasno tu poduzeli smo to, to, to, u čemu je problem pa imamo pravo štititi svoj teritorij. I drugi problem koji me muči, ali to nije osobina ovog izvješća to je osobina svih izvješća. Dakle, imamo ravnatelja policije koji je u principu htjeli mi to priznati ili ne ipak politička osoba mada se bira na javnom natječaju ali ga bira praktički ministar unutarnjih poslova svojim diskrecionim pravom i on jeste u neku ruku politička osoba. Bilo bi dobro da se u Zakonu o policiji promijeni onaj dio gdje u principu ministar podnosi izvješća za ravnatelja, tu više nije ni jasno tko za koga podnosi izvješće, dakle najispravnije bi bilo da ravnatelj policije koji napiše ovakvo izvješće godišnje za 2 godine da dođe tu pred sabor pa nama objasni zbog čega je godišnje izvješće za 2 godine, a ne za godinu kao što bi to trebalo biti. Ovako dobivamo situaciju da ravnatelj policije sjedi negdje u tmini svoje kancelarije, a da ministar praktički izlazi na svjetlo i da ljudi iz ministarstva su prisiljeni braniti takva izvješća. To je ono što nije dobro i to treba mijenjati. Hvala.
Slijede završne rasprave prvi je Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će svoje završno stajalište iznijeti poštovani zastupnik Nikša Vukas.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, državna tajnice, pa evo na kraju ove rasprave moram se ipak osvrnuti ono što sam komunicirao i u svom uvodnom govoru i ime kluba i razloge zbog kojih SDP neće podržati ovaj izvještaj, a to je prije svega da je sada raspravljamo za 2018. i 2019. godinu, a još osim toga ste objedinili i stavili zajedno za 2018., 2019. Kolega Pavić je dobro napomenuo u silnim tim brojevima, statističkim pokazateljima teško se snaći i napraviti jednu kvalitetnu raspravu i za 2018., a kamoli za 2019., a s druge strane sami sebi ispadamo na neki način smiješni da u najvećem zakonodavno tijelu RH raspravljamo o izvješću raspravljamo o izvješću prije 3 godine, a s tim da policija koja mora, koja mora štiti zakon krši i Zakon o policiji Članak 4. gdje piše jasno da smo danas trebali raspravljati o izvještaju za 2020. godinu. I kad sve to skupa vidimo postavlja se pitanje iz kojeg razloga ravnatelj policije piše taj izvještaj, onda ga šalje ministru Božinoviću, onda ministar Božinović se negdje vjerojatno malo sakrije pa pošalje vas, a vi na neki način ne znam iz kojeg razloga, nismo mi baš svi toliko glupi da kažete u svom uvodnom izvještaju da je bilo i važnijih tema, izmjena nekih zakona od izvještaja o radu policije i na neki način nama davate argumente da 3 godine niste našli vremena da jedan izvještaj pošaljete u raspravu u Hrvatski sabor, a sami znate da izvještaj je skup statističkih podataka koje netko unese u neku šprancu da nam date kakvo je trenutačno stanje u državi i šta radi hrvatska policije. Tu smo manje-više pričali o uvjetima da se otvori jedna rasprava o uvjetima u kojim rade policajci, o njihovim međuljudskim odnosima, o njihovim na neki način pritužbama to bi mogli raspravljati 4 dana, međutim to se sve skupa sakrije. Vi ste tu došli umiveni i probate nam na neki način objašnjavati da je normalno i sukladno zakonu da danas raspravljamo nakon 3 godine što je bilo u 2018. godini. Ono što bi bio moj zaključak i poruka nemojte to raditi, zbog sebe, zbog građana jer jednostavno to vam nitko ne vjeruje. Prema tome moramo poštivati zakone, ako građani moraju poštivati zakone onda kako izvršna vlast ne poštiva zakone i kako izvršna vlast poštuje zakonodavnu vlast ako krši zakon i to u Hrvatskom saboru na neki način opravdava da je normalno. To nije normalno i prema tome molim da ubuduće izvještaj ide po zakonu kako je trebalo i iz tog razloga mi ovaj izvještaj nećemo podržati. Hvala.
Završna rasprava u ime predlagatelja, poštovana državna tajnica Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Vukas najbolje da krenem odmah s vama jer ste vi posljednji pa da se očitujem na to da nikako mi nije bila namjera nikoga u Hrvatskom saboru, a posebno uvažene zastupnice i zastupnike obezvrijediti. I sama sam rekla da se nadam da će izvješće za 2020. godinu doći na vrijeme. Poštovane zastupnice i zastupnici pokušat ću objediniti sve ove primjedbe koje su izrečene. Pomalo me žalosti činjenica da su pojedine izrečene teze zapravo neutemeljene na objektivnom konceptu, a najveći dio teza kojima se kritizira rad granične policije odnosno upravljanje sustavom nadzora granice nije utemeljen na stvarnim činjenicama već je ekstrahiran i subjektivne je političke naravi. MUP odgovara na sve upite poštovane zastupnice i zastupnici u zakonskom roku. Hrvatska policija nikako ne bježi od odgovornosti i to odgovorno tvrdim, a posebice ne od svoje odgovornosti ukoliko ju ima za određene slučajeve. No, ne možemo prihvatiti konstrukcije već samo činjenice. Ne bih ovdje govorila o teškim optužbama koje su izrečene na rad hrvatske policije, da hrvatska policija krši zakon itd., nego vezano za primjedbe zastupnica i zastupnika za nedostatak samokritičnosti, mislim da je zastupnica Raukar to iznijela. Vjerujte zastupnice Raukar postoji iznimna samokritičnost nas prema samima sebi i prema sustavu. Možemo napomenuti da hrvatska policija u onom kontekstu u kojem ste nekoliko zastupnika, vi i još nekolicina iznosili pitanje unutarnjih kontrola, provodi unutarnje kontrole gotovo svakodnevno, a ostvarujemo i potpuno adekvatnu suradnju sa svim pravobraniteljskim uredima i sa novom pučkom pravobraniteljicom Tenom Šimonović Einwalter, sa pravobraniteljicom za ravnopravnost spolova gospođom Višnjom Ljubičić, sa Helencom Pirnat Dragičević i sa pravobraniteljicom koja je za osobe sa invaliditetom. Ozbiljno postupamo prema primjedbama na rad policijskih službenika, a jedan dio tih primjedbi dolazi i kroz suradnju sa pravobraniteljskim uredima koje sam upravo navela. Policija nema baš nikakvu stopu tolerancije prema bilo kakvom kršenju zakona bilo da je riječ o prekršajima ili o kaznenim djelima od strane policijskih službenika. Zastupnik Pavić niste točno parafrazirali moj odgovor vezano za javnu upravu, vezano za radno-pravni status hrvatske policije. Mi smo svjesni realne situacije i naravno da uvijek ima prostora za poboljšanja, posebice kada je riječ o čovjeku na terenu dakle o hrvatskom policajcu na terenu bilo da je riječ o specijalnom, interventnom, graničnom, temeljnom policajcu ili prometnom policajcu. Zaista je o tome se vodi briga i bit će to vidljivo kroz reformu policijskog sustava koji je u planu. Isto tako izrečene su određene objede, dakle ne možemo reći da hrvatska granična policija tuče i pljačka ljude. To su vrlo teške konstrukcije. Rečeno je i da nismo pravna država i razne teške riječi. Ono što je bitno ovdje istaknuti, hrvatska policija je sve prijave nevladinih udruga i drugih organizacija koje smo zaprimili o navodnoj uporabi sredstava prisile prema migrantima od strane policijskih službenika izuzetno ozbiljno provjerila imajući pritom na umu da su te prijave ponekad šture provjerljivim činjenicama i počesto ne sadrže dovoljno podataka potrebnih za kriminalističko istraživanje. Također treba uzeti u obzir da migranti zbog toga što su od strane policijskih službenika odvraćeni od ulaska u RH ili je prema njima proveden drugi propisani postupak kojim su vraćeni u zemlje iz koje su nezakonito ušli u našu zemlju u zadnje vrijeme doista često neistinito optužuju policijske službenike za nasilje, a sve s razlogom kako bi im takve optužbe pomogle prilikom novog pokušaja ulaska u Hrvatsku i nastavka puta prema zemljama odredišta zato što budimo svjesni da za više od 95% državljana trećih zemalja Hrvatska je zaista samo tranzitno odredište, a ne krajnja destinacija. Predstavnici hrvatske policije i MUP-a više puta su javno putem medija pozivali sve one koji imaju saznanja o eventualnim nezakonitim postupanjima policijskih službenika prema migrantima i državljanima trećih zemalja posebice prema ranjivim skupinama, ali i prema ukupnoj populaciji migranata da takve informacije dostave kako bi se te informacije adekvatno provjerile i utvrdile činjenice. A u slučaju propusta policijskih službenika isti oštro sankcionirali. Istrage koje provode državna odvjetništva i to je bilo pitanje temeljem kaznenih prijava su tajni podaci te na njih ovo ministarstvo zaista nema nikakvih utjecaja. Ono što je bitno za istaknuti u današnjem, u dosadašnjim pa i svakodnevnim postupanjima zabilježeni su zaista i brojni slučajevi lažnog prijavljivanja, ozljeđivanja ili nesretni slučajevi i dolazi do međusobnog fizičkog obračunavanja migranata te bih zaista ovdje sada ako mi vrijeme dopusti čak i mogla navesti neke pojedinačne slučajeve, a vjerujem da su uvažene zastupnice i zastupnici upoznati sa jednim od najpoznatijih slučajeva, a to je lažna prijava o nestanku djevojčice Alse Gazi iz 2018. godine kada je ministarstvo putem maila zaprimilo novinarski članak u kojem se navodi da je hrvatska policija na brutalan način razdvojila Vadi Gazi od njegove 5-to godišnje kćeri Alise, oboje su državljani Sirije. Nakon njegovog prihvata i smještaja u prihvatilište za tražitelje azila, nakon što mu je omogućen zakoniti ulazak u RH i opsežnih mjera traganja za djevojčicom koja je policija provela isti je odmah napustio, možda i grubo reći ali pobjegao iz RH, a provjerama je nedvojbeno utvrđeno da prilikom zaticanja i podnošenja zahtjeva za azil u BiH i Crnoj Gori nije niti bio u pratnji maloljetne djevojčice. Godinu dana kasnije iz Bejruta je potvrđeno da se djevojčica nalazi u Libanonu i da nikada nije ni napustila Libanon. Ne razumijem ovdje poštovane zastupnice i zastupnici zašto se uporno odbija prikazati realnim stanje na hrvatskoj granici i postupke sagledati u stvarnom svijetlu već se migranti kolokvijalno rečeno pokušavaju prikazati kao neki good boysi, a hrvatska policija kao bed boysi. Postoje brojni primjeri gdje zapravo ovo što govorim svjedoče i pomalo je apsurdno opravdavat hrvatsku policiju ako zaista razloga za opravdavanje nema. Drugi značajniji slučaj lažna optužba iz novinarskog članka pod nazivom Migrante se kuje dok je vruće, koji je objavljen 21. rujna 2019. godine na web stranici jedne udruge, napominjem da je ova udruga ovdje možda ne pojedinačno, ali ova udruga je apostrofirana kao vjerodostojna. U članku se navodi da je hrvatska policija u policijskoj postaji mučila 10 migranata, a nakon toga ih vratila u BiH. U novinarskom članku i na web stranicama udruge su objavljene vjerodostojne pod navodnicima fotografije ozlijeđene potkoljenice jednog migranta. Međutim, dana 6. listopada 2019. godine policijski službenici graničnog prijelaza Rupa su u pokušaju nezakonitog izlaska iz RH zapravo zatekli migranta koji je već imao opekline na obje potkoljenice, a koje je zadobio u migrantskom okršaju između migranata iz dvaju zemalja te mu je zapravo hrvatska policija pružila liječničku pomoć. Isto tako mogu navesti primjer da je dana 10.12.2019. godine u mjestu Veliki Obljaj kod Gline hrvatska policija zatekla 3 državljana Alžira koji su nezakonito ušli u RH. Muškarac je imao rezne rane na ruci, migranti su izjavili nakon policijskog ispitivanja i nakon nezakonitog ulaska u RH mimo službenog graničnog prijelaza da su naišli na grupu od 6 državljana Afganistana koji su ih tukli i oduzeli im stvari, a muškarce iz grupe su nožem porezali po ruci. Migrantima je pružena liječnika pomoć u bolnici u Sisku. Dana 17. srpnja 2020. u mjestu Donji Kosi na području Perušića, navest ću još jedan primjer pa mislim da je dovoljno, hrvatska policija je zatekla državljana Pakistana koji je nezakonito ušao u RH. Isti je u području plećke imao ubodne rane od noža te je nakon policijskog ispitivanja izjavio da je ranu uzrokovao drugi državljanin Afganistana, pardon ovo je državljanin Pakistana, a ozlijedio ga je državljanin Afganistana iz grupe migranata s kojima su zajedno ušli u RH, a sve zbog svađe u vezi vode za piće. Migrant je liječen u bolnici u Gospiću. Kao što znate Hrvatska je država s najdužom kopnenom vanjskom granicom i dužna je nadzirati ju i štiti, a upravo najugroženiji dio hrvatske granice je kopnena granica sa Srbijom i BiH. Cijenjene zastupnice i zastupnici znate dobro da su migracije složeno pitanje koje treba sagledati sa više raznih aspekata. Stajalište najnovije EU u vezi sa zaštitom vanjske granice, migracijama i azilom jasno proizlazi iz novog pakta o migracijama i azilu koje je EU predstavila prošle godine, a koje uvodi stroži pristup upravljanja migracijama. Može se zaključiti da EU planira zauzeti oštriji stav prema nekontroliranom dolasku migranata u EU naravno vodeći pri tom računa o punom poštovanju temeljnih ljudskih prava te primjeni načela solidarnosti između država članica. Zajednički odgovorna razini EU treba obuhvaćati jačanje odnosa EU s trećim zemljama i zemljama tranzita jer su kao što znate unutarnja i vanjska dimenzija migracija neraskidivo povezani. Svi migranti, najveći dio njih koji u Hrvatsku dolaze, dolaze preko teritorija Turske i eventualno otvaranje novog migrantskog vala u EU u velikoj mjeri ovisi o odnosima EU i Turske. 14. lipnja ovo je naročito bitno istaknuti naša je zemlja finalizirala potpisivanje sporazuma kojim se uspostavlja nezavisni mehanizam nadzora te je time Hrvatska postala prva članica EU koja u skladu s prijedlogom iz pakta o migracijama i azilu uspostavila nezavisni mehanizam nadzora postupanja policijskih službenika prilikom upravljanja vanjskom granicom i upravo slijedi sastanak s pučkom pravobraniteljicom vezano za ovaj, za ovu temu. Aktivnosti u sklopu ovog mehanizma provodit će i predstavnici civilnog društva, dakle NGO i međunarodni domaći i pravobraniteljskih ureda plus međunarodne institucije. Hrvatska stalno ističe da je dugoročno rješenje migrantskog pitanja moguće jedino ako sve zemlje u neposrednom okruženju, dakle u susjedstvu unaprijede granične, azilne i prihvatne politike, a kao što znamo to nažalost još uvijek nije slučaj. Kao što vjerujem da znate MUP odnosno Vlada sa svoje političke razine kontinuirano radi i aktivno sudjeluje u poboljšavanju bitnih procesa koji se tiču suradnje s tijelima EU i teme migranata. Ono što je bitno reći, a vrlo je svježe, nekoliko važnih točaka koje su aktualne i koje slijede na razini EU. točaka koje su aktualne i koje slijede na razini EU. Prvo slijedi potreba potpisivanja statusnih sporazuma od strane Bosne i Hercegovine i Sjeverne Makedonije. Drugo, Europska komisija namjerava predstaviti akcijski plan za suzbijanje krijumčarenja imigranata krajem ovog ljeta. Zatim Europska komisija u skoro vrijeme planira uspostavu još boljeg sustava registracije migranata govorim o informacijskom sustavu. Također ide i skora implementacija najnovijih informacijskih sustava za potrebe tijela za provedbu zakona i pojačana potreba remisije migranata u zemlje njihovog porijekla. Kao što sam rekla pitanje migracija je kompleksno. Znam da je tema Izvješće za 2018. i 2019. Ali sam cijenjenim zastupnicama i zastupnicima željela predočiti i sadašnje stanje. Ono što je bitno istaknuti u susjednoj Bosni i Hercegovini vi dobro znate da imate situaciju s povećanim brojem nezakonitih migranata od kojih su neki smješteni uz neposrednu granicu sa Hrvatskom. To su prihvatni centri. Prije je to bio Vučjak, a sada je Lipa. Ti migranti doslovce svakodnevno pokušavaju nezakonito prijeći hrvatsku granicu i budimo svjesni da hrvatska policija ulaže zaista enormne napore. I sami granični policajci su izloženi razno raznim sigurnosnim ugrozama i rizicima. Želim naglasiti kako upravljanje migracijama od strane vlasti Bosne i Hercegovine Hrvatska zaista nije posebno isticala, jer smatramo da upravljanje granicom i vanjskom granicom EU od strane hrvatske policije zaista dovoljno kvalitetno, tako da uspijemo amortizirati sve izazove sa kojima se nosimo. Evo prošle godine je zabilježeno 40% povećanje pokušaja nezakonitih prelazaka granica od strane migranata. Za razliku od migrantske populacije koja je u Hrvatsku ulazila tijekom velikog migrantskog vala 2015. i 2106. imajte na umu poštovane zastupnice i zastupnici da je najveći dio ovih migranata govorimo sada o tekuće dvije godine za koje podnosimo izvješće i aktualnim godinama, to su muške punoljetne osobe od 18 do 35 koje putuju bez pratnje obitelji. Kao što vidite kontinuitet pritisaka na hrvatsku granicu treba promatrati i u kontekstu trenutnih lokacija prihvatnih centara za migrante u kontekstu susjednih zemalja u globalnom europskom kontekstu i ujedno voditi računa o tome da se poštuju sva ljudska prava i prava zaštite migranata. Naša praksa pokazuje da je tek neznatan dio migranata želi ostati u RH, to je činjenica da je naša zemlja tranzitna kao što sam rekla. Mnoge od njih ne žele ni dati otiske prstiju u Eurodax sustav, a čak i oni kojima je odobrena međunarodna zaštita bilo putem azila ili supsidijarne zaštite nakon nekog vremena svojevoljno napuštaju prihvatilište prije dovršetka samog postupka. Vjerujem da ste svjesni činjenice kako u Hrvatskoj od 20 županija jedino 2 županije ne graniče sa susjednim državama. I znamo da se unatoč tome posve regularno obavlja promet na svim graničnim prijelazima izuzev nezakonitih pokušaja i ulazaka u Hrvatsku. Ono što je bitno još na kraju istaknuti, Ministarstvo unutarnjih poslova je pod stalnim nadzorima i propitivanjima postupanja što od strane europskih institucija, što od strane međunarodnih institucija i NGO-a i budite sigurni kao što sam već istaknula da je bilo išta sporno u tom smislu naša zemlja zaista ne bi dobila zeleno svjetlo za sve mehanizme i vrlo zahtjevnu Schengensku evaluaciju. Štoviše ja bih rekla da Hrvatska policija posebice granična, ali i svaki drugi rod policije zahtijeva i pohvalu za rad u iznimno teškim okolnostima gdje su svakodnevno izloženi sigurnosnim rizicima. Ono što je bitno istaknuti poštujemo i poštovat ćemo nacionalno zakonodavstvo, opće dokumente o ljudskim pravima kao i regulativu Europske komisije, odnosno EU sve regulative kojima su propisane temeljna prava i dostojanstvo migranata, te im kao takvima pružamo potrebnu zaštitu i skrb. Spomenula sam Dablinski sporazum. Ono što sam još željela na kraju istaknuti treba spomenuti i zlouporabe da je više od 90% tražitelja azila koji se kroz pojedine medije i preko pojedinih organizacija civilnog društva predstavljaju kao osobe u potrebi i Hrvatska im pruži međunarodnu zaštitu sukladno našim pozitivnim propisima oni zapravo možda će zvučati teško, ali ne stanu i pobjegnu željene odredišne zemlje prije dovršetka ovog postupka. To zapravo znači da je riječ o ekonomskim i drugim razlozima migranata, a ne o pružanju zaštite od progona što je pretpostavka za azil ili međunarodnu zaštitu kao što znamo sukladno hrvatskom zakonu. Još sam ostala dužna odgovor na pitanje o javnom okupljanju. Kao što znate nije bilo kršenja od strane policije. Govorimo o tome da je pravo na javno okupljanje zaštićeno brojnim međunarodno-pravnim dokumentima i Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Općom deklaracijom o ljudskim pravima, Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, te člankom 42. Ustava koji svakom priznaje pravo na javno okupljanje i mirni prosvjed u skladu sa zakonom. Međutim, pravo na slobodu okupljanja kao što znate podliježe izvjesnim ograničenjima pa tako Zakon o javnom okupljanju kao jedno od ograničenja prava na javno okupljanje propisuje postojanje zbiljske i izravne opasnosti za zdravlje sudionika ili drugih osoba. Dakle, prilikom balansiranja između navedenih prava težnja je postići ravnotežu između korištenja i zaštite prava na javno okupljanje sa jedne strane, te zaštita javnog zdravlja sa druge strane. Složit ćemo se uvažene zastupnice i zastupnici uvijek ima prostora za usavršavanje balansa, također za samokritiku. No ne bi trebalo biti prostora za neopravdano kritiziranje iz političkih interesa. Zahvaljujem svima na konstruktivnoj raspravi.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica, a pardon povreda Poslovnika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Povreda Poslovnika 238. državna tajnica vrijeđa i omalovažava zastupnike i zastupnice pogotovo u onom svojem dijelu izlaganja u kojem bezrezervno proglašava svako propitivanje odnosa policije prema imigrantima na granici netočnima i zaključuje da je riječ o netočnim navodima. Mislim da se ovdje ne bismo tako trebali odnositi prema tom pitanju i onda nakon toga navodi neke slučajeve koji sigurno ne mogu biti povod za generalizaciju. Mi smo ovdje postavili pitanje ako ljudi propituju i ako kažu da se propituje stvari zašto onda ne objavite ta propitivanja i rezultate tih propitivanja.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Replika prva poštovani zastupnik Nikša Vukas.
Evo državna tajnice, evo zašto ću replicirati. Vi ste u svojoj raspravi istaknuli da se kasnilo sa izvještajem tri godine jer je bilo puno važnijih prijedloga izmjena zakonskih inicijativa što je po meni jako hrabro da kažete tu da ste svjesno kršili Zakon o policiji članak 4. jer je nešto bilo važnije. A kad pogledamo ovo izvješće onda vidimo da je ono obuhvatilo kriminalitet droga, gospodarski kriminal i korupciju, kazneno-pravna zaštita obitelji i mladeži, sigurnost prometa na cestama, pa bih vas molio, molio bih vas da nam obrazložite koji su to prijedlozi izmjene zakonskih inicijativa bilo važniji od svih ovih tema da ste kršili zakon i da ste kasnili sa izvještajem tri godine.
Odgovor.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče Vukas. Opet parafrazirate moje riječi. Rekla sam na početku rasprave kada mi je zastupnik, mislim Pavić podigao repliku da znamo kako se utvrđuje redoslijed plenarne sjednice Sabora i u tom kontekstu sam rekla ovu rečenicu koju ste sad parafrazirali.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Nastavno na temu migranata i tretmana policije, dakle molila bih vas da ne izvrćete i ne manipulirate sa onim što je oporba danas u Saboru govorila. Mi nismo kritizirali rad djelatnika unutarnjih poslova i policije, nego rad Vlade i vlasti i svih onih nadređenih koje policajci na terenu moraju slušati. I doista vas može biti sramota vas i resornog ministra što ste si uopće uzeli za pravo da možete pučkoj pravobraniteljici koja je opunomoćenik Hrvatskog sabora i ustavna kategorija, ustavna institucija odbiti uvid u informacije i informacijski sustav kako bi se provjerilo jesu li one optužbe koje možemo čuti kako u Hrvatskoj, tako i na međunarodnoj razini osnovane i utemeljene ili nisu. Činjenica da si Vlada dopušta ovako obezvrjeđivati institucije počevši od Hrvatskog Sabora pa do pučkog pravobranitelja govori i dokazuje kakva ste vi to zapravo vlast i Vlada. Sasvim sigurno ne ona koja pripada jednom demokratski ustrojenom političkom sustavu.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, odgovorit ću radi javnosti. Poštovana zastupnice Orešković, Ministarstvo unutarnjih poslova i Hrvatska policija ne obezvređuje ni jednu pravobraniteljicu, niti pravobraniteljski ured. Upravo suprotno, smatramo da je suradnja sa njima izuzetno korisna i izuzetno potrebna i poštujemo sve zakonske propise, a isto tako suradnju sa predstavnicima civilnog društva smatramo izuzetno bitnim.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Dakle, netko vam mora reći da ne možete tako govoriti, doista ne možete tako govoriti jer činjenica da odbijate pravo zakonom ustrojeno pravo na uvid u informacijski sustav nije ništa drugo nego ponižavanje i obezvređivanje institucija, a povreda Poslovnika se sastoji u tome što izgovarate ovakve nebuloze što predstavlja grubo vrijeđanje mene kao zastupnice, moje inteligencije i mojih prava, a isto tako i čitavog Hrvatskog sabora barem ove polovice koja misli svojom glavom. Opomena u redu.
A znate i vi sami da ne možete tako govoriti ni vi, pa onda evo vi ste sami rekli. Dobili ste opomenu.
…/Upadica Orešković: Znam samo da je Poslovnik postao ruglo, pa nekad moram dobiti opomenu kako bi rekla ono što nismo imali priliku reći kada smo trebali raspravljati o izvješćima pučke pravobraniteljice./…
Zašto sebi uzimate to za pravo. Pozivate se na zakon, držite predavanje ovdje kako drugi griješe, a onda vi pet opomena.
…/Upadica Orešković: Radi ravnoteže./…
Replika.
Želim odgovoriti radi javnosti.
Ne možete.
Ne mogu? Dobro.
Replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana tajnice, prvo da se ispričam ako sam vas krivo parafrazirao a mislim da nisam. Pokušao sam naći snimku na Internetu, ali ne mogu, u ovom trenutku nisam mogao pronaći. Imamo mi tu dosta problema koje bismo trebali rješavati. Ono što mene zapravo interesira je odnos prema turistima. Naime, i sami ste rekli da imamo vezu sa stranim policijama, da se kod nas dolaze policajci iz drugih država. Ono što me interesira s obzirom da nemamo prave podatke o tome da bismo mogli neku analizu napraviti na temelju čega se odlučuje iz koje će države koliko policajaca biti, u kojem gradu i kako se ustrojavaju te jedinice. I nakon toga kome se podnose izvješća, sa kim rade i tko je za njih odgovoran. Hvala.
Odgovor.
Kao što znate poštovani zastupnici vjerujem da djelomično barem znate da Hrvatska policija ima potpisane sporazume i u okviru sigurne turističke sezone koja traje nekoliko godina postoji međunarodna komponenta, a ta komponenta uključuje dolazak policajaca iz susjednih zemalja. To su policajci iz Mađarske, iz Italije, iz Njemačke. Dakle, iz svih susjednih zemalja sa kojim Hrvatska policija ima potpisane sporazume. To je otprilike koliko mi je poznato mislim da je bilo 68 ili 70 policajaca tijekom prošle turističke sezone. Ono što je bitno istaknuti da je sigurna turistička destinacija ono što je vidjeli ste u medijima nedavno otvoreno i za ovu godinu i da u okviru tog projekta, te sigurne turističke destinacije zapravo hrvatski policajci ostvaruju tu međunarodnu komponentu na način da im pomažu policajci iz drugih država koji nose hrvatsku odoru i koji zapravo komuniciraju na jeziku koji nije hrvatski.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Evo unaprijed vam se ispričavam zapravo nije povreda Poslovnika ali postavio sam vam pitanje s obzirom da znam da postoje sporazumi sa stranim državama, sa policijom, pitao sam vas na temelju kojih kriterija se određuje koliko policajaca iz koje države dolazi u Hrvatsku i kako se raspoređuju po gradovima? Ako to znate jer nas to stvarno interesira. Nije mi svejedno da li će biti u gradu gdje pretežno borave Česi više njemačkih policajaca, a čeških neće biti uopće?
Dobro. S obzirom da ste sami rekli da nije povreda Poslovnika imamo opomenu. Slijedi replika. Poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Poštovana državna tajnice, puno ste energije uložili u pisani završni govor o većinom o migrantima, o lažnim prijavljivanjima nasilja. Pa da ste barem pola te energije uložili u argumentirane dokaze nasilja koje je vršeno nad migrantima bilo bi za sve nas ovdje puno bolje i doista ovo ne možemo prihvatiti iz jednostavnog razloga što Ministarstvo unutarnjih poslova odbija uopće davati izvješća o tom dijelu problema. Moje pitanje je isto tako, ako vi tvrdite da je vaša unutarnja kontrola dobro radi, da se stalno rade izvješća i razne analize, onda jednostavno pitanje zašto nema podataka o provođenju unutarnjih kontrola, o planu suzbijanja tzv. prljavih policajaca. Zašto nema u vašem izvješću za osamnaestu i devetnaestu s kojim zakonski kasnite o pritužbama građana nikakvih informacija. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice Raukar Gamulin. MUP ne odbija davati izvješća, to nije točna konstatacija. Uložila sam energiju koliko je moguće u ovoj minutaži da iznesem što više konkretnih primjera kako bih prikazala činjenično stanje. Pojedinačni incidentni budite uvjereni su sankcionirani, međutim doista je štetno generalizirati i pojedinačne incidente, dizati na razinu općeg stanja na hrvatskoj granici i to slažem se sa kolegom Vidovićem koji je iznio ovdje konstataciju ja bih rekla da je je to štetno za RH.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Rada Borić.
Pa evo i ja ću se još jednom vratiti i na početaka i na svoje uvodno pitanje. Prvo doista vam hvala da ste u završnom koji je vrlo promptno, ipak se pokazuje da naša policija može biti promptna i netko vam je pomogao i inače nikad nije završno čitano. Ali vraćam se na početak. Onda pitam ako je tomu tako, uporno nam ponavljate, jeste li prvo moje pitanje. Jeste li sami pročitali Izvješće Odbora Vijeća Europe, dakle o mučenjima i neljudskom i ponižavajućem ponašanju i kažnjavanju. Ako jeste, kako to da onda vlada. Vi ne možete govoriti u ime ministra, morate ga pitati onda neka izađe van i neka nam pokažu izvješće i neka nam kažu koji odgovor smo mi poslali odboru. Ako je tomu tako zašto javnost nema pravo vidjeti izvješće koje smo dobili od odbora i što smo odgovorili na ili nije bilo nikakvih pritužbi tim bolje. Pa evo, da li ste pročitali izvješće?
Odgovor.
Uvažena zastupnice Borić, izvješće sam pročitala i to sam prethodno već rekla Bojanu Glavaševiću, zastupniku koji je to postavio prije vas. Ja sam uvijek za transparentnost svih dokumenata i u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima. Ne mogu govoriti u nečije ime, ali smatram da ondje gdje treba postojati transparentnost sukladno zakonu ta transparentnost treba postojati. Nisam uložila kako je zastupnica Raukar rekla silnu energiju u pisanje, niti u pomoć sa strane, nego sam samo pozorno slušala vaše primjedbe. A kao što vidite više se obraćam vama kao oporbi, nego vladajućoj većini zato što primjedbe naravno dolaze sa vaše strane. Potpuno uvažavam svaku primjedbu koja je ovdje izrečena i baš vodeći računa o uvažavanju tih primjedbi sam pripremila ovaj završni govor.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Franka Vidovića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, dakle bez namjere da idem na vašu ulogu u državnoj vlasti, ali vi se ovdje nama trudite objasniti da će policija primjenjivati zakone, tra la la, da će raditi zakone itd. šta opet ja kažem ne sumnjam u to. Ali ni vi, ni ja nemate legitimitet za takvo nešto. Vi ne smijete utjecati na rad policije operativno. Dakle, operativno i to je ono zbog čega bih ja volio da tu sjedi ravnatelj policije i da on podnosi izvješće, a ne ni vi u ime Vlade, ne ni ministar ni bilo tko drugi. I mislim da zbog toga trebamo promijeniti taj članak Zakona o policiji, a vi na tome možete raditi. Dakle, dovodite sami sebe u situaciju da se nevjerodostoji, da tvrdite nama da mi ćemo paziti na to i to, a vi uopće nemate ingerencije za tako nešto.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Vidović, znate i vi dobro a i ja da nisam izašla iz svojih zakonskih ovlasti državne tajnice. Tako da nisam rekla ništa što je izvan mojih ovlasti. Rekla sam samo ono za što imam ovlasti reći, tako da zahvaljujem na vašoj primjedbi, ali dobro sam svjesna da sam se držala svojih ovlasti.
Slijedi replika poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
Poštovana zastupnice, za vrijeme osamnaeste i devetnaeste na koje se odnosi ovo izvješće dio vaših djelatnika je radio intenzivno na pripremi povlačenja sredstava iz EU fondova. To naravno nije dio ovog izvješća, ali sada svjedočimo dolasku vatrogasnih vozila za potrebe žurnih službi kao i komunikacijske opreme, kao i helikoptera tri koja će potpisani ugovor, koja će doći do kraja godine. Stoga evo dozvolite da završim onda ja u tom tonu i kažem da sam radila, dio ljudi je radio isto tako na ovim vrijednim projektima EU i povlačenju sredstava što nije bio slučaj kada je ministar Božinović preuzeo ministarstvo.
Odgovor.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Grba Bujević. Za vatrogasna vozila je iznos koji je zapravo dobiven 34 milijuna eura za komunikacijsku opremu Tetra preko 9 milijuna eura, a dobro ste istaknuli da je u postupku nabave helikopteri i zrakoplovi zato što je policija sukladno Zakonu o sustavu civilne zaštite također, dakle sukladno Zakonu o sustavu civilne zaštite sastavnice su i hitna pomoć i vatrogasci i HGSS i sve koje zapravo koje predstavnici civilnog društva i jedinice lokalne samouprave i u tom kontekstu policija također savjesno izvršava svoju ulogu.
Zahvaljujem državnoj tajnici. S time smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo sa prvom točkom. – Prijedlog odluke o izboru predsjednice Vrhovnog suda RH. Hvala. Ugodan nastavak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 14,09 SATI.