Ispred kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku zbog toga što je Ministarstvo zdravlja krenulo u izmjene Pravilnika o zaštiti od elektromagnetskih polja što ujedno i utječe na ono što je najbitnije postavljanje baznih stanica i u ime toga bih se obratio javnosti da upozna javnost o ovome. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Predsjedniče tražim 10 minuta stanku u ime kluba HNS-a. Tema je Zakon o porezu na nekretnine, mjere odnosno reforme koje su predložene. Htjeli bi o tome malo progovoriti.
Hvala. Uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem. Tražim stanku i tražim opoziv premijera i dijela Vlade radi prikrivanja ugovora transatlantske trgovinsko investicijskog partnerstva koji je zatajen Sabor i zastupnicima u Hrvatskom saboru, odnosno dolaska Monsanta u Hrvatsku.
Nisam baš potpuno shvatio, ali dobro. Dakle, imamo li još koji klub? Nemamo. Hvala vam lijepa. Onda ćemo, sada je 9,35. U 9,45 bismo onda se opet našli. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Evo vrijeme nam je isteklo pa bih ja onda zamolio prvo uvaženog zastupnika Miru Bulja koji će u ime Kluba zastupnika MOST-a iznijeti što je najavio. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice zastupnice i zastupnici. Evo s ovoga mjesta vas želim informirati, vas i cjelokupnu hrvatsku javnost, da je Ministarstvo zdravlja krenulo u izmjene Pravilnika o zaštiti od elektromagnetskog zračenja tj. elektromagnetskih polja. Znamo koji je to problem na području Republike Hrvatske, o tome se govorilo, kako udruge tako i pojedinci na cijelom teritoriju Republike Hrvatske tako i ovdje u Parlamentu. U povjerenstvo za njegovu izradu ministar je imenovao predstavnike teleoperatera, predsjednika Udruge pokretnih komunikacija hrvatske čiji je cilj kao što na web stranici piše promovirati financijske uspješne pokretne komunikacije. Na taj način teleoperaterima je omogućeno da rade pravilnik po kojem će obavljati svoje komercijalne djelatnosti i da svoje privatne interese nameću kao i dosada javnim interesima. Bilo bi normalno da Ministarstvo zdravlja pripremi prijedlog pravilnika koji neće pogodovati teleoperaterima kao što je dosada bio slučaj. Teleoperateri bi isto kao i svi drugi koji po tom pravilniku trebaju poslovati svoje prijedloge i primjedbe trebali davati jedino u otvorenoj i transparentnoj javnoj raspravi. Ministarstvo zdravlja ne bi smjelo izdati nijednu novu dozvolu za baznu stanicu ako teleoperater nema suglasnost lokalne samouprave za njezinu lokaciju. Takve bi se odredbe vjerojatno i našle u novom pravilniku da u njegovoj pripremi ne sudjeluju teleoperateri a mi smo ovdje svi zajedno da to spriječimo stanje koje je dosada. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja je ukidanjem građevinskih dozvola za antenske stupove baznih stanica 2009. godine prouzročilo nered koji se mora hitno i temeljito ispraviti. Dok se građanima naplaćuju građevinske dozvole za šupe i zatvaranje balkona teleoperaterima se pušta da postavljaju postrojenja kojima ostvaruju profit bez da trebaju ishodovati građevinsku dozvolu ili suglasnost lokalne, regionalne samouprave ili čak suglasnost susjeda. Takve pogodnosti nemaju nigdje u Europi. Nisu imali ni u Hrvatskoj kad su ulazili na tržište. Par godina su radili po sličnim propisima kakvi su u drugim zemljama, a onda nakon toga im je netko poklonio privilegiju da ne trebaju građevinsku dozvolu. Trebalo bi preispitati motive kao u brojnim drugim slučajevima onima koji su to napravili i pokrenuti pitanje njihove odgovornosti koju su napravili na štetu Republike Hrvatske a u korist stranih teleoperatera. Činjenica je da su u nas političari koji nisu štitili javni interes građana koji ih plaćaju nego štite privatne interese stranog kapitala i da su tijekom svoga djelovanja izvršili izdaju nacionalnih interesa. Ta praksa napokon u Hrvatskoj treba prestati. Trebalo bi pod hitno Pravilnikom o jednostavnim građevinama isključiti antenske stupove na zemlji i na krovovima te spriječiti automatsku legalizaciju zatečenog stanja. Operaterima treba odrediti rok u kojem moraju dostaviti suglasnost lokalne samouprave za postojeće lokacije ili s lokalnom se upravom dogovoriti zamjensku lokaciju. Osim toga iz Uredbe o mjerilima razvoja elektroničke komunikacijske infrastrukture koju je donijela bivša Vlada treba izbaciti odredbe da se antenski prihvati koji se postavljaju na postojeće građevine ne planiraju u dokumentima poslovnog uređenja. Nije se smjelo na ovaj način legalizirati devastacija urbanih prostora. Operateri će se vjerojatno žestoko protiviti tim promjenama jer će morati odreći se ogromnog profita koji su u Hrvatskoj zaradili za svoje strane vlasnike i investicije koje će ispraviti postojeće stanje. Vrijeme je da se konačno i u Hrvatskoj donese zakon po kakvom teleoperateri posluju i u svojim i drugim zemljama. Vrijeme je da građani Hrvatske dobiju prava, a teleoperateri obveze odgovora lokacijskih baznih stanica koje će osiguravati kvalitetnu mobilnu mrežu, a voditi računa o zaštiti zdravlja, utjecaja na okoliš te pejzažima i estetskim kriterijima. Na kraju moram da kažem opljačkali su našu tele infrastrukturu koju su plaćali naši građani a MOST nezavisnih lista im neće dozvoliti da i dalje pljačkaju hrvatske građane nego samo tražimo da se ponašaju kao što se ponašaju u svojim državama, u Austriji, Njemačkoj i Švedskoj. I ovo će biti sve upućeno povjerenstvu i ministru zdravlja i graditeljstva. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sljedeća će u ime kluba HNS-a liberalnih demokrata govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege tema je Zakon o porezu na nekretnine. Dakle, u mapi konvergencije imali smo prilike pročitati da će se Zakon o porezu na nekretnine da se predviđa uvesti u dva koraka. Prvi korak je 1.01.2018. a drugi korak je 2020. HNS je u odnosu na taj zakon imao apsolutno jasan stav kad je participirao u Vladi u prošlom mandatu. Jednako tako jasan stav ima i danas. Ovim najavama zakona mi plašimo građane Republike Hrvatske. Građani Hrvatske tokom svog vremena nisu štedjeli u dionicama, nisu štedjeli u zlatu, nisu štedjeli u dijamantima, oni su štedjeli u nekretninama. Štedili su u stanovima, nema niti jedne obitelji a vjerujem i među vama koji, odnosno među nama koji sjedimo tu koji osim vlastitog stana u kojem živi ili nekretnine u kojoj živi nema još neku nekretninu u kojoj povremeno boravi da ne kažem vikendicu. A da ne kažem da izvan Zagreba je uobičajeno bilo i kupovati stan u Zagrebu za studente. Mi smo tad jasno rekli, ja koristim ovu priliku jer je apsolutno vrijeme da se još jedanput kaže smisao je uvesti Zakon na imovinu, dakle imovinu koju građani imaju. Ali jednako tako i kad se uvodi taj zakon smisao uvesti i neke limite i neke cenzuse kao što neke druge države imaju. Naime, Francuska vam ima limit od 700 tisuća kuna, odnosno 100 tisuća eura nekretnina, odnosno imovine koju imate koja je oslobođena plaćanja, tek iznad toga ide. Dakle, kad već gledamo i kad gledamo uzore u nekim drugim zemljama onda trebamo gledati i kriterije i uvjete. Jednako tako je najava da će se ukinuti svi drugi porezi i da će se komunalna naknada pretvoriti u porez na nekretnine. Ono što morate znati od 555 općina, 556 je Grad Zagreb, 15 općina u RH uopće ne naplaćuju komunalnu naknadu, uopće nemaju evidentirane nekretnine i u tim općinama uopće se ne naplaćuje komunalna naknada. Da li to znači da građani koji tamo imaju nekretnine neće plaćati poreza ako to napravimo? Najvjerojatnije znači. Jednako tako kad napravite analizu općina onda vam je udio komunalne naknade u proračunu općina negdje 13 do 15% ako je 13 do 15% to je glavnina. Dakle sve ono što je manje od toga pokazuje se da se nije dobra analiza napravila. Mi smo kada smo bili u vlasti participirali kao koalicijski partner jasno rekli slijedeće: prvo i osnovno ne može se oporezivati nekretnine, to mora biti Zakon na imovinu, Zakon o porezu na imovinu. Drugo, treba pričekati odgovarajući trenutak koji je za uvođenje takvog jednog zakona. Treće, da bi to mogli napraviti morate imati nulto stanje. Mi nulto stanje moramo biti pošteni i nemamo. Ne da nemamo sređeni katastar i gruntovnicu u ovom slučaju je i evidencija nekretnine sasvim dovoljno nulto stanje. Nikog nema ovdje koji nije upoznat i koji nije imao priliku vidjeti općinu Vir i veliku količinu bespravno izgrađenih objekata na općini Vir. Općina Vir se pred jedno 3, 4 godine odlučila za projekt i snimila je sve svoje nekretnine bez obzira da li su legalne ili nelegalne i u odnosu na to je krenula, donijela rješenje o komunalnoj naknadi, njime je komunalna naknada utrostručena iz jednostavnog razloga, mi moramo znati naše dobre običaje nitko ni komunalnu naknadu ne plaća dok ga se ne evidentira, jednako tako ako proba neke manje kvadrate pokazati i proba. Tako da ova odluka da se komunalna naknada s 1.1.2018. bez dobre analize i bez dobrog nultog stanja pretvori u porez sigurno nije dobra odluka jel će se desiti da oni koji su pristojni, koji imaju evidentirane svoje nekretnine, koji o njima vode računa će biti i plaćati porez, a oni koji ne i nadalje neće. Jednako tako ne treba ići daleko, treba gledati iskustvo Slovenije. Slovenija je 10 godina uvodila porez, nakon 10 godina zakon im je pao na Ustavnom sudu i imali su 2 milijuna žalbi na rješenja. Jer naravno svako onaj kome je krivo napravljeno, ispostavljeno rješenje se je žalio. I jednako tako nakon što se evidentira i znamo o kojim nekretninama je riječ ima još jedan veliki posao, posao kako procjenjivati te nekretnine jer naravno nekretnine se mogu procjenjivati po svojem položaju, po svojoj dakle nekakvoj građevinskoj vrijednosti, po svojoj uporabnoj vrijednosti a onaj prijedlog koji sam ja vidjela opet ide da oni koji su svoju nekretninu održavali, koji su bili dobri gospodari bi plaćali veći porez od onih koji svoju nekretninu nisu održavali. Stoga HNS je imao jasan stav kad je bio na vlasti i jasan stav ima i danas. Napraviti dobru analizu, napraviti dobro nulto stanje i onda kad je riječ o novim porezima onda je riječ o porezima na imovinu. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnji će biti u ime kluba HSU-u Stipe Petrina. Uvaženi zastupnik Stipe Petrina, izvolite.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem. Kolegice zastupnice i kolege zastupnici želim pokrenuti opoziv premijera iz razloga što je premijer ove dane, premijera RH gospodina Oreškovića, jer je premijer ove dane neposredno prije par tjedana izjavio da Vlada ima namjeru prodati 10 tisuća hektara zemljišta u Slavoniji. Na pitanje kome i iz kojih razloga tajanstveni odgovor glasio je bogatom Arapu. No mi znamo još da se sprema da se u Hrvatsku dovede Monsanto, da se u Hrvatsku uvedu GMO proizvodi. Mi znamo da je politika koja se vodila od ove i zadnjih Vlada uperena samo na osiromašenju građana RH da se učine što ranjiviji. Znamo da se Slavonija iseljava, znamo da se Banija, Kordun, Lika iseljava da bi se što jeftinije kupovala hrvatska zemlja. Dakle, jasno je da će tih 10 tisuća hektara biti prvi uvod u dovođenje multinacionalnih kompanija koje se bave GMO proizvodnjom. Naime, o čemu se radi, mi još nismo saznali je li gospodin Orešković ovdje došao u Hrvatsku radi GMO instaliranja novih GMO proizvoda, prodaje vode, a vidjeli smo da ima, da se već 54 firme prodaju radi čipiranja i radi kao što je kolegica govorila poreza na nekretnine. Nitko od nas ne zna ovdje šta se krije u ugovorima transatlantske trgovinsko investicijskog partnerstva koji je sada na dnevnom redu Europske komisije i sa Vijeća Europe. To nitko ne zna. Političari u Hrvatskoj i Europi to jasno kriju od građana. Naime, postavlja se pitanje kakav je stav hrvatske Vlade glede ugovora o transatlanskih trgovinskih, investicijskog partnerstva koji do danas nisu u potpunosti objavljeni te se njihov kompletni sadržaj skrivao od građana RH. Zašto za te ugovore lobiraju oni koji su plaćeni od kompanija, konkretno od … [[Govornik se ne razumije.]] dakle odakle dolazi premijer, od Coca-cole i drugih koji imaju interesa da se GMO proizvodi ubace u Hrvatsku. Ne znam je li vam poznato da je Monsanto kao multinacionlana kompanija već pronašla modele kako izbjeći zakon Europske i patentirati, pazite ovo, jako opasno, patentirati sjeme autohtonih sorti. To znači, elaborirajući se na slučaj Kanade da ako bilo koje patentirano sjeme koje je u posjedu i vlasništvu Monsanta pade na bilo čiju zemlju temeljem presude Vrhovnog suda Kanade ta zemlja postaje u posjedu te multinacionalne kompanije. Jasna je opasnost koja se krije iza ovih ugovora o kojima mi kao saborski zastupnici nemamo ništa. Čak se i predsjednica Države jednom prilikom očitovala da će to i onako doći a da će se ugovori potpisivati do kraja godine. Iz tih razloga oni koji ne žele da se Hrvatska pretvori u dio roblja koje ne žele da se hrvatski građani truju, organizirani su prosvjedi 21.05. i to je organiziran prosvjed protiv Monsanta, multinacionalnih kompanija koji će se održati 21.05. u Osijeku na trgu Ante Starčevića i u Zagrebu na trgu Josipa Bana Jelačića. Zato vas sve pozivam da se pridružite jer nismo još ni svjesni šta će se desiti sa autohtonim sortama, šta će se desiti i hoćemo li uopće moći u svojim vrtovima saditi i hoćemo li uopće moći proizvoditi hranu za sebe. Nemojte zaboraviti da jedan dio Saveznih Država Amerike već je uveo zabranu skupljanja kišnice, da je njemački Bundestag već donio zakon da voda više nije javno dobro, dakle spustio nas je ispod razina životinja. To će se desiti i nama. I nemojmo zaboraviti da će uzgajanje pomidora, krumpira, kupusa u svojim vrtovima biti kasnije tretirano jednako kao uzgajanje danas nekih halucinogenih biljaka. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Petrina svašta ste vi pričali o Monstantu i prodaji vode i transatlanskim investicijskim pregovorima međutim htio bih vas savjetovati s obzirom da ste počeli s time da želite opoziv predsjednika Vlade, to možete naravno napraviti temeljem članka 125. našeg Poslovnika ako prikupite 1/5 ukupnog broja zastupnika u Saboru. U protivnom su to naravno prazne riječi i deklaratorna forma koju ste izrekli. No dobro, hvala vam lijepo. Možemo prijeći na naš dnevni red. I slijedom onoga što imate i pred sobom, prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za Projekt zaštite od poplava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 31; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak dakle objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu o ovom prijedlogu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu i Odbor za financije i državni proračun. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite uvaženi zamjenik ministra poljoprivrede gospodin Tugomir Majdak. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Evo pojava sve češćih i sve razorniji poplava u Hrvatskoj uključujući i katastrofalnu poplavu u svibnju 2014. godine koje smo bili svi svjedoci uzrokuje velike štete i dalekosežne posljedice ne samo po direktno pogođeno stanovništvo, privatnu i javnu imovinu, gospodarske aktivnosti, kulturnu baštinu i okoliš nego i po širu zajednicu i nacionalno gospodarstvo. Posljedično, dakle sve češće i veće štete od poplava dokazuju prioritetne i društveno ekonomski opravdane potrebe za kratkoročnim i dugoročnim programima ulaganja u cilju smanjenja rizika od poplava u RH. Okvirni ugovor o zajmu za Projekt zaštite od poplava potpisan je u Parizu i Zagrebu u rujnu 2015. godine od strane viceguvernera Razvojne banke Vijeća Europe CEBA i ministra financija RH. Kako su nacionalna sredstva daleko ispod potrebnih za postizanje ciljeva i strateških i planskih dokumenata RH i ciljeva Direktive 60/2007 EZ, Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. godine o procjeni i upravljanju rizicima od poplava. Projektom zaštite od poplava sufinanciranim zajmom Razvojne banke Vijeća Europe predviđena su ulaganja u sustave zaštite od poplave koji će prema indikativnoj listi obuhvatiti 25 podprojekata u 15 prioritetnih slivova odnosno sustava a očekuje se provedba cijelog niza građevinskih i hidrotehničkih radova s ciljem zaštite od štetnog djelovanja voda. Raspoloživa vlastita sredstva Hrvatskih voda za izgradnju sustava zaštite od poplave, odnosno sredstva vodnog doprinosa i naknade za uređenje voda sukladno Zakonu o financiranju vodnog gospodarstva nisu dostatna za sve projekte obzirom na prioritete ulaganja u sustave obrane od poplava. Također prema provedenim analizama raspoloživa nacionalna sredstva i sredstava iz EU fondova, planirana sredstva unutar operativnog programa konkurentnosti, kohezija 2014.-2020.godine su godine u iznosu od 150 milijuna eura. Nisu ni približno dovoljna za provedbu dinamike ulaganja na razini od oko 400, 500 milijuna kuna godišnje zacrtane planskim dokumentima, a to su strategija upravljanja vodama i više godišnji program ugradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioraciju za razdoblje do 2038. godine. Analizom troškova i koristi utvrđeno je da je korištenje ponuđenog zajma razvojne banke Vijeća Europa u iznosu od 40 milijuna eura za razdoblje 2016.-2018.godine društveno ekonomski opravdano, osobito pri najnovijim ponuđenim uvjetima korištenja i otplate zajma. Primjer je darovnica u iznosu od 1 milijuna eura odobrena temeljem kvalitetno pripremljenog projekta i dokazanog kapaciteta za provedbu korisnika a to su ovom slučaju Hrvatske vode gdje je aktualna kamatna stopa za prvu tranšu iznosi 0%. RH preko sredstava Hrvatskih voda sufinancira projekt sa 50% te je ukupna vrijednost projekta 80 milijuna eura. Projekt zaštite od poplava obuhvaća dvije komponente, prva komponenta su ulaganja u sustave zaštite od poplava a odnosi se na projektiranje, građenje i nadzor u vrijednosti od 74,3 milijuna eura te druga komponenta kroz institucionalno jačanje u okviru opreme, tehničke pomoći i obuke u vrijednosti od 5,7 milijuna eura. Projekt se provodi kroz razdoblje od 4 godine, znači razdoblje od 2015.-2018.godine provlačenjem zajma u tri jednake godišnje tranše u iznosu od 13, 333 milijuna eura godišnje odnosno preko, na razini godine preko 101, milijun kuna u razdoblju znači 2016.-2018. Sukladno tome očekuje se da će predmetni zajam biti u potpunosti dodijeljen za prihvatljive izdatke pojedinih potprojekata do zaključno 31.prosinca 2018.godine. Rok povrata zajma je indikativno 9 godina bez počeka a otplata kredita je na teret Hrvatskih voda i zamjenskih naknada posebno naknade za vodni doprinos i naknade za uređenje voda. Projekt će provoditi Hrvatske vode putem zasebno ustrojene jedinice za provedbu projekta zaštite od štetnog djelovanja voda koji se financiraju putem zajmova CEB-a i sredstava EU fondova. Ministarstvo poljoprivrede će nadzirati provedbu projekta osobito u djelu korištenja CEB-ovog zajma i izvještavanja u njegovoj provedbi. Dakle, zaključno donošenjem ovog zakona potvrditi će se predmeti okvir o zajmu za projekt zaštite od poplava prvenstveno naglašavajući značajan pozitivno, društveno ekonomski utjecaj projekta kojim će se brže ostvariti ciljevi utvrđeni u strategiji upravljanja vodama kao i direktivi u procjeni u upravljanju rizicima od poplava a najvažnije kako će se postići smanjenje rizika od poplava za stanovništvo, materijalnu imovinu, gospodarske aktivnosti i kulturna dobra te unaprijediti cjelokupni sustav zaštite od poplava RH. U okviru zakona kao sastavnica imate indikativnu listu znači projekata koji su na razini raznih faza projektiranja a realizirat će se oni u okviru građevinske dozvole, na razini građevinske dozvole. Evo, hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, onu uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine zamjeniče, sigurno da zašto je poplava jedna od vrlo bitnih tema, kao što ste rekli da je to 2014. bilo vidljivo kakav je bio rezultat poplava. Činjenica da Hrvatske vode imaju svoje prihode od građana, pravnih subjekata po pitanju slivnih voda, održavanje. I naravno da treba i podržati ove projekte EU. Međutim, vi spominjete da nema ni strategije da nema brojnih tih nekakvih stvari koje su vrlo bitne pa me zanima od prikupljenoga novca naših građana koliko odlazi na činovnike i ostale stvari unutar Hrvatskih voda a koliko u samu zaštitu od poplava i drugih dužnosti obaveza Hrvatskih voda da za zaštitu područja na kojima naši građani žive i u očuvanju njihovih dobara. Isključivo me to zanima. Da li je previše tamo činovnika ili „ljudi koji ne služe ničemu“ osim što su udomljeni i koliki je taj iznos i koliko se usmjerava sredstava u samu zaštitu, za što građani to i plaćaju od poplava i čišćenja kanala i ostaloga. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zamjenik ministra poljoprivrede.
Evo hvala na pitanju. Evo gospodinu uvaženom zastupniku Bulju. Rekli ste da strategije ne postoji, postoji strategija upravljanja vodama kao i direktiva o procjeni upravljanja rizicima od poplava, znači u okviru te strategije se i provodi će se provoditi ovaj zajam. A na drugo pitanje, u okviru financijskog plana Hrvatskih voda možemo vam dostaviti ali on je opće poznata znači pod ostalim prihodima, ukupni prihodi su na razini 3 milijarde kuna, 3,1 milijardu kuna znači a pojedine stavke možemo vam pojedinačno dostaviti kako su pojedinačne stavke i u koju namjenu su namijenjene. Znači, izvorni prihodi, prihodi iz državnog proračuna te ostali prihodi znači u tri razdjela ukupno je 3,1 milijardu kuna znači ukupni financijski plan Hrvatskih voda za ovu 2016.godinu. Ponavljam još jednom, Strategija upravljanja vodama, Direktiva o procjeni upravljanja rizicima od poplava kao i Strategija i više godišnji Program gradnje regulacijskih zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za ukupno razdoblje do 2038. godine.
Hvala lijepa. Sada bih pitao da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Drugi isto ne. Nitko ne. Dobro. Onda otvaram raspravu. I evo prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Ivan Radić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Člankom 140. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske određeno je da Hrvatski sabor potvrđuje međunarodne ugovore koji traže donošenje ili izmjenu postojećih zakona. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava je upravo takav međunarodni ugovor o čijem donošenju mi danas diskutiramo. No, same odredbe navedenog ugovora, Okvirnog ugovora o zajmu s obzirom na način potvrđivanja međunarodnih ugovora mi ovdje ne možemo mijenjati već možemo samo podržati ili ne podržati Prijedlog zakona o potvrđivanju navedenog ugovora. Republika Hrvatska je Razvojnoj banci Vijeća Europe predala zahtjev za odobravanje zajma još 27. kolovoza 2014. godine, dakle prije skoro 2 godine. Ugovor o zajmu je potpisan 2. rujna 2015. godine u Parizu i 15. rujna 2015. godine u Zagrebu, a osnovna i isključiva svrha i cilj mu je financiranje projekta zaštite od poplava. Navedenim projektom planira se unaprijediti i obnoviti postojeći sustav i zaštita od poplava na prioritetnim riječnim slivovima u Republici Hrvatskoj, a sve sukladno Strategiji upravljanja vodama i višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije. Primarni korisnik ovog projekta je stanovništvo izloženo riziku od poplava. Ukupna vrijednost projekta zaštite od poplava procijenjena je na iznos od 80 milijuna eura, a Okvirnim ugovorom o zajmu Republici Hrvatskoj se stavlja na raspolaganje novčani iznos od 40 milijuna eura s tim da nam je Razvojna banka Vijeća Europe odobrila darovnicu u vidu subvencija na kamate u iznosu od 1 milijun eura. Dakle, polovica vrijednosti projekta financira se Ugovorom o zajmu, a druga polovica vrijednosti projekta će se osigurati iz izvornih prihoda Hrvatskih voda. Zajam bi se trebao povući od Razvojne banke Vijeća Europe u razdoblju od 2016. do 2018. godine s rokom otplate do 2027. godine, dakle u vremenskom razdoblju od 9 godina. Zakonom o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu su detaljno uređeni svi uvjeti ugovora, svrha ugovora, financijski uvjeti, provedba projekta, praćenje projekta, te osiguranja otplate duga. Sredstva zajma trebala bi biti na raspolaganju za korištenje odmah nakon što Okvirni ugovor o zajmu stupi na snagu, a to je, dakle nakon što ga Hrvatski sabor potvrdi. Kao dodatak, odnosno prilog zakonu nalazi se cijeli opis projekta zaštite od poplava kojim je definirano osnovno područje njegovog djelovanja u smislu sprječavanja prirodnih i ekoloških katastrofa. Planirani radovi u projektu su podijeljeni u dvije komponente i to kao prva komponenta predviđeni su radovi na sustavima obrane od poplava koji će obuhvatiti brojne građevinske i hidrotehničke radove s ciljem zaustavljanja ubrzane erozije riječne obale, preoblikovanja i korigiranja riječnih korita kroz iskapanja, nasipavanja i izjednačavanja profila, učvršćivanja riječnih nasipa i povećanje stabilnosti vodotoka. Druga komponenta odnosi se na institucionalno jačanje u koja su planirana novčana sredstva planiraju koristiti za unapređivanje operativnog upravljanja rizicima od poplava i izravne provedbe mjera zaštite od poplava posredstvom ciljanih mjera jačanja kapaciteta. Isto tako, ono što ide u prilog prihvaćanju ovog zakona je predviđanje da će projekt zaštite od poplava polučiti znatnu društvenu korist budući će ugroženo stanovništvo dobiti kvalitetniju i učinkovitiju zaštitu od razvojnih učinaka poplava, a poboljšanim sustavom će se moći spriječiti šteta na imovini, infrastrukturi i kulturnim dobrima, te smetnju u gospodarskoj aktivnosti na područjima koja trenutačno nisu prikladno zaštićena od poplavnih rizika. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na svojoj sjednici, na 6. sjednici održanoj dana 19. travnja 2016. godine predmetni prijedlog zakona u svojstvu matičnog radnog tijela, te ga jednoglasno poduprjeo, a na tekst Konačnog prijedloga zakona Odbor nije imao niti jednu primjedbu. Nastavno na sve navedeno Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava s konačnim prijedlogom zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Radić, dobro ste sve prezentirali i ovaj projekt je zapravo izuzetno vrijedan i siguran sam da će koristiti efektivno u zaštiti od poplava. No međutim, ne mogu, nisam shvatio točno da li postoji uz ove sve radnje koje su bile i institucionalne ali i radovi na utvrdama kao i zaštite od erozije korita naših rijeka kao i kanala koji ih povezuju, kao i onih dijelova u kojima su akumulacije nisam primijetio da se negdje radi o tome da trebalo je nužno i potrebno biti i čišćenje korita naših rijeka od nakupina koje su već dva i nešto metra visoke, koje su zabranjene zbog zaštite okoliša, zbog raznih ptica pjevica i ostalih životinja koje obitavaju u tim kako se pomalo sve više i dalje čini našim riječnim parkovima koji su pomalo sve dalje zaštićeni. A naše korita rijeka zapravo skreću i vodotoke, narušavaju i erodiraju obale. Mislim da bi trebalo u tim ugovorima i ta sredstva iskoristiti za čišćenje korita čime bi postigli i plovnost naših putova riječnih koji su zapravo zapušteni i izostalo je sve ono što je zapravo u europskim konvencijama i potpisano.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, štovani predlagatelji zakona, kolegice i kolege saborski zastupnici. Razvojna banka Vijeća Europe ili CEB najstarija je međunarodna financijska institucija u Europi, osnovana '56. na inicijativu Vijeća Europe. Glavni cilj djelovanja CEB-a je promicanje načela Vijeća Europe putem financiranja socijalnih projekata i programa u području jačanja socijalne integracije, upravljanje okolišem, podrška javnoj infrastrukturi te socijalnoj namjeni za podršku mikro, makro i srednjem gospodarstvu radi očuvanja i stvaranja održivih radnih mjesta. Od srpnja'97. Republika Hrvatska je članica CEB-a i otada je financirala niz javnih projekata u RH, ukupno negdje oko 650 milijuna eura. Od toga 248 milijuna eura išlo je za našu razvojnu banku HBOR za poticanje mikro, malog i srednjeg poduzetništva a iznos od gotovo 400 milijuna eura odnosi se na izravne zajmove RH za financiranje projekata obnove zdravstvene infrastrukture, zdravstvenih ustanova, školstva odnosno izgradnje i obnove škola, projekte stambenog zbrinjavanja prognanika i izbjeglica, obnove i revitalizacije kulturne baštine, projekata izgradnje komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima te projekata financiranja vodno-komunalnog gospodarstva. Zakon koji je ispred nas, Zakon o potvrđivanju okvirnog Ugovora o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava predstavlja zapravo nastavak dobre prakse i po veličini i značaju samoga zajma donosi puno dobroga vodnom gospodarstvu u RH, a na neki način predstavlja završetak jednog posla koji je vrlo kvalitetno, jednog složenog i dužeg procesa koji je odradila prethodna Vlada Zorana Milanovića. Samo kao podsjetnik zahtjev za odobrenje zajma kao što smo danas čuli podnesen je u kolovozu 2014. godine. Upravno vijeće CEB-a je u rujnu 2014. odobrilo zahtjev. Nakon toga ide gotovo godinu dana vrlo složenih pregovora i utvrđivanja svih odrednica samog predmetnoga ugovora o zajmu. Na 250. sjednici Vlade RH u rujnu 2015. donosimo odluku o pokretanju postupka za sklapanje okvirnog Ugovora o zajmu i kao što smo čuli u rujnu je taj zajam potpisan od strane zamjenika guvernera CEB-a odnosno ministra financija prethodnog kolege Lalovca. Radi se o zajmu kojim bi se financirao projekt zaštite od poplava kojim će se unaprijediti, obnoviti i dograditi postojeći sustav zaštite od poplava kako bi se smanjili rizici od poplava širom RH i ostvarila viša razina zaštite stanovništva na prioritetnim riječnim slivovima. Projekt će imati veliki pozitivan društveno-gospodarski učinak time što će spriječiti i štetu na imovini i infrastrukturi, kulturnim dobrima i smetnji gospodarskoj aktivnosti na područjima koja trenutno nisu pokrivena ili nisu dostatno pokrivena i zaštićena od poplavnih rizika. Treba uzeti u obzir i sekundarne koristi koje stanovništvu donose neki od pod-projekata, to je i osiguranje pitkom vodom ili smanjenje prekida na opskrbi stanovništva u obližnjim okolnim mjestima te osigurati vodu za navodnjavanje na sušnim područjima. Projekt će se sastojati od provedbe 25 velikih infrastrukturnih projekata unutar 15 slivova sustava identificiranih kao prioriteti za potrebe projekta. To je negdje oko 93% planiranih sredstava ili 74,3 milijuna eura. I komponente institucionalnog jačanja u iznosu 7% ili gotovo 5,7 milijuna eura. 25 planiranih infrastrukturnih projekata koji su sastavni dio ovog ugovora definirani su na osnovi Strategije upravljanja vodama i višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije. Kao što smo čuli ili dijelom čuli u uvodnom izlaganju predlagatelja osnovni elementi projekta su vrijednost samog projekta oko 80 milijuna eura od čega je … [[Ne razumije se.]] financiranja 40 milijuna ili 50% zajmom CEB-a a ostalo izvorni prihodi Hrvatskih voda. Razdoblje provedbe projekta 2015-2018., zajmoprimac je Republika Hrvatska posredstvom Ministarstva financija. Povrat je 9 godina bez počeka. Promotor samog projekta je Ministarstvo poljoprivrede a provedba projekta je Hrvatske vode, Jedinica za provedbu projekta. Temeljem očekivanog velikog društvenog utjecaja projekta i čvrstog institucionalnog okvira u provedbi projekta Upravno vijeće CEB-a je odobrilo darovnicu u vidu subvencije na kamate u iznosu od milijun eura. Osnovna obilježba zajma je znači da nema redovnih naknada, rok korištenja 3 godine, kamatna stopa 0,26% kao referentna subvencija na kamatu računajući ovu darovnicu od milijun eura. Indikativni rok otplate svake tranše je 9 godina bez počeka. Ukupni trošak kamate iznosio bi negdje oko 520 tisuća eura ili znači nešto malo više od 4 milijuna kuna. Sredstva zajma biti će na raspolaganju za korištenje odmah nakon što okvirni Sporazum o zajmu stupi na snagu, odnosno nakon što ga ovaj zakon u ovom Parlamentu nadam se jednoglasno i siguran sam jednoglasno podržimo. Ovaj zakon je poslan u proceduru po hitnom postupku što podržavamo iz razloga navedenih u točkama 2. i 3. ovoga prijedloga te činjenici da je stupanje na snagu okvirnog Ugovora o zajmu uvjet za povlačenje sredstava zajma a on mora biti potvrđen u Saboru Republike Hrvatske. Ovaj dio moje rasprave zapravo potvrđuje tezu o pozitivnom završetku jednog dugog i složenog procesa koji je odradila prethodna Vlada i za koju smo mogli od predlagatelja čuti barem priznanje ako već ne zahvalu. Te u ime kluba SDP-a iskazujem podršku ovom zakonu. S druge strane ovo je zapravo tek početak provedbe realizacije vrlo zahtjevnih projekata za što je odgovornost u potpunosti na promotoru projekta Ministarstvu poljoprivrede kroz nadzor i izvještavanje o provedbi i tijelu za provedbu projekta jedinici za provedbu projekta unutar Hrvatskih voda. Uz iskrene želje da svi planirani projekti budu realizirani u predviđenom trogodišnjem razdoblju moram iskazati određenu zabrinutost i postaviti pitanje predlagatelju zakona na koji očekujem da ću dobiti decidirane odgovore, da li Ministarstvo poljoprivrede planira raditi zamjenu nekih potprojekata navedenih u popisu, dodatku jedan drugim potprojektima ili dodati druge potprojekte navedene u višegodišnjem programu građenja regulacijskih vodnih građevina. Nadalje, za koji broj projekata odnosno potprojekata je potrebnu uraditi procjenu utjecaja na okoliš u skladu sa politikom zaštite okoliša i da li su ste studije u izradi, odnosno da li su te studije gotove? Ako nisu, da li će prije nego što predloženi dijelovi zajma za takve potprojekte budu zatraženi od strane zajmoprimca da li će tijelo za provedbu projekta pod nadzora promotora zatražiti prethodno odobrenje CEB-a za što je dužno ako nemamo ishodovanu kompletnu dokumentaciju a podnesemo zahtjev. I ono što je možda najvažnije, na što imam najviše primjedbe koliko je od tih 25 infrastrukturnih projekata u cijelosti odrađeno vezano za projektno tehničku dokumentaciju, ishođenje dozvole i rješavanje imovinsko pravnih odnosa, odnosno zadnje pitanje da li su za te predmetne projekte s obzirom da smo znali od rujna prošle godine da imamo osigurana sredstva da li su već napravljene pripreme i raspisani javni natječaji da bi što prije po odobrenju sredstava se moglo krenuti? Zašto ovo kažem? Kažem zbog toga što smo vidjeli da je rok provedbe projekta 2015.-2018., mi smo gotovo na sredini 2016.godine, svi oni koji znaju na koji način i što traži Zakon o javnoj nabavi zna koliko to dugo traje i nažalost bojim se da je ova građevinska godina gotovo u cijelosti izgubljena, odnosno ovaj zakon sam očekivao da ćemo imati na klupama ovog Parlamenta u raspravi još barem prije 2 mjeseca. Još jednom potpuna podrška ovom zakonu. Ona će biti i dodatni poticaj gospodarstvu odnosno niskogradnji i svima onima koji rade u sektoru vodnoga gospodarstva. Nadam se da ću dobiti pozitivne odgovore na većinu ovih pitanja. I za kraj jedna sugestija ili zamolba nažalost kolege Romića resornog ministra nema tu, ali ću vas zamjeniče zamoliti na matični odbor, Odbor za poljoprivredu molimo Vas ubuduće da dolazi ministar ili vi osobno. To je bila praksa unazad 4 godine. S jedne strane zapravo je to i odavanje priznanja važnosti matičnog odbora, a s druge strane i da zaštite svojim autoritetom djelatnike i vaše kolegice i kolege koje zastupaju ili brane prijedloge zakona na samom odboru od neargumentiranih, neetičnih i nepristojnih verbalnih napada koje doživljavaju na samom odboru čak i ako to dolazi od vaših koalicijskih partnera. Mislim da je to nekorektno prema vašim najbližim suradnicima i očekujem zapravo da na matičnom odboru ubuduće bude ili ministar ili vi kao zamjenik i da svojim autoritetom zaštitite svoje najbliže suradnike. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvažene zastupnice Ružice Vukovac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Dakle, slušajući kolegu saborskog zastupnika o kvalitetnom poslu koji je odrađivan u periodu koji je iza nas nisam mogla ne uključit se. Dakle, koliko je to bio kvalitetan posao govore i posljedice katastrofe koju je Slavonija, odnosno Posavina proživjela. Ja moram iskoristiti priliku pa postaviti pitanje bivšem ministru tko je zapravo odgovoran za ugibanje životinja, odnosno ne spašavanje istih tih životinja čak 3 dana? Znači 3 dana su životinje stajale u vodi do vrata sa njuškicom iznad glave i čekale smrt. One koje nisu uginule tada su uginule od posljedica pothlađivanja u toj ledenoj vodi. Jedna potpuno promašena politika spašavanja spasila je možda petinu tih životinja a da se odreagiralo na vrijeme a moglo se samo da se drugačije pristupilo problemu spasiti možda čak i sve te životinje. Isto tako me zanima i da li je bivši ministar svjestan toga da mnogi poljoprivrednici odnosno stočari sa tog područja još uvijek nisu dobili odštete za uginula stada. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Štovana kolegice, da ste se malo više potrudili u materiju odgovornosti načina funkcioniranja u slučaju kriza i elementarnih nepogoda onda bi vidjeli koji je način funkcioniranja i čija je odgovornost. Hrvatske vode kao javna ustanova koja se bavi zaštitom od štetnog djelovanja voda je gotovo 24 sata prije puknuća nasipa a govorimo o milenijskom vodostaju i najvišem vodostajima Rijeke Save koji su ikada zabilježeni obavijestila i proglasile izvanredno stanje. Nakon toga krizni stožer kojim zapovijeda ili kojeg predvodi župan sa jedinice područne uprave je taj koji mora evakuirati stanovništvo, proglasiti mjere i odraditi sve ono što bi trebalo u takvim slučajevima napraviti. Znači gotovo 24 sata je bilo vremena prije puknuća nasipa da se odreagira i da se smanji mogućnost ili svede na minimum mogućnost i stradavanja ljudi, ali i mehanizacije imovine i stočnog fonda. Nakon samog puknuća nasipa u Gunji, odnosno u Rajevom Selu i u Račenovcima sustav je napravio maksimalno sve za zbrinjavanje, evakuaciju i spašavanje i skrb o životinjama koje su bile pod poplavama. Govorimo o 400 farmi diljem Vukovarsko-srijemske i Osječko-baranjske županije koje su bile zamjenske farme i koje su primile tu stoku, gdje smo osigurali besplatnu veterinarsku skrb, gdje smo osigurali besplatnu hranu i sve ono u idućih par mjeseci dok nismo osposobili gospodarske objekte tih ljudi nakon poplave da se taj stočni fond vrati nazad. Kroz program ruralnog razvoja otvorili smo mjeru gdje oni koji su imali velike gubitke gdje je došlo do uginuća i utapanja same stoke da mogu nabaviti novi stočni fond tako da je sustav odradio maksimalno sve a resorni ministar, da li bivši ili ovaj ne mogu utjecati na klimu, ne mogu utjecati na padaline, ne mogu utjecati na milenijske poplave koje se dese, jedino ulaganjima u takve objekte i sprječavanje stvari da koliko toliko budemo što pripremniji se može zapravo smanjiti mogućnost takvih velikih šteta u gospodarstvu … [[Govornik se ne razumije.]] Ali drugi put malo proučite odgovornost svih i od jedinica lokalne samouprave do regionalnih kriznih stožera i ostalog prije nego što prozivate izvršnu vlast.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Složio bih se sa kolegom Jakovinom da se ovdje radi o vrlo bitnoj temi i da treba podržati, poglavito što se tiče zaštite od poplava ovaj projekt i ovo sufinanciranje. Međutim, kada govorimo o poplavama to je mnogo ozbiljnija stvar i moram priznati da ovdje slažem se sa svojom kolegicom Vukovac koja je kazala da u slučaju elementarne nepogode, sva tijela, državna, nadležna nisu reagirala promptno a to mogu svjedočiti što je cijela Hrvatska tada, u biti građani samoinicijativno se organizirali i prikupljali od stočne hrane do razno raznih gumenih čamaca da se spase životinje koje su na tom području. Nažalost, brojne uginule a nisu trebale. Znači tu nekakvog velikog opravdanja nema. Činjenica je što sam postavio zamjeniku ministra, moram i vama jer poznajete bolje materiju, Hrvatske vode imaju svoje prihode koje im plaćaju građani i pravni subjekti, fizičke i pravne osobe. Koliko sredstava odlazi na zaštitu od poplava, šta je vrlo bitno i čišćenje kanala a koliko na činovnike? Da li je … [[Govornik se ne razumije.]] ali interesira me taj postotak, to bi vi morali znati, to je prvo. Što se tiče ekologije, apsolutno smatram da se tu strašno vodilo što se tiče kanala lateralnih i ostalih, vodila briga pa to mogu svjedočiti u svom Sinju, Cetinskom kraju, da kroz sred grada prolazi otvorena kanalizacija koja odlazi u lateralne kanale Sinjskog polja i odlazi u Cetinu koja je pitka voda i koja zagađuje, znači iz te vode se, znači stotine tisuća ljudi je koristi, ne samo od Cetinskog kraja nego i priobalja, splitskog bazena, nije zaštićena a o tome se možete posvjedočiti i o tome sam vam osobno i ja pisao. Vama i ministarstvu i Hrvatskim vodama naravno, ne znam koliko ste upoznati i ekologija je vrlo bitna i to naši građani plaćaju. I vrlo bitno je kazati da službe u poplavama nisu odradile najbolje svoj posao i da treba iz grešaka učiti. To bi bilo puno korektnije od vas nego da ste gospođu Vukovac ili gospođičnu u biti kazali da ona ne poznaje materiju. Ja mislim da ona vrlo dobro poznaje materiju jer živi i bavi se sa time s čime se bavi u svome životu. A to je znači ima svoju farmu i dobro poznaje probleme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo čuti odgovor uvaženog zastupnika Tihomira Jakovine.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Bulj, uz zapravo želju da, i spremnost, da što prije dobijemo ove podatke koje tražite, ja vam ih ne mogu dati, mogao sam vam dati prije prošle 4 godine dok sam bio predsjednik upravnog vijeća ali vezano za iznose koji su planirani a s obzirom da su godišnji planovi mijenjani ja nemam saznanja koliko je predviđeno za redovne obrane, koliko je za ulaganja u komunalnu infrastrukturu i za sve ono što se financira kroz proračun Hrvatskih voda. Tako da se nadam i tražim i zapravo molim da se taj izvještaj ne dostavi i svim ostalim zastupnicima. Pa možemo onda proanalizirati i porazgovarati kako i na koji način se sredstava koja se prikupljaju kroz naknade od građana i gospodarstva troše kroz Hrvatske vode. Ni trena nisam htio znanje ili stručnost vezano za farmu i poljoprivredu kolegice Vukovac umanjivati ali jedno je obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo i rad na farmi a drugo je zapravo problematika elementarnih nepogoda i katastrofa koje su nas nažalost pogodile 2014. godine. I ne mogu se složiti s vama da je sustav bio nespreman, to je nešto što se dešava jednom u milijun godina ali onoga trenutka kada je Vlada RH proglasila stanje katastrofe i kada je preuzela kompletnu koordinaciju na svim radnjama i aktivnostima vezano na poplavljenom području onda je situacija počela funkcionirati onako kako treba. Veliko srce Hrvatske, veliko srce hrvatskih građana koji su i kao dobrovoljci se uključili u pomoć tamo ali i kroz priloge i ostalo je samo jedan dio onoga što je odradio sam sustav. Još jednom kažem da su izmještenu stoku, stočni fond je Ministarstvo poljoprivrede osiguralo, sve ono što je trebalo od veterinarske stručne skrbi, do smještaja, do hrane, do svega onoga što je trebalo, od analize tla, od izravnih pomoći za sve poljoprivrednike kojima je isplaćeno a govorimo o gotovo 6 tisuća hektara koje su bile nastradale u katastrofi je određeno gotovo bez same greške. Nismo mogli vratiti nazad nemili događaj, nismo mogli spriječiti katastrofu ali smo kao sustav odradili maksimalno što smo mogli. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada bismo prešli na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj HSS-a, HDS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani izvjestitelji, kolegice i kolege. Klub saborskih zastupnika Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske demokršćanske stranke će podržati prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe za Projekt zaštite od poplava sa Konačnim prijedlogom zakona u hitnoj proceduri. Mislim da smo svi svjesni što znači obrana od poplava i koje smo posljedice imali pogotovo kada je riječ o ljudskim životima, materijalnim štetama ali i onim indirektnim štetama kroz poplave koje smo imali. I zato je nužno da se RH ozbiljnije pozabavi ovim problemom. I mi iz Hrvatskog sabora se moramo progovoriti da, sustav imamo, sustav je projektiran na bazi klimatskih promjena, na bazi stogodišnjih prosjeka vodostaja i vidjelo se da to ovim uvjetima nije dostatno. Podsjetih vas da je rijeka Sava nabujala u nekim predjelima 100-140 cm iznad tih 100-godišnjih prosjeka i naravno da u takvim okvirima je teško bilo lokalnim službenicima, dužnosnicima koji su po funkciji načelnici stožera za zaštitu i spašavanje koji se operativno s tim nisu bavili da se neki i nisu snašli. Međutim, tvrdim da su lokalni dužnosnici zajedno sa jedinicama lokalne samouprave, sa vatrogascima, sa svim ljudima koji su se kao volonteri javili, dali svoj maksimalni doprinos i veliko im hvala za to. Ipak je izostala jedna koordinacija između država prije svega jer mi smo imali u tri, četiri dana ogromnu količinu oborina a da nismo imali kvalitetne informacije kakav će biti dotok pritoka iz BIH koja bitno utječe na tok rijeke Save koja je usporila tok rijeke Save i dodatno podigla nivo Save i imali smo velike štete. Stoga podržavam ovaj prijedlog zakona i realizaciju ovih projekata. Mislimo da 80 milijuna eura za ovih 25 projekata neće riješiti u konačnici sve probleme i sve ugroze moguće koje imamo od poplava zato su nužni oni manji potprojekti jer podsjetih vas da je nakon poplava kad se rade analize, prvi korak je bio sanirati postojeće štete, nastojati vratiti ljude u svoje kuće i ponovno pokrenuti i poljoprivrednu proizvodnju i obrtništvo i poduzetništvo na stradalom području. Drugi korak je trebao biti snimanje stanja vodno gospodarskih objekata i sanacija šteta na kritičnim točkama. Djelomično je učinjeno. Nije još sve učinjeno i mislim da u tom dijelu moramo zajedno koordinirati i vidjeti sa Hrvatskim vodama koje dobro rade svoj posao. Međutim i njima treba još financijske injekcije kao ovaj zajam da bi se sustav digao na jedan viši i kvalitetniji nivo. I daljnji korak je planiranje obrana od poplava u novo nastalim uvjetima obzirom na klimatske promjene koje su prisutne. Mi smo u Slavonskom Brodu nakon ovih poplava organizirali jedan veliki sastanak sa predstavnicima prostornih planera Hrvatske, Slovenije i BIH i svi smo se složili makar je riječ o rijeci Savi da je nužno jedno zajedničko osmišljavanje projekta zaštite od poplava cijelog područja jer uzalud je raditi akumulaciju … [[Govornik se ne razumije.]] u Brodsko-posavskoj županiji ako nemamo isti i sličan pristup i sa bosanske strane jer je to jedan spojen sustav i ne može se gledati pojedinačno. Zato mislim da kroz i drago mi je da u ovom djelu zajma će dio sredstava ići i za to institucionalno jačanje da se ide ka tome da se napravi jedan kvalitetni sustav zaštite od poplava sa susjedima, da se to i prostorno planski predvidi ali i izgradnjom objekata za zaštitu od poplava napravi jedan cjelovit sustav. To je skup projekat, to je dugoročno ali bez toga nam i ovi projekti i ovi novci neće biti učinkoviti i neće dati one rezultate koje priželjkujemo koliko se to sustavno ne riješi. Također je nužno dio tih sredstava spustiti na teren za edukaciju i opremanje stožera za zaštitu i spašavanje ili sad po novom Zakonu civilne zaštite, vatrogasnih postrojbi i svih ostalih službi koje u tom procesu sudjeluju kad dođe do nečega jer činjenica smo uočili da nemamo dovoljno kapaciteta, da nismo dovoljno opremljeni i da bez daljnjeg jačanja tog sustava neće biti ni kvalitetne obrane od poplava. Također iz ovih prijedloga projekata je vidljivo da se pokriva područje cijele RH što je dobro, međutim spomenuo sam te kritične točke i moram ih ponovno ponoviti ovdje prije svega uz rijeku Savu to su ovi potoci, pritoci, bujičari, Orljavski sliv koji posebno evo svake godine ugrožava i Požeško-slavonsku županiju i Brodsko-posavsku, problem oko Karlovca, problem oko Siska i Lekenika, mislim da te kritične točke pod hitno moramo riješiti i da ovi projekt i jesu i djelom i na tim područjima ali da tim područjima trebamo dati naravno veći značaj i više investirati u njih. Spomenuo bih da smo kandidirali prema Europskom fondu solidarnosti štete koje smo utvrdili na našem terenu i da smo slijedom toga dobili 17,5 milijuna eura, odnosno RH je dobila ali nažalost ta sredstva još uvijek nisu spuštena prema regionalnoj i lokalnoj samoupravi jer je bio uvjet da se radovi izvedu, da se isfinanciraju i dokažu sa računima da su to realizirani sanacija šteta na lokalnim cestama, lokalnoj i komunalnoj infrastrukturi i tek onda ćemo povući ta sredstva. Taj je proces po meni a i po ljudima predugo traje i jedinice lokalne samouprave su angažirale vlastita sredstva i još uvijek nije im to refundirano i na taj način evo trpe daljnje mogućnosti investiranja u ovakve i slične objekte a i u druge projekte koji su važni za jedinice lokalne samouprave pa s ove govornice apeliram da se to čim prije i učini jer ti novci su na žiro računu centralne riznice odnosno Ministarstva gospodarstva. Također moram reći i da Hrvatske ceste za onaj dio sredstava koji je odobren za sanaciju lokalnih i nerazvrstanih cesta i regionalnih cesta županijskih nisu još izvedeni ti radovi, sredstva su predviđena, projekti su pripremljeni, mislim da bi pod hitno trebalo raspisati natječaje za izvođače radova i da se ti radovi izvedu. Mislim da u tom kontekstu kroz jedan zajednički pristup u rješavanju problema zaštite od poplava kroz jačanje institucionalno i centralne države i Hrvatskih voda, moramo jačati i jedinice lokalne samouprave i naša dobrovoljna vatrogasna društva, naše ispostave vodo gospodarske kako bi ovaj sustav bio funkcionalniji ali naravno da trebamo razmisliti o daljnjem upravljanju vodama kroz izgradnju akumulacija i detencija koje bi bile i za uporu voda i dotok i sprečavanje poplava ali i za moguće navodnjavanje određenih područja i naravno da moramo voditi brigu i o zaštiti okoliša, ali i o gospodarskoj djelatnosti jer postoji potreba za građevinskim šljunkom i pijeskom, a mi uporno ne damo vaditi šljunak i pijesak iz rijeke Save dok to naši susjedi čine. I imamo samo trošak uvoza šljunka i pijeska za izgradnju naših prometnica. Isto tako, rješavanje plovnog puta rijeke Save koje nije riješeno za sitne novce gospodine bivši ministre. Nije riješeno, a na taj način je onemogućen i daljnji kvalitetni razvoj luke Slavonski Brod i gospodarstva ovog dijela Slavonije i Baranje. Hvala lijepo.
Hvala. Vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Tihomira Jakovine. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Vlaović, nije riješeno u 4 godine se nije moglo sve riješiti, ali je stavljeno u planove i dosta stvari od obala, utvrde, od projekata, od crnog kanala … [[Govornik se ne razumije.]] napravili i napravili bi i ovo da smo ostali. A to su sad vaši koalicijski partneri, pa utičite na to da projekti prođu i da budu u prioritetu. Druga stvar vezano za Fond solidarnosti koji ste spomenuli. Da, naša Vlada je osigurala sredstva, odradili smo sve što je trebalo, resorno Povjerenstvo mislim da i kolega Vrdoljak i ja da smo ga vodili su izdefinirali projekte i načine i mogućnosti korištenja za jedinice lokalne samouprave. Sad je opet na vama, znači da i kao bivši dožupan, a sada saborski zastupnik sa svojim gradonačelnicima i načelnicima ubrzati situaciju, odnosno s koalicijskim partnerima dogovorite, da ono što je gotovo, što je napravljeno, što je situirano bude isplaćeno. Jer nema razloga da proračun jedinica lokalne samouprave trpe na taj način sporost resornog ministarstva. Ono zapravo gdje najveći dio moje replike ide vama je vjerojatno ne loša namjera, nego zaboravnost. Rekli ste da je suradnja, odnosno reakcija centralne države u slučaju katastrofa u svibnju 2014. godine bila nedostatna. Podsjetit ću vas da od 19. do 22. sam osobno tri dana i tri noći bio u Slavonskom Brodu. Jer nakon puknuća na ova dva dijela nasipa vrlo veliki ili najkritičniji dio bio zapravo centar Broda i naselje Rimac i Stjepana Radića, da sam i osobno bio na dva ili tri stožera za koje sam inzistirao da budu županijski stožer zajedno sa gradskim i da nam oni inicijativu i ako je bilo tu nećkanja je napravljena djelomična evakuacija stanovništva iz dijela naselja Rimac, Jelas koji su bili najugroženiji da nam se ne bi u slučaju puknuća desilo ponovo stradanje i ljudske žrtve. Odlično smo to odradili, uvijek može bit bolje i zato se i zalažem zapravo da institucionalni okvir sustava države i regionalne, lokalne bude bolji. Ali nemojte zaboraviti da ovaj na primjeru grada Broda, na obrani grada Broda i okolnih naselja smo odradili odlično i sustav i vi dole. Nemojte kritizirati tamo gdje nema potrebe. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Jakovina. Ja evo se pridružujem ovim što ste rekli da ne smije jedinica lokalne samouprave zbog nečije sporosti ili neaktivnosti trpiti ili im nije isplaćena sredstva za štete od poplava, a Fond solidarnosti je Republici Hrvatskoj isplatio ova sredstva. Brodsko-posavska županija, sve jedinice lokalne samouprave su još prošle godine dostavile svu dokumentaciju i evo naknadno još traže dopune, pa dopune u nedogled dok imamo informaciju da neke druge sredine i nisu odradile posao. Slažem se sa vama da bi to trebalo požuriti, da ministarstvo žurno to mora odraditi jer jedinice lokalne samouprave su uložile svoja sredstva na sanaciji tih šteta i red je da onda im to bude i refundirano iako se u startu nisam slagao što se prvo moralo isfinancirati, dokazati računima, pa onda povući sredstva dok je Republika Hrvatska dobila unaprijed sredstva na bazi prijavljenih šteta. Mislim da se trebalo imati isti pristup i prema jedinicama lokalne samouprave, pa onda ako netko nešto i protuzakonito učini imaju kontrole revizije i slično. Ali evo, napravilo se ovako i zato još uvijek nije isplaćeno i trpimo štetu. Nisam kritizirao i rekao da nije bilo dovoljno koordinacije između centralne i lokalne vlasti kada je riječ o obrani od poplava da bih samo kritizirao, nego sa željom da sustav bude bolji, kvalitetniji i operativniji. Zato sam i rekao da se mora više sredstava spustiti upravo i iz ovog dijela jačanja institucionalnih kapaciteta za edukaciju. Mi to i radimo sad u Brodsko-posavskoj županiji kroz stožer, educiramo ljude da znaju raditi veće nasipe, da znaju puniti vreće, da znaju gdje su kritične točke, obilazak i tko je za koje područje zadužen. I treba pohvaliti i djelatnike Hrvatskih voda i vodno gospodarske ispostave na tom dijelu i pravne osobe koje su s njihove strane zadužene za obranu od poplave. Međutim, tu još uvijek nema dovoljno kapaciteta i treba spustiti malo, decentralizirati taj dio na teren da ne čekamo da li će nam stići vreće iz robnih rezervi iz Zagreba ili ih možemo imati tamo na terenu. U tom smislu je bilo potrebna bolja koordinacija, a isto tako da imamo kvalitetnu informaciju od susjeda koliki su vodostaji pritoka, kad nam stiže taj val itd. Mislim da je taj dio tu izostao i zbog toga sam to rekao i zato apeliram da u buduće to bude kvalitetniji sustav. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovani gospodine Vlaović, koja su vaša iskustva s učinkovitošću projekata sanacije hrvatskih voda u Slavoniji. Naime, sad ćemo očito dobiti, znači tih 80 milijuna kuna. Hrvatske vode već raspolažu sa mislim 2 milijarde ili nešto više novca, dakle veliki je novac u igri. To je mislim 2% našeg proračuna praktički. Sve su glasniji znanstvenici, biolozi koji kritiziraju projekte Hrvatskih voda u onom smislu da se riječna korita skraćuju, produbljuju i da se na taj način u stvari rješavaju problem poplave na tom mjestu gdje se, dakle gdje se iskopa taj kraći vodni put. Međutim, na taj način se i isušuju oni prirodni meandri u kojima se voda kad je došlo do većeg vodostaja se digla na većoj površini. Pa onda nije to bilo toliko pogubno kao ovo kad se oni izdube, pa onda nakon toga na onom mjestu gdje više nije sanirano se dogodi katastrofa. Dakle, sve su glasniji ti koji govore da ta taktika nije dobra, da se u stvari radi o projektu, radi projekata u kojem se na neki način i zarađuju novci za te građevinske firme koje rade za Hrvatske vode. Ja sam puno dobio intervencija u tom smislu pa me zanima evo sa terena, to bih rado i da se ljudi iz Hrvatskih voda očituju o tome, nije nam svejedno na koji način će se potrošiti novci. Sigurno je da dobijemo novce, da se novci ulože, sigurno se treba raditi na sanaciji odnosno obrani od poplave ali me zanima koja su sa terena znači iskustva učinkovitosti tih projekata. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Uvaženi zastupniče ako ste pratili, a slušali ste moje izlaganje, ja sam upravo rekao da struka mora naći načina kako spriječiti poplave, kako učiniti ovaj sustave zaštite od poplava učinkovitim. I rekao sam da smo u tom kontekstu i organizirali sastanak međudržavni sa prostornim planerima da na temelju svojih stručnih znanja, međunarodnih iskustava daju prijedloge. Kad je riječ konkretno o slivu rijeke Save ona još uvijek nije svedena u kanal ili korito nego ona ima svoj većim dijelom prirodni tok, ima i određene … [[Ne razumije se.]] pojase kako se to zove, Lonjsko polje, Iva, Gajna itd. gdje su ti prirodni razlivi, gdje se smanjio nivo vodostaja. Međutim, ni to nije dalo dovoljne rezultate nego je Sava i dalje nabujala. Rekao sam metar i više iznad 100-godišnjeg prosjeka. Znači, rješenja se moraju tražiti drugim tehničkim rješenjima i stručnim rješenjima i kroz akumulacije, retencije, znači sprječavanje dotoka iz pritoka u Savu i regulacijom same Save. Iskustva iz Njemačke, Austrije gdje rijeke prolaze kroz gradove gdje oni imaju dovoljno financijskih sredstava da mogu mehaničkim zaprekama spriječiti razlijevanje rijeka u svoje gradove se pokazalo u određenim periodima uspješno. Međutim, kad su imali enormne količine oborina i tamo je došlo do prelijevanja. Znači, ni to nije rješenje nego struka mora sustavno razraditi kompletan teren, sagledati klimatske, meteorološke prilike i dati nekakva rješenja. U tom pravcu je dobro da dio sredstava će se trošiti na jačanje institucionalnih kapaciteta. Ali upravo treba onda dati naglasak na jedno kvalitetno istraživanje i suradnju na međudržavnom nivou u okviru ovih područja. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ružice Vukovac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Dakle, kolega Vlaoviću jako dobro se sjećamo i koordinacije i zajedničkih postupanja za vrijeme poplava. Dakle, jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave su zajednički odrađivale sve procese. Nažalost, evo moja općina iako je s nekoliko desetaka tisuća kuna u akciji nije dobila još uvijek nikakav novac nazad. Međutim, to nije bitno. Htjela sam danas naglasiti važnost upravo onih 24 sata od puknuća nasipa. Znači upravo u tih 24 sata se nismo snašli. Mislim tu na sve, znači i na bivšeg ministra i njegovu ekipu i na policiju i na vojsku jer smo mi bili svjedoci gledanja i slušanja vapaja životinja koje su se gušile u toj vodi, a nitko ih nije 48 sati došao spašavati. Smatram da je to bilo nedopustivo. Ja sam toliko bila užasnuta da sam čak očekivala da će o odgovornosti odlučivati i kazneni sudovi. Međutim, do toga nije došlo. Ono što me još više užasava je zapravo pristup bivšeg ministra jer on na ovaj način zapravo nama ponovno daje do znanja koliko je stoka u ruralnom prostoru njemu nebitna. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Kolega Vlaović slažem se s vama da je vrlo bitna preventiva, uigranost svih nadležnih tijela i institucija koje moraju sudjelovati u ovome stožeru i koji moraju prevenirati čim prije i dobiti informaciju što se događa na terenu. Očito je, to ako se vraćamo na 2014., zakazalo. Ovo je ozbiljna stvar, ovo nije ono što je kazao bivši premijer da je problem kada pukne cijev za vodu u kućanstvu. Ovo su stvari na kojima moramo raditi strateški svakodnevno. Ne samo u Slavoniji jer se dogodilo i neretvanskoj dolini, cetinskoj dolini, svim tim područjima koja su ugrožena i koje moramo rješavati kako unutar Hrvatske tako i u međusobnoj suradnji sa BiH. Imamo dosta istih tokova, iste su rijeke i utječe jedno na drugo. Ovdje je ključni problem, i svi ga spominjemo, spominjemo znači da ne smiju trpjeti ta područja kao npr. sada u Slavoniji što se dogodila poplava 2014. Kažite mi realno, pošto ste bili tada u ulozi dožupana, da li su ti ljudi obeštećeni i kakvo je realno stanje sada? Nemojmo se vraćati unazad, znači moramo zasukati rukave a ne samo uhljebljavati u Hrvatske vode ljude pa da najveći dio sredstava ide za plaće nego zasukati rukave, odraditi to. A ključno moje pitanje, kakvo je sad stanje na terenu i da li su ljudi obeštećeni, kakvo je stanje po svim pitanjima od stočarstva, poljoprivrede, gospodarstva? Vi tu materiju morate poznavati. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Evo uvaženi zastupniče kolega Bulj ja razumijem vaše nezadovoljstvo, i sam sam nezadovoljan pogotovo kad strada bilo da je riječ o čovjeku, bilo da je riječ o imovini, a i koje grlo stoke, a dogodilo se. I naravno da iz toga je vidljivo da sustav nije funkcionirao i da moramo biti nezadovoljni i tražiti rješenja ne samo krivce nego i rješenja. Po Zakonu o zaštiti od poplava mislim da su jedinice lokalne samouprave na vrijeme odreagirale i sazvale svoje stožere, županijski stožeri su na vrijeme odreagirali i država se uključila tamo kad je došlo do katastrofe na području bivše odnosno to se zove taj dio za one koji ne znaju Cvelferija, od Županje do tamo Gunje i prema Račinovcima i tom dijelu istočnom. Mislim da se moglo i uvijek mora moći bolje i brže se odreagirati jer stradali su i ljudski životi i puno je grla stoke uginulo, puno je divljači uginulo. I nedavno smo evo imali ovdje posjetu Saborskom odboru za poljoprivredu načelnika općina s tog područja koji su rekli da još uvijek nije sve sanirano, pogotovo kad je riječ o jedinicama lokalne samouprave. Ja sam već spomenuo ovaj dio koji očekuju sredstva iz Fonda solidarnosti i vjerujem da su oni svi dostavili svoje račune i dokumentaciju pripadajuću, da će to bit ovih dana nadam se isplaćeno. A ima i još uvijek nesaniranih poljskih putova, kanalske-melioracijske mreže, šumskih puteva te da ljudi ne mogu doći do svojih parcela i ne mogu kvalitetno obrađivati i proizvesti ono od čega žele tamo živjeti da ostanu tamo živjeti. Pa evo i prenosim apel tih ljudi s tog terena da se čim prije još jednom sagleda mogućnosti i da se pomogne, a prema prijavi šteta od elementarnih nepogoda išla je isplata oštećenicima koji su prijaviteljima koji su prijavili štete, nažalost je ona bila u malom ili minimalnom iznosu od 3 do 5% kad govorimo o poljoprivrednim kulturama i štetama u tom djelu. I naravno da je posebno bilo za područje koje je direktno stradalo zbog puknuća nasipa na ovom području, oni su dobili značajnije isplate. Međutim, još uvijek nije sve isplaćeno, još uvijek nisu s tim do kraja zadovoljni, a rezultat toga je da nam se mlade obitelji s tog područja iseljavaju, nažalost.
Hvala lijepa. Ruku je digao uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, klub SDP-a traži stanku u trajanju od 10 minuta zbog toga da bismo mogli objasniti neke stavove. Naime, kolegica zastupnica Ružica Vukovac napala je ministra, bivšeg ministra Jakovinu zbog stradanja životinja u poplavi. Ona je replicirala tako, ne ministru Jakovini, nego tako da Jakovina ne može, nije mogao odgovoriti na tu repliku. Mi nećemo dopustiti ovakvo, nećemo dopustiti ovakvu zloupotrebu Poslovnika i zbog toga tražimo stanku od 5 minuta kako bi mi mogli objasniti svoje stavove. Pa svaki put kad netko bude ovako zloupotrebljavao Poslovnik zna što ga čeka.
Za to se, javlja se i kolega Miro Bulj. Izvolite.
Traži, i u ime MOST-a tražim 10 minuta stanku također po ovome pitanju što je kolega Stazić kazao.
Pogledajte, kolegice i kolege ovo je neprihvatljivo potpuno i ja neću dati stanku, neću vam dati stanku, ni jednom ni drugome. A neću vam dati stanku iz jednostavnog razloga, bez obzira što u Poslovniku naravno vi možete zatražiti stanku kad god želite, međutim ovo je tipičan primjer zlouporabe parlamentarizma. Dakle u razgovorima i diskusijama se iznose različiti stavovi, stavovi koji se nekome sviđaju, nekom se ne sviđaju, mogu biti točni, mogu biti netočni ti stavovi, ponekad su oni nažalost bili i uvredljivi, međutim nikada nismo to zlorabili na taj način da onda ako nam se nije svidjelo što je netko drugi rekao da smo tražili stanku. To će pretvoriti, kada bih to dozvolio, pretvorili bi ovaj dom doslovno u sprdačinu, a to ja neću napraviti tako dugo dok ovdje sjedim. Prema tome ne dajem stanku ni jednom ni drugom. Ako vam se ne sviđa možete podnijeti, izvolite, povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora vi jako dobro znate da po našem Poslovniku predsjedavajuće sjednice mora odobriti stanku kad god to zatraži klub, kad god to zatraži klub i jutros su zatražene stanke zbog stvari koje se zastupnicima ne sviđaju ili su htjeli nešto objasniti ili su htjeli reagirati na nešto i vi ste te stanke odobrili. Ovo smatram gušenjem slobode govora u Saboru, zabranom iznošenja stavova SDP-u, zabranom iznošenja stavu SDP-u. Mi ćemo ovo što imamo reći mi ćemo to izreći i o vama, i o onome što je rekla gospođa Ružica Vukovac. Dakle vi nas nećete ušutkati, ali vi sada eklatantno kršite Poslovnik Sabora jer vi znate da predsjedavajući mora odobriti stanku svaki put kada to zatraži klub.
Vi se naravno imate pravo i ja vam savjetujem da se žalite po postupku Odboru za Ustav, Poslovnik i pravni sustav. Prema tome, jedan i drugi, i ja nisam uskratio … [[Upadica se ne čuje.]] prvo nemojte samnom voditi polemiku jer time kršite vi Poslovnik, nećete dat ću vam opomenu radi toga, a nemojte onda novinarima govoriti da ste dobili radi nekih drugih razloga kao što su vaši kolege tvrdili novinarima. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne dajem vam opomenu sada zato jer kršite Poslovnik jer diskutirate i prepirete se sa predsjedavajućim a znate da to ne smijete. Ja ću još jedanputa ponoviti nije primjereno, nije primjereno parlamentarizmu ako netko izgovori bilo šta što nam se ne sviđa, što je protiv naših uvjerenja itd. zlorabiti poslovničke mogućnosti. Nikad se to nije radilo u ovom domu, a dok sam ja ovdje se to i neće raditi. Prema tome, mi ćemo sad nastaviti dalje. Vi možete naravno govoriti što god želite, ali možete sazvati i konferenciju za medije, pa reći da vam ja gušim slobodu a to nije gušenje slobode, nego je to zlouporaba demokracije bi bila kada bi sada svaki puta dopustio, jer nakon toga bi se svatko iz bilo koje stranke javio kad mu se ne sviđa da netko drugi nešto govori tražio stanku kako bi mogao izricati svoje stavove. I time bi pretvorili ovo sve u komediju. Prema tome, izvolite kolega Bulj. Vi želite nešto reći.
Kolega, predsjedniče, u ime kluba MOST-a sam se malo prije obratio tako nije u osobno ime, čisto kao reakciju na napad na saborskog zastupnika koristeći Poslovnik, saborsku zastupnicu Vukovac. I mi naravno da smo zbog toga isključivo tražili da možemo odgovoriti a da ste dozvolili. I smatramo da ovaj način ponašanja nije dobar, tražiti stanku zbog ovih stvari i mi osobno. Međutim nama nije preostalo ništa drugo da ste dozvolili stanku da budemo ravnopravni, da zatražimo stanku. Međutim, ova vaša odluka, smatram je korektnom i da tako se svi ponašamo korektno jedni prema drugima jer kada bi tražili stanke onda bi mogli stanke svake 2 minute u svakoj raspravi biti. Ovo je bila isključivo samo reakcija na ono što je htio kolega pokušati da napadom nekakvim neargumentiranim na kolegicu Vukovac da na taj način mi ravnopravno i budemo ravnopravni u ovom Parlamentu.
Sve razumijem. Vi vrlo dobro znate da moja nakana nikada nije i neće biti da ušutkam bilo koga. I dapače, svatko u granicama pristojnosti i parlamentarizma može izreći kakvo god mišljenje želi. Dapače, postoji i poslovnička mogućnost koju bivši potpredsjednik Sabora vrlo dobro zna, a ta je da ima završno izlaganje na kraju. Na kraju svih izlaganja može se javiti, govoriti 5 minuta normalno sukladno Poslovniku. Svatko, svaki klub. Prema tome to je dobro poznato a zlorabljenje neću dozvoliti. I sada ćemo nastaviti i dao bih riječ u ime kluba HNS-a, uvaženom zastupniku Miloradu Batiniću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Vrlo kratko, znači Prijedlog samog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora tehnički gledano mislim da se nema tu što puno dodati no sama tema o kojoj se govori, znači zaštita, Projekt zaštite od poplava prilika je možda da se temeljem iskustava prethodnih godina da se možda malo nešto i oko toga detaljnije progovori. Osvrnuti ću se kratko i na ono što je bilo već rečeno u ime klubova, no, prvo i osnovno možda, možda da se raščiste neke stvari i da se detaljnije o tome progovori tko uzima kredit i tko ga vraća. Znači u dijelu Glave IV. Ocjena sredstava potrebnih za provedbu zakona spominje se naravno državni proračun Ministarstva financija međutim jednostavnim rječnikom ovaj kredit uzimaju Hrvatske vode a vraćamo ga mi građani kao platiše komunalnog doprinosa i naknade za uređenje voda. Naravno posredstvom države i Ministarstva financija kao posrednika. To vrlo jasno tu piše. I piše i dinamika otplate do kada će biti i kako će se tranše vraćati i sve skupa. Znači državni proračun učešće 0 kuna. U redu, možemo prihvatiti. Deficit država nema poreznih prihoda, sami građani ćemo to isfinancirati kao što je masu stvari i potpuno legitimno i prihvatljivo. No zašto to govorim? To govorim prvenstveno iz jednostavnog razloga što sam velim na tehničke elemente od Okvirnog sporazuma ne može se ništa posebno kritizirati niti dodati niti osporiti. Međutim iako vjerujem da kod većine vas također budi pozornost zašto je on okviran. Jer svi smo svjesni kada dižemo neki kredit da moramo više nego detaljno od kompletne projektne dokumentacije, od svih potrebitih dozvola priložiti da bi mogli dobiti da li se radi o suglasnosti ili ne. Ali O.K, to je sa Europskom razvojnom bankom definiran takav princip, nije prvi. Međutim, zašto to govorim, prvenstveno govorim iz razloga kada se govori o prilozima koji definiraju na što će se kreditna sredstva utrošiti. I iz toga se može iščitati da i postaviti pitanje, pa evo koristim prigodu zamjeniku ministra, opravdano ukoliko nije upoznat ali vjerujem da će postaviti to pitanje nadležnima da li imamo razrađen sustav zaštite od poplava na razini RH? Postavljam naime to pitanje jer velim slijedom proteklih nekoliko godina uslijed klimatskih promjena koje naprosto je teško predvidjeti vodari kada rade određene projekte i projekcije, govorimo o tzv. 100-godišnjim vodama. Mislim da je već takav pristup zastario. Naime, što se dešava? Vjerujem da svi mi na svojim područjima imamo prilike vidjeti mnoge vodotoke koji su imali ajmo reći i uslijed učestalih kiša, vodostaj je mogao porasti, međutim određeni vodotoci imaju elemente bujičnih vodotoka. Što unatrag 20, 30 godina nije bio slučaj. Znači dolazi do nekih novih izazova za vodare, za Hrvatske vode, prvenstveno onih koji upravljaju vodama. I mislim da bi trebalo prići jednoj sustavnoj analizi. I zato me ovaj dio kada se govori o područjima djelovanja, planirani radovi, podprojekti i financijska izdvajanja iz kreditnog zaduženja što ne znači da se iz preostalih sredstava Hrvatskih voda neće izdvojiti to je institucionalno jačanje, izrada studija za riječne slivove. Možda će neki kolege kazati, tu ćemo bacati novac, konzultante, ovo, ono, lijevo, desno, međutim, mislim da je priprema, priprema toga da je više nego važna. Uslijed svega ono što sam rekao i što su mnogi kolege naglasili, klima se mijenja. Da li smo spremni na taj izazov koji je vrlo teško predvidjeti. Tako da bih sugerirao da evo sustav obrane 74,3 milijuna eura i institucionalno jačanje 5,7 milijuna eura. Možda zvuči puno i je puno novaca ali da li je dovoljno da li ćemo nakon ovoga, radi se o Dunav slivu, Dunava, Jadranskom slivu, to je dosta široko područje. Međutim kad pogledate dio o čemu se i kome radi nisam baš siguran i bilo bi vrlo interesantno koliki postotak sliva pojedinoga je obuhvaćen ovim kreditom. Možete kazati i svi možemo zaključiti. Ostao je još, da li su dvije ili tri milijarde koliki je budžet Hrvatskih voda za to. Naime, ono što mi još na neki način, da li je moguće pošto je ovo okvirni sporazum, da li je moguće tu u ovom djelu indikativni popis potprojekata svega sam u točki 6. koja govori, znači sustav obrane na slivnom području Karašica, Vučica, jedino tu vidim riječ navodnjavanje i rekreacije kod Đurđenovca, rekreacija manje bitno ali navodnjavanje. Da li je promijeniti ili možda u hodu rješavati i te stvari. Naime, i novi ministar i nova Vlada u svoj 4-godišnjem programu a ono što debelo zaostajemo u RH, navodnjavanje poljoprivrednih površina, imamo vodni potencijal, i naravno u koliko vodu ne zaustaviš, ne iskoristiš, ona ode. S Dunava ode Crnomorski sliv, Jadran ode u Jadran a nismo uspjeli jednostavnim rječnikom da kažem iskoristiti taj vodni potencijal. To je nešto što o čemu svakako vjerujem da će se voditi brige. Nadalje, svatko od nas kad je raspravljao govorio je i onom području iz kojeg dolazi, tako ću i ja. Drava u redu, imali smo poplave, nismo toliko možda nisu bile tolikog obima. Međutim, unatrag 30 godina, unatrag 20 godina određena područja su bila i prije plavljena i prije 40 godina, međutim nije bilo materijalne štete, pa nije bilo izgrađeno područje. Znači Hrvatske vode smo doveli kao sadašnje upravljače, posredno sami sebe odnosno državu doveli smo u poziciju da smo kroz prostorne planove dozvolili gradnju na prirodnim retencijama određenih slivova. Da, jesmo. Pokušali smo izigrati prirodu i izigravamo je a ona nam uporno vraća i stvaramo trošak i materijalnu štetu. Svjestan sam da kotač povijesti ne možemo vratiti unatrag, međutim nemojmo ubuduće raditi takve greške. Ovo bi nam trebala biti više nego opomena. Htio bih samo kazati naravno sliv Drave da li će to biti dovoljno, da li će ovaj i dosta iz sredstva koja su preostala iz ovih, iz financiranja znači, iz doprinosa i vodne naknade za uređenje voda, da li će biti dostatna da više neće biti poplava. Ja bi to volio znati. Unaprijed možemo svi procijeniti da ovaj kredit neću reći kap u moru, to je kap u rijeci. Prvenstveno zamjeniče ministra, vjerujem da ste i sami svjesni, treba napraviti kvalitetnije studije da se poplave više ne dešavaju. Na slivu rijeke Bednje vjerujem da rijetki od vas to znaju, to je jedina hrvatska rijeka, najduža hrvatska rijeka koja ima izvor i ušće u RH. Jedina, izvor i ušće u RH. Uspjeli su tek prije nekih godinu dana spriječiti da ne plavi. Naime, njezin sliv gravitira mislim da 5 ili 6 bujičnih vodotoka sa planine Ivančice, sa planine Ravne Gore iz sliva Trakošćan i sad vidim da je ovdje krenulo se, sanacija pregradnog profila i kaskadnog brzotoka na jezeru Trakošćanu. Znate koliko će to spriječiti daljnje plavljenje? 1%, 1%, kap u jezeru Trakošćan. Znači, zalažem se za sustavan pristup, idemo potrošiti 50% tih sredstava, da se naprave studije, da se naprave projekti, da se naprave analize i da kvalitetno, da imamo jedan daleko kvalitetniji, sustavniji pristup rješavanju zaštite od poplava. Poplave su prirodna elementarna nepogoda, sada smo imali elementarnu nepogodu mraz koji nam je bio, pokazao nam je vrlo indikativno i nije zadesio čitavo područje ali određena područja bile su štete na vinogradima, na voćnjacima, na poljoprivrednim usjevima, međutim začudo tamo gdje su nekada naši stari sadili voćnjake i vinograde, tamo nije bile štete. Uglavnom su nastale štete na onim nasadima višegodišnjih kultura gdje nikada nitko do prije 20, 25 godina nisu bili sađeni. To je za zamisliti. Sljedeća elementarna nepogoda koja je možda specifična za sjever Hrvatske, tri županije, Krapinsko-zagorska, Varaždinska, Međimurska klizišta, opet su vode. Ove godine u proračunu predviđeno je u stavci ministarstva ostvari fonda za zaštitu okoliša, jedna benigna stavka u doslovnom smislu riječi, sanacija klizišta. Pa kada bi stavili u razmjer područje koje je obuhvaćeno klizištima, kad bi stavili u odnos područje koje je poplavljeno materijalna šteta na javnoj infrastrukturi, de te ka mreži, vodo opskrbni sustavi, plinovodima, nerazvrstanim cestama, lokalnim, županijskim cestama i kad bi stavili štete od poplava vrlo mala je razlika s time da su ugrožene kuće neke su otklizale ili je pola kuće otklizalo, o tome nitko ne vodi brigu. Prošla Vlada nešto je pokušala, pretprošle Vlade isto tako. E pa sad to je pitanje ako je sporno čija je nadležnost makar je pozitivno mi smo u ime kluba HNS-a uložili amandman da se ovaj dio pozicije u Fondu za zaštitu okoliša poveća na jednu razumnu sumu sa trogodišnjom projekcijom da bi se djelomično izvršila sanacija javnog dijela, znači od prometnica, infrastrukture i dostupnosti ljudima da mogu doći do svojih obiteljskih kuća koje su upitne uporabljivosti na žalost ništa. Pa evo postavljam pitanje zamjeniče ministra kada ta klizišta vrlo dobro znamo kako nastaju uslijed klimatskih promjena velikih količina oborina i u konačnici vode su te koje prouzročuju na neki način klizišta da li je to u nadležnosti onda da li Hrvatskih voda, Ministarstva poljoprivrede ili možda je to u nadležnosti nekog drugog resornog ministarstva. Ono što bih kad pogledate priloge, veli tablica za identificiranje i praćenje projekta. Znači, rezultati, društveni utjecaj, ekonomski utjecaj, utjecaj na okoliš. O okolišu je bilo spomena, slažem se. Izuzetno kompleksno kao bilog i šumar vrlo dobro znam što su regulacije nasipa u Slavoniji učinile i spačvanskom bazenu, područje Vinkovaca naravno. Međutim, isto tako svaki vodarski zahvat mora dobiti studiju utjecaja zahvata na okoliš. Jedino se nadam da neće tu biti paušalne neke procjene, jer režim, vodni režim pogotovo podzemnih voda u Slavoniji, u svim tim slivovima i Drave i Save i Dunava je poremećen. I zato vodari oprez treba zaštititi i nas kao građane i materijalna dobra, ali štitimo i slavonske hrastike. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Šandora Juhasa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega, pa htio bih samo da prokomentiram ovo što ste rekli da se igramo sa prirodom. Igramo se sa prirodom i ne pridržavamo se onoga što bi trebalo da bude, što je priroda tijekom ovih proteklih silnih miliona godina sama napravila i stvorila. Ja bih to rekao da ne postoji jedan kvalitetan plan iskorištavanja prostora pogotovo onih dijelova gdje se prepliću utjecaji ili gdje postoje različite tendencije iskorištavanja prirodnih resursa. Ja dolazim iz područja gdje se Drava i Dunav ulijevaju, u stvari gdje se Drava ulijeva u Dunav, gdje postoji još niz malih rijeka i rječica i gdje su ljudi u stvari naučili živjeti sa vodom, gdje je bilo potpuno normalno da nakon određenih razdoblja dođe jedna poplava. I ljudi su se privikli na to. Zato je meni bilo nepojmljivo kad smo prošle godine govorili o situaciji u Gunji da tamo je jako mali broj ljudi osigurao svoje usjeve, osigurao svoje kuće. Bilo mi je nepojmljivo i nepojmljivo mi je i do danas da sve šume, Hrvatske šume kad im padne na pamet počnu iskrčiti ili iskorištavati. Nepojmljivo mi je isto i to da se sve oranice baš moraju i u onim područjima koja su … [[Govornik se ne razumije.]] ravna, gdje dolazi do redovitog plavljenja obrađivati. Znači, cijeli niz takvih procesa bi trebalo uskladiti i doći onda do nekakvog rješenja. Jer možemo mi dizati kredita koliko god hoćemo ako smo napravili od naših velikih moćnih rijeka obične kanale. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Juhas, pa u principu mislim da sam na neki način o svemu tome što ste vi spomenuli kazao, ali na svoj način. Ne bih, nisam mislio se javit za repliku osim da stanem u obranu kolega šumara. Morate znati to da Hrvatske šume za svaku gospodarsku jedinicu imaju gospodarske osnove, donose se godišnji planovi, deset godišnji, čak i 20 godina planovi. Ovo što kažete da iskorištavaju kad hoće. Ne, to nije točno. Mislim to moram istine radi zaštite digniteta struke. Znači, ono što vi mislite kada je dovršni sijek, znači kada je obnovljena sastojna tada se posijeku sva stabla. Znači, mladoj sastojini se pruža šansa dalje za rast. Znači, zato evo vjerujem da ste, da niste mislili ništa loše ali istine radi moram na takav način odgovoriti. Znači ne rade se eksploatacijske sječe kao što je to bilo u periodu između dva rada gdje se nije vodilo o prirodnoj obnovi. Ukoliko se ne može provesti prirodna obnova tada se ide na pošumljavanje. Znači, zaštita tla prvenstveno to je ključan prioritet. Jer bez kvalitetnog šumskog tla nema ni šuma. Znači, nemojte sumnjati u provođenje gospodarskih osnova što rade šumari. Ako postoje negdje, ne govorim na pamet, postoje određena iskustva da određeni privatni, ako se radi o privatnim šumama činjenica je da određeni privatni šumoposjednici neodgovorno gospodare sa šumama.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prvi se javio uvaženi zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Moja rasprava ne ide u smjeru kritike sustava s obzirom da mislim da je sustav odreagirao u skladu sa onim što se zaista dogodilo. Imali smo 2014. godine jednu poplavu katastrofičnih razmjera i ni u kom slučaju mislim da danas nitko od govornika nije htio kritizirati bilo koji dio sustava pogotovo one vrijedne volontere koji su pohrlili iz cijele Hrvatske pa tako i iz Dubrovnika brojni su krenuli da pomognu stradalima. Moja kritika ide u smjeru što mi o projektima unapređenje sustava zaštite od poplava razgovaramo danas, 2016. godine, kada su nas već zadesile brojne poplave. Mislim da s obzirom na kapacitete Hrvatskih voda i brojne činovnike koji sjede u Hrvatskim vodama ovi projekti su trebali davno biti zaštićeni i mislim da je upravo ključna riječ u svemu ovome o čemu mi govorimo prevencija. Nažalost, u Hrvatskoj mi vrlo malo radimo na prevenciji brojnih problema pa onda imamo sanaciju šteta koja košta višestruko više nego njihova prevencija. Dati ću sebi malo slobode pa ću reći nekoliko riječi o Zakonu o zaštiti elementarnih nepogoda koji se izravno dotiče ovoga problema. Brojni govornici su danas spomenuli koliko velike štete imamo, a koliko država u svom proračunu zapravo osigurava skromna sredstva za njihovu sanaciju. Ja sam sam u Dubrovačko-neretvanskoj županiji duži niz godina bio predsjednik Županijskog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda pa sam vidio kolika je to administrativna procedura da bi na kraju jedan oštećenik dobio možda 2 do 3% od ukupne štete koja ga je zadesila. Stoga mislim da je Hrvatskoj potrebna jedna potpuno nova politika u kojoj bi zapravo u fokusu bila jedna nacionalna kampanja sufinanciranja premija osiguranja svim onim potencijalnim oštećenicima odnosno građanima koji žele osigurati svoju imovinu i poljoprivredne površine jer jedino na taj način jednom zajedničkom politikom sa osiguravajućim kućama možemo osigurati da kada se elementarne nepogode dogode, a naravno nemoguće je spriječiti nekad njihove katastrofalne posljedice da oni oštećenici mogu koliko toliko nastaviti sa normalnim životom. Jer način na koji mi danas funkcioniramo, način na koji je postavljen Zakon o zaštiti od elementarnih nepogoda zapravo je jedna pljuska svim onim oštećenicima koje zadesi nešto što oni nisu htjeli da ih u životu zadesi. Mislim da pored toga danas se kroz fondove EU osiguravaju sredstva za sanaciju stradalih područja i mislim da maksimalno trebamo raditi na tome da kapacitiramo te naše razvojne agencije koje će apsolutno i u svakom trenutku biti na ispomoći potencijalnim oštećenicima i stradalnicima i pomoći im u njihovim aplikacijama. Imamo iskustvo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, imali smo jako puno elementarnih nepogoda kroz zadnje vrijeme. Jako mali broj oštećenika se prijavio i koristio sredstva EU. Dakle, evo po meni rješenje je sufinanciranje premija osiguranja i u što većem korištenju europskih fondova. Za ove sve projekte, ovih svih 25 projekata koji su ovdje nabrojani volio bih znati u kojoj su oni fazi gotovosti jer ne bih volio da se kroz ovaj okvirni sporazum realiziraju samo neki od njih jer naravno priroda se mijenja, uvijek možemo očekivati velike katastrofalne pojave. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Evo uvaženi zastupničke Kristić iz vašeg izlaganja zapazio sam jednu ključnu misao, a to je prevencija od elementarnih nepogoda, u ovom slučaju poplava. I ovdje bih vas pitao i povezao jedan problem koji se pojavljuje već nekoliko godina u Hrvatskoj, to je problem šljunčarenja na rijekama. Jer je 2010. ili 2011. donesen novi Zakon o vodama, to bivši ministar Jakovina ja mislim dobro zna, kojim je jednostavno nestale su koncesije tim šljunčarima kako je kojem istjecala vremenski i mi danas imamo situaciju da su rijeke pune naplavina na određenim mjestima. Prema tome, ja nisam za ovo stručnjak inženjer ali je sasvim logično da ako se ne čiste, ne održavaju ajmo tako reći rijeke, poštujući naravno bioraznolikost i čuvajući eko sustav imamo povećanje opasnosti od poplava. Dakle, što vi mislite o tome da li bi trebalo, ja mislim da je ovo ali evo pitam i vas, da li bi trebalo pobrinuti se da se ponovno aktualizira ovo pitanje čišćenja rijeka kao preventivna akcija? Mi imamo apsurdnu pojavu da taj pijesak koji nam treba čak za obranu od poplava uvozimo sa druge strane Republike Srpske iz Bosne i iz Srbije i godišnje oko 400 milijuna kuna plaćamo za uvoz pijeska kojeg oni čak sa našeg dijela rijeke kupe. Ovo je jedno pitanje vrlo važno ekonomsko, preventivno i prema tome ima li tu logike recite vi meni nakon svega da se uzimaju krediti koji su u ovom slučaju 0%, ok, ali kako vi to objašnjavate?
Evo poštovani kolega vi ste na jedan određeni način u svom pitanju i dali jedan odgovor jel'. Apsolutno da treba aktualizirati ovo pitanje. Ne znam sada trenutni status po pitanju koncesija međutim opet se vraćamo na onu riječ prevencija. Dakle, ukoliko bi čak i eksploatirali i gospodarski koristili taj pijesak koji nam stvara određene probleme ne bi imali potrebe da se zadužujemo pa čak i u slučaju kada su te kamatne stope 0. Međutim, svakako ta zaduženja iziskuju određene troškove od Hrvatske države, a imali bi jedan uređeni sustav prevencije od elementarnih nepogoda. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Josipa Križanića, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege pa već je puno toga rečeno u ovoj raspravi ali dopustite mi da i ja nekoliko svojih opservacija velim s obzirom na činjenicu o ogromnim štetama i materijalnim i ljudskim katastrofama koje poplave donose kao i trenutno situaciju stanja na objektima sustava zaštite od poplava diljem Republike Hrvatske. Naravno da će svatko normalan podržati ovaj zakon i dići obje ruke za njega. Nadalje, ako neki od zakona zavređuje da se uvrsti u hitni postupak i u hitnu proceduru onda je to svakako ovaj zakon jer će izazvati brže sanaciju postojećih i izgradnju novih potrebnih sustava zaštite od poplava. Naime, poznato je da ni jedna elementarna nepogoda za sobom ne ostavlja toliko dugotrajne i nesagledive posljedice kao poplava, stoga treba čim prije krenuti upravo u izgradnju ovih zaštitnih sustava od poplava. Sigurno je da stopostotna zaštita niti preventiva o čemu je govorio moj prethodnik nije nikad moguće i vrlo je teško osigurati pa i samu preventivu predvidjeti neke situacije ali se moramo truditi i činiti što je god moguće više da se to izbjegne. Naravno da će ovim projektom osim direktne zaštite stanovništva i zapošljavanje građevinske infrastrukture doći i posljedično utjecati na poljoprivredu, gospodarstvo kao i floru i faunu u okruženju te pitku vodu. Zajam je izuzetno prihvatljiv pogotovo zbog oslobađanja kamata ove prve tranše kredita a i kamata je maksimalno korektna. Međutim, mene kao lokalnog dužnosnika a i zastupnika raduje i činjenica da će polovica financiranja ovog projekta 400 milijuna eura biti iz naknade vodnog doprinosa i naknade za uređenje voda. Naime, mi smo se puno puta pitali kuda ti novci idu i jedan od mojih prethodnika je govorio o tome da možda to nije dobro, ja baš mislim da to je dobro jer znamo točno kuda ide dio novaca kojega mi ubiremo na terenu u velikim količinama. I iz ovog mjesta apeliram na Vladu, tu je i zamjenik ministra da se dio tih sredstava, veći dio vraća jedinicama lokalne samouprave. Nadalje, indikativna lista je korektno obrazložena i pokriveni su svi prioritetni slivovi sukladno strategiji upravljanja vodama i visini rizika, a obuhvaćeni su i slivovi Save, Drave, Dunava, Vuke, Kupe, Karašice, Neretve ali i Krapine, Mure i Bednje. To je ono što je nama posebice važno jer neki smatraju da male rijeke ne mogu napraviti velike štete. Naravno da želim apelirati i zatražiti od urgentnost i odgovornost u provođenju ovog projekta. Nadalje, treba voditi računa prilikom projektiranja sustava zaštite od poplava upravo o ovom što smo već i govorili kao prije o visini i količini u vodotocima jer vršne količini protoka vode ili visine prije 20 godina i sada nisu niti približno iste nego su one sada kud i kamo veće. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Križanić, pa evo već cijelo jutro raspravljamo o jednom kreditu koji je ugovoren prije 2 godine, pa čak i oni koji su sudjelovali zapravo bili u vlasti koja je to ugovarala danas pričaju jednu drugu priču, međutim možda je ovaj kredit i sustav obrane od poplave ili zaštite od poplave bio prilike da danas, jutros otvorimo jednu drugu temu a to je da li u Hrvatskoj može biti razvoj poljoprivrede bez navodnjavanja? Da li sustav navodnjavanja možemo iskoristiti kao sustav obrane od poplava? I možda da smo danas ujutro na takav način razgovarali onda bi naše rasprave vjerojatno bile išle u smjeru da izvučemo nekakvu korist iz svega toga skupa. A mi smo pričali o svemu ali nismo pričali o suštinskim problemima. Iskreno govoreći mislio sam oću govoriti, neću govoriti, prije 2 godine nakon onih strašnih poplava koje su se dogodile u Slavoniji bilo je puno prijepora oko zakona koji je donesen u ovom visokom domu oko toga kako će se sanirati štete od poplava, međutim ovaj visoki Domovinskog rata nikad nije raspravio izvješće o provedbi tog zakona. Ja se iskreno nadam da će jednog dana revizija napraviti to izvješće pa da i tu temu raščistimo. Ali kažem ako govorimo o zaštiti od poplava onda to trebamo gledati u funkciji navodnjavanja jer danas u modernoj poljoprivredi s obzirom na ovakve klimatske promjene na periode kod imamo strašno puno kiša, onda imamo sušne periode, vrlo teško možemo govoriti o ekstenzivnoj poljoprivrednoj proizvodnji ako nije riješen problem navodnjavanja.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Križanić. Izvolite.
Hvala da ste potaknuli jednu priču koja je sigurno izuzetno interesantna, pogotovo za ekstenzivnu poljoprivredu. Ja moram reći da mi u Varaždinskoj županiji i Krapinsko-zagorskoj čak nemamo niti plan navodnjavanja, a svi vrlo dobro znamo da pogotovo intenzivna poljoprivreda a pogotovo povrćarstvo ili neke druge grane poljoprivrede koje su kod nas razvijene cvjećarstvo niti u kom smislu se ne mogu razvijati bez navodnjavanja, a objediniti jednu i drugu priču sigurno je neophodno. Hvala.
Hvala. Sada ćemo priječi na sljedeću pojedinačnu raspravu a to je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, Hrvatice i Hrvati govoriti o poplavama koje su zadesile istočnu Slavoniju a ne spomenuti sve ono što je događalo se u njoj i nakon nje, ja osobno jesam za to da se novci dobiju i da se pravilno rasporede ali pod velikim nadzorom, da ne bude kao u nekim vremenima. Organizacija same obrane od poplave išla je od pojedinačnog angažmana, grupnoga, preko udruga, preko lokalnih dužnosnika koji su pozivali sve ono što se je moglo upotrijebiti u obranu. Kada je voda došla do kritične točke na nasipu kod Štitara općina Štitar držala je liniju od 9 kilometara, dakle od Štitara do Županje. Izmoždena cijelonoćnom borbom protiv vode više nisu, ni nakon 48 sati nisu više imali snage da se bore, ali tada im je u pomoć priskočila od razno raznih udruga, vojske, specijalne policije jel naš veliki vođa u stilu Sean Connerya još nije stigao na bijelom konju da oslobodi Slavoniju od poplave. Tada smo organizirali noćne patrole svaka 2 sata po punktovima od nekih 500-tinjak metara gdje smo pazili da voda ne probije ispod nasipa što mnogi to stručnjaci nisu znali da se pripazi da netko i ne bi podigao slučajno u zrak, nekada su se čuvale obale Save i grudobrani da ne bi iz Bosne došli pa minirali. Znamo kako je to išlo u prošlim vremenima. Pa bih htio reći i to da su dječaci maloljetni, školarci iz cijele Slavonije tamo dolazili iz svih gradova iz Hrvatske. Pa isto tako posebice da su osnovnu obranu Vrbanje od poplava gdje je cijelo selo sa svim svojim strojevima i svim resursima, gdje su oni nahrupili obranu. Posebno moram spomenuti čovjeka i štitara, ja mu ime ne znam, veliki je poljoprivrednik, apotekar, gospodin Jakovina bi ga mogao znati, koji prodaje strojeve, čovjek je imao na zalihama više desetaka tisuća vreća koje smo iskoristili za punjenje pijeskom na najkritičnijim točkama. Taj čovjek je probijao 400 metara kroz njivu put koji je nasuo da bi uopće mogli doći do nasipa i da pruži se obrana. U tom trenutku mi nismo imali ni vreća za punjenje, imali smo pijeska, ali vreća ne. Ali ono što se kasnije događa ide ovako, ovo je bilo što se tiče organizacije obrane. Jedini i prvi dužnosnik, državnik kojeg se sjećam bila je Marijana Petir koja je došla u Štitar pružiti podršku braniteljima nasipa i ostaloga. I onda treće kada je već poplava uzela maha, kada je voda stala, znači više nije mogla ići, vaservaga se uspostavila šta tada nastupa? Tada vraćam se na onu prvu Sean Connery Bijeli konj, dolazi, pada sa transportera i tada kreće, ja bih to nazvao iza poplave smrdljiva močvara. Zašto smrdljiva močvara? Zato što tada kreće obnova porušene Gunje i mjesta. Novci sa kojima se raspolaže u tom trenutku troše se bez kontrole. Ima namjenu, svrhu ali kakva je kontrola. Pa tako je ministarstvo u obnovi objavljivalo ukupne podatke o obnovi iz kojih se ne vidi pojedinačni trošak niti prosjek obnove. I ovako, troškovnik u Račinovcima pojedinačne obnove, naravno, u 6 kuća sabirne jame cijena je bila po 64 tisuće i 500 kuna na početku obnove a kasnije je smanjena od 15 do 28 tisuća kuna, cijena septičke jame. Oni koji su sami obnavljali svoje kuće oni su dobivali iznos od 40 do 70 tisuća kuna. Radi se o tome da je onaj iznos koji su oni dobili od ovih 40 do 70 tisuća kuna bio njima potreban da obnove cijelu svoju kuću a ovi su za septičke jame dobivali 64,5 tisuće kuna. 1164 vlasnika, oni su sami obnavljali svoje kuće te su zakinuti u odnosu na septičke jame i onima koji su građene. Tvrtke koje su imale direktno ugovore sa ministarstvom tražile su proviziju od 20 do 50% od svojih kooperanata. S time da se ta cifra uvećavala za cijenu materijala koju su im ti kooperanti prodavali jer su oni uvjetovali da bi im uopće dali da im budu kooperanti, znači kod njih morate i nabavljati građevinski materijal. Tako i kada ništa ne odrade ostane im između 200 tisuća kuna po cijelom objektu ali po pojedinačnoj obnovi znači samo do obnova od 30 do 50 tisuća kuna. … [[Govornik se ne razumije.]] je građevinska tvrtka IMAP Ivica Filipović. Ja mislim da sam dovoljno rekao pa možete replicirati.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Kolega Culej, znam da dolazite iz tih područja, znači blizu gdje se dogodila ta velika tragedija. Svjestan sam i znam da ste bili uključeni u samu sanaciju i tijekom pomoći u tome kraju, naravno sve je to bilo bez pomoći, tu su u biti zakazale institucije i toga ste svjedok i sada ste kazali i u samom poslije poplavnom ili sada u sanaciji toga prostora da ima bezbroj nepravda. Mene osobno kao čovjeka koji dolazi iz drugog kraja, znači Hrvatske, iz Dalmacije, iz Sinja, bio sam svjestan tada da hrvatske institucije, tj. oni koji bi trebali reagirati, koji su trebali prevenirati i organizirati prije same poplave i dati rješenja za taj problem već prije da se nije odradilo. To je činjenica i tu nema opravdanja i tu ste 100% u pravu. Međutim činjenica da oni koji su trebali zaštiti kako ljude, tako i dobra i građana nisu reagirali kako preventivno tako i poslije. I u samome tijeku poplava koje su imale nažalost tragične učinke. To mogu svjedočiti zato što je u mojemu kraju prikupljena pomoć kako u hrani tako i za stoku jer su ljudi zvali, iz Slavonije u to vrijeme s poplavljenih područja, iz sabirnih centara da nema hrane pa smo bale sijena transportirali, prikupljali, osobno sam bio uključen, prikupljali sijeno. Znači institucije nisu odradile svoj posao. I činjenica da naši građani plaćaju Hrvatske vode, plaćaju za čišćenje kanala, za održavanje kanala ali nažalost očito je puno bitniji ovaj dio koliko će biti činovnika u Hrvatskim vodama a manje je bitna strategija, ulaganje, onoga za šta i građani plaćaju. I tu bih se složio s vama. I još jednom molim vas, pošto ste gore, kažite kakvo je stanje na terenu da dobro čujemo, kakvo je stanje sada na području Gunje i širem područje kojeg ste sada kazali jer nisam dobro sve čuo. Hvala lijepo.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Stanje na terenu je onakvo kakvo je utvrđeno nakon poplava ministar Jakovina bolje će to reći jer on je odradio svoj mandat u tom vremenu. Zahvaljujem se cijeloj Hrvatskoj koja je pomogla nakon poplava od svih udruga, najviše čak mogu reći Splitskoj jedinici bat koja je nebrojeno kamiona sa bijelom tehnikom dovela gore i svim onima koji su učestvovali u podjeli iste. Isto tako još jedan podatak o angažmanu, aktiviranju obrambenog sustava u Hrvatskoj ne mogu a da ne spominjem antiterorističku jedinicu Lučko, jednu od najelitnijih hrvatskih jedinica koja je otišla u Srbiju da bi pomogla Srbiji u obrani od poplava, izvlačenju poplavljenih, preživjelih, tehnika i ostaloga koja nije uspjela doći od Zagreba do Gunje, Vrbanje i ostalih mjesta poplavljenih, uspjela je doći u kratkom vremenu do Srbije pa bih i to upitao bivšeg ministra da je ovdje ali eto, pošto nema, nemam ga šta pitati.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Anke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, vi dobro znate kakvo je stanje tamo a kakvo je stanje na Cvelferiji, dobro znam i ja jer sam za vrijeme kad su se radovali dešavali bila tamo jedanput tjedno. Jednako tako podatke s kojima baratate bilo bi dobro da ih zaista malo i provjeriti. Dakle, na web stranici ministarstva možete otvoriti web stranicu ministarstva, imate jednu posebnu ikonu koja se odnosi na poplave i da kad otvorite tu ikonu, za svaku kuću imate katastarsku česticu, kućni broj, lokaciju i iznos, za svaku pojedinačnu kuću i iznos koliko je stajala obnova. I ono što jednako tako vi vjerojatno dobro znate kao i ja da su ljudi mogli birati da li žele da im to država obnavlja o državnom trošku ili žele uzeti sami sredstva. Jednako tako, vjerojatno dobro kao i ja znate da su se sa govornice u Đamiji koji je ujedno i zamjenik načelnika Gunje je rekao, država vam to neće ništa obnoviti, nemojte računati za državu, to ona neće napraviti, uzmite sredstva u iznosu od 40 odnosno 70 tisuća kuna s tim što morate znati i vjerojatno dobro znate kao i ja, da su ta sredstva bila samo za ruke, da je njima kompletan materijal bio doniran. Dakle, bilo bi dobro kad govorimo o Cvelferiji, kad govorimo o 6 naselja pa dopustite da ih ja ponovim, to su Gunja, Rajevo Selo, Račinovci, Strošinci, Đurići i Posavski Podgajevci, to su dakle šest naselja koji su bili poplavljeni i za svaku pojedinačnu kuću se točno zna koji je iznos, za zgrade i javne namjene se točno zna koji je iznos i naravno da bilo tko, bilo kad može provjeriti bilo koji od tih iznosa. A ovo što ste vi spomenuli vezano uz septičke tame. Kad je otvoreno u jednom našem tisku tema septičkih jama, onda se još jedanput tražila provjera i to je bio razlog da se za svaku kuću točno kaže koji je iznos. Mi imamo jedan dobar običaj i kad dobro odradimo posao onda iza toga ne smatramo da je to dobro odrađen posao nego tražimo sve zamjerke u tom poslu koji je. A kad je riječ o građevini, vjerojatno dobro znate kao i ja da su radovi kasnili jer nije bilo ljudi koji hoće raditi i mi nismo mogli uvoziti ljude iz Bosne a domaćih ljudi nije bilo koji tamo hoće raditi. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Stevo Culej.
U općini Gunje, u mjesnoj Đamiji pozvao je dakle stanovništvo da ne očekuju podršku, vjerojatno pučen prijašnjim iskustvima nakon Domovinskog rata iz obnove gdje su mnogi bili zakinuti za adekvatnu obnovu u kojoj sam i ja bio sudionik na prvoj crti. Mjesto mi nije bilo ni kao mjestu od posebne državne skrbi mada sam bio u potkovi između tri srpska mjesta koja su nas napadala, jako dugo moje selo Jarmina nije bilo kao mjesto od posebne državne skrbi. Dakle, on je pozvao ljude da se samo organiziraju jer to je najbolji način da ljudi nešto naprave za sebe dok im prva pomoć ne dođe. Ja nisam otvarao ikone da bih tražio kakvo je stanje trenutačno u Gunji, nego su ljudi iz Gunje meni počeli pisati pisma pa je tako izvjesni Stjepan Lucić, braće Radića 94 iz Gunje da OIB ne čitam, zamolba za prije redno rješavanje i stambeno zbrinjavanje hrvatskog branitelja i dragovoljca Domovinskog rata, dokumentacija predana 5.11. Stjepan Lucić iz Gunje, na web stranici našeg ministarstva vidio je da se nalazi na listi prvenstva financije potpore na 154. mjestu sa 290 bodova, da ne čitam sve ovo ostalo. Naime, mi i dalje živimo u kontejneru od 10 metara kvadratnih i u veoma lošim uvjetima za život koje ne bih nikome poželio. Uskoro očekujem da nam oduzmu i ovih deset kvadrata jer se kako čujemo ovo kontejnersko naselje mora zatvoriti. Da ne bude sve tako crno, moja partnerica je trudna te očekujemo prinovu a ako se to dogodi u ovim okolnostima mi sami ne znamo što ćemo i kako ćemo. U ovome trenutku jedina nam je želja doći do vlastitog krova nad glavom kako bi ostali živjeti u našoj Gunji iz koje ljudi a najviše mladi svakodnevno odlaze … [[Govornik se ne razumije.]] O čemu se govori, radi se o tome da li je provedena obnova prema kriterijima, prema nekom rednom spisku, političkoj podobnosti, podjeli, po kvadraturi, broju članova obitelji ili nekim inim drugim razlozima koji su od potrebi za opstanak u politici. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Tihomira Jakovine. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. S obzirom da nismo mogli dobiti stanku u ime Kluba onda sam prijavio pojedinačnu raspravu da na neki način dodatno pojasnim neke stvari odnosno iskažem kroz raspravu svoje mišljenje o zlouporabi vremena koje se koriste kroz replike za jedan zakon koji je zapravo pozitivan zakon, zakon koji donosi dosta dobroga vodnom gospodarstvu RH i cijeloj RH koju će vjerojatno u petak na glasanju svi kolegice i kolege dići ruku ali onda zapravo jedan dobro odrađeni posao koji je kolega Šuker nije potpisan prije dvije godine nego je započeo cijeli postupak prije 2 godine a potpisan je prije 8 mjeseci i sad ga treba provesti i trebalo ga je već provesti, raspraviti u ovom Saboru i početi realizirati i povlačiti ta sredstva odnosno dat mogućnost našoj građanskoj operativi da radi i zarađuje. Mi smo sad to vratili kao raspravu o nečem što se desilo. Ja moram se ispričat duboko, rekao sam 19.5. ne 17.5. je bio dan najveće katastrofe u Republici Hrvatskoj. I analizu o stanju koja se desila u to vrijeme, odnosno neposredno poslije toga. Sad čujemo i u obnovi koja se radila sukladno Zakonu o saniranju posljedice katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije. Mi smo kao Vlada Republike Hrvatske usvojili završno izvješće. Da li ono nije stiglo još ovdje na raspravu, ali ako već hoćemo o tome možemo, postoje dokumenti koji se točno vidi šta, kako i na koji način je napravljeno. Ono što treba razjasniti, jer neki kolegice i kolege su koristile svoje vrijeme i ovu govornicu za napad na Ministarstvo poljoprivrede i mene osobno što je prilično nekorektno pogotovo ako ne postoje. To nije različito mišljenje, to je de facto laž i dezinformacija, jer se treba znati tko je u takvim slučajevima elementarne nepogode i katastrofe za šta odgovoran i dužan. Gospodo draga, postoji Državni plan obrane od poplave kojim se točno precizira u slučaju elementarne nepogode i katastrofe tko šta i na koji način mora odraditi, za šta je dužan i na koji način se i mogu te ogromne posljedice koje nastanu u slučaju ovakvih katastrofa svesti na minimum. Napomenut ću još jednom puknuće lijeve obale rijeke Save na dva mjesta desilo se 17. svibnja. Hrvatske vode kao institucija ili tijelo koje je odgovorno za zaštitu vodnih građevina je u niz koraka prije toga, a govorimo o vodostajima. Neki od kolega su rekli, rekli su točno koji su bili, metar, metar dvadeset do metar i pol na nekim mjernim točkama viši od najviših simuliranih vodostaja stoljetnih koji su ikad bili su odradili sve one korake koje je do tad trebalo. Da li su mogli biti još promptniji i bolji u pripremama? Vjerojatno da i ja sam toga svjestan da i zato to moramo popraviti da nam se to više nikad ne desi. Ali od preventivnih mjera, od redovnih mjera, od izvanrednih mjera obrane sve je u određenim koracima napravljeno. Najviši stupanj i najviši stadij je zapravo izvanredno proglašenje izvanrednog stanja na zaštićenim vodnim građevinama, na … [[Govornik se ne razumije.]] područjima i to je napravljeno gotovo 24 sata prije samog puknuća nasipa. Onaj tko je trebao odraditi veliki dio posla na ovome što se sad spočitava meni osobno i Ministarstvu poljoprivrede su zapravo jedinice lokalne samouprave, Stožeri zaštite i spašavanja općina, gradova i županijski stožeri koji je kao i cijeli sustav, kao i cijelu državu, kao i sve nas iznenadila katastrofa i razmjeri te katastrofe. Ali ne može kolegica Vukovac prozivati resorno ministarstvo i mene osobno da nismo napravili zbrinjavanje stoke, ako ona kao načelnica općine Velika Kopanica je na čelu tog istog Stožera za zaštitu i spašavanje kao što je i župan ovdje smo čuli kolegu Vlaovića i znam osobno jer sam bio sve te dane dole na području i Brodsko-posavske i Vukovarsko-srijemske županije, maksimalno odradili 24 sata, radili zajedno sa gradonačelnicima i župani i ostali na tom, na svojim Stožerima za zaštitu i spašavanje. Šta rade ti stožeri? Provode mjere obrane od poplave. Mjere obrane od poplave su strateški dokumenti koji imaju jedinice lokalne samouprave, koje imaju županije i po kojima se postupa. Djelomično ili potpuna evakuacija stanovništva, evakuacija vozila, evakuacija stočnog fonda ili slično, ali to treba netko odraditi. Najlakše je nakon godinu i pol, dvije dana sada jedan dobar projekt koji je odradila prošla Vlada i što pozdravljam što je ova Vlada nastavila, idemo što prije koristiti ta sredstva i graditi te objekte za zaštitu od štetnog djelovanja voda i od poplava. Ne sad idemo se vraćati na nešto što je čista izmišljotina i laž, gospodo čista izmišljotina i laž. U ovoj sabornici se može reći svoje mišljenje, ono može biti kritično, ali treba imati određenu argumentaciju kad se o nečem govori. Kolega Bulj, kad kažete da je sustav zakazao, da je stoka koja je spašena bila gladna. Ja vam kažem da je to neistina, da je to dezinformacija i da vam nisu dali pravu informaciju. Veliki broj, na žalost veliki broj stočnog fonda zato što nije na vrijeme evakuiran, a bilo je 24 sata mogućnosti raspisivanja po ovim mjerama da se ta stoka povuče na ona područja koja su viša i gdje ne bi bile takve štete su u najkraćem roku da ne bi bilo epidemija, da ne bi bilo zaštita veterinarske službe, svi oni koji su mogli i koji su bili obučeni uz i liječničke ekipe i ostalo su uklonjeni sa terena da ne bi imali kakovu epidemiju. Sve ono što smo uspjeli evakuirati, što smo izvukli iz vodene bujice i ostalo je smješteno na zamjenske lokacije koje ću ponoviti ih je bilo preko 400. Za njih je osigurano i stručna veterinarska skrb i osigurane dostatne količine hrane za svu stoku koja je bila razmještena, koja je bila spašena je cijelo vrijeme tih par mjeseci dok se nisu gospodarski objekti, staje i ostalo vratili i uredili i prekontrolirali da su sposobni ponovo veterinarskim pregledima domaćinstava da su sposobni za prijem te stoke su bili kompletno osigurani sa hranom, sa liječničkom skrbi, sa svim onim što treba besplatno za krajnjeg korisnika. Kad govorimo o naknadi štete koja je uplaćena samim poljoprivrednicima, Povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda su prijavili gotovo 17000 ha poplavljenih područja. Zajedno sa poljoprivrednicima u dva, tri navrata smo se sastali i predložio, inzistirao sam i odlučili smo se i dogovorili model da će se na osnovu orto-foto snimaka, satelitskih snimaka na dan 21. i 26. vidjeti stvarno koje su površine poljoprivredne bile pod, pogođene poplavama, bile pod vodom i za te vlasnike maksimalno osigurati obeštećenje kroz isplatu sredstava za ono što su izgubili i što im je načinjena šteta. To bi bilo oko, negdje oko 6000, nisam nosio sa sobom materijal, nisam mislio da će se današnja rasprava o dobrom zakonu pretvoriti u objede, u laži, u napade koji nemaju argumentaciju. Rekao sam gotovo 17000 ha je bilo prijava od tih povjerenstava, a stvarna je bila šteta na 6000 ha i tim ljudima je isplaćeno gotovo 40 milijuna štete. Otvorili smo posebnu mjeru i podmjeru kroz Program ruralnog razvoja, to je prvi natječaj za one kojima je stradao stočni fond, gdje se sa 100% povratom moglo osigurati i kupiti nova stoka. Napravili smo besplatno i osigurali kontrolu u stvari uklanjanje svih onih nanosa i ostaloga na poljoprivrednim površinama, kontrolu poljoprivrednog zemljišta. To je sve snosio sustav i Ministarstvo poljoprivrede. Nemojte govoriti da nije ništa napravljeno. Još jedna mala digresija, kad govorimo o potencijalnom setu mjera koji treba napraviti a uključuje i izmuljivanje korita i ostalog Zakon iz 2009. je taj zakon koji je zabranio šljunčarenje i pijeskarenje u RH. To smo nažalost i ispregovarali, pristali na sve ono što su nas tražili da bi zatvorili poglavlje koje je bez posebne analize, bez posebnog razmišljanja i već onda zatvorili mogućnost našim gospodarskim subjektima koji se bave tom djelatnošću da dalje rade. U našem mandatu smo neke stvari uspjeli ispraviti, dali smo mogućnost da se mogu dobiti koncesije za izvanredno odnosno za redovno održavanje na nekim slivovima i slično, dapače sad evo kolega Romić vaš kandidat ja se nadam da ćemo promijeniti ili dijelom izmijeniti taj Zakon o vodama i vratiti tu djelatnost ponovno za naše gospodarstvenike a ne da moramo šljunak i pijesak samo izvanredno kod nekih posebnih čišćenja vaditi ili po lakšoj proceduri. Ali još jednom napominjem ne prije 2, 3 godine kako je rečeno nego 2009. Još jednom kažem dapače stojimo otvoreni vjerojatno svi mi bivši ministri iz bivše Vlade jer smo ponosni na onaj posao koji smo odradili. To je bila katastrofa ljudi, to je bilo nešto što se vrlo teško moglo braniti i svi ovi poslovi, svi ovi projekti neće za sva vremena spriječiti mogućnost kod ovakvih klimatskih promjena, kod ovakvih velikih padalina, kod ovako neuređenog međudržavnog sustava uzbunjivanja, javljanja, usklađivanja aktivnosti što je izuzetno važno. Ne znam tko je od kolega rekao da nismo imali dovoljno podataka o vodostajima i ostalom što je dolazilo iz BiH odnosno iz zemalja regije, to je dio koji se treba bolje uskladiti, trebamo više ulagati u ovaj sektor obrane od štetnog djelovanja vode, izgradnje novih nasipa, uređenja ovih objekata. A između ostalog to je ovaj zakon samo ga trebamo početi primjenjivati. Mene zapravo vrlo interesira kad će predlagatelj dati odgovore na ova važna pitanja koja sam postavio, u kojem trenutku možemo očekivati zapravo početak tih projekata, realizaciju projekata odnosno kolegice Kos mislim da ste zabilježili pa ću se očitovati u ime kluba na kraju. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Nenada Stazića, izvolite.
Poštovani kolega Jakovina nije lako u ovom Saboru sa predsjednikom kakvog imamo dobiti priliku da se kaže istina i da se demantiraju laži. Vama je to danas uspjelo samo iz jednog razloga što je napad na vas došao u vrijeme kad ste se još stigli prijaviti za pojedinačnu raspravu. Da je došao samo minutu kasnije, samo minutu kasnije laž bi postala istina. Jer imamo takvog predsjednika Sabora koji ne dopušta da se ovdje demantiraju laži. Pokušali smo to napraviti u ime kluba tražeći stanku od 5 minuta da demantiramo i da branimo ne samo vaše ministarstvo i vas kao ministra nego i našu zemlju, da budemo patrioti. Ta poplava koja se dogodila i reakcija Vlade i reakcija cijele zemlje, cijele hrvatske javnosti bila je nešto na što svi možemo biti ponosni. Takve se tragedije događaju rijetko a ono kako je zemlja reagirala na to spada u razlog za ponos. Međutim, imamo takvih politikanata sada u Saboru koji iskorištavaju to da vas napadnu. Oni koji su trebali odrađivati kao čelnici stožera koji su trebali zbrinuti i stoku na vrijeme, a nisu odradili svoj posao, sada iskorištavaju priliku da vas ovdje napadaju, a predsjednik Sabora ne dopušta da se ta laž demantira. Ali to je karakteristika HDZ-a, zbog toga je to gušenje slobode govora ti napadi na medije kojima svjedočimo. Ali zato je predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović jučer bila izviždana, bit će izviždan i predsjednik Sabora. Hvala vam.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika. Međutim, ja vam želim jasno reći kolega Staziću ja neću reći i upotrijebiti riječ koju je vaš kolega upotrijebio, laž, ali govorite neistine zato jer sam vam ja ponudio vrlo jasno da u završnoj raspravi možete reći sve što želite. Vama je međutim do pravljenja cirkusa a ne ozbiljne rasprave u Saboru. Jer da ste htjeli izreći svoju argumentaciju protiv onoga što je rekla kolegica ako ste je imali vi ste imali tu priliku, dapače ja sam vam je savjetovao. Vi ste to odbili. Prema tome, ne radi se o uskraćivanju slobode govora, ni ničemu s čim vi sad pokušavate mahati, fascinirati nadajući se da će vama skloni mediji to prenijeti. To nije istina! To jednostavno nije istina jer sam i vama i kolegi Bulju vrlo jasno ponudio tu mogućnost koja poslovnički postoji, on ju je prihvatio vi je namjerno niste prihvatili da biste mogli izazvati ovakav cirkus kakav izazivate. Ali dobro! To narod zna cijeniti odnosno prepoznati. Sada imamo 3 povrede Poslovnika. Prva je uvažene zastupnice Margarete Mađerić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik povrijedio je Poslovnik članak 238., omalovažavali ste i vrijeđali predsjedatelje i zastupnice i zastupnike što smatram da je nedopustivo i još k tome iznoseći neistine. Nije to ništa čudno niti novo za vas, uvaženi zastupniče, ali molim vas da se kontrolirate. Ja razumijem da ste frustrirani, posebice ste frustrirani često puta to ističete i ne krijete što je predsjednica Republike upravo gospođa Kolinda Grabar-Kitarović. Dakle, ona je gospođa Kolinda Grabar-Kitarović predsjednica Republike Hrvatske. Ja razumijem da nije bila vaš izbor i da možda vi teško možete razumjeti da netko novac koji je dobio iz predizborne kampanje uloži i da onima kojima je najpotrebnije i kojima je najteže. Vi biste radije da je vaš kandidat dao sve novce u SDP i u vašu partiju ali to je vaš problem. Ja razumijem vašu frustraciju ali molim vas nemojte kršiti Poslovnik, vrijeđati zastupnice i zastupnike i predsjednika Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Slijedeći je tražio povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa mislim da je bilo osnova da se temeljem članka 240. Poslovnika Hrvatskog sabora gdje piše da će se zastupniku izreći opomena s oduzimanjem riječi ako nastavi postupati protivno članku 238.ovog Poslovnika zbog čega mu je već izrečena opomena, a u 238.članku piše omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. On to radi zaista kontinuirano i trebali ste mu izreći opomenu sa oduzimanjem riječi jer je danas iskoristio priliku da rješava neke svoje frustracije. Geneza njegovog ponašanja a posebno prema kolegici Vukovac je nešto više u prošlosti, ona je bila gospođa koja je rekla da je upravo gospodin Stazić najviše kriv što je došlo do pucanja nekakve moguće koalicije između SDP-a i MOST-a kada je negdje u nekom razgovoru između njega i kolege Hrelje ako se dobro sjećamo on rekao da MOST treba slomiti, razdijeliti i da im je potrebno svega nekoliko njih. I on već opetovano nekoliko puta napada upravo gospođu Vukovac, ja sam to popratio. Postoje vrlo, moglo bi se reći čak da izražava i određene osjećaje nekakve mržnje prema toj gospođi. Zbog toga bi mu trebalo dati opomenu da se više ne ponaša, jer je bio potpredsjednik ovog doma i zna šta je radio kao takav.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Ivan Šuker je također digao povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući vi ste prekršili Poslovnik jer niste dali opomenu kolegi Staziću. Jer nekada u velika demokratska vremena koja su se odvijala u ovoj sabornici kolega Stazić je za ovakve govore koristio poslovničku odredbu članka 239.i 240., oduzimao riječ i dijelio opomene šakom i kapom. Toliko o demokraciji, ali kad je batina u nečijoj drugoj ruci, prema tome smatram da ste vi prekršili Poslovnik jer ga niste prekinuli sukladno članku 240. Poslovnika, a hrvatski građani su se imali prilike uvjeriti u veliku demokratičnost kolege Stazića naročito u popodnevnim satima. Ja sam osobno dobio nekoliko puta opomenu za daleko manje stvari od ovoga što je on sad izrekao.
Hvala lijepa. Kolegice Martinović imate šta za reći? Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, mi u ovom domu neuobičajemo komunicirati na taj način da vičemo sa svog mjesta. Ja znam da je to vaš način ali ja vas molim da ipak tako se ne ponašamo. Vezano uz ove povrede Poslovnika ja ću samo reći da kolega Stazić je dobio opomenu, a ja pokušavam na nepristojnosti ne reagirati na onaj način na koji je on reagirao svojedobno na neke druge stvari. No, nastavimo dalje sa replikama. Uvaženi zastupnik Miro Bulj je imao.
Hvala lijepa.
A oprostite, oprostite moj propust. Izvolite odgovor na repliku ima uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.
Oprostite moja isprika je, nisam shvatio jer je u glavnom kolega Stazić posvetio svoju repliku napadu na mene, pa nisam shvatio da vi trebate odgovoriti, ali izvolite, dajte molim vas.
Nismo imali priliku dobiti pauzu u ime kluba i očitovat se na ovu komunikaciju, verbalnu komunikaciju kako ste rekli ne lažima nego neistinama i poluinformacijama, ali srećom bila je pojedinačna rasprava pa sam je iskoristio. Nažalost još jednom ponavljam ovo je dobar zakon, odličan zakon, zakon koji je potreban i sredstva koja su dobra za RH i vodno komunalni sektor i mi umjesto da smo svoju eventualnu raspravu sačekali odgovore predlagatelja i rasprava je išla u smjeru da vidimo zašto taj zakon kasni ili nije došao prije 2, 3 mjeseca, da li imamo pripremljene projekte, da li su projekti validni, da li se mogu početi realizirati, da li su raspisani javni natječaji i izabrani potencijalni, određena stroga procedura do izbora samih izvođača, mi se sad ovdje vraćamo na veliku katastrofu koju smo imali i o njoj raspravljamo na totalno banalan, demagoški, politikantski i jeftin način bez pravih argumenata i podataka. Još jednom ću ponoviti mi smo imali zakon po kojem je to odrađeno, imali smo nakon 17, 18 mjeseci izvješća u Vladi RH o svim aktivnostima koje su poduzete nakon same poplave i obnovi i u svemu ostalom uz iskaz financijskih sredstava i svatko je to mogao pogledati. Ako treba otvoriti raspravu u ovom domu kolega Šuker ja sam za to da i to napravimo. Ne stidimo se kao prošla Vlada svega onoga što smo napravili, napravili smo maksimalno, ako hoćemo sad da većinu naselja koja su tamo pogođena je, napravljeni su i kompletno novi priključci, nova mreža, besplatno su priključeni, sto stvari je odrađeno jer su tu ljudi zbilja stradali u velikoj katastrofi, a skupljati jeftine političke poene sa poluinformacijama definitivno, dezinformacijama nije korektno. I zbog toga je bila naša intervencija da se zapravo jasno iskaže situacija kakva je i sa činjenicama da govorimo a očekujem ako vam je teško pogledati u materijalima prošle Vlade to izvješće, odnosno zatražit ćemo ga od resornog ministarstva pa ćemo dobiti cjelovito izvješće šta su sve službe, stručne službe, šta su upravni dijelovi ili određene uprave odradile i koliko je to koštalo porezne obveznike, odnosno koji je to bio benefit za same krajnje korisnike.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Kolega Jakovina, nitko vas nije uvrijedio, niti vas je itko omalovažavao. Znači tu su izneseni argumenti koje vi naravno imate vremena ispraviti ili ne ispraviti, ali je činjenica da osobno u Cetinskom kraju poljoprivrednici koji su malobrojni su prikupljali sijeno, ja sam im organizirao evo osobno kako sijeno, tako i drugu hranu žitarice koje smo počivali u sabirne centre čini mi se u Nijemcima ili ne znam gdje bi bilo točno. Ja sam osobno to organizirao kao što sam organizirao i prikupljanje hrane i ne samo ovdje, skupa sa udrugom IV. Gardijske brigade, Specijalne policije, sve udruge su se uključile iz Domovinskog rata, također i civilne udruge i brojni volonteri. Znači činjenica da je bila potreba za hranom, da institucije nisu radile svoj posao niti su izvršile pripremu. Međutim, činjenica je da, koliko se sjećam iz javnosti da ste vi zatražili nalaz od međunarodnih stručnjaka, što je se dogodilo sa nasipom, ja ne znam, po meni je to, ako ste to napravili, to je po meni jedan veliki šamar domaćim stručnjacima i imate li uopće rezultate međunarodnih stručnjaka ako je ovo istinito i ako ste zatražili šta je tada bilo u javnosti da međunarodni stručnjaci naprave analizu šta je se dogodilo sa nasipom na onome dijelu gdje je pukao.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Bulj, slažem s vama, to su bili tjedni ili mjeseci kada je Hrvatska pokazala svoje velike srce kada je kroz veliki broj volontera, kroz veliki broj udruga ljudi koji su i fizički došli na teren u prvim danima pomoći ali pogotovo kroz sve one humanitarne akcije koje su odrađivane poslije toga, ne samo u segmentu prikupljanja stočne hrane ili voluminoze sjeniva i slično nego u svemu onome što smo odradili pokazali smo na koji način svi skupa pokušamo umanjiti i bol i štetu tih ljudi koji su nastradali zbilja u katastrofi. I to nije upitno. Ovaj dio ni ne sumnjam da ste vi vjerovatno u svome gradu i u svojoj regiji također se uključili ali pitanje je zapravo da li je to bilo i u kojim količinama potrebno. Pokazalo je dobru namjeru, pokazalo je veliko srce, pokazalo je želju da se pomogne. Ali još jednom kažem sustav je osigurao za cijeli stočni fond dovoljno potrebnu količinu hrane i stručnu veterinarsku skrb za cijeli stočni fond. Ministarstvo poljoprivrede je jedno od rijetkih ministarstava, mislim da je i kolegica Mrak koja je otvorila minimalno, mislim da smo 2 do 3 dana imali i uredovno vrijeme, defacto ured i savjetodavna služba i svi oni koji su trebali biti na terenu, koji su trebali biti direktni ili indirektna pomoć ljudima koji su stradali, bili smo mjesecima tamo. Ništa nije falilo, sve je bilo dobro organizirano, sve je bilo transparentno koliko je na tome utrošeno a ovo je bilo samo još dodatno dobra stvar zašto su neke stvari se pomogle i na taj način kroz akcije humanitarnog prikupljanja. Što se tiče analize razloga puknuća nasipa, nije bilo isključivo Povjerenstvo ili komisija kako kažete od međunarodnih stručnjaka, bila je mješovita, bili su i naši vrhunski stručnjaci a željeli smo objektivan nalaz, hidraulički, slom ili puknuće … [[Govornik se ne razumije.]] nasipa koje je građeno 4 godine prije kao nova, velika investicija od 20-ak milijuna kuna. To izvješće se nalazi u arhivi hrvatskih voda. Slobodno kao saborski zastupnik zatražite ili zatražite obrazloženje od djelatnika Hrvatskih voda.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ružice Vukovac.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle danas ovdje u ovoj sabornici prozvana je i moja općina što smatram itekako neugodnim i zlonamjernim iz razloga jer upravo u mojoj općini koja nije bila zahvaćena poplavom ali iz solidarnosti ne samo nas koji smo bili u općini nego i svih mojih mještana kojih je čak ukupno 800 bilo u akciji spašavanja nasipa moram reagirati. Dakle moji su mještani ne samo danonoćno dežurali nego su i punili vreće sa pijeskom, donosili od doma svu opremu koju su imali, aktivno odradili sve ono što se pred njih stavilo. Općina je čak pravila sendviče, kupovala cerade, vreće, dovozila pijesak. Što god smo mogli odraditi, odradili smo i zbog toga smo zaradili 10-ak pohvalnica i od župana i od nekoliko načelnika. Uglavnom čak je bilo i pomoći iz inozemstva koja je dolazila preko nas. Prvi smo dostavili strunjače na koje su ljudi koji su otišli iz svojih domova zapravo mogli leći i spavati i djecu svoju zapravo ostaviti. Sve smo pohvale pobrali iako su pohvale zaista nebitne, ono što smo mogli učiniti smo zaista i učinili. S druge strane, ono što je mene zapravo pogodilo je to da sam ja u noći kada je pukao nasip bila tamo i slušala tu cijelu noć kada je zapravo bila na snazi zabrana spašavanja stoke čak i samim vlasnicima stoke, slušala te, ja ne znam kako to nazvati ali to su rikanja životinja koje umiru, nitko im pomagao nije. Ja o tom momentu govorim i moram o tome momentu govoriti iako nije možda ta situacija upravo zato što u sebi nosim tu jezu i nikada nigdje nisam dobila priliku o njoj govoriti. A s druge strane ono što sam spomenula a to je odnos bivšeg ministra prema stočarstvu, nisam taj zaključak donijela samo na temelju rezultata poplave nego i općenito, znači statistika, odnosno brojke govore o desetkovanim proizvođačima mlijeka na terenu, o klaonicama koje svakodnevno ključ našu stoku, o nepostojanju pomlatka i sličnim brojkama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Štovana kolegice zastupnice, pa to je hvale vrijedno ali i razumljivo da su Slavonci priskočili u pomoć svojim susjedima i da smo svi zajedno tih dana bili na najkritičnijim mjestima i radili sve poslove koje je trebalo od tovarenja vreća pijeskom do logistike samim aktivistima uključenim u obranu. Ono što sam rekao, rekao sam da bi trebali znati kao čelnica ili načelnica jedinice lokalne samouprave da ste vi, kako vi, tako i svaki drugi općinski načelnik ili gradonačelnik na čelu stožera zaštite i spašavanja, da svaki župan je na čelu stožera, županijskog stožera i da u slučaju elementarnih nepogoda se postupa sukladno mjerama obrane od poplave. Kada govorite o ovim groznim prizorima za koje vjerujem da vam nije bilo lagano nakon samog puknuća nasipa, još jednom ću ponoviti 24 sata prije je bilo proglašeno izvanredno stanje i to je bilo vrijeme kada je trebalo reagirati i kada je trebalo umanjiti moguće štete i evakuirati tu stoku. U trenutku kada smo imali dva velika, ogromna puknuća, kada je podivljala Sava se razlijevala kroz slavonsku ravnicu, pustiti ljude i riskirati ljudske živote da bi se spasio životinjski fond, oprostite, to ne. Trebalo je to napraviti prije. Spomenuo sam ili to ću ponoviti, odličnu suradnju ili način rada na Stožeru Brodsko-posavske županije koja je bila užasno izložena u potencijalnog puknuća u samom centru grada i gusto naseljenih naselja gdje je radio Stožer grada Broda, županijski stožer, ja osobno sa suradnicima gdje smo preventivno napravili i evakuaciju stanovništva i evakuaciju vrijedne opreme, strojeva, životinjskog fonda i ostaloga i na sreću uspjeli obraniti te nasipe i nije došlo do puknuća. Znači, moglo se napraviti, nemojte prebacivati krivicu ili očekujete da sam možda ja kao resorni ministar trebao ići osobno izvlačiti te noćiti uz to, ne trebalo je napraviti prije, sanirali smo štete koje su se desile u onome djelu da ne bude epidemija, da ne bude zarade i slično a za onaj dio preživjelog stočnog fonda smo napravili sve, poduzeli mjere da se ono spasi i revitalizira što prije, a o rezultatima i radu, pa ja nisam već par mjeseci ministar. Ono što ide, ide stoka na klanje iz klaonice rade punom parom, to pitajte svog kolegu Romića.
Hvala vam lijepa. I zadnja replika je Antuna Vidakovića.
Hvala lipo predsjedniče. Poštovani kolega Jakovina. Ja bih ovo pohvalio i nisam se mislio javiti ali vaš onaj uvodni dio kad ste imali pojedinačnu raspravu je sasvim prihvatljiv, da je to dobro i da ćemo o tome svi glasovati. Ali onda ste se dotakli poplave na način na koji se ne može a ne reći, poplava se događa zbog sustavne ne brige o rijeci Sava. Već niz godina zabranili smo ajmo sad da slučajno se ne osjećate prozvanim, zabranili smo šljunčariti i zabranili smo dakle vaditi šljunak i pijesak. Sava se štiti svojim nasipima koji su rađeni krajem 50.-tih godina kako gdje uostalom i svojim ogromnim inundacijskim pojasom. Ni veduta rijeke Save, dakle linija poprečnog profila rijeke je dignuta sa otprilike do dva metra. Država bi trebala voditi brigu o tome, zato molim gospodina Majdaka da sluša, da se održava plovnost na razini 4 koja je u Savi smanjena na 3 a negdje nije čak ni na 2. To je dakle geodetsko pitanje, dozvolite mi da reći o tome. Ako vi nadate krčit inundacijski pojas, ako se diže ni veduta Save, a kvota nasipa je fiksna, količina vode se može izračunati a to posebno Hrvatske vode znaju do u detalj, onda je to tehničko pitanje. Dakle, u tom smislu su moguće opet nekakve nove poplave ukoliko mi konačno ne saslušamo od naših riječnih brodara i šljunčara i svega onoga od onoga što je rekao, da je dobio koncesiju na luku u Osijeku a da mu se sprud napravio pa da je trebao 6 mjeseci čekat itd. To su pitanja koja bi trebalo rješavati a ne sad uzimat advokaturu od kolege Stazića. To je nepotrebno.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
poštovani predsjedniče. Poštovani kolega, pa u većini stvari se mogu zapravo s vama složiti. I moje izlaganje u ime Kluba je bilo vrlo afirmativno i ja sam očekivao i željno zapravo još uvijek očekujem odgovore predlagatelja na ova pitanja koja su važna za provedbu ovog zakona i za potencijalno što prije korištenje i gospodarski efekt itd. Slažem se s vama i ovo da su nasipi na rijeci Savi rađeni u neka druga vremena sa nekim potencijalno parametrima, izračunima koji su vrijedili za 100-godišnje prosjeke koji su sada zbog promjene klimatskih prilika i zbog većih oborina i svega što se dešava neprimjerene odnosno puno veće nego što jesu. Jedino što ovaj nasip nemojte zaboraviti koji je puko dio u Rajevom selu bilo rađen 2010.i 2011.godine, četiri godine prije puknuća, novi nasip upravo je puknuo na tom djelu a ne na nasipu koji je star 50 godina. i zbog toga je mislim da još uvijek određene radnje nadređenih institucija se rade kako da upravo na tom djelu nasipa je došlo do puknuća a ako radimo nešto novo onda bi vjerojatno trebalo biti najbolje. Mislim da samo iako sam se to kao predsjednik upravnog vijeća i resorni i zalagao i zalagat ću se uvijek za to da idemo učiniti plovnost naših rijeka što veću a samim tim i uređenje korita i to smo i radili koliko smo mogli u protekle četiri godine. Nadam se da će se taj trend nastaviti i dalje i da će se tu napraviti pozitivni efekti u rijeci Savi ali neće samo to riješiti. Neće šljunčarenje i pjeskarenje odnosno uređenje korita Rijeke riješiti sav problem. Mislim da moramo raditi na ulaganju i značajnom ulaganju u nove sustave obrane od poplava, u poplavljene i nove nasipe koji će zapravo smanjiti mogućnost u slučaju ovakvih velikih de facto padalina i milenijskih vodostaja svesti, moguće štete što manje. Ali moramo i urediti sustav, moramo ga da li zakonski ponovo ili kroz planove obrana od poplava napraviti tako da svaki segment radi svoj dio posla a ne da Vlada RH mora proglasiti katastrofu kako bi mogla izaći na teren i uvesti red na najbolji način.
Hvala lijepa. I sada ćemo priječi na zadnju pojedinačnu raspravu, a to je uvaženog zastupnika Davora Penića. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću sasvim drugačije govorit o ovome zakonu koji je izazvao ovakvu raspravu. Okvirni ugovor o zajmu za financiranje projekta zaštite od poplava kojim će se unaprijediti, obnovit i dogradit 25 projekata unutar 15 sustava na dva sliva a sve sukladno Strategiji upravljanja vodama i višegodišnjim programu gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioraciju. Dobro je što ovaj projekt će obuhvatiti i Studiju za upravljanje poplavnim rizicima i pripremu projekata. Vrijednost projekta je 80 milijuna, izvori financiranja 40 milijuna će dat Hrvatske vode, a 40 milijuna će bit zajam CEB-a. Dakle, projekt će se financirati iz izvornih prihoda Hrvatskih voda ili u prijevodu rečeno financirat će ga hrvatski građani. Znači, neće bit teret na proračun Republike Hrvatske. Koji su problemi u ovakvom pristupu? Mi imamo veliki vodni potencijal, ali nemamo razvijen sustav navodnjavanja. Zatim, dozvolili smo gradnju krivim prostornim planiranjem na prirodnim retencijama nekih slivova. Recimo desna strana Neretve. To su tzv. vodo nebranjena područja i čak osiguravajuća društva kad idete osigurati objekt ili gospodarski objekt ili zgradu ili kuću neće da vas osiguraju zato šta se nalazite na području, vodno nebranjenom području. 2009. Zakonom o vodama ukinute su koncesije na šljunčarenje tako da su se prestala čistit korita rijeka koja su preventivno djelovala na branjenje od poplava. Mi bi ovim projektom trebali odgovorit na pitanje da li je potrebno stalno podizat niveletu na razinu brane ili čistit korito. To je filozofsko pitanje i ono će dat pravi odgovor na ovu temu. Ako gledamo to da svaki projekt mora imati studiju utjecaja na okoliš, svi će reći da šljunak i pijesak čiste vodu. To je točno. Ali mi u projektu zaštite od poplava moramo naći mjeru zaštite vode i zaštite okoliša od te vode. Znate to je to. I na kraju promjene klimatskih uvjeta dignut će razinu mora što će također spriječit oticanje te vode u more. I o tome moramo razmišljati. Hvala.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu i dao riječ uvaženom zamjeniku ministra poljoprivrede Tugomiru Majdak.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo hvala vam na raspravi, znači o ovom prijedlogu zakona. Hvala na podršci, vjerojatno i izglasavanju ovog zakona u petak. Čuli smo pomoćnica Kos i moja malenkost dosta i prijedloga za poboljšanje sustava kako obrane od poplava, tako i u dijelu šljunčarenja, znači korita naših rijeka, ali i u dijelu onog neophodnog za razvoj intenzivne poljoprivrede u Hrvatskoj, a to je navodnjavanje. Evo pa mogu zaključno i odgovoriti na neka pitanja koja su bila postavljena. Što se tiče, znači evo redovnog održavanja čišćenja vodotoka to je i šljunčarenja to je u domeni Hrvatskih voda i Agencije za vodne putove. Čišćenje i uklanjanje nanosa kao i čišćenje vodotoka znači je po programu A2 u okviru upravljanja vodama Hrvatskih voda sukladno Zakonu o vodama. A također i putem koncesija se ova aktivnost provodi. Izdvojit ću samo koncesiju za područje luke Osijek u količini od 750 000 kubnih metara na razdoblje od tri godine. Evo u tom dijelu također Ministarstvo poljoprivrede, Hrvatske vode rade intenzivno na poboljšanju sustava i hvala vam evo na vašoj raspravi, pitanjima vezano za ovaj dio. Što se tiče samih projekata u sklopu, znači indikativne liste koji bi se putem ovog prijedloga zakona, u konačnici i zakona realizirali i svi projekti sa indikativne liste imaju, znači Studiju utjecaja na okoliš ili rješenje da Studija utjecaja na okoliš nije potrebna sukladno važećim propisima. Prema uvjetima iz Okvirnog ugovora o zajmu troškovi po ugovorima vezani na podprojekte s indikativne liste, znači uključujući projektiranje, izgradnju, stručni nadzor i ostale prihvatljive troškove sklopljeni nakon 1. siječnja 2013. godine su prihvatljivi za financiranje iz projekta. Budući da su podprojekti na indikativnoj listi bili odabrani uzimajući u obzir stupanj njihove spremnosti za realizaciju brojni podprojekti sa indikativne liste su već u fazi realizacije, a troškovi na ugovore sklopljene nakon 1. siječnja kao što sam već rekao će se moći retroaktivno financirati iz projekta. Ukupna realizacija na podprojektima sa indikativne liste do kraja 2015. godine iznosila je oko 107 milijuna kuna, a planirana realizacija na podprojektima sa indikativne liste prema planu upravljanja vodama za 2016. godinu iznosi oko 75 milijuna kuna. Također mi smo dužni, znači CEB izvještavati redovno o statusu tih projekata. Zato i ovo nazivamo indikativnom listom kao dodatak 2. ovog zakona. Što se tiče dalje vaših pitanja, znači vezano uz sustavno djelovanje, da li imamo razrađen sustav obrane od poplava. Znači, imamo sustavno djelovanje sukladno znači tome se izrađuju i studije za riječne slivove. A vezano za navodnjavanje kao što sam naglasio kao jedan od strateških ciljeva i ove Vlade kao i bivših vlada. Sve akumulacije koje se grade su višenamjenske, znači one koriste i za navodnjavanje sve akumulacije u funkciji obrane od poplava. Pa evo najavljujem ovom prilikom i prvi natječaj za Mjeru 4.3 koja će se realizirati već idućeg mjeseca u prvom kvartalu znači odnosno u prvoj dekadi idućeg mjeseca nakon što je program odobren prošle godine, program ruralnog razvoja koji je odobren prošle godine. A iz te mjere će jedinice regionalne samouprave u ukupnoj alokaciji od 98 milijuna eura realizirati oko 40 projekata na ukupno oko 30 tisuća hektara znači navodnjavanih površina. Ovo je veliki zahtjev, jedna vrlo važna mjera u okviru programa ruralnog razvoja a korisnici su jedinice regionalne samouprave. Što se tiče klizišta znači klizišta tamo gdje je to dio znači vodnog pojasa, znači Hrvatske vode zajedno sa jedinicama lokalne samouprave sufinanciraju ovakve projekte ukoliko su oni nastali štetnim djelovanjem voda, a ukoliko su ti projekti sastavni dio projekata obrane od poplava. Također, ovaj segment klizišta kao dio javnog vodnog dobra je i u djelokrugu Ministarstva zaštite okoliša i prirode. I od vodnog doprinosa ide 8%, znači pitanje je bilo jedinice lokalne samouprave, uplaćeno je na njihovom području za oborinsku odvodnju, a naknade koje plaćaju građani, naknada za korištenje, naknada za zaštitu voda, naknada za uređenje voda i vodnih doprinosa vraćaju se u obliku projekata na području jedinica lokalne samouprave sukladno prioritetima. Evo i zadnji podsjetnik, plan upravljanja vodama je objavljen na mrežnim stranicama Hrvatskih voda i kao takav je javni dokument i možete iščitati u tom dijelu sve što vas zanima u dijelu upravljanja hrvatskim vodama. Evo, ukoliko ima još pitanja na ovaj moj zaključni dio vezano uz prijedlog zakona stojim na raspolaganju. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Naime, zamjeniče kad ste govorili o ovim vodnim naknadama i vodnom doprinosu da 8% iz vodnog doprinosa, 5% s osnova naknade za uređenje voda, s time da naknadu za uređenje voda ubiru jedinice lokalne samouprave na svojem području za račun Hrvatskih voda. Vjerujem da ste svjesni, a ako niste možemo to dokumentirati, da tih 5% nije dovoljno. I mi iz kluba HNS-a kao što smo bili tijekom prošle godine već koncem nažalost uputit ćemo u proceduru izmjene Zakona o vodnom gospodarstvu gdje ćemo predložiti nešto drugo. Naime, iz kojeg razloga? Vodni doprinos ako stavimo određenu analogiju vodnog doprinosa, komunalnog doprinosa, vodne naknade, komunalne naknade ništa od tih sredstava ili vrlo malo, to je 8%, ostaje na razini lokalne samouprave. Zakonom o vodama definirani su određeni kanali, prioriteti za regulaciju, da li se radi o prvoj kategoriji, drugoj, međutim u praksi vodari još uvijek govore o nekim kategorijama koje nisu unutar zakona. Praksa je jedno, zakon je drugo. I činjenica je da ovo što ste rekli da se realizira povrat uplaćenih sredstava i ide kroz realizaciju projekta na lokalnoj razini je nedostatno odnosno koliko se alimentira na području lokalne samouprave nikada se u tolikoj mjeri ne vrati. Svjesni smo da se sredstva prikupljaju i troše temeljem solidarnosti međutim isto tako imali smo određena izvješća da se na pojedinim područjima RH postoje različiti postoci prikupljanja tih sredstava. Neke jedinice čak niti ne ubiru nego to rade Hrvatske vode, ali nebitno. Znači, mi ćemo ići sa prijedlogom da se ravnomjernije i pravednije rasporede ta sredstva i da jedan veći dio tih sredstava nego što je sada ostane na razini lokalne samouprave, da ima inicijalna sredstva da može u određenim trenucima reagirati, prvenstveno što se tiče sprječavanja plavljenja.
Zahvaljujem. Odgovorit će zamjenik ministra gospodin Majdak, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče evo svaki vaš prijedlog ćemo razmotriti, hvala što ste iskoristili ovu mogućnost kako bi sugerirali poboljšanje u sustavu koliko je to moguće. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.31. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava. Molim glasujte, tko je za? Molim rezultat. 127 glasova za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. - Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine Podnositelj je Državni ured za reviziju na temelju članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijale ste dobili otpremom Sabora. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun čije izvješće ste primili na sjednici, također i mišljenje Vlade Republike Hrvatske. Radi dodatnog obrazloženja ovdje je Glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju ured je dostavio Hrvatskom saboru Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine. Osnovni cilj ove revizije bio je ocijeniti učinkovitost provedbe mjera utvrđenih strategijom, a to je postignuto kroz ocjenu uspostavljenog zakonodavnog i institucionalnog okvira za provedbu strategije uvidom u aktivnosti provedbe pojedinih mjera iz akcijskog plana te analizom i usporedbom planiranih i ostvarenih pokazatelja odnosno učinaka. Također, cilj revizije bio je ocijeniti provedbu sporazuma Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o suradnji na području turizma i ugovora Vlade Republike Hrvatske i Vlade Mađarske o turističkoj suradnji. Naime, revizija je obavljena koordinirano s Državnim zavodom za reviziju Republike Makedonije i Državnim uredom za reviziju Mađarske, te je sastavljeno i zajedničko izvješće koje ste vi i dobili. Subjekti revizije bili su Ministarstvo turizma, Hrvatska turistička zajednica i Međuministarsko stručno vijeće za turizam. Strategiju razvoja turizma usvojio je Hrvatski sabor u travnju 2013.godine. Dio strategije je akcijski plan koji sadrži 26 prioritetnih mjera turističke politike koje se trebaju provesti u razdoblju od 2013.do 2020.godine. Revizijom je obuhvaćeno 9 mjera od kojih su 4 visokog prioriteta i 5 mjera srednje visokog prioriteta. S obzirom da su mjeru visokog prioriteta trebale biti provedene ili većim djelom provedene do konca 2015.godine a provedba mjera srednje visokog prioriteta trebala je započeti u 2014.godini. Revizijom je utvrđeno da su provedene četiri mjere, dvije visokog prioriteta i dvije srednje visokog prioriteta dok tri mjere nisu provedene i to jedna visokog prioriteta i dvije srednje visokog prioriteta. Djelomično su provedene jedna mjera visokog prioriteta i jedna mjera srednje visokog prioriteta. Provedene su slijedeće mjere ubrzavanje investicijskih aktivnosti donošenjem posebnog zakona, zatim izrada strateškog marketinga plana hrvatskog turizma, nadalje promocija investicija u turizmu te pozicioniranje Ministarstva turizma kao posredničkog tijela u operativnoj strukturi za upravljane procesom korištenja fondova EU u razdoblju od 2014. do 2020.godine. Slijedeće mjere nisu provedene to je definiranje jedinstvenih kriterija za strateško planiranje turističkog razvoja i izrada strateških planova razvoja turizma na županijskoj odnosno lokalnoj razini, zatim preustroj sustava turističkih zajednica i izgradnja efikasnog sustava upravljanja turističkom destinacijom te kontinuirana izrada satelitskog računa turizma RH i regionalnih satelitskih računa turizma. Djelomično su provedene mjere usklađenje i unaprjeđenje zakonskog okvira u funkciji jačanja poduzetništva i investicija i izrada i donošenje nacionalnog programa cijeloživotnog učenja. Na temelju utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju je ocijenio da je provedba mjera djelomično učinkovita te je dao slijedeće preporuke: kako bi se povećala učinkovitost nadležnih tijela u provedbi mjera utvrđenih strategijom te unaprijedila suradnja na području turizma s Republikom Makedonijom Državni ured za reviziju je dao slijedeće preporuke: potrebno je ustrojiti samostalni odjel za provedbu i praćenje strategije razvoja turizma u skladu s odredbama uredbe o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva turizma i strategije. Zatim održati odnosno održavati sjednice Međuministarskog stručnog vijeća za turizam, donositi godišnje akcijske planove, provedbe strategije s definiranim aktivnostima, rokovima i nositeljima aktivnosti, izmijeniti strategiju na način da godišnje akcijske planove provedbe strategije donosi Međuministarsko stručno vijeće za turizam koje Vladi Republike Hrvatske dostavlja izvješće o provedbi godišnjih akcijskih planova, nastaviti s procesom otklanjanja raznih ograničenja, provesti aktivnosti kako bi nadležna tijela donijela Zakon o povremenim poslovima izmjene i dopune Zakona o turističkim i ostalim građevinskim zemljištima neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije te izmjene i dopune zakonske regulative u vezi s pomorskim dobrom i morskim lukama, uspostaviti institucionalni okvir za sustavnu provedbu cijeloživotnog učenja za zaposlene u turizmu, ubrzati aktivnosti kako bi se realizirale pretpostavke za preustroj sustava turističkih zajednica i izgradnju sustava upravljanja turističkom destinacijom uključujući donošenje novog Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma prema kojem se trebaju redefinirati zadaće i odgovornosti regionalnih i lokalnih turističkih zajednica. Nadalje, odrediti način na koji će se strateški marketinški plan primijeniti u strateškim i drugim dokumentima turističkih sustava kako bi se realizirali ciljevi planirani u navedenom dokumentu. Osnovati radnu skupinu za periodičnu izradu satelitskog računa turizma RH, dogovoriti plan aktivnosti radi osiguranja informacijskih, organizacijskih i međuinstitucionalnih pretpostavki, predložiti mjere za unaprjeđenje sustava statistike. Zatim, poduzeti mjere potrebne i ubrzati aktivnosti za zapošljavanje planiranog broja zaposlenika na poslovima korištenja sredstava iz EU fondova u suradnji s tijelima koja sudjeluju u upravljanju i provedbi programa u kojima Ministarstvo turizma nije dio sustava upravljanja i kontrola ali je moguće financiranje programa za turizam, planirati aktivnosti za osiguranje sredstava za realizaciju projekta u turizmu. Također, predlaže poduzeti daljnje aktivnost kako bi se povećala razina obaviještenosti i znanja potencijalnih korisnika EU fondova za potrebe turizma. Ciljevi i očekivani učinci trebaju biti jasni i mjerljivi, određeni na način koji omogućuje jednoznačnu provjeru njihovog ostvarenja. Potrebno je za praćenje provedbe koristi i pokazatelja za koje postoji dostupni statistički podaci odnosno za one za koje nema dostupnih podataka pokrenuti aktivnosti na uspostavi istraživanja turističkih aktivnosti kao nadopunu postojećeg sustava statističkih istraživanja. U suradnji sa Hrvatskom turističkom zajednicom pomoću novog informacijskog sustava potrebno je unaprijediti praćenje učinaka na način da se uskladi zajednička metodološka osnova koju će koristiti Hrvatska turistička zajednica te turistička zajednica na regionalnoj i lokalnoj razini. Zatim uskladiti i povezati strateško dugoročno i srednjoročno planiranje proračunsko planiranje na način da se usklade ciljevi, pokazatelji rezultata i učinci te da se osiguraju financijska sredstva za provedbu navedenih aktivnosti. I nakraju potrebno je svakako provoditi sporazum Vlade RH i Vlade Republike Makedonije o suradnji na području turizma. Državni ured za reviziju je ocijenio da bi se izvršenjem navedenih preporuka povećala učinkovitost provedbe mjera utvrđenih strateškim dokumentima za razvoj turizma. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na izvjestitelja odbora da li je ovdje? Ne, nemamo ovdje predsjednika Odbora za financije i državni proračun. Otvaram raspravu. Prvi riječ ima u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predstavnici državne revizije. Kada govorimo o Strategiji razvoja turizma, govorim o najvažnijem razvojnom dokumentu hrvatskog turizma kojeg je usvojio Hrvatski sabor u travnju 2013. godine po nazivom Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine. Strategijom se definira smjer, mjere i ciljevi razvoja turizma RH. No i prije toga imali smo strateške dokumente koji se navode i u ovom izvješću revizije. 1993. godine donesena je razvojna strategija hrvatskog turizma. Zatim sljedeći strateški dokument Koncepcija dugoročnog razvitka hrvatskog turizma za razdoblje od 10 godina koja je donesena 1998. godine. U 2003. donesena je Strategija razvoja hrvatskog turizma do 2010. a onda imamo mišljenje tj. izvještaj kojeg je izradio Institut za turizam tijekom 2012. godine pod nazivom Razvojna vizija i ciljevi turističkog razvoja u okviru izrade ove Strategije o kojoj danas govorimo koji sadrži i analizu razvoja hrvatskog turizma u razdoblju od 2012. godine. Prema spomenutom izvještaju vizija i ciljevi iz strateških razvojnih dokumenata donesenim za ranija razdoblja djelomično su ostvareni, ostvaren je rast konkurentnosti i kvalitete, posebno smještajnih kapaciteta te rast značaja turizma za nacionalnu ekonomiju. Rezultati su ostvareni i zbog bolje prometne povezanosti osobito izgradnjom mreže autocesta te stvaranja pozitivnog imidža RH. Također povećano je zapošljavanje u djelatnostima hotela i restorana te turističkog posredovanja. Ovaj nalaz revizije je zahvalan kao pogled na učinjeno u provedbi Strategije razvoja turizma u RH u prve dvije godine provođenja. Ovakvo praćenje što je do sada bila rijetkost, kada govorimo o reviziji shvaćamo kao prevenciju mogućem ne provođenju pojedinih aktivnosti, kao motiv za daljnje korake svih u turizmu i u Vladi RH da je shvate kao ozbiljan dokument koji treba značiti svojevrsni konsenzus svih dionika u razvoju turizma u RH jer je to prevažna gospodarska aktivnost da bi joj pristupali improvizacijom ili mogućom samovoljom pojedinaca. Ovakav pristup nešto je što Strategiju čini živom i bio bi primjenjiv na mnoge Strategije donesene u ovom Domu koje se nažalost donesu a onda ostave u nekakvoj ladici i zaborave. Turizam u RH već rekoh je jedna od najvažnijih gospodarskih aktivnosti. Imamo kao zemlja dobar geografski položaj, najbolje more, razvedenu obalu, brojne prirodne ljepote, naslijeđenu bogatu povijesnu baštinu, stoljetnu tradiciju bavljenja organiziranim turizmom i vrlo vrijedne djelatnike u turizmu. Znači imamo sve potrebno da bi bili top destinacija turistima iz čitavog svijeta. Prema službenim podacima Državnog zavoda za statistiku u 2014. ostvareno je ukupno 13 milijuna i 128 tisuća dolazaka turista koji su ostvarili ukupno 66 milijuna i 480 tisuća noćenja. Najveći broj dolazaka turista u 2014. ostvarene u hotelima, zatim u privatnom smještaju i nešto manje u kampovima. Prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u 2014. je u sektoru ugostiteljstva i turizma bilo zaposleno 88 tisuća i 790 osoba što čini 6,6% svih zaposlenih u RH. RH kao turistička destinacija ostvaruje porasta udjela turizma u BDP-u, porast broja turističkih dolazaka, noćenja i smještajnih kapaciteta, porast prihoda od turizma, broja zaposlenih u djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanje hrane kao i sve raznovrsniju turističku ponudu. U 2015. zabilježeno je 14 milijuna i 343 tisuće dolazaka i 71 milijun i 605 tisuća noćenja u turističkim smještajnim objektima u RH. Ostvareno je 9,3% više dolazaka i 7,7% više noćenja u odnosu na 2014. što znači da imamo gotovo milijun dolazaka više i 5 milijuna noćenja više u prošloj godini. Što pokazuje da je moguće raditi i velike iskorake koji ovise o brojnim čimbenicima. Moramo biti iskreni i reći da to nije samo radi strategije ili samo radi Vlade već je rezultat i brojnih drugih događaja u svijetu, prije svega u nekim zemljama sjeverne Afrike i sveukupnog općeg, sigurnosnog stanja u cijelom svijetu. To dokazuju i snažna povećanja u drugim zemljama EU u prošloj godini. U turizmu od poteza bivše Vlade RH pamtimo donošenje ove Strategije koju je dovršio smijenjeni ministar Veljko Ostojić u Saboru je tada predstavio novi ministar nakon svega nekoliko dana i gospodin Lorencin. Pamtimo smanjenje PDV-a na ugostiteljske usluge sa 25% na 10%, na razinu PDV-a koji je imao smještaj kad govorimo o turizmu od 2006.godine. Pamtimo i povećanje PDV-a sa 10 na 13% i za smještaj i za ugostiteljske usluge nedugo nakon donošenja ove strategije koja takav potez nije prepoznavala već je sugerirala nižim potez, tj. niži PDV od nekakve jednoznamenkaste brojke kao doprinos većoj konkurentnosti hrvatskog turizma. Takav PDV imaju mnoge europske zemlje, naši konkurenti. Pamtimo izmjene Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i neuspješne privatizacije hotelskih tvrtki u većinskom vlasništvu države. Sve u svemu potezi koji nisu bili prepreka rezultatima koji su se ostvarili. Gledajući učinjeno od Vlade i rezultate turizma u RH možemo zaključiti, uloga Vlade ne mora biti ograničavajući faktor razvoja, tj. ne može ga pokvariti niti lošim potezom kao što je povećanje PDV-a ali mu može pomoći nekim malim aktivnostima. U raspravi o ovoj strategiji koja se odvijala 2013.godine, koja je bila dosta živahna i argumentirana odmah je bilo jasno nekoliko ciljeva i mjera koje su se pokazale kao sporne. Naglašavali smo prevelik optimizam u predviđanju ali i složenost statistike i nepostojanje prave metodologije što razotkriva i ovaj izvještaj revizije. Sveli smo se na to da što god kažemo o turizmu moguće je jednostavno ništa nećemo pogriješiti. Upozoravali smo tada na sljedeće, izdvajam iz one strategije, iz 2013.godine što je predviđala strategija, udio smještenih mjerenih, udio smještaja mjerenih brojem ležaja u hotelima povećava se sa 13,1 u 2021. na 18,1% dok se udio kampova smanjuje sa 25,2 na 25,8. Obiteljski smještaj u kućanstvima smanjuje se sa 48,7 na 43,4. Otvorit će se od 20-23 tisuće novih radnih mjesta te oko deset tisuća radnih mjesta u ne turističkim djelatnostima, realizirat će se nove investicije u ukupnom iznosu od 7 milijardi, ostvarivat će se 14,3 milijardi eura ukupne godišnje potrošnje od čega 12,5 milijardi otpada na inozemnu a 1,8 milijardi na domaću potrošnju. Do 2025. 107 milijuna noćenja u komercijalnim smještajima, 114 milijuna noćenja, 18,5 milijardi ukupne potrošnje, znači gotovo 11 milijardi više nego danas. 45-47 tisuća novo zaposlenih u turističkim djelatnostima i 13 milijardi novih investicija u razdoblju od 12 godina. Nažalost ta priča je kažem dovela tada u ozbiljnost pitanje ozbiljnosti napisanog u strategiji. Međutim, podržali smo donošenje takve strategije jer nam je potrebna i sa željom da budemo više realisti nego optimisti sa malo pokrića. Upozorili smo tada na sustav turističkih zajednica i ne riješeno turističko zemljište kao velike probleme ali i priliku ako to znamo riješiti što je utvrdila revizija nakon svega. Revizijom je utvrđeno da Ministarstvo turizma glavno je i izvršno tijelo za kreiranje i provođenje turističke politike u RH. U Ministarstvu turizma nije ustrojen samostalni odjel za provedbu i praćenje strategije razvoja turizma. U okviru ministarstva osnovano je među ministarsko stručno vijeće radi suradnje između ministarstava i učinkovite provedbe strategije, među ministarsko stručno vijeće za turizam nije se sastalo od prosinca 2013.-rujna 2015. te u tom razdoblju nije obavljao zadaće radi kojih je osnovan. Nije donesen Zakon o povremenim poslovima, izmjene i dopune zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu, neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije, ne izmjene i dopune zakonske regulative vezane uz pomorsko dobro i morske luke. To je jedan od zakona kojeg su nam obećavali a ja mislim pune 4 godine, svaki Božić da će doći, međutim, na kraju je došao i ostao u saborskoj proceduri, vjerojatno nije bilo volje da ga se donese. Pojedine turističke destinacije nemaju izrađene strateške planove koji su osnova daljnjeg razvoja i napretka, institucionalnog kviza sustavnu provedbu, cjeloživotno učenje za sve zaposlene u turizmu i ugostiteljstvu nije uspostavljeno. Nije donesen novi Zakon o turističkim zajednicama, a sporazumom između Vlade RH i Vlade Republike Makedonije o suradnji na području turizma nije se provodio za razliku od drugog sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske. Sustav turističkih zajednica u 2014.godini broji ukupno 306 turističkih zajednica, imaju prihode 805 milijuna kuna, rashode 808 milijuna kuna, to je bila prva godina minusa, do tada su bilježeni plusevi na prihodima u odnosu na rashode. Zaposleno 815 osoba, rashodi za zaposlene 112 milijuna kuna. Najveći broj turističkih zajednica, 79 njih ostvaruje ukupne prihode u 2014. u iznosu od 500 tisuća do milijun kuna. Svega 10 turističkih zajednica ima prihode veće, odnosno 7 turističkih zajednica ima prihode veće od 10 milijuna kuna. Kad pogledamo stranicu 43 ovog izvješća ciljeve i očekivane učinke prema strategiji možemo zaključiti sljedeće. Prvi cilj - ulazak u top 20 turističkih destinacija u svijetu po kriteriju konkurentnosti, nije ostvariv jer nije provedeno istraživanje. Drugi cilj - poboljšanje strukture i kvalitete smještaja, ukupni komercijalni smješteni kapaciteti hrvatskog turizma u 2020. kretao bi se na razini 955 tisuća, ostvareno 2014. milijun 2252 pozitivne, premašeno već u prvoj godini provedbe strategije za 50 tisuća ležajeva a to je bio cilj tek u 2020.godini, očito problem metodologija ali i ono što nam se dešava paralelno a to je legalizacija bespravno sagrađenih objekata. Treći cilj – novo zapošljavanje. Procjenjuje se da planirani projekti imaju potencijal zapošljavanja između 20 i 22 tisuće zaposlenika do 2020.godine. Rast turističke aktivnosti trebao bi osigurati zapošljavanje dodatnih 10 tisuća osoba u ne turističkim djelatnostima. Ukupni učinak na stvaranje novih radnih mjesta do 2020. je od 30-32 tisuće novozaposlenih, ostvareno u 2014. 40 514 novozaposlenih što se izvadilo iz godišnjaka HZZ-a, premašen cilj već u prvoj godini za dvostruko. A paralelno imamo statistiku koja govori da broj zaposlenih opada. Investicije, ukupno očekivane investicije oko 7 milijardi eura do 2020. 2014. 2 milijarde i 898 milijuna eura iz podataka Hrvatske narodne banke gdje jasno stoji da se ne mogu razlučiti podaci uloženi tj. ulaganja u turizam. Povećanja turističke potrošnje, ukupna turistička potrošnja trebala bi biti oko 14 milijardi i 300 milijuna eura u 2020. pri čemu bi inozemna dolazna turistička potrošnja u realan rast prosječne potrošnje trebala u komercijalnim smještajnim kapacitetima povećati se sa 369 eura na 465 eura. Imamo podatke o ostvarenoj potrošnji od 66,3 eura dnevno i 7 milijardi i 404 milijuna eura ukupnih prihoda 2014. godine. U ovoj godini, prošloj godini 2015. prešli su 8 milijardi. Povećanje potražnje. Procjenjuje se da će do 2020. ukupno se ostvariti 86 milijuna noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima. Kažem prošle godine ostvareno 71 milijun noćenja što je recimo jedan dobar prolazni rezultat. Zaključak revizije. Prema navedenom vidljivo je da se u Republici Hrvatskoj prati ostvarenje planiranih učinaka, ali su revizijom uočene i određene slabosti kao što su učinak porasta smještajnih kapaciteta nije jasno definiran, jer nije navedeno odnosi li se na broj postelja, stalnih postelja ili na broj stalnih i pomoćnih postelja. Investicije u turizmu ne prate se službenim statističkim podacima kao ni pokazatelj prosječne potrošnje inozemnih turista po putovanju, odnosno navedene veličine nisu obuhvaćene kontinuiranim statističkim praćenjem ni istraživanjima. Učinci za povećanje broja postelja u smještajnim kapacitetima i broja novozaposlenih nisu realno planirana. I na kraju sa završim. Podržavamo i prihvaćamo ovo Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti provedba mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine. Kažem još jednom, to je dobro upozorenje da strategiju drži živom, provodljivom, da svih obvezuje na provođenje preuzetih mjera i ostvarivanje ciljeva, putokaz je kako nešto ne treba raditi i kako bi nešto trebalo izgledati. Kako ozbiljna država i sustav trebaju ozbiljne procese bazirane na pravim metodologijama i statistikama kako ne bi same se, kako sami sebe ne bi zavaravali. Vrijeme je ja mislim da konačno znamo utvrditi koliko čega imamo u Republici Hrvatskoj, da nas neki rezultati ne bi iznenađivali kao što su nas iznenadili i ovi koje nam je predočila Državna revizija. Država dobrih i kvalitetnih pomaka svakako to mora znati. Klub HDZ-a još jedanput prihvatit će ovo izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, u dijelu u kom ste govorili o zakonodavnom okviru kao preduvjetu upravljanja turističkim razvojem dotakli ste se samo onih dijelova Strategije, odnosno onog institucionalnog i normativnog okvira koji nije ispunjen ja ću to tako reći. Ali bi bilo korektno da ste spomenuli kako ipak u skladu sa Strategijom su se postojeći zakonodavni okviri, odnosno procedure poprilično pojednostavile, pa su na taj način i doprinijele privlačenju novih investitora s kvalitetnim investicijskim projektima, ali i povećali gospodarsku aktivnost i nova zapošljavanja što govore i rezultati ove revizije, pa su tako donesene izmjene i dopune Zakona o prostornom uređenju i građenju koje su bile značajne za razvoj investicija u Sektoru turizma. Nadalje, izmijenjeni su i dopunjeni propisi i mjere s područja rada i zapošljavanja s izuzetkom Zakona o povremenim poslovima za koje vjerujem evo da će vaša Vlada istoimeni donijeti. Izmijenjene su i dopunjene zakonske regulative Zakona o šumama i Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Dakle, sve su to zakonodavni okviri koji su itekako trebali ubrzati određene procese investicija, a kao što sam već navela evo vama želim puno sreće i vašoj Vladi da uz donošenje Zakona o povremenim poslovima, izmjenama i dopunama Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu i zakonskoj regulativi uz pomorsko dobro i morskim lukama doprinesete ubrzanijem provođenju ovakve Strategije razvoja turizma koja je dobra, koja je dobro postavljena. Ali evo na vama je sada da poradite na njenom ubrzanom provođenju.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice više-manje odslušao sam što je rekao uvodno gospodin iz Državne revizije, gospodin Klešić. On je upravo spomenuo to o čemu ste vi govorili da ja nisam htio reći, to je ono što je napravljeno. Jasno je rečeno koliko je mjera, tj. ciljeva ispunjeno djelomično pola i što nije. Mi smo se obazirali na ovo što nije, a naveo sam a što nije, a nije ono što nam je vrlo važno u turizmu, a to su dva zakona – Zakon o turističkom zemljištu i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. I rekao sam da nam je bivša vlast ta dva zakona obećavala pune četiri godine i rekli su posebno za ovaj o pomorskom dobru i morskim lukama da će ga donijeti barem do Božića svake godine. Pa je prošlo su tri Božića i ostao je za četvrti Božić u proceduri. Zašto niste? Niste donijeli zato jer jednostavno ste smatrali da je dovoljno loš da ga ne treba donijeti i ostavili ste ga u proceduri, iako je bilo pet mjeseci vremena da taj zakon recimo donesemo. I bio bi na korist ako ste vi smatrali da je to na korist Republike Hrvatske. Što se tiče Zakona o turističkom zemljištu imamo obećanje ministra da je to prioritet na kojem želim raditi i da će se to zasigurno u mandatu ove Vlade desiti. Mislim da su rezultati dobri turizma, ali sam rekao da nije to ni zbog strategije, ni zbog Vlade isključivo, nego zbog mnogih procesa koji se dešavaju u cijelom svijetu, tako će nas obilježiti i ova godina. Nadam se da ćemo dosegnuti ove brojke i premašiti ih, jer bi to bilo nešto što bi nam svima omogućilo da možemo malo lakše disati, tj. i u ovom Domu biti malo opušteniji, a i da hrvatski građani posebno na obali mogu lakše živjeti i planirati dalje svoje aktivnosti u dijelu turizma. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Borić vidim da ste u svom izlaganju upravo spomenuli one dobre rezultate kad ste spominjali pamtim to, to, to i to, međutim želio bih reći da ne slažem se sa vašom konstatacijom da upravo rezultati oko rješavanja prije svega turističkog zemljišta i Zakona o turističkim zajednicama, da je to pitanje koje se povlači od one naše popularne hrvatske pretvorbe. Nemojmo zaboraviti da je to isto pitanje kad spominjete 4 ili 3 Božića da mi koji smo vezani upravo uz probleme rješavanja turističkog zemljišta i omogućavanja daljnjeg razvoja turizma da to čekamo 20 godina tj. 20 Božića i vjerujemo da upravo će i novi ministar i nova Vlada prepoznati one prijedloge koje smo i uputili kao klub IDS-a ali i od strane bivšeg ministra jer znamo da vezano za preustroj ili novi Zakon o turističkim zajednicama da je sve provedeno i da novi ministar ima sve prijedloge već u ladicama. Tako da evo očekujem od Vlade da samo nastavi ovako uspješno kao što je i prošla radila u sektoru turizma. I još jednom, spomenuli ste kao negativno ili kasnije pozitivno povećanje tj. smanjenje najprije PDV-a i onda povećanje. Evo očekujemo da uvijek je naš prijedlog kao IDS-a dok smo participirali u onoj Vladi da se kroz smanjenje PDV-a potakne upravo ulaganje hotelijerima jer i sami ste rekli u hotelskom smještaju se dešava mali broj noćenja tj. veliki broj noćenja ali kapaciteti su nam mali. Stoga sigurno i kroz rekonstrukciju i obnovu postojećih hotela ali i nastavak gradnje novih turističkih naselja u tom pravcu bi trebali ići upravo kroz ovakve poticaje. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega ova strategija tj. ovo Izvješće o provedbi Strategije razvoja turizma obuhvatilo je ono što se nije napravilo. Naravno da se jedan veliki dio svega toga i napravio, negdje oko 70-ak posto je onog predviđenog provedeno. To nije rečeno. Ali mi smo tu da raspravljamo svatko iz svog kuta i da upozorimo na ono što nije i da onaj tko je došao, a to je sad novi ministar, zna što mu je činiti a znam da to zna i prije nego što je postao ministar jer mi je jasno tada rekao što će napraviti. A to je da prije svega se mora uhvatiti u koštac sa tim turističkim zemljištem jer je to nešto što opterećuje sve koji se bave turizmom. A što se tiče PDV-a, PDV je bio 25% na ugostiteljsku uslugu. Za usluge smještaja je 2006. godine bio 10% do 2013. godine. Ono protiv čega smo mi bili da se onaj manji dio koji nosi PDV na ugostiteljsku uslugu koja se tiče cijene ne znam kave, napitaka, hrane itd. ne stavlja u isti odnos sa uslugom smještaja koja u turizmu nosi najveći dio prihoda. I ako je to bio doprinos Vlade, znači da smanji sa 25 na 10 ono što je manji dio u zaradi pa da onda sve skupa podignemo na 13%, i ono što je bilo niže već od 2006. godine, onda činimo jednu medvjeđu uslugu turizmu. I to se nitko ne može opravdati da je taj potez Vlada učinila kao potez doprinosa konkurentnosti hrvatskog turizma. To smo mi jasno ovdje rekli. Međutim, vidimo iz rezultata da ni to ne priječi turiste da dolaze u ovolikom broju kao što je to bilo prošle godine i da dolaze u RH. Zato sam i rekao da Vlada ne može ni svojim potezima previše ni pokvariti ali velikim brojem aktivnosti možda može nešto popraviti. A turizam kažem ovisi i o puno drugih faktora a ne samo Vlada, strategija, ministar ili ministarstvo. Hvala.
Zahvaljujem. Sada određujem stanku i nastavak sjednice u 15,00 sati. Hvala. STANKA U 13,18 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Uvaženi zastupnici i zastupnice nastavljamo sjednicu, raspravu po klubovima. Uvaženi zastupnik Tulio Demetlika u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gospodine Klesiću sa suradnicama evo nakon pauze, budući da sam evo prvi put i ja saborski zastupnik pa je čudan osjećaj ovako pred praznom dvoranom, ali u ime kluba IDS-a, PGS-a i liste za Rijeku iznijet ćemo i svoje stavove vezano za evo podneseno ovo izvješće o obavljanoj reviziji učinkovitosti, provedbe mjera utvrđene Strategijom razvoja turizma RH do 2020.godine. Prije svega želim čestitati i reviziji, već su nas naučili sa njihovim profesionalnim izvješćima da to odrade savršeno profesionalno i da nas, ne samo nas nego sve onih kojih se tiče revizija da još bolje i kvalitetnije odrade svoj posao. Ali ja ću se isto tako osvrnuti na taj važan dokument, naime Strategija razvoja turizma Hrvatske do 2020.godine usvojena je u ovome domu prije točno 3 godine. I dozvolite mi da kažem da je to bila prva prava strategija turizma donesena u našoj zemlji. Iako se svi možemo složiti da je upravo turizam najpropulzivnija grana našeg gospodarstva. Na toj strategiji tadašnje Ministarstvo turizma radilo je u vrijeme ministra Veljka Ostojića i njegovog nasljednika Darka Lorencina. Naravno da ovim putem mogu izraziti zadovoljstvo da je upravo ovom Strategijom razvoja turizma određen put razvoja hrvatskog turizma do 2020.godine i da je upravo ta strategija napisana i usvojena u vrijeme dok je IDS preuzeo odgovornost i turističku politiku u Hrvatskoj. Strategija razvoja turizma do 2020.analizirala je tadašnju postojeću situaciju u našem turizmu i donijela ciljeve koji moraju biti postignuti do kraja zadanog razdoblja. Strategijom je definiran poželjan razvoj hrvatskog turizma koji podrazumijeva upravljanje resursima koji udovoljavaju osnovnim ekonomskim, socijalnim i estetskim kriterijima dugoročno održivog poslovanja uz rast blagostanja, očuvanja kulturnog integriteta te vitalnih ekoloških sustava i biološke raznolikosti. Sukladno tome tadašnju viziju razvoja turizma do 2020. godine strategija temelji na sljedećih deset načela: partnerstvo, institucionalno dereguliranje, ekološki odgovoran razvoj, više od sunca i mora, turizam na cijelom prostoru RH, autentičnost i kreativnost, hotelijerstvo kao ključni pokretač investicijskog ciklusa, inovirani tržišni pristup, proizvodnja za turizam i kultura kvalitete. Smatramo da je upravo sa takvim dokumentom udareni su neki novi temelji razvoju turizma. Sa ovoga mjesta htio bih vas podsjetiti na turističke brojke koje su ostvarene u razdoblju dok su IDS-ovi ministri upravljali i usudio bih se reći ovim jedinim u europskim i svjetskim razmjerima konkurentnim hrvatskim proizvodom, odnosno od trenutka usvajanja strategije u ovom Domu. U proteklom 4.-godišnjem razdoblju turistička politika u Hrvatskoj napravila je značajan zaokret u odnosu na stanje prije tog vremena. Turistički promet je od 2011. godine kada je Hrvatsku posjetilo 11,7 milijuna gostiju i ostvareno 66,1 milijun noćenja narastao na 14,5 milijuna gostiju u 2015. godini i gotovo 80 milijuna noćenja. Znači u razdoblju od 2011. do 2015. godine ostvaren je rast od 26,5% u dolascima i 21% u noćenjima. Prihodi od stranih gostiju u 2011. godini iznosili su 6,62 milijardi eura a u 2014. 7,4 milijardi eura što predstavlja rast od 11,8% dok su za 2015. godinu iznosili gotovo 8 milijardi eura ili ako ćemo biti precizni 7,92 milijarde što je rast za 7,6% u odnosu na proteklu godinu. Ove brojke koje ukazuju na konstantan rast, kako turističkog prometa tako i turističkih prihoda nije rezultat slučajnosti već kretanje turističke politike Hrvatske prema Strategiji razvoja turizma od 2014. do 2020. koje smo u Saboru osvojili 2013. godine. Nadalje, kao bi se povećao turistički promet i prihod bilo je nužno riješiti nelikvidne turističke tvrtke na rubu stečaja. Tu razmišljamo drugačije nego kolega Borić, naime u to vrijeme za 8 društava prihvaćen je plan restrukturiranja pred mjerodavnim nagodbenim vijećima pri čemu je 6 društava sklopljena nagodba pred nadležnim trgovačkim sudom. Moramo reći da u tih 8 društava za 6 je pronađen strateški partner dok za dva društva plan restrukturiranja ne predviđa povezivanje sa strateškim partnerima. Predviđeni iznosi ulaganju u imovinu društava predložen od strane strateških partnera u postupcima predstečajnih nagodbi iznosi 861 milijun 400 tisuća kuna u periodu od 5 godina. Možemo zaključiti da za 80% ovih društava ipak je otvorena nova mogućnost rada, novi život i ako ništa drugo zadržana su ona postojeća radna mjesta u tim tvrtkama. Podsjećam da je u proteklom 4.-godišnjem razdoblju donesen i novi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti kao i niz pravilnika kojim se omogućava još kvalitetnije provođenje kategorizacije objekata u turizmu ali i pojednostavljenje procedure i uklanjanje birokratskih zapreka prilikom kategorizacije novih ili postojećih objekata. Nadalje, donesen je i cijeli niz akcijskih planova koje predviđa strategija, akcijski planovi za kulturni i zdravstveni turizam, malo i srednje poduzetništvo, obiteljski smještaj i socijalni turizam. U Hrvatskoj je usvojen i novi strateški marketing plan do 2020. godine kojim je započelo novo brendiranje Hrvatske kao cjelogodišnje destinacije. Pokrenut je projekt Hrvatska 365 s ciljem promoviranja ostalih proizvoda a ne samo sunca i mora. I želim napomenuti da upravo u svim tim planovima, projektima, akcijskim planovima je Ministarstvo turizma u suradnji i u jednom partnerskom odnosu sa svim sudionicima razvoju turizma da li u javnom ili privatnom sektoru uspostavili takvu suradnju da to rezultira ovim rezultatima. Tako da ovi podaci ukazuju na opravdanost donošenja Strategije razvoja turizma kao i njenu implementaciju koja je itekako bitna za smislenu i dugoročnu političku politiku koja u krajnjem slučaju i rezultira ovakvim brojkama. Volio bih kao i u ostalom svi, kao i u ovom Domu tako i u cijeloj našoj zemlji kako bi i ostao gospodarstvo Hrvatske raslo prema sličnim stopama. Iako primamo na znanje izvještaj revizije o Strategiji razvoja hrvatskog turizma do 2020. možemo se dijelom složiti sa njihovim izvještajem zapravo u svjetlu brojki ostvarenih turističkih brojki u proteklom razdoblju. Ali mogu i izraziti iznenađenje brojem upozorenja u njemu. Naime, državna revizija je postavila visoke kriterije, stroge ocjene i sva upozorenja koja je uputila vjerujem da će to biti dodatni impuls i dodatna injekcija novom ministru, novom ministarstvu da nastavi kvalitetno i dalje provoditi ove mjere koje su strategijom predviđene. Posjetio bih i nadalje da je tadašnje ministarstvo uzelo upravo 2015. godinu kao jedno prolazno vrijeme. Znači nije se razmatralo do 2020. jer do 2020. imamo još 4 godine za sprovesti sve mjere koje su u toj strategiji predviđene. Ali ono što smatramo mi u IDS-u, mislimo da te tri točke su najbitnije koje su se ostvarile do 2015. a to je da prema procjeni iz 2013. godine strategija je zacrtala da će do 2015. godine Hrvatska ostvariti oko 68 milijuna noćenja a ostvareno je 80 milijuna noćenja u 2015. Drugo da se očekivalo da će do 2015. biti uloženo preko 1,4 milijarde eura i to je isto tako ostvaren. I ono što je kolega Borić rekao da statistika neki put je skup lažnih podataka ali izgleda da tumačimo kako želimo i kada su pozitivni rezultati onda kažemo da je čaša polu prazna ali ja ću reći da je ipak čaša polu puna i da ona predviđanja koja su bila da će se doći do novih zapošljavanja da je do 2015. bilo je predviđeno 25000 novih radnih mjesta, a da je ostvareno 30000 novih radnih mjesta. I na kraju, htio bih istaknuti još jedan na žalost kuriozitet za naše prilike. Naime, prilikom promjene vlasti prečesto svjedočimo da oni koji dolaze i preuzmu najodgovornije dužnosti gotovo u pravilu tvrde da oni prije njih nisu napravili ništa ili gotovo ništa. To mislim, ma upravo na ove nove i da oni kreću iz početka. Od kad su oni došli na ta mjesta počinje novi svijet, novi život. Međutim, kao što je turizam primjer hrvatskog gospodarskog uspjeha tako i Sektor turizma na sreću primjer konzistentnosti i kontinuiteta turističke politike. S ovog mjesta bih htio ne samo pohvaliti nego već se i zahvaliti i novom ministru gospodinu Antunu Klimanu koji je bez obzira na političke razlike između njegovog HDZ-a i našeg IDS-a od prvog stupanja na dužnost rekao da će nastaviti tamo gdje je prethodni ministar Lorencin stao, da će nastaviti sa dobrim projektima koje je Darko Lorencin započeo i da će nadograditi ona mjesta u turističkoj politici koja mogu biti i bolja. I ne samo da je ministar Kliman to rekao, nego u prvih sto dana jasno vidimo da kreće u daljnju implementaciju Strategije razvoja turizma do 2020. To govorim jer na žalost premalo je takvih primjera u našem političkom i društvenom životu. Hvala lijepa.
Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Evo kolega u ime kluba IDS-a je rekao da očekuje od ovoga ministra da radi kao i prethodni ministar. Međutim, imamo Hrvatsku turističku zajednicu na čelu koje je baš čovjek iz IDS-a koji nema dana radnoga staža u turizmu, niti ima kompetencije, niti školu da bude u turizmu. Naravno, drago mi je da je … [[Govornik se ne razumije.]] razvijala i da je 370 milijuna preko Hrvatske turističke zajednice odlazi tko zna gdje. Sigurno bih ja volio da se dalmatinsko zaleđe razvija ili Dalmatinska zagora, cetinski kraj i ostali krajevi Lika i Gorski kotar. Međutim, vi ste iz IDS-a apsolutno pogrešnu osobu stavili na čelo Hrvatske turističke zajednice i ti rezultati su isključivo plod naših ljepota naravno, ali sigurno i događanja koja se događaju na Bliskom istoku i brojnih drugih događanja koji utječu na to da je klima dobra za turizam. Pa evo postavljam pitanje da li vi zaista smatrate da na cijelom teritoriju Republike Hrvatske ulagano u turizam koji također prekrasan. Rekao sam i Dalmatinska zagora i zaleđe, jer moram. Da li stvarno Hrvatska turistička zajednica troši sredstva gdje treba trošiti? Imate li argumente da ih troši gdje ih treba trošiti? Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Evo zahvaljujem gospodinu cijenjenom i uvaženom zastupniku Bulju. Prije da vas ispravim da direktor Turističke zajednice Republike Hrvatske nije član IDS-a, da on je upravo na to mjesto došao i zbog toga ono što vi kao iz MOST-a promovirate konstantno da ćete dovest stručnjake na odgovorna radna mjesta. I on je bio duži niz godina upravo direktor Brioni Riviere i ovo što govorite da se cijela Hrvatska mora pravilno razvijati to je upravo u ovoj Strategiji koju su ministri iz IDS-a i Ostojić i Lorencin promovirali da turistička destinacija je cijela Hrvatska da li od Iloka do sv. Martina na Muri, Dubrovnika i Istre. Ali nemojte zaboraviti da sve ove godine preko jedne trećine ukupnog proizvoda turističkog i ostvarenja svih ovih rezultata se upravo dešava u najturističkijoj regiji Istre. I zbog toga sigurno Turistička zajednica, a Zakon o Turističkoj zajednici i dosadašnji ministar je pripremio svu kompletnu dokumentaciju za preustroj, stvaranje novog sustava turističkih zajednica gdje će se upravo one turističke zajednice na lokalnim nivoima, a vidimo i iz izvješća revizije koliko se novaca ostvaruje i prihoda. I mislimo da normalno ona Turistička zajednica na lokalnom nivou koja ostvari i veći prihod da normalno troši u promociju, u njihove destinacije, njihovih turističkih proizvoda na njihovom području. Tako da ovo što ste konstatirali i utvrdili jednostavno mogu reći da te činjenice vam ne drže vodu. Hvala lijepa.
Replika uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Evo poštovani kolega zastupniče, ja vam čestitam na ovom izvještaju koje ste podnijeli. Međutim, ono se apsolutno nije odnosilo na ovu točku dnevnog reda. Vi ste podnijeli izvještaj o radu IDS-ovih ministara koji su zaista stajali na čelu najuspješnijih resora u Republici Hrvatskoj, to je resor turizma. Međutim, resor turizma nije najuspješniji bio samo za prethodne hrvatske Vlade već je on unazad 2, 3 mandata najuspješniji resor u Republici Hrvatskoj. Kada biste govorili o izvješću, onda biste vidjeli da zapravo ti rezultati njihovog rada nisu rezultat nekog strateškog pristupa nego činjenice da se jednim velikim dijelom Republici Hrvatskoj turizam događa što iz razloga kriza na ostalim turističkim destinacijama što iz razloga što je Hrvatska zaista jedna poželjna turistička destinacija. Evo i ovdje vidite iz ovog izvješća da je samo Ministarstvo turizma formiralo Međuministarsko vijeće koje je trebalo skrbiti o provedbi Strategije razvoja turizma. Međutim, nije se sastajalo pune dvije godine. Dakle, oni koji su trebali skrbiti o strategiji uopće nisu skrbili. Toliko to govori o strateškom pristupu, pa bih ja utoliko zaželio da novi ministar koji također dolazi iz Istre puno više pozornosti posveti Strategiji razvoja turizma i također ovdje je ovaj nalaz revizije kao i gotovo svi nalazi koje smo do sad imali vrlo dobro primijetio da ne samo da se strateški ne postupa na razini države nego niti na razini regionalnih ni lokalnih uprava nemamo donesene strategije nižeg reda. Pa tako recimo u Dubrovniku koji je Strategijom razvoja turizma definiran kao destinacija izvrsnosti imamo turiste koji apsolutno se ne uklapaju u tu kategoriju turizma. Toliko o strateškom razvoju turizma u Hrvatskoj. Svakako moj je apel na ovo ministarstvo da se posveti, da poštuje Strategiju razvoja turizma koja je zaista jedan kvalitetan argument i kvalitetan argument budućeg razvoja Republike Hrvatske pa ćete onda vidjeti koliko i u trenucima krize znači primjena strateški uređenog okvira i koliko u trenucima krize kada bude problem privući turiste bez strateškog pristupa će … [[Ne razumije se.]] rezultati. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ponovit ću svako novi koji dođe kaže da ono što se prije desilo da ne vrijedi ništa ili desilo se slučajno. Vi kao i gospodin Bulj rekli ste da to rezultati su proizašli zato zbog neke situacije koja je u svijetu, međutim najveći naši konkurenti počev od prvih susjeda Talijana, Grka, Španjolaca, Francuza koji su u istoj situaciji kao i mi ne postižu takve rezultate. Ako uzmete sve cijenjene agencije turističke u svijetu u zadnjih 2 godine su proglasili Hrvatsku kao naj destinaciju. I tvrdim da to nije rezultat slučajnosti nego to je upravo rezultat kvalitetnoga rada svih sudionika u turizmu. Turistička sezona znamo, uzmite i usporedite one podatke prije nego što izlazite sa argumentima koje ne provjerite, upravo o danima popunjenosti sa istim kapacitetima koji su rezultati postignuti i da li smatrate isto tako da svi oni rezultati u stvaranju novih dodatnih turističkih proizvoda od gastro ponude, od otvaranja ruralnog dijela turizma, u osmišljavanju raznih događanja koji upravo privlače i postavljaju Hrvatsku u prvi plan. Uzmite sad ovu zadnju biciklističku utrku koja se desila u Hrvatskoj koje su to promocije i da li je to slučajnost ili je to rezultat nekog rada. Zato sada budući da ste u vlasti onda normalno ponovit ću ne uvažavate i ne želite prihvatiti ono što je dobro učinjeno u prošlosti. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, Hrvatice i Hrvati, moja replika bi išla ovako. Sve pohvale bivšem ministru turizma iz IDS-a, stvarno imamo razloga da ga pohvalimo jer stupanj razvijenosti turizma u Istri je na vrhuncu koji je nama u ruralnim područjima veoma teško stići, posebice ako nemamo svog ministra koji će raspolagati sa sredstvima i natječajima koji su u tijeku. Moram se prisjetiti da je bilo puno natječaja vezano za turizam pa se moram sjetiti i pojedinih projekata. Zamislite projekt istarskog kažuna koji prima potporu do 80 tisuća kuna. Zamislite 80 tisuća kuna za istarski kažun koji je prostorija 3x3 okruglog oblika sastavljena od kamenja koje se nađu u prirodi u bašti da bi se očistila bašta da se dođe do obradive zemlje. I taj istarski kažun služio je za zaštitu seljaka od elementarnih nepogoda. A sad zamislite jedan seoski turizam u Slavoniji, obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo koje ima 5, 7 ili ne znam koliko članova obitelji koji žive sa te svoje zemlje, sa tog salaša, koji imaju sve potrebito od stoke, konja, krava, od svih inih drugih pa plus strojeva seoskih koji služe za obradu zemlje pa podrumi, pušnice, čardaci, svinjci, kokošinjci. Sve to isto i oni proizvode sebi kroz cijelu godinu, neovisno o broju sunčanih dana za svoj život i za svoj opstanak u tom slavonskom selu u ruralnom području. I oni ne mogu dobiti ni tih ili rijetki od njih dobiju po opet podobnosti političkoj tih 10 tisuća eura ili 80 tisuća kuna. A još da nadopunim, ulaganja u našu dragu, milu Istru koju ja neizmjerno volim gdje svaki seoski turizam može dobiti potporu za bazene, a sad zamislite u Slavoniji vrućoj kad bude pripeka da dobijemo mi jedan bazen na nekom OPG-u. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Gospodine zastupniče Culej i vi ste jedan od sudionika koji je dobro surađivao sa Ministarstvom turizma upravo dok je bio gospodin Lorencin, to znamo. Upravo i sada vidim da ministar klima, nastavlja dobru praksu, upravo povezivanja kontinentalnog dijela tj. slavonskog dijela i onog primorskog dijela. Da li je to Istra, hrvatsko Primorje, Dalmacija ili dole Dubrovnik. Činjenica je da upravo sa ovakvim inicijativama povezivanja jer vi kao proizvođači kvalitetnih proizvoda a vidimo da upravo kako ste se ugledali na istarsku županiju oko promoviranja autohtonih proizvoda da se može stvoriti jedna dodatna ponuda. Ja bih rekao onako kao što oni odvajaju, tko najviše odvaja ja mislim da ima i pravo upravo zbog kvalitetnih projekata koji se daju da onome tko može dati još više da mu se treba omogućiti da se dalje razvija, a ne da zaostaje. Znači, ako je Istra lokomotiva koja vuče upravo razvoj turizma ostali normalno tu moraju po meni i slijediti i prihvatiti ovu dobru praksu. I vi dobro znate da u Slavoniji upravo zahvaljujući dobroj suradnji naših županija zajedničkih da isto tako promoviramo u Istri vaše proizvode i mi iz Istre naše proizvode. I upravo jednom takvom sinergijom možemo doći da promoviramo cijelu Hrvatsku kao autentičnu, kao originalnu i na tom brendiranju da možemo ostvariti još značajniju zanimljivost kao destinaciju svim turistima koji će doći u našu zemlju. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća u ime Kluba zastupnika HNS-a uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbi mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma do 2020. Mi svi imamo običaj da se referiramo na sadašnji trenutak. Imamo običaj da mislimo da prije toga nije ništa bilo a onda se referiramo samo na određeni vremenski period. Ja bih možda iskoristila ovo vrijeme i rekla uvodno nekoliko činjenica. Prva strategija razvoja turizma na ovim našim područjima je nastala 1969.godine., financirali su ih Ujedinjene nacije a nismo ih radili mi, tada je još bila Jugoslavija nego su radili vjerovali ili ne Danci i Nizozemci. I tad su radili potencijal Hrvatske i razmišljali o potencijalu Hrvatske što to u turizmu Hrvatska znači i referentna godina im je bila 2000. i rezultati te analize, to se zvao projekt Jadran, rezultati toga, to je bio strateški dokument je bilo da 2000. bi u Hrvatskoj trebalo biti milijun, 788 tisuća kreveta ili postelja. Mi u ovom času imamo prema zadnjim podacima iz 2014. milijun i 2000. i prema nekim pokazateljima kad je riječ o turizmu trebate gledati sve obuhvatno. Trebate gledati prostorne pokazatelje i prometne elemente i elemente zaštite okoliša i prirode. Evidentno tu još može biti nekakvo povećanje ili preslagivanje ali da je bilo realizirano ono što je u strategiji toj bilo sigurno se ne bi mogao dalje razvijati jedan kvalitetan turizam koji želimo da se razvija. Što želim reći? Strateški dokumenti nisu upisani u kamenu, strateški dokumenti se rade na određenu kodnu godinu, sve u EU je rađeno na 2020. pa je i ova strategija kod nas rađena u 2020.-u iako bi možda po nekim elementima bilo bolje da je 2030.-u i zato postoje mjere i zato postoje akcijski plan iz jednostavnog razloga da po putu može se korigirati, da se po putu može vidjeti što je ostvareno i što treba biti napravljeno. Naravno da će Klub HNS-a podržati ovo izvješće. Izvješće je napravljeno izuzetno kvalitetno i iz njega će iščitati svako od nas ono što želi iščitati. Netko će iščitati dobre elemente, netko će iščitati neke loše elemente ali brojke govore sve i brojke govore da turizam je u 2014. u Hrvatskoj u udio BDP-a bio 17,2%. Stručnjaci koji se bave gospodarstvom na razini Ujedinjenih nacija govore o tome da turizam može maksimalno biti u udiu BDP-a jedne države do 20%, ako je preko toga da je onda cijelo gospodarstvo države vezano uz turizam, uz promjene koje jesu i da mora se o tome voditi računa. Dakle, to je jedan podatak o kojem bi trebali gospodarstvenici voditi računa, ali podatke koji imaju oni koji se bave turizmom, koji se bave uređivanjem prostora kažu i to kad je strategija, strategija ima neke elemente koja kaže da razvojna ograničenja odnosno ograničenja uz turizam veće uz sljedeće. Nedovoljnu diferenciranost proizvoda i usluga, pomanjkanje inovativnih i kvalitetnih sadržaja boravka gostiju. Rast se temelji najviše na ekspanziji obiteljskog smještaja u kućanstvima, nedostatak kvalitetne hotelske ponude, nedovoljno dobru povezanost zračnim i morskim putem, statični sustav nacionalnog marketinga, premali broj globalno brendiranih destinacija, ne adekvatnu destinacijsku turističku infrastrukturu i naslijeđenu orijentaciju lokalnog stanovništva prema sezonskom poslovanju. Dakle, kad se mijenjaju ministri i kad naslijedite strategiju, resor turizma i naslijedite strategiju meni se čini da bi ovo bilo za novog resornog ministra osnovni element na kojem bi trebao temeljiti daljnje ciljeve, vizije razvoja turizma i poboljšavati te elemente i ti elementi pišu u strategiji i o tim elementima se jednako tako govori dalje kroz akcijski plan. I sad kad vidite taj akcijski plan, on ima mjere visokog prioriteta koji su iščitani iz tog akcijskog plana što je trebalo napraviti 2014., 2015. to su mjere 1, 2, 21 i 26, mjere srednjeg visokog prioriteta, to su vam mjere 11, 20, 22, 24 i 25. i ono što ja kad sam čitala ovu strategiju naravno da su mi najinteresantnije bile te mjere jer me je zanimalo što je tu realizirano, što treba realizirati, što treba poboljšati i onda idete smjerom 1, mjera 1 nam je zakonodavni okvir. Iz zakonodavnog okvira postoje dva zakona koje je ovdje već ja mislim kolega Borić kad je govorio u ime Kluba HDZ-a govorio, postoje dva zakona koja bi trebalo bit, koja treba donijeti da bi se moglo možda još kvalitetnije upravljati resorom turizma. Jedan zakon je vezan uz građevinsko odnosno turističko zemljište odnosno zove se Zakon o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu, neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije. U nekoliko navrata su bile osnovane radne skupine, u nekoliko navrata se probalo s tim zakonom odnosno napraviti izmjene i dopune zakona, u nekoliko navrata su te radne skupine organizirane od strane državnog odvjetništva i uvijek je prijepor bio otprilike na istim elementima. Ja se nadam i želim novom ministru da ima nešto više sreće. A drugo je, zakonodavstvo je vezano uz more i morske luke. Ja moram podsjetiti da već 8 godina se pokušava novi zakon vezan uz more i morske luke donijeti i osam godina radimo samo izmjene i dopune a novi zakon se nije donio. Iz kog razloga? Iz razloga što je riječ o izuzetno važnom resursu mora i iz razloga što očito tu ima niz elemenata i niz tema koje treba drugačije možda definirati. Ali jednako tako u mjeri 1 se referira na niz zakona koji su doneseni, niz zakona koji su afirmativni i niz zakona koji su omogućili bolje upravljanje resursom turizma. Ja bi pri tom napomenula dva zakona, jedan Zakon je Zakon o prostornom uređenju, a drugi zakon je zakon koji govori o šumama i o šumskom, dakle Zakon o šumama. Zašto spominjem ta dva zakona? Nešto što najbrže donosi profit u turizmu su zasigurno kampovi. I mi smo imali zakonske odredbe, samo da možda pojasnim, napravljene na sljedeći način, da je cijeli kamp bilo građevinsko područje, da ste vi šumu trebali pretvarati u građevinsko područje a da je šuma zapravo smisao da ostane takva kakva je jer ako ostane šuma kamp će biti vrjedniji. Mi smo kroz ta dva zakona učinili sljedeće, da je kamp zahvat u prostoru, da se šuma ne prenamjenjuje nego ostaje šuma takva kakva je i na taj način omogućili jednostavnije ishođenje dozvola i upravljanje postojećim kampovima. Jednako tako kada je riječ o mjerama i mjerama iz oblasti zakonodavstva tu je mjera dva. Kada je riječ o mjeri dva tu je spomenut Zakon o strateškim investicijama, spomenuta je AIK, dakle agencija za investicije i konkurentnost. I naravno da je tu posebno naglašeno da kada je riječ o strateškim projektima da su oni bili prvo i osnovno bazirani uz turizam i jednako tako da je agencija svojom djelatnošću i aktivnostima koje je imala i u Hrvatskoj i izvan Hrvatske izuzetno koristila u tom pogledu. Kada je riječ o strateškim projektima vezanim uz turizam, mi svi nekako pokušavamo gledati one velike projekte koji govore o izgradnji novih tisuću i pol kreveta, o velikim zonama, no međutim, kada gledate što se dešava na svjetskom polju turizma puno su prihvatljiviji manji hoteli, hoteli koji su u izgrađenom dijelu gradova, hoteli koji nastaju prenamjenom nekakvih drugih sadržaja i više ovi veliki, potražnja za velikim brojem ležajeva može biti potražnja velikih operatera koji naravno destinaciju prepoznaju uz broj raspoloživih kreveta. Ali ono što može biti interes Hrvatske je da razvija turizam na svom prirodnom i kulturnom nasljeđu jer jednako tako ćemo kvalitetnije i bolje razvijati i taj dio razvijati i turizam. Onda imate i jednu mjeru koja je mjera 11 koja govori o strategijama. Govori o tome da nakon što se strategija donijela na državnoj razini da se nije donijela na razini županija, na razini općina gradova ali kaže i na razini određenog područja. Dakle te su strategije mogle biti i drugačije donesene. I to je nešto o čemu ovo naše izvješće je dalo jedan naglasak i naravno da je to jedna obveza koja treba biti za ubuduće. Ali i ono što je obveza resornog ministarstva propisati metodologiju. Uvijek su vam kada je riječ o strateškim dokumentima metodologije izuzetno važne. Važne su iz jednostavnog razloga da možete dvije strategije, jedna će biti donesena u Slavoniji a druga će biti donesena već u spomenutoj Istri da ih po toj metodologiji možete međusobno uspoređivati i to je smisao uopće metodologije. Zatim, vidim da sam napravila pripremu za znatno duže od 15 minuta pa ću malo skratiti i dati naglasak na neke stvari koje sam ja iščitala iz ove Strategije a bilo bi dobro da možda i netko drugi, neki drugi resori to učine. Postoji mjera 20. Mjera 20 kaže nacionalni program cjeloživotnog učenja. I tu govori o tome da neke zemlje EU pogotovo kada je riječ o turizmu imaju cjeloživotno učenje u kojem se govori i o prekvalifikaciji pojedinih djelatnosti vezanih uz turizam ali i u smislu turizma da se cjeloživotno uči. I procjenjivane su od međunarodnog, odnosno Svjetskog udruženja turizma, procjenjivano je 141 zemlja baš na te mjere. I Hrvatska je po tome na 128. mjestu po obrazovanosti djelatnika u turizmu a na 85 mjestu po raspoloživosti stručnog osoblja. Zanimljiv je taj podatak i mislim da se iz njega može puno toga iščitati tim više ako želimo poboljšati i zaposlenje pojedinih sektora, moramo biti prilagodljivi i ovo cjeloživotno učenje i prilagodljivost jednako tako kada je riječ o turizmu i o ljudskim potencijalima u turizmu je izuzetno značajan. Jednako tako postoji i jedna ocjena koja je iz EUROSTAT-a i govori o uključenosti stanovništva u dobi između 24 i 64 godine koji su uključeni u dakle u dodatno obrazovanje i Hrvatska tu je posljednja od zemalja Europske unije sa 2,6% prva od svih zemalja je Danska gdje je uključeno s 37,4%. Što želim zapravo reći kada imate ovakav jedan dokument koji je napravljen po jednoj odličnoj metodologiji, koji je cjelovit, koji govori o turizmu … [[Govornik se ne razumije.]] govori o niz drugih stvari, ovdje imate niz podataka koji se daju iščitati, koji se mogu iščitati, koji mogu služiti i puno širem dijapazonu djelovanja nego što je sam turizam i problematika koja je vezana uz turizam. Iz jednostavnog razloga što onda tu možete vidjeti i neke stvari i vezano uz fondove EU što kada je riječ o turizmu, fondovi Europske unije su spremni financirati. Dakle iz fondova EU kada je riječ o turizmu ono što je spremno financirati je sljedeće. Prvo i osnovno je obrazovanje, dakle kadar koji je vezan uz turizam, obrazovanje tog kadra. Drugo su posebni projekti, posebni projekti za brendiranje pojedine destinacije. A treće što su uvijek spremni financirati to su vam međudržavni projekti. I ovdje je ocjenjivan međudržavni projekt između Mađarske i Hrvatske, pogotovo dakle uz područje granice, riječ je o turizmu koji se tamo razvija i s jedne i s druge strane. I pokazan je način kako je to moguće raditi, kako je moguće razvijati turizam i u kontinentalnom dijelu Hrvatske s kvalitetnim projektima. A jednako tako je tu ocjenjivan i sporazum između Hrvatske i Makedonije i pokazano je u ovom materijalu da tu baš nisu bile nekakve aktivnosti. Ali ove aktivnosti koje su procjenjivane i ocjenjivane i koje su financirane iz fondova EU a vezano uz Mađarsku i Hrvatsku su procjenjivani kao izuzetno kvalitetno, naravno da su to bile mjere koje su razvijale i turizam u kontinentalnom djelu Hrvatske. Ja ne sumnjam da će i dalje novi ministar zahvaljujući ovakvom jednom dokumentu koji ima prepoznati sve elemente koje treba prepoznati, razvijati turizam dalje i da ćemo možda još u ovom sazivu Sabora vidjeti neku novu strategiju, odnosno dopunjenu do 2030. Sve strategije koje se rade u EU sad se rade na kodnu godinu 2030. Hvala najljepše.
Replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvažena kolegice potpisujem sve što ste rekli. Mogao bi to isto ponoviti, međutim u Hrvatskoj tako i u turizmu u kontinuitetu iz godine u godinu se nekakvi periodu uzimaju i znači strategije. Kazali ste da ima više vrsta vidova i naravno više vidova turizma i da ih treba sve razvijati. I to je činjenica i tako bi trebalo biti. Međutim, opet ću ponoviti što i maloprije imamo Hrvatsku turističku zajednicu koja ima 370 milijuna kuna proračun. Činjenica da je isključivo politički ta osoba na tome mjestu, osoba koja nije kompetentna, osoba koja je izbacivala slogane ako hoćete potratiti svoje vrijeme dođite na Plitvička jezera. I onda kad su mediji otkrili onda je optužio svoje suradnike već kad je to pušta pa je, kad su mediji onda je otpuštao svoje djelatnike. Vrlo bitan je taj ravnomjeran razvoje pa imamo recimo vjerski turizam taman svoj kraj ništa manje ne bi trebao biti atraktivan nego Istra, blizu je splitskog bazena, cetinski kraj imamo Sinjsku alku kulturnu manifestaciju, vjersku, imamo čudotvornu Gospu Sinjsku kao vjerski turizam, u Međugorju milijun ljudi dođe godišnje a tamo je ukazanje prije 30 godina a čudotvorna Gospa Sinjska se slavi 300 godina. Međutim, ovdje je poslije Velike Gospe i Sinjske Alke jedino tada dođu političari, uzvanici dođu na Alku, Veliku Gospu što je lijepo i poslije se zaboravi. Niti turističke zajednice, niti bilo koga, a imamo šta pokazati Europi i svijetu. Znači samo u mome kraju kad govorim, bez obzira što imamo i aerodrom, jezera, rijeke i te slične stvari. Međutim, činjenica da se preferira samo isključivo jedan određeni kraj a to je u ovome slučaju Istra, što je meni drago da se je razvila, ove ostale smo zaboravili, a imamo šta pokazat svijetu međutim nije se radilo kako treba nego po političkom ključu zbog dva tri saborska zastupnika koji bi držali većinu. To je istina i jedina istina, a o strategijama možemo pričati. Na kraju žao mi je 90% tih strategija bude kao list na kupusu prije nego što zec naiđe. Nažalost, to mi je žao, utučemo novac u strategije a ništa od toga ne bude.
Odgovor na repliku uvažena zastupnika Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, moram vas podsjetiti da ste i vi taj političar koji će vjerojatno dolaziti na Sinjsku alku i na neke druge stvari … [[Upadica se ne čuje.]] niste dopustili da kažem do kraja, i na neka druga događanja. Iz svake strategije je svatko pročitao ono što želi pročitati. Iz ovakve strategije sam ja čitala ono što su osnove za razvoj države da vidimo gdje smo, uspoređivala sam sa tom strategijom koja je rađena 69.iz jednostavnog razloga što sam ja svoj doktorski rad radila na temu kvantifikacijski pokazatelja za razvoj turizma i radila na temu dva naselja, jedno je Solaris a drugo je Babin Kuk, pa sam imala dojam o dosta pokazatelja koji su mi mogli pomoći za ovakvu jednu strategiju. Iz ove strategije neko može pročitati koliko ima zaposlenih u turističkim zajednicama, kakva je čovjek koji je na čelu Hrvatske turističke zajednice a ja iščitavam gdje smo to ustanovili da je u turizmu da samo manjkavi i što treba u budućnosti raditi da bi bili bolji. I apsolutno se s vama slažem postoji niz vidova turizma, turizam koji je bio i zato sam namjerno govorila o toj strategiji iz 69.koja je gledala razvoj obale, ona je gledalo malo i Crnu Goru, jer je gledala cijelu Jugoslaviju ali to sad ne trebamo o tome govoriti. Područje Hrvatske je ona prepoznala sa potencijalom, dakle 1 milijun i 800 tisuća kreveta. Mi da imamo 1 milijun i 800 tisuća kreveta dolazili bi nam samo oni tamo treća, četvrta, onaj niži vid turizma jer više ne bi imali se čime pohvaliti. Danas zahvaljujući tome što je tome tako nije napravljeno imamo se čime pohvaliti i u budućnosti više turizam se ne razvija na temelju toga što netko leži na plaži. Taj broj kreveta je dobiven znate iz čega? Iz površine ručnika i površine plaža koje smo imali. Tako su dobiveni brojevi kreveta, a u budućnosti će se dobivati iz vjerskog turizma koji je zasigurno veliki potencijal, iz avanturističkog turizma, biciklističkog. Stručnjaci koji se s time bave mogu više toga o tome reći. Hvala.
Replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, apostrofirali ste dva po meni ključna podatka koja se nalaze u ovom izvješću revizije a to je dakle porazni podatak da samo 2,8% hrvatskih građana je uključeno u cijeloživotno učenje što nas svrstava na začelje liste europskih zemalja i s druge strane jednako tako 128 mjesto po obrazovanosti od 141 zemlje, a 85 mjesto po raspoloživosti stručnog osoblja. Činjenica jest da hrvatski obrazovni sustav pa ni sama država Hrvatska zapravo nije shvatila važnost prepoznavanja cijeloživotnog učenja kako temelja obrazovnog sustava, pa vi tako recimo samo poznajete u zakonodavnom okviru Zakon o obrazovanju odraslih koji je samo jedan manji segment cijeloživotnog učenja. Stoga smatram da je iznimno važno da se strategijom obrazovanja, znanosti i tehnologije po prvi put dao snažan značaj važnosti ulaganja u cijeloživotno učenje. Kurikularna reforma kao njen bitan segment jednako tako doprinijet će osuvremenjivanju kurikularnih dokumenata posebno vezanih uz strukovno obrazovanje i ovaj sektor turizma što će povećati konkurentnost i bolju pripremu naših kadrova za tržište rada a jednako tako i operativni programi dakle u perspektivi korištenja fondova od 2014.-2020. stavljaju snažan naglasak i stvoreni su preduvjeti za povlačenje fondova upravo u ovom području. Znači, vidite ovdje i u izvješću da su navedeni centri kompetencije u turizmu koje smo zamislili kao na neki način pilot projekte koji bi trebali biti model po kojem bi se trebale ravnati sve ostale grane i vjerujem da će do 2020.godine takav jedan ozbiljan pristup i obrazovne politike doprinijeti razvoju turizma ako, đabe nam zapravo sve strategije ako ih nema tko provesti. Ljudi su ti koji su ključ razvoja pa i turističkog razvoja.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Apsolutno se s vama slažem, nije slučajno, nisam ja slučajno od onog što sam odlučila reći govorila baš o cjeloživotnom obrazovanju i govorila o tome da ono što uvijek možemo povući sredstva iz fondova EU vezano uz obrazovanje. Iz kojeg razloga? Možemo imati savršene strategije, možemo imati prekrasne hotele, možemo imati prekrasne turističke kapacitete ali ako tamo neće imati tko raditi, mi ćemo samo uz njih prolaziti i gledati. Postoje zaista činjenice a to je da treba u ranoj dobi prekvalificirati ljude za neke druge poslove i za neke druge djelatnosti. Ne mali broj slučajeva se dešava da otprilike već ranije u 2, 3 mjesecu se raspisuju natječaji za bazično osoblje vezano uz turizam. Dakle, za čistačice, za nekog tko održava zelene površine, gdje su relativna znanja, nisu nekakva komplicirana. Desio se slučaj jednog investitora kojeg sam ja imala prilike s njim razgovarati i koji je rekao. On je raspisao natječaj za čistačice, javilo se 30 žena, na razgovor je došla jedna i rekla je, nudio je plaću koja nije za posramiti i došla je jedna i rekla da njoj ne odgovaraju neki drugi uvjeti. Dakle, mi moramo biti spremni i prekvalificirati se ali biti spremni raditi poslove i raditi poslove izvan destinacije. Ako su mladi ljudi spremni ili s familijama otići u inozemstvo, ja ne vidim razloga zašto nisu spremni otići na more i tamo živjeti i raditi i to jednako tako je važno iz ove strategije iščitati, iz jednostavnog razloga jer ćemo morati uvoziti radnu snagu, mi o tome ne govorimo, ne želimo govoriti, govorimo vrlo, vrlo tiho, vrlo stidljivo no međutim, to su zaista činjenice.
Replika, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Uvažena gospođo Mrak-Taritaš. Ja samo želim potvrditi, neću vam replicirati jer potpisujem sve što ste rekli ali upravo ova tema koju ste sad evo ponovili, cjeloživotno učenje i o tome ne želimo danas pričati koje probleme ima turizam, a to već danas postoji, već jučer. Spomenuli ste i seobu. Kod nas za vrijeme turističke sezone dolaze radnici ili radnice upravo iz manjeg razvijenog područja, Slavonije, susjedne BIH, jednostavno u toj konkurentnosti, u toj borbi za tržište i u dizanju kvalitete, ta radna snaga nije dovoljno educirana i sigurno tu je potrebno da i Ministarstvo turizma zajedno sa Ministarstvom obrazovanja čim prije stupe u proceduru realizacije projekata centra izvrsnosti, tj. dodatnog strukovnog obrazovanja, ne samo za turizam, tu vidimo probleme i u drugima. Ali vi ste u vašem izlaganju dotaknuli još neke mjere i ona mjera koja mene isto tako na osnovu i diskusija kolega Bulja da i ostale, niži nivoi, da li županije ili jedinice lokalne samouprave moraju donijeti strateške planove usklađene sa onom državnom strategijom. I sad se tu postavlja pitanje da li oni ne žele izraditi takve dokumente i misle izgurati na pozicije da li turističke zajednice i ministarstva turizma pa po toj nekoj političkoj liniji doći do sredstava a ne po ocjeni najkvalitetnijih projekata. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Pa uvijek je riječ kad mi imamo jedan dokument onda ga mi gledamo usko sektorski. Ne treba ga gledati usko sektorski i ovi dokument kad je riječ o turizmu treba gledati puno šire jer to zaista imamo podatke koje je vezano i za obrazovanje, podaci koji su vezani i uz zaštitu okoliša, podaci koji su vezani i uz promjene koje moraju biti recimo u Zakonima o šumama, o poljoprivrednom zemljištu, dakle niz zakona se mora mijenjati ali i niz drugih strategija ima veze sa ovom strategijom. I naravno i ono što sam i rekla u izlaganju, svaku strategiju treba gledati kroz akcijske planove i ako se vidi u prve, dvije, tri godine da tu nešto nije kako treba, strategije su jednako tako dokumenti koje treba mijenjati, pri tom ne treba imati niti sujetu niti misliti da je nešto prije napravio puno krivo, pitanje je podaci koji su bili ulazni podaci, ali turizam je jednako tako jedna djelatnost, jedna grana koja se jako, jako mijenja. Grana koja je podložna kao što su i sve druge grane u nekoj mjeri a turizam je jako, od jednog turizma gdje ste vi imali da je netko uzeo apartman na dva tjedna, da je dva tjedna ležao na plaži i sunčao se i nakon toga otišao doma, to je turizam kakav više, nema više ni na razini svijeta a kamoli na razini Hrvatske. Vrlo je zgodno možda za kraj reći, kraj sad mojeg izlaganja, što je turist? Turist je čovjek koji povremeno napušta svoje mjesto stalnog boravka i koristi neko drugo mjesto za zadovoljavanje svojih potreba koje nisu vezane uz posao. To je definicija koja je definirana, koja s nalazi u međunarodne institucije koje se bave turizmom.
Zahvaljujem. Sljedeći se u raspravu u ime Kluba SDSS-a javio uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Pozdravljam glavnog državnog revizora sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ja sam se odlučio na ovu raspravu u učestvovanju ove rasprave iz dva razloga. Prvi razlog je taj što mi u Klubu SDSS-a i reformista smatramo da je turizam uz poljoprivredu danas kod nas u RH gotovo temeljna proizvodnja. U vrijeme kad smo imali jednu fazu žestoke reindustrijalizacije odnosno deindustrijalizacije izvinjavam se pa je privatizacija uradila svoje, na kraju je ono što je ostalo to je ostalo jaka poljoprivreda i turizam ovakav kakav imamo. Poljoprivreda znači danas preko 100 hiljada OPG-a, to opet znači preko 100 hiljada sigurnih radnih mjesta. I zbog toga ja između ostaloga respektujem temu poljoprivreda, a sam turizam podaci su neumoljivi, revizor je rekao da je tu godišnji prihod obrt sredstava negdje oko 8 milijardi eura. Prevedeno to je negdje oko 60 milijardi kuna. Stavimo to u korelaciju sa državnim proračunom sa tom veličinom, pa ćemo onda vidjeti koliki je značaj turizma danas za razvoj našega društva. Da ne govorim o tome da je u pojedinim prostorima turizam i poljoprivreda jedini način egzistencije, da ne govorim o tome što je kolega rekao da kod njih na sreću kod njih u Istru dolaze mladi ljudi da rade preko sezone, a na nesreću kod mene u Baranji nekad je bilo obratno. Sad je proces obrnut. Ili će mladi ljudi otići konobarisati u Istru ili će otići u Irsku. Treće alternative danas nema. Zato je to tema o kojoj treba vrlo ozbiljno raspravljati i nije dobro ukoliko o ideološkim temama raspravljamo češće, žučnije nego što raspravljamo i analiziramo stanje u ove dvije oblasti. Dakle, ne razgovaramo o ove dvije teme. Drugi razlog je svakako ovaj kvalitetan izvještaj, dakle izvještaj Ureda za reviziju koji nam kao po pravilu vrlo kvalitetne izvještaje šalje. Takav je i ovaj izvještaj revizije. Ja ga doživljavam vrlo profesionalno urađenim dokumentom, analitički sređenim, kvalitetnim, pa ako hoćemo do kraja reći i za one koji su laici u ovoj turističkoj djelatnosti može poslužiti kao edukativni dokument, da se vidi kuda ide, kakav nam je bio plan kroz Strategiju razvoja turizma. Državni ured, odnosno revizija je vrlo kvalitetno rekla, determinirala slabe tačke provođenja te strategije i ukazala je na one crne rupe koje moramo ispraviti ukoliko želimo da Strategija razvoja turizma koju smo 2013. u ovom Hrvatskom saboru donijeli se realizira do 2020. I to je razlog zbog čega ću se malo osvrnuti na neke stvari iz ovog izvještaja i apsolutno ćemo podržati, naš klub će podržati ovaj izvještaj. Vrlo je interesantno ovdje rečeno na početku, jedan novum sa kojim se do sad nismo sretali jeste zajednička revizija između revizije Republike Makedonije, Državnog ureda Republike Hrvatske i revizije Mađarske. To je jedan, pretpostavljam jedan vrlo interesantan projekat koji se prvi puta primjenjuje, da revizija se radi na zajedničkom nivou triju država. Vidimo da ste ovdje rekli da je vrlo opravdan razlog zašto je to tako, zato što je uočena nepravilnost kod obavljanja funkcija revizija u 68 turističkih zajednica. Te nepravilnosti se posebno odnose na strateško planiranje, pa vidimo da je ovdje prozvana Hrvatska turistička zajednica, 20 turističkih zajednica županija, Turistička zajednica grada Zagreba, 39 turističkih zajednica gradova itd. itd. To je kad bi htjeli reći ne moramo, ali možemo prilično alarmantno stanje u ovoj oblasti. Ono što je bitno ovdje znati da je za mene kao laika, revizija je posebno htjela reći i provjeriti da li su uspostavljeni stvarni institucionalni okviri za provođenje strategije koju smo usvojili, da li su tijela zadužena za provođenje te strategije jesu li ta tijela formirana, jesu li počela kvalitetno raditi. I u svakom slučaju je cilj revizije bio provjeriti jesu li osigurane pretpostavke za korištenje sredstava iz EU fondova. Dakle, to su ciljevi koje se htjelo ovim dokumentom reći. I ja mislim da ste vi taj cilj i postigli kroz analizu. Posebno su interesantni podaci kao što su prethodne kolege i rekli da je u 2013. prihod od turizma bio 7 milijardi, 7200. 2014. je taj prihod od turizma narastao na 7 i pol milijardi eura što je respektabilna cifra. Vidimo da je u konačnome taj udio prihoda od turizma u BDP-u 17%. Dakle, bliži se onoj granici od 20% kad treba razmišljati o nekim drugim stvarima, a ne o turizmu kao glavnoj djelatnosti. Bilo bi dobro kad bi imali u toj analizi strukturu učešća u tom, u ovim iznosima i ostalih dijelova Hrvatske. Dakle, kad bi analizirali da vidimo koja je participacija kontinentalnog turizma u ovoj strukturi prihoda. To bi onda dalo još dodatnu kvalitetu. Ja ne znam da li ste vi to mogli doći do tih podataka, ali bi mene to zanimalo zbog nekih drugih stvari koje ću kasnije reći. Isto tako se vidi da je kroz turizam zaposleno negdje oko 89 hiljada osoba. Naravno da je to ovo što sam malo prije rekao i sezonskog karaktera, ali nije za zanemariti taj iznos angažovanih ljudi. Dnevna potrošnja je po vašoj statistici bila negdje oko 66 eura dnevno što nije nekakva velika potrošnja. Dakle, vidimo o kakvim se, kojim se vrstama turista radi. Kolegica je nešto govorila prije toga, bivša ministrica, da dakle nije turizam ako se sjedi i sunča a da pritom je ta potrošnja na bazi 50, 60 eura. Bilo bi zgodno vidjeti koliko je ta potrošnja u jakim turističkim zemljama kao što je Španija, kao što je Italija, na kraju uostalom i Turska koja je vrlo ozbiljna turistička destinacija. Da vidimo jer iz toga proizlazi onda i karakter sadržaja turističke ponude, koliko se turistima uistinu nudi i koliko se novaca na taj način od njih može i uzeti. Ključna analiza, ključna konstatacija ovdje jeste činjenica da ste analizirali Strategiju razvoja i rekli ste koja su ograničenja da se ta strategija provede. Mislim da je to suštinska stvar. Pa ste između ostalog rekli da je ograničenje pomanjkanje inovativnih sadržaja kod boravka gostiju. Dakle, upravo je to činjenica koliko će dnevno potrošiti novaca, da li 66 eura ili nešto više. Nedostatak kvalitetne hotelske ponude povezan je zračnim putem itd., da ne ponavljam, da ne čitam ali je interesantno za stručnjake ovo proanalizirati kad se napravi anketa kakav je utjecaj tih negativnih trendova onda se vidi ustvari kakva je sudbina daljnjeg provođenja te naše strategije. Hoćemo li mi nju kvalitetno provesti kao što smo zamislili ili će to biti otežano. Isto tako ste rekli, što je vrlo dobro za mene, kad ste se osvrnuli da su turističke zajednice osnovni destinacijski menadžment. Mislim da je to istina. Turističke zajednice na svim nivoima, počev od lokalne samouprave koje imaju ambicije da imaju turističke zajednice do regionalnih samouprava pa i do zajedničke asocijacije turističke zajednice RH dakle vidimo da taj osnovni destinacijski menadžment baš ne funkcionira na najbolji način. Vi ste i konstatirali da oni nisu dovoljno uključeni u kreiranje turističke politike i da bi trebalo redefinirati njihove zadaće i njihov način upravljanja. Isto tako ste vrlo dobro rekli i upozorili ste da treba u skoro vrijeme ako želimo podići kvalitetu rada turističkih zajednica moramo izmijeniti Zakon o turističkim zajednicama, Zakon o članarinama u turističkim zajednicama i vrlo dobro ste rekli da treba promijeniti Zakon o boravišnoj pristojbi. I tu ću ja sad stati zbog vremena pa ću samo reći jedno zapažanje. Dakle, osim sunca i mora postoji turizam i negdje dalje. Postoji kontinentalni dio Hrvatske, postoji dalmatinsko zaleđe, postoji moja Slavonija i Baranja, postoji moja Osječko-baranjska županija sa vrlo velikim komparativnim turističkim prednostima nažalost neiskorištenima. I onda možemo zaključiti da osim Zagreba i Istre, Dalmacije, Dubrovnika sve ostalo postaje terra incognita. Dakle, nepoznata zemlja za šire turističke mase. Ne znam da li znate kod mene u Osječko-baranjskoj županiji postoji nekakva rijeka Dunav, naravno da se šalim, znate, postoje kruzeri, postoje pokušaji turizma kruzerskog. Vidimo da taj pokušaj ne ide baš onako kao što smo to planirali. Pokušaj nekakvih pristaništa, luka u Vukovaru, Aljmašu i Batini je tek pokušaj. A znamo da Njemačka i Austrija su nivo turističkih usluga u kruzerima digli na gotovo veći financijski efekt nego što mi imamo financijski efekt od ukupne turističke ponude Jadrana. Da ne govorimo o seoskom turizmu u kojem nam lekcije mogu svakako držati i Austrijanci i Mađari. Da ne govorimo o vinskim cestama gdje nam Mađari u nekakvoj suradnji mogu strašno puno pomoći. Ja ću samo reći da Mađarska sa svojim jezerom Balaton, turističkim vinskim cestama ima veći devizni prihod od ovog što sam ja naveo da ima cijeli Jadran. Prema tome, nije osnovna pretpostavka turizma sunce i more nego je pretpostavka organiziran turizam, uistinu strategija, vizija kako taj turizam treba razvijati. Da ne govorim o Kopačkom ritu koji je najpoznatiji ornitološki rezervat u cijeloj Europi, a nema 50 ležajeva za spavanje. Da ne postoji jedna privatna inicijativa ne bi ni to postojalo. Postavlja se pitanje gdje je tu država, gdje su subvencije države, gdje je strategija razvoja tog dijela kontinentalnog turizma, gdje je investicija države u taj prostor? U lovni turizam u Baranji koji je nekad uz Rumunjsku bio najjači u Europi? Nitko ne investira i sveli smo ga na najniže grane. Prema tome, to je stvar o kojoj treba razmišljati, jednako kao što treba razmišljati i o dalmatinskom zaleđu, o Plitvičkim jezerima, o centralnoj Hrvatskoj, o jednim Vrhovinama, maloj općini koja muku muči da realizira svoj projekt 2 skakaonice odnosno 2 staze za skijanje. Država ne reagira, ne reagira nitko. A govorimo o turizmu i govorimo o tome kako želimo biti turistički jaka destinacija. Sve smo sveli na sunce, more i betonske apartmane. Nisu to temelji modernog turizma danas, treba vidjeti kako to radi jedna Turska, kako to radi jedna Španjolska, kako su Grci unovčili sve i kako iz svega izvlače novac. Prema tome, da ne kažem na kraju kakav turizam očekujemo, vinski turizam, vinske ceste kod mene u Slavoniji i Baranji kad vidimo jučer, a to je pojava koja je već duže vrijeme aktualna samo je jučer izbilo na površinu to nezadovoljstvo sa ponašanjem policije, da iz svakog grma iskače policajac, testira te, alkotest provjera i 2,5 tisuće prijava a cijela Istra nema 1 prijavu. Dakle, možete proći Istru ne vidite nijednog policajca. I sad očekujete da se vinski turizam razvija kod nas a iza svake krivine stoji policajac koji dolazi i provjerava. Provjerava čak i da li vam je ona prva pomoć istekla garancija, vrijeme te prve pomoći. Mislim pravimo apsurd od svega, a očekujemo da budemo turistička destinacija. Još jedanput možda sam se udaljio od teme ali sam imao potrebu da kažem ove stvari. Čestitam Državnom uredu za reviziju na dobro obavljenom poslu. Poruke ste nam poslali. Poruke su vrlo dobre, mi ćemo ovaj vaš izvještaj prihvatiti.
Replika, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, kolega Horvat u svom izlaganju je dotaknuo se dvije grane gospodarstva, poljoprivrede i turizma. To su dvije grane gospodarstva koje su izuzetno vezane uz vanjske uvjete, vanjske faktore. Kod poljoprivrede to imate priliku vidjeti dovoljno je da se desi ovo što se je desilo prošli tjedan i da imate elementarnu nepogodu i da sve ono što ste ulagali godinu dana vam propadne. U turizmu kad je riječ o turizmu i ako se vežemo samo uz vrijeme naš turizam je vrlo osjetljiv na taj element, osjetljivo da li je Uskrs ranije ili je kasnije, da li je Europsko nogometno prvenstvo ili je recimo ove godine imate i Europsko nogometno prvenstvo a imate i olimpijadu i koji će se isti čas vidjeti u broju i u podacima koji su ekonomskog karaktera. Ja sam na jednom savjetovanju koje je bilo vezano uz turizam sjedila u Marokanca i on me je pitao kakav je turizam u Hrvatskoj? U Maroku oni imaju 10 mjeseci stabilnog vremena, imaju naravno turizam koji vežu uz vrijeme. A iz ove strategije da vam dođemo do teme zaista treba izvući budućnost hrvatskog turizma koji se više ne smije vezati samo uz vrijeme, samo uz sunce i samo uz obalu jer je izuzetno osjetljiva grana koja je onda ovisno o vremenskim uvjetima i toliko imamo i više ili manje uspješnog ministra. Ako je ministar imamo u svoje 4 godine lijepo vrijeme po ljetu onda je uspješan ministar jer su mu dobri rezultati. Ako imaju loše vrijeme, pa ima olimpijadu, pa ima još nekakva prvenstva, pa mu se još desi nešto u bližem okruženju isti čas ti podaci su drugačiji. Dakle, rezultat ovakve jedne strategije i rezultat budućnosti hrvatskog turizma mora biti nešto biti nešto posve drugo a ne samo vezano uz vrijeme i uz elemente na koje mi ne možemo utjecati.
Odgovor na repliku uvažene zastupnik Mile Horvat.
Slažem se s uvaženom kolegicom, potpuno razmišljamo na identični način. Dakle nije turizam samo more i sunce. U ostalom ja sam rekao da je u ovom izvještaju vrlo dobro su apostrofirani određeni problemi, odnosno nalazu revizora su apostrofirani problemi u provođenju strategije. Između ostaloga je i ovo rečeno, dakle u onom dijelu koji govori o razvojnim ograničenjima za provođenjem strategije se kaže da je nedostatak kvalitetne hotelske ponude, investicijska aktivnost fali, fali još dosta toga, fali i prometna povezanost, i fali još niz toga da bi mi postali vrlo ozbiljna turistička destinacija i da ne bude samo ono imamo krasno more, čisto more, najbolje i najljepše na svijetu svakako, da ne ostane samo na tome. Moramo i mi puno toga uraditi da bi dodali tome još jednu dodatnu vrijednost, dodatnu kvalitetu.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče, slušajući ovo izlaganje ima tu dobrih stvari, ali mi previše upotrebljavamo riječ strategija, strategija ovoga, strategija onoga. Ja mislim da nama treba jedan totalni novi manifest po pitanju turizma, da smo u … 21.stoljeću ekološki turizam, imate … turizam itd. imamo mi dobru vojnu povijest gdje bi dolazilo sigurno dosta ljudi izvana samo da pogledaju zemljopis Hrvatske i gdje su se vodile povijesne bitke ovdje. To rade, imate peglanje s naoružanjem, daš mu pet okvira i udari po ciljevima, to puno love ne košta. A moje pitanje, mi još nismo definirali i meni nije jasna ova terminologija, šta je elitni turizam? Ako su Brijuni elitni turizam ja znam da dolje plaća na Brijunima, … [[Upadica se ne čuje.]] vi možete poslije govoriti, to je pristojno i u svakom civiliziranom društvu, za 10 dana elitni turizam na Brijunima strani turist plaća 5 tisuća eura, dok neki predstavnici koji sjede u Saboru, Vladi, ministarstvima iz bivšeg režima plaćaju mislim i 7 kuna itd. dok se vozaju dolje na ovim golf kartama, sa majicama velikog diktatora maršala. To je moje pitanje, šta je točno elitni turizam?
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Neću ja kolega o ovom drugom dijelu vaše opservacije Brijuna itd., to nije vezano za pretpostavljam za moju raspravu, ali ono što se odnosi na moju raspravu ja ću reći. Ja sam govorio na temu izvještaja o obavljenoj reviziji i učinkovitosti provedbe mjera utvrđenih strategijom. Dakle zato i jesam spominjao strategiju kad god je to bilo potrebno jer se ovdje tematski se radi o izvještaju revizije o provođenju strategije. Da je to bilo drugačije definirano ja bi to drugačije rekao. Inače svuda u svijetu se sad pojavila nova kategorija koja se zove industrija turizma. Dakle turizam nije obično šetanje i kupanje u ozbiljnim zemljama, razvijenim turističkim zemljama je to postala cijela industrija. A znamo kad je industrija šta to u sebi implicira i koje sve aktivnosti i društvene vrijednosti trebaju biti ugrađene da bi to postala kategorija industrije. Kod nas to još nije postala kategorija industrije. Onda ćemo vjerojatno imati odgovor na ovo što ste vi rekli.
Zahvaljujem. Slijedeća je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege klub SDP-a podržat će izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti provedbe mjera utvrđenim strategijom razvoja turizma RH do 2020.godine. Ovo izvješće zapravo je napravljeno vrlo sadržajno, konkretno a koliki je zapravo njegov opseg možemo vidjeti iz činjenice da uz onu analizu institucionalnog i strateškog okvira državna revizija se bavila i zakonodavnim oblikom koji na neki način regulira ovu strategiju a radi se o čak 14 zakonskih što podzakonskih akata odnosno propisa. To nije bilo zaista vjerojatno jednostavno ali u toliko je ovo izvješće konciznije i kvalitetnije napravljeno. Vjerujemo da će ovaj vaš nalaz revizije omogućiti unaprjeđenju turizma kroz primjenu zaključaka i preporuka. Vjerujem da se svi mi kolegice i kolege možemo složiti s tvrdnjom da turizam ima važnu ulogu u hrvatskom gospodarstvu, da predstavlja značajan razvojni potencijal, ima izniman utjecaj na gospodarski rast, važan je za privlačenje stranih investicija, zamjenjuje klasični izvoz i radno je najintenzivniji sektor u obalnom odnosno priobalnom području. Potvrđuje to i podatak njegovog udjela u BDP koji je u 2017. godini, već je to spomenula i kolegica Mark-Taritaš, iznosio 17,2% što je u odnosu na 2013. godinu povećanje od 3,6%. Jednako tako što se tiče i ostvarenih prihoda od turizma vidimo koliko on zapravo utječe na hrvatsko gospodarstvo. Prihodi od turizma su bili za 2,7% veći u odnosu na 2013. godinu i nominalno su iznosili nešto manje od 7,5 milijardi eura. RH kao turistička destinacija ne samo da ostvaruje ovaj već navedeni porast udjela turizma u BDP-u i porast prihoda od turizma nego jednako tako bilježi i porast broja turističkih dolazaka, noćenja, smještajnih kapaciteta, broja zaposlenih u djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane kao i sve raznovrsniju turističku ponudu. Navedeno je vidljivo iz usporedbe pokazatelja turizma kroz više godina. E sada ono pitanje koje se postavljalo kroz prijepodnevne rasprave je li Strategija razvoja turizma ta koja je zaslužna za ovakve pokazatelje. Koliki je zapravo utjecaj Strategije razvoja turizma na ove podatke teško je to reći, teško je to izmjeriti. Ali jedno je sigurno da se niti jedna ozbiljna zemlja koja drži do sebe, neovisno o prirodnim, klimatskim, geostrateškim ili prometnim predispozicijama ne može razvoj ovako važne gospodarske grane prepustiti slučaju, suncu, moru i dobroj prometnoj povezanosti nego te potencijale mora pametno koristiti i raditi na tome da od njih koristi imaju ne samo naši gosti koji posjećuju Lijepu našu nego i domicilno stanovništvo a posredno onda i državni proračun RH. Strateško planiranje je sustavan način donošenja temeljnih odluka, on je taj koji određuje smjer djelovanja i provođenja aktivnosti u dužem vremenskom razdoblju. Najvažniji dokument hrvatskog turizma upravo je Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine a kojega je Hrvatski sabor usvojio u travnju 2013. godine. Ona je tada koja je definirala strateške smjernice i okvir održivog razvoja turizma te ključne projekte cjelovitog razvoja hrvatskog turističkog sektora. Ako ne znamo koji nam je cilj i ako ne znamo kamo idemo onda ne možemo do toga cilja niti doći. Stoga sam i prvotno rekla da svaka ozbiljna, da niti jedna ozbiljna zemlja sebi ne može dozvoliti stihijski razvoj ovako važne gospodarske grane nego da mora imati zacrtane ciljeve koji definiraju upravo strategije a kroz akcijske, odnosno provedbene planove definira mjere, odnosno putove kojima ćemo doći do postavljenih ciljeva. Naša strategija postavljena je, odnosno definirala je ključna područja strategije, to su pod 1. markenting, nadalje razvoj turističke ponude, investicije, razvoj ljudskih potencijala i upravljanje procesima. Strategijom se definirao smjer razvoja hrvatskog turizma a izvješće koje imamo danas pred sobom zapravo vrlo jasno je pokazalo prednosti ali i nedostatke u provedbi mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma od 2020. godine. Izvješće revizije vrlo jasno pokazuje različitu razinu izvršenja strateških ciljeva i očekivanih učinaka za 2013. i 2014. godinu. Pa tako i možemo iz izvješća vidjeti da od 5 postavljenih strateških ciljeva koje sam malo prije navela revizija utvrđuje da su planirani učinci ostvareni u području dva strateška cilja. Prvo to je planirani porast broja smještajnih kapaciteta koji su već u 2014. godini dosegli cilj u broju postelja koje smo trebali ostvariti do 2020. godine. Znači strategijom je predviđeno da do 2020. trebamo imati 955 tisuća postelja, odnosno smještajnih kapaciteta a mi smo već u 2015. godini ostvariti milijun 2 tisuće i 252. Planirani učinci ne ostvaruju se dakle u prosječnoj popunjenosti kapaciteta i udjela kućanstava u odnosu na hotelske kapacitete odnosno očekivanog rasta prosječne popunjenosti te stagnacije odnosno sporijeg rasta smještajnih kapaciteta u kućanstvima i na tom dijelu tog strukturnog povećanja, dakle unutar ukupnog broja morati ćemo kao država ozbiljno poraditi. Jednako tako postignuti učinak ostvaren je i u dijelu zapošljavanja u turizmu pa je tako strategija predvidjela do 2020. godine zapošljavanje između 20 i 22 tisuće novih osoba u sektoru turizma. A prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje samo u 2014. godini u turizmu je već zaposleno 40 tisuća 514 novih osoba stoga daje se zaključiti ono što je i sama revizija utvrdila zapravo da ako već u 2013. godini ostvarimo cilj koji je zacrtan, odnosno premašimo cilj koji je postavljen do 2020. godine ili smo hiperproduktivni, odnosno uspješna zemlja ili možda ti postavljeni ciljevi nisu realni odnosno malo su podkapacitirani, odnosno nisko stavljeni. Po pitanju ostvarenja strateških ciljeva koji se odnose na povećanje atraktivnosti i konkurentnosti investicije i potrošnje treba intenzivirati aktivnosti, uložiti dodatni napor kako bi RH postigla očekivane ciljeve do 2020. godine jer nije zadovoljavajuća razina dosadašnje realizacije. A ciljevi do 2020. godine u ovom dijelu je 7 milijardi eura investicija, planirana potrošnja u iznosu 14,3 milijarde i 86 milijuna noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima. Jednako tako treba uložiti posebne napore kako bi RH do 2020. ušla u 20 vodećih svjetskih turističkih destinacija što je na neki način prvi strateški postavljen cilj. Primjera radi u 2015. godini vidi se dakle pomak, RH se nalazi na 33 mjestu od ukupno 140 zemalja za koje se prate pokazatelji u odnosu na 2014.godinu pomakli smo se za dva mjesta prema vrhu a sad za 2013. jedno ili dva ovisno o tome da li pratimo pokazatelje koji su prikazani u tabličnom prikazu na 44 stranici gdje kažu da smo bili na 34 mjestu a razlikuju se malo od onih tekstualnih koji su na 100 ne znam koje, 100 i nekoj stranici gdje kaže da smo 35, pa sad nisam sigurna koji je podatak relevantan za 2013.godinu. kažem radi se o razlici u tabličnom prikazu na 44 i nešto kasnije u tekstualnom djelu gdje se govori o 33 mjestu, čini mi se. Po pitanju mjerenja investicija potrebno je uspostaviti sustav praćenja ulaganja koja se odnose isključivo na turizam jer ih službena statistika kakva je vidljivo iz izvješća ne prati. Jednako tako službena statistika ne prati niti prosječnu potrošnju inozemnih turista po putovanju i to je zasigurno segment u kojem se treba nešto napraviti kako bismo mogli pratiti da li ostvarujemo postavljene, očekivane učinke u skladu sa postavljenim akcijskim planom strategije jer iz ovog to ne možemo jer statistika naprosto državni Zavod za statistiku ili ostale relevantne institucije to ne prate na način koji je nama potreban. Bitno je uvažiti ozbiljne implementirat preporuke revizije po pitanju uspostavljanja institucionalnog okvira kao pretpostavke za učinkovitu provedbu strategije jer je za isto ključno koordinirana aktivnost tijela institucije na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, dakle od Vlade RH, Odbore za turizam Hrvatskog sabora, Ministarstva turizma, cijelog sustava turističkih zajednica pa do jedinica regionalne i lokalne samouprave. Potrebno je jednako tako konačno uspostaviti samostalni odjel za provedbu i praćenje provedbe strategije razvoja turizma te uspostaviti ipak jedan kontinuirani rad među ministarskog stručnog vijeća kako bi upravo ti dionici sustava pravovremeno se sastajali, izmjenjivali ideje prijedloge, donošenje godišnje planove pa onda samim time mogli i kvalitetnije pratiti njihovu provedbu. Drugi važan segment je uklanjanje razvojnih ograničenja u turizmu od kojih prema mišljenju terena ako je turistička zajednica dala kao informaciju kroz upitnike državnoj reviziji, najznačajniji utjecaj imaju pomanjkanje inovativnih i kvalitetnijih sadržaja boravaka gostiju, ne adekvatna turistička infrastruktura i nedostatak kvalitetne hotelske ponude. To su upravo tri ključna nedostatka odnosno razvojne prepreke za implementaciju odnosno razvoj turizma koje smo dobili kao fict bag od strane naših turističkih zajednica, od strane terena i zasigurno ovo, otklanjanje ovih nedostataka je primarna zadaća nadležnih institucija. Kad govorimo o učinkovitosti provedbe Akcijskog plana, revizijom je obuhvaćeno 9 od 26 mjera. Mahom se radi naravno o mjerama koje su trebale biti implementirane odnosno izvršene do kraja 2014.godine koji obuhvaća ovo izvješće revizije. Tri mjere se ističu posebno kao implementirano odnosno uspješno provedene. To je pozitivno je donošenje brojnih zakonskih rješenja koji imaju za cilj pojednostaviti zakonodavni okvir te stvoriti povoljne investicijsku klimu u svrhu privlačenja novih investitora s kvalitetnim investicijskim projektima, samim time povećati gospodarsku aktivnost ali i povećati zapošljavanje. Osobno smatram iznimno značajnim Zakon o strateškim investicijskim projektima koji je donesen u studenom 2013.godine, koji je stvorio jedan čvrst zakonodavni, specifičan okvir kojim se pojednostavnim i skraćenim postupcima osigurava realizacija značajnih projekata koji su od gospodarskog interesa za RH, implementacije i važnosti tog zakona vidi se već i u prethodnoj i ovoj godini. Uspostavilo se također i središnje mjesto informiranja potencijalnih investitora. To je agencija za investicija, izradio se katalog tržišta spremnih turističkih investicijskih projekata i druge promotivne aktivnosti, investicije u turizmu te je osiguralo pretpostavke za povlačenje Europskih fondova za u financijskom razdoblju 14-20 te se Ministarstvo turizma pozicioniralo u operativnoj strukturi za upravljanje procesima korištenja Europskih fondova što će omogućiti i već omogućava kvalitetno programiranje, provedbu i kontrolu projekata. Iz revizije je vidljivo da je nužno uložiti dodatan napor u dodatno usklađivanje i unapređivanje zakonodavnog okvira za razvoj turizma, posebno kroz zakon o povremenim poslovima, Zakon o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu ne procijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije te izmjene i dopune zakonske regulative vezane uz pomorsko dobro i morske luke. Gospodina Borića ovdje nema. On je spominjao taj zakon, međutim nevjerojatno je zapravo da kritizirate prošlu Vladu koja nije donijela taj zakon a da nam istovremeno u dnevni red stavljate izmjene i dopune tog zakona kao točku 20 gdje se opet ne hvata u koštac ova Vlada sa ovim problemom nego predlaže neke minorne onako, više kozmetičke, kozmetičke izmjene. Bilo bi bolje kada bi ovaj Zakon koji je na našim klupama kao prijedlog izmjena i dopuna sadržavao rješenja za uklanjanje i ove zakonodavne prepreke kada već to nismo učinili mi a možda smo trebali. Trebali smo sigurno ali nismo, pa evo prilika je bila da se to ispravi ali očito neće još dogledno vrijeme. Ono što je bitno a što se vidi kao dosta manjkavo u ovom izvješću jest nedostatno strateško planiranje turističkog razvoja i izrada planova na županijskoj lokalnoj razini, porazan je podatak da je samo 51,4% turističkih zajednica konkretno u broju nominalnom to je 133, dakle 51,4% turističkih zajednica nema uopće izrađene strategije turizma na lokalnoj razini. Nužan je i preustroj turističkih zajednica, izgradnja efikasnog sustava upravljanja turističkom destinacijom. Trebali bi se možda više pozabaviti što kaže i revizija izradom strateškog marketing plana i nacionalnim programom cjeloživotnog učenja za zaposlenike u turizmu, što sam rekla već i u replici gospođi Mrak-Taritaš, tu će znatno doprinijeti usvojena strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, kurikularna reforma koja je u tijeku i operativni programe koje smo stavili u okvire, dakle za korištenje investicijskih i strukturnih fondova sa pilot projektima upravo stvaranja centara kompetencija za Sektor turizma u kojem ćemo ponuditi konkurentne programe, u kojem ćemo povezati snažnije tržište rada, dakle bitne dionike u [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] sektoru turizma s obrazovnim sustavom, njima isporučivati jedan konkurentan proizvod u smislu radne snage i na taj način doprinositi razvoju strategije, ne samo ove Strategije razvoja u turizmu, nego i doprinositi gospodarskom razvoju Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Evo poštovana zastupnice Glasovac, evo slušao sam i druga izlaganja, ali evo osvrnuo bih se malo na vaše izlaganje i pitao. Dosta ste iznijeli zanimljivih podataka i ono što je posebno zanimljivo to je ovaj temeljni materijal od strane revizije. Stalno se ističe Strategija razvoja turizma do 2020. godine, pa tamo piše na jednom mjestu da strategije polazi od analize. Strategija ne polazi od analize, ona polazi od vizije, ciljeva. Zatim, akcijski plan, mjere, instrumenti itd. Ja mislim da mi nemamo strategiju bez obzira što je ona formalno napisana. Nadalje, mislim da imamo sustav inercije u turizmu koji ovisi o vremenskim uvjetima i nevolja kod naših konkurenata prije svega. Ali ono što sam vas mislio pitati 2013. godine osnovano je Međuministarsko stručno vijeće koje se po nalazu Državne revizije nije sastalo od prosinca 2013. pa skoro do kraja 2015. Pa ako je ovo Međuministarsko stručno vijeće imalo zadatak da provodi, ostvaruje strateške odrednice, a nije se sastalo godinu i pol skoro dvije, a vi ste u to vrijeme obnašali vlast objasnite molim vas kako to, kako misli se ostvariti strategija i zašto je to bilo tako naprosto, evo. Nama je turizam prevažan, odnosno došli smo u zonu opasne ovisnosti od turizma, jer nam čini 17% BDP-a, pa dakle da vidimo što je, što se tu dešava, zašto ovo ključno tijelo nije toliko se sastalo jer je ono formalno imenovano tako da bude apanaža ili tako da ne kažem da se imaju smjestiti negdje važni ljudi ili je zaista bila namjera dobra, a izvršenje nikakvo. Evo hvala.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala. Poštovani kolega, ja se ne mogu složiti sa vama da nemamo strategiju. Mislim da po prvi put imamo ozbiljnu Strategiju razvoja turizma kojoj trebamo dati šansu. Donesena je 2013. godine. Programirana je na način da treba polučiti konkretne rezultate do 2020. godine. Dakle, to je naša nekakva vizija od trenutka njenog donošenja do kraja desetljeća. Koliko imamo prilike vidjeti iz ovog izvješća ne možemo reći baš da se ona ne razvija i ne provodi na način kako je zamišljeno. Ovdje ima nekih nedostataka. I sama sam govorila o nedostatcima koje je utvrdila Državna revizija a koji zasigurno bi se trebali ispraviti, trebalo bi se uvažiti mišljenje revizije. Međutim, smatram da onako paušalno kada pogledamo više od 60, između 60 i 70% zapravo mjera odnosno strateških ciljeva, pa samim time i mjera propisanih akcijskim planom provode se. Možda ne dinamikom koju bismo željeli neke od njih, ali većina se provodi. Što se tiče rada Međuministarskog stručnog vijeća za turizam, žao mi je ne mogu vam dati točnu informaciju o tome iz kog razloga je došlo do određenog zastoja u radu tog važnog tijela jer nisam bila u Ministarstvu turizma i naprosto nemam tu informaciju. Kada bih imala dala bih vam ju, ali mislim da evo imamo priliku i sama sam naglasila u svom izlaganju to da je jako važno da to Međuministarsko vijeće kao strateško tijelo profunkcionira jer je ono zapravo to koje treba razmjenom ideja projicirati godišnje planove, godišnje planove koji proizlaze iz same strategije i pratiti njihovu provedbu. Ne znam zašto to nije činilo, ali evo imamo prilike vidjeti sad iz izvješća Državne revizije da se ipak nešto radilo, iako to Međuministarsko stručno vijeće nije pratilo provedbu revizija vrlo jasno pokazuje što se dogodilo u praćenju provedbe strategije i samog akcijskog plana. I mislim da ne trebamo biti nezadovoljni ovim izvješćem revizije odnosno njenim sadržajem.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi uvaženi zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ispred kluba MOST-a mogu izraziti zadovoljstvo o provedenoj reviziji mjera utvrđenih ovom Strategijom razvoja turizma RH mi ćemo podržati. Međutim, način na koji se upravlja turizmom u Hrvatskoj nije dobar. Strategija bilo kakve vrste pa pitanje turizmu ako se samo izradi kao i brojne druge strategije, ako nemamo upravljanje, ako nemamo ljude koji će upravljati na jedan dobar način kao što je kazano u turizmu. Turizam je sada 17% BDP-a. To su nekakve granice koje se lome što je kazao prof. Lovrinović turizam sam osjetljiv po sebi kakav je. Ako se strateški ne vodi, ne upravlja uz sve ostalo šta treba u Hrvatskoj da bi bilo to održivo onda je to na razini opasnoga. Znači, mi smo turizam u svim vidovima trebali razvijati ne samo po pitanju znači mora, peškira, pijeska, nego imamo mi tu značajnih vidova turizma i pregršt stvari koje bi mogli van turističke sezone 12 mjeseci bi bilo nedovoljno da je godina još duža mogli bi nas turisti posjećivati počev od dubrovačkih zidina pa sve do Istre do Vukovara. Međutim, mi te kapacitete ne koristimo a poglavito imamo veliku boljku što tijekom turističke sezone uglavnom ono što turisti koriste nije što se tiče hrane nije proizvedeno u Hrvatskoj. Pa imamo recimo more s kojim se dičimo i ponosimo i turističke aktivnosti koje nam donose dosta prihoda u proračunu, rekli smo 17%. Pa kad pogledamo da u Jadranu najveći dio ribe nam ulove talijanske ribarske flote i na kraju oni to prodaju na našem tržištu. Kad pogledamo i druge proizvode, poljoprivredne proizvode znači mi nismo dovoljno, i sve druge resurse, kapacitete od ravne Slavonije, od žitarica, poljoprivrede, nismo znači sa turizmom ravnomjerno razvijali. Pa meni je malo nezamislivo kad smo govorili, gospođa Taritaš zastupnica je to dobro prezentirala, oko svih vidova turizma koje bi mogla Hrvatska razvijati. U nekakvim bivšim strategijama gdje se spominjalo to pa gledajući sve kapacitete koje Hrvatska ima od vjerskog turizma, kulturnog turizma, ruralnog turizma, gastro turizma da li mi stvarno izvlačimo maksimum onoga što imamo, što možemo izvući od turizma? Znači, ne direktno nego i indirektno. Pa maloprije sam govorio, evo spominjao sam dubrovačke zidine, sad ću spomenuti primjer cetinskog kraja još jednom. Zašto evo vjerski turizam u našem susjednom Međugorju, milijun ljudi posjeti godišnje Međugorje kao svetište, to je vjerski turizam. Mi imamo toliko vjerskih destinacija da je zaista zapanjujuće da vrlo mali broj turista ih posjećuje po tom pitanju. Ja promatram svoj Sinj gdje imamo čudotvornu Gospu sinjsku prije 300. godina, ove godine je znači proslava krunidbe slike naše zaštitnice čudotvorne Gospe sinjske. Jedino kad imamo posjetitelje, ljude, to su za dane Alke i Velike gospe. A nekakvih 100-njak km dalje prije 30 godina imamo novo svetište u Međugorju gdje milijuni ljudi posjećuju. Ispričana je priča u Sinju, međutim što radi Turistička zajednica, kako lokalna, županijska, državna? Samo na državnoj razini imamo 370 milijuna kuna Turistička zajednica. Što radi? Što radi? Putuju po svijetu. Da li oni prezentiraju dovoljno hrvatske turističke vrijednosti po svim vidovima? Ili su to samo isključivo politički uhljebi kako na lokalnim, županijskim i državnim razinama? Jer mi je nezamislivo da Međugorje ima milijun ljudi godišnje posjetitelja od vjerskog turizma, a Sinj i čudotvorna Gospa sinjska čije je svetište staro 300 godina da nema nego samo Sinjsku alku što ima nekoliko tisuća ili stotina tisuća ljudi samo u te dane. Znači, Turistička zajednica je svrha sama sebi, političke elite koje preuzimaju vlast naravno imenuju te ljude. Pa tako imamo ljude koji se ne bave s onim s čim bi se trebali baviti nego im lijepo posluži tih 370 milijuna kuna da šetaju u najelitnijim hotelima i lete gdje trebaju i ne trebaju. Kulturni turizam, neću ni govoriti koliko kulture imamo da bi mogli povezati s turizmom. Sportskih, elitnih itd. Uglavnom kapaciteti u Hrvatskoj ne prate kako smo rekli krevete kao što je rekla gospođa Taritaš kako se način mjerenja broja kreveta je bio peškiri na plaži ili ne znam kako se kaže, ručnici, u nas se kaže šugomani i peškiri. Imamo par izraza, imamo tu i turcizama i talijanštine imamo svega. I to je bogatstvo, naš rječnik koji slabo znači mi prezentiramo. Znači nemamo kapaciteta. Zbog čega nemamo kapaciteta? A 370 milijuna kuna ulažemo u Turističku zajednicu koja apsolutno na ovaj način nije funkcionalna, ja garantiram. Spomenut ću još jednu iz svoga kraja, naravno mogu i iz drugih krajeva. Sinjska alka, 300 godina stara viteška igra. Nulti spomenik kulturni nulte kategorije u UNESCO-u. Znači ona povezuje junaštvo, čojstvo, koja simbolizira slobodarstvo, koja simbolizira vjeru, opstojnost hrvatskog čovjeka na ovim prostorima. U to vrijeme u borbi protiv Osmanlijskog carstva. Tako i u drugim krajevima zemlje, Zrinski, imamo znači brojne takve. Nije mi jasno, mi to ne možemo promovirati? Jer to nigdje u svijetu nema. Što mi radimo? Obrnuto, za vrijeme turizma prodajemo strane proizvode, od pomidore najobičnije ili rajčice pa do ne znam čega. I našu ribu smo dozvolili da nam love Talijani jer ne smijemo proglasiti, nemamo hrabrosti isključivi gospodarski pojas a nadam se da ćemo uskoro. I oni nam prodaju i pakiraju tu ribu i nama prodaju na našem tržištu. Pa kakva je tu dobit? Što je bitno? Bitna je ova strategija, ali puno su bitniji tu ljudi koji će upravljati tom strategijom. Mnogo se u Hrvatskoj strategija napisalo, ja sam se naslušao godinama i kao obični čovjek i kao vojnik dok sam bio, samo strategija, strategija, strategija. Ulaže se novac u te strategije. U biti te strategije 90% su bile neostvarive, a to je koštalo proračun kako lokalni tako i županijski tako i državni. Hrvatska je perspektivna država, treba zaštititi svoje nacionalne interese, promicati turizam i svoje vrijednosti i ne stidjeti ih se, bilo kulturne, vjerske i bilo koje druge. Iz toga možemo izvući dobrobit i budućnost hrvatskog čovjeka i hrvatskog djeteta. Na ovaj način kako smo dosad radili, a da budemo isključivo ovisili o turizmu, a ne razvijali ništa drugo i da se budu prodavali strani proizvodi u našoj turističkoj sezoni turistička sezona vam nije uspjela i budućnost se izgubila jer jednostavno na taj način je neodrživo gospodarstvo. I zbog toga se treba svi oni koji mogu pomoći bez obzira bili iz politike, van politike, iz struke da se Hrvatska razvija u najboljem smjeru a turizam samo treba biti onaj podupirač ovoga svega razvoja od poljoprivrede do gospodarstva. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Bulj, često se sa vašim stavovima ne slažem ali u ovom vašem izlaganju sa puno toga ću se složiti. Međutim, konstatacija ne stoji vam da se upravo nude samo iste stvari. Znači mi smo već davno ustanovili da u današnje vrijeme za odmor i putovanja turisti percipiraju kao iskustvo koje će im sigurno pružiti mnogo više od sunca i mora, međutim prema zaključcima iz ovog izvješća ispada da u Hrvatskoj još nema takve sveobuhvatne ponude koja bi turistima omogućila da u potpunosti upoznaju destinaciju na koju su došli. I tu se s vama slažem. Međutim, kada bi turistička ponuda bila kompletna dovela bi do toga da je gostu potrebno više vremena da obiđe sve te naše ljepote i ponude koje možemo ponuditi i da iskusi sve što se nudi. Međutim, to automatski nameće veći broj noćenja i veću izvan … potrošnju po gostu što vi želimo i što je u studiji ili strategiji zacrtano. Ali slijedom navedenog važno je zato da što prije se omogući regionalnim i lokalnim turističkim zajednicama učinkovito upravljanje promocijom i ponudom u njihovoj destinaciji i to prije svega podrazumijeva što hitnije ponovno stavljanje u proceduru izmjene Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma za kojeg je Ministarstvo turizma u bivšoj Vladi već napravilo nacrt te je provedena javna rasprava o tome i zato vas pozivam da evo nakon ustrojstva novog Sabora prijedlog o izmjenama zakona stavite čim prije u proceduru. I još jedan ispravak, da upravo poljoprivredni ali i drugi proizvodi koji se nude u turizmu, nedavno je u Poreču bio skup gdje je upravo bio taj spoj primorja i kontinentalnog dijela gdje su proizvođači sami iznijeli da danas 70% hrvatske proizvodnje za potrebe turizma hotelijeri i turistički sektor koristi iz domaćih izvora. Međutim, do sada je to bio veliki problem jer proizvođači sami nisu uspjeli isporučiti one količine koje je turizmu bilo potrebno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa slažem se sa vama, međutim je činjenica da proizvodnja u poljoprivredi nije dovoljna, nije razvijena znači nismo ih pratili gospodo, nije praćena da može pratiti naš turizam. I jednostavno više je uvoznih proizvoda u RH za vrijeme turističke sezone na moru i gdje sve nego domaćih. I to je veliki problem, a velika je mogućnost za razvoj poljoprivrede a imamo kapacitete. Mi da nemamo kapacitete, jel je nemoguće da sinjsko polje ili slavonsko polje ili kraška polja ostala koja su blizu samoga mora nemaju tržište. Znači da netko i za uvozni lobi tu radi, sad tko ja ne znam. Negdje on čuči, jer je nemoguće da je u Podravci, u Vegeti mi uvozimo iz Mađarske repromaterijal, papriku. Tako i u turizmu to koristimo. Smatram da se ovdje ne može samo turizam, ministar turizma, turistička zajednica ima tu i Ministarstvo znanosti i obrazovanja u kurikulum uvesti da se obilaze ova područja da naša djeca to vide jer mi imao objekte gdje se na stotine milijuna kao alkarski dvori uložilo i sad ta djeca neće se naći u kurikularnoj reformi i neće ga vidjeti. I tako na drugim područjima u Istri. Znači imamo mi mogućnosti razvoja i kapaciteta ali sada nažalost ja ne znam točnu brojku ali vrlo mali dio domaćega proizvoda je na tržištu stranim turistima ponuđeno na moru. I to je ključni problem ali i nada da imamo priliku ako mijenjamo stvari da se možemo razvijati u ovome smjeru. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, Hrvatice i Hrvati gospodine Bulj izlaganje je bilo predivno i ja vam se čudim samo jedne stvari, govorili ste o Gospi Međugorskoj, naravno to je predivno, bio sam tamo dva puta i namjeravam i dalje ići jer odande donosim samo najljepša iskustva. Pa sam ja tako u jednom tom svom pohodu htijući se malo približiti svetosti ukazanja na Markovome trgu u obliku našeg ministra Ranka Ostojića došao sa drugim braniteljima da nas on malo ispravi, da nas izlijeći i eto u vidu specijalca, kornjače i svete palice ispravio on nama leđa i pokazao svim silnim turistima koji dolaze ovdje na Markov trg od Kineza, Korejaca kako on to u Hrvatskoj pomaže Hrvatima u njihovim bolestima. Pa tako da odlazak ovdje u Zagreb i u Međugorje nije isti zbog ovih promotora turizma turističkih zajednica. To je bilo malo u prošlosti, ali zbog budućnosti zbog uloge ovoga našeg ministra i onih inih koji su ga naslijedili moram reći da je gostu najbitnija sigurnost, pored hrane, pića, sunca, mora i suncobrana njemu je potrebna i sigurnost kako osigurati sigurnost tome turistu to bi se trebalo potruditi sa jednim pozivom Ministarstvu unutarnjih poslova da predvide zbog možebitne opasnosti od terorista koji su moguće ušli sa ovim svim silnim izbjeglicama i u Hrvatsku koje je dočekao naš bivši ministar naravno pošto je dobar čovjek i to je humano, ali treba predvidjeti kako obraniti te iste turiste na našoj obali od nemilih događaja koji bi moguće mogli im se dogoditi pa bi nam propala turistička sezona zbog 20 deka trotila ili nečeg drugog. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kad se govori o vjerskom turizmu i ja se toga … [[Govornik se ne razumije.]] Jedina na svijetu gdje se slavi Blažena Djevica Marija, gdje ima svetište jedina koja nosi čudotvorna to je čudotvorna Gospa Sinjska. I koja ove godine 300 godina krunidbe obilježava. Znači da su je branitelji godinu dana poslije bitke nad Sinjom, pobjede nad Turcima okrunili su Gospu Sinjsku svojim, znači prstenjem. To je jedan strašan vjerski događaj, veliki i … [[Govornik se ne razumije.]] trenutku … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj. Međutim, tu turistička zajednica može to ispromovirati. Naravno mi imamo recimo Lurd. U Lurdu na stotine tisuća hodočasti ljudi, vojna hodočašća, brojna hodočašća. Također i ovdje su naši pradjedovi okrunili čudotvornu Gospu Sinjsku u čast pobjede nad Turcima. Zbog čega ovdje ne bi bila brojna hodočašća svjetska? Zašto mi ne bi to promovirali i zbog čega znači ujedno i kao vjerski događaj ali i kao turistički događaj i razvojni potencija? I tako brojna druga mjesta. To je uloga turističke zajednice i turističkih zajednica. Znači mi moramo, samo sam usporedio činjenicu, Međugorje milijun ljudi a u Hrvatskoj imamo čudotvornu gospu Sinjsku dođe samo ono što dođe u same dane Velike Gospe i naravno baš ljudi koji su iz bližih krajeva da dođu hodočastiti. Znači vrlo bitan segment je taj vjerski turizam. A što se tiče ostalih turističkih što ste nabrajali atraktivnosti pa negdje u svijetu to namjerno radi samo da … [[Govornik se ne razumije.]] turista dođe. Pa ne vjerujem da ste vi to u dogovoru napravili.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Poštovani kolega Bulj, slušao sam pažljivo vaše prvo izlaganje, govorili ste o turističkim zajednicama. I ovdje kada se pogleda nalaz državne revizije vidimo da su one u 2014. godini na kraju imale prihode 804 milijuna 963 tisuće kuna a rashode 808 milijuna 687 tisuća kuna. Znači gubitak od nekih 4 milijuna kuna. Molim vas kako komentirate to da turističke zajednice su ostvarile gubitak a turizam nam napreduje? Znači li to da one loše rade? Ne naravno sve, ne treba generalizirati. I da li vam je poznato postoje li neki standardi kako se mjeri uspješnost turističke zajednice pojedine? Jer imam dojam da kada čovjek pogleda da ovdje nešto ne štima je li tako? A ono što je posebno istaknuo u strukturi rashoda kaže se da na materijalne rashode od 808 milijuna kuna, pardon od ukupnih rashoda od 800 milijuna kuna na materijalne rashode otpada 65,7%. Je li možda poznati što u tim materijalnim rashodima su najveći dio? Evo, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega jednostavno turistička zajednica na ovaj način kako se upravlja nema smisla. 90% toga šta rade uglavnom putuju po svijetu a čisto po elitnim hotelima i troše novac. I na ovaj način, i turističke zajednice … … [[Upadica se ne čuje.]] Turistička zajednica, ali to je lako dokazivo… … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, to je vrlo jednostavno dokazivo. Činjenica da su, evo recimo njihovih slogana, nabrojati ću jedan. Sjećate li se afere sa odabirom slogana Croatia full of life? Sjećate li se te afere? Sjećate li se afere ako hoćete … [[Govornik se ne razumije.]] svoje vrijeme dođite na Plitička jezera. To vode ljudi, ne govorim svi, apsolutno nekompetentni, apsolutno imam činjenice. I da imam više vremena pročitao bih vam sve što turistička zajednica radi, u biti da ne radi ništa samo da bi putovali svijetom a ne da bi promovirali Hrvatsku a to sam dokazao u izlaganju vjerskog turizma, imamo more, imamo obalu, imamo. Imamo li, znači, evo sada sam rekao Dalmatinsku zagoru, je li ona ispromovirana? Nije, zbog čega? Istra je, znate i drago mi je ali mi je žao što nije Dalmatinska zagora i Slavonija isto ispromovirana kao Istra. Jer ja znam što je problem, ključni je problem što smo imali tri … [[Govornik se ne razumije.]] IDS-a koja su ovisila o vlasti i naravno i to je O.K., to imate legitimno pravo. Ali nemate legitimno pravo ta turistička zajednica isključivo upravlja s tim sredstvima u interesu samo Istre, što je meni drago kao prometnu razvijenost. I O.K, to je super a gdje su ostali krajevi od Slavonije do Dalmatinske zagore, Gorskog kotara, Like koji izumiru? O ovome bi se dalo pričati ali trebalo bi gospodine Lovrinoviću više vremena i možda više emisija pa volio bih da bude tu i direktor turističke zajednice pa da dobro i dobrano obrazloži gdje se novac troši ne samo na državnoj razini nego i županijskoj, regionalnoj a i lokalnoj bez obzira tko je vlasti, svatko meće tu svoje političke podobnike. Hvala lijepo.
Replika uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče, ja ne znam je li, plan nisam čitao sav, pa nisam, ne mogu biti totalno objektivan ali samo jednu stvar ću reći, kod nas se uvijek kaže … [[Govornik se ne razumije.]] plan se izrađuje, ima jedan vojnički termin kaže good plan … [[Govornik se ne razumije.]] a između plana izvedbe ima, šta je to šta nama fali izgleda. Fali obučeno ljudstvo i dobro plaćeno ljudstvo. Zašto mi moramo tražiti kada dođeš u Split npr. vidiš dolje legionare moramo izvesti iz Italije nosi onaj … [[Govornik se ne razumije.]] Kada Hrvati nešto naprave neće … [[Govornik se ne razumije.]] po svim Hrvatima, to se poboljšava, dolazi jedan loše plaćeni student i on dolazi iza njega, to sam gledao jedanput, ide cijela kohorta, 100 ljudi možda, … [[Govornik se ne razumije.]] dolazi jedna glava tamo negdje gore, ima opanke i neke čarape. To su te stvari možda što moramo popraviti te detalje, neke glave to gledaju. Šta je sa domaćim turistima? Hrvati … [[Govornik se ne razumije.]] 180 milijarde kuna u banci. Ne trebamo dalje ići od Sinjske krajine, gospodin Bulj. Pogledajte Zagreb, metropolu. Jedino što se meni … [[Govornik se ne razumije.]] Zagreb metropoli, osim smjena straže, kravate tamo dole u subotu je komunistički grafiti … [[Govornik se ne razumije.]] grafiti. Niti jedan grad nije toliko unakažen grafitima kao Zagreb. Što se nudi ljudima koji dođu s dubljim džepom ovdje u Zagreb? Imate nekakve treće razredne strip klubove gdje mu navale one miki finuse, onesvijeste i opljačkaju ga ili nekakve ove, ili imaju nekakve kockarnice. Čovjek se ne može najest nakon ponoći ovdje. Nema ništa ovdje, ima metropola. O tome mora domaćim turistima prvenstveno i izvedbu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženom zastupniku ništa. Sljedeća se u replici javila uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo imam ovdje i eksperte za kategorizaciju strip klubova. Dakle, poštovani kolega Bulj, iz ovog izvješća vidimo da, iz upisnika Ministarstva turizma, 31.prosinca 2014. godine u RH je osnovana 316 turističkih zajednica i to redom, Hrvatska turistička zajednica, 20 turističkih zajednica županija, Turistička zajednica grada Zagreba, 116 turističkih zajednica gradova, 142 turističke zajednice općina, 15 turističkih zajednica mjesta, 10 turističkih zajednica područja te jedna otočna turistička zajednica. Jesu li te turističke zajednice funkcionalne? Jesu li one financijski samo dostatne? Jesu li u mogućnosti kadrovski u svakom drugom pogledu utjecati odnosno kreirati turističke politike turističkih destinacija? Nisam sigurna. A nije sigurna bila ni Vlada RH pa je predložila Mjeru 21 kroz strategiju a to je preustroj sustava turističkih zajednica, izgradnja efikasnog sustava upravljanja turističkom destinacijom čijom provedbom je predvidjela upravo veću uključenost turističkih zajednica u kreiranje i provedbu turističke politike na razini turističke destinacije kroz osnivanje regionalnih menadžment destinacijskih organizacija. U pripremi odnosno radilo se godinu i pol dana na pripremi triju zakona. Jedan od njih je ključan, to je Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma. Nakon tih godinu i pol dana odustalo se, odustalo se. I na stranici 30-toj izvješća revizija možete vidjeti da prema obrazloženju odgovorne osobe od preustroja sustava turističke zajednice se odustalo zbog brojnih primjedbi na nacrt prijedloga zakona te je zaključeno kako će takve promjene biti moguće nakon izmjene teritorijalnog ustrojstva RH odnosno sustav turističkih zajednica će slijediti moguće administrativne podjele jedinica lokalne i područne samouprave na razini RH. To je bilo vaše između ostalog predizborno obećanje. Zakoni su skoro pa gotovi. Predviđeno je sve strategijom. Ja vam želim puno sreće u ispravljanju svih nedostataka i u donošenju ovih bitnih odluka pa samim time i u realizaciji ovih još neprovedenih mjera strategije turizma kao što je mjera 21.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Ja sad kad sam govorio, govorio sam malo prije o trošku i zajednici. Na lokalnim i regionalnim zajednicama naravno da je teško sad govoriti, međutim nije dobro o svim tim koje ste nabrojili u broju, nije dovoljno da turistička zajednica sama dođe dolje, djelatnik turističke zajednice i pokaže određene kulturne spomenike turistima. Znači, po meni turistička zajednica na državnoj razini a to vam mogu dokumentirati poslije jer trebalo bi više pričati ne raditi svoj posao. Isključivo puste milijune, 310 milijuna kuna godišnje potroši apsolutno em što je ne transparentno, em što turizam od toga nema ništa. To je ključni problem. Najmanje je sad bitno hoće li to SDP promijeniti, oće li HDZ ili MOST ali je činjenica da je stanje takvo da ono što bi trebali promovirati osim određenog djela Hrvatske, ovdje napominjem da bi trebala biti primjer Istra. Zbog čega? Jer isključivo politički se postavljaju ljudi u ovom slučaju je bio iz IDS-a a tako i na lokalnoj samoupravi zavisi tko je na vlasti, imat će isključivo svoje ljude, manje vode brigu hoće se on voditi po stručnosti nego čisto po pitanju znači političke podobnosti, ali to je činjenica, ja to mogu govoriti o svojoj lokalnoj razini. Možda ne baš u gradu gdje sam ja ali u nekakvim drugim opcijama županijama to mogu potvrditi i turistička vijeća ili upravna tijela, točno se zna, neki ulaze po, cijela reorganizacija trebala bi ići ili recimo vi znate, vaša Vlada je krenula u strateške investicije, pa je osnovala povjerenstvo za strateške investicije, uvijek nekakva strategija, pa se to povjerenstvo nikad nije sastalo oko tih strateških investicija. Tako i ovdje, imamo strategije a u biti ako nemamo ljude za upravljanje, ako se loše upravlja onda jer na ovaj način se nastavilo upravljati, onda će biti samo isto, imamo napisano lipo sve a u biti nije ostvarivo. Hvala.
Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Davor Penić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. 2012. RH donijela je strategiju turizma, u glavnih 10 točaka definirane su smjernice kako u kom pravcu treba ići ta strategija turizma da bi premjestila turizam na cijelo područje RH ne samo na priobalni pojas. I upravo provedba mjera odnosno revizija prati kako se provode te mjere. Ukratko 2007.smo imali 8,3% BDP-a od turizma a lani smo imali 17% BDP-a, znači provedba mjera sa ekonomskog aspekta nije loša. Međutim, revizija je detektirala da postoje pomaci koji bi se mogli napraviti da se još više zaradi i da se turistička ponuda poveća i da se ide iz jedne senzualnosti u jednu širu distribuciju ponude i na povećanje kapaciteta, na povećanje putem povlačenja novaca iz europskih fondova, povećanje investicija u turizmu za razvoj turističke infrastrukture. I tako je ta revizija detektirala da nije ustrojen samostalni odjel na nivou, na razini ministarstva za provedbu i praćenje Strategije razvoja turizma. Zatim je revizija rekla da Međuministarsko stručno vijeće se nije sastalo dvije godine, da nije uspostavljen zakonodavni okvir unapređenju i uređenju funkcija jačanja poduzetništva, nije donesen Zakon o turističkim i ostalim građevinskim zemljištima koje nisu obuhvaćene pretvorbom. Nije donesen još Zakon o pomorskom dobru koji će doći nadam se uskoro na raspravu. Znači, o pomorskom dobru i morskim lukama. Zatim revizija je ukazala na to da nije standardizirana metodologija praćenja ciljeva. Pojedine turističke zajednice nemaju izrađene strateške planove i dokumenti nisu na istoj razini kao kod drugih. Istaknuto je revizijom da je u turizmu kao i ostalim granama jako važno cjeloživotno učenje. Zatim, strategijom je bio predviđen preustroj ovih malih regionalnih i lokalnih turističkih zajednica, gradova i općina i županije koji nije napravljen. Praćenje provedbe strategije je bilo na dvije razine. Praćeni su definirani ciljevi i praćeno je ostvarenje tih ciljeva. Ostvarenje zadanih ciljeva je dobro u povećanju smještajnih kapaciteta po nekih novih zaposlenja, ali nije ostvareno na planiranoj količini ili veličini popunjenosti kapaciteta i vanpansionskoj potrošnji. Znači, revizija je detektirala probleme koji proizlaze iz neprimjene Strategije turizma, a zaključak koji ona nudi da se isprave ovi nedostatci koje je ona uvidila, koji odstupaju od strategije. Međutim, iz rasprave danas, na današnjoj plenarnoj sjednici svak' se borio za svoje mjesto, svak' je spominjao svoju gospu. To je samo jedan dio turizma, religiozni turizam je samo jedan dio. Mi moramo raširit turizam na cijeli teritorij Republike Hrvatske, ne možemo samo na obalu. Ja živim na obali, ali moramo produžit turističku sezonu. Znamo, imamo jasne ciljeve koje trebamo ostvarit. Znači, problemi su nam da imamo izrazito visoku sezonalnost, imamo niski stupanj iskoristivosti kapaciteta. Znači, već sam rekao da je potražnja vezana samo za obalu, to nije dobro. Potencijali hrvatskog turizma i po ovoj Strategiji koja je krenula 2012. i kad gledamo sa današnjeg aspekta su mnogo veći nego što ona realno zaradi, a ne zaradi malo. Znači, 17% BDP-a. Mi bi u budućnosti trebali dalje i nakon ove Strategije razmišljati o tome kako da održivo upravljamo turizmom, kako da podižemo konkurentnosti, kako da pokrenemo nove investicijske cikluse u cilju novih zapošljavanja, kako da regionalne i lokalne turističke zajednice naučimo da guraju te investicijske projekte za razvoj turističke infrastrukture. Ali da sve to bude održivo, da sačuvamo svoju kulturu, svoju kulturnu baštinu, svoje kulturno naslijeđe i da zaustavimo iseljavanje pogotovo mladih ljudi, svih ljudi koji bi mogli da doprinesu razvoju te turističke destinacije sa tih pogotovo atraktivnih područja. I to je to. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Kolega Penić, rekli ste cijeli niz normi koje bi još trebali ugraditi u naš sustav kako bi turizam što bolje funkcionirao i kako bi odnosi bili u turizmu bolje uređeni. Jedan od zakona koji ste rekli, Zakon o turističkom zemljištu. Mi smo taj zakon donijeli. Mi smo donijeli i podzakonske akte i to na neki način i usuglasili sa kućama koje se bave turizmom i sa kamperima i sa hotelijerima. Međutim, toga danas u praksi nema u primjeni i to je ono što je loše. Jer tisuće i tisuće, deseci tisuća i stotine tisuća kvadratnih metara zemljišta koji koriste hotelijeri i kamperi nisu u pretvorbi kupljeni jer nisu ušli u temeljni kapital tih društava. A mi danas kao društvo od tog nemamo ništa. A s druge strane ljudi koji koriste poljoprivredno zemljište, koji su u zakupu poljoprivrednog zemljišta njih utužujemo ako nisu platili zakup tog zemljišta, a ovdje nam zapravo nekakav prihod koji je toliko zapravo lako ostvariv prolazi tek tako. Ja znam da dok smo i radili te zakone i sudjelovali su hotelijeri u toj priči oni su naprosto rekli na jednu izjavu zbog čega oni to ne plaćaju. Oni su rekli nama to, nas to nitko nije niti tražio. Jedno odgovorno društvo, jedno odgovorna država mora urediti potpuno taj segment. Jer ako je to državno vlasništvo ili vlasništvo jedinica lokalne samouprave tada oni moraju imati prihod. I upravo u ovom Domu bilo je traženo da se razrezuje to unazad ne znam 20, 30, 40 godina što bi bilo zapravo ubojstvo turizma. Tu treba naći određeni balans kako bi i društvo imalo određenu korist a kako to ne bi bilo nekakav pretjerani teret za ljude koji se bave turizmom. I upravo zato smo išli sa nekakvim varijantama koliko se sjećam u tim uredbama da to bude sastavljeno te naknade od jednog fiksnog i varijabilnog dijela. Fiksni dio prihvatljiv, a varijabilni bi zapravo ovisio o tome koliko oni ulažu u turizam. Mislim da je to iznimno važno da se ugradi u normativni okvir vezano za funkcioniranje turizma jer zapravo to je iznimno bitno uspostaviti i pravednost.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Penić.
Uvaženi kolega Bošnjaković ja nisam bio u prošlom sazivu Sabora, revizija je utvrdila ako ste čitali izvješće, a ja sam ga pozorno pročitao, u tom izvješću piše da se ne primjenjuje. A ako je doneseno ne primjenjuje se. Ali ako je i donesen a ne primjenjuje se znači da je manjkav, znači da nešto u njemu treba promijeniti. Znači, izmjenama i dopunama tog zakona se moraju bolje urediti odnosi da bi se mogli naplaćivati koncesije na prostor. I sad raznorazne hotelske kuće u malim mjestima, u velikim je to gradovima uređeno, ali recimo u malim mjestima oni koriste prostor na koji ne plaćaju koncesiju a nije u njihovom vlasništvu. To je to. Mislim da mi bi više trebali raspravljati ovdje u ovoj strategiji o tome kako da marketinški brendiramo imidž Hrvatske koji je dobar. Mi smo sigurna destinacija, možemo razvijati bilo koju vrstu turizma, od onog što je kolega Bulj spomenuo religioznog turizma, obalnog, imamo šume, rijeke, planine, imamo izrazito bogatu zemlju resursima. Znači, moramo raditi na tome da ne razvijamo samo jednu ruku ili drugu ruku nego cijelu državu. Znači, cijelo tijelo. To je problem u toj strategiji. Ali na početku izvješća sam rekao da imamo stabilan rast i imamo stalno rast, znači stalan rast i stabilan. I to sam definirao da smo 2007. imali 8,3 a 2015. 17% BDP-a dolazi od turizma. Znači imamo stalan rast kojega moramo održati. Ali moramo zaštititi našu kulturnu baštinu i okoliš i razvijati turizam. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Penić u svom izlaganju rekli ste i sami istaknuli da međuresorno vijeće se nije skoro dvije godine sastalo i nije koordiniralo aktivnosti u provedbi strategije. Treba zbog javnosti reći da i samo Ministarstvo turizma u očitovanju na nalaz revizije je istaknulo taj problem da druga državna tijela Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo graditeljstva nisu odradili svoj dio posla. Zbog toga na određeni način i nemamo sve pokazatelje onakve kakve bi željeli. A istaknuto je u ovom izvješću, rekli ste i vi, da bi trebalo Hrvatsku proglasiti cijelu kao jednu turističku destinaciju i razvijati turizam u svim područjima. A nama je posebno interesantno koji dolazimo iz kontinentalnog dijela investicije na kontinentalnom dijelu prema nalazu revizije da su investicije izostale. Da je plan do 2015. bio milijardu i 400 milijuna eura a da je realizirano svega 867 milijuna kuna ili 38% manje. A ono što još posebno boli prema iskustvima i informacijama koje imamo s terena da kroz natječaj koji je provodilo Ministarstvo turizma i Hrvatska turistička zajednica za projekte za razvoj kontinentalnog turizma najmanje sredstava je došlo u Slavoniju i Baranju, konkretno u Brodsko-posavsku županiju. Dok je još ministar Bajs započeo sa intenzivnijim sufinanciranjem projekata u kontinentalnom turizmu 30-ak projekata godišnje je dobilo sufinanciranje, negdje 3 do 4 milijuna kuna godišnje. A u prošloj godini svega 300-njak tisuća kuna. Što znači da imamo kapacitete, da imamo projekte ali da očito naši ljudi sad najednom više ne znaju pripremati projekte što ne stoji nego mislim da je revizija se trebala pozabaviti i time kako su se donosile odluke, na kojim kriterijima i zašto je najviši dio sredstava za sufinanciranje kontinentalnog turizma otišao u Istru. Svaka čast Istri ali i nekim drugim krajevima a ne u Slavoniju i Baranju. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Davore meni je žao što se dvije godine nisu sastali ali žao mi je što nas i danas ne slušaju. Rekli su da će biti ili zamjenik ministra ili ministar u prezentaciji izvješća, no nema nikoga. To je problem. Znači ja ne gledam u prošlost nego u budućnost. Bolje bi bilo da su nas danas slušali jer ovdje su mogli čuti par pametnih prijedloga i zaključaka a to što se nisu sastajali međuministarsko vijeće to morate njih pitati. Hvala.
Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kad bih morao odgovoriti na pitanje ima li ijedna institucija zbog koje se kao Hrvat osjećaš ponosan bez razmišljanja bih odgovorio da je to Državni ured za reviziju. Ali nakon toga bih stao i ne znam bi li se sjetio još koje institucije. Ali sam siguran koje se ne bih nikada sjetio u toj kategoriji, a to je Hrvatska turistička zajednica i Porezna uprava usko vezana za turističke zajednice. Ovdje smo čuli dvije riječi najčešće, strategija i sustav. Strategija u ekonomskom smislu označava način ostvarenja ciljeva. I ako je netko pročitao strategiju za koju je Državni ured za reviziju radio nalaz onda je vidljivo da to nije strategija jer ona ne sadržava način ostvarenja ciljeva uopće. A sustav kaže da je to ekonomska kategorija uređena cjelina. S obzirom na nalaze koje je našla Državna revizija ne može se nikako govoriti o uređenoj cjelini, dakle ne možemo govoriti ni o strategiji ni o sustavu. Zato je kad sam pročitao i strategiju i ovaj vaš nalaz gospodine glavni državni revizore ne mogu se ne zapitati nekoliko pitanja. Pa gdje je nestala ta odgovornost, nema je. Gdje je nestao profesionalizam, gdje je nestala struka, ma gdje je nestalo to toliko deklarirano domoljublje? Pa ovo što čitam ovo je očito upereno protiv Hrvatske i svih hrvatskih interesa a kunemo se u domoljublje, u profesionalizam, u struku, u znanje, u strategije. Pa sram me čitati što ovdje piše, ali nalaz je, napravili ste sjajan nalaz kao i uvijek u posljednje vrijeme samo su porazni ti nalazi za saznati što se događa. Zamislimo da ne znamo uopće koliko imamo nenaplaćenih potraživanja za boravišne pristojbe i članarine, pa dajte molim vas govoriti o bilo kakvoj cjelini organizacijskoj na najnižoj razini kamoli o državi a da ne zna uopće koliko nije naplatila nečega. Pa moramo se crvenjeti svi. Je li netko smijenjen zbog toga, je li netko pozvan na odgovornost, je li netko završio pod sankcijama? Niko ništa nije napravio. U jednoj godini imamo 67 milijuna kuna nenaplaćenih boravišnih pristojba i članarina. Zamislite plaće u turističkim zajednicama, slučajno sam maloprije vidio bruto plaća saborskih zastupnika je u prosjeku 24 tisuće kuna, znate što piše u nalazu bruto plaća u turističkim zajednicama je dvostruko veća 46 tisuća kuna za ovakav odnos prema svemu. Jel netko pita kako je moguće da netko ima takvu plaću, jel ga netko prozvao u kojem hotelu spava, gdje putuje, zbog čega putuje, o rezultatima, izvješćima koje je podnio? A svaki put u inozemstvu svaki nastup ne samo turističke zajednice nego bilo koje institucije hrvatske i bilo kojeg državljanina Hrvatske je ujedno i promocija Hrvatske. Ali kad Ministarstvo kulture koje se organizira na trećem najvećem sajmu knjiga u Leipzigu treba nastupiti Hrvatska samostalno, Ministarstvo kulture zabranjuje nastup samostalne države, suverene države nego tjera da se nastupi zajednički kao sa nekoliko zemalja iz bivše one neželjene države i onda se angažiraju tamburaši iz Slavonije, pa dalmatinska klapa i s obzirom da mora biti svakom potpis potpišu ispod dalmatinske klape Balkan bit. Tako se promovira Hrvatska. Što je ovdje utvrđeno? Od 9 mjera 4 nisu uopće provedene, 45% mjera uopće nije provedeno, provedene 4, 3 nisu, a 2 djelomice. Da bi ciljevi bili uopće utvrđeni potrebna je analiza. Nema niti jedne analize u sustavu turizma koja obuhvaća kompletnu analizu pa i ove nalaze Državne revizije. Niti jedna odluka donešena u Ministarstvu turizma nije utemeljena na nalazu Državne revizije, niti jedna odluka nije uzela u obzir takav nalaz, pa kako onda može biti učinkovita, kako takva odluka može biti dobra, nikako. I na što sve ovo upućuje? Da Zakon o turističkom zemljištu je kamen spoticanja, da Zakon o pomorskom dobru je kamen spoticanja, da se za povlačenje crte pomorskog dobra treba čekati nekada po 10 godina, da je izuzetno negativan doprinos ovakvom stanju DORH-a u turističkoj djelatnosti koji ne štiti interese Hrvatske kako bi trebao štiti u građanskom odjelu i evo koristim prigodu ponovno pozvati sve nas da konačno razdijelimo DORH na kazneni i na građanski jer nije u stanju uknjižiti RH u vlasništvo 15 godina kamp koji vrijedi stotine milijuna eura i kampovi leže sto tisuća na plaži, ne zna se čiji je, ne zna se tko ga koristi, ne plaća nikome a bivši vlasnici po noći dolaze isključivati struju i tjerati turiste. Jedan od takvih kampova je Kamp Dole jedan od najvrjednijih na makarskom primorju koji 15 godina ne zna se uopće čiji je. I dođu turisti i moraju napustiti a država se nije u stanju uknjižiti već 20 godina a to je državno. Zato DORH snosi veliku odgovornost za takvo postupanje. Ne mogu se nikako načuditi da su još uvijek kod nas zemljišta uz obalu poljoprivredna zemljišta. Na samoj plaži poljoprivredna zemljišta a razvijat ćemo se kao turistička zemlja. Pa to bi bilo odlično kad bi na tim poljoprivrednim zemljištima bile sadnice koje bi se proizvodi sa tih sadnica prodavali u hotelima. Nažalost tamo ne uspijevaju uz more ni sadnice, niti ima išta posađeno ali zabranjeno je graditi jer je poljoprivredno zemljište odlično. Da treba mijenjati Zakon o članarinama to je vidljivo iz ovoga izvješća. Zakon o turističkim zajednicama treba mijenjati također jer zakoni ovakvi dovode do nepravdi. Zamislite ne naplaćuje se 20% boravišnih pristojba ili članarina i zbog toga što ovih 20% se ne plaća svi drugi moraju plaćati više, da se naplaćuje onda bi bile niže pristojbe i niže članarine. A zamislite onda porezna uprava umjesto da svaki mjesec dostavlja podatke što je po zakonu dužna članak 14.mislim zakona, ona dostavi jednom godišnje, ali ne dostavi izvješće o zaduženjima nego samo o naplaćenih prihodima, a koliko je zaduženo to ne možete dobiti, to je zabranjena tema. Turističke zajednice u jednoj godini su iskazali potraživanja a to utvrđuje nalaz državne revizije od 17,8 milijuna kuna potraživanja a obveze u iznosu 65 milijuna kuna. Kako je moguće da imaju obveze 65 a potraživanja 17 tako što većina turističkih zajednica ne iskazuje uopće potraživanja za članarine i boravišnu pristojbu? A onda turističke zajednice i kada dobiju naplate one gradovima i općinama ne prosljeđuju naplaćene naknade za boravišne pristojbe i članarine. Je li netko snosio odgovornost za to? I to zamisli svom osnivaču na području na kojem je osnovana. Ovo ne govorim ja, ovo samo govorim što sam pročitao u nalazu državne revizije da se ne provodi. Da porezna uprava ne dostavlja mjesečne podatke a člankom 14. bi morala. Da naplati 3% od naplaćenog ali ne izvješćuje ono što bi trebala izvješćivati. Da nenaplaćena potraživanja krajem 2011. za članarine su bile 48,9 milijuna kuna, 50 milijuna kuna samo nisu bile, nije bilo naplaćenih za članarine a za boravišnu pristojbu nije bilo naplaćeno 27 milijuna kuna. Koliko je satkano neodgovornosti u toj nenaplati, trebalo bi ne još jednu raspravu od 10 minuta nego cijeli dan raspravljati o svima onima koji su u lancu te neodgovornosti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Evo poštovani kolega Marić, po treći put se danas javljam, turizam je zaista važno područje. Ja sam naučio tek prije nekoliko godina da je turizam prodaja doživljaja. Doživljaj možete napraviti na pijesku ili napraviti skupi hotel ali da sada ne ulazim u neka predavanja kao i to da je nama ekonomistima poznato da turizam nije definirana grana, ne postoji kao grana privrede, gospodarstva, on je totalitet. Prema tome on je, neću reći sve, ali skoro sve što se u jednoj zemlji nudi zato ga je teško mjeriti. Međutim, ja bih se fokusirao na ovo, na ovo što ste rekli i ovo što ste u ovih 10 minuta naveli a očito niste stigli sve, ovo je vrlo zabrinjavajuće i govori da je ovo jedan neuređeni sustav i da je do sada u Hrvatskoj najlakše biti ministrom turizma i svi su se za to borili jer je najbolje prolazio je li tako? Jedino je moglo vrijeme ili kakvo nogometno prvenstvo malo neke stvari skrenuti. Ja osobno smatram da Ministarstvo turizma ne treba ni postojati, da ga treba pripojiti Ministarstvu gospodarstva da bude jedan odjel jer je to kada kažemo gospodarstvo, to je totalitet a ne da se izdvaja pa onda imamo ovakve stvari kao što ste vi minuciozno prikazali. Pa ja bih vas molio samo da mi kažete što vi mislite, recimo ACI nema to, ne vidimo ovdje, dođe neki bogat čovjek sa mega jahtom, on je nema gdje privezati a ACI pozitivno posluje. Zašto nisu napravljene dvije marine za mega jahte, dvije, tri. I drugo, što mislite o politici, tečajnoj politici HNB-a koja nekako od Uskrsa pa nadalje taman za vrijeme turističke sezone jača kunu i time izravno ruši konkurentnost hrvatskog turizma, gospodarstva? A za to vrijeme Mađarska, Turska, Češka, pogledajte što rade njihove središnje banke i tečajne politike monetarne, kako fino stimuliraju i pomažu svoj turizma. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Slažem se da Ministarstvo turizma u ozbiljnoj organizaciji i upravljanja državnom ne treba. Što se tiče posljednjeg pitanja što mislim o tečajnoj politici, neću kazati što mislim nego ću primjer navesti. Hrvatski proizvođač ima godišnje izvoza 100 milijuna eura i izvezao je to prije 3, 4 mjeseca i u međuvremenu kuna je ojačala 2%, samo 2%. On je izgubio 2 milijuna eura. Naplati će manje 2 milijuna eura. Izgubio je svu svoju dobit i neće proizvoditi sljedeće godine. Eto, kakva je tečajna politika, kako utječe na hrvatsku proizvodnju. To je jasno. A pročitati ću vam zašto ovako mislim o nalazima, što piše, u državnoj reviziji. Turističke zajednice ne vode evidencije o broju članova turističkih zajednica uopće. Ne vode evidenciju o potraživanja za članarine niti o mjerama poduzetima za naplatu. To je utvrdila državna revizija. Porezna uprava ne daje podatke o ukupnom zaduživanju već samo o naplaćenom. Pa može li porazniji podatak od toga? A da nedostaje svakom sustavu, nije sustav ako nije standardiziran ali turističke zajednice nisu standardizirane, različito postupaju, čak ni boravišnu pristojbu jednako ne naplaćuju. Pa i primjerice ako imate apartman vi na moru vi ćete platiti boravišnu pristojbu ali ako vaš prijatelj iz Dalmacije ima stan u Zagrebu on ne plaća boravišnu pristojbu. Eto toliko o standardizaciji i naplati boravišne pristojbe. Hvala lijepo.
Replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete kolega kako Hrvatska ima problema sa ovim i da je problem Hrvatskoj donio Zakon o turističkom zemljištu, ja bih se s vama složila ali vi ste onda donijeli taj zakon, njegove zadnje izmjene. Kada upravo ono što su velike turističke kuće uzele i zapasale, zaposjednule bez ikakvog pravnog postupka, kasnije i temeljem tog zakona praktički postali vlasnici, vi ste digli ruku za taj zakon iako to zemljište nije ušlo u njihov temeljni kapital i na taj način osujećeni bivši vlasnici na kojim su se gradili za vrijeme socijalizma ti hoteli. Dakle ti i povrat tog zemljišta došao je i taj čitav zakon došao je u pitanje u primjenu kada su su vlasnici, nekadašnji vlasnici tog zemljišta i taj povrat trebali ostvariti. Drugo kažete da DORH nije odvojen od da građanski dio treba biti odvojen od kaznenog djela. Pa to je učinjeno davno. Mi smo nekada imali pravobranitelja upravo i upravo sva sreća da je taj građanski dio, da je bivša institucija ukinuta i da je sastavni dio DORH-a postao njegov građanski odjel koji su spašavali imovinu koja je preko noći, društvena, državna jer je to trebalo, jer je to bilo prokleto, sve što je bilo državno i društveno pa je postalo preko noći i DORH je koliko putem građanskog odjela koliko, toliko spasio imovinu. Ali slažem se s vama u pogledu onoga kad kažete da mi a to se često sada i čuje, da trebamo uskladiti katastar i zemljišni. Treba uskladiti faktično stanje sa pravnim stanjem i ono što vi govorite imate kulture uz more koje su nekada bile poljoprivredne i dan danas stoji narav zemljišta poljoprivredno, samo zato a to je u ovlasti jedinica lokalne samouprave koji su na takav način beneficirali neke svoje miljenike kako bi se mogli suzbiti u onu zonu izgrađenosti i dati drugima građevinsko zemljište a ono što bi trebalo bilo bi građevinsko i dalje je poljoprivredno i sama sam se susretala s tim a mislim da nema potrebe da ipak na takav način dramatizirate da je ugrožena nacionalna sigurnost, izdaja nacionalnih interesa, nemojte, Hrvatska se otvara, ona dovozi, imamo i premijera iz Kanade, imamo danas kad je jučer imenovan naš šef službe iz Francuske, prema tome, nema straha to je inače internacionaliziramo se i to je inače in za vrijeme Domoljubne koalicije. Nema potrebe da dramite.
Evo hvala Bogu da i oporba kaže da smo otvoreno društvo mi iz Domoljubne koalicije. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Marić.
Kolegice Ingrid! Samo u dva dijela se nismo složili pa ću se na ta dva djela osvrnuti ali priznat ću ovaj jednim djelom ste u svojoj replici odali da ste ipak inteligentna osoba jer cinična osoba može biti samo inteligentna jer je preduvjet za cinizam inteligencija a imate ga i on mi je drag. Samo ste pogriješili odmah u startu kad se govorili. Nisam glasovao za Zakon o turističkom zemljištu iako sam bio tada u Saboru ali nisam htio za to glasovati. Tu ste pogriješili i ne podržavam tako i nisam glasovao za, možete i provjeriti. Jer nikad ne bih podržao da netko privatna osoba dobije u vlasništvo bez naknade bilo što a kamoli zemljište vrijedno u stotinama milijuna eura ili nečega drugoga tako da se s tim nikada ne bih složio. Ali isto tako se ne slažem jer ste vi nastupili zaštitnički za DORH. Ako biste iz analizirali kako se Cimos kopar prije nekoliko mjeseci uz propust DORH-a uknjižio u vlasništvo na nekretnine u Istri u vrijednosti 180 milijuna kuna, onda sam siguran da ne bi tako zaštitnički nastupali. Ali imali smo zabilješku i bio je DORH upozoren da će se pokušati uknjižiti, rekli su to nije vaša briga, ne mogu se nikad uknjižiti, prošlo je dva mjeseca, uknjižili su se, 180 kuna. I neka DORH odgovori što radi po pitanju kampa DOLE gdje je oduzeto zemljište bivšim vlasnicima, gdje mala općina plaća naknadu i blokirana je 5 godina zbog isplate te naknade, nit kriva nit dužna. Kakve veze ima općina s tim, pa nije općinsko, ako plaća općina naknada bivšim zemljištima pa neka onda uknjiži se RH na kamp i nek dodjeli kamp općini. Zašto općina plaća za nešto što, neka onda se to iz proračuna plaća ako je država dodijelila nekome nešto besplatno, ali nikoga ne briga kako općina ispašta zbog gluposti onih koji su donijeli takav zakon.
Hvala. Replika, uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Mariću, uz Zakon o turističkom zemljištu, spomenuli ste i Zakon vezano uz pomorsko dobro i morske luke kao kamen spoticanja provedbi strategije u vašem izlaganju, a točno je da je postojeći zakon kamen spoticanja i da bi se izmjenom zakona trebalo skratiti određene postupke za utvrđivanje granica pomorskog dobra te odgovarajuće riješiti problematiku koncesija na pomorskom dobru vezano uz plaže io nautički turizam. Međutim, ono što mene tu čudi jest činjenica da smo mi u dopuni dnevnog reda odnosno da u pročišćenom dnevnom redu kao točku 20. imamo upravo Konačan prijedlog Zakona o izmjenama zakona o pomorskom dobru i morskim lukama koji je ova Vlada uputila u hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 48 i ja ne vidim volju vladajuće koalicije da ovo što ste vi rekli taj kamen spoticanja između ostalog riješi odnosno da se s njim suoči, zašto je tomu tako, ja to ne znam. Evo, ovo je bila izvrsna prilika da se jedan od tih kamena spoticanja odmakne i da više ne bude aktualan. A vezano uz ovu teoriju i na neki način možda i podsmijeh vezano uz postojeću strategiju. Ovo nije ni prva ni zadnja strategija, imali smo i onu 93.-e, i onu 98.-e i 2003.-2010. Ljudi su na temelju određenog analitičkog dokumenta instituta za turizam napravili strateški dokument kakva je vizija to razvoja hrvatskog turizma do 2020.godine, propisali su dakako i načine kako doći do ciljeva kojima težimo a detaljne puteve odnosno postupke propisali su akcijskim planom. Možemo biti zadovoljni u većoj ili manjoj mjeri na koji način se to realizira ali ne možemo baš negirati postojanje Bilo kakve kvalitete takvog dokumenta. I na kraju krajeva, ministar Kliman je najavio reviziju postojeće Strategije razvoja turizma. Ako ćete je revidirati revidirajte je, ali nemojte je negirati i zapravo derogirati.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Digao sam gospodine potpredsjedniče jer ne bih, neodgovaranje bi bilo podcjenjivanje, a to nikad nikom nisam napravio. Kolegice Glasovac, nisam derogirao ja Strategiju. Taj dokument sam sebe derogira, on sam sebe sramoti kao što ste vi rekli imamo mnogo strategija. Ne postoji niti jedan dokument u Republici Hrvatskoj iz bilo kojeg područja koji nosi naziv strategija da je on doista strategija bez obzira tko ga je donio. Nema ni jedna strategija koja sadržava način izvršenja ciljeva. Takav dokument u Republici Hrvatskoj ne postoji, jer je to naučeno, šablonski naučeno pisati dokument radi dokumenta. Hajmo strategiju, pa ćemo malo naše želje, naše vizije, naše ciljeve. Ali strategija nisu ciljevi. Strategija je način ostvarenja već postavljenih ciljeva, a ciljevi se postavljaju na temelju analize. Niti jedna analiza nije prethodila niti jednoj strategiji, tako od obrazovanja, tako od gospodarstva, tako o Strategiji upravljanja državnom imovinom, tako i o turističkoj strategiji. Ja općenito govorim, tako da ti dokumenti sami po sebi se derogiraju. Sadržajem, sadržajno su sa stručnog aspekta bezvrijedni, sa političkog idealni za polemiziranje. Ali gledam ponajprije sa stručnog aspekta, od ovog drugog nema koristi Hrvatska ništa. Slažem se sa vama sa potrebom što sam naglasio izmjene zakona. Ovdje je zadaća ukazati na nedostatke i poticati, ali nismo mi Vlada, ali Vlada treba učiniti ovo i mora učiniti. Pa ne može lokalna samouprava šetnicu urediti jer nema utvrđenog pomorskog dobra. Pa kako će se turisti, dođu nemaju gdje, nemaju kud prošetati, ne mogu se od mjesta do mjesta kilometar i pol, ne mogu prošetati uz more niti ima javne rasvjete jer kaže čekam utvrđenje pomorskog dobra, [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] jer nemamo javnu rasvjetu. I s takvim mi trebamo ići u razvoj i ostvarenje strategije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Davor Penić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Marić, vi na svaka izvješća gledate sa svojim ekonomskim naočalama. Iz svega, strategijom je definirano 27 mjera i revizija je rekla koje su mjere provedene, koje nisu, na koji način su provedene i šta treba promijeniti. Znači, detektirala je probleme. Vi ste uočili da treba više raditi na povećanju turističkih primitaka jedinica lokalne i regionalne zajednice i Turističke zajednice Hrvatske, koliko sam ja mogao iščitati iz vašeg. I onda ste rekli da po zakonu ne plaćaju članarine, da su tu, da nisu platili oko 20% i rekli ste izrijekom da je to oko 50 milijuna kuna. Zatim ste rekli da ne plaćaju boravišnu pristojbu turističkim zajednicama, da je turistička zajednica uskraćena za 27 milijuna kuna, a spomenuli ste da nedostaju i prihodi koji su se mogli ostvariti da se promijeni Zakon o turističkom zemljištu i Zakon o pomorskom dobru da se definira koncesija da bi prihodi bili i veći. Znači, vi ste iz izvješća revizije zaključili da postoje i neke radnje koje bi trebalo represivno donijeti. Eto to je moj zaključak.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Penić hvala na replici. Iz nalaza sam utvrdio i zaključio da je potrebno mijenjati zakon da bi se izbjegle ovakve štetne situacije. To je zaključno iz moje rasprave. Hitno mijenjati zakon da se otkloni i sve ovo i da se utvrdi točno što je tko obvezan u kojem roku raditi i kakva je sankcija ako to ne napravi. Što se tiče nenaplativosti. 48,9 milijuna kuna nije naplaćeno za članarine i 27 milijuna kuna za boravišnu pristojbu. A što se tiče vaše opaske da sve gledam kroz ekonomske naočale. Zamislite, dođem ja kod vas i kažem gospodine Penić imam temperaturu, možete li me malo pogledati. A vi uzmete slušalicu i najprije ćete pogledati jesu mi pluća čista. ja kažem, pa nemojte tako, vi samo gledate kroz liječničke naočale. Ja ne mogu drukčije gledati nego ekonomskim očima, jer od ekonomije Hrvat svaki živi i živjet će, a ne od politike. Ali kad bude više ekonomije u politici tek će onda biti bolje Hrvatskoj, a ekonomija je odstranjena iz politike, ona se kirurškim rezom maknula. Ekonomist ne smije biti u politici. To je problem Hrvatske i ne smije se ekonomski gledati uopće. Zato i jesmo ovdje što smo zarobljenici politike a ne onoga, nacionalnih interesa. Kad se bude na ekonomske pojave gledalo ekonomski, na zdravstvene zdravstveno, na socijalne socijalno, na vidim tu gospođu Taritaš na arhitekturu ili sa stručnog aspekta. Pa ja nisam o arhitekturi nikad ni govorio, niti ću govoriti. U to se ne razumijem. Ali u ekonomiju se svatko razumije, a najmanje se smiju razumjeti oni koji su školovani za to i koji su profesori toga. Odlično! Zato i jesmo ovdje gdje jesmo. Hvala.
Evo zahvaljujem. Podnositelj neće dodatno obrazložiti? Dobro. Time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednica se nastavlja sutra u 9,30 sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 28. SJEDNICA PREKINUTA U 17,44 SATI.
Sljedeće je Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma RH do 2020.godine. Podnositelj je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno Prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe mjera utvrđenih Strategijom razvoja turizma RH do 2020.godine. Molim glasujte, tko je za zaključak? Molim rezultat. Hvala. 127 glasova za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zaključak sukladno Prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela. Dobro jutro kolegice i kolege! Evo vidim već uzdignutih ruku, prvo je uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.