[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Gyüre Csaba jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat itt és a képernyő előtt. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A T/17188. számú kormány-előterjesztés, valamint az Állami Számvevőszék által benyújtott, Magyarország 2020. évi központi költségvetése végrehajtásának ellenőrzéséről szóló T/17188/1. számú jelentés a parlamenti hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Miniszter úr! [[Varga Mihály a szónoki emelvényre lép.]]
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Melyek voltak a gazdaságpolitika legfontosabb lépései, és milyen eredményeket értünk el az elmúlt évben? Hogyan állt helyt Magyarország egy eddig ismeretlen, világméretű járványhelyzetben és az azt követő gazdasági válságban? Mit tett a kormány a családok és a vállalkozások érdekében? És végül, ezek eredőjeként milyen kilátásaink vannak az idei és a jövő évre nézve? Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, ezek a legfontosabb kérdései az elmúlt év költségvetési gazdálkodásának, ezek a legfontosabb kérdései a zárszámadásnak. Ezért már itt, a bevezetőben elmondom: annak ellenére vagy talán éppen annak köszönhetően , hogy a baloldal sem a védekezésben, sem a gazdaság újraindításában nem vett részt, olyan eredményeink vannak, amelyekre mindenki büszke lehet. Magyarország elmúlt másfél évét a bennünket ért szomorú veszteségek és elszenvedett károk ellenére kimagasló küzdelem és kimagasló teljesítmény jellemezte. Mindenkinek, szülőnek, nagyszülőnek, gyermeknek, egészségügyi dolgozónak, pedagógusnak, gyári vagy irodai munkatársnak, vezetőknek és alkalmazottaknak a szokásosnál, a kötelességnél sokkal többet kellett tennie azért, hogy védekezhessünk a járvány ellen, majd újraindíthassuk az életet, a gazdaságot. Ennek a teljesítménynek köszönhetjük, hogy a munka meghozta az eredményét, ma már nagyon sok tekintetben eredményekről beszélhetünk. A gazdaság újraindításában lépéselőnyt szereztünk az Unióban. A magyar gazdaság teljesítménye már most meghaladja a járvány előtti szintet, miközben az uniós országok többségében erre még várni kell. A növekedés mértéke idén rekordmagas lehet, elérheti a 7-7,5 százalékos mértéket. A munkahelyek száma a 2019-es csúcson sem volt annyi, mint most; több mint 4 millió 700 ezren dolgoznak Magyarországon. Egy évtized alatt egymillió munkahely jött létre, a munkanélküliségi ráta 12-ről 4 százalékra csökkent; egyetlen lépésre vagyunk a teljes foglalkoztatástól. Emlékezzünk vissza arra, hogy 2010-ben milyen kétkedés fogadta, hogy tíz év alatt el lehet érni egymillióval több munkahelyet. Azt kell mondanom, hogy a pandémia egy-másfél évet ezen egy kicsit csúsztatott, de 2021 októberére ez megvalósult. Mindez annak köszönhető, hogy a válságot nem megszorításokkal, hanem támogató költségvetési politikával kezeljük. Joggal merül fel a kérdés, hogy egy baloldali kormányzás esetén vajon milyen helyzetben lennénk. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a kapkodást, döntésképtelenséget követően megszorítások, adóemelések, elbocsátások és hatalmas visszaesés következett volna. Erre még majd szeretnék visszatérni. Tömören fogalmazva: Magyarország jelenlegi kedvező helyzete annak köszönhető, hogy nem baloldali kormánya van. A polgári kormány a válság idején is a saját gazdaságpolitikai elveit követte. Ennek megfelelően folytattuk az adócsökkentéseket, támogattuk és támogatjuk a gyermeket nevelő családokat, a munkahelyteremtést és a beruházásokat. Mert ezek teremtenek erős, a kihívásokkal szemben ellenálló gazdaságot és a XXI. században is boldogulni tudó nemzetet. A fiskális pénzügypolitika a válsághelyzetben is jól vizsgázott, biztosította a forrásokat a védekezéshez, a gazdaságvédelemhez és az újraindításhoz is. Ugyanakkor maradtunk az arany középúton a költségvetési hiány mértékét és az adósságráta alakulását tekintve is. Előbbi az uniós átlagnak megfelelő, utóbbi még mindig jóval kedvezőbb az Európai Unió átlagánál. Az elvek ezen a téren sem változtak, vagyis azért dolgozunk, hogy tovább csökkentsük Magyarország külső sérülékenységét, az adósságát és a költségvetési hiányát is. A magyar gazdaság elmúlt évben, illetve a válság után elért teljesítménye külső szemmel is elismerésre méltó, amit a 2014 óta folyamatosan tartó felminősítések is mutatnak. Örömmel nyugtázhatjuk, hogy Magyarország az idei évet úgy zárhatja, hogy mindhárom hitelminősítőnél befektetésre ajánlott kategóriában szerepel. Nem tévesztettük szem elől azt sem, hogy az elért eredményeknek, a kiugró gazdasági mutatóknak akkor van értelmük, ha azokat az emberek közvetlenül is érzékelni tudják. Ezért döntött a kormány úgy, hogy példa nélkül álló intézkedéseket hoz: a gyermeket nevelő családoknak visszaadja a 2021-ben befizetett személyi jövedelemadót. Ez közel kétmillió embert érint. A növekedésnek köszönhetően nyugdíjprémiumot is tudunk fizetni, vissza tudjuk építeni a 13. havi nyugdíjat, ahogyan többek között el tudjuk engedni a 25 év alatti fiatalok személyi jövedelemadóját is. Tisztelt Ház! A mostani világválságból azok az országok tudtak a legkisebb veszteséggel kikerülni és mielőbb továbblépni, amelyek a korábbi években kiegyensúlyozottan fejlődő gazdaságot építettek, a járvány kitörését követően gyors és határozott lépéseket tettek az emberek és a gazdaság védelmében, képesek voltak nemzeti érdekeik képviseletére, és a válság idején is a jövőre készültek a beruházások támogatásával. Az elmúlt évtized következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a járvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban. Köszönhető ez annak, hogy 2014-19 között a magyar gazdaság átlagosan 4,1 százalékkal növekedett, míg hasonlítsuk össze ezzel az Unió átlagos bővülése 2,1 százalék volt. Az államháztartás tehát egyensúlyban volt, az államadósság pedig tartósan és folyamatosan csökkent. Emlékeztetnék rá, hogy 2010-ben ez még 80 százalék fölött volt, 2019 végére 65,5 százalékra csökkent; 2019-ben pedig Magyarország produkálta az egyik leggyorsabb növekedést az Európai Unióban 4,6 százalékkal. Nyugodtan mondhatom tehát, hogy megtérült az elmúlt évtized munkája, mert amikor a járvány miatt nagy szükség volt rá, a költségvetésre támaszkodva tudtuk megerősíteni a családokat, megvédeni a munkahelyeket, segítséget tudtunk nyújtani a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, és megtettük az újraindításhoz szükséges lépéseket is. Emlékeztetek arra, hogy a második Gyurcsány-kormány az akkori válságban azonnal megszorító fiskális politikát folytatott: elvették a 13. havi nyugdíjat, megszüntették a lakástámogatási rendszert egykori, közkeletű nevén a szocpolt , megemelték a személyi jövedelemadót, a társasági adót; ez utóbbit például 16-ról 19 százalékra. Vagyis éppen az ellenkezőjét tették annak, mint amit most, a járvány kitörése után a polgári kormány tett. [[8.10]] Tisztelt Országgyűlés! A 2020-as költségvetést 4 százalékos növekedéssel és 1 százalékos költségvetési hiánnyal számolva nyújtottuk be. A járvány azonban bénítóan hatott a világgazdaságra, felborított minden korábbi tervezést. Az Európai Unió gazdasági teljesítménye közel 6 százalékkal esett vissza. Magyarország ennél kedvezőbben, 4,7 százalékos visszaeséssel vészelte át a válság évét. A kormányzati szektor európai uniós módszertan szerinti hiánya a bruttó hazai termék 8 százalékában teljesült. Ebben a járvány elleni védekezés és a gazdaságvédelmi intézkedések kiadásai egyaránt szerepet játszottak. A pandémia megfékezése érdekében hozott költségvetési intézkedések következtében az év végén 80,1 százalékos szintet ért el az uniós módszertan szerint számított adósság. Sok álhír és valótlan állítás kering erről, ezért emlékeztetek arra, hogy a GDP-arányos államadósság a 2010-es kormányváltás idején a 80 százalékot haladta meg, és erről a szintről csökkent 65,5 százalékra 2019 végére, és ennél talán sokkal fontosabb hozzátenni azt, hogy az adósság devizaaránya a 2011-es 52 százalékról 20 százalékra, a külföldiek birtokában lévő adósság pedig 65-ről 34 százalékra csökkent. Ezzel 2019-ben az elmúlt 8 év legnagyobb arányú adósságráta-csökkenése valósult meg. Tisztelt Ház! A gazdasági folyamatokat tekintve megállapíthatjuk, hogy 2020 második negyedévében a járvány soha nem látott mértékben, közel 14 százalékkal vetette vissza a gazdaság teljesítményét. A harmadik negyedévben már a gyors kilábalás volt látható. A helyreállás a negyedik negyedévben is folytatódott annak ellenére, hogy ismételten korlátozó intézkedéseket kellett bevezetnünk. Ezt a kilábalást nagymértékben támogatta, hogy a koronavírus hazai megjelenésével párhuzamosan 2020 tavaszán elindítottuk a gazdaságvédelmi akciótervet. Az akcióterv célja a családok megerősítése, a nyugdíjasok támogatása, a munkahelyek megőrzése, a nehéz helyzetbe jutott ágazatok megsegítése volt. A kormány ezekre a feladatokra korábban sosem látott mértékű, a bruttó hazai termék mintegy 30 százalékát kitevő intézkedéseket hozott. Ezek között csak hogy néhányat megemlítsek voltak adócsökkentések, bértámogatások, a törlesztési moratórium elindítása, fejlesztéseket ösztönző támogatások, illetve az állami garanciaprogramok kiterjesztését tartalmazó gazdaságvédelmi intézkedések. Nem meglepő tehát, hogy a 2020-as költségvetési törvényt is át kellett tervezni. A kormány ezt a 2021-es költségvetés tervezésével párhuzamosan olyan módon tudta megtenni, hogy a védekezésre szolgáló források is folyamatosan rendelkezésre álltak. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2020-as költségvetés a családok támogatásának költségvetése volt, és ezen a járványhelyzet sem változtatott. A járvány idején a családtámogatás még az eddigieknél is nagyobb figyelmet kapott Magyarországon. 2020-ban a vészhelyzetben lejáró családtámogatási ellátásokat meghosszabbítottuk, és a pandémia előtti időszakban meghozott intézkedések is érvényben maradtak. 2020-ban folytatódtak és tovább bővültek a családvédelmi akcióterv intézkedései. Engedjék meg, hogy ezek közül is kiemeljek néhányat a 2020-ban bevezetett új intézkedések közül. 2020. január 1-jétől az életük során legalább négy gyermeket nevelő anyák mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. A családi járulékkedvezményt 2020. július 1-jétől 18,5 százalékig tehát a társadalombiztosítási járulék erejéig lehet érvényesíteni. 2020. július 1-jétől a gyermekgondozási támogatásban részesülők is igénybe vehetik az első sikeres nyelvvizsga megszerzéséhez és a közlekedési alapismeretek tanfolyam- és vizsgadíjához nyújtott támogatást. Tovább emelkedett az otthonápolási és a gyermekek otthongondozási díja. 2020. november 14-étől az étterembezárási intézkedéssel párhuzamosan az elvitelre történt vagy házhoz szállítással értékesített étel- és italforgalom áfája ideiglenesen 5 százalékra csökkent. Fontos megemlítenem a nyugdíjasokat is: 2020 júliusától a nyugdíj melletti munkavégzés valamennyi formája mentesül a járulék- és szociálishozzájárulásiadó-fizetési kötelezettség alól. Tisztelt Ház! Mit tett a kormány a munkavállalókért ebben a nehéz időszakban? Ezekre is engedjék meg, hogy kitérjek röviden. 2020 első felében bevezettük a csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a kutatás-fejlesztési szektor munkahelymegőrzési támogatását. Kifejezetten a járvány második és harmadik hullámának munkaerőpiaci hatásait kezeli a 2020 novemberében bevezetett ágazati bértámogatási program, illetve az újraindult kutatás-fejlesztési szektor munkahelyeinek megőrzését célzó program. Az intézkedéseknek köszönhetően a foglalkoztatásban állók száma, átmeneti megingást követően, 2020 második felétől ismét kedvezően alakult. A munkanélküliségi ráta 2020-ban 4,1 százalék volt, ami azonban továbbra is az egyik legalacsonyabb az Európai Unióban. És amint már említettem, mára a munkában állók száma 30 éves rekordot ért el. Fontos tény, hogy a gazdasági visszaesés ellenére a reálkeresetek 2020-ban 6,2 százalékkal tovább nőttek. Tehát pandémia, koronavírus, Covid-járvány ide vagy oda, a bérek, a keresetek is tudtak növekedni. Összességében elmondható, hogy a kormány intézkedései az említettek mellett például a kata megfizetése alóli mentesülés, a hitelmoratórium, a járulékfizetési kötelezettség elengedése, továbbá a gyes-, gyed-, gyetjogosultság meghosszabbítása a veszélyhelyzet alatt hozzájárultak a társadalmi és gazdasági károk mérsékléséhez, a munkahelyek megőrzéséhez, ezáltal is segítették a háztartások rendelkezésére álló jövedelmek bővülését. Tisztelt Ház! Számos kritika érte a kormány által megvalósított beruházásokat, ahogyan a vállalati beruházások támogatását is. Volt olyan baloldali képviselő itt a parlamentben, aki le is állította volna ezeket. Nem lehet eléggé hangsúlyozni, hogy a beruházások, amellett, hogy munkahelyeket óvnak meg és hoznak létre, a jövőre való felkészülést, a versenyképesség javítását és emelkedését jelentik. Az állami beruházások 2020-ban 4,5 százalékkal emelkedtek éves összevetésben, több mint 3000 milliárd forint összértékű kormányzati fejlesztés valósult meg a gazdaságban. Ezzel tavaly az állami beruházások bruttó hazai termékhez mért arányukat tekintve 6,4 százalékra nőttek. Ezen belül az egészségügyben a fekvőbeteg-ellátáshoz kötődően 15 százalékkal, az oktatásban pedig 7 százalékkal növekedett a beruházások értéke. Csak utalok arra, hogy a Gyurcsány-kormány válságkezelésének első áldozata éppen az egészségügy volt. Most összességében a beruházási ráta 2020-ban is magas szintű, közel 27 százalékos volt és maradt. Tisztelt Ház! Legyen szó gazdasági növekedésről vagy éppen válságról, a polgári kormány az adócsökkentést támogatja. A válságkezelés egyik fontos eszköze volt az adórendszer, az adók további csökkentése. Ennek megfelelően a jövedelmeket terhelő adók súlya tovább csökkent. Az adózással kapcsolatos adminisztrációs terheket is tovább mérsékeltük, ennek hatására javult az adózói morál is. Itt is hadd emeljek ki néhány intézkedést. Az érintett hónapokban a vállalkozások adókedvezményben részesültek a szociális hozzájárulási adón, a szakképzési hozzájáruláson, a rehabilitációs hozzájáruláson és a kisvállalati adón keresztül. [[8.20]] A járvány által leginkább sújtott ágazatok támogatásán túl a kormány 2020. július 1-jétől 2 százalékponttal, 15,5 százalékra csökkentette a szociális hozzájárulási adót. A 2016. évben a versenyszféra és a kormány között született megállapodás értelmében 2017-től folyamatosan mérséklődött a munkára rakódó munkáltatói közteher, 2016 és 2020 júliusa között összesen 11,5 százalékponttal. Korábban soha nem volt ilyen mértékű adócsökkentési sorozat a magyar gazdaságban. A 2020. júliusi csökkentéskor a versenyszféra reálbér-növekedése ugyan nem érte el az ebben a megállapodásban foglalt szintet, a kormány ettől eltekintve mégis csökkentette a szociális hozzájárulási adó kulcsát, éppen a munkahelyek megóvása érdekében. A kormány a koronavírus-járványnak leginkább kitett turisztikai ágazatot is adóintézkedésekkel segítette. A Széchenyi Pihenő Kártya, közkeletű nevén a SZÉP-kártya közterhe kevesebb lett, mintegy a felére, 15 százalékra csökkent, miközben a kártyára utalható összeg megduplázódott. Az érintetteknek sem turizmusfejlesztési hozzájárulást, sem idegenforgalmi adót nem kellett fizetniük. Az önkormányzatokat sem érte kár, mert az idegenforgalmi adót a szállóvendégek helyett a központi költségvetés, tehát az állam fizette ki. A vállalkozások adminisztrációs és adózási terheinek könnyítése érdekében szeptember 30-áig kitolódott a beszámolók és a hozzákapcsolódó éves adóbevallások benyújtásának határideje. A lehetőséget három vállalkozásból kettő ki is használta az eddigi tapasztalatok alapján. A kis- és középvállalkozások likviditási helyzetének javítása érdekében jelentősen lerövidült az áfakiutalási határidő is. A kis- és középvállalkozások legtöbbje 75 nap helyett 30 napon belül kaphatta kézhez a visszaigényelt összeget. Néhány idén hatályba lépő intézkedést is hadd emeljek ki. Az új építésű lakások áfáját 5 százalékra csökkentettük. Csak ez az intézkedés önmagában 110 milliárd forintot hagyott kint a gazdaságban. A CSOK-os lakásokat illetékmentessé tettük. A kiva kulcsát 2020 után 2021-ben is 1 százalékponttal, 11 százalékra csökkentettük; ez is jelentős segítség volt a kisvállalkozások számára. 2021-ben a kis- és középvállalkozások iparűzési adóját 1 százalékban maximalizáltuk, ez összességében közel 84 milliárd forinttal segítette a kis- és középvállalkozói szektor működését. S végül még egyet hadd emeljek ki: a járvány sújtotta ágazatok vállalkozásai a munkáltatói adó, a katások pedig az adófizetés alól mentesültek ebben az időszakban. Ez is jelentős, több tíz milliárd forintos segítséget tudott adni. Jövőre az év elején amellett, hogy a minimálbér jóval magasabb lesz, jelentősen, 4 százalékponttal csökkenni fog a munkáltatót terhelő adó mértéke is. Ez jelenleg 17 százalék, 2022. január 1-jétől pedig 13 százalék lesz. Az adócsökkentések folytatódnak idén és jövőre is. Két év alatt csaknem 2000 milliárd forintot hagy a kormány a családoknál, a lakosságnál és a vállalkozásoknál. Tisztelt Ház! Igen hangos támadással követelt a baloldal azonnali béremelést szinte minden területen, sőt volt, aki kijelentette, hogy Magyarországon biztosan nem is lesz orvosibér-emelés. Hát, ezen a ponton kell elmondanom, hogy a 2021-ben elindított, több évig tartó átfogó béremelési programot a 2020-as költségvetésben tudtuk megalapozni. Az egészségügyi és egészségügyben dolgozók egyébként egyszeri, 500 ezer forintos rendkívüli juttatást kaptak a költségvetésből. Mindez több mint 100 milliárd, egészen pontosan 101,3 milliárd forintot jelentett. Folytatódtak és kiegészültek a már megkezdett életpályaprogramok is. Többek között a pedagógusok 10 százalékos illetményemelésben részesültek. Az egészségügyben folyamatban lévő többlépcsős bérrendezés keretében a szakdolgozók és a védőnők január 1-jétől 14 százalékos, november 1-jétől 20 százalékos béremelést kaptak. A teljes rendvédelmi és honvédelmi hivatásos állomány számára 10 százalékos keresetkiegészítést vezettünk be. A rendvédelmi és honvédelmi alkalmazottak újabb 5 százalékos emelésben részesültek. A szakképzésben dolgozók 30 százalékos béremelésben részesültek. Sor került a bölcsődei dolgozók anyagi elismerésére, a szociális ágazati pótlék emelésére, illetve kulturális bérfejlesztésre is. Megvalósult továbbá a kormányhivataloknál foglalkoztatottak bérrendezése is. Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat működésére 2020-ban 11 milliárd forint többlettámogatást biztosítottunk, ebből átlagosan 30 százalékos bérfejlesztés valósult meg. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy az államháztartásról, valamint annak egyes részterületeiről is szóljak. Az egyes területek a válsághelyzet ellenére több, lényegesen nagyobb forrásból gazdálkodhattak, mint egy évvel korábban. Ezek közül is hadd válasszak, hadd emeljek ki néhányat. A költségvetés jelentős forrást biztosított az „Egészséges Budapest” programra, a családbarát szülészetek kialakítására, a légi mentés működtetésére, az egészségügyi intézmények rendkívüli támogatására, a rezidensi rendszer működésére, az Országos Mentőszolgálat mentőgépjárműveinek beszerzésére, népegészségügyi célú feladatokra, valamint az oltóanyag-beszerzéssel összefüggő kiadásokra. Folytatódtak a fekvőbeteg-ellátáshoz kötődő fejlesztések is. Ezen belül például a Mazsihisz Szeretetkórház és a II. kerület képviselőjeként mondhatom örömmel a Betegápoló Irgalmasrend Budai Irgalmasrendi Kórházának fejlesztései, valamint a „Modern városok” program keretében a Tatabányai Szent Borbála Kórház komplex fejlesztése is megvalósult. Az oktatásra, a szakképzésre is több jutott, emellett folytatódott a felsőoktatási modellváltás folyamata is. A kulturális ágazat az intézmények bevételkiesésének pótlására külön 24 milliárd forint támogatást kapott. A hazai fejlesztési kiadások közül jelentős forrás jutott a „Modern városok” program és a „Magyar falu” program beruházásaira, valamint a közút- és vasúthálózat modernizációjára is. Év közben pedig, ahogy már említettem, jelentős forrást biztosítottunk a turisztikai fejlesztések megvalósítására, illetve az egészségipari vállalatok, egyéb vállalkozások versenyképesség-növelő támogatásaira, továbbá a nagyvállalati beruházási támogatási programra is. Mindezek mellett a tavalyi évben is forrást kellett biztosítanunk a tömeges bevándorlás visszaszorítására, a határok védelmére, valamint a terrorizmus elleni fellépés hatékonyságának növelésére is. Tisztelt Ház! 2020-ban a kedvezményezettek 2000 milliárd forint uniós költségvetési támogatásban részesültek. A kifizetések 80 százalékát a kohéziós programok, 12 százalékát a vidékfejlesztési program, a maradék 8 százalékot pedig egyéb kisebb költségvetésű uniós programok adták. A költségvetésen kívüli további 516 milliárd forint közvetlen agrártámogatáshoz jutottak a gazdák, tehát jelentős segítséget tudtunk biztosítani a hazai vidék fejlesztéséhez, az agrárium támogatásához is. Mindent egybevetve 2020-ban 2548 milliárd forint támogatás kifizetése valósult meg, ami 24 százalékkal több, mint 2019-ben. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül engedjék meg, hogy az államháztartás fontos részét képező Nyugdíjbiztosítási Alapról és Egészségbiztosítási Alapról is néhány szót szóljak. A Nyugdíjbiztosítási Alapban a nyugellátások kiadása 2020-ban is jelentősen növekedett, 2,2 millió fő ellátását tudtuk ebből a keretből fedezni. 2020-ban az előző év mintegy 3500 milliárd forintos kiadásához képest összességében 4,1 százalékkal, közel 143 milliárd forinttal emelkedtek a nyugdíjkiadások. A kormány 2010-ben azt az ígéretet tette, hogy megvédi a nyugdíjak reálértékét. Ennek megfelelően 2011 és 2020 között a nyugdíjakat közel 40 százalékkal növeltük. [[8.30]] A tavalyi évben a nyugellátásokat az inflációt követve 4 százalékkal emeltük. A nők korhatár alatti nyugellátására mintegy 27 milliárd forinttal többet költöttünk, mint 2019-ben. 2020-ban a „nők 40”-re fordított mintegy 287 milliárd forint több mint 155 ezer nő részére biztosította a kedvezményes nyugellátási forma igénybevételét. A kormány kiegyensúlyozott nyugdíjpolitikájának köszönhetően a nyugellátási alap tavalyi gazdálkodása stabil keretek között zajlott. Tisztelt Országgyűlés! Néhány szót akkor az Egészségbiztosítási Alap működéséről is. Az Egészségbiztosítási Alap bevételeinek a 70 százalékát járulékbevételek és hozzájárulások adták, ez közel 1800 milliárd forint volt, egy kisebb rész pedig költségvetési hozzájárulás formájában került az alap bevételei közé. Az alap kiadásainak több mint negyedét a pénzbeli ellátások kifizetésére csecsemőgondozási díj, gyermekgondozási és örökbefogadói díj, táppénz, rokkantsági, rehabilitációs ellátások, tehát ezekre fizettük, közel háromnegyedét pedig a természetbeni ellátások finanszírozására használta fel az egészségbiztosítás. A természetbeni ellátások közül a gyógyító-megelőző ellátás fedezetet biztosított a már említett egészségügyi béremelésekre, a mintegy 172 ezer egészségügyi és egészségügyben dolgozót megillető bruttó 500 ezer forint összegű egyszeri rendkívüli juttatás kifizetésére, a fogászati szolgáltatóknál a rezsitámogatási díj havi összegének további 250 ezer forinttal történő növelésére, a traumatológiai és érsebészeti ellátások finanszírozásának a növelésére, új eljárások közfinanszírozásba történő bevonására, a meddőségkezelés állami fenntartású intézményének megerősítésére, és végül, de nem utolsósorban az egészségügyi szakellátást nyújtó közfinanszírozott szolgáltatók lejárt tartozásállományának a rendezésére, gazdálkodást segítő intézkedésekre. A gyógyszertámogatásra fordított kiadások 2020-ban több mint 6 százalékkal haladták meg az előző évi teljesítést. Tisztelt Ház! A helyi önkormányzatok központi finanszírozása 2020-ban is az önkormányzati feladatellátáshoz igazodó, feladatalapú támogatási rendszerben valósult meg. Talán a leggyakrabban hallott kritika a járványkezeléssel kapcsolatban az önkormányzatoknak nyújtott költségvetési támogatást érte. Tény, hogy a járványhelyzet kezeléséből az önkormányzatok is kivették a részüket. A Járvány Elleni Védekezési Alap létrehozásának a gépjárműadó átcsoportosításának az összes hatása mintegy 40 milliárd forint volt, ami az önkormányzatok teljes évi költségvetésének mintegy 1 százaléka. Az önkormányzatok tekintetében a kormány továbbra is kiemelt feladatként kezelte a gyermekétkeztetés és a szünidei étkeztetés támogatását. Ehhez a költségvetés a feladatellátás költségeihez igazodó bér- és működési jellegű támogatást biztosított. A veszélyhelyzet ellenére az önkormányzatok nem állították le a folyamatban lévő fejlesztéseiket. A kormány a kötelezően ellátandó önkormányzati feladatokhoz kapcsolódó fejlesztésekhez külön támogatást nyújtott. És támogatást vehettek igénybe az önkormányzatok az újonnan induló gazdaságélénkítő célú beruházásokhoz is. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül ezúton is köszönetemet fejezem ki az Állami Számvevőszéknek a zárszámadás ellenőrzése során végzett munkájáért. A Számvevőszék a jelentésében kiemelte, hogy idézem szó szerint ,,A 2020. évi központi költségvetés végrehajtásában jog- és hatáskörrel rendelkezők szabályszerűen gazdálkodtak a közpénzekkel. A zárszámadásitörvény-javaslat szerkezete és tartalma a jogszabályi előírásokkal összhangban van.” Köszönjük a közös munkát. Tisztelt Ház! Összegezve: a 2020-as zárszámadásból kiolvasható, hogy a költségvetés biztos alapot teremtett a járvány elleni védekezéshez és a gazdaság védelméhez. A 2020-as költségvetésnek köszönhető, hogy Magyarország külföldi pénzügyi intézmények segítsége nélkül lásd 2008, IMF-segítség-kérés , a saját lábán állva vészelte át a válságot, ahogyan annak is megteremtette az alapját, hogy sikerrel indítsuk újra a gazdaságot; reményeink szerint ez a gazdasági növekedés már az idén jelentős mértékű lesz, és jövőre is szintén további növekedéssel számolunk, tehát a magyar gazdaság vissza tudott térni a növekedési pályára. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra is tekintettel kérem önöket, hogy a 2020-as zárszámadásitörvény-javaslatot megtárgyalni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék jelezte, hogy a nyitóbeszédet az elnök úr és az alelnök asszony megosztva mondják el. Elsőként most megadom a szót Domokos László úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének, a jelentés előterjesztőjének. Elnök úr, parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Asszony, illetve Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Urak! A törvényi kötelezettségének eleget téve az Állami Számvevőszék elvégezte a Magyarország 2020. évi központi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslat ellenőrzését. Az Állami Számvevőszék megállapította, hogy a 2020. évi zárszámadásitörvény-javaslatban szereplő teljesített költségvetési bevételi és kiadási adatok megbízhatóak, a zárszámadásitörvény-javaslat szerkezete és tartalma a jogszabályok előírásaival összhangban van, a központi költségvetés végrehajtásában jog- és hatáskörrel rendelkezők szabályszerűen gazdálkodtak a közpénzzel. Holman Magdolna alelnök asszony részleteiben bemutatja a zárszámadásról szóló törvény ellenőrzésének eredményeit, én magam elsősorban a költségvetés hátterét adó gazdasági folyamatok bemutatására helyezem a hangsúlyt, arról szeretnék beszélni, hogy mit jelent a reziliens költségvetési politika, és különösen hogy mit jelentett az a mögöttünk hagyott esztendőben. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Magyarország Alaptörvénye 36. cikk (5) bekezdése előírja, hogy mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, az Országgyűlés csak olyan központi költségvetésről szóló törvényt fogadhat el, amely az államadósság teljes hazai össztermékhez viszonyított arányának csökkentését tartalmazza. A Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény megfelelt ennek a követelménynek, amint azt 2019-ben az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács is megállapította. Gazdasági növekedés esetén az államadósság-mutató csökkentése feltételének a költségvetés végrehajtása során is meg kell felelni. A zárszámadásitörvény-javaslat 3. §-ából azonban az is kiolvasható, hogy az államadósság-mutató értéke a 2019. évi 64,2 százalékról a 2020. év végére 77,6 százalékra emelkedett, az Állami Számvevőszék jelentése mégsem attól hangos, hogy a költségvetési törvény végrehajtása során súlyos törvénysértés történt. Miért nem? Azért, mert ha az Alaptörvény idézett paragrafusát továbbolvassuk, akkor a (6) bekezdésben azt látjuk, hogy különleges jogrend idején az azt kiváltó körülmények okozta körülmények enyhítéséhez szükséges mértékben vagy a nemzetgazdaság tartós és jelentős visszaesése esetén ahogy az a múlt évben történt a nemzetgazdasági egyensúly helyreállításához szükséges mértékben el lehet térni az államadósság-mutató csökkentésének a követelményétől. S miután az Országgyűlésben tartós vita zajlik arról, hogy a Költségvetési Tanácsnak mi a szerepe a költségvetés alkotásában, engedjenek meg egy gondolatot. Én úgy gondolom, hogy aki Magyarország Alaptörvényének adósságcsökkentésre vonatkozó szabálya és így az ország sérülékenységének a csökkentése mellett foglal állást, annak nincs mit félnie a Költségvetési Tanács döntésétől, hiszen a Költségvetési Tanács az Alaptörvénynek és az ország sérülékenységének a megóvása érdekében emelhet esetleg vétót egy költségvetésitörvény-tervezet megalkotásánál. [[8.40]] Úgy gondolom, hogy ezt fontos tisztázni, hiszen tartalmában érdemes vizsgálni a dolgokat és ezen belül a jogi intézményrendszer szerepét. Engedjék meg, hogy folytassam. A jogszabályok a felolvasott szabályt mentesítési záradéknak nevezik, és az Állami Számvevőszék jelentése is ezt a kifejezést használja. Én azonban nem jogászként, hanem közgazdászként inkább felhatalmazó rendelkezésként értelmezem ezt a szabályt. A felhatalmazó rendelkezés alatt azt szokták érteni, amikor egy magasabb szintű jogszabály felhatalmazást ad alacsonyabb szintű jogszabály megalkotására, például az Országgyűlés felhatalmazza a kormányt arra, hogy adott tárgykörben kormányrendeletet alkosson. Általános jogi álláspont szerint a felhatalmazás egyúttal kötelezettséget is jelent az adott jogszabály megalkotására. Tisztelt Országgyűlés! Miért alkalmazom ezt az analógiát? Azért, mert a mentesítési záradék kifejezés azt a látszatot kelti, mintha valaki helytelenül cselekedett volna, de az adott körülményekre tekintettel eltekintünk annak a negatív következményeitől. A jelen esetben azonban egyáltalán nem arról van szó, hogy az Országgyűlésnek szemet kell hunynia az államadósság-mutató kényszerű növekedése felett. A hangsúlyt egészen máshová kell kitennünk. Az Alaptörvény idézett rendelkezését egy felhatalmazásnak kell tekintenünk arra, hogy a kormány a kiváltó körülmények okozta következmények enyhítéséhez szükséges mértékben, illetve az egyensúly helyreállításához szükséges mértékben eltérjen az államadósság-mutató csökkentésének követelményétől. A felhatalmazást kötelezettségként értelmezve azt állíthatom, hogy a kormány akkor járt volna el célszerűtlenül és alkotmánnyal ellentétesen, ha nem él azzal a felhatalmazással, és a költségvetési egyensúly szempontjait előtérbe helyezi a rendkívüli helyzet orvoslásához szükséges intézkedésekkel szemben. Tudatosan használtam az orvoslás kifejezést, hiszen emberek sokaságának az élete múlt azon, hogy a kormány biztosítjae a járvány megfékezéséhez szükséges intézkedések fedezetét. Nem kisebb feladat volt a munkahelyek megőrzése a járvány által okozott gazdasági körülmények között, vagyis az emberek anyagi biztonságának az előmozdítása. Miért beszélünk mégis mentesítési záradékról? Azért, mert az Európai Unióban és a világ számos országában valóban a járvány kitörését követően, utólag kellett megadni a felmentést a szabályok betartása alól az adott ország kormányai számára. Ezzel szemben az ellenzék által itt sokat és hevesen bírált Alaptörvényünk már elfogadásának pillanatától kezdve, vagyis 2012 óta tartalmazza azokat az előírásokat, amelyek felhatalmazták a mindenkori kormányt a cselekvésre ebben a helyzetben. Itt nemcsak a már említett felhatalmazásra gondolok, hanem arra, hogy a veszélyhelyzetben a törvények felhatalmazták a kormányt arra is, hogy az államháztartási törvény előírásaitól eltérve átrendezze az Országgyűlés által egészen más körülmények között elfogadott költségvetés szerkezetét, és a költségvetés erőforrásait két új alap létrehozásával a járvány elleni védekezésre és a gazdaság védelmére csoportosítsa át. Tehát az a szabályalapú költségvetés koncepciója, amit még 2010 előtt az Állami Számvevőszék kezdeményezett az akkori Országgyűlés számára, az bizony a ’12. január 1-jétől életbe lépő Alaptörvény keretei között helytálló, ütésálló, megfelelő rugalmasságot biztosított egy válságkezelésre, és a ’20-as válságkezelés körülményei között remekül működött ez a bizonyos szabályalapúság. Tehát nem egy adott kormánynak, hanem egy adott helyzet alkotmányon belüli megoldására adott egy megfelelő keretet, mozgásteret. Tehát nem kapkodás, nem eseti jellegű, hanem egy rendszerszintű válasz jogi keretei rendelkezésre álltak Magyarország számára az Alaptörvényen keresztül. Tehát következésképpen a 2020. évi költségvetés végrehajtásának ellenőrzésekor a fő kérdése az volt a Számvevőszéknek, hogy a kormány jól élte a veszélyhelyzetben kapott felhatalmazásokkal. Emellett azonban a veszélyhelyzetben különösen megnő a visszaélések lehetősége, így a Számvevőszék ellenőrzései során ugyanolyan alapossággal ellenőriztük a közpénzek felhasználásának a szabályosságát, mint tettük azt minden korábbi évben. Ezt a munkát azonban nem a zárszámadás ellenőrzésekor kezdtük el, hanem az elmúlt egész év több ezer költségvetési szervénél ellenőriztük a visszaélések megakadályozására leginkább alkalmas kontrollok kiépítettségét és működését, illetve ennek hiányossága esetén folyamatosan elnöki figyelemfelhívó levélben felhívtuk a vezetők figyelmét, hogy mely kockázatokat kell nekik folyamatosan megoldaniuk, kezelniük. Egyébként az a tapasztalatunk, hogy ebben nagyon nagy arányban partnerek is voltak ezen szervezetek vezetői, és itt kell megköszönnöm, hiszen védekezési körülmények között nagyon sokszor mentesítést kérhettek volna, hogy a jogszabályokat ne tartsák be, és úgy látom, hogy ez az ellenőrzés ráirányította a figyelmet, hogy a magyar Alaptörvény szerint a szabályszerű pénzköltés legalább annyira értékes, mint a célszerű pénzfelhasználás szabályai. Ezért úgy gondolom, hogy kollégáim mindent megtettek azért, hogy ez a bizonytalan helyzet is rendezett jogszabályi keretek között legyen lebonyolítva minden egyes településen. Tisztelt Ház! Az Állami Számvevőszék a zárszámadásban foglaltak ellenőrzésén kívül immár hagyományosan egy elemzést is készít az ellenőrzött év költségvetési folyamatairól. Ezt az idén is elkészítettük és benyújtottuk az Országgyűlés részére a zárszámadásitörvény-tervezet véleményezésével, jelentésével egy időben. Ennek az elemzésnek a fő megállapításait, értékeléseit szeretném kiemelni. A Covid-19-járvány hazai megjelenése előtt Magyarországon a makrogazdasági és a költségvetési folyamatok kedvezően alakultak, hiszen a reál nemzeti jövedelem ’13 és ’19 között minden évben növekedett, a GDP-arányos költségvetési hiány 2012-től az úgynevezett maastrichti hiánycél, 3 százalékos cél alá süllyedt, míg a GDP-arányos államadósság a 2011. évi 80,4 százalékról 2019-re 64,2 százalékra csökkent. A koronavírus-járvány 2020. márciusi berobbanása így egy évek óta bővülő, erős fundamentumokkal rendelkező nemzetgazdaságra gyakorolt sokkszerű negatív hatást. A járvány első és második hulláma év közben erőteljes gazdasági visszaesést okozott, amelynek következményeként hazánkban a 2020. évi GDP, nemzeti jövedelem az előző évhez képest reálértékben 4,7 százalékkal visszaesett. Ez a mérték a stabil fundamentumoknak, valamint az év közben meghozott kormányzati intézkedéseknek köszönhetően az uniós átlag 5,9 százalékához képest több mint egy százalékponttal kedvezőbbnek értékelhető. A koronavírus-járvány okozta gazdasági sokkhatás enyhítése érdekében a kormány kínálatösztönző válságkezelési gazdaságpolitikát alkalmazott, amellyel a gazdasági visszaesést kívánta fékezni, illetve a gazdaság talpraállását minél előbb elérni. A kormány, élve a veszélyhelyzetben kapott jogkörével, a gazdaságvédelemre és a járvány elleni védekezésre költségvetési forrásokat csoportosított át az e célból létrehozott Gazdaságvédelmi Alap, valamint a Járvány Elleni Védekezési Alap javára. [[8.50]] A kínálatorientációs gazdaságpolitika eredményeképpen hazánkban a beruházási ráta még a kedvezőtlen makrogazdasági környezet ellenére is tulajdonképpen recesszió alatt mérsékelten ugyan, de növekedni tudott. A beruházási ráta javuló tendenciájához leginkább a költségvetési szektor beruházásainak múlt év utolsó negyedévi növekedése, valamint a lakásberuházások dinamikus emelkedése járult hozzá a legnagyobb mértékben. Kiemelkedő továbbá a munkahelymegtartó és munkahelyteremtő állami szerepvállalás, amely többek között adókönnyítéseken és adóelengedéseken, valamint a tudást és technológiát fejlesztő célzott támogatásokon keresztül valósult meg. A Számvevőszék részéről kimondottan pozitívnak ítéljük, hogy az adókönnyítéseket, az adóelengedéseket, a több éve kialakult adófehérítés irányában való folyamatos fenntartást tudta biztosítani egy nehéz, válsághelyzetes környezetben is a kormányzat, amely, úgy gondolom, a következő években nagyon komoly többletadó-bevételi lehetőséget teremt, másrészt pedig a piaci viszonyok tisztasága összességében is a gazdasági szereplők kiegyensúlyozott fejlődéséhez fog tudni hozzájárulni. A válságkezelés következtében a 2020 második negyedévi mélypontot követően év végére javultak a foglalkoztatási és munkanélküliségi adatok. Az intézkedések eredményessége nemzetközi összehasonlításban is figyelemre méltó, hiszen hazánkban 2020-ban a 15-64 év közötti korosztály foglalkoztatási rátája 2019-hez képest kisebb mértékben ugyan mérséklődött, de kedvezőbben alakult, mint az Európai Unió 27 országának az átlaga. A kormányzati intézkedések jelentősen befolyásolták az előirányzott költségvetési bevételek és kiadások teljesülését. Az adó- és járulékbevételek kiesését mérsékelte a járvány miatti többletkiadások részbeni finanszírozása céljából bevezetett kiskereskedelmi különadó, valamint a hitelintézetekre kivetett járványügyi különadó. A 4030,7 milliárd forint összegű kormányzati gazdaságvédelmi intézkedések az adóalap-csökkentő hatást némileg enyhítették, ugyanakkor az eredeti előirányzathoz képest 3088,2 milliárd forinttal meg is növelték a költségvetési kiadásokat. Az uniós források hazai költségvetésből történő megelőlegezése a korábbi évekhez hasonlóan 2020-ban is tudott folytatódni, így a fejlesztések ugyan gyorsabban és akadályoktól mentesebben valósulhattak meg, azonban az uniós források terhére tervezett fejlesztésekhez nyújtott költségvetési támogatások növelő tényezőként hatottak a költségvetési hiányra és az államadósságra. Az európai uniós fejlesztésekre 2020. évben eredeti előirányzatként 1682,3 milliárd forint kiadási előirányzat került megtervezésre, amely 2032,6 milliárd forintban, azaz 350,3 milliárd forinttal nagyobb összegben teljesült. Az európai uniós fejlesztési költségvetés bevételi főösszege 1496 milliárd forintban került megtervezésre. A bevételek összességében 1787 milliárd forintban teljesültek, ami 291 milliárd forinttal haladta meg a tervezett előirányzatot. Így a tervezettől való eltérések összességében 59,3 milliárd forinttal növelték meg az európai uniós fejlesztési költségvetés eredetileg tervezett 186,3 milliárd forintos hiányát, azaz az európai uniós fejlesztési költségvetés 245,6 milliárd forintos hiánnyal zárult. Magyarul: az Európai Unió felől többletjövedelem, többletforrás a válság kezelésére nem jelent meg, hanem az ország adósságnövelése terhére kellett forrásokat bevonni, hogy ezek a programok megvalósulhassanak. Az elmaradt költségvetési bevételeket, valamint a megnövekedett kiadásokat nem fedezték a pótlólagos bevételek, illetve belső átcsoportosítások, aminek következtében az államháztartás központi alrendszere 5311,3 milliárd forint összegű pénzforgalmi deficittel zárta a múlt évet. A kormányzati szektor 2020. év végi, uniós módszertan ESA szerint számított hiánya is jelentősen, az előzetes adatok szerint 5 százalékponttal meghaladta a GDP-arányos hiány 3 százalékos maastrichti kritériumát. Ez azonban nem eredményezett jogsértő helyzetet, mivel e szabályok alkalmazásának a kötelezettségét a járványra tekintettel gyakorlatilag utólagosan az Unió felfüggesztette, azaz európai uniós döntés született abban a tekintetben, hogy ezt a szabályt nem kell alkalmazni az európai uniós tagországok költségvetésének végrehajtása során. A kormányzati szektor uniós módszertan szerinti konszolidált bruttó adóssága 2020 végén folyó áron 38 417,6 milliárd forint, a GDP 81,1 százalékát tette ki. A 2020-ban berobbant koronavírus-járvány okozta válság idején hazánkban nagy teret kapott az aktív gazdasági szereplőkkel együttműködésre törekvő és ösztönző állami szerepvállalás. A 2020. évben a reziliens fiskális politika leginkább a társadalom, az egészségügy és a gazdaság ellenálló képességének megteremtését igényelte a járvány negatív hatásaival szemben. Következésképpen a 2020. évben a költségvetési egyensúly megőrzésére való törekvésnek kifejezetten káros következményei lettek volna. A külső környezeti hatásokra reagáló magyar gazdaságpolitika változásra késztette az állam szerepvállalását, így előtérbe kerültek egyfelől a beruházásösztönzés, másfelől az emberéleteket védelmező intézkedések. Az ösztönző állami intézkedések egyúttal erősítették a nemzetgazdaság rezilienciáját is. A költségvetési folyamatokban az tükröződik, hogy a kormány, élve a korábbi évek költségvetési konszolidációja adta pénzügyi lehetőségekkel és veszélyhelyzettel összefüggő jogszabályi felhatalmazásokkal, az emberek életének, egészségének védelmét, illetve a munkahelyek megőrzését és a megszűnő munkahelyek pótlását szolgáló intézkedések finanszírozásának biztosított prioritást. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Végül engedjék meg, hogy a múlt év társadalmi-gazdasági folyamatainak tanulságai alapján, a jelen és a jövő kihívásai nyomán kiemeljem, hogy alapvető érdeke Magyarországnak, a teljes lakosságnak a gazdasági megtorpanás, netán a visszaesés elkerülése az idei és a következő évben is. Ehhez a pandémiával járó leállás szélesebb elkerülése szükséges, amihez, én úgy gondolom, személyesen is ki kell mondanom, a védőoltások felvétele a megoldás. Az érdekek itt, én úgy gondolom, egyfelé mutatnak, a gazdaság, a költségvetés és az egyes emberek léte és jövője felé. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Most alelnök asszonynak adom át a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Így van. Megadom a szót Holman Magdolna asszonynak, az Állami Számvevőszék alelnökének, a jelentés előterjesztőjének. Alelnök asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Két héttel ezelőtt az Állami Számvevőszék a számára minden évben előírt legnagyobb és közpénzügyi szempontból leglényegesebb feladatának tett eleget, amikor a Magyarország 2020. évi központi költségvetése végrehajtásának ellenőrzéséről szóló jelentését átadta az Országgyűlésnek. A legnagyobb feladatunk, mert több mint 28 000 milliárd közpénzzel való gazdálkodás szabályszerűségéről mondunk véleményt, és leglényegesebb, mert az ellenőrzés kiemelten támogatja a közpénzügyek átláthatóságát azáltal, hogy a teljes központi alrendszer bevételi és kiadási adatainak megbízhatóságáról ad számot. [[9.00]] A központi költségvetés végrehajtásának ellenőrzését Magyarország Alaptörvénye alapján az Állami Számvevőszék végzi. A zárszámadás ellenőrzésének éves gyakorisággal előírt kötelezettségét az Állami Számvevőszékről szóló törvény rögzíti. A zárszámadás az állam bevételeinek és kiadásainak tényleges teljesülését tartalmazza. A zárszámadásról szóló törvényjavaslat kormány részéről történő benyújtásának, beterjesztésének és Országgyűlés által történő megtárgyalásának szabályait, valamint a zárszámadásitörvény-javaslat kötelező kellékeit az államháztartásról szóló törvény írja elő. A központi költségvetés végrehajtásának ellenőrzése keretében az ÁSZ ellenőrzi a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásáról készített zárszámadást, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak pénzügyi beszámolóját, valamint az elkülönített állami pénzalapok költségvetésének végrehajtásáról készített zárszámadást. A zárszámadás ellenőrzését az ÁSZ ellenőrzési módszertan alapján végzi. A Számvevőszékről szóló törvény alapján, függetlenségének egyik sarokköveként az ellenőrzés szabályait, módszereit maga alakítja ki és hozza nyilvánosságra a honlapján mint elnöki döntést. Az ellenőrzésszakmai szabályok, módszerek kialakítása során az ÁSZ elsődlegesen a működésére vonatkozó alkotmányos és egyéb jogszabályi követelményeket veszi figyelembe, miközben irányadónak tekinti a nemzetközi számvevőszékek által elismert szakmai elveket és szabályokat, az INTOSAI ellenőrzési standardjait. Ilyen a zárszámadás ellenőrzésének módszertana is, amely illeszkedik a nemzetközi keretrendszerbe, figyelembe veszi a hazai jogszabályokat a mindenki által elérhető honlapunkon, amelyet 2014-ben újított meg a Számvevőszék, és 2015 óta annak megfelelően végezzük a zárszámadás ellenőrzését. Az akkor megújított módszertan legfontosabb szempontja volt, hogy az alkalmazott ellenőrzési eljárások alapján összhangban a vonatkozó törvényi előírásokkal megalapozott véleményt mondhassunk a költségvetés egészének végrehajtásáról. Ennek érdekében a zárszámadás számvevőszéki ellenőrzése lefedi a központi alrendszer kiadásainak és bevételeinek száz százalékát. Ugyanúgy, ahogy az előző években, értékeltük a zárszámadásitörvény-javaslatban szereplő pénzforgalmi kiadások és bevételek teljesítésének a megfelelőségét. Az adatok megbízhatóságának ellenőrzésekor a megbízhatóságot befolyásoló összes hiba összegét a központi költségvetés kiadási, illetve bevételi főösszegének 2 százalékában értékeltük. Mindehhez a korábbi évekkel azonosan statisztikai módszereket alkalmaztunk, és az értékelésnél is a statisztika szabályai szerint jártunk el. A kontrollkörnyezet elemeinek az értékelése része volt a zárszámadás ellenőrzésének, mivel annak megfelelő kialakítása meghatározó tényező a szervezetek gazdálkodása szempontjából, és hozzájárul a meg nem felelés lényeges eseteinek kiszűréséhez. A megalapozott vélemény kialakításához értékeltük a zárszámadásitörvény-javaslat megfelelőségét, az Alaptörvény és a stabilitási törvény államadósságra vonatkozó előírásainak érvényesülését. Értékeltük azt, hogy az államháztartás bevételeit a jogszabályi követelményeknek megfelelően használtáke fel, hogy a törvényjavaslat valósághűen mutatjae be a költségvetés végrehajtására vonatkozó pénzügyi adatokat, információkat. Ellenőriztük, hogy a költségvetési törvény végrehajtása megfelelte a jogszabályoknak, és a törvényjavaslatban szereplő teljesített pénzforgalmi adatok nem tartalmaznake megbízhatóságot befolyásoló lényeges hibát. Azt is ellenőriztük továbbá, hogy a központi költségvetés végrehajtásában jog- és hatáskörrel rendelkezők szabályszerűen gazdálkodtake a közpénzekkel. Tisztelt Ház! A költségvetés végrehajtásának ellenőrzési módszertana alapján lefolytatott ellenőrzés átfogó és objektív képet ad a 2020. évi zárszámadásitörvény-javaslatban szereplő adatok megbízhatóságáról. Megállapítottuk, hogy a 2020. évi zárszámadásitörvény-javaslatban szereplő teljesített költségvetési bevételi és kiadási adatok megbízhatóak, a költségvetési intézményrendszer 2020-ban is biztosította a közpénzekkel való gazdálkodás szabályszerűségét. Mit is jelent ez? A 2020. évi zárszámadásitörvény-javaslat alapján a központi alrendszer 23 020,8 milliárd forint teljesített bevételi főösszeget, valamint 28 332,1 milliárd forint kiadási főösszeget mutat, így a központi alrendszer tényleges pénzforgalmi hiánya 5311,3 milliárd forintot tesz ki. A törvényjavaslatot a Pénzügyminisztérium a jogszabályi előírások szerinti szerkezetben és tartalommal készítette el, és az előírásoknak megfelelően bemutatja a központi alrendszer hiányának és a költségvetésben tervezett mértéktől való eltérésnek az okait, valamint a hiány finanszírozásának módját. A zárszámadásitörvény-javaslatban bemutatott, az államháztartás központi alrendszerébe tartozó központi és fejezeti kezelésű előirányzatok, a központi költségvetési szervek, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai és az elkülönített állami pénzalapok bevételi és kiadási előirányzatai megbízhatóak voltak. A zárszámadásitörvény-javaslat valósághűen mutatja be a költségvetés végrehajtására vonatkozó pénzügyi adatokat, információkat. A központi alrendszer bevételi és kiadási előirányzatainak teljesítése szabályszerű volt, az előirányzatok módosítása, a költségvetési maradvány megállapítása és az éves költségvetési beszámolók összeállítása összhangban volt a jogszabályi előírásokkal. Az ÁSZ a zárszámadás ellenőrzése keretében évek óta értékeli a kontrollkörnyezetnek a megfelelőségét. A kontrollkörnyezet kialakítása az elkülönített állami pénzalapok kezelőszervei, az alkotmányos fejezetek intézményei és a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelőszervei mindegyikénél megfelelő volt. A belső kontrollrendszer megfelelősége 2020-ban javult 2019-hez képest, amelyhez jelentősen hozzájárultak a szabályszerű működés érdekében tett lépések. A korábbi években lefolytatott ÁSZ-ellenőrzések más területen is pozitív hatásokkal jártak, örömünkre szolgált, hogy 2014 óta 2020 az az év, amikor a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Alap családi támogatások jogcíme terhére teljesített kiadások is megbízhatóak. Köszönhető ez annak, hogy az elnöki figyelemfelhívó levelek jelzésére átfogó rendbetétel történt, az elszámoltathatóság több évtizedes hiányosságai lépésről lépésre felszámolásra kerültek mind a hatósági eljárások, mind a kincstári kifizetések területén. Ehhez kellett a megyei kormányhivatalok és a Magyar Államkincstár szisztematikus, nem kis többletmunkát jelentő hatásos átalakító munkája. Az ellenőrzés során feltárt szabálytalanságok kapcsán összesen 23 ellenőrzött szervezet vezetője részére küldtünk figyelemfelhívó levelet. Ezekben azokat a feltárt szabálytalanságokat, hiányosságokat ismertettük, amelyek az átlátható és elszámoltatható közpénzköltést veszélyeztetik. A figyelemfelhívásokban rögzített szabálytalanságok a kontrollkörnyezet, a belső kontrollrendszer minőségének értékelésére vonatkozó vezetői nyilatkozat, a kötelezettségvállalás, valamint a kifizetést megelőző kontrollok működésének témaköreit érintették. A figyelemfelhívó levelekben rögzített hibák a lényegességi szintet nem érték el, így a zárszámadásitörvény-javaslatban szereplő adatok megbízhatóságát, a központi költségvetés egésze végrehajtásának szabályszerűségét nem befolyásolták. Tisztelt Országgyűlés! A zárszámadásitörvény-javaslat megfelelőségét és az abban szereplő adatok megbízhatóságát a törvényben előírt kötelezettségünk teljesítése mellett azzal a legfőbb céllal ellenőriztük, hogy támogassuk az Országgyűlést, önöket a 2020. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat megalapozott elfogadásában, amelynek elfogadását a Számvevőszék munkája alapján ajánljuk. Bízunk abban, hogy munkánkkal hozzájárulunk az elszámoltathatóság és az átláthatóság követelményeinek érvényesüléséhez, a küldetésünkben megfogalmazott közpénzügyi helyzet további javulásához. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, maximum 30-30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, Szűcs Lajos képviselő úrnak. Parancsoljon! [[9.10]]
Mélyen Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársak! Államtitkár Asszony! Államtitkár Úr! Először is szeretném megköszönni az Állami Számvevőszéknek a munkáját. És csak azért, hogy a Ház falai között elhangozzon egypár olyan mondat, amit nem mindig tudunk elmondani, 1870 volt az az év, amikor a kiegyezés után az első önálló költségvetést alkothatta Magyarország, és már akkor felmerült az igény arra, hogy ne csak a laikus képviselők legyenek azok, akik véleményt mondanak a költségvetésről, hanem hozzanak létre egy olyan szervezetet, amelyik megmagyarázza és végső soron ellenőrizni is tudja a költségvetési folyamatokat. Ekkor hozták létre, európai példára az Állami Számvevőszéket, tehát 1870 óta találkozhatnak a Parlament falai között az ÁSZ munkájával. De hogy legyen benne egy kis csavar, 1949-ben az akkori, sokak által ismert alkotmányban a kommunista rendszer megszüntette gyakorlatilag az Állami Számvevőszéket, valamint az ellenőrző és a felügyelő munkáját. Aztán 1989-ben a kerekasztal-tárgyalások nyomán még a régi parlamenti rendszer alkotta meg a Számvevőszékről szóló törvényt, és 1990-től lépett újból munkába a Számvevőszék. Tehát most egy történelmi pillanatban is vagyunk, a 30. olyan költségvetési zárszámadást hallgatjuk és vitatkozzuk végig, amit a Számvevőszék végzett, úgyhogy én köszönöm, és jó munkát kívánok a Számvevőszék valamennyi munkatársának. Elsőként azt a három szót vagy mondatkísérletet mondom el, amit elnök úr elmondott a költségvetés zárszámadásáról: megbízható, jogszabályszerű és szabályosan végrehajtott. Ez a három olyan mondatrész van, amit legfőképpen el tudunk mondani a 2020. évi zárszámadásról. A zárszámadási törvényt, a törvényi határidőnek megfelelően szeptember végén nyújtotta be a kormány, és ahogy már előzetesen el is mondtuk, az Állami Számvevőszék véleményezte. Egy ilyen zárszámadásnak mindig az a célja, hogy értékeljük a mögöttünk hagyott esztendőt a végső számadatok tükrében. Nem kell külön hangsúlyoznunk, csak visszaemlékeznünk, hogy a 2020-as év mindenki számára rendkívüli volt. Megtapasztaltuk, hogy hogyan tud az életünk egyik napról a másikra vagy hétről hétre változni egy világjárványnak köszönhetően. Ehhez a változó viszonyhoz egyértelműen kellett alakítani a költségvetést, hiszen a 2019-ben benyújtott és elfogadott 2020-as költségvetési tervezet ezeknek a változásoknak a nyomán nem tudta volna kezelni sem a járványt, sem a járvány nyomán kialakult gazdasági folyamatokat. Itt azért meg kell jegyeznem, hogy ettől függetlenül mégis egy olyan zárszámadást tartunk a kezünkben, és amelyikről beszélgethetünk, amelyik nyomában sem mutatja azokat a zárszámadási törvényeket, amiket én az elmúlt 20 évben láthattam itt a parlamentben. Semmilyen elvarratlan szál nincs ebben a zárszámadási törvényben; nincsen hozzá fűzött salátatörvény, amivel olyan folyamatokat kellene rendezni, mint amiket megszoktunk. Elég, ha csak a 2008-2009-es évre emlékezünk, amikor a zárszámadási törvény az elvett járandóságokat kezelte, a 13. havi nyugdíjat, a közalkalmazottak 13. havi bérét, a hatalmas hitelfelvételeket és az abból kialakuló adóemeléseket és változásokat. Azt hiszem, ebből a szempontból tényleg egy unikum, és egy kicsit azt mondhatjuk, hogy unalmas zárszámadásitörvény-javaslatról fogunk vitatkozni. És ez azért mégiscsak annak köszönhető, hogy a magyar kormány 2012-2019 között nagyon fegyelmezett fiskális politikát folytatott, így amikor a koronavírus-járvány beütött, egy erős alapokkal rendelkező és kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban a járvány. A számokról egypár szót. 2020-ban, ezt már többször elmondták az előttem szólók, 4,7 százalékkal csökkent hazánk nemzeti összterméke, ami az európai uniós összevetésben jónak mondható, hiszen az uniós átlag 5,9 százalékos volt. Sajnos, a koronavírus felülírta a korábbi várakozásokat, hiszen a kormány által a költségvetési tervezésnél prognosztizált 4 százalékos növekedés így nem tudott teljesülni. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében jelentős források áramlottak a gazdaságba, amelyek a vállalkozásokat, a háztartásokat és a munkavállalókat egyaránt segítették. Három alap jött létre a járvány elleni védekezés forrásainak biztosítása céljából. Az első a Járvány Elleni Védekezési Alap. Létrehozása garantálta azt, hogy az egészségügyi védekezésnek ne legyen pénzügyi akadálya. A Járvány Elleni Védekezési Alapban 633,5 milliárd forint került biztosításra, amelyből a legnagyobb tétel a járvány elleni védekezés központi tartaléka; korábban az Országvédelmi Alap már rendelkezésre állt 378 milliárd forint értékben. A Járvány Elleni Védekezési Alap forrásainak biztosítása érdekében 2020. május 1-jétől bevezetésre került a kiskereskedelmi adó, amelynek alapja a kiskereskedelmi tevékenységből származó árbevétel összege volt. Továbbá megtörtént a gépjárműadó átirányítása a központi költségvetésbe. Ezen túlmenően a koronavírus-járvány elleni védekezéshez jelentős forrásokat biztosított 2020-ban a pénzügyi szervezetek különadójának rendszerére épülő hitelintézeti különadó is. Az elmúlt év második felében már nyilvánvalóvá vált, hogy a Járvány Elleni Védekezési Alapba átcsoportosított összegek nem fogják fedezni a felmerülő kiadásokat. Az alap előirányzatai felülről nyitottak, így azok túlléphetőek voltak. A biztosított forrásokból végül 945,5 milliárd forint került kifizetésre, elsősorban a védekezéshez szükséges egészségügyi eszközök beszerzésére. A második alap, amelyiket létrehoztuk, a Gazdaságvédelmi Alap. Ez a járvány gazdaságot érintő negatív hatásainak kivédését szolgáló intézkedés volt. Ennek az intézkedésnek egyik fontos eleme volt a Nemzeti Foglalkoztatási Alap beemelése a Gazdaságvédelmi Alapba, amely garantálta a munkahelymegtartási és termelési programok folytatását, a kiemelt ágazati programok fenntartását. Ezen túlmenően a Gazdaságvédelmi Alapban a tárcáktól történő átcsoportosításokat követően 1345,7 milliárd forint állt rendelkezésre. Év végére az alapból jelentős forrásbiztosítások történtek, 4030,7 milliárd forint összegben. A források elsősorban olyan beruházások támogatására kerültek biztosításra, amelyek a 2021-2022-es gazdasági év növekedését alapozták meg. Az Európai Unióból érkező, járvány elleni támogatások alapja a harmadik olyan alap, amelyik létrehozásra került. Ennek a létrehozására vonatkozó szabályozás megteremtette a lehetőségét az Unióból esetlegesen érkező támogatások fogadásának és felhasználásának. Az alapba azonban az elmúlt évben támogatás nem érkezett Magyarországra. Sikerült elérni, hogy a Covid-19-járvány ellenére a munkavállalói jövedelmek volumene nem csökkent, ami a munkahelyek megőrzését támogató intézkedéseknek és a válság közepette is jelentősen emelkedő béreknek volt köszönhető. [[9.20]] Az elmúlt évben történtek ellenére a reálkeresetek 2020-ban 6,2 százalékkal nőttek, de a lakosság óvatos költései kismértékben visszahúzták a gazdaságot. A háztartások fogyasztási kiadásai 1,6 százalékkal csökkentek, ami európai összevetésben kismértékűnek tekinthető. Az elmúlt évben a munkahelyek száma is csökkent, ám elhangzott itt a parlamentben, hogy ahány munkahely megszűnik, annyi munkahelyet vissza fogunk építeni. Örömmel mondhatjuk, hogy ebben az évben már nemhogy visszaépültek, hanem több is lett a munkahelyek száma, és a magyar munkanélküliségi számadatok soha nem látott mélységbe csökkentek, inkább munkaerőhiány van, semmint hogy munkaerő-felesleg lenne. Éppen ezért a beruházási ráta 2020-ban 26,8 százalékos növekedést mutatott. A folyamatban lévő nagy volumenű kapacitásbővítések és a vonzó vállalati adózási környezet a beruházási teljesítmény további bővülését és a versenyképesség növekedését alapozta meg. Az állami beruházások 2020 során nominálisan 4,5 százalékkal emelkedtek. Éves összevetésben ugyanis több mint 3000 milliárd forint összértékű kormányzati fejlesztés valósult meg a gazdaságban, így az elmúlt évben az állami beruházások nemzeti össztermékhez képesti aránya 6,4 százalékra nőtt. A kormány a 2020. évre 2,8 százalékos inflációt tervezett, amely 0,5 százalékponttal lett magasabb az év végére. Tisztelt Képviselőtársaim! A hiány és az államadósság alakulására vonatkozó költségvetési szabályok felfüggesztésre kerültek a 2020-as évben a Covid-19-világjárványból eredő gazdasági visszaesés miatt, de természetesen nemcsak nálunk, hanem az Európai Unió valamennyi tagországában ezt a felfüggesztést megtették. Az államadósság-mutató mértéke 2020 végén 77,2 százalékos volt. Az államháztartás pénzforgalmi hiánya a 412,5 milliárd forintos törvényi előirányzattal szemben 5422,5 milliárd forintban teljesült, amely a nemzeti össztermék 11,3 százaléka. A kormányzati szektor európai uniós módszertan szerinti hiánya a tervezett 1 százalékos hiányt többszörösen meghaladva, 8 százalékban teljesült. A 3 százalékot jóval meghaladó, uniós módszertan szerinti deficit egyértelműen az év elején kezdődött világjárvány elleni védekezés és a járvány által előidézett gazdasági válság következményeként alakult ki. 2020-ban összesen 1100 milliárd forinttal kevesebb pénzforgalmi adó- és járulékbevétel érkezett, mint azt terveztük. Ez részben, mintegy 312 milliárd forintos összegben a válság enyhítését célzó tartós és átmeneti adóintézkedésekkel függ össze, de nagyobb mértékben, mintegy 770 milliárd forintos összegben a gazdasági recesszióra vezethető vissza. A kiadási oldalon a válság kezelésére év közben létrehozott Gazdaságvédelmi Alapból mintegy 4031 milliárd forint, ebből közel 943 milliárd forint költségvetésen belüli átcsoportosításokból és befizetésekből került biztosításra, a Járvány Elleni Védekezési Alapból pedig összesen mintegy 945 milliárd forint biztosítása teljesült. Tisztelt Képviselőtársaim! A gazdasági folyamatokat tekintve megállapítható, hogy 2020 második negyedévében a járvány soha nem látott mértékben vetette vissza a gazdasági aktivitást, a harmadik negyedévtől gyors korrekció ment végbe. A helyreállás a negyedik negyedévben tovább tudott folytatódni annak ellenére, hogy ősztől ismételten bevezetésre kerültek a korlátozó intézkedések. Örvendetes, hogy például az ipari termelés úgy tudott 2,1 százalékkal bővülni, hogy áprilisban jelentős gyárbezárások voltak. Úgy vélem, hogy az erős fundamentumoknak, valamint az átfogó, gyors és hatékony válságkezelésnek köszönhetően a magyar gazdaság teljesítménye a 2020-as év egészében ellenállóbbnak bizonyult a járvánnyal szemben, mint az uniós országok átlaga. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2020-as esztendő minden kétséget kizáróan egy rendkívüli év volt, rendkívüli döntésekkel és intézkedésekkel, amely mindenkit komoly kihívások elé állított. Mindezekre tekintettel azt szeretném kérni képviselőtársaimtól, hogy támogassák a zárszámadásitörvény-javaslat elfogadását, ugyanis mindannyian sokat tettünk, küzdöttünk 2020-ban annak érdekében, hogy Magyarország a lehető legkisebb anyagi és emberi veszteséggel vészelje át a világjárványt. Kérem ezt annak ellenére, hogy tudom, ellenzéki padsorokból támogató mondatokat nem fogunk ehhez a munkához találni, még annak ellenére sem, hogy minden lehetőségük megvolt arra, hogy a járvány elleni védekezést önök is segítsék, de ahogy ezt a történelem mutatta, inkább hátráltatták az elmúlt évben ezt a munkát. [[Z. Kárpát Dániel: Még azt a kicsit is leromboltad, amit felépítettél!]] Azt a kicsit is leromboltam, természetesen, képviselő úr, hiszen így volt, és az elmúlt évben az összes olyan javaslatot, amelyet tettünk, önök folyamatosan bírálták és nem segítették. Minderre tekintettel kérem önöket, hogy a zárszámadásitörvény-javaslatot megtárgyalni szíveskedjenek és a végén támogató szavazataikkal fogadják el. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik vezérszónoka következik. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az ember mindig kicsit illúziókkal készül egy zárszámadási vitára, hiszen ha szeretnének, alapvetően a tények, számok dimenziójában tudnának mozogni a különböző oldalak. Aztán minden évben jön előttem Szűcs Lajos, akiknél egyébként a tények, számok adott esetben megvannak, csak néha furcsa értelmezésben, de nagyon sokszor a bolsevik stílus keveredik a neoliberális kegyetlenséggel. [[Nacsa Lőrinc: Ez a DK-Jobbik-koalíció!]] Pont ez a bajom a kormány teljes gazdaságpolitikájával is. Lehetne itt színvonalas beszélgetéseket folytatni erről, de nem úgy, ha három-négy, különböző stílusú termelési jelentéssel indul a nap. A helyzet az, hogy ezekről a számokról beszéljünk, persze, de illúzióim, képviselőtársam, nekem sincsenek. Azt látom, hogy egyrészt igyekszik nagyon szépre festeni a kormány azt a big picture-t, amely egyébként kicsit árnyaltabb képet mutat, ha mélyfúrásokat végzünk, másrészt pedig azért a neoliberális kegyetlenség, amely a Fidesz gazdaságpolitikáját régóta jellemzi, itt van velünk, közöttünk. Példának okáért egyik kormánypárti képviselőtársam sem szólt egy szót sem arról, hogy a tárgyalt költségvetési időszakban önök beszéltek reálbérek robbanásáról, több munkahelyről, de mondjuk, arról nem, hogy az átlag- vagy minimálbéresek és kisnyugdíjasok esetén a végrehajtói letiltások, a 33, illetve 50 százalékos letiltások zavartalanul folyhattak a legnehezebb válságidőszakban. Viszonylag szűk költségvetési forrástömeg megmozgatásával ezeket a nagyon nehéz helyzetben lévő embereket stabil helyzetbe lehetett volna hozni a válságidőszak kellős közepén. Néhány tíz milliárd forintról lett volna szó, alacsonyabb összegről, mint az önök Várban kifizetett felújítási munkálata, mégis több tízezer ember sorsának rendezése elmaradt, hiszen az önök kegyetlen világképébe ezek az emberek nem férnek bele, nem ahhoz a társadalmi csoporthoz tartoznak, akiknek kedvezni szeretnének. Erre kívántam csak utalni a bevezetőmben. Azt látjuk, hogy nem lehetünk inkorrektek. Egy koronavírus-járvány okozta veszélyhelyzetben nem lehetett azt a gazdasági növekedést, azokat a mutatókat elvárni a kormánytól, amelyeket tervezett. Úgy gondolom, hogy legyünk ebben korrektek, tehát most ne arról beszéljünk a mai nap folyamán, ami a Covid-helyzet miatt nem következhetett be. Tehát nyilván nem fogok kirobbanó GDP-növekményt várni arra az időszakra, amikor beütött a járvány, és ugyanilyen fenntartásokkal kezelem, ahogy tegnap elmondtam, a kormány azon hozsannázásait, amikor most talál egy negyedévet, ahol tizenhétegész-akárhány százalékos volt a GDP-növekedés. A helyzet az, ha megnézzük az előző évet, megnézzük a mostani évet, azt látjuk, hogy a Covid előtti adatokból kiindulva mind a két évben, ha súlyozunk, 1, illetve 1 százalékos gazdasági növekedést tudott produkálni Magyarország. Ne becsüljük le ezt sem egyébként egy válságidőszakban, csak akkor ne verjük magunkat arra, hogy tizen-iksz százalék, mert mindannyian tudjuk, hogy ez nem igaz. Önök is tudják, én is tudom. [[9.30]] Kérdezzék meg egyébként Mellár tanár urat, itt van valaki, aki statisztikai hivatalt vezetett, el fogja tudni mondani, hogy ha súlyozzuk ezeket az adatokat, akkor egy gyors bezuhanást követően egy szerencsés kilábalási időszak következett be, még egyszer mondom, egy neoliberális kegyetlen hozzáállás mellett, ahol szerencsés kedvezményezett társadalmi csoportoknak odacsorgatják a kedvezményeket, és abban reménykednek, hogy ez majd lecsorog a többi, nem olyan szerencsés társadalmi csoporthoz. Ez a világon sehol sem következett be eddig. Egy tankönyvi és szerintem nagyon rossz irányú társadalom- és gazdaságpolitikának a képét mutatja, és a Fidesz ebben fürdik immáron 11 éve, még egyszer mondom, egy bolsevik termelési jelentési stílussal vegyítve mindezt. És azt látjuk, hogy persze, a hiányadatokról lehet beszélni, de a Covid-helyzet azért felforgatta az alapképletet. Tehát én sokkal inkább arról szeretnék beszélni, ami a kormányzat mozgásterén belül volt megtalálható, mert az a korrekt hozzáállás, ha azt nézzük, hogy mit tehetett volna a kormány ebben a nagyon nehéz helyzetben, és ebből mit valósított meg, illetve mit nem. Itt azt látjuk, hogy a járvány elleni védekezési alapok felállítása során, tehát a rendkívüli alapokból hármat gyorsan összegründolt a kormány egyébként helyesen , 600 milliárd fölötti és 1300 milliárd fölötti összegekkel. Viszont az is látjuk, hogy az átcsoportosításokat olyan kormányhatározatokkal tette meg, amelyek nem feltétlen voltak követhetők nemhogy a magyar állampolgárok, de adott esetben ellenzéki képviselők számára sem, és a zárszámadásból sem derül ki, hogy a kormány mire költött közel 1000 milliárd forintot a járvány elleni védekezés tartalékából. Azt látjuk, hogy a kormánydöntések kódjeleit szépen bevezeti egy háromoldalas dokumentumban, és aztán a kódjelek mögött van, ahol mondjuk, egy Zoom- vagy digitális oktatási szobának a támogatása található, van, ahol különböző oktatási eszközök beszerzése, de engem például mélyen meglep, hogy sem az ÁSZ, sem a kormány egy szót sem beszél, mondjuk, azon lélegeztetőgép-beszerzésekről, ami azért egy nagyon súlyos, fajsúlyos százmilliárdos nagyságrendű tétel. Nem azt mondom, hogy nem volt rá szükség, sőt én empatikusan elfogadom azt a pánikot is, ami kormányzati berkekben dúlt. Akkor, amikor lélegeztetőgépet kellett beszerezni, úgy tűnt, hogy kevés van a piacon belőle, de azért ugyan már, meg lehet vizsgálni legalább utólag, hogy ez milyen hatékonysággal, milyen árazás mellett történt, milyen cégek vettek ebben részt, kik számára hozott hasznot ez az egész folyamat. De teljesen udvariasan és diplomatikusan önök eltekintenek ennek a tárgyalásától és vizsgálatától, a bélyeggyűjtemény-vásárlásról már nem is beszélve; erre visszatérek még később. Azért egy baráti 42 milliárd ott is lecsapódott, hogy ne legyen belőle tiltott állami támogatás, igyekeztek egy pántlikát találni neki. Én nagyon nem lennék Banai Péter Benő helyében, mert egy kiváló szakemberről van szó, szerintem a kormány, talán mondhatjuk, legfelkészültebb államtitkára, én nem akarok neki rosszat, mert ha itt megdicsérem, abból biztos, hogy neki jó vagy pozitív dolog nem származik, de amikor neki meg kell magyaráznia 42 milliárdos bélyeggyűjtemény-beszerzést, azért azok bizony izzadt pillanatok lehetnek. Nagyon sajnálom, hogy ilyen helyzetbe hozták önt, hiszen ez a kreatív költségvetési politika, amit folytat Magyarország Kormánya, egészen elképesztő vadhajtásokat takar. Azt látjuk ugyanakkor, hogy ha a rendkívüli kormányzati intézkedéseket vizsgáljuk, vagy a gazdaságvédelmi alap kiadásait, találunk itt a járvánnyal kapcsolatosakat az érintett időszakban, és ez teljesen jó. Találunk ugyanakkor ilyeneket, mint a Magyar Tenisz Szövetség támogatása. Kedves, drága képviselőtársaim, lehet támogatni a Magyar Tenisz Szövetséget, van ennek egy megfelelő költségvetési sora, vagy van egy megfelelő metodikája, biztos nem az, hogy a rendkívüliből vagy pedig a járványügyi alapból támogatjuk. Ugyanígy a szír ortodox egyház programjait is ebből a nagy kalapból támogatta Magyarország Kormánya. Magyarázza meg nekem valaki, hogy miért nem lehetett ezt más úton-módon elintézni. Sőt, ha sarokszámokhoz nyúlnak a költségvetésben, minden valamirevaló parlamentet összehívnak ilyenkor, és benyújtják a költségvetés módosítását. Ha sarokszámokhoz nyúlunk, módosítjuk a költségvetést, bejönnek a képviselők, szavaznak róla. Az önök jelenlegi pozíciójában, ami még fél évig tart, ráadásul nem is okozott volna gondot ez a költségvetés-módosítás. Önök egyszerűen megspórolták azt, ami egy demokrácia alapkelléke lenne. De menjünk tovább, hogy mire költöttek még. Az egyik kedvencem a „30 éve szabadon” emlékév, mintha lett volna teljes körű rendszerváltás Magyarországon, mint ahogy nem volt, és most fontosnak tartották ebben a nehéz időszakban ezen sorról támogatni ezt az eseménysorozatot is, és a Kézilabda Szövetség programjairól ne is beszéljünk. Tehát keverednek a különböző műfajok, teljes fejetlenség és kataklizma található ezen alapok költekezései során. És a gazdaságvédelmiből, szintén tessék nekem megmagyarázni, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonal önrészének a kifizetése, annak a későbbi emelése mégis hogyan kapcsolódik a járványügyi védekezéshez, illetve a veszélyhelyzet elhárításához. Van egy olyan beruházás, amely nagyon komoly vita tárgya ellenzéki oldalon, a kormányoldal között is , de azt látjuk, hogy ha egyszer megtérül bármilyen úton-módon, az is több száz évben lesz mérhető, és az az elképesztően felelőtlen hitelezési, hitelfelvételi politika, amit sokadszor veszünk most már górcső alá, az valami egészen durván roncsolja a nemzeti szuverenitást. Önök óriási megahitelt, keletit akarnak felvenni a Budapest-Belgrádra, a Fudan Egyetemmel kapcsolatban ugyanezt csinálják. Én mindig támogattam önöket, amikor a korábbi IMF-hitel felvételét kritizálták. Ez akkori áron egy nagyjából 3500 milliárdnak megfelelő óriási vagyontömeg, ami nyomasztotta az országot, nem volt jó a költségvetésnek. Most odajutottunk, hogy az elmúlt hónapokban volt egy kétnapos terminus, amikor devizahitel formájában ennek a nagyságrendnek a felével eladósították Magyarországot néhány óra alatt. És ha hozzáadjuk ezeket a nagy nemzetközi hiteleket, mondjuk, a Paks mögött álló hitelszerződést is, akkor meglátjuk, hogy az IMF-hitel volumenét bőven meghaladó módon adósították el önök Magyarországot. Ezek után akkor vagy ne kritizálják a korábbi hitelfelvételi politikát, mert ugyanazt csinálják, csak megfejelik még egyszer, vagy pedig változtassanak a stratégiájukon, mert ez így nem lesz hiteles. Ugyanígy ebből az óriási kalapból, a gazdaságvédelmiből, a rendkívüli kormányzati intézkedésekből találunk olyan, megint csak műfaji problémákat, amelyek magyarázatért kiáltanak. A budai Vár átépítését, a nemzeti Hauszmann-tervet miért innen, miért így, miért ezen a módon oldják meg, miért egy válsághelyzet közepén? Önök itt a különböző mutatószámokról és felpattanásról beszéltek. Ugyanakkor mi azt láttuk az országjárásunk során, ha Győr-Moson-Sopron megye nyugati részében élt egy család, és annak az egyik tagja itthon dolgozik, a másik pedig Ausztriában, akkor a Bécs környékén, egy vendéglőben dolgozó szakács adott esetben otthon ülte végig a lezárási időszakot, a bérének a 90 százalékát is megkaphatta, pusztán azért, hogy amikor újra indulás van, akkor meglegyen a munkaerő, és ő menjen, és elkezdhesse újra. Hónapokon keresztül volt ez igaz, egyébként konkrét példát mondok, nem csak a jelenséget. A másik családtag, aki Magyarországon dolgozott, lényegében térítés nélkül kellett hogy megoldja az életét, és örülhetett annak, ha megmaradt a munkahelye a végére, de a kieső bérek pótlásának az elmaradása, ami itt nagyon sok vita tárgyát képezte, elképesztően nyomasztotta ezeket a családokat. Magyarország Kormánya a magyar munkahelyek 5, azaz öt százaléka tekintetében volt képes mérhető bérpótlást nyújtani, miközben az európai átlagot ne is mondjuk, mert elsüllyednénk szégyenünkben. A helyzet az, hogy volt olyan kieső munkabér pótlására vonatkozó támogatási ígéret, amit önök, államtitkár úr, novemberben tettek, és februárban még volt, akinek nem volt ott a számláján ez a bérkipótló összeg. A helyzet az, hogy mikroszkopikus mértékű volt ez a program, nagyon-nagyon elhibázott ütemezésű volt ez a program, és még a megvalósítása is hónapokba került. Ezért mondjuk azt, hogy talán ezekre kellett volna koncentrálni a budai Vár átépítése vagy éppen a Budapest-Belgrád-beruházás feltőkésítése helyett. Amikor szembejön a valóság, akkor szembejön az egyik kedvenc adatunk, ez pedig az, hogy 42 milliárd forintért vásárolt az állam bélyeggyűjteményt a gazdaságvédelmi kiadások terhére. Bélyeggyűjteményt, tetszenek érteni?! Tehát azért álljunk már meg itt egy pillanatra! Értem én, hogy ne legyen tiltott állami támogatás a dologból, ezért nevezzük el máshogy a leányzót, de azért mégis egészen elképesztő, hogy itt kapunk egy kormányzati felvezetőt, egy miniszterit, ami után a miniszter szokás szerint távozik, pedig álláspontom szerint itt lenne a helye, akkor is, ha kiváló szakember helyettesíti. [[Nacsa Lőrinc: Dolgozik.]] Mindig, persze, van egy másik program, ami indokolttá teszi a távozást. [[Nacsa Lőrinc: Kormányülés van.]] Kormányülés, persze, tavaly is ez volt, tavalyelőtt is ez volt, ne legyen a költségvetési és a zárszámadási vita se végig a miniszteri jelenléttel, de valaki ezt a 42 milliárd forintos bélyeggyűjtemény-vásárlást mégiscsak megmagyarázhatta volna. Nyilván önök nem állhatnak fel és nem mondhatják el azt, hogy ne legyen tiltott támogatás, ezért nevezzük át a dolgokat de azért ilyen elegánsan átsiklani efölött, egy több száz milliárdos lélegeztetőgép-beszerzés fölött, afölött, hogy a miniszterek hatáskörébe tartozó költekezések a 2,5-4-szeresei az eredetileg előirányzottnak, annak, ami a költségvetési irányelvben szerepelt?! [[9.40]] Nem azt mondom, hogy az összes ilyen elvetendő, nem állítottam ilyet; azt mondtam, hogy legalább vizsgálat tárgyát kellene hogy képezzék. És amikor egy monstre, ezermilliárdos kiadástömeget egy háromoldalas mellékletben a különböző kormányhatározatok kódjeleivel próbálnak lenyomni a torkunkon, akkor azt mondom, hogy ez nagyon megúszós hozzáállás, és szerintem sokkal komolyabb szinten kellene foglalkozni ezekkel a kiadásokkal. Elmehetnék abba az irányba, hogy megvizsgáljuk, hogy közpénzből milyen politikai célokra költöttek önök adott esetben tízmilliárdos nagyságrendet, de úgy gondolom, hogy ez meddő vita tárgyát képezné. Azért említsük meg a Mathias Corvinus Collegiumot. Itt 14,5 milliárdnyi összegtömeget látunk, amely részben és lényegében a Kommentár Alapítványhoz folyt. Én egyébként gyakorló Kommentár-olvasó vagyok, még az előző szerkesztési időszakban is minden számot olvastam, és most is. Kicsit más most már a vitorla beállítása, és más irányba hajózik ez a műhely, de egyébként én magam is követem. Ugyanakkor közpénzből egy gyakorlatilag nettó politikai tevékenységet folytató alapítvány és szervezet számára ekkora tömeget biztosítani több mint visszás. Tehát több mint 10 milliárd forint gyakorlatilag politikai célokra, ez legalábbis vitaképes, államtitkár úr. Ha önök meg tudják ezt magyarázni biztos, hogy lesz olyan magyarázat, amit én el tudok fogadni, és lesz nagyon sokféle olyan, amit nem, de legalább beszéljünk róla. Azt látjuk, hogy az egyik termelési jelentés az egészségügyre fordított kiadásokat is górcső alá vette. Az egyik áljobboldali képviselő beszélt erről. A helyzet az, hogy itt megemlítették azt a növekményt, ami az egészségügyi kiadások tekintetében a válságidőszakban most itt lekerült a papírra. Itt 900 milliárd forintos növekedésről beszéltek az egészségügy tekintetében. Én úgy gondolom, hogy a feleslegesen megvásárolt különböző eszközök és egészségügyi anyagok árát levonva korrekt módon egy 500 milliárd forintos növekedésről beszélhetünk, tehát nagyjából ez az, ami valóban hasznosult valamelyik fronton, nem pedig csak elköltötték, és aztán a raktárban állt az, amit megvásároltak. De hát a helyzet az, hogy a magyar egészségügy GDP-arányos kiadásait érdemes vizsgálni, ami még a válság legdurvább hónapjaiban sem érte el azt az uniós átlagot, amely egyébként az utolsó békeévben, 2019-ben még 7,1 százalék volt. Magyarországon a felpörgetett időszakban fordították az 5,9 százalékát erre. Feltételezhető, hogy a járványügyi időszakban a többi uniós ország egészségügyi jellegű kiadásai is növekedtek, tehát ez a távolság nemcsak fennmaradt, de adott esetben még növekedhetett is az uniós, egészségügyre történő átlagos ráfordítások és a magyar között. Hogy mi ennek az egyik oka? Az egyik nagyon kemény oka az, hogy rettenetesen drága államot működtet Magyarország, rettenetesen drága nemcsak a kormány, de az egész államapparátus működése is. Ez egy nagyon-nagyon komoly versenyképességi hátrányt jelent. Azt látjuk, hogy nagyjából másfélszeresét költjük Magyarországon pusztán a kormányra és az államigazgatás felső szintjeinek a fenntartására, mint ami adott esetben tőlünk nyugatabbra megszokott volt. Egy olcsóbb és hatékonyabb állam esetében adott esetben innen átforgatva több ezer milliárd forinttal is lehetne csökkenteni az adókat, vagy olyan, a versenyképességet, termelékenységet javító beruházásokat foganatosítani, amelyek fájó módon hiányoznak. Nem akarok neki udvarolni, megint csak Mellár Tamásra hivatkozom, aki tegnap teljesen érthetően elmondta, hogy a magyar termelékenységi mutatók az uniós átlagos adatoknak nagyságrendileg felét képesek kitenni. És ha megnézzük a bérkülönbségeket, akkor azt látjuk, hogy az Orbán Viktor-i logika szerint próbál versenyezni Magyarország Kormánya. Ő azt mondta az arab világban a befektetők idecsábításának szándékával, hogy szerinte kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve, és szerinte kellőképpen alacsonyak a magyar bérek. Önök ezekkel akarnak versenyezni. Mi viszont, egyébként furcsa, hogy most már Matolcsy Györggyel együtt állítjuk azt, hogy nem lehet ez a kitörési pontja Magyarországnak, és amikor egy jegybankelnök is biztos, hogy elmegy a falig, mert ilyen szintű kormánykritikát egy kormánnyal elvileg szövetséges személy biztos, hogy kockázat nélkül azért nehezen fogalmaz meg, akkor érdemes lenne átgondolni azt, hogy ez az út járhatóe, illetve fontose ezt a továbbiakban járni. Azt is látjuk, hogy nagyon sok mindenről nem beszél most az indokolás, ami a zárszámadásban azért megtalálható. Az egyik rovat, amit én mindig böngészni szoktam, a betöltetlen házorvosi praxisok száma, mert bár én közgazdász vagyok, de egy erős humán vénával áldottak meg. Tehát nemcsak a GDP-adatokat nézem, ami adott esetben egy járványügyi veszélyhelyzetben még a fokozott halálozások számából kifolyólag is rövid távon megmozdul, és ez mégsem jó, mégsem egy jóléti fordulat Magyarország számára, hanem mindig próbálok egy emberi fejlettségi indexet is vizsgálni. Ennek egyik nagyon fontos faktora az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés milyensége, illetve az, hogy vane egy háziorvosom. Azt látjuk, hogy 2010-ben cáfoljon meg, államtitkár úr, ha nem így volt 176 betöltetlen praxis volt Magyarországon. A tárgyalt időszakunkban, amit vizsgál ez a zárszámadás, a kezdésnél 399, később 468 betöltetlen háziorvosi praxisról beszélhetünk. Azóta tovább romlottak az adatok, de ezt az egészségpolitikusokra bíznám, én nem vagyok az. Viszont ordító az a különbség, hogy hány magyar állampolgár nem képes a legmagasabb szintű ellátást kapni. Én nem vitatom, hogy egy helyettesítő szakorvos vagy egy olyan tandem, aki más körzeteket ellát, ne akarná a legjobb és legmagasabb színvonalon biztosítani ezt az ellátást, de attól a dolog hatékonysága még egészen biztosan alacsonyabb, mint ha ezeknek az embereknek az érintett vidékeken lenne háziorvosuk. Szóba került itt megint csak egy áljobboldali képviselőtársamtól a nyugdíjrendszer különböző vetülete is, és miniszter úr is emlegette ezt a nyugdíjprémiumnak nevezett valamit, ami beleillik a kormányzat egyszeri kiadásainak a sorába, amiből ugyanakkor nyugdíjemelés nem származik. Az szja-visszatérítésről is érdemes tudni, hogy abból fizetésemelés nem származik. Hozzánk legalább ilyen közel állnának azok a gondolatok, amelyek a magyar nyugdíjak szintjének a rendezése felé mozdulnának el. Egészen elképesztő, vizsgálják meg, hogy hányan kapnak 100 ezer forint alatti juttatást Magyarországon, és hogy milliós nagyságrendű azoknak a száma, akik adott esetben kevesebb mint 150 ezer forintból kell hogy megoldjanak egy egész hónapot. Én értem, hogy ez önök számára elképzelhetetlen, és egy országgyűlési képviselő számára ez egy nehezen megfogható dimenzió, de az a folyamatos elszegényedés, ami nyugdíjas honfitársaink körében tapasztalható, több mint drámai. Azt látjuk, hogy a differenciált nyugdíjemelési javaslatunkra önök még mindig nem nyitottak, aminek a lényege az lenne, hogy a kisnyugdíjasok esetében egy magasabb százalékos kulccsal folytatott növekedést tudjunk produkálni, és adott esetben félmilliós nyugdíjak fölött ne emeljünk olyan magas százalékkal. Teljesen igazságtalan a mostani rendszer, az önök neoliberális kegyetlenségével van szinkronban. Mi viszont szeretnénk ezen változtatni, és arra kapacitáljuk önöket, hogy változtassanak. A másik a szép csendben, sunyi módon keresztülvitt folyamatos nyugdíjkorhatár-emelés. Ha államtitkár úr megvizsgálja a statisztikai adatokat, akkor azt fogja látni, hogy a most januárban életbe lépő nyugdíjkorhatár-emeléssel az egyik évtizedre jellemző magyar férfi korosztálynak a várható élettartama alámegy annak az időpontnak, amikortól ők nyugdíjat kapnak. Ez egy rettenetesen rossz üzenet, ezzel deklaráltan kimondja Magyarország Kormánya, hogy ezek a férfiak jellemzően dolgozzanak a halálukig. Álláspontom szerint ilyet egy kormány nem mondhat ki, akkor sem, hogyha rettenetesen rosszak a demográfiai mutatók, és én látom, hogy a nyugdíj rendszere miatt recseg-ropog, és önök sem látják azt a megoldást, amivel ezt pozitív irányba lehetne mozdítani. Sőt, én többször elmondtam, nemrég tartottam róla sajtótájékoztatót, hogy a jelenlegi családtámogatási rendszert én semmiképpen nem bontanám le, sőt bővíteném és igazságosabbá tenném. De bármekkora összeg ment családtámogatásra, családpolitikára, azért most már be lehet látni, hogy sajnos a demográfiai mutatók rettenetesek maradtak. Még a termékenységi arányszám sem volt képes az 1,55 fölé kúszni, úgy, hogy közben a szülőképes korban lévő hölgyek száma sajnálatos módon folyamatosan csökken. Tehát kudarcos terület ez Magyarország Kormánya számára, és talán azért, mert igazságtalanul osztja el a családtámogatási forrásokat, nagyon sokszor kedvez olyanoknak, akik nem rászorulók, és nagyon sokszor nem kedvez azoknak, akik adott esetben rászorulnának. Még egy adat a nyugdíjrendszerhez: Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 110 ezer forint alatti volt az az összeg, ami átlagosan elér egy nyugdíjast. Ez egy fenntarthatatlan állapot, ehhez mindenképpen hozzá kell nyúlni, és álláspontom szerint ez nem maradhat így. Azt is látjuk, hogy amikor családtámogatásokról beszélünk, és szerintem beszéljünk erről, mert, még egyszer mondom, mi bővíteni akarjuk ezeket, igazságosabbá tenni, és semmiképp nem lebontani, ezt nagyon sokszor lenyilatkoztam, jobbikos képviselőtársaim is, ez visszakövethető, senki nem akar lebontani családtámogatásokat; de az a vegytiszta kegyetlenség, ami itt is tetten érhető, egy olyan támogatási szisztémát alakított ki, hogy valaki miniszteri fizetéssel falusi CSOK-kal tízmilliós támogatásra tarthat igényt. Milyen alapon? Rászorul? Nem rászoruló. Viszont az, aki mondjuk, CSOK-ot venne fel, de nem keres elég sokat, sokszor el lesz hajtva a közvetítő bank által, mert nem bizonyul hitelképesnek. [[9.50]] Tehát nem a kormány, nem a törvény hajtja őt el, hanem az a közvetítő bank, akit egyébként részben indokoltan, részben feleslegesen Magyarország Kormánya ezzel a hibás törvényével belehozott ebbe a rendszerbe. Én ezzel szemben azt látnám szívesen, ha megnéznénk azt, hogy mekkora összegét nem tudja igénybe venni a családi adókedvezménynek a magyar családok kollektívája. Ugye, nagyjából azt látjuk, hogy egyharmad bent ragad ebben a rendszerben, pusztán azért, mert az érintett szülők nem keresnek elég sokat ahhoz, hogy ezt igénybe tudják venni. Hogy mondjak olyat, amit támogatok a kormányzat döntései közül, példának okáért a családi járulékkedvezmény bevezetése nekem nagyon tetszett. Szerintem ez egy pozitív irány, de kevésnek tartom, mert még így sem tudják a teljes támogatástömeget igénybe venni azok, akik keveset keresnek. Márpedig éppen azokat szeretnénk a leginkább támogatni, akik dolgoznak, gyereket vállalnak, alacsony fizetést visznek haza. Ne tegyenek önök különbséget gyerek és gyerek között! Az a gyerek nem tehet arról, hogy az ő szülője adott esetben tanár vagy ápoló. Ezek az emberek sajnálatos módon nagyon-nagyon keveset kereshetnek most Magyarországon. Tehát a családi adókedvezmény, ami gyermek után jár, az az ő esetükben is maximális összegben kellene hogy járjon. Mi tehát arra kapacitáljuk önöket, hogy változtassanak ezen, és kerüljön oda ez a családi adókedvezmény. A családi pótlék összege egy visszatérő vitatéma, ez egy 300 milliárdos költségvetési nagyságrend. Értem én, hogy Magyarország kormánya már elinflálta ennek az értékének a felét, és azzal, hogy nem duplázta meg, tíz év alatt több mint 3000 milliárd forintot megspórolt, amit elkölthetett más célokra. Én mégis azt mondom, nálunk a jobbikos műhelyekben egy családikártya-konstrukció került kidolgozásra egyébként külföldön ez működő modell , amin megdupláznánk a családi pótlék összegét, és ezzel a kártyával alapvető élelmiszert, illetve gyermeknevelési cikkeket lehetne vásárolni, s úgy gondoljuk, hogy ezek így garantáltan a gyermek érdekkörében hasznosulnának. De nagyon érdekelne főleg az utánam következő Nacsa Lőrinc képviselőtársam véleménye, aki egy kereszténydemokrata képviselő, hogy hogyan várnak önök demográfiai fordulatot, amikor egész Európában a gyermeknevelést itt adóztatják szénné a legkeményebben a termékeket illetően. Magyarázza meg képviselőtársam, hogy a pelenkán, a cumisüvegen és a gyerekruhán hogy lehet 27 százalékos áfa! Önök családtámogatásról beszélnek, még egyszer mondom, áljobboldaliként, mert nem úgy viselkednek, mint egy jobboldali, mert ezt a nagyságrendileg néhány tíz milliárdos költségvetési keretet, amit igényelne a gyermeknevelési cikkek áfacsökkentése, tíz éve nem fordítják erre a területre. Tehát innentől kezdve hiteles az, amit önök a demográfiai fordulattól remélnek, várnak? Önök olyan családtámogatási formákat hoznak ide és rögtön megértik, hogy miről beszélek , amelyek jól hangzanak. Ilyen látványpékség-életérzés lesz tőle, hogy kirakják a kirakatba, tök jól hangzik, nagyon kis forrásba kerül, és kevesen tudják igénybe venni. Varga miniszter úr most itt elmondta, milyen jó dolog, hogy a négygyermekes édesanyáknak nem kell szja-befizetési kötelezettséggel számolniuk. Szerintem is jó dolog. Csakhogy önök átverték a saját főnöküket, Orbán Viktort, aki az eredeti ígéretet úgy artikulálta, hogy a háromgyerekes édesanyáknak már ne kelljen személyi jövedelemadót fizetniük. De aztán a jobban hozzáértő emberek kiszámolták, hogy hú, hát ez nagyon sokba kerülne, szűkítsük le a kört. [[Banai Péter Benő közbeszól.]] Tényleg így történt, államtitkár úr, ötször-hatszor annyiba kerülhetne; leszűkítették a kört, és így már csak 30 ez er olyan honfitársunkra vonatkozik, akiből 15 ezer amúgy sem dolgozik egyáltalán, hiszen főállásban nagyon sok gyermekkel és szerencsére otthon van, és a gyermekek nevelésével járul hozzá a nemzet fennmaradásához, ami egy csodálatos dolog. De úgy leszűkítették az igénybe vevők körét, hogy lényegében fillérekbe kerül már csak önök számára ez. Nézzük meg, miről beszélünk! A családi pótlék megduplázása családi kártyán, államtitkár úr, megegyezhetünk, az 300 milliárd forint lenne körülbelül. A többgyermekesek jelzáloghitel-elengedése 2019-ben 5,6 milliárd forintba került; nem 300 milliárd, 5,6 milliárd. Autóvásárlási támogatás 8 milliárd forint; nem 300 milliárd, 8 milliárd. Diákhitel-támogatások: a félmilliárd forintot sem érte el ez a volumen, pedig hányszor reklámozták a sikeres családpolitikát ezzel itt a parlamentben, a félmilliárd forintot sem érte el ennek a volumene, tehát a hatszázad része annak, mint ha önök hozzányúlnának a családi pótlékhoz, és kevesebb mint századrésze annak, mint ha a gyermeknevelési cikkek áfáját csökkentenék. Tehát így kell ezeket a javaslatokat egymáshoz viszonyítani, hogy hányan tudják igénybe venni és mekkora segítséget jelent. Még egyszer mondom, egy demográfiai katasztrófahelyzetben vagyunk. Önöknek sem sikerült javítani a mutatókon, 1,55 fölé nem ment a termékenységi ráta, a szülőképes korú hölgyek száma csökken, a kivándorlás sajnálatos módon nem állt meg, a munkaerőhiányt önök szervezett munkaerőimporttal, tehát százezres nagyságrendű külföldi vendégmunkással próbálták megoldani, ahelyett, hogy az inaktívakat próbálnák még a lehetőségekhez képest mozgásba hozni. Összességében tehát én nem akarom elvitatni a családpolitika elvi alapjait. Én támogatom azt, hogy a gyermekvállalást minél erősebben, minél magasabb szinten támogassuk. Azt is támogatom, hogy a gyermekek számával arányosan adott esetben növekedjen ez a támogatási összeg, de ugyanígy kéne támogatni azt a gyermektelent, aki majd egyszer gyermeket szeretne vállalni, hiszen el kell hogy jusson erre a pontra, és az önök neoliberális kegyetlensége itt mutatkozik meg, hogy csak az önök által elképzelt ideális családszerkezetet támogatják, de azt az egygyermekest, vagy azt a gyermekét egyedülálló módon és egyedül nevelőt, aki mondjuk, még családot szeretne, vagy azt a gyermektelent már nem támogatják, pedig ugyanígy szükség lenne rá. Nagyon sok mindenről idő hiányában nem lehetett beszélni, például a tudatos forintgyengítés hatásairól, a reálkeresetek mögött álló statisztikai hazugságokról. Összességében én azt kívánom önöknek, hogy nézzenek szembe ezekkel a tényekkel, számokkal, merjenek őszinte diskurzust folytatni, és végre engedjék el azt a bolsevik stílust, amivel gyönyörűen termelésijelentés-stílusban szépre próbálják festeni azt, ami legalábbis árnyalt. Mint látták a felszólalásomban, vannak pontok, amiket támogatunk, tehát bőven tudunk miről konstruktív vitát folytatni, de ehhez az önök neoliberális kegyetlenségét el kell engedni, és végre minden magyar társadalmi csoport minden egyes tagjára koncentrálni kell, így kell támogatáspolitikát kidolgozni. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Most pedig Nacsa Lőrinc képviselő úr következik, a KDNP vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Asszony! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Hallhattunk itt mindenfélét jobbikos képviselőtársamtól is de hát miről szól a zárszámadási törvény? Miről szól az a törvényjavaslat, amiről most tárgyalunk? Arról szól, hogy az előző évben a kormány a költségvetési törvénynek és a magyar jogszabályoknak megfelelően használtae fel a költségvetési forrásokat. Erre van egy független szervezet, az Állami Számvevőszék [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] hogy ezt véleményezze, és megállapításokat tegyen. A megállapításokban pedig egyértelműen szerepel, hogy a magyar kormány a jogszabályokat betartva, az Országgyűlés döntését a költségvetési törvényről tiszteletben tartva, a jogszabályokkal teljes összhangban teljesítette a költségvetés végrehajtását. Erről szól a zárszámadási törvény, bár erről nem sikerült beszélnie ellenzéki képviselőtársamnak. [[Z. Kárpát Dániel: Figyelj jobban!]] Még csak annyit mondanék, hogy én is nagy rajongója és olvasója vagyok a Kommentár folyóiratnak, és lehet, hogy nem a lap, hanem az ön irányváltása miatt keletkeztek önben ellenérzések a lappal kapcsolatban. [[Z. Kárpát Dániel: Nem én vagyok az áljobboldali!]] Azt is mondta képviselőtársam, hogy az ellenzéki oldalon senkinek nincsen szándékában megvágni a családtámogatásokat. Szemenszedett hazugság, tisztelt képviselő úr! A szocialisták és a Demokratikus Koalíció jelezte több alkalommal, hogy hogyan vágná meg az otthonteremtési programokat. Gyurcsány Ferenc perverz újraelosztásnak nevezte a családi adókedvezmény rendszerét. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha önök hatalomra kerülnének, akkor a családtámogatások jelentős részét megvágnák. [[Z. Kárpát Dániel: Ezt támaszd alá!]] De ne erről beszéljünk most, beszélünk erről még később. Z. Kárpát Dániel megint termelési jelentésről beszél. A termelési jelentések, képviselő úr, azok tények. Tényekről beszélt miniszter úr, tényekről beszélt Szűcs Lajos képviselőtársam is. A tényeket és a valóságot ön mindig „letermelésijelentésezi” nemes egyszerűséggel, holott azok a számok, azok a gazdasági eredmények, amiket itt hallhattunk miniszter úrtól is, azok a 2020-as tényszámok. Az a helyzet, hogy a 2020-as év egy rendkívül nehéz év volt, de nagyon jól mutatja, nagyon jól leképezi és nagyon jól meg tudjuk rajta vizsgálni azt, hogy mi a különbség az önök és a mi politikánk között. Nagyon jól meg lehet vizsgálni azt, hogy az eddigi gazdaságpolitikánk sikeres volt-e. Annak ellenére, hogy a 2020-as év egy rendkívül nehéz év volt, meg lehet azt vizsgálni, hogy hogyan teljesített az egész ország, volte eredménye és sikere a 2019 előtti gazdaságpolitikának, és mi lett volna akkor, ha önök lettek volna hatalmon egy ilyen válsághelyzet kellős közepén. Össze tudjuk vetni a 2008-2009-es időszakkal, pontosan le tudjuk vonni a mérleget. [[10.00]] A pandémiát megelőző időszakban, 2019-ben, és 2020 első két hónapjában is a pandémia első hullámának berobbanásáig minden szempontból gazdasági rekordidőszaknak volt nevezhető az az időszak, amikor sorra dőltek meg a beruházási rekordok. Korábban a rendszerváltás óta soha nem látott alacsony, 3,4 százalékos munkanélküliségi adat volt, ami az önök idejében 12 százalék volt, és, tisztelt képviselőtársaim, úgy tudott bővülni a magyar gazdaság európai szinten is rekorder mértékben 4,9 százalékkal, hogy az Európai Unió átlagos növekedése 1,5-2 százalék körül volt csupán. 2019-ben a magyar export 5,8 százalékkal, az import 7,5 százalékkal bővült. Szerintem a 2020-as zárszámadási törvény és a 2020-as év nem vizsgálható önmagában. Meg kell vizsgálni, hogy mi történt előtte, és meg kell vizsgálni, hogy mi történt utána. Az orvos sem kizárólag egyetlenegy vérvételből állapítja meg a beteg állapotát, hanem meg kell nézni a kórtörténetet, és meg kell nézni az utánkövetést is, hogy mi történik utána. Azt gondolom, ez rendkívül fontos, hogy teljes képet kapjunk ahhoz, hogy milyen is volt a 2020-as évünk. 2019-ben a magyar export 5,8 százalékkal, az import 7,5 százalékkal bővült. Az előbbi növekedésben többek között az ipar és a többletkapacitásokat eredményező beruházások kedvező teljesítménye, utóbbi esetben pedig az export magas importtartalma mellett a bővülő fogyasztás és beruházás játszott szerepet. A külkereskedelmi mérleg 2019-ben is többletet mutatott. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A 2020 márciusáig tartó gyors fejlődés a korábbiakkal szemben egy egészséges és kiegyensúlyozott szerkezetben, valamint eladósodástól mentesen valósult meg. Az államadósság a 2010-es 80 százalékot meghaladó szintről 2019 végére 65,5 százalékra süllyedt, ráadásul a fennálló adósságállomány összetétele is sokkal kedvezőbb, ugyanis jelentős mértékben sikerült növelni a lakossági állampapírok állományának arányát, és csökkenteni a devizaadósság és a külföldi kézben lévő adósságállomány arányát. A devizaarány ezzel összhangban a 2011 végi 53 százalékról 21 százalékra, a külföldiek aránya pedig 65 százalékról 34 százalékra esett. Ez hozzájárult az ország devizakitettségének és külső sérülékenységének a mérséklődéséhez. Emlékezhetünk rá, hogy ezzel szemben a Gyurcsány-Bajnai páros az általuk kreált gigantikus mértékű államadósságot úgy próbálta finanszírozni, hogy hatalmas mennyiségű, több ezer milliárd forintos IMF-hitelt vettek fel, talán a világ egyik legrosszabb kondícióival. Ezt a hitelt aztán a nemzeti kormány 2013-ban jóval a határidő előtt visszafizette. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam is beszélt az IMF-hitelről. Mire költötte akkor a Gyurcsány vezette kormányzat Varju László gazdasági tevékenységével, államtitkárságával együtt az IMF-hitelt? Az állami kiadások finanszírozására és 600 milliárd forintot bankmentő csomagra. Dobrev Klára is nemrég elmondta a televízióban, hogy a bankokat sikerült megmenteniük, az embereket nem. Teljesen helytálló ez a lelet, egyetértünk Dobrev Klárával, ritka ez a pillanat. Önöknek a bankokat sikerült megmenteni, az embereket pedig semmibe vették. [[Bangóné Borbély Ildikó: Egyáltalán nem ezt mondta.]] Ezek az ő szavai, tisztelt képviselő asszony. 600 milliárd forintot bankmentő csomagra fordítottak akkor, mert önöknek a bankos haverjaik voltak a legfontosabbak abban az időszakban is. A 2020 elejére véghez vitt 15 százalékpontos adósságcsökkentés egyike az EU-tagországok legjelentősebb eredményeinek, miközben számos nyugat- és dél-európai ország csak az államadósság további növelésével volt képes gazdasági növekedésre abban az időszakban. A 2019-es évet tehát a gazdasági növekedés, a rekordalacsony munkanélküliségi ráta, a rekordmértékű beruházási arány, a jelentős reálbér-növekedés, a csökkenő államadósság és az ország sérülékenységének, külföldi kitettségének további mérséklése jellemezte. A koronavírus-világjárvány azonban 2020 márciusában derékba törte ezt a korábbi gyors és kedvező gazdasági növekedést, és a járvány terjedésének lassítása érdekében korlátozó intézkedéseket kellett bevezetni, melyek a gazdaságra is komoly hatással voltak Magyarországon, Európában és szerte a világon is. Ugyanakkor a pandémia berobbanása és az azt követő világméretű recesszió a 2008-2009-es gazdasági válsághoz képest sokkal egészségesebb, erősebb, ellenállóbb helyzetben érte Magyarországot. Volt költségvetési tartalék, a magyar háztartásoknak voltak megtakarításaik, és ami a legfontosabb, a devizahitelek megszüntetésével az emberek nem voltak kiszolgáltatva a külföldi bankoknak adósrabszolgaként, mint az önök idejében. Nézzük meg, hogy mit tett volna a koronavírus-válság alatt egy baloldali kormány, ha ők lettek volna hatalmon. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ez csak fikció!]] Ez nem a fikció világa, tisztelt képviselő asszony, hanem valós tapasztalat, hiszen láttuk már a baloldaltól korábban a válságkezelést. Egy válság alatt a baloldal legelső dolga mindig a megszorítások eszközéhez nyúlni. Ez a megszorítás természetesen nem vonatkozik mindenkire, csak a magyar családokra, a magyar dolgozókra, a magyar kis- és középvállalatokra és a magyar nyugdíjasokra. Nem vonatkozik viszont a baloldali megszorító politika soha a külföldi bankokra, soha a globális nagytőkére, soha a multinacionális vállalatokra és a baloldali oligarchákra, a vörösbárókra sem. A közszférában dolgozóktól azonban elvennének egyhavi fizetést, ahogy ezt korábban megtették. A magyar nyugdíjasoktól elvennének egyhavi nyugdíjat, ahogyan ezt korábban megtették. A magyar családoktól elvennék a családi adókedvezményt, a harmadik évi gyest, a gyed extrát, és a gyermekvállalást egyenlővé tennék a szegénység vállalásával, ahogy ezt korábban megtették. A válságra hivatkozva növelnék a munkát terhelő adókat, a személyi jövedelemadó legalsó adókulcsát is tovább növelnék, és a társasági adót is megemelnék, ahogy ezt korábban megtették, és ahogy most a programjaikban leírták. A válságra hivatkozva munkahelyek megőrzése és megvédése helyett visszavezetnék a segélyelvű politikát a munkanélküli-segélyek kiterjesztésével, ahogy ezt korábban megtették. A családi otthonteremtési programokat, a kedvezményes lakáshiteleket azonnal megszüntetnék, és a családokat devizahiteles adósrabszolgaságba hajszolnák bele, ahogy ezt korábban megtették. Iskolák százait zárnák be, és pedagógusok ezreit tennék az utcára, ahogy ezt korábban megtették. Ezer kilométer vasútvonalat szüntetnének meg, kiárusítanák az állami vagyont, nemzetstratégiai jelentőségű állami vállalatokat, közműveket, repülőteret adnának el áron alul külföldi profitmaximalizáló nagytőkének, ahogy ezt korábban megtették. Varju László tegnap azt mondta itt a parlamentben, hogy a reptér áron aluli privatizációja egy kifejezetten jól sikerült privatizáció volt. [[Varju László: Miért hazudik, én nem mondtam ilyet!]] Azt mondta, hogy ez egy jól sikerült privatizáció volt [[Varju László: Elnök úr, szóljon neki, hogy ne hazudjon!]] , de önöknek, tisztelt képviselő úr és nem a magyar embereknek.
Képviselő úr, kérem, meglesz a lehetősége felszólalni és nyugodtan reagálhat. Kérem, hogy nyugodtan tartsuk tiszteletben egymás álláspontját. Köszönöm.
Mindennek tetejében gigantikus mértékű, több ezer milliárd forintos IMF-hitelt vennének föl, maximálisra növelnék az ország devizakitettségét és külső sérülékenységét, ahogyan ezt korábban megtették. Röviden ez lett volna a baloldali válasz 2020-ban a koronavírus okozta válságra. Ezek a példák nem kitalációk, a baloldal egytől egyig mindegyik megszorító lépést megtette. 2019-ben, amikor a 2020. évi költségvetést tárgyaltuk, amelynek most a zárszámadásán vagyunk itt, figyelmeztettük önöket, bár önök nem hallgattak a szép szóra, a józan szóra. Önök akkor, személyesen Mellár Tamás, Varju László, Bangóné Borbély Ildikó, Harangozó Tamás olyan költségvetési módosítókat nyújtottak be a 2020-as költségvetéshez, amelyekben az Országvédelmi Alap és a rendkívüli kormányzati intézkedésekhez szolgáló alap többszörösét költötték volna el. Ha mi azokat a költségvetési módosítókat akkor befogadjuk, akkor nulla forint tartalékkal ér bennünket 2020 márciusában a kirobbanó koronavírus-járvány és a pandémia. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha önökön múlt volna, akkor semmilyen tartalék nem állt volna rendelkezésre arra, hogy megkezdjük a védőeszközök beszerzését, hogy megkezdjük például a kiskunhalasi járványkórház építését, hogy a határvédelem és az egészségügy területén a különböző intézkedések megszülessenek. Ha önökön múlt volna, egy fillér tartalék nélkül állt volna ott az ország legatyásodva, hiszen márciusban még nem nyúltunk hozzá az Országvédelmi Alaphoz, nem nyúltunk hozzá a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékhoz, ezért tisztán, feketén-fehéren a parlament által megemelt Országvédelmi Alap ott állt a Pénzügyminisztérium rendelkezésére, hogy a kormány a lehető legbölcsebben, a magyar emberek biztonságának és egészségének védelme érdekében ezt elkölthesse. Ezért örülök, hogy akkor sem hallgattunk az önök megszorító és a baloldal érdekében túlköltekező politikájára. Nagyon helyes, hogy nem fogadtuk be azokat a módosító javaslatokat, amelyek veszélyeztették volna az ország biztonságát és az Országvédelmi Alapban elhelyezett összegek egészét. Nagyon fontos, hogy a válságkezelés során a Fidesz-KDNP-kormány prioritásnak tekintette a munkahelyek megvédését, a családtámogatási és otthonteremtési eszközök megtartását, valamint bővítését, az ágazati béremelések folytatását, az adócsökkentések folytatását, a nyugdíjak értékének megőrzését és a 13. havi nyugdíj visszaépítését. Miközben önök megszorításokkal kezeltek válságot, mi folyamatosan bővítettük a nyugdíjrendszert, a családtámogatási rendszert, folyamatosan csökkentettük az adókat és őriztük meg a munkahelyeket a válság ideje alatt is. A járvány első hulláma alatt, főleg áprilisban a láthatatlan ellenség miatt számos gyárnak, ipari létesítménynek, szolgáltatási szektornak, üzletnek be kellett szüntetnie a tevékenységét, a turizmus pedig lényegében teljesen megszűnt. [[10.10]] Bár 2020 II. negyedévében a járvány soha nem látott mértékben vetette vissza a gazdaság aktivitását, a III. negyedévtől gyors korrekció ment végbe, és a helyreállás a IV. negyedévben is folytatódott annak ellenére, hogy ismételten bevezetésre kerültek a járvány terjedését korlátozó intézkedések. Az ipari termelés a IV. negyedév mindhárom hónapjában nőtt az előző évhez képest, így a termelés volumene a IV. negyedévben már 2,1 százalékkal meghaladta az előző évit. A 2020. évben 4,7 százalékkal csökkent a magyar GDP, miközben az EU-tagállamok gazdaságai ennél jóval nagyobb mértékben, átlagosan 5,9 százalékkal estek vissza. Ezáltal Magyarország gazdasági teljesítménye 2020-ban is meghaladta az Unió átlagát. A 2020-as költségvetés tervezésekor még senki nem sejtette, hogy pandémia és válság fogja sújtani a világot, a kormány teljesen jogosan 4 százalékos GDP-növekedéssel számolt. A járvány negatív gazdasági hatásainak ellensúlyozásaként a kormány 2020 tavaszán elindította a gazdaságvédelmi akciótervet, amely korábban soha nem látott mértékű, a 2020. évi GDP mintegy 30 százalékát kitevő gazdaságvédelmi intézkedéseket jelentett. A gazdaságvédelmi akcióterv adócsökkentéseket, bértámogatásokat, hiteltörlesztési moratóriumot, fejlesztéseket ösztönző támogatásokat, illetve állami garanciaprogramok kiterjesztését tartalmazta. A gazdaságvédelmi akcióterv célja a nehéz helyzetbe jutott ágazatok megsegítése, a munkahelyek megvédése, a családok helyzetének megerősítése, valamint a kilábalás támogatása volt. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében jelentős források áramlottak a gazdaságba, amelyek a vállalkozásokat, a háztartásokat és a munkavállalókat egyaránt segítették. A kormány gazdaságvédelmi intézkedéseinek a válság ellenére is érzékelhetőek voltak a hatásai. A reálkeresetek 2020-ban 6,2 százalékkal tovább nőttek, a háztartások fogyasztási kiadásai csupán 1,6 százalékkal csökkentek, ami európai összevetésben kedvezőnek tekinthető. Kedvező továbbá, hogy az elmúlt években rekordmagasságba emelkedő beruházási ráta 2020-ban a válság negatív hatásai ellenére is kiemelkedően magas szinten, 27 százalékon alakult. A beruházásoknak támaszt adott az is, hogy az elmúlt 11 év legerősebb teljesítményeként 2020 során 28 ezer darab lakás épült, amely 34 százalékos bővülést jelent éves összevetésben. Az állami beruházások is emelkedtek, és a válságkezeléssel létrehozott Gazdaságvédelmi Alapból mintegy 4031 milliárd forint, ebből közel 943 milliárd forint költségvetésen belüli átcsoportosításokból és befizetésekből került biztosításra. Ezek a források elsősorban olyan beruházások támogatására kerültek biztosításra, amelyek a 2021. és a 2022. évi gazdasági növekedés megalapozását szolgálják. Én mélységesen elítélem azt, amikor Z. Kárpát Dániel egy 17,9 százalékos II. negyedévi gazdasági növekedésről az idei évben úgy beszél, hogy éppen szerencsésen így alakult, hogy éppen találtak egy jó számot. Hát, ez a rekordszintű gazdasági növekedés, és ami majd idén is tapasztalható lesz, nem szerencse és nem véletlen, tisztelt képviselő úr, ez a magyar emberek, a magyar vállalkozások és a kormány helyes gazdaságpolitikájának a következménye. Ez nem csak így lett, és arra kérem, hogy ne nézze le a magyar embereknek a munkáját ilyen szempontból, mert ezt ők hozták össze, a magyar munkavállalók, a magyar vállalkozók, az itt lévő cégek hozták össze azt a kormány helyes gazdaságpolitikájának köszönhetően, hogy ilyen gazdasági növekedést élhetünk meg ebben az időszakban. És amikor erre Mellár professzor úr azt mondja, hogy hát ez mind semmi, ez a gazdasági növekedés alig haladja meg a tavalyi évet, az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy számos nyugat-európai ország még el sem érte a járvány előtti gazdasági szintjét, vannak nagy országok, nyugat-európai nagy országok, mint Franciaország vagy a Benelux államok vagy északi államok vagy déli államok, amelyek még el sem érték azt a szintet, ahol a járvány előtt voltak. Mi nemcsak hogy elértük most ezt a szintet, hanem meg is haladtuk a járvány előtti gazdasági szintünket. A másik védelmi alap, a Járvány Elleni Védekezési Alap, amelyben 945 milliárd forintos forrásbiztosítás teljesült. Ez az alap garantálta, hogy az egészségügyi védekezésnek ne legyen pénzügyi akadálya. Szintén az egészségügyi védekezés érdekében került létrehozásra az Európai Unióból érkező Járvány Elleni Támogatások Alapja. Mit gondolnak, mennyi pénz érkezett az Európai Unióból a járvány elleni védekezés európai uniós alapjába? Mivel a tavalyi évben támogatás nem érkezett, ezért ebből az alapból sajnálatosan kifizetés sem teljesült. Ez a valóság, tisztelt képviselőtársaim; amikor nagy baj van, akkor igazán csak magunkra számíthatunk, és örültünk annak és örülhetünk annak, hogy egy ütőképes magyar gazdaságot ért a válság, egy egészséges helyzetben lévő magyar gazdaságot ért a válság, és hogy a kormány a megfelelő pénzeszközök átcsoportosításával mind az egészségügyi, mind a gazdasági védekezést meg tudta valósítani. A 2020-as költségvetés 918 milliárd forinttal magasabb összeget biztosított az egészségügyre, mint a 2019-es, 918 milliárd forinttal többet költöttünk 2020-ban az egészségügyre, mint 2019-ben. Ebben szerepelnek az egészségügyi béremeléssel, az egyszeri, személyenkénti 500 ezer forintos juttatással összefüggő többletkiadások, az összevont szakellátás kiadásai, a gyógyszertámogatások, valamint a veszélyhelyzettel kapcsolatosan biztosított többletforrások. Az oktatásra a 2020-as költségvetés 348,7 milliárd forinttal több forrást biztosított, mint a 2019-es. Ebben szerepet játszottak az egyetemek, a főiskolák részére beruházási céllal juttatott támogatások, az alapítványi támogatások, a köznevelési célú humán szolgáltatások támogatásai, továbbá az ingyenes tankönyvellátás és az Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok támogatása. A nyugdíjkiadások 142,5 milliárd forinttal emelkedtek 2020-ban, és ebben még nincs is benne az idei évtől életbe lépő 13. havi nyugdíj visszaépítése, valamint a rekordmagas összegű nyugdíjprémium, amit pár hét múlva minden nyugdíjas megkap 80 ezer forint összegben. A válság ellenére 2020-ban is folytatódott az adócsökkentés politikája. Baloldali képviselők ilyet még nem láttak, hogy valaki a válságban nem adót emel, hanem adót csökkent; ők helyből, reflexből adóemelésekhez nyúlnak. Gyurcsány Ferencék mindig adót emelnek, a társasági adót, a személyi jövedelemadót, a jövedéki adót és az összesféle adótípust, ami éppen eszükbe jut a kormányülés szünetében, azt mind-mind megemelik. Ezzel szemben mi 2020-ban is folytattuk az adócsökkentéseket. A 2016. évben a versenyszféra és a kormány között született megállapodás értelmében 2017-től folyamatosan mérséklődött a munkára rakódó munkáltatói közteher, 2016 és 2020 júliusa között összesen 11,5 százalékponttal. 2020 júliusában a kormány újabb 2 százalékponttal tovább csökkentette a szociális hozzájárulási adó kulcsát, az első hullám végén és a második hullám elején, 2020 júliusában tovább csökkentettük a szociális hozzájárulási adó kulcsát azért, hogy megóvjuk a munkahelyeket, amely így már csak 15,5 százalék. Ne felejtsük el, hogy ez a szám 27 százalék volt 2016-ban, a baloldali Gyurcsány-kormány alatt pedig 32 százalékos járulékot kellett fizetniük a munkaadóknak minden egyes munkavállalójuk után. Még Varju László, a Költségvetési bizottság elnöke is beláthatja, hogy a 32 jóval magasabb adóteher, mint a 15,5 százalék, ami jelen pillanatban tapasztalható. A társasági adó esetében az utóbbi évek legjelentősebb változása volt, hogy 2017. január 1-jén a társaságiadó-kulcs egységesen 9 százalékra csökkent, így az Európai Unióban a legkedvezőbb kulccsal adózhatnak a Magyarországon működő társaságok. A kisvállalati adó jelentős egyszerűsödésével és az adó kulcsának csökkentésével az adórendszer 2017-től még kedvezőbb adózási környezetet teremtett a növekedésre képes kis- és középvállalkozások számára. 2021. január 1-jétől a kisvállalati adó is tovább csökkent 11 százalékra. 2020-ban 5 százalékos áfakulcs alá került átsorolásra a kereskedelmi szálláshely-szolgáltatás; 2020-tól kedvezményes 5 százalékos áfakulcs került bevezetésre az úgynevezett rozsdaövezetekben épülő, 150 négyzetméter hasznos alapterületet meg nem haladó lakóingatlanok értékesítésére; és a járvány vendéglátósokra gyakorolt negatív hatásait is enyhítendő az elvitelre történő vagy házhoz szállítással értékesített étel- és italforgalomra vonatkozóan 5 százalékos adókulcs került meghatározásra a járvány alatt. A turizmusfejlesztési hozzájárulást 2020. március 1-jétől kezdődően nem kellett megfizetni. Külön érdemes kiemelni, hogy a tavalyi évben a válság ellenére sem csökkent, hanem nőtt a családtámogatásokra fordított összeg, valamint nem csökkent, hanem tovább bővült az Európa-szerte egyedülálló családvédelmi akcióterv és családtámogatási rendszer. Ennek megfelelően 2019 után 2020-ban is elmondhatjuk, hogy sikerült eljutnunk oda, hogy minden eddiginél több támogatást kapnak a gyermeket nevelő családok és a gyermeket vállalók. 2020-ban, 2010-hez képest, amikor 960 milliárd forintot fordítottak családtámogatásra, több mint háromszorosára nőtt a családok támogatására fordított összeg. A jövő év elején pedig a gyermeket nevelő családok az átlagbér szintjéig visszakaphatják a 2021-ben befizetett személyi jövedelemadójukat. Azt gondolom, hogy ez is egy olyan történelmi lépés, egyedülálló lépés, bátor lépés, amely tovább fogja javítani a gyermeket nevelő családok helyzetét, hiszen szeretnénk, hogy ne csak szellemi, lelki, erkölcsi értelemben, hanem anyagi értelemben is érje meg a gyermekvállalás. [[10.20]] Csak összehasonlításképpen: a Gyurcsány-Bajnai-kormányok alatt a családalapítás és a gyermekvállalás szinte egyenlő volt a szegénység vállalásával. Egész egyszerűen nem léteztek azok a családtámogatási eszközök, amelyek mára minden gyermeket nevelő családnak természetesnek számítanak Magyarországon. A fiataloknak nem adtak meg semmilyen segítséget az önálló életük elkezdéséhez, az otthonteremtéshez, a házassághoz, a családalapításhoz, a gyermekvállaláshoz, hanem tandíjat akartak bevezetni, elvették a harmadik évi gyest, nem volt gyed extra, a családi adókedvezmény pedig mindössze 4 ezer forint volt a harmadik gyermek után. Összességében a magyar gazdaságpolitikát a 2019-es rekordév után 2020-ban a pandémia nagymértékben negatívan befolyásolta, ugyanakkor az elmúlt évek teljesítményére, stabilitására és dinamikus növekedésére épülő gazdaságpolitikája tette lehetővé, hogy az ország gyorsan túl legyen a válságon, és ismét növekedési pályára álljon. Magyarország ma azon kevés országok közé tartozik az Európai Unióban, amely már elérte a járvány előtti gazdasági teljesítményét. Erre rajtunk kívül csak 8 másik uniós tagország volt képes a 27-ből. Ez azt bizonyítja, hogy Magyarország megfelelően és az aktuális kihívásokhoz illeszkedően reagált a koronavírus-járvány okozta gazdasági válságra. A számítások szerint minden okunk megvan a pozitív várakozásra, ugyanis rekordmagas, 7-7,5 százalék közötti lehet a gazdasági növekedés 2021-ben. A munkaerőpiac is új rekordot tudott felállítani 2021-ben, ugyanis soha annyian nem dolgoztak a rendszerváltás óta Magyarországon, mint most, amikor meghaladta a 4,7 milliót a foglalkoztatottak száma, és soha nem volt olyan alacsony a munkanélküliek száma, mint most. Összehasonlításképpen: Gyurcsány Ferenc ideje alatt 915 ezer emberrel kevesebb dolgozott Magyarországon. Tovább kell menni ezen az úton, tovább kell folytatni az adócsökkentések, a reálbéremelés, a gazdasági növekedés, az államadósság-csökkentés, a foglalkoztatásra és stabilitásra épülő gazdaságpolitikát. Hamarosan még egy egészen új fejezet nyílik meg a magyar emberek életében, amikor 200 ezer forintra emelkedhet a minimálbér, amely így magasabb lehet, mint Gyurcsány Ferenc idejében a magyar átlagbér volt, és teljes egészében is visszaépülhet majd a 13. havi nyugdíj, rekordmagas nyugdíjprémiumot kapnak az idős honfitársaink, megvalósul a 25 év alatti fiatalok szja-mentessége, és a gyermeket nevelő családok, ahogy már mondtam, visszakaphatják a befizetett szja-t. De van bőven vesztenivalónk. Ezeket az eredményeket meg kell védeni, ezeket az eredményeket el is lehet veszteni. A megszorítások és adóemelések politikája nagyon is könnyen visszatérhet a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal által. Láthatjuk, hogy a baloldal programjában az adóemelés, a családtámogatások szűkítése, az otthonteremtési programok szűkítése és a segélyalapú politika kerülne vissza a homloktérbe, mi pedig ezt nem szeretnénk, tehát meg kell védenünk az eddig elért eredményeket, és a sikeres gazdaságpolitikát tovább kell vinni. A KDNP-frakció ezért támogatni fogja a 2020. évi zárszámadást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Hallgatva Nacsa Lőrinc vezérszónoklatát, egyben biztosak lehetünk: a baloldal programjának ismertetésére nem őt fogjuk felkérni. Ennyi zöldséget már régen hallottam összehordani viszonylag rövid idő alatt. De azt is elmondta képviselőtársam, hogy a zárszámadásban a tényekhez ragaszkodjunk, és ezzel én maximálisan egyetértek önnel, képviselő úr. Amikor a zárszámadást tárgyaljuk, akkor valójában azt kell megnéznünk, hogy a kormány hogyan hajtotta végre az Országgyűlés által elfogadott költségvetést. Ez a foglalkozás célja ma, mindenféle kitekintések mellett vagy helyett. A 2020. év vonatkozásában a válasz nagyon egyszerű, tisztelt képviselő úr: sehogy; mert a beterjesztett végrehajtási számok nyomokban sem hasonlítanak azokra, amit az Országgyűlés 2019 nyarán elfogadott. A fideszes képviselők igen szavazatával hagyták jóvá a 2020. évi központi költségvetést ’19 nyarán, amiben a kormány 4 százalékos gazdasági növekedéssel, 1 százalékos GDP-arányos költségvetési hiánnyal, a GDP-arányos államadósság további, év végére 67 százalékra mérséklődésével, valamint 2,8 százalékos inflációval tervezett, ezzel szemben az itt előttünk álló számok a következőket mutatják. A gazdaság nemhogy nőtt volna, de 4,7 százalékkal csökkent, a GDP-arányos költségvetési hiány az eredeti tervet többszörösen meghaladva 8 százalékos lett, év végén 77 százalékos szint fölé ért a magyar államadósság GDP-arányos értéke; az elmúlt nyolc év töretlen adósságcsökkentésének hatása tűnt el egyetlen év alatt, és teszem hozzá, volt az 80 százalék fölött is. Az éves infláció 0,5 százalékkal lett magasabb, így 3,3; és még azért az emberek számára fontos adat, hogy a magyar fizetőeszköz jócskán veszített értékéből. 2020-ban az előző évhez képest 1 euróért 26-27 forinttal többet azaz 351 forintot kellett adni, mint 2019-ben. Tisztelt Képviselőtársaim! Igen, tudjuk, ilyenkor a kormány arra hivatkozik, hogy 2020-ban a világban is különleges év volt Covid-járvánnyal, korlátozó intézkedésekkel, leépítésekkel, növekvő szegénységgel és gazdasági visszaeséssel, ezért el kellett térni az elfogadott költségvetéstől. Akkor tegyük ezt is tisztába, hogy ne legyen félreértés! Nekünk nem azzal van problémánk, hogy egy hirtelen jött válságos évben a kormány eltér a korábban elfogadott tervektől. Hiszen ezt normálisan is meg lehet tenni, ha a módosításokat egy, az emberek érdekeit szem előtt tartó és őket szolgáló kormány a válság enyhítése egészségügy, oktatás megerősítése, szociális háló kiterjesztése érdekében teszi, ráadásul esetleg ebbe bevonja a magyar Országgyűlést is. Megtehette volna ezt az Orbán-kormány is. De a Fidesz nem ilyen. Ők ragaszkodtak az eleve jövőellenes, igazságtalan újraelosztásra épülő költségvetésükhöz. Mi több mint 1000 milliárd forintos átcsoportosításra tettünk javaslatot a nyugdíjak, szociális célú kiadások, az egészségügy, az oktatás költségvetésének növelése érdekében, de nemet mondtak az embereket segítő javaslatainkra. A Fidesz és az Orbán-kormány azonban megmutatta a szociális érzéketlenségét ebben az időszakban is. Van nekik egy szűk gazdasági elitjük, amelyre hatalmuk egy része támaszkodik Mészáros, Tiborcz, Garancsi, és hosszú lehetne még a sor , és az adófizetői pénzeket inkább vagy leginkább az ő érdekükben csoportosították át. Emlékezzünk csak vissza, mi is történt 2020-ban! Jött egy pusztító járvány, és átalakult a világ. Európa, sőt világszerte a kormányok minden egészségügyi, szociális és gazdasági intézkedést megtettek annak érdekében, hogy az oltóanyag kifejlesztéséig minél több ember életét megmentsék; ne hagyják csődbe menni a cégeket, és csökkentsék a tömeges munkanélküliség kialakulását. És mit csinált a Fidesz-kormány? Különös jogrendet vezetett be, kénye-kedve szerint alakította át a költségvetést, és az egészségügyi védekezést, a járványkezelést elbaltázta. Az első hullámban szigorú intézkedéseket vezettek be, amelyek következményeként szinte leállt a gazdaság. Több százezer ember vesztette el a munkáját, mellettük több százezer ember jövedelme csökkent. Kirúgások, cégcsődök, fizetéscsökkenés és a nemzetközi gazdaság lassulásának a következményei akkor még meg sem érkeztek. Az első hullám elmúltával azután éles váltás következett be a politikában, azóta a gazdaság működésének szinte kizárólagos prioritása van. A védekezést a védőoltás lehetőségére hivatkozva kizárólagosan állampolgári felelősségnek tekinti a Fidesz-kormány, és ennél többet nem is tett. Nem végzett tömeges tesztelést, sem szigorú kontaktkutatást, nem adott ösztönzőt például 100 százalékos táppénzzel vagy 80 százalékos bértámogatással, ahogy azt más kormányok tették, hogy útját állják a vírus terjedésének. Ennek lett a következménye, hogy eddig több mint 30 ezer honfitársunk lett áldozata ennek a gyilkos vírusnak, háromszor annyian, mint a szomszédos Ausztriában. Összességében a világjárvány nálunk is visszavetette a gazdaság teljesítményét 4,7 százalékkal, de ennél súlyosabb, hogy még inkább kiterjesztette és többszörösére növelte azokat a társadalmi feszültségpontokat, amelyek a pandémia nélkül is jelen voltak. Tovább nőttek a társadalmi egyenlőtlenségek, a társadalmi mobilitás teljesen beszűkült, a növekvő szegénység és ezen belül is a súlyosbodó mélyszegénység az állampolgárok egy részét sokkal jobban sújtotta. A Fidesz-kormány a válság alatt is bizonyította szociális érzéketlenségét, sőt lényegében most mutatta meg igazán, hogy mennyire nem érdeklik sem az évek óta szegénységben élő, sem a válság miatt krízishelyzetbe került családok. A nyugdíjminimum, a szociális segély, a munkanélküli-járadék, a családi pótlék, a gyes egy forinttal sem változott, és semmilyen kiegészítést sem kaptak a rászoruló családok és a nyugdíjasok sem. Az állami gondatlanságot tízezrek érezhették meg a saját bőrükön, amikor egyik napról a másikra elveszítették munkájukat, fizetésüket és sokszor ezért lakhatásukat is. A kormány semmit nem tett a krízishelyzetbe került emberekért, családokért, miközben a 2020. évi költségvetést a családok költségvetésének nevezték. De azért a kormányzati kommunikációval és konzultációval kapcsolatos feladatokra kétszer annyi jutott, mint ahogyan tervezték, miközben nem kellett nyugdíjprémiumot fizetni, amire 20 milliárd forint volt előirányozva. Mondhatni egyszerűen: lényegében propagandára költötték a nyugdíjasoknak szánt pénzt. [[10.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kellett volna, hogy ez így legyen. A Fidesz-kormánynak megvolt mindene az eredményes és sikeres válságkezeléshez, de nem élt vele. 2020 tavaszán a kormány minden idők legnagyobb szabású válságkezelésének kommunikációs jelszavával létrehozta 633 milliárd forinttal a Járvány Elleni Védekezési Alapot és 1346 milliárd forinttal a Gazdaságvédelmi Alapot. A közel 2000 milliárd forint valóban hatalmas államháztartási forrás lett volna, ennek azonban döntő része nem valóságos többlet, hanem költségvetési átcsoportosítás volt. Az év végi hivatalos kommunikáció szerint több mint 5400 milliárd forintot fordított védekezésre, a gazdaság újraindítására, a tények azonban mást mutatnak. A kormány veszélyhelyzeti időszak alatt hozott intézkedései és a költségvetési előirányzatok közötti átcsoportosításai azt tanúsítják, hogy még ebben az időszakban is több forrást bocsátott a járvánnyal összefüggésbe nem hozható célokra, többek közt az élsport, stadionépítés és -fenntartás, kormányzati presztízsberuházások, az egyházak támogatása miniszterelnöki prioritásának megfelelő kiszolgálására, mint a járvány elleni valóságos lépésekre. És ez az önök szégyene, tisztelt képviselőtársaim, bár, ha jól körülnézek, nem tudom, kinek mondom ezt; egy fideszes sincs éppen a teremben bocsánat, államtitkár úr, de azt hiszem, ön sem képviselő, meg ön sem, mindegy. Tisztelt Képviselőtársaim! Ami az előttünk fekvő zárszámadásban szereplő számokat illeti, pontosan kiolvasható belőlük a Fidesz emberellenes és hatalommániás kormányzásának a lényege. Egyre több adóbevételből arányaiban egyre kevesebb megy oktatásra, szociális területre, és több megy kormányzati vízfejre, propagandára és presztízsberuházásokra. A jóléti funkciókra oktatás, egészségügy és társadalombiztosítás 2019-ben az államháztartás kiadásainak 56,2 százalékát fordították, ez 2020-ban 54,4 százalékra csökkent, ami immáron évek óta tartó trendet rajzol ki. Az államháztartáson belül az oktatási tevékenységre és szolgáltatásokra fordított összegek a kiadások 10,2 százalékát tették ki, a 2019-es 10,8 vagy épp a ’18-as 11,6 százaléka után ez is csökkent. Az egészségügy területén az ellátások biztosítására, valamint az intézmények működésére az államháztartási kiadások hosszú évek után, a Covid-járványra és az orvosibér-emelés hatására nőttek: 2020-ban 10,9 százalékos arányt képviselt a megelőző évi 9,1 után. Ugyanakkor tény, hogy ez csak a 2018-as érték elérését jelenti, mely már akkor 10,8 százalék volt. A társadalombiztosítási és jóléti funkciókra fordított összegek a kiadások mindössze 23,8 százalékát tették ki, ami jelentős esés a 2019. évről, akkor ez 27,5 százalék volt. 2018-ban 28,5 százalék. A funkciócsoporton belül a legnagyobb részarányt a nyugellátásokra fordított összeg jelentette 14 százalékkal, mely szintén jelentős mértékben csökkent 2019-hez képest, 16,6 százalék volt akkor. A gazdasági terület összességében a kiadások 20,7 százalékát jelentette a 2019-es 18,5 után, amely a korábbi évek tendenciájába illeszkedően folyamatosan emelkedik. A ’18-as 17,4 százalékról jelentősen nőtt. Ebben a kiadási típusban a közlekedési és távközlési tevékenységek, szolgáltatások csoportra fordított összegek aránya a legjelentősebb: 9,1 százalék. A környezetvédelemre fordított kiadások csak az 1,6 százalékos részesedést érték el. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy járvány okozta válságban egy normális kormány a közös ellenséget, a vírust akarja legyőzni, és ezért támogatja a helyi önkormányzatokat is a védekezésben. Ehhez képest a Fidesz nemhogy támogatást nem adott, egyenesen pénzt vont el az önkormányzatoktól, és támogatást szinte csak a kormánypárti vezetésű önkormányzatoknak juttatott. 2020-ban tehát a költségvetés, különösen az egyedi kormányzati döntéseknek köszönhetően, jól látható különbséget tett a 2019-es önkormányzati választásokat követően létrejött kormánypárti és ellenzéki vezetésű települések támogatása között. Amíg a kormánypártiak többszörös támogatásban részesültek, legyen szó működési támogatásról, fejlesztésről, egyéb beruházásról, addig ellenzéki vezetésű várost szinte lehetetlen találni a több száz tétel között, nagyberuházásokról, propagandakiadásokról nem is beszélve. Tisztelt Képviselőtársaim! Senki ne mondja a kormánypártiak közül, hogy nem volt pénz az álláskeresési időtartam vagy az összeg növelésére! Senki ne mondja, hogy nem volt pénz 100 százalékos táppénzre vagy akár az online oktatásba kényszerült diákok laptoppal vagy tablettel való ellátására, amikor volt pénz a következőkre: Hauszmann-terv, a budai Vár felújtása, minisztériumok Várba költöztetése, és a világhírű Várkapitányságra 120 milliárd forint. A Mathias Corvinus Collegiumot fenntartó Tihanyi Alapítvány részére 131 milliárd forint készpénzjuttatás, a „Liget Budapest” projektre 30 milliárd forint, kormányzati propagandára, plakátokra, hirdetésekre 48 milliárd forint, Budapest-Belgrád vasútvonalra 81 milliárd forint, a kormánypárti oligarchák beruházásait finanszírozó Eximbank Zrt.-re 71,5 milliárd forint. Egyedi sportlétesítmények fejlesztésére, egyedi sportlétesítmények fejlesztésére… abban az évben, amikor 30 ezer honfitársunk halt meg koronavírus-járvány következtében, és az összeomlás szélén, vagy az isten tudja, lehet, hogy a közepén volt a magyar egészségügy, merthogy hermetikusan lezárták, és még képviselőket sem engedtek be, hogy lássuk, hogy mi a valódi állapot benn a kórházakban; persze vannak beszámolók róla, majd azok egyszer nyilvánosságra is kerülnek , sportlétesítmények fejlesztésére 73,4 milliárd forint. Nézek Nacsa képviselőtársamra, ha jól emlékszem, a zárszámadásban ugyanebben az évben év végére, de lehet, hogy már az év közepére 30 milliárd forint adósságot halmoztak fel a kórházak, 73 milliárdért meg sportlétesítményeket építettek a válság évében! Hát mondja már meg nekem, hogy ez épeszű dolog, képviselő úr?! Ez önöknek mind fontosabb volt, mint az emberek egészsége, gyermekeink oktatása, az idősek tisztességes nyugellátása vagy az elesettek támogatása. És igen, amikor azt kértük, hogy adjanak pénzt a nyugdíjasoknak, akkor, amikor bajban voltak, itt van, hát több száz milliárd forintot soroltam fel mindenféle őrületre: Várba költözésre 120 milliárd. És nem egy vagy két év múlva, hanem akkor kellett volna megfogni az emberek kezét, és segíteni, amikor tényleg bajban voltak, és egyébként valóban, lehet, hogy nemcsak anyagilag, de lelki szempontból is pánikban voltak az emberek, akkor kellett volna, hogy számíthassanak a kormányukra. Azt is láthatja mindenki, hogy az egyházakon nem spórolt az állam. A tervezett 73 milliárd helyett 229 milliárd jutott hitéleti tevékenységre, vagyis a tervezett összeg háromszorosa. 2020-ban minden eddiginél többet, 621 milliárd forintot pántlikázott fel a kormány a sporttal összefüggésben, és ebben még benne sincsenek a taotámogatások, melyek az államkassza helyett a sportszervezetekhez folynak be. Ennek összege is rekord, 176 milliárd forint, vagyis egyetlen év alatt 797 milliárd forintnyi közpénz ment a sportba. Nem a gazdaság újraindításába, nem az emberek egészségébe, nem az egészségügybe a sportba, ez a válság éve! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy járvány kellős közepén végrehajtott költségvetésből mit kell kiolvasni? Azt, hogy az egészségügyre még a pandémia idején sem jutott az uniós átlagnak megfelelő pénz. 2020-ban a koronavírus-járvány és a fokozott védekezés miatt megnőttek az egészségügy kiadásai, több bért fizettek, és nem spóroltak az eszközbeszerzéseken sem. Csak a szükségtelen lélegeztetőgépekre mintegy 300 milliárdot, a ma is raktárakban porosodó kínai vakcinákra pedig több tíz milliárdot költöttek el. A magyar egészségügy GDP-arányos kiadásai azonban még így sem érik el az uniós átlagot. Tavaly a GDP 5,9 százaléka ment erre a célra a 2019-es 4 százalék után, ám még így is nagyon messze vagyunk az utolsó békeév uniós átlagától: 2019-ben ez 7,1 százalék volt. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek mellett kiderült az is, hogy az Eurostat szerint Orbán Viktoré Európa legdrágábban működő kormánya. Az Eurostat március elején frissítette a tagállamok ’19-es költségvetési adatait, ebből pedig az derül ki, hogy Magyarországnak van a legdrágábban működő kormánya. [[10.40]] Az EU 27-ek átlagosan a GDP 5,8 százalékát költik a bürokráciára, hivatalosan fogalmazva: az általános közösségi szolgáltatásokra; ez ugyanekkor idehaza 8,2 százalék. Hasonlóan magas számot, 7,9 százalékot költött Finnország, míg a laboratóriumnak tekintett Ausztria 5,7-et, a fejlettségben egyre inkább tőlünk elhúzó V4-országokban pedig a bruttó hazai termék 4-5 százalékát költi csak az állam önmagára. A közösségi szolgáltatásokban nincs benne a rendvédelem és a honvédelem sem. Az utóbbiban a GDP 1 százalékával kicsit elmaradtunk az uniós átlagtól, de a rendvédelemre költött 2 százalék sem rugaszkodik el az átlagtól ez a nagyságrend 2020-ban sem változott. Rosszul dolgoznak, de legalább drágán ez az Orbán-kormány. Arcpirító! Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatom a sort. Miközben a járvány miatt emberi tragédiák sora következett be, az elhibázott gazdasági válságkezelés miatt pedig százezrek voltak tartalék és ellátás nélkül kiszolgáltatva, Orbán Viktor kormánya nem sajnálta adóforintjainkat propagandára. A Rogán Antal alá tartozó Nemzeti Kommunikációs Hivatal 2020 második negyedévében közel 26 milliárdot, a harmadik negyedévben 18 milliárdot, ’20 utolsó negyedévében pedig még 17,8 milliárdot költött kommunikációra. 2020 utolsó negyedévében az összes költés több mint felét, közel 10 milliárd forintot kormányzati panelek terjesztésére költötték. A dokumentumban további három, milliárdos nagyságrendű tételt látunk: a Szijjártó Péter vezette Külügyminisztérium kommunikációra 1,8 milliárdot költött, az állampapírok reklámozására 1,9 milliárdot, a vadászati kiállítás kommunikációjára pedig 1 milliárd forint ment el a válság idején. A Covid-járvány okozta gazdasági visszaesés miatt a költségvetés tervezett hiánya 5000 milliárd forinttal nőtt, ami az államadósságot is 77,2 százalékra emelte. 2020-ban a külföldi piacon jelentős mennyiségű, 2300 milliárd forint összegű forrásbevonásra került sor, nemzetközi devizakötvény kibocsátása valósult meg 6 milliárd euró, azaz több mint 2100 milliárd forint értékben, ennek részét képezi Magyarország első nemzetközi zöldkötvényének kibocsátása is. Ezenkívül sor került japán jenben denominált, úgynevezett szamurájkötvények kibocsátására 62,7 milliárd jen, azaz 180 milliárd forint összegben. Egy korábbi gazdasági miniszter, akit a miniszterelnök nevezett már a jobbkezének is, korábban úgy nyilatkozott, hogy a devizában történő eladósodás káros és rendkívüli hátrányokkal jár. Akkor erről most vajon mi lehet a véleménye? Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalva az álláspontunkat: a 2020. évi zárszámadásból azt láthatjuk, hogy a kormánypropagandára, a presztízsberuházásokra, a kínai hitelből megvalósult Budapest-Belgrád vasútra, az MCC Alapítványra nem sajnálták a közpénzt. Mindezt a Covid-járvány csúcsán, ahelyett, hogy a munkájukat elvesztőket támogatták, vagy az álláskeresési támogatás meghosszabbításával, vagy az ingyenes tesztelési lehetőség megteremtésével segítették volna. Ehelyett arányosan csökkent a szociális kiadások támogatása, arányaiban olyan funkciókra jutott lényegesen kevesebb, mint a nyugdíj vagy az oktatás. Ugyanakkor hiába szedett be a költségvetés a lehetőségekhez képest egyre több adót a magyar lakosságtól és vállalkozásoktól, az oktatás, a szociális szféra nem csupán alulfinanszírozott, de lassan a mindennapi működés is egyre nehezebben fenntartható, ilyen szűkös forrásból működik, miközben az orvosibér-emelés sem jelentett nagyságrendi forrásbővülést az egészségügyben, csak a 2018-as értéket sikerült utolérni. Ha végezetül össze akarnánk foglalni azt is, amit elmondtam, kicsit talán szárazabban de szerintem fontos volt, hogy a számok egyszer elhangozzanak, hogy a tényekről is lehessen vitatkozni , tökéletesen láthatjuk, hogy minden egyes javaslatunkat, amit tettünk a válság idején ellenzékként külön-külön, a Magyar Szocialista Párt, más ellenzéki frakciók és közösen is, mindegyikre lett volna fedezet. Lett volna fedezet a 100 százalékos táppénzre a covidosok számára; lett volna fedezet a 80 százalékos bérkiegészítésre; lett volna fedezet az álláskeresési járadék növelésére és időtartamának meghosszabbítására egy olyan időszakban, ahol egyébként nemhogy három hónapig, de most már éven túl nem találnak átlagban az emberek új munkát maguknak; lett volna fedezet az egészségügyi és az oktatási területen béremelésre. Lett volna pénz, de önök sportra, oligarchák támogatására, Várba költözésre, vasútépítésre és egyéb ilyen célokra költötték. Nem csoda, hogy Varga Mihály pénzügyminiszter úr az expozéjában, nem is tudom százalékban kimutatni, de maradjunk annyiban, hogy az expozéja jó részében nem a 2020-as zárszámadásról beszélt, hanem a ’21-es, a ’22-es meg lehet, hogy majd a 2222-es szép új jövőről értekezett itt, és mondta el nekünk és vigasztalt meg minket, hogy most már bizony minden szép és jó lesz. Egy kicsit sem csodálkozom rajta. Mondhatják persze, hogy válság volt az volt , és mondhatják azt, hogy nemcsak a magyar kormányon múlt, hogy nehéz helyzetbe kerültünk. Ez is igaz. De hogy önök milyen döntést hoztak, milyen megszorításokat hoztak, vagy éppen milyen nagyon fontos, az embereknek fontos támogatásokat nem léptek meg, az egyrészt az önök felelőssége. Másrészt szerintem minden kormánypárti képviselő és kormánytag is most azonnal felejtse el, hogy még egyszer visszamutogat a válság nehéz sorsára meg helyzetére! 2020 augusztusában a Lady MRD nevezetű jachton habzsidőzsizni, helikopterezni, luxusrepülőkkel járkálni, dajdajozni… Kedves Képviselőtársaim! Az a kormány, amelyik a válság évében ezt mutatta a társadalomnak, ezt üzente, hogy lehet, hogy te tönkrementél, lehet, hogy te munkanélküli vagy, de én a Várba költözöm, én a Lady MRD nevezetű jachton, a magyar kormány által kitömött milliárdosnak a nem is tudom, mit mondtak? 60 millió/nap összegért bérelhető jachtján napozok és pihenem ki a 300 milliárdos lélegeztetőgép-beszerzés fárasztó munkáját? Ezt üzenték az embereknek? Hát, akkor most ne hivatkozzanak arra, hogy milyen nehéz időszak volt ez! Az emberek zsebében a bicska kinyílik, amikor önök arról beszélnek, hogy nehéz helyzetben volt a kormány, közben meg azt látják, hogy a tagjai, a vezetői meg a körülöttük sereglő oligarcha milliárdosok a nép szeme láttára dajdajozzák el a közpénzt! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. A Magyar Szocialista Párt természetesen nem fogja megszavazni ezt a zárszámadást.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy nem fognak csodálkozni azon, hogyha ehhez hasonló hangvételben folytatjuk, még talán az államtitkár úr sem. Hiszen mindarról, amit az elmúlt évben elkövettek, most önök itt számot adnak. A tények itt mutatják, hogy mindabból, amire pénzt költöttek, sokkal többet tehettek volna az országért. Nézzük meg azt, hogy ezt milyen struktúrában érdemes áttekinteni! Én először az előirányzatokról, amit terveztek és ahhoz képest a markánsan eltérő költségvetési folyamatokról beszélnék, ezt követően pedig arról, hogy az önök gazdaságpolitikája miért káros Magyarországnak, harmadrészt nézzük meg konkrétan a 2020. évi folyamatokat, illetve az államháztartást, ha már zárszámadásról beszélünk, annak konkrét kiadásait és hogy az milyen stílusban zajlik le. Talán érdemes egy kicsit nemzetközi kitekintésben is ránézni, hogy más országokhoz képest ez hogyan történt. Mielőtt ehhez hozzáfognék, előtte nem szeretném, hogyha elmaradna, hogy akár a miniszter úr, akár az Állami Számvevőszék elnöke által elmondottakhoz néhány gondolatot hozzátegyek és egy kicsit reagáljak rá. Az államadósság-mutató csökkentése törvényi kötelezettségének elmulasztásától is el lehet tekinteni ebben a helyzetben. Itt az Állami Számvevőszék elnöke hosszan magyarázkodott, hogy ezt miért lehet megtenni. Ezzel önmagában alapvetően egyetértünk. Azzal viszont nem, hogy mindeközben ezt mire költötték, és ahogy az előbb képviselőtársamtól is hallották, figyelmen kívül hagyni azt, hogy ez nem az emberek érdekében történt, hogy ezt a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék figyelmen kívül hagyja és egyébként a pecsétjét ráteszi, azt gondolom, hogy elfogadhatatlan. [[10.50]] Ezt jól mutatja az Állami Számvevőszék elnökének magatartása, előre magyarázkodik, mert pontosan tudja, hogy az, amit egyébként ebben a keretben tettek, nem volt helyes. Miniszter úrral ellentétben én azt tudom mondani, ha ő is hivatkozott választókerületi képviselői mivoltára, hogy újpesti, angyalföldi képviselőként én viszont azt látom, azt kellett tapasztalnom, hogy milyen módon vontak el az önkormányzattól forrást, milyen módon akadályozták annak működését. Újpesti, angyalföldi vonatkozásban több mint 4 milliárd forintról beszélünk, ennyi kárt okoztak a két kerületnek, miközben pontosan tudják, hogy más országokban nemhogy elvontak az önkormányzatoktól, hanem segítették őket. Harmadrészben pedig igyekszem elnök úr intelmeit is figyelembe véve Nacsa Lőrinc gondolataira reagálni. Azt gondolom, ez olyan szintű áradat volt, amit szerintem nyugodtan figyelmen kívül lehet hagyni. Fake newsként kell kezelni, amikor folyamatosan beszél hazugságokat [[Nacsa Lőrinc felnevet.]] , és innentől kezdve szerintem érdektelen, és nem is fontos rá reagálni, nem kell vele foglalkozni. Viszont szeretném jelezni azt a szándékomat, mint ahogy itt Z. Kárpát Dániel jobboldali képviselőtársammal, ellenzéki képviselőtársammal egyet kell értenem abban, hogy amikor azt mondja, hogy termelési jelentés szintjére vitték le ezt a zárszámadást, akkor ebben nagyon sok igazság van, és eközben pedig figyelmen kívül hagyják azt, hogy tulajdonképpen a kormányzó pártok és intézményeinek vezetései között milyen vita alakult ki a költségvetést illetően, illetőleg a megteendő intézkedések vonatkozásában. Gondolok itt elsősorban arra, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke és a pénzügyminiszter az elmúlt időszakban milyen vitát folytatott le. Természetesen különböző megítélésünk lehet arról, hogy ők mit gondolnak helyesnek akkor, amikor a Magyar Nemzeti Bank elnöke kritizálja a fiskális döntéseket, de azért azt hozzáteszem, hogy miközben ő kritizál, eközben pedig több mint 4000 milliárd forintnak megfelelő mérlegbővítésnek hívott pénznyomtatást hajtottak végre, azt a bankok számára átadták, és egyébként a költségvetés azon kiadásait finanszírozták, amelyeket jelentős részben egyébként értelmetlennek és most a zárszámadás tekintetében pedig bizonyítottan haszontalannak, az ország szempontjából, az emberek, a magyar emberek szempontjából pedig kifejezetten haszontalannak kell tekinteni. Most nézzünk még néhány dolgot a tekintetben, hogy a Fidesz többéves gyakorlata szerint az ország központi költségvetését jellemzően már az előző év közepén megszavaztatják a parlamentben. Ennek fő oka államtitkár úrral erről rendszeresen vitát folytatunk , hogy az előrelátás és a többi történjen meg. Itt most látványosan dőlt romba minden olyan érvük, amit erről korábban állítottak, még akkor is, ha egyébként ennek a költségvetésnek a módosítására menet közben sort kerítettek. Erről majd szeretnék részletesen is szólni. A kormány nagyszabású, sok propagandával kísért gazdaságvédelmi programot indított. Tegyük azt hozzá, itt nem történt más, mint annyi, hogy mivel a költségvetés sarokszámai nem változtak, a fő szám, a főösszege nem változott, belső átcsoportosítást hajtottak végre, és ezzel próbálták kezelni a meglévő helyzetet. Önmagában véve azt kell hogy mondjam, hogy az Orbán-kormány intézkedései elkapkodottak voltak, strukturálatlanok, és ennek következménye meg is lett az országban, nemcsak a vállalkozások szenvedték meg, és nemcsak munkahelyi elbocsátások következtek be, hanem ezenkívül ott van több mint 30 ezer honfitársunk halála, mert egyébként sem a gazdaságpolitikai, sem az egészségpolitikai döntések e vonatkozásban nem voltak megfelelőek. A társadalmi-gazdasági folyamatok tekintetében a pandémia közepette kialakult 3 százalékosnál nagyobb költségvetési hiány miatt nem lesz uniós szankció. Önmagában emiatt senkit nem lehet kárhoztatni, azt gondolom, hogy az ilyen szempontból helyes. Ámde az a tudatosság, ahogy önök 2020 végéig ezt figyelték, majd egyébként az utolsó hónapokban egy olyan kiköltekezést csináltak, amellyel lényegében utolérték, sőt meghaladták az európai átlagot, azt gondolom, az mindenképpen figyelemre méltó, és erről külön szeretnék szólni, ami a decemberi költekezésükről szól. Az elmúlt évek tekintetében részben említsük meg azokat a pozitív folyamatokat is, amelyeket a 2020-as költségvetési tervezet is tükrözött, mert kedvező nemzetközi feltételek mellett zajlott le mindaz, ami egyébként korábban ennek előkészítésében történt. A magyar gazdaságot segítették egyébként az alacsony nemzetközi kamatszintek, nem szaladtak el akkor a nyersanyagárak, kimagaslóan nagy arányban részesedett az ország az európai uniós támogatásokból, német nagyberuházások keletkeztek, tehát ilyen szempontból, azt gondolom, ez mindenképpen a külső körülményeket tekintve pozitív volt. Éppen ezért valóban nagyon nagy kérdés, hogy hogyan lehetett mindeközben ilyen rosszul gazdálkodni. Szóval, a részletekbe is belemenve nézzünk néhány olyan tényt, amelyre korábban utaltam is, hogy erre ki kell térnünk. Az előirányzattól markánsan eltérő növekedési és költségvetési folyamatok tekintetében a magyar makrogazdasági adatok 2020-ban jellemzően markánsan eltértek a prognosztizált, illetve előirányzott folyamatoktól. Csak a növekedést és az államháztartási hiányt kiemelve a GDP volumene 2020-ban az előirányzott 4 százalékos növekedés helyett 4,7 százalékot csökkent, a pénzforgalmi deficit az előirányzott 359 milliárd forint helyett annak 13-szorosára nőtt, 4716 milliárd forintot ért el. Ez nem meglepő. A Covid-válság előtt mintegy háromnegyed évvel, a 2019 nyarán elfogadott költségvetés számait elsöpörte a válság. Ebben az esetben a világ többi országához hasonlóan a 2019 végén elfogadott költségvetés se lett volna sokkal megalapozottabb. A jelentős eltérés ténye tehát érthető. Az viszont már nem, hogy bár nyáron formálisan módosították a 2020-as költségvetést, létrehozva a Járvány Elleni Védekezési Alapot és a Gazdasági Alapot, a költségvetés főösszegét nem változtatták meg, így valójában a módosított költségvetés egyáltalán nem tükrözte az egyébként egyre romló, részben publikált valós kormányzati várakozásokat arról, hogy a kormány lényegében teljesen önkényes módon dönthetett. Említést érdemel, hogy miközben a Pénzügyminisztérium már 2020 márciusától fokozatosan egyre nagyobb visszaesést és államháztartási hiányt jelzett, az MNB még 2020 nyarán is növekedésről beszélt. Amire utaltam, a konfliktus lényege, hogy ebben önök nem jutottak egyetértésre, ide-oda rángatták a kormányt, és ennek 10 millió ember itta meg a levét. Másodsorban, már 2020 előtt is prociklikus, egyensúlyrontó pályán haladt a magyar gazdaság. A zárszámadásról szóló törvényjavaslat szerint Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással rendelkezett az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően, így a járvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért tavaly márciusban. Na, ez az, amiből egy szó nem igaz, tisztelt államtitkár úr. A költségvetés hiánya évek óta ugyan a 3 százalékos maastrichti küszöb alatt teljesült, az államadósság csökkenő pályára került, a fizetési mérleg egyensúlyközeli állapotban volt, ezzel szemben a magyar gazdaság 2017-2019 között valóban kiemelkedő mértékben növekedett, de ezzel szemben amit tettek, az ilyen szempontból nem helyes. [[11.00]] Merthogy az infláció fokozatosan gyorsult ebben az időszakban, Európában az egyik leggyorsabb volt a járvány előtt is, és 2020 januárjában elérte majdnem az 5 százalékot. Az államháztartási hiány ugyan valóban 3 százalék alatt maradt, de egyébként ezt olyan nemzetközi környezetben követték el, amikor Románia után jellemzően a második legmagasabb volt az Európai Unióban, miközben az Európai Unióban szufficites költségvetésekkel dolgoztak, és onnan kellett elindítani a válságkezelést. Eközben önök pedig ezt tették. A reálkamat szélsőséges mértékben volt negatív, a forint folyamatosan, érezhetően gyengült, mondhatnám azt: szándékosan gyengítették, de ez nem a pénzügyminiszter felelőssége. Az államadósság ugyan csökkent 2009-re, nagyjából az államosított magánnyugdíjpénztári vagyon mértékével, miközben az említett úgynevezett implicit államadósság keletkezett. Az EU-transzferek dinamizáló és külső-belső egyensúlyt javító szerepéről a korábbiakhoz hasonlóan önök szót sem ejtenek, miközben ebből éltek mindvégig. A 2020. évi folyamatokban a magyar gazdaság visszaesése egyébként kisebb volt, mint az európai átlag, a régióban pedig gyenge és közepes mértékű. A GDP-arányos államháztartási hiány viszont jóval magasabb volt az európai átlagnál, ami a régióban Románia után a második legmagasabb. A költekezés hatékonysága tehát nem volt jó, erről beszélünk itt mindannyian. Az államháztartási hiánynak nemcsak a nagysága, de a struktúrája is problematikus. A tény, hogy az éves pénzforgalmi deficit 40 százaléka decemberben keletkezett, jól mutatja, hogy ez nem játszhatott szerepet a 2020. évi visszaesés fékezésében. Hiába voltak az állami pénzforrások, nem a válság sújtotta munkavállalókat, a családokat, nem őket állították középpontba, például nem növekedett az álláskeresési támogatás három hónapos időtartama, a kisgyermeket egyedül nevelőket nem segítették. A támogatás jelentős része beruházási támogatás volt, méghozzá az állami és a kormányhoz lojális tulajdonosi csoportok számára, függetlenül azok gazdasági racionalitásától. Ez nem válságkezelés, tisztelt kormány, tisztelt államtitkár úr. Nagyon jelentős összegek mentek el a sport, az egyházak, a határon kívül élő magyarság támogatására, miközben ezek növekedést generáló szerepe minimális. Éppen ezért nyugodtan mondhatjuk azt, hogy az államháztartás funkcionális kiadásai továbbra is olyan államközpontú szerkezetet támogatnak, amelyben a GDP-arányos funkcionális kiadások szerkezete az elmúlt években kedvezőtlen irányba változott, államközpontú és nem tudásalapú gazdaságfejlesztési koncepciót tükrözött. A válság ellenére csökkent a társadalombiztosítási és a jóléti funkciókra költött kiadások aránya, folytatódott az oktatás háttérbe szorulása, ugyanakkor emelkedett az előbb említett jelentéktelen területek támogatása. Jelentősen növekedett az állami beruházásokban való szerepvállalás. A zárszámadásban csak azért, hogy mindenki értse a 233. és 234. oldalon az európai tagországok adatai találhatók. Az előbbi az államháztartási kiadások megoszlását, az utóbbi a GDP-hez viszonyított arányát mutatja. Az államháztartás konszolidált funkcionális kiadásain belül, ezt most pénzforgalmi szemléletben mondom, az állami működési funkciókra fordított kiadások aránya 2019-hez viszonyítva lényegében nem változott. A rendvédelem, a közbiztonság részesedése csökkent, a jóléti funkciók részesedése pedig 56 százalékról 54 százalékra csökkent. Az idesorolt funkciók közül az oktatás részesedése is csökkent. A társadalombiztosítási és a jóléti szolgáltatásoké 27,5 százalékról 23,8 százalékra mérséklődött. A lakásügyek részesedése 3,1 százalékról 2,9 százalékra csökkent. Növekedtek viszont, és ilyen értelemben érthető, az egészségügyre fordított kiadások ide könyveltek el sok mindent még 8,9 százalékról 10,9 százalékra. A gazdasági funkciók államháztartáson belüli részaránya 18,5 százalékról 20,7 százalékra emelkedett. Itt az egyéb kategóriában az 5,1 százalékról 7,7 százalékra történő növekedésnek ez a következménye. Ebből egyébként 2 százalékpontnyi emelkedést az állami fejlesztési kiadások növelése magyaráz. Ha ezt lefordítja, államtitkár úr, akkor itt van a Várba költözés költsége. Önök erre költöttek, és ha tényszerűen nézzük, és ha számszakilag nézzük, akkor is ugyanoda jutunk, hogy márpedig a válságkezelést önök állami beruházások finanszírozásával akarták kezelni vagy kezelték, de ettől még az emberek szociális helyzete, egészségügyi helyzete, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférési lehetősége nem javult, ennek súlyos következményei voltak, és ezt már említettem. Ezek válságkezelő szerepe azonban bizonytalan piaci környezetben jelentősen megkérdőjelezhető. Végezetül, ha nemzetközi összehasonlításban is nézzük, akkor a magyar kormányzati szektor GDP-arányos adó-, járulékbevételei 2019-hez képest lényegében változatlanok maradtak. Az elmúlt években végbement javulás ellenére a mostani arány így is csak a 2011. évivel egyezik meg, ami ilyen szempontból érzékelhető. A régióban 2020-ban is csak a horvát és a szlovén adat volt magasabb a magyarénál, vagyis a jelzett masszív centralizáció ez. A társadalmi juttatások GDP-hez viszonyított aránya 2020-ban 0,8 százalékponttal emelkedett, a magyarnál a régióban csak a lett és a román arány volt kisebb. A kormányzati szektor GDP-arányos bruttó állóeszköz-felhalmozása viszont az egész Európai Unión belül a második legmagasabb, és ezek hasznosulása válsághelyzetben, ilyen társadalmi viszonyok között erősen megkérdőjelezhető. Számos kiadásra nincsenek 2020. évi európai uniós adatok, a 2019. évi adatok alapján GDP-arányosan Magyarország a közrendre az Európai Unióban a harmadik, gazdasági tevékenységre a második, szabadidős tevékenységre a legmagasabb arányban fordított pénzt. Ugyanakkor egészségügyre, környezetvédelemre a régióban a legkisebb összegeket költik. Oktatásra, szociális védelemre viszont az Európai Unió átlagánál egyébként többet is. Összefoglalva azt kell mondjam, hogy az a költségvetés, amelyről most önök ebben a formában kénytelenek számot adni, az abban a különleges helyzetben, amelyet a gazdasági válság, az ennek következményeként előállt társadalmi válság keletkeztetett, az erről való beszámolójuk és ahogy a pénzköltést folytatták, ebből a szempontból ez elfogadhatatlan, és ennek következményeként sem a költségvetést ahogy nem tudtuk elfogadni, sem annak módosítását, és így most az erről szóló beszámoló is elfogadhatatlan maradt, tisztelt államtitkár úr, mert nem az emberek érdekében használták fel a forrásokat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mellár Tamás képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Én is azzal kezdem, amit megemlített már képviselőtársam, Harangozó Tamás az előzőekben, hogy itt reggel indulásként meghallgathattuk Varga Mihály pénzügyminiszter úr expozéját, és ha valaki egy kicsivel később kapcsolódott volna be ebbe a történetbe, és nem tudja, hogy a 2020-as költségvetési zárásról van szó, akkor azt hitte volna, hogy ez egy kampányrendezvényen elhangzott előadás, mert a pénzügyminiszter úr ilyen kampányjellegű dolgokat mondott el, és az ő negyvenperces előadásának kétharmad részében ilyen típusú dolgokról beszélt. [[11.10]] Sokat beszélt 2014 és 2019 között elért eredményekről, aztán a 2021-es és 2022-es tervekről, és nagyon-nagyon keveset beszélt a 2020-as esztendőről. De amiket beszélt a megelőző, illetve a várható tendenciákról, ott is azért sok-sok probléma merült föl. Mert ha komolyan vesszük azt, amit miniszter úr mondott, hogy ma 4,7 millió fő dolgozik Magyarországon, és ha ezt a 2010-es adattal összevetjük, akkor azt kapjuk, hogy ez olyan 25 százalékos létszámnövekedést jelent, ami hát igen imponáló, de ha emellé odarakjuk a GDP növekedési ütemét 2010-hez képest, akkor is egy ilyen 25 százalékos nagyságot kapunk. Na most, ha a kettőt összevetjük, akkor azt láthatjuk, hogy ez alatt a tíz esztendő alatt a termelékenység Magyarországon egy fikarcnyit sem növekedett. Most ez tényleg jó? De valójában nem így van, szeretném megnyugtatni önöket, ugyanis a foglalkoztatottság nem növekedett ilyen mértékben. Ha azt reálisan számolnánk, akkor ennél jóval kisebb lenne, hiszen ha a teljes ledolgozott munkaórákat tekintjük, akkor például 2020-ban egyáltalán nem volt foglalkoztatásnövekedés, hanem csökkenés volt, bizony ez 8-9 százalékos csökkenés volt. Aztán, ha normálisan lenne elszámolva az, hogy a külföldi munkavállalókat hova is soroljuk be, akkor szintén más számokat kapnánk. Tehát a termelékenység nem ennyire gyászos, mint ami ebből az előadásból kitűnt. A másik dolog, hogy Varga miniszter úr nagyon pozitívan beszélt arról, hogy a beruházási ráta milyen magas Magyarországon, hogy 27 százalék. Igen, ez kétségkívül így van, de ez egy extenzív gazdasági növekedésnek a fő szimptómája, és ha még azt is hozzátesszük, hogy a beruházások egy nagyon jelentős része állami beruházás, akkor nyilvánvalóan lehet látni azt, hogy egy mesterségesen felpumpált gazdaságról van szó. És sajnálatos módon nem a humán tőke irányába történtek a befektetések és nem a magas hozzáadottérték-tartalmú termelés irányába, hanem sokkal inkább az építőipar, az építőanyag-ipar az, amely egyértelművé teszi ezt az extenzív növekedést. Miniszter úr beszélt még az adócsökkentésről, hogy mennyire jó, hogy milyen alacsony társasági adónk van. Ezt egyébként Nacsa képviselőtársam is megemlítette. Igen, ez egyértelműen azt mutatja, hogy Magyarország egy elmaradott ország, amelyik a versenyképességét adócsökkentéssel próbálja fenntartani, és gyarmati sorban tartja egyébként az országot, hiszen azt a külföldi tőkét hívja ide, amelyiknek alacsony hozzáadottérték-tartalmú termelése van, amelyik nem a legfejlettebb technikát használja, alkalmazza, amelyik környezetszennyező, és ennek megfelelő gazdasági hátteret próbálunk biztosítani. Nos, ami magát a zárszámadást illeti: az ellenzéki képviselőtársaim már nagyon sok mindent elmondtak, tehát megspórolhatok egy csomó időt e tekintetben, hogy nem ismétlem őket, és olyan dolgokról próbálok néhány szót ejteni, amelyek talán fontosak, és érdemes lesz akár még egyszer is említeni őket. Az első dolog az, ami egy visszatérő probléma természetesen, hogy 2020-ban sem sikerült a költségvetést megfelelően összeállítani és eltalálni. De nyilvánvalóan itt van egy mentsége a kormányzatnak, hiszen bejött egy gazdasági válság, és ez kétségkívül felborította az egész történetet. Ennek rovására sok mindent lehet írni, de azért, azt gondolom, hogy nem mindent. Tehát van azért ebben a történetben egy egészen új szál, egy egészen új jelenség is, amely új jelenség az, hogy az Orbán-kormány 2010 után igyekezett következetesen egy szigorú költségvetési politikát megvalósítani és végrehajtani, és ez kétségkívül egy nagyon pozitív elem volt a 2010 előtti időszakhoz képest. Tehát kevés pozitív dolgot lehetett elmondani a Fidesz-kormányról, de ez kétségkívül így volt. Ez 2020-ban azonban megtört, és 2020-21-ben bizony az Orbán-kormány átállt a fiskális alkoholizmusra, és egyáltalán nem tekinti és nem kezeli központi kérdésnek az államháztartási hiány kérdését. Itt önmagában egyébként maga a rendkívüli helyzet és a válság nem magyarázat erre az egész történetre. Hadd idézzem önöknek Orbán Viktor 2020 áprilisában adott interjúját, amikor már világos volt, hogy az Európai Unió nem ragaszkodik a 3 százalékos korláthoz, tehát ezt Brüsszel fölengedte. Ezek után Orbán Viktor úgy nyilatkozott, és most idézem őt: „Az, aki most ebben a helyzetben nyakló nélkül él azzal a lehetőséggel, hogy eladósodjon mert a költségvetési hiány egy bikkfanyelven mondott szakzsargon vagy kifejezés, de ez magyarul azt jelenti, hogy eladósodni , aki szerintem most indokolatlanul vagy túl nagy léptékben kezd el adósodni, az néhány hónap múlva, amikor túl leszünk a válság első nagy hullámain, akkor fölakasztva találja magát, ott fogják egy dróton rángatni a hitelezők meg a spekulánsok.” Ő akkor még ezt mondta, és ehhez képest jött az a 2020. decemberi történet, amiről Varju képviselőtársam már beszélt, amikor kilapátolták vagy helikopterről szórták ki a pénzt hatalmas mértékben, mert azért emlékezzünk meg arról, hogy a pénzforgalmi hiány 2020-ban 11,3 százalék volt. Ilyenre történelmileg nem volt példa! És az adósság/GDP hányad is felemelkedett 80,1 százalékra, vagyis 15 százalékponttal emelkedett egy esztendő alatt! Ilyen egyébként az önök által gyakran emlegetett, már kormánypárti képviselők által gyakran visszaidézett és emlegetett Gyurcsány-kormány idejében sem volt. Tehát nekik hosszabb időre volt szükségük ahhoz, hogy ilyen nagyságrendű adósságnövekedést hozzanak létre. De ezt néhány hónap alatt az Orbán-kormány abszolválni tudta. Vagyis itt tulajdonképpen történt egy hatalmas nagy váltás, egy változás: az Európai Unió lekapcsolta a villanyokat, és ezt aztán az Orbán-kormány kihasználta, hogy azt csinál, amit akar. Ezt az ÁSZ vezetője úgy interpretálta, hogy itt nem egy mentesítési záradék van, hanem egy felhatalmazó rendelkezés, és ezt a felhatalmazó rendelkezést a kormányzat kihasználta és nagyon gyorsan kiszórt pénzeket, és az eladósodás útjára vezette újból az országot. Egyébként ezt mutatja és ezt bizonyítja az is, hogy nem pusztán a válság miatti többletkiadásról van szó, mert ugye és most idézem megint a kormányzati oldal sikerpropagandáját , 2021 második negyedévében 17,7 százalékos gazdasági növekedés valósult meg. Ebben a szituációban a harmadik negyedévben mert ez a második negyedévre vonatkozik vajon mi indokolta azt, hogy a kormányzat hatalmas mértékű hiteleket vett föl, és az amúgy ismét csökkenő pályán lévő adósság/GDP hányados fölugrott ismét 80 százalék fölé, és nagy valószínűséggel 80 százalék fölötti lesz az év végén is? [[11.20]] Nagy Márton, a miniszterelnök tanácsadója azt mondta, hogy a harmadik negyedévben a pénzforgalmi hiány valószínűleg 15 százalék lesz. 15 százalék! Ez eszméletlenül magas, tehát ez egyértelműen azt mutatja, hogy itt egy alapvető kormányzati filozófiai váltás indult be, vagyis a gyeplőt a lovak közé dobták, és nyilván az a megfontolás van most kormányzati oldalon, hogy ha ezekkel a jelentős mértékű kiadásokkal sikerül megfordítani a közhangulatot, és 2020-ban nyerni tudunk, akkor majd utána a keserű pirulákat lenyeletjük a társadalommal, és egy nagy restrikció, egy nagy visszarendeződés fog majd történni, hiszen az egyensúlyt vissza kell állítani. Ha pedig nem, akkor ez tiszta nyereség, mert akkor az ellenzéket egy olyan kényszerpályára fogjuk helyezni, amelyen a saját gazdaságpolitikáját nem fogja tudni végrehajtani, hanem rákényszerül arra, hogy mindenekelőtt egyensúlyt próbáljon teremteni. A képviselőtársaim sokat beszéltek már arról, hogy mire is költötték ezt a hatalmas mennyiségű többletpénzt, és itt valóban nem akarom ismételni őket, de nem családi pótlékra, nem munkahelyvédelemre, nem munkanélküli-segélyre vagy öregséginyugdíj-emelésre, nem szociális juttatásokra költötték, nem az önkormányzatoknak adtak, sőt az önkormányzatoktól 225 milliárdot vontak el, ugyanakkor az egyházakra, a sportrendezvényekre vagy a sportberuházásokra, Mészáros szállodáira, bélyegmúzeumra, ahogy erről már volt szó, a Corvinus Befektetési Zrt.-re, lélegeztetőgépek vásárlására, a Mathias Corvinus Collegiumra, szóval ilyen és ehhez hasonló dolgokra költötték ezeket a többletpénzeket, és sajnálatos módon ebből a legfontosabb gazdaságfejlesztési programok kimaradtak. A költségvetés szerkezetéről is volt már szó, kollégáim beszéltek erről. Itt ugyanazt lehet látni, hogy nem változott a költségvetés szerkezete, ugyanazok a tendenciák is folytatódnak, mint a korábbi időszakban, tehát a kedvezményezett szektorok az állam működési funkciói, ahol ugyan kismértékű, de 2020-ban ugyancsak emelkedés volt, tehát részarányát tekintve növekedett 2019-hez képest. A gazdasági funkcióknál szintén további növekedést lehetett megfigyelni, bár itt is kismértékűt. Egyetlenegy kakukktojás van: az egészségügyre fordított összegeknek a részesedése, a részaránya most nem csökkent, hanem emelkedett, de nyilvánvalóan ez a Covid-járvánnyal összefüggésben értelmezhető. És továbbra is a vesztesek között van az oktatás és a jóléti funkciók, benne elsősorban a társadalombiztosítás, amelynek a részesedése, a részaránya továbbra is csökkent. Mindezekből azokat a következtetéseket lehet levonni, hogy az adósság/GDP hányados ilyen drasztikus mértékű, 15 százalékpontos növekedése egy év alatt egy olyan jelenség, egy olyan dolog, ami bizonyosan hosszú időre, hosszú távra meghatározza a magyar gazdaság működését, hiszen ismét a magas adósság/GDP hányadosú országok közé kerültünk. A másik igen jelentős eleme ennek a 2020-as esztendőnek pedig az, hogy sajnos bebizonyosodott az, hogy a magyar gazdaság valójában nem válságálló, és semmivel sem erősebb, mint volt 2008-ban vagy 2009-ben. Igaz ugyan, hogy csak 4,7 százalékos volt a visszaesés, ami kisebb, mint mondjuk, a 2008-2009-es válság időszakában, és az is igaz másik oldalról, hogy az Európai Unió átlagához képest valahol középen helyezkedik el, de ugyanakkor hozzá kell azt is tenni, hogy mindez úgy ment végbe, hogy hatalmas mennyiségű állami kiadásokat fordított a kormányzat arra, hogy ne legyen ilyen erőteljes a visszaesés, ami önmagában nem lett volna baj. A baj az, hogy ezek a kiadások elsődlegesen és elsősorban egy adott gazdasági struktúra, egy adott gazdasági szerkezet konzerválását hozták elő vagy konzerválását folytatták, vagyis azt, hogy ezeket a hatalmas mennyiségű pénzeket és maga a válság, mert minden gazdasági válság egyben lehetőség is, lehetőség arra, hogy komoly szerkezetváltás, szerkezetátalakulás történjen meg a gazdaságban az Orbán-kormány egyáltalán nem használta föl, elégette azokat a pénzeket, azokat az európai uniós forrásokat és költségvetési forrásokat, amelyeket egyébként lehetett volna fordítani arra, hogy valódi szerkezetváltozás menjen végbe Magyarországon; hogy elinduljon a modernizáció; hogy a high-tech iparágakba fektessenek be pénzeket; hogy a negyedik ipari forradalom vívmányait kezdjük el bevezetni; hogy a tönkrement, a turizmusban, a vendéglátásban és más területeken tönkrement kisvállalkozások új vállalkozásokba tudjanak kezdeni, mégpedig olyan vállalkozásokba, amelyek a világgazdasági tendenciáknak megfelelően egy új munkamegosztási rendbe majd be tudnak kapcsolódni. Hát, ezekből semmi nem valósult meg, semmi nem történt meg, hiszen a 2020-as esztendőben is az egész gazdasági növekedésnek vagy a gazdasági visszaesés mérséklésének a fő motorja az építőipar és az építőanyag-ipar volt, és azok a hagyományos szektorok, amelyeknek az exporttevékenysége és az exporttermelése igen alacsony, és továbbra is rá vagyunk kényszerülve arra, hogy az export túlnyomó többségét és zömét a külföldi tulajdonosi többségű vállalkozások állítsák elő, ami nyilvánvalóan egy jelentős kiszolgáltatottságot jelent. Tehát ezt a válságidőszakot, amely lehetőséget is biztosított volna, a kormány nem arra használta, amire kellett volna, hanem sokkal inkább arra, hogy a saját NER rendszerét próbálta meg valamilyen módon többletforráshoz juttatni annak érdekében, hogy ők jól túl tudjanak lépni ezen a válságon. És egyáltalán nem foglalkozott azzal, hogy vajon az országnak, Magyarországnak, a magyar gazdaságnak a hosszú távú kilátásai és egyáltalán az elmaradott helyzetből való kilépése egyáltalán megvalósulhate vagy sem, vagy lesze rá bármilyen lehetőség. Azt gondolom, hogy ez egy bűnös mulasztás e vonatkozásban, e tekintetben, és nagyon úgy látszik, hogy a 2021-es esztendőben is ugyanez a történet folytatódik, vagyis nincs igazából perspektíva a magyar gazdaság előtt, továbbra is marad az összeszerelő-üzem és a félgyarmati sors. Ebben a kontextusban a Párbeszéd nem tudja támogatni és nem tudja elfogadni ezt az előterjesztést, tehát mi nem támogatjuk ezt a költségvetési zárszámadást. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, aki a nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, szószóló úr, bizottsági elnök úr.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrter Herr Präsident des Staatlichen Rechnungshofs! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich der Umsetzung des Gesetzes Nr. LXXI über den Zentralhaushalt Ungarns für Jahr 2020 mit Nr. 17188, erörtere. [[11.30]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Számvevőszéki Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/17188. számon benyújtott, a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslat kapcsán! Engedjék meg, hogy először a 2014. október 14-én elhangzott, egyik első parlamenti beszédem elejét idézzem. „A Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében tisztelettel köszöntöm önöket abból az alkalomból, hogy a magyar parlamentben első alkalommal egy törvényjavaslat általános vitájában mint a nemzetiségi bizottság által felkért előadó kifejthetem bizottságunk véleményét. A nemzetiségi bizottság részéről fontosnak tartjuk, hogy a magyar parlamentben minél előbb természetes legyen, hogy a magyarországi nemzetiségek képviselői nemzetiségük anyanyelvén szólalnak fel, de hozzászólásom további részét a közérthetőség kedvéért most magyarul fogom megtenni.” Azóta már szokásjoggá vált a parlamentben, hogy a nemzetiségi szószóló, képviselő felszólalását nemzetisége nyelvén kezdi, lefordítja, majd hozzászólását nemzetisége nyelvén fejezi be. Majd hét éve így folytattam: „A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslat, a zárszámadás véleményezése során egyidejűleg vagyunk nehéz és könnyű helyzetben is. Egyrészt nehéz helyzetben, mert ennek a hozzászólásnak először már közel húsz évvel ezelőtt kellett volna megtörténnie itt a parlamentben, így közel két évtized mulasztását kell minden szempontból minél hamarabb felszámolni. Másrészt a könnyű helyzetet az okozza, hogy a 2013. évi költségvetési törvény megalkotásához nekünk, magyarországi őshonos nemzetiségeknek sajnos vajmi kevés közünk volt, így a végrehajtásáról minden felelősség nélkül mondhatunk őszinte véleményt. A nemzetiségeket érintő kérdéskört a civil szervezetek, nemzetiségi szervezetek támogatásával kezdeném, hiszen ők a nemzetiségi kultúra, a nemzetiségi hagyományok, a nemzetiségi identitás letéteményesei, bölcsői. Ezen a területen sajnos nem sok pozitívumot tudok felsorolni. A nemzetiségi civil szervezetek működési támogatása évi 110 millió forint volt 2013-ban, amely 2002 óta nem emelkedett, 2001-ben is egyébként 105 millió forint volt. Az infláció ebben az időszakban közel 60 százalék volt, tehát ez a támogatás ma minimum ennyivel kevesebbet ér. A támogatások reálértékének visszaállítása legalább a 2002-es szintre a 2015. évi költségvetés feladata kell legyen. A nemzetiségi civil szervezetek programtámogatására szánt forrás csak a töredékét fedi le az igényeknek. Az Emberi Erőforrások Támogatáskezelőhöz beadott 2013-14-es pályázatok azt mutatják, hogy mind a működési támogatások, mind a kulturális programok tekintetében az igényelt jogos támogatások mintegy egynegyedét lehetett csak megítélni. A nemzetiségi diáktáborokra szánt forrás még szűkösebb. Konkrét példaként: csak a német pályázati igény közel 51 millió forint volt, önmagában 1,7-szerese a 13 nemzetiség részére összesen biztosított 30 millió forintos keretösszegnek. Végül 7,5 millió forintot lehetett kiosztani a német pályázatokra, vagyis az igényelt összeg mindössze alig 15 százalékát. Ezen méltatlan állapotot érdemben javítani szintén a 2015. évi költségvetés tervezésénél kell. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága meg fogja tenni a konkrét javaslatokat.” A hét évvel ezelőtti felszólalásomból citált idézetnek ezzel vége. Engedjék meg, hogy ezek után felsoroljak néhány meghatározó eredményt az elmúlt hét évből, mely tartalmazza már a tavasszal elfogadott 2022. évi központi költségvetési törvényben biztosított 2 milliárd forintos támogatásemelést is. Az országos nemzetiségi önkormányzatok működési támogatását közel duplájára emeltük; létrehoztunk egy, 2022-ben már mintegy 3 milliárd forintos beruházási, felújítási keretet az országos nemzetiségi önkormányzatok és a fenntartott nemzetiségi intézményeik épület- és építményfelújítására. Másodszor: a helyi nemzetiségi önkormányzatoknál négyszeresére emeltük a működési támogatásukat, két és félszeresére a feladatalapú támogatásokat. Harmadrészt: a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia megvalósítása keretében az elmúlt hét évben 55 helyi nemzetiségi önkormányzat 75 nemzetiségi köznevelési intézmény fenntartói jogait vette át. Ezen intézményeknél 2017-ben előbb átvettük a vagyonkezelői jogokat, majd 2020-ban átvettük az ingatlanok tulajdonjogát is. Ezen intézmények részére létrehoztunk egy 2022. évben már közel 2 milliárd forintos beruházási, felújítási, pályázati önrészkeretet, valamint úgyszintén 2022-ben rendelkezésre fog állni egy 350 millió forintos működésitámogatás-kiegészítési keret. A nemzetiségipedagógus-program keretében a nemzetiségipedagógus-ellátottság és a pedagógusképzés biztosítására három lépcsőben, 2018-ban, ’19-ben és 2020. január 1-jével a nemzetiségipedagógus-pótlékot a négyszeresére emeltük, kiterjesztettük és differenciáltuk minden nemzetiségi pedagógusra, ami azt jelenti, hogy idén, 2021-ben mintegy 4 ezer nemzetiségi pedagógus mintegy 3,5 milliárd forinttal több nemzetiségi pótlékot kap, illetve fog kapni, mint a 2017. évben. Úgyszintén 2018. szeptember 1-jével bevezettük a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjrendszert, aminek eredményeként a 2018-19. évre 87 fővel, a 2019-20. évre 217 fővel, a 2020-21. évre 436 fővel és a most folyamatban lévő, pénteken lezáruló 2021-22. évi pályázat alapján várhatóan több mint 500 nemzetiségióvodapedagógus-hallgatóval, nemzetiségitanító-, -tanár- és -szaktanár-hallgatóval tudunk szerződést kötni. A nemzetiségipedagógus-képzés hallgatói létszámának és a képzés minőségének jelentős emelése érdekében 2019-től kiemelt és célzott támogatást biztosítottunk a képző egyetemek és főiskolák részére, de ezen a területen még rengeteg feladat van. Végül, de nem utolsósorban: a nemzetiségi identitás, kultúra bölcsői a nemzetiségi kulturális és hagyományőrző egyesületek. Ezért különösen büszke vagyok, büszkék vagyunk arra, hogy részükre a nemzetiségi civil szervezetek működési támogatását 110 millió forintról 500 millió forintra, azaz négy és félszeresére tudtuk emelni, a nemzetiségi kulturális programok támogatását szintén 110 millió forintról 700 millió forintra, azaz több mint hatszorosára tudtuk emelni. A nemzetiségi anyanyelvi diáktáborok pályázati támogatását 30 millió forintról 400 millió forintra, azaz több mint 13-szorosára tudtuk emelni. Összességében objektíven el lehet mondani, hogy a magyarországi őshonos nemzetiségek 2014. évi kevesebb mint 4 milliárd forintos támogatását a 2022. évi költségvetési törvényben már több mint 22 milliárd forintra, azaz közel hatszorosára tudtuk emelni. Ha ehhez még hozzátesszük, hogy 2000 és 2014 között, a parlamenti képviseletet megelőző 14 évben szinte semmilyen érdemi támogatásemelés nem volt, akkor, azt hiszem, nincs tovább miről beszélni. [[11.40]] Méltán mondhatjuk, hogy a 2014-ben megvalósult nemzetiségi parlamenti képviselet egy új időszámítás kezdete lett a 13 őshonos magyarországi nemzetiség részére. Ezen a ponton, ahogy azt már sokszor megtettem, meg kell egy kicsit állni és fenntartás nélkül meg kell köszönjem a magyar kormánynak, a kormányfrakcióknak a pozitív döntéseket, amivel a 13 őshonos magyarországi nemzetiség olyan támogatásokhoz, lehetőségekhez jutott, amire az elmúlt száz évben Magyarországon nem volt példa. Köszönjük szépen, Isten tartsa meg jó szokásukat a jövőre is. Egyúttal köszönöm az előző és a mostani Országgyűlés valamennyi parlamenti frakciójának és minden független képviselőjének is, hogy szinte mindenkor támogatták a nemzetiségi előterjesztéseket. Személy szerint én az elmúlt hét év parlamenti részvétele legnagyobb eredményének tartom, hogy a Magyarországon kisebbségben lévő nemzetiségekként el tudtuk érni azt a magyar parlamentben, hogy minden, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott törvénymódosító javaslatot és kezdeményezést a magyar parlament valamennyi frakciója és független képviselője lényegében egyhangúlag elfogadott. Nem licitáltak rá, nem támadták, nem nyújtottak be hozzá módosító indítványt, magyarán: a nemzetiségi kérdéseket kivették a parlamenti csatározások, sokszor mocskolódások köréből, és ritka nemzeti konszenzusként mindig egyhangúlag fogadták el. Köszönjük. Ilyenkor szoktam kiemelni, hogy bár vitathatatlanul a magyarországi őshonos nemzetiségek az elmúlt hét év költségvetési kedvezményezettjei voltak ez vitán felül áll , de mindig meg kell nézni, hogy honnan indultunk, milyen helyzetben vagyunk. Ettől most el fogok tekinteni. Bízom benne, hogy majd a 2021. évi költségvetési törvény beszámolójánál jövő ősszel lesz még erre lehetőségem. Helyette viszont szeretnék köszönetet mondani dr. Banai Péter Benő államtitkár úrnak az elmúlt hét évben végzett rendkívül korrekt és együttműködő munkájáért, melyben annak ellenére, hogy másik oldalról nézzük a történetet és ezért vannak közöttünk nézetkülönbségek, de mindig abszolút korrekt és kompromisszumkész hozzáállást tanúsított. Úgyhogy köszönöm szépen, és kérem, hogy tolmácsolja minden kollégájának is a nemzetiségek bizottsága köszönetét. Viszont itt szeretném kiemelni, hogy a támogatások nagyságrendi emelése mellett el tudtuk érni azt is törvényi garanciákkal biztosítva, hogy a nemzetiségi pénzek, támogatások, pályázati keretek felosztását a nemzetiségekért felelős minisztériumok törvényességi felügyelete mellett, de meghatározó módon a 13 őshonos nemzetiség maga végzi, határozza meg. A nemzetiségi támogatások emelésének objektív számai mellett szintén rendkívül fontos, hogy a folyamatos parlamenti jelenléttel a magyar politikusok, a magyar parlament megismerte a magyarországi őshonos nemzetiségek céljait, problémáit, partner lett ezek megoldásában. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az elmúlt években 14 önálló törvénymódosítást nyújtott be, több tucat kapcsolódó törvénymódosítást, részese lett a magyarországi politikai életnek. Az elért eredményekhez köszönöm mind a 13 országos nemzetiségi önkormányzat együttműködését és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága szószólóinak, kollégáimnak és szakértőinek a hatékony munkáját, az eredményorientált, de mindig együttműködésre, egyetértésre kész segítő hozzáállását. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/17188. számon benyújtott, a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az engem követő kormánypárti képviselő számára szeretném jelezni, egyben államtitkár úr felé kérdésként artikulálni, hogy mégis mit gondolnak a forint-euró árfolyamról, arról a tudatos gyengítési spirálról, amely mind a költségvetésre, mind a zárszámadásra komoly kihatással van. El is mondom, hogy miért. Amikor tavaly tárgyaltuk a zárszámadást, már felróttuk önöknek, hogy 311 forintos euróárfolyammal terveztek, ezt jelezték előre. Ebből lett akkor 325 forintos árfolyam. Tehát látszik, hogy a költségvetés megfogalmazása és a megvalósulása között ordító az árfolyambeli különbség, ami rengeteg költségvetési sorra kihatással van. Az azóta eltelt időszakban a forint gyengülése tovább pörgött. A 360 forintos euróárfolyam-ár egyáltalán nem tűnik meglepőnek, de egyes elemzők a 380-as sávba történő beállást prognosztizálják. S azt is látjuk, hogy mind a jegybank, mind a kormány megkésett és kétségbeesett lépései sajnos nem vezetnek eredményre. Ez egyébként nemcsak a nemzeti vagyonunk folyamatos csúszó leértékeléséhez vezet mennyit szidtuk a szocialista kormányokat ezért annak idején jogosan, most is ez történik , hanem bizony ahhoz is, hogy ha mondjuk, USA-dollárban vizsgáljuk a GDP-adatainkat, akkor azt látjuk, hogy volt olyan időszak, amikor a pár évvel ezelőttinél kevesebbet ért a magyar GDP a gyenge árfolyam figyelembevételével, mint akkoriban, ami azért bődületes versenyképességi hátrányt jelent. A kérdésünk lényege tehát egyértelmű: tervezie a kormány a tudatos leértékelési politikát folytatni, kíváne bármilyen ellenerőt támasztani ezzel szemben, vagy pedig továbbra is a multicégeknek, az exportáló nagy társaságoknak való kedveskedés útját választja? Hozzá kell tennem, hogy ez a magyar emberek zsebére, pénztárcájára megy, minden egyes, a boltban megvásárolt termék után a magyar emberek fizetnek többletköltséget azért, hogy önök csúszó leértékelés alá vehessék nemzetünk fizetőeszközét, a forintot. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most az írásban előre bejelentett felszólaló következik. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Külön örülök, hogy itt van bent az ülésteremben. Tisztelt Képviselőtársaim! Én egyetlenegy területtel szeretnék foglalkozni. Hazánkat is, mint a világban majdnem a legtöbb országot a koronavírus-járvány sújtotta az elmúlt években, 2020-ban, és most az egészségügyi költségvetési sorokkal szeretnék foglalkozni. Az MSZP az előző évekhez hasonlóan éles kritikával illette a 2020. évi költségvetést annak megalapozottsága és súlyvesztése miatt. A kritika központi eleme természetesen az volt, hogy a kormány nem kíván megfelelő összegű forrást biztosítani az egészségügy semmilyen alterületére. Ez az alábbi formában jelentkezett: a béremelések konkrét elmaradása. Bár a hosszú távú bérfejlesztési programot a kormány tovább folytatta 2020-ban, azonban ez az egészségügyi szakdolgozók esetén számos esetben nem jelentett érdemi növekedést, hiszen a bérük még az emelés mellett sem vagy alig érte el a minimálbért és a garantált bérminimumot. Ennek érdekében az MSZP egy nagyszabású, átfogó béremelést javasolt, amely az orvosibér-emelés vonatkozásában a MOK javaslatain alapult. 2020-ban jelentette be a kormány, hogy az orvosok bérét a MOK javaslata alapján emelni fogják, és ez az emelés jelentős mértékű lesz. Azonban ennek a béremelésnek komoly ára volt, amit viszont előtte nem egyeztettek. Azt ugyanis az egészségügyi szolgálati jogviszony bevezetésével kötötték össze, amely három-négy hónapra teljes jogbizonytalanságot eredményezett az egészségügyi dolgozók számára, különösen a másodállás-vállalás, a felmondás, az átvezényelhetőség, a szabadnapok és a végkielégítés tekintetében; ezt persze a világjárvány kellős közepén. Ez 2021-ben csúcsosodott ki, amikor a jogviszony bevezetése miatt több mint 5 ezer egészségügyi dolgozó hagyta el egyik napról a másikra az ellátórendszert. Fontos kiemelni, hogy az egészségügyi szakdolgozók bérrendezése nem történt meg érdemben, fizetésük messze elmarad a nemzeti átlagbértől, és a fent említett béremelés következtében az orvosokétól is, ami hatalmas bérfeszültséget okoz az ágazaton belül is. [[11.50]] Az egészségügyi szakdolgozók hiánya mára az egészségügy működőképességét veszélyeztető legjelentősebb körülmények egyikévé vált. Az intézményrendszerünk. Az egészségügyi ellátórendszer 2010 utáni alulfinanszírozása 2020-ban is állandósult. Az alulfinanszírozás nem hatékony elosztási mechanizmussal párosulva eredményezi, hogy Magyarország egészségügyi ellátórendszere még azokhoz az országokhoz képest is le van maradva számos területen betegségek korai felismerése, daganatos betegségek elleni küzdelem , amelyek a GDP arányában hasonló összeget költenek az egészségügyre, mint hazánk. A finanszírozási problémákat a fent említett béremelés tovább növelte. Itt annyit engedjenek meg elmondanom, hogy tegnap napirend előtti felszólalásomban pontosan az egészségügyről beszéltem, a várólistákról, és hogy mekkora gondot okozott, mondjuk, a szűrővizsgálatoknak az elmaradása a daganatos betegeknél. Tegnap Rétvári Bence azt merte mondani, államtitkár úr, a válaszában, hogy Magyarországon a többi országhoz viszonyítva minden beteg, minden daganatos beteg, minden daganatos betegséggel összefüggő műtét megvolt, nem maradtak el, hiába volt a járványhelyzet és hiába volt sokszor kritikus a helyzet Magyarországon, ilyen nem fordult elő. Ajánlanám az államtitkár úrnak, hogy olvassa el a mai híreket, minden média arról számol be, hogy körülbelül 5 ezer beteg, a betegek 15-20 százaléka nem került az ellátórendszerbe, mivelhogy a szűrőprogramok nem történtek meg, és ennek nagyon súlyos következményei lesznek, mert ha a rákos betegek nem kerülnek időben az ellátórendszerbe, már nem tudják megmenteni az életüket. A költségvetés túl korai elfogadása különösen érzékelhető volt 2020-ban, ahol az egészségügy meghatározó eleme volt a koronavírus-járvány elleni védekezés. Ezt azonban a kormány szinte minden szinten hibásan kezelte, aminek a következménye az volt, hogy Magyarország a népesség arányában a világ élvonalában volt a koronavírus miatt elhunytak vonatkozásában. A járvány elleni védekezés átgondoltságát kifejezetten jól szemlélteti, hogy a Járvány Elleni Védekezési Alap, amely IV. hó 6-án került így elnevezésre, a zárszámadásban összesen egy oldal, és a szöveg 80 százaléka arról szól, hogy miként jött létre maga ez az alap. Értik? A járvány kellős közepén egy oldal szól erről. Ennek részletes felhasználásáról a fejezeti indoklás semmiféle útmutatót nem tartalmaz. Ez a hibás eljárás a koronavírus-járvány miatti finanszírozásban is jelentkezett. Azt, hogy a kormány nem tudta megfelelően finanszírozni az egészségügyi ellátást, bizonyítja egyrészt a kórházak halmozódó adósságállománya, másrészt ezt a tényt maga a kormány is elismerte. Egy írásbeli kérdésre adott válaszban az EMMI akként fogalmaz, hogy a kintlévőségek, adósságok nagy része abból származik, hogy a rendszerszintű finanszírozás a korábban nem tapasztalt, koronavírushoz kötődő költségekre nem tartalmazott fedezetet. Ezt a választ a kormány 2021 tavaszán adta, ezzel elismerve, hogy 2020-ban a kórházak finanszírozása és a koronavírus elleni védekezéshez szükséges források biztosítása nem volt megoldott. Éppen ezek miatt a finanszírozási hiányosságok miatt került sor arra, amire a zárszámadás is felhívja a figyelmet, hogy 32 milliárd forintos adósságrendezési programot kellett 2020 decemberében végrehajtani úgy, hogy a kórházak adósságállománya 2021 májusára ismét 41,6 milliárd forint volt, és a legfrissebb adatok alapján is közel 30 milliárd forint. Történt ez annak ellenére, hogy maga a zárszámadás is felhívja a figyelmet arra, hogy 2020 márciusától átlagfinanszírozással történt a kórházak költségvetésének meghatározása, ebben azonban a célelőirányzatok jogcímből, továbbá a működésiköltség-előleg, a várólista-csökkentés, az extrafinanszírozás, a nagyértékűgyógyszer-finanszírozás és a speciális finanszírozású szakellátás előirányzatok terhére történő kifizetések nem kerültek figyelembevételre. A fent idézett válasz, valamint a kórházak adósságának növekedése egyértelműen jelzi, hogy a bevezetett finanszírozási módszer teljesen sikertelen volt. A finanszírozás hibái nemcsak a 2020. évi költségvetésben jelentkeztek, hanem az év végi adósságrendezéssel egyetemben évente visszatérő problémáról beszélünk. A tízmilliárdokat kitevő adósságrendezés azt mutatja, hogy a kórházakban nyújtott ellátások valódi költségeit a jelenlegi finanszírozás nem fedezi, és a költségeket a kórházak még akkor sem képesek kigazdálkodni, amennyiben takarékos gazdálkodásra törekednek. A finanszírozási problémák egyéb gazdasági megoldásokkal, például a béremelés módja, azt eredményezi, hogy a kórház finanszírozása egyre jobban elválik a teljesítményalapú díjazástól és a minőségi követelményektől. Ez azt jelenti, hogy a kórházak költségvetése egyre kevésbé múlik azon, hogy az adott szolgáltató milyen minőségű szolgáltatást nyújt és hány embert lát el, ebben pedig benne rejlik annak a veszélye, hogy ne nyújtsák a lehetőségeik szerinti legtöbb és legjobb szolgáltatást. A béremelésről még csak annyit mondanék, hogy ha nem veszi komolyan a kormányzat azt, amit a szakápolók szakszervezete és közössége folyamatosan mond, hogy az orvosoknak a bérrendezése megtörtént bár hozzáteszem, hogy ami fenyegetést kapnak mellette, arra egyetlenegy példát hadd mondjak el önöknek. Egy budapesti kórházból azt a hírt kaptuk az orvosoktól, hogy összehívták az orvosokat, a dolgozókat, és filmeket, különböző filmeket vetítettek le nekik nem tudták megállapítani, hogy valósak a körülmények vagy csak gyártott film, színészekkel eljátszott film volt , ahol bemutatták, hogy milyen körülmények között tudják elkapni az orvosokat hálapénz elfogadása miatt, hogyan viszik el őket bilincsben, és milyen következményekkel jár. Nagyon rossz időszakot vetít ez elénk, amikor ez megtörténik Magyarországon. Én azt gondolom, hogy helyes út volt, amit a szakma meg a politika és a lakosság is kezdeményezett, hogy a hálapénzt fel kellene számolni, de a megfélemlítés soha nem vezet sehova. Egy kicsit beszélni kell a háziorvosi körzeteknek az átalakításáról, az alapellátásról is. A zárszámadás bevallása alapján az alapellátás fejlesztése jelen kormányciklus egyik fő egészségügyi problémája, nemcsak a kormányzatnak, hanem a lakosságnak is. A háziorvosi rendszer megerősítéséhez hozzáadott források többszörösen megtérülnek a szakellátási területen, ha a jóval költségesebb járó- és fekvőbeteg-szakellátás helyett a háziorvosi ellátásban lehet kezelni a betegeket. A cél az alapellátás megerősítése az alap- és szakellátás feladatköreinek pontos kialakításával, az ehhez illeszkedő működési feltételek megteremtésével a betegút-menedzsment optimalizálása mentén. Az alapellátás megerősítése és a betegek érdekeinek figyelembevétele mellett az alapellátás finanszírozása az elmúlt években többször is megemelésre került. A fentebb leírt, zárszámadásból származó érdekeket erősen árnyalja két körülmény. Az egyik, hogy bár az új alapellátási törvény 2015-ben megszületett, de annak a végrehajtási rendeleteire, szabályaira egészen 2021. II. hó 9-éig várnia kellett a szakmának. A kormány tehát hat éven át halogatta az alapellátás megerősítését az után, hogy az ehhez szükséges jogszabályi feltételeket egyébként létrehozta. Mire vártak hat éven keresztül? Ezt senki nem tudja a mai napig megmondani. Másrészt az új, rájuk vonatkozó jogszabályok felforgatták a háziorvosi működéseket. Az egyeztetés nélkül meghozott szabályok szerint a megemelt finanszírozásért cserébe praxisközösségeket kellett létrehozniuk az orvosoknak. A praxisközösség leglazább formáját kevés kivétellel mindenki bevállalta a háziorvosok közül, de a még nagyobb finanszírozással járó szigorúbb formák közül keresik a leglazábbat ez jellemzően a konzorciumi forma. Azt keresik tehát, hogy minél kevésbé kelljen együttműködni, erre kapnak a legkevesebb forrást, a legszorosabb együttműködésre meg a rendelet szerint meg a legmagasabb támogatást ez homlokegyenest ellentmond a praxisközösségek elvének. A kormány indoklása pedig, mely szerint a praxisközösség oldja meg a betöltetlen praxisok ügyét, egyszerűen hazugság. Önök azt akarták ezzel megoldani, hogy ne jöjjön le hetente az a hír, hogy megint tízzel-hússzal-harminccal-negyvennel emelkedett az üres praxisoknak a száma, mert a sajtó is, mi is, a lakosok is folyamatosan azt látták, hogy folyamatosan, brutálisan emelkedik azoknak a háziorvosi körzeteknek a száma, gyermekorvosi körzeteknek a száma, amelyik betöltetlen, ahol nincs háziorvos. Ráadásul hogyha a háziorvosoknak a korfáját megnézzük, hát elég siralmas helyzetről tudunk hétről hétre, hónapról hónapra, évről évre beszámolni. [[12.00]] Attól, hogy a praxisközösségeket létre akarta hozni a kormány, attól nem lesz több háziorvos az országban, attól nem lesz több gyermekorvos az országban, attól nem lesz több fogorvos az országban. Ez az alapvető problémát nem oldotta meg, és azt is látjuk, hogy az a fajta praxisközösség, amit, három fajtát a kormány létrehozott, látszik, hogy nem hozta el azt a sikert, amit a kormány várt tőle. Itt még egyszer meg kell említenem azt a problémát, amit hétfőn vetettem fel Rétvári államtitkár úrnak, az ügyeleti rendszer kísérleti jellegű bevezetését Hajdú-Bihar megyében. Három hónap telt el, elég kaotikus állapotokról számoltak be a háziorvosok. Azt is tudjuk, hogy az elmúlt három hónap munkavégzését nem fizette a kormányzat, azt is látjuk, hogy nem sikerül megoldani a szakemberhiányt. Van olyan, hogy két mentőtiszt ügyel egy este, van olyan, hogy két olyan mentőtiszt ügyel, akinek egyikőjüknek sincs jogosítványa, úgyhogy lehetőségük sincs arra, hogy beteghez kimenjenek. Rettenetes dolgokról számoltak be az orvosok. Én azt a kérdést is feltettem Rétvári államtitkár úrnak, és a mai napig nem válaszolták meg, hogy miért éppen Hajdú-Bihar megye, mit látnak az elmúlt három hónap után, és ugye, meggondolják azt, mert ugyebár azt kommunikálták, hogy ha sikeres lesz ennek a kísérleti jelleggel bevezetett ügyeleti rendszernek a lebonyolítása, akkor az egész országra ki fogják terjeszteni. Én óva inteném önöket ettől, amit tapasztaltunk Hajdú-Bihar megyében az elmúlt három hónapban. Én nagyon kérem államtitkár asszonyt, hogy ezekre a felvetett kérdésekre adjon választ. A másik meg, hogy több ellenzéki képviselőtársam elmondta az egészségüggyel kapcsolatos rettenetes dolgokat, amit a járvány alatt átéltünk. Én nagyon remélem, annak ellenére, hogy több ellenzéki politikus feljelentést tettünk az elmúlt időszakban akár a lélegeztetőgépek beszerzésével kapcsolatban, akár a védőoltásokkal kapcsolatban, a védőeszközökkel, -felszerelésekkel kapcsolatban, minden esetben vagy elutasította az ügyészség, vagy a rendőrség bűncselekmény hiányában nem folytatott le nyomozást. Én remélem, hogy ennek előbb-utóbb, egyszer következménye lesz, mert ezeknek a brutális összegeknek kell hogy felelőse legyen, amit nem olyan célokra költöttek el a járvány alatt, amire kellett volna. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Jó napot kívánok! Folytatjuk a munkánkat, méghozzá azzal folytatjuk a munkánkat, hogy meghallgatjuk a DK képviselő asszonyát, Bősz Anett képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat vitájában az első gondolatot mindenképp annak szeretném szentelni, amit akkor mondtunk el az ellenzéki képviselőtársakkal, amikor a most lezárandó költségvetés tervezése zajlott, és arról vitáztunk, nevezetesen, hogy nem jó, hogy újra és újra úgy fogad el az Országgyűlés most már évek óta költségvetési törvényeket a következő évre, hogy az előző évi zárszámadást nem látjuk. Ez hatványozottan igaz azóta, amióta a koronavírus-járvány elképesztő mélységekben és dimenziókban érintette az életünket, olyan módon alakította a világgazdaságot, a számunkra érzékelhető nemzetgazdasági környezetet, illetve a mi nemzetgazdaságunkat is, amit korábban nem tudtunk volna elképzelni. Ezzel jó lett volna számolni, és azt hiszem, hogy a zárszámadás vitájában erről is beszélnünk kell. Beszélnünk kell továbbá arról, hogy a központi alrendszer pénzforgalmi szemléletben 5548,6 milliárd forintos hiánnyal zárta a tavalyi évet, ez pedig jócskán meghaladja azt, amivel a szaktárca korábban számolt. Csak decemberben, 2020 decemberében 2250 milliárdos hiány lett a büdzsében, ami történelmi rekordot jelez, és azt is mutatja, hogy az év végi példátlan költekezések nem múltak el nyomtalanul. Miniszter úr egy tegnapi konferencián éppen arról beszélt, és most Varga Mihályt idézem: „a magas infláció pedig még sokáig fájni fog”, valamint arról is beszélt a miniszter úr ezen a konferencián, hogy a vártnál lassabb mértékben csökken majd az államadósság. Ez azért fordulópont, államtitkár úr, mert mi a koronavírus-járvány kezdetekor elmondtuk az ellenzéki képviselőtársakkal, hogy rendkívül fontos szembenézni a gazdaság, úgy a magyar gazdaság, mint az Európai Gazdasági Közösség tényleges helyzetével, és innen kiindulni a válság kezelésekor. Én üdvözlöm miniszter úr ezen mondatait, mert ebbe az irányba tett lépésekként érzékelem őket. A Költségvetési bizottság tagjai bizonyára emlékeznek arra, hogy elnök úr ezekben a hónapokban amiket most leírtam itt a több mint 2000 milliárd forintos extrahiánnyal , például decemberben olyan szakembereket hívott meg a Költségvetési bizottság elé, aki volt ipari és kereskedelmi miniszter, volt jegybankelnök, jelenlegi vezető gazdasági elemző. Az eszmerendszerek széles választékát lehetett felvonultatni, vagy lehetett volna, tisztelt képviselőtársaim a kormánypárti padsorokban, ha Szűcs Lajos, a bizottság alelnöke nem tájékoztatta volna a bizottság elnökét, illetve a tagjait arról, hogy a kormánypárti képviselők bizony nem kíváncsiak azokra a szakemberekre, akik szeretnének részt venni a járványkezelésben és a gazdasági csomag kialakításában. Innen is szeretném mondani bár legnagyobb sajnálatomra Szűcs Lajos alelnök úr már nincs itt a teremben, ő azt állította, hogy az ellenzéki képviselőtársak nem vették ki a részüket a járványkezelésből , itt lett volna az alkalom, hogy közösen, a Költségvetési bizottság tagjai, a szaktárca, illetve a jelenlegi szakmai grémium tényleg közösen keressék a megoldást. És felhívom arra is az önök figyelmét, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy most már majdnem minden harmadik honfitársunk él olyan településen, amelyet ellenzéki polgármester vezet. Ezek a polgármesterek egészen elképesztő módon vették ki a járványkezelésből a részüket, nem függetlenül attól egyébként, hogy a központi költségvetés bizony sok esetben nemhogy nem segített, hanem még forráselvonásokkal is sújtotta a településeket, és így rendkívüli terhek nehezedtek rájuk. Itt kanyarodnék rá a második gondolatkörre. Itt is a miniszter úr expozéjában elhangzottakról szeretnék beszélni, merthogy miniszter úr azt mondta, hogy a helyi önkormányzatok finanszírozása feladatalapú finanszírozási rendszerben valósul meg, a gépjárműadó átcsoportosítása és egyéb forráselvonások a finanszírozási keret mindössze 1 százalékát, mindössze 40 milliárd forintot tesz ki. Azonban nem mindegy, hogy a szépen hangzó makrokép mögött milyen mikroképeket találunk, és bizony találunk egy olyan mikroképet, hogy a fideszes vezetésű megyei jogú városok mintegy karácsonyi ajándékként 1,4 milliárd forintot kaptak járványkompenzáció gyanánt, illetve azt, hogy nagyon sok esetben a független vagy ellenzéki vezetésű városok hiába vártak a kormányzat segítségére. Azt kell mondjam, túl azon, hogy olyan diszkrecionális döntéseken vagyunk túl a 2020-as költségvetés zárszámadásáig megérkezve, amelyek nem pusztán a szubszidiaritás elvét és a helyi demokratikus alapelveket, de bizony a helyi választók döntését is rendkívüli módon rombolják és roncsolták. Én azt hiszem, hogy itt persze elsősorban nem államtitkár úrhoz szólnak ezek a szavaim, hiszen államtitkár úrral leginkább a számokról szoktunk vitázni, hanem sokkal inkább a Fidesz és a KDNP padsoraiban ülő képviselőtársaimhoz, hogy bizony itt nem csak a költségvetés és a gazdálkodás szabályait hágták át, a jogállami keretrendszert, a demokratikus intézményrendszert, és nagyon sok olyat, aminek egy köztársasági keretbe nem lenne szabad beleférnie. Az önkormányzatok költségvetésének miniszter úr állítása szerint mindössze 1 százalékát elvonni voltaképp olyan, mintha nem történt volna semmi. Azt kell mondjam, ha mondjuk, a szüleinkre figyelünk, akik azt tanácsolják nekünk, hogy ha a mindenkori fizetésünk minden tizedik forintját félretesszük, ha nagyon nagy problémánk adódik az életben, akkor önmagunkat tudjuk kimenteni a krízisből. Ez minden bizonnyal igaz, és rendkívül rossz anyagi helyzetben kell ahhoz lenni, hogy nagyon hiányozzon az a tizedik forint, amit a szüleink megspórolásra ajánlanak. Miniszter úr állítása szerint az önkormányzatoknak mindössze minden századik forintról kellett volna lemondani, és joggal tehetnék fel a költői kérdést, hogy miféle városvezető az, aki 1 százalékos költségvetési csökkenést nem tud túlélni, akkor miért vállalkozott arra a feladatra, hogy akár 500 ezer vagy 10 ezer ember vezetőjévé szeretne válni öt évre. Csakhogy ez így, ebben a formában nem igaz. Az önkormányzatoknak nem mindössze minden századik forintját vették el, hanem az eredetileg meghatározott feladatalapú finanszírozási rendszerbe jelentősen belenyúlva, időnként egyik önkormányzatnak jellemzően a kormánypárti vezetésű önkormányzatoknak kedveztek, mialatt hiába vártak nagyon sokan segítségre, akik a demokrata padsorokból kerültek ki városvezetőként. [[12.10]] Ez tehát a gyakorlat, tisztelt képviselőtársaim, ez az, amiről, azt hiszem, hogy miniszter úr nem tett említést az expozéjában. És azt is el kell hogy mondjam, hogy túl azon, hogy ez megtörtént, valóban arról is kevés szó esett itt a Parlament falain belül, hogy annak ellenére, hogy jelentős költségvetési hátrányokból indultak ezek a városvezetők, olyan szolidaritási hullám indult el a koronavírus-járvány legsúlyosabb hónapjaiban, amin egyébként, megjegyzem, hogy kisvállalkozók vagy akár nagyobb vállalatok felajánlásain keresztül túl tudtunk lendülni, és meg tudtuk mutatni azt egyébként az ellenzéki településeken, hogy összefogással lehet jól járványt kezelni, és lehet figyelni azokra is, akik a legnehezebb helyzetbe kerültek. De szeretném megfordítani az önkormányzati forráselvonás témájának kérdését, mert ha az elvonások mindössze 40 milliárd forintra rúgnak, akkor nem értem, hogy miért van ekkora vitája kormánynak és ellenzéknek abban, hogy ezt a kompenzációt vajon megérdemlike az önkormányzatok. Miniszter úr is konkrét számot hozott ezzel az 1 százalékkal; én is szeretnék egy konkrét számot idehozni, hiszen a költségvetés egészéhez mérten ez a 40 milliárd forint mindössze 1,6 ezrelék. Vagyis hogyha a településvezetőknek minden századik forintról kellett lemondani, akkor a központi költségvetésnek mindössze minden 625. forintot kellene visszaadni ezeknek a településeknek, és máris helyben lennénk. Azt hiszem, hogy mondhatná ebben a helyzetben is a kormány, hogy jobb a békesség, legalábbis én biztos ezt mondanám. Figyelve az október 23-ai terveket, úgy látom, hogy békemenetet is terveznek, úgyhogy ha a békemenetnek ennyire fontos a béke, akkor azt hiszem, hogy a költségvetésnek is jó lenne, ha fontos lenne a béke, nem beszélve arról, hogy itt a helyi demokratikus elvek, illetve a szubszidiaritás alapelve például nem sérülne. Ha már a jogállami kereteknél tartunk, akkor ez is egy típusa a békének, legalábbis európai értelemben. Azt is tisztelettel kérdezem, és ezzel a kérdéssel már nem államtitkár urat szeretném kérdőre vonni: hogy ha ennyire rendben volt itt minden ebben az országban, hogy ha a kisebb települések ekkora forrásokat élvezhettek, hogy ha azok a vállalkozók, akik itt a több száz milliárd forintos mentőcsomagból részesedni tudtak, és egyébként mi azzal érveltünk rendre például tavaly nyáron, hogy ezek az egyébként nagy bevétellel és nagy forgalommal rendelkező nagyvállalatok akár egy egész idénnyi bevételkiesést is tudnának kezelni, akkor miért nem figyeltünk jobban a kis- és középvállalatokra? Miért nem figyeltünk azokra a vállalkozásokra, amelyek mondjuk, öt fő alatti foglalkoztatók, és amelyek egyébként sajnos a Központi Statisztikai Hivatal jelenlegi nyilvántartása szerint ki is potyognak? Így egyébként nagyon jó számokat találunk a foglalkoztatási adatokban, de ugyanakkor egyáltalán nem ez a valós kép. Én visszatérnék arra, hogy üdvözöltem azt a valós képet, amit Varga Mihály miniszter úr tegnap egy konferencián tett, és üdvözölném azt is, hogyha a válság további kezelésében ugyanígy a valós számokból indulnánk ki, és végre nem vitáznánk arról, hogy ha valaki elveszítette a munkáját, akkor vajon kelle őt segíteni vagy nem. Én mindenképpen azt mondom, hogy időlegesen mindenféleképpen, egészen addig, ameddig ő meg nem tud küzdeni azért, hogy visszaszerezze a munkahelyét. Ugyanígy a másik oldalon a munkáltatót segíteni kell. Itt ellenzéki kollégáim beszéltek már erről korábbi felszólalásokban, hogy elég 250 kilométerrel nyugatabbra utaznunk, ott volt olyan, vendéglátóiparban foglalkoztatott ember, aki akár a korábbi bérének a 90 százalékát is megkaphatta úgy, hogy egyébként az őt foglalkoztató étterem ajtaján éppen ugyanúgy lakat volt, mint itt akár a belvárosban vagy Magyarország akármelyik éttermén abban az időpillanatban, amikor ez történt. Én azt mondom tehát, hogy itt a zárszámadás vitáján beszélni kell arról, hogy a járványügyi intézkedések közül, ami a gazdasági-társadalmi válságot illeti és a válságkezelést illeti, sok esetben elkésett, megkésett és elégtelen szolgáltatásokat találunk, ami az állami szolgáltatásokat és közjavakat illeti a bajbajutottak felé. Beszélnünk kell arról, hogy az önkormányzatokat elég felemás módon keverték jobb vagy rosszabb helyzetbe, és beszélni kell arról is, hogy amikor a nagy képet összerakjuk, akkor figyelnünk kell arra, hogy ennek az építőkockái bizony az emberek, az általuk választott önkormányzatok, azok a helyi közösségek, amelyek egyébként sokszor rázták a vészcsengőt vagy kértek volna segítséget a magyar kormánytól, de valahogyan mégsem érkezett meg rendkívül sokak esetében. Én abban bízom, hogy jövőre egy új, demokrata vezetésű kormánnyal ezt máshogyan tudjuk már csinálni, szerintem itt az elmúlt négy órában a felszólalások is erről szóltak. Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Mielőtt a Jobbik képviselőjének, Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak megadhatnám a szót, a házszabályunk értelmében a kormány képviselője jelentkezését előnyben kell részesítenem. Horváth Ildikó államtitkár asszony jelentkezett szólásra. Parancsoljon!
Nagyon köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Azért szeretnék hozzászólni, mert a zárszámadásról van szó, de mégiscsak az egészségügyet hozta szóba az MSZP képviselő asszonya. Szeretném kifejezni megint csak azokat az eltérő szempontjainkat és nézetünket ugyanarról az ügyről, amit már egyszer volt módunk itt ütköztetni, nevezetesen, hogy hogyan is értékeljük az egészségügy helyzetét, orvosok bérét, a szakdolgozói béreket. Az MSZP képviselőjeként nyilván tudja, hogy 2010 előtt ötezer orvos földönfutóvá vált az MSZP-s kormány akkori intézkedései miatt, el kellett hagyják sokan az országot azért, hogy találjanak maguknak állást. Pénzt vettek ki az egészségügy zsebéből, egyes intézményeket, hadd mondjam az Országos Balesetsebészeti Intézetet például, de több más kórházat is, nulla forint finanszírozással csatoltak be más kórházhoz. Olyan sebeket ütöttek az egészségügy testén megismétlem ezt, képviselő asszony, volt módom már elmondani , amit nagyon nehéz begyógyítani. 2010 óta egy másfajta kormányzati felfogás van az egészségügyről és az emberek egészségéről. Az emberek egészségét megőrizni szándékozó és betegségükben őket minél gyorsabban, minél jobban segíteni tudó egészségügyről beszélünk és a benne dolgozók megbecsüléséről. Ezért indítottuk azokat a béremelési ciklusokat is az egészségügyben dolgozók számára, amelyből immáron a második, több éven át tartó szakdolgozói béremelés utolsó lépcsője fog következni 2022 januárjában. Önök is tudják, ’18 óta az akkori béreikhez képest 72 százalékos emelés történik, ez az utolsó, az ez évi fizetésükhöz képest 21 százalék, de a ’18. évi bázishoz számítva 30 százalékos emelésre számítanak. Valóban, egy ennél még nagyobb léptékű, történelmi léptékű orvosbéremelésre szánta el magát a kormány. Ez csak most indult el ebben az évben, az idei évtől. A tavalyi évi döntés alapján idén, jövőre és az azt követő évben három lépcsőben következik béremelés. A nagy lépcső egy része lezajlott már, a következő lépcsője 2022 januárjában vár. Valóban elindultak azok az egyeztetések, amelyek arra szolgálnak, hogy megállapítsák azt a bérnyugalmat, munkabékét jól képviselő bérarányt az ápolók és az orvosok között, amit a további tervezésnél és a szakdolgozók további béremelésénél figyelembe kell venni. Mindnyájuknak megköszönte a kormány többek között az 500 ezer forintos pluszkifizetéssel is a tavalyi évben a pandémia alatti helytállást. Azt kérném, hogy ezt ne tagadják, vegyék figyelembe! Ami pedig az onkológiai műtéteket és az onkológiai ellátást illeti: igen, Magyarország folyamatosan nyitva tartotta az ajtaját az egészségügyben minden beteg számára, akinél az ellátásának az elmaradása az életét veszélyeztette volna, tartós egészségkárosodást okozott volna. Remélem, ebben egyetért velem, hogy orvoskollégáink, szakdolgozó kollégáink maximális helytállásukat bizonyították, elvégezték azt a munkát, amit tőlük elvártak az emberek. Van olyan helyzet, amikor az emberek nem mentek el panaszokkal az orvoshoz, és valós az, hogy ennek a ledolgozására többlet-erőfeszítést kell tenni. Ezt a magyar kormány jelenleg is folytatja, és ezt megteszi. Az átalány pedig életmentő volt. Azon kórházaknak, amelyeket addig a vakbélműtétek elvégzett száma és a tervezett műtétek száma alapján teljesítmény szerint finanszírozott a rendszer, ha ezt a finanszírozást egy Covid-ellátás kellős közepén kell folytatni, amikor az ágyak közel felét covidos betegek az ő ellátásuk miatt vették igénybe, erre ez nem volt alkalmas szerkezet. Ezt jelezték a kórházak, és örömmel és köszönettel vették ezt a rendszert. [[12.20]] Úgyhogy eltérő a nézete az egészségügyben dolgozókéhoz képest, amit ők maguk elmondanak róla. Mi azt gondoljuk, hogy ez egy fontos eszköz volt a kezünkben, hogy ezt a forrást, ezt a pénzt, akkor is, ha kevesebben fordultak hozzájuk a betegek közül, meg tudtuk adni és biztosítani tudtuk. A bilincs és a megfélemlítés. Segítsenek nekünk abban, hogy olyan törvénysértéseket ne kövessen el senki az egészségügyben dolgozva, ami miatt bilincsben kell elmenni! Elmondták tegnap az OKFŐ-értekezleten, esetleg önök is tudhatnak, hallhattak már róla, hogy milyen határokat és milyen törvényeket kellett megszegnie annak, akit bilincsben vezettek el. Senki nem szeretné a megfélemlítést, tisztességes munkát szeretnénk. A Magyar Orvosi Kamara a leghangosabb képviselője annak, hogy paraszolvenciamentes, tisztességesen elvégzett munkát vár el erkölcsileg, etikailag egyaránt valamennyi tagja részéről. A pilot pedig attól pilot, hogy ki kell próbálni, meg kell nézni az erősségeit, a gyenge pontjait, meg kell nézni, az ott dolgozóknak az érdekeit hogy szolgálja, utána lehet döntést hozni. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen. Visszatérünk a normál szót kérő képviselők véleményének meghallgatására. Z. Kárpát képviselő úr, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is szeretném elismerésemet kifejezni a helyet foglaló államtitkároknak, hogy érdemben részt vesznek a vitában. Ritkaság ez a Fidesz által kialakított bolsevik tempójú házműködés során. Én mindenképpen üdvözlöm, akkor is, hogyha nagyon sok mindenben értelemszerűen nem értünk egyet. De nyilván majd megtartom az egészségügyi szakpolitikusok számára a porondot, én nem kívánok oda fölmenni, bár nekem is vannak azért szubjektív elgondolásaim a várólisták hosszáról, arról a demográfiai katasztrófáról, aminek az egyik eredménye az, hogy az egészségügyből természetes módon áramlanak el az alulfizetett, jellemzően szakdolgozók, ápolók. Természetesen én is üdvözlök minden béremelést, de aki azt állítja ma, hogy nincsen emberierőforrás-probléma az egészségügyben, az nem mond igazat. Szerencsére ilyet az államtitkár asszony nem mondott, tehát nyilván megegyezhetünk abban, hogy a probléma fennáll, de azért egészen durva dolgokat látunk a magyar egészségügyben és szembesülünk ezekkel. De megígértem, hogy Nacsa képviselőtársamnak fogok reagálni, és bár a függöny már fellebbent, de még itt van, és én ezt kihasználom. A helyzet az, hogy olyat tetszett mondani, hogy önök megszüntették a devizahiteleket. Ez a „megszüntették a devizahiteleket” kiszólás többünket felszólalásra ingerel, hiszen itt azt látjuk, hogy Magyarország Kormánya nagyon-nagyon harcias, militáns hangvételt üt meg itt belföldön, de nincsen Európának ennél szolgalelkűbb kormánya, hogyha a bankok és a multik kiszolgálásáról van szó. Önök áljobboldaliként ilyenkor mindenféle nemzeti érdekvédelmet feladnak, és elképesztő vazallusi módon szolgálják ki azokat a nemzetközi hálózatokat, amelyekkel szemben látszólag harcolnak a médiatérben. Tőlem az a gondolat sem áll nagyon távol, hogy önök kötöttek egy dealt, mondjuk, a német autógyártók egyeseivel, ahol vállalták azt, hogy igen, harcias és hangos dolgokat fogunk mondani, de cserébe odaadjuk olcsón és flexibilis módon a teljes magyar munkaerőpiacot. Én még ezt is kinézem önökből, de remélem, hogy egyszer majd megcáfolnak, hogy nem így történt. [[Nacsa Lőrinc: Nem így történt!]] No de a hitelkárosultak helyzetével kapcsolatban, hogy eljussunk a lényeghez, meg kell vizsgálni a magyar kormány bankokkal kapcsolatos álláspontját, és itt konkrét kérdéseim lesznek az államtitkár úrhoz. Hogy van az, drága államtitkár úr, minden tiszteletem mellett, hogy van egy járványügyi védekezési alap… most arról beszélünk a zárszámadási vita alatt, hogy ebből ki hogy, mennyit, milyen hatékonysággal költött, én felrovom, hogy bélyeggyűjteményre 42 milliárdot költöttek, önök elmondják, hogy a lélegeztetőgép-beszerzés 300 milliárdért egy okos döntés volt ebben a formában, tehát zajlik köztünk egy számalapú vita. Hogy van az, hogy ebbe a járványügyi védekezési alapba befizettek a pártok, önkormányzatok, elvontak tőlük adókat, látszólag befizettek a bankok, de ők négy-öt év alatt leírhatják a befizetendő adójukból a teljes befizetett összeget? Tehát egyetlen közület van Magyarországon, amelyik nem fizet. Fizet az önkormányzat, fizet az ellenzéki párt, még a kormánypárt is, fizet mindenki, egyedül a bankok nem fizetnek. Mégis hogyan fordulhat elő az, hogy akármilyen versenyképességi szempontok alapján megint van egy szent tehén, akihez nem tetszenek nyúlni? Hozzáteszem, hogy tavaly még egy ezermilliárdos MNB-hitelkeretről is vitatkoztunk itt, amit ha 4 százalékos marzzsal lehet igénybe venni, akkor a kereskedelmi bankok azért megint csak nem járnak annyira rosszul. Tehát a helyzet az, hogy önök folyamatosan kedveskednek a bankoknak, és aláírtak egy EBRD-paktumot, fönn van a honlapjukon, beszédes módon angol nyelven, ahol vállalták, hogy a károsultak helyzetének rendezése során egyetlen forintnyi kárt nem okoznak ezeknek a bankoknak. Tehát szeretném, ha tisztáznák az álláspontjukat, vane olyan dolog, amit a bankrendszer kér önöktől, és önök nem teszik meg a kedvükért. Tehát ha tud ilyet mondani az utóbbi tíz évből, mondjuk, hármat, államtitkár úr, ha ötöt is, akkor én még nyugodtabban ülök le ide. De a helyzet az, hogy még a pénzügyi tranzakciós illetéket is és, Nacsa képviselőtársam, ha gombot nyom, legyen szíves, erre is reagáljon, egészen meghatna vele , tehát kivetették a pénzügyi tranzakciós illetéket, ezt nem adónak nevezték el, mert akkor Brüsszellel vita lett volna belőle, hanem illetéknek keresztelték át. Az érintett bankok sajtóközleményekben és ügyfeleknek küldött levelekben is szó szerint elismerték, hogy ezt az egészet áthárították a fogyasztókra. Ez egy 200 milliárd forint fölötti összeget érint éves szinten. Miután ők elismerték, hogy ezt az egészet, bár rájuk vetették ki, de leverték a fogyasztókon, kérdezem én, Nacsa képviselőtársam, hogy önök mit csináltak. Megkérdezték a felügyeletet, vagy szóltak nekik, hogy esetleg lenne valami teendő? Vagy ha nem akarnak beleszólni a munkájukba, akkor csak érdeklődtek, vagy tetteke bármit? A helyzet az, hogy ezt a 200 milliárdos terhet a banki ágazati különadóval együtt átterhelték minden magyar fogyasztóra, önökre is, akik itt ülnek. A szakértői páholyban ülők mindannyian fizettek jó néhány forintot azért, mert a bankok ezt a terhet nem megfizették, hanem átterhelték az ügyfelekre. Az a helyzet, hogy azt látjuk, hogy most már itt ezermilliárdos nagyságrendben kedveskednek nekik, és ha ezeket összeadjuk, akkor megértjük, hogy hogyan jutott el a kormány a devizahiteles úgynevezett rendezésig. Én továbbra sem kaptam választ önöktől arra, hogy ha valaki fölvett egy devizahitelt 155-160 forinton, mégis hogy a viharban lett abból 256 forintos piaci átváltási árfolyam. Erre még próbálkoztak egyes fideszes államtitkárok az elején azt mondani, hogy a Kúria meg az Alkotmánybíróság jelölte ki számunkra a kereteket, amin belül mozogni lehet. Ezután megkértük őket, hogy akkor szíveskedjenek bemutatni azokat a kereteket, mondjuk, egy jogegységi döntés vagy bármi más formájában, ami ezt kijelölte volna. Nem tudtak ilyet bemutatni. Értelemszerűen nem a Kúria döntött ebben. Azért finoman képzeljük el, hogy mondjuk, a Kúria parancsot ad Orbán Viktornak arra, hogy ilyen árfolyamon váltson át. Nincs ilyen, tehát Orbán Viktornak nem ad ilyen parancsokat senki, ezt talán önök is elismerik. A helyzet az, hogy önök a bankok érdekében egy piaci átváltású forintosítást választottak, az általunk javasolt felvételkori árfolyamon történő forintosítás helyett. Jóval több mint ezermilliárd forint a különbség. Mi ezt a jóval több mint ezermilliárdot visszaadtuk volna az ügyfeleknek egy új devizahiteles elszámolási törvénnyel. Önök ezt csalárd módon jóváírták a bankoknál, tehát gyakorlatilag a bűnelkövetőnél hagyták a préda egy részét, itt nagy idézőjeleket lehet persze írni ezekre a mondatokra. De a lényegen nem változtat, azon, hogy bizony az emberek pénzét önök hagyták elvenni, és jóváírták a bankok számláin. Ne beszéljünk most a 18 ezer kilakoltatásról, amit önök levezényeltek vagy asszisztáltak hozzá, mert ezt nagyon sokszor hallották már tőlem, de az tény, hogy nincsen ennyire kegyetlen kormánya Európának, amelyik a saját állampolgáraival szemben ezt hagyta volna véghez vinni. Nem nagyon ismerek ellenzéki pártot, amelynek a képviselői ne tartottak volna velünk a kilakoltatásokon nyújtott jogsegélyek során, azok megakadályozási kísérleteinél; önökkel valahogy nem találkoztunk. Tehát az a harcias, militáns hangnem, ami a parlamentben lehet, hogy úgy gondolják, hogy jól áll, ez egyáltalán nem volt tetten érhető a terepen. A helyzet az, hogy lehet, hogy úgy gondolták, hogy ezeknek az embereknek a problémáit megszüntették, de, képviselőtársam, a valóság az, hogy a méregdrága csaló devizahitelekből méregdrága, furcsa körülmények között átváltott forinthitelek lettek, és ezek az emberek a bajukat, a problémáikat tovább kell hogy húzzák a hátukon. Nagyon sokan külföldre kényszerültek, hogy az ottani magasabb bérből törlesszék az itteni törlesztenivalót. Tudom, hogy önök nem nagyon találkoznak ezekkel az emberekkel, de képzeljék már el azt a stresszt, hogy valaki, mondjuk, egy nyolcéves eljárásban vesz részt, aminek a végén lehet, hogy kilakoltatják családostul. Ezek az emberek először magasvérnyomás-betegek lesznek, nagyon sokan cukorbetegek, aztán rámehet az életük is arra a stresszre, amit itt persze a kényelmes parlamentből nem nagyon tudunk elképzelni, hogy milyen lehet az, amikor az ember azért remeg, hogy a gyerekeit hova tudja vinni aludni másnap, vagy melyik rokonnál tudja meghúzni magát. De ettől ez még megtörténik Magyarországon, ön nem mondhatja azt, hogy önök megszüntettek bármilyen problémakört ezzel kapcsolatban. Azt mondhatja, hogy 2001-ben kiszabadították a szellemet a palackból, beszélhet Járai felelősségéről, beszélhet arról, hogy az egyoldalú szerződésmódosítások hogy mentek keresztül. Természetesen beszéljünk arról is, hogy 2010 előtt milyen felügyeleti mulasztások vezettek ahhoz, hogy indokolatlanul felszaporodott, felgyűlt a hitelállomány. [[12.30]] Egyet fogunk érteni nagyon sok mindenben, de a 2010 utáni kormányok nemcsak mulasztása, de elképesztő bűne nem mosható el, nem tüntethető el. Ez most már az önök bulija, önök felelőssége. Önök lepaktáltak a bankokkal. Áljobboldali, álnemzeti kormányzásuk Európa legkegyetlenebb kormányává vált ebből a szempontból. Rengeteg ember kilakoltatásához asszisztáltak. Amikor látták a bajt, akkor sem nyújtottak segítő kezet. A végrehajtói kamarával piaci kofaként alkudoztak arról, hogy negyedéves kvótákat állapítsanak meg, hogy hány embert lehet kilakoltatni negyedévente Magyarországon, ezt a piaci alkudozást lefolytatták, emberi életekben és családok sorsában mérhető az a kvótavita, amit Magyarország Kormánya keresztülvitt. Földönfutóvá tették, tönkretették ezeket az embereket. A szerencsésebbeknek azért a végtörlesztéssel biztosítottak egy menekülőutat, és én még azt sem mondom, hogy ez nagyon rossz volt. Én azt mondom, hogy minden magyar embernek járt volna a felvételkori árfolyamon történő forintosítás. Amikor az önök bankokhoz fűződő viszonyát vizsgáljuk, akkor nem mehetünk el szó nélkül két dolog mellett. Az egyik az, hogy ennyire szolgalelkű kormánya Európának nincsen a bankokkal, pénzintézetekkel szemben, a másik, hogy ennyire kegyetlen kormány Európában nincsen, amely a saját polgárai tízezreinek a kilakoltatásához asszisztált volna. Szégyelljék magukat emiatt! Ugyanakkor ül itt egy felkészült államtitkár, akitől szerintem érdemi és szakszerű válaszokat várhatunk az elhangzott számok tekintetében. Nem akarok inkorrekt lenni, államtitkár úr, a minősítéseimre, és ha vádnak veszi, akkor vádjaimra nem kell reagálnia, ugyanakkor a tényszerű és számszerű kérdéseimre nagyon szeretném, ha reagálna, mert ez közelebb vezethet bennünket ahhoz, hogy a minimális szociális védőhálót kezdjük visszafoltozni Magyarországon. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. No, kedves képviselők, most kétperces kör következik, mert számosan így akarják kifejezni véleményüket. Elsőként az MSZP képviselő asszonya, Bangóné Borbély Ildikó. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár asszony elment, de Rétvári képviselő úr itt van. Az egészségügyi szakdolgozók béremelését négy lépcsőben írta elő a kormány, de azt a mai hírek alapján is elmondta a szakdolgozói érdekképviselet, hogy azt nem mondta el a kormány, ők arról nem tudtak, hogy az alapilletménynél a 2018-as bért fogják alapul venni. Szóval, a behirdetett százalékos emelés, amit a kormány folyamatosan kommunikál, az így nem igaz. A másik pedig, hogy államtitkár úr még áprilisban saját maga állt ki amellett, hogy a szűrőprogramokat és a rákszűrő programokat is állítsák le azért, mert annyira túlterhelt az egészségügyi rendszer. Bár akkor a politika és a szakma is figyelmeztette államtitkár úrékat, magát az EMMI-t, hogy ennek nagyon súlyos következményei lesznek, ha a szűrőprogramok le lesznek állítva, mert pontosan az, ami ma megjelent, hogy 15-20 százaléka a rákos betegeknek nem jelenik meg a rendszerben, mert nem derül ki az, hogy ő beteg, ennek a következő időszakban milyen súlyos következményei lesznek. Körülbelül ötezer betegről beszélünk, aki most beteg, csak még nem tud róla, mert az elmúlt időszakban nem került orvoshoz. Azzal kapcsolatban meg, hogy az egészségügyben hogyan finanszíroz a kormány, persze nagyon éles vitáink vannak. Nem vagyok egészségpolitikus, én a fogyasztó oldalán vagyok, és én azt gondolom, hogy mind a tízmillió magyar, aki Magyarországon él, a fogyasztó oldalán van, akár egészségügyi dolgozó, akár nem. Sajnos a Covid alatt volt szerencsém tapasztalni, hogy milyen volt az egészségügyi ellátás, és higgye el, államtitkár úr, ugyanúgy szenvedett az orvos, ugyanúgy szenvedett a szakdolgozó, mint ahogy szenvedett a beteg is azoktól az elkapkodott, nem szakmai döntésektől, amit önök akkor hoztak és kértek az orvosoktól, kértek a betegektől, és kértek a szakápolóktól. Mi csak arra szeretnénk folyamatosan felhívni a figyelmet, hogy lehetne ezt jobban csinálni, és ha már a költségvetés zárszámadása van, mi, baloldali politikusok nem így osztottuk volna el a járvány alatt azokat a forrásokat, amit előttem itt már több ellenzéki politikus elmondott. Hiába csóválja a fejét Nacsa képviselő úr, hála a jó égnek, nem baloldali politikus. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Nacsa Lőrinc: Végre egyetértünk valamiben!]]
No, most először hadd kérdezzem meg Rétvári államtitkár urat, hogy képviselőként két percben kíváne reagálni, vagy a kormány nevében akárhány percben. [[Dr. Rétvári Bence: A másodikat!]] Megnyerte. Parancsoljon!
Köszönöm szépen elnök úr bőkezűségét. Nagyon fontos, hogy ezt helyre tegyük, tisztelt képviselő asszony, mert a mai napon a baloldal egy egész napos álhírkampányt szentel az ápolói béremelés kérdésének. Tisztázzuk, hogy mi történt, és egy nagyon egyszerű matematikai művelettel, az összeadással ön is rájöhet, hogy mi az álhír a baloldal mai mondandójában. Valóban megállapodást kötöttünk a szakdolgozókkal, hogy ebben a ciklusban összesen négy lépésben 72 százalékkal emelni fogjuk az ápolók, szakdolgozók bérét. A cél tehát az, hogy egy 72 százalékos emelés legyen ebben a ciklusban. Az első lépése ennek 2019-ben egy 8 százalékos emelés volt, majd egy 14, egy 20 százalékos és az utolsó egy 30 százalékos emelés. Ezt a 30 százalékos emelést kétféleképpen is nézheti ön, egyrészről, hogy a 2018-as bérhez képest ez egy 30 százalékos emelés, de mivel közben történt egy 8 százalékos emelés, egy 14 százalékos emelés és egy 20 százalékos emelés is, ezért ma már jóval magasabb az ápolók bére, mint 2018-ban volt. Ehhez képest a mostani emelés 21 százalékot jelent, de ha az eredeti megállapodást nézem, amikor megkötöttük, az egy 30 százalékos emelés. Tehát, ha ön összeadja a 8 százalékos, a 14 százalékos, a 20 százalékos és a 30 százalékos béremelést, akkor összességében megkapja a 72 százalékos béremelést. Ha viszont ön csak egy évet néz, nem négy évet néz, és azt nézi, hogy az idei évhez képest a jövő évben mennyivel nő az ápolók fizetése, akkor egy 21 százalékos számot lát, tisztelt képviselő asszony. Úgyhogy ön viszonyíthatja ezt a ’18-ashoz is, amikor eredetileg megkötődött ez a megállapodás, akkor ez 30 százalék, viszonyíthatja az ideihez, az 21 százalék. A nagy különbség, tisztelt képviselő asszony, hogy amikor önök azt mondták, hogy válságot kezelnek, akkor az ápolóktól elvettek egyhavi fizetést. Nem viszonyítgattak, és nem a pluszszámokon volt a vita, hogy most 8 százalékos, 14 százalékos, 20 vagy 30 százalékos üteme következik a béremelésnek, és ez melyik bérhez képest mekkora emelkedés, hanem az a különbség, hogy önök akkor ott, miközben vizitdíjat vezettek be, hogy többletforrás legyen az egészségügyi dolgozók bérére, aközben az egészségügyi dolgozók bérét csökkentették. Ilyet más országokban sehol a világon szerintem nem csináltak, hogy az emberektől beszednek vizitdíjat bérre, majd bérre kevesebbet fizetnek ki a dolgozóknak. Önök ezt megtették. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök éppen ezért ne vitassák azt, hogy valóban, hála istennek, Magyarországon jövőre megteremtődött annak a fedezete, hogy abból a több mint 700 milliárd forintból, amit többletként fogunk egészségügyi célokra fordítani, ne csak az orvosok béremelésére jusson fedezet, ami 2-2,5-szeresére emelt bért jelent, hanem az ápolók esetében is a ’18-as bérhez képest egy 30 százalékos, az idei bérhez képest pedig egy 21 százalékos emelés lesz. Ez pontosan az az összeg, amiről ’18-ban a szakdolgozókkal megállapodtunk, hiszen ebből a 8, 14, 20 és 30 százalékos emelésből jön ki az a végeredmény, az a 72 százalék, amiben megállapodtunk a szakdolgozók képviselőivel, hogy érezhető legyen a béremelkedés. Amivel pedig minősítette a védekezést, tisztelt képviselő asszony, a WHO elismerő szavakkal illette a magyar védekezést. Volt egy nemzetközi, talán japán eredetű Nikkei-kimutatás arról, hogy melyik ország hogyan védekezett. Ebben is dobogós helyen szerepel Magyarország. A magyar baloldal nem osztja sem a WHO-nak, sem ennek a nemzetközi japán összehasonlításnak a véleményét, mert önök politikai véleményt fogalmaznak meg, ők pedig szakmai véleményt fogalmaznak meg. Ők a világ minden országát egyenlő mércével mérik, önök a saját országukat mindig lejjebb minősítik, mint ami a valóság [[Z. Kárpát Dániel: Csak a saját kormányunkat, az országot nem!]] , mert önök valamiért mindig a saját országukban, a saját embereikben nem bíznak, hanem igyekeznek negatív színben feltüntetni. Köszönöm szépen.
Mielőtt továbbmennénk, csak kérdést feltevő képviselőknek szeretném elmondani, hogy a házszabályunk értelmében, minthogy nem képviselőként jelentkezett az államtitkár úr, hanem államtitkárként jelentkezett az államtitkár úr, ezért a kormány nevében 15 percet beszélhet. Ez nem felszólítás, félre ne értse [[Z. Kárpát Dániel: Felhívás keringőre!]] , csak egyszerűen a házszabály puritán ismertetése. Most pedig folytatjuk a kétperces kört, méghozzá Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője beszélhet. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Végtelenül sajnálom, hogy államtitkár asszony elment, hiszen nekem is vele lenne dolgom [[Nacsa Lőrinc: Most jöttél!]] , és nemcsak nekem, hanem valóban annak az ötezer rákbetegnek, aki diagnosztizálatlanul maradt az elmúlt időszakban. Államtitkár úr, ön azt mondta, hogy mi itt politikai véleményt fogalmazunk meg. Engedje meg, hogy most egy szakmai véleményt hadd tolmácsoljak önnek, és ez nem más, mint az Egészség-gazdaságtani Társaság, amelynek a konferenciáján elhangzott az a tanulmány, amiről képviselőtársnőm is említést tett. Ők mondták azt és nyilván ez egy komoly, megalapozott tanulmány [[Nacsa Lőrinc: Nyilván!]] , azt vizsgálták, hogy a covidos időszakban a tüdő-, vastagbél- és végbél-, valamint az emlődaganatos betegeknek a túlélési esélye, egyáltalán az esélyei hogy alakultak. [[12.40]] És ott jött ki ez a szám, hogy nagyjából ötezer beteg maradt ellátatlanul. Ott megjegyezték még azt is különben, hogy jó pár olyan beteg lehet, aki egyszerűen nincs benne az egészségügyi kormányzat fókuszában, tehát nem tudjuk, hogy valójában mekkora ez a szám. De akkor mondok számokat, ami itt szintén elhangzott. 1300 tüdőrákos, 2700 vastag- és végbélrákos és 1400 emlőrákos betegről beszélünk. Ezek egy része, tudjuk nagyon jól, hogy nemcsak ellátatlan maradt, hanem az elmúlt időszakban pontosan az ellátási hiányosságok miatt nagy valószínűség szerint olyan mértékben romlott az egészségi állapota, hogy ebbe bele is tud halni. A kérdésem az lenne, és nyilván ez egy hipotetikus kérdés egyrészt azért, mert államtitkár asszony elment, másrészt azért, mert úgysem válaszolnak semmire, és úgyis elmenekülnek minden elől: mikor fognak ezeknek az embereknek a szemébe nézni? Azoknak, akiknek önök a szemükbe hazudtak különben. És ha önökre nézek, nekem mindig Rodolfo jut eszembe, aki azt mondta, hogy csak a kezemet figyeljék, csalok. Mi a maguk kezét figyeljük, látjuk, hogy csalnak, és az a baj, hogy nemcsak csalnak, hanem hazudnak is. Köszönöm szépen.
Nacsa Lőrinc képviselő úr következik, KDNP, két percben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Örülök, hogy Z. Kárpát Dániel most nem fut el a válasz elől, mint a vezérszónoki körben, amikor gyorsan a frakcióirodára menekült, amikor válaszoltam neki. [[Dr. Rétvári Bence: Húha! Z. Kárpát Dániel: Menjünk már el futni egy kört! Megnézzük, meddig bírod! A Margitszigeten mehet egy kör? Az elnök csenget.]] Számtalan valótlanság… [[Az elnök csenget.]] Most kérte, hogy válaszoljak, nyomjak gombot, és nem hagy beszélni a képviselő úr. Számtalan valótlanságot állított a felszólalásban a tisztelt képviselő úr, de milyen jó, hogy ma október 20-a van, hiszen pontosan egy évvel ezelőtt szavaztunk itt a parlamentben a hitelmoratórium meghosszabbításáról. És képzeljék el, hogy hogy szavazott Z. Kárpát Dániel! Hát, nem szavazta meg a hitelmoratórium meghosszabbítását, sem Jakab Péter, sem Gyurcsány Ferenc, sem Varju László, sem Varga Zoltán, sem Bangóné Borbély Ildikó nem szavazta meg a hitelmoratórium meghosszabbítását, mint ahogy nem szavazta meg korábban a végtörlesztést Z. Kárpát Dániel, nem szavazta meg a bankok elszámoltatását Z. Kárpát Dániel. Számtalan olyan törvényjavaslatot tudnánk fölsorolni a devizahitelesek érdekében megtett intézkedéseink közül, amit Z. Kárpát Dániel és a teljes Jobbik a baloldal együtt nem szavazott meg. Akkor még csodálkoztunk és meresztgettük a szemünket, hogy a Jobbik együtt szavaz a Demokratikus Koalícióval, mára ez már a mindennapi rutin része, nem változott semmi különös. De hogy mikor nem értettünk egyet a bankokkal? Azt tette föl a képviselő úr, hogy soroljunk föl egypár kérdést, amikor nem a bankok kérése szerint alakítottuk a kormány politikáját. Például a hitelmoratórium meghosszabbítása kapcsán; például a hitelmoratórium kiterjesztése a folyószámlahitelekre vagy éppen a hitelkártyakamatokra, például a forintosítás intézménye. Az elmúlt időszakból számtalan olyan lépést fel tudunk sorolni, amikor igenis vitában álltunk akár a Bankszövetséggel, akár a bankok bármelyikével, és igenis le kell folytatni ezt a vitát, csak mi ebben a vitában egy szemponthoz ragaszkodunk: a magyar emberek érdekéhez. Önök voltak azok és az önök szövetségesei, akik mire fordították az IMF-hitelt? 600 milliárdos bankmentő csomagra. És azzal, hogy Varju László egy szóval nem tudta ezeket cáfolni, most már ő is szégyelli azt a korszakot, amihez akkor a nevét meg a szavazatát adta, hogy önök miket tettek és hogyan próbálták kizárólag a bankokat menteni, azt gondolom, hogy ez mindent elárult a mai vitáról a baloldalról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Rig Lajos képviselő úr, Jobbik, két percben!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem gondoltam volna, hogy a költségvetés ennyire az egészségügy irányába megy el, de azt gondolom, hogy ez mindenki számára fontos, és nagyon sok szám elhangzott. Többek között államtitkár asszony elmondta és érdekes módon tőle szokatlan módon visszament , hogy 2010 előtt ötezer orvosnak kellett elhagynia az országot vagy mondjuk, akár a szakmáját vagy intézményét, amely intézmények megszűntek. Hiányoltam államtitkár asszony hangját az elmúlt két hónapban, amikor a zalaegerszegi kórházban kilenc orvos, kilenc szakorvos, traumatológus felmondott, majd megoldást próbáltak rá találni azzal, hogy a Pécsi Orvostudományi Egyetem majd kisegíti a zalaegerszegi kórházat. Egyetlenegy szakorvost tudott odavezényelni, majd egy hónap múlva a kilenc szakorvosból hetet visszavettek, kettő még a megyében sem kap munkát, úgy, hogy a keszthelyi kórházban jelenleg nincs traumatológiai ellátás, mert az ott dolgozó egyetlenegy szakorvos felmondott. Akkor miért nem emelte fel államtitkár asszony a hangját, amikor ezt a két olyan orvost, aki harminc éve, három évtizede dolgozott traumatológiai osztályon, a megyében nem alkalmazzák?! Tudják, mit csináltak ővelük? Elüldözték a magánszektorba. Itt, Budapesten egy magánklinikán dolgoznak. Hol van az, hogy önök az egészségügyi dolgozók pártján állnak, amikor nem az EMMI tárgyal velük, hanem a Belügyminisztériumba hívják őket fel kihallgatásra és nem meghallgatásra?! És a Belügyminisztérium a Belügyminisztérium! dönt arról, hogy kaphate a megyében munkát. Hol volt akkor az államtitkárság vagy a főigazgatóság, amikor az ajkai kórház CT-je már több mint két hónapja bedöglött? Az Országos Mentőszolgálat Ajkáról fekvőbetegeket szállít Veszprémbe komputertomográfos vizsgálatra, és önök azt mondják, azt állítják, hogy rendben van az egészségügy. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De majd a törvénytervezetnél még folytatom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Normál szót kérő képviselő, Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője jön. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Rétvári Bence államtitkár úrnak a hozzászólása ihletett, kétpercest szerettem volna kérni, de mivel az most már elment, a normál hozzászólás maradt. Erre szeretnék reagálni, és én államtitkár úrtól megkérdezném, hogy ön elhiszie, amit ön mondott. Vagy pedig nem tudom, hogy mit feltételezzek, mert két dolog lehet: vagy szándékosan nem mondanak igazat, vagy fogalmuk sincs, mi történik a való életben. Erről a két dologról lehet itt csak szó, és nagyon döbbenetesnek tartom, amikor itt az ápolónők és az egészségügyi szakdolgozók fizetésemeléséről beszélt államtitkár úr; akkor, amikor az ápolónők, miután az egészségügyi szolgálati viszonnyá alakult a korábbi közalkalmazotti jogviszonyuk és megkapják a fizetésüket, és megkapják ezt az ominózus béremelést, amiről ön itt beszélt, hogy ebben az évben 20 százalék, ha jól emlékszem, a béremelés, és azt nézik, hogy ez a béremelés azzal járt, hogy átlagosan 53 ezer bruttó forinttal csökkent a fizetésük. Én nem tudom, hogy önök miről beszélnek, amikor ez történik. Nem tudom, hogy miről beszélnek! És egyáltalán nem tudom azt, hogy az egészségügyi szakdolgozóknak a Covid-járvány csúcsán hogyan lehet csökkenteni a bérüket. Hogyan képzelik önök, hogy bruttó 50 ezer forinttal csökkentik? Itt nem 500 ezrekről meg 800 ezrekről van szó, hogy ne vennék észre, hanem itt 200-300 ezer forintról van szó, és 53 ezer forinttal csökkentik a bérüket. Szerintem ez mélyen felháborító, és rendszeresen, egyébként nemcsak az egészségügyben, hanem más területeken is, amikor jön egy Orbán-kormányos béremelés, az azzal jár, hogy amikor megkapják a bérüket, akkor rájönnek, hogy a pótlékokat megszüntették, az éjszakai pótlékot csökkentették, a túlmunkaórákban kapott pótlékot csökkentik, elveszik tőlük a SZÉP-kártyára juttatott pénzt vagy azt csökkentik. Mire a végére érnek, kiderül, hogy a fizetésemelés azzal járt, hogy önök csökkentették a bérüket. Nagyon szép dolog, hogy a kommunikáció, hogy mindenütt elmondják, a közigazgatási szférában 25 százalékos bérfejlesztés volt, az egészségügyben ennyi bérfejlesztés volt, csak miután megnézik azok a dolgozók, rájönnek, hogy semmivel sem több a bérük, hanem inkább kevesebb. Nem tudom, hogy ez most szándékos szemfényvesztés az önök részéről, vagy pedig az, hogy nincsenek tisztában, hogy mi történik a magyar egészségügyben, és én azt kérném önöktől, hogy sokkal, de sokkal felelősségteljesebben álljanak ehhez a témához. Ne próbálják meg átverni az embereket! Nyilván, aki nem az egészségügyben dolgozik, az nem tudja, hogy mi történik, és elhiszik önöknek a kommunikációs trükköket, és nem lesznek tisztában azzal, hogy mi a magyar valóság. Csak az a baj, hogy önök minden területen ezt teszik. A kommunikációs trükkökkel próbálják átverni az egész magyar társadalmat, hülyének nézik az embereket. És egyszerűen mi lesz utána? Marad a szegénység, a leépülés, a leromlás. Ezen kellene változtatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy kíváne reflektálni. Ahogy ismerem, igen. [[Banai Péter Benő bólint.]] Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hadd köszönjem meg első helyen mindazokat a hozzászólásokat, észrevételeket, amelyeket a 2020. évi költségvetés végrehajtása kapcsán ma meghallgathattunk. Azt gondolom, hogy nagyon sok fontos és tényszerű megállapítás hangzott el, azt gondolom, hogy konkrét számszaki folyamatokat illetően mind miniszter úr expozéjában, mind a Számvevőszék két ismertető, bevezető szavai közt, mind a kormánypárti padsorokból leginkább tényszerű információk hangzottak el, amelyekre az ellenzéki padsorokból az első állítás az volt, hogy termelési jelentést hallhattunk. Ezt többen használták, Z. Kárpát Dániel képviselő úr többször használta. Engedjék meg ezért, hogy először erre a megállapításra reflektáljak! [[12.50]] A költségvetési törvény azt tartalmazza, hogy a következő évre a kormányzat milyen makrogazdasági prognózisokat feltételez, ezekre építve hogyan készül el a költségvetés, majd a zárszámadás keretében arról számolunk be, hogy a reálgazdasági folyamatok, a költségvetési folyamatok tényszerűen hogyan alakultak. Amikor nemzetközi összehasonlításban kedvező számokról tudunk beszámolni, akkor lehet ezt termelési jelentésnek minősíteni, de mégis a tények makacs dolgok. Ráadásul most olyan tényekről beszélünk, amelyek nem kizárólag az önök előtt lévő zárszámadásitörvény-javaslatban szerepelnek, hanem ha valaki megnézi, mondjuk, az Európai Unió statisztikai hivatalának honlapját, akkor is azokat a tényszerű számokat fogja látni, melyek szerint a magyar gazdaságot is negatívan érintette a koronavírus-járvány, de nálunk a gazdaság teljesítménye kisebb mértékben esett vissza, mint az Európai Unió átlaga. Ha valaki megnézi a nemzetközi statisztikákat, azt fogja látni, hogy Magyarországon a munkanélküliség szintje a legalacsonyabb volt az Európai Unió tagállamai között. Ha valaki megnézi a nemzetközi statisztikákat, azt fogja látni, hogy a foglalkoztatottak száma magas, 4,6 millió főnél nagyobb szinten stabilizálódott, és ezek a számok azt is mutatják, hogy a tavalyi évben is növekedtek a reálbérek. Miért lényeges ez? Mert a számok azt is mutatják, hogy a 2020. év gazdasági visszaesése világgazdasági szinten nagyobb volt, mint a 2009-es, a megelőző visszaesés. Tehát most arról beszélünk, hogy a tavalyi évben világgazdasági szinten, ismétlem nagyobb válság volt, mint a 2009-es helyzet. Ebből a nézőpontból nézve azért szerintem beszédes, hogy míg az előző nagy válság során a magyar gazdaság teljesítménye nagyobb mértékben visszaesett, mint az uniós átlag, jobban megsínylette az ország ezt a válságot, most sokkal kedvezőbben jöttünk ki, jövünk ki ebből a válságból. Minek köszönhető ez? Ehhez kapcsolódik a második gondolatom. Mellár Tamás képviselő úr, professzor úr úgy fogalmazott, hogy a magyar gazdaság nem válságálló, semmivel sem erősebb, mint 2009-ben. [[Nacsa Lőrinc: Nonszensz.]] Teljes meglepetéssel hallottam professzor úrtól ezt a megállapítást, nagyon sajnálom, hogy a tényszámokat nem nézte meg. Ha, mondjuk, csak a gazdasági növekedést nézem, a válság előtti évben, 2008-ban a magyar gazdaság 1 százalékkal bővült, 2019-ben 4,6 százalékkal. A foglalkoztatottak száma körülbelül 3,8 millió volt anno, most, ahogy említettem, 4,6 millió fölött volt 2019-ben. Külső finanszírozási képességünk erőteljesen negatív volt anno, most pozitív volt. A háztartások adóssága többszöröse volt a jelenleginek, és ráadásul devizában volt eladósodva a háztartási réteg. Tehát azt gondolom, hogy mindenféle számot megnézve óriási különbség volt a két év között, és ez pedig azért lényeges, mert a 2020-as zárszámadás véleményem szerint relatíve kedvezőbb számai annak is köszönhetőek, hogy igen, a válság előtti években úgy meg tudott erősödni a magyar gazdaság, hogy sokkal ütésállóbb volt a mostani koronavírus-járvány alatt, mint volt a 2009-es válság idején. Ami a hiány és az adósság alakulását illeti: értelemszerűen erre a koronavírus-járványra, ennek a hatásaira senki sem tudott felkészülni. Amikor a tisztelt Országgyűlés elfogadta a 2020-as költségvetésitörvény-javaslatot, akkor 1 százalékos hiánnyal, csökkenő adósságrátával számoltunk, 4 százalék gazdasági bővülés mellett. Hozzáteszem, ha a 2020-as költségvetést december utolsó napjaiban fogadta volna el az Országgyűlés, akkor sem lehetett volna tudni, hiszen senki sem tudta, hogy milyen járvány fog elindulni, és ennek milyen hatásai lesznek. A hiány és az adósság alakulása kapcsán én azt látom, hogy az adósságemelkedés megegyezett az Európai Unió átlagos adósságnövekedésével, ez nagyjából 15 százalékpont. Mellár professzor úrral itt is vitatkoznom kell, valahogy úgy fogalmazott professzor úr, hogy a hiány és az adósság tekintetében olyan folyamatok történtek, amelyek még a sokszor idézett Gyurcsány-kormányzat alatt sem voltak. Ha megint nemzetközi statisztikákat nézünk: 2002-2010 között egyetlenegy év sem volt, amikor a magyar GDP-arányos adósság ne növekedett volna; ismétlem: egyetlenegy év sem volt, a válság előtt sem. 2011 után viszont egyetlenegy év sem volt, amikor ne csökkent volna a magyar adósságráta 2019 év végéig, amikor is 65,5 százalékos szintet ért el. Éppen ezért nem tudom értelmezni azokat a szavakat, amelyek nemzetközi kontextusban mondják azt, hogy ugyanolyan hiány- és adósságelszaladás volt, mint amit a magyar gazdaságtörténet a 2010 előtti években megtapasztalt. Z. Kárpát Dániel képviselő úr az adósságnál, devizakötvény-kibocsátásnál úgy fogalmazott, hogy ugyanaz történik, mint ami az IMF-hitel felvételénél. Nem, nem ugyanaz történik. A 2009-es válság előtt a magyar államadósság finanszírozása igen drága volt. Abban az időszakban volt, amikor 10 százalék fölötti kamatszint mellett tudtuk értékesíteni az állampapírokat, és annak köszönhetően, hogy a válság előtt milyen állapotban volt a magyar gazdaság, amikor beütött a válság, nem tudtuk finanszírozni a magyar államot, nem volt képes anno a magyar állam finanszírozni magát, ezért szorult rá az IMF-hitelre. Ezzel szemben a tavalyi évben látott adósságfinanszírozás piaci alapon valósult meg, külső gazdaságpolitikai megkötések nélkül, és az államadósság finanszírozási költsége ma jóval alacsonyabb, mint korábban volt. Nemcsak a költség csökkent, hanem a finanszírozási szerkezet is változott, sokat beszéltünk arról, hogy a devizaaránynak a mértéke olyan 20 százalék körüli szintre csökkent az 50 százalékot meghaladó mértékhez képest. Éppen ezért én azt gondolom, hogy nem lehet összehasonlítani e tekintetben mindazt a folyamatot, amely 2020-ban a makrogazdasági számok tekintetében a hiánynál és az adósságnál történt a 2008-09-es folyamattal. Mi sem igazolja, azt gondolom, ezt jobban, mint az, hogy a válság után a hitelminősítők körülbelül 200 alkalommal minősítették egy-egy országnak, egy-egy intézménynek az adósságát. Ebből a 200-ból nagyságrendileg tíz változás volt pozitív irányba. A tíz között van a Moody’snak a lépése, aki 2020-ban a koronavírus-járvány kellős közepén a magyar szuverén államadósságot pozitív kilátással látta el. Ismétlem: ha megnézzük azt, hogy hogyan értékelték a magyar gazdaság helyzetét, és a kormányzati intézkedéseket, és ennek következtében az államadósság megugrását a piaci befektetők, azok a hitelminősítők, akikkel sok vitánk volt, akkor megint, nemzetközi összehasonlításban igenis elfogadott, sőt támogatott volt mindaz a gazdaságpolitika, amit a kormányzat folytatott. Ennek is köszönhető, hogy a hozzászólásokban említett zöldkötvény-kibocsátás vagy egyéb állampapír-finanszírozás jelentős többletkereslet mellett valósulhatott meg. Engedjék meg, hogy ezt követően következő gondolatként arra reagáljak, hogy a makrogazdasági számokon túl konkrétan a 2020-as évben milyen intézkedéseket hozott a kormányzat. Itt megint elég súlyos megállapítások hangzottak el, ugye, Z. Kárpád Dániel képviselő úr úgy fogalmazott, hogy neoliberális kegyetlenség jellemezte az intézkedéseket, a kormány semmit sem tett a családokért. Varju László, költségvetési bizottsági elnök úr úgy fogalmazott, hogy a pénzköltés nem az emberek érdekében történt. Hát, akkor engedjék meg, hogy itt megint konkrétumokat mondjak! Többen említették, hogy munkahelymegtartó támogatásra több pénzt kellett volna fordítanunk. Kétségtelen, hogy ebben a kormányzat gazdaságpolitikája más volt, mint számos nyugat-európai országban követett gazdaságpolitika, és más volt, mint amit az ellenzéki padsorokból önök javasoltak. Önök azt mondták, hogy munka nélkül is a béreknek nagyobb részét támogatásként biztosítsa a kormányzat. A kormányzat ezzel szemben pedig azt mondta, hogy elsődlegesen munkát kell biztosítani mindenkinek, azt kell biztosítani, hogy munka mellett kapjon jövedelmet, hiszen az az egyén tartását is segíti, és másodsorban a gazdasági növekedéshez érdemben hozzájárul. Többen említették azt, hogy Nyugat-Európában, például Ausztriában mi volt, a bértámogatásnak milyen mértéke volt. Z. Kárpát Dániel képviselő úr figyelmét felhívom arra, hogy emellett is Ausztriában a háztartások fogyasztása több mint 8 százalékkal csökkent; ismétlem: több mint 8 százalékkal, a Lajtától nyugatra. [[13.00]] Az Európai Unió átlaga 7,5 százalék körüli volt, nálunk pedig 2 százalékos volt a visszaesés. Miért? Azért, mert a foglalkoztatottság szintjét tudtuk megőrizni, és munkát tudtunk biztosítani embereknek. Természetesen voltak, akik elveszítették az állásukat. Ez a vírus, ez a járvány bizonyos ágazatokat szinte lehetetlen helyzetbe hozott. A turizmus szektorban egyik napról a másikra be kellett zárni, be kellett csukni a szálláshely-szolgáltató helyeket, a szállodákat, egyéb intézményeket. Természetesen ezeknél a területeknél munkahelymegtartó bértámogatást is biztosított a kormányzat, több százezer ember fizetéséhez járultunk hozzá. De mégis a fő irány az volt, hogy igenis beruházásokkal segítsük át a vállalkozásokat ezen a nehéz időszakon, és az adókat csökkentsük. Azért sem nagyon értem azokat a hozzászólásokat, amelyek arról szóltak, hogy nem segített az embereknek az állam, mert a zárszámadásból, ismétlem, az derül ki, hogy több százezer fő munkahelymegtartását segítette közvetlenül, és a beruházásokon keresztül nemzetközi viszonylatban igen magas szintet értünk el. Az állami beruházási kiadások a GDP 6,4 százalékát érték el, és a magánszféra beruházásai is európai szinten a top 3-ban, emlékeim szerint a második helyen alakult 2020-ban. Azon észrevételek pedig, melyek szerint ez csak egy szűk körnek juttatott forrást jelentett, azért felhívom a beruházási támogatásoknál például arra a figyelmet, hogy Kóka János volt miniszter úr cége ugyanolyan támogatásban részesült, mint mindenki más, aki a normatív feltételeknek megfelelt. Ami az emberek segítését illeti, itt nagyon sajátos volt, amikor Harangozó Tamás képviselő úr emberellenes politikát mondott, majd az egészségügy és az oktatás területét említette meg. Elnézést kérek, azért sajátos, mert ha önök, ellenzéki padsorokból, hasonlítják össze a mostani helyzetet az előző válsággal, mint tette azt például Mellár professzor úr, akkor ez az emberellenes intézkedés elég sajátos felhangot kap. Harangozó képviselő úr, ismétlem, az emberellenes politika kapcsán az egészségügyet és az oktatást említette. Pontosan tudjuk, hogy az egészségügyben, az oktatásban foglalkoztatottaknál, mint más közszférában foglalkoztatottaknál is, az előző, 2008-2009-es válságnál a foglalkoztatottak bére csökkent. Ezzel szemben 2020-ban, ahogy azt Rétvári miniszterhelyettes úr mondta, az ápolók és védőnők bére január 1-jétől 14 százalékkal növekedett, novembertől 20 százalékkal. Oktatás. Válság ide vagy oda, a pedagógusok bére 10 százalékkal emelkedett a tavalyi évben. Nyugdíjak. Harangozó képviselő úr úgy fogalmazott, hogy azt kértük, adjanak pénzt a nyugdíjasoknak, amikor baj van. Hát, nem tudom, hogy ezt a képviselő úr bő tíz évvel ezelőtt megfogalmaztae az akkori kormányzati szereplőknek. Én azt tudom önöknek elmondani, hogy a válság ellenére a nyugdíjak megőrizték a reálértéküket. Tudjuk, hogy a 2020 előtti években a gazdaság teljesítményének köszönhetően lehetőség nyílt nyugdíjprémium kifizetésére, és ismételten arról tudok beszámolni önöknek, hogy az eddigi adatok alapján soha nem látott mértékű, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot kap minden nyugdíjas és nyugdíjszerű ellátásban részesülő személy idén novemberben, és abban bízunk, hogy 2022-ben is sor kerülhet nyugdíjprémium kifizetésére. Amit a kormányzat tudott tehát vállalni 2020-ban, az az, hogy a nyugdíjak reálértékét megőrizte. Külön sajátos számomra, hogy amikor Harangozó képviselő úr a nyugdíjasokat említette, utána úgy fogalmazott, hogy hiszen a nyugdíjasok támogatásának nemcsak anyagi, hanem lelki szempontja is van, majd rögtön ezt követően bírálta az egyházaknak juttatott forrásokat. Nem tudom, mondjuk, e tekintetben mi a véleménye az általa támogatott Márki-Zay Péter polgármester úrnak, miniszterelnök-jelölt úrnak. De azért azt engedjék meg, hogy ha a képviselő úr a lelki aspektust említette, akkor egyrészről azt mondjam el, hogy a beruházások támogatásával munkahelyet tudunk biztosítani mindazon személyeknek, akik a beruházásban részt vesznek, legyen szó akár egyházi, legyen szó akár sport-, akár egyéb infrastrukturális beruházásról. De ezen túl azért azt engedjék meg, hogy a Nemzetközi Eucharisztikus Kongresszus sikerére, az ott részt vevő százezrekre tekintettel azt mondja egy kormányzat, amely mögött a Kereszténydemokrata Néppárt támogatása is áll, hogy az adófizető keresztény emberek támogatása is fontos, és azt gondolom, hogy az egyházi támogatásoknál érdemes látni, hogy az hány munkahelyet teremtett, őrzött meg, és hogy ennek milyen lelki aspektusa van. Ismétlem, erre Harangozó Tamás képviselő úr hívta fel a figyelmet. Ami a konkrét intézkedéseket illeti, az önkormányzatok tekintetében többen úgy fogalmaztak, hogy 2020-ban az önkormányzatokat túlzott teher érintette. Bősz Anett képviselő asszony elmondta, hogy a gépjárműadó átcsoportosításán túl az önkormányzatokat más terhek is érték. Kétségtelen tény, hogy a 2020-as válság terheit a koronavírusra nem tudtuk áthárítani. Mindenkinek részt kellett ebben vállalni. Én most is köszönetemet fejezem ki mindenkinek, aki ebben részt vett, így a pártoknak is, hiszen a pártok támogatása is egyik fedezetét adta a járvány elleni védekezésnek, még ha ez a teljes kiadáshoz képest, mondhatni, szimbolikus jellegű is volt. Az önkormányzatoknak is részt kellett venni a védekezésben. Én azt tudom önöknek elmondani, hogy a terhek túlnyomó részét mind az egészségügyi védekezés tekintetében, mind a gazdasági jellegű kiadások tekintetében a kormányzat állta. Természetesen a helyi önkormányzatok is elszenvedték azt, hogy az iparűzésiadó-bevétel visszaesett, de összességében a helyi önkormányzatok stabilitását a tavalyi évben is meg tudtuk őrizni. Rendelkezésünkre áll az önkormányzatok saját beszámolója szerinti adat. Ez alapján az önök részére azt tudom mondani, hogy a helyi önkormányzati rendszer kereskedelmi banki számlán lévő számlaösszege a 2019. év végéhez képest 2020-ban növekedett. Nem csökkent, hanem növekedett több tíz milliárd forinttal. Ezen túl, ismétlem, természetesen minden önkormányzatot érintett a koronavírus-járvány elleni intézkedés. De azt is el kell mondjam, hogy a kormányzat segítséget is nyújtott az egyik területen azzal, hogy azt a finanszírozási rendszert, amelyet az Országgyűlés meghatározott 2020-ra, megtartotta. És igen, voltak egyedi támogatások itt, el kell mondjam, hogy az egyedi támogatások között látjuk például Miskolc városának, Eger városának vagy Pécs városának az egyedi kormányzati segítségét, tehát nem tudok egyetérteni azon megállapítással, mely szerint kizárólag kormánypárti támogatottságú polgármesterek, városok részesültek volna kormányzati segítségben. Ami a funkcionális kiadásokat illeti, elhangzott többek oldaláról, hogy 2020-ban drága volt az állam működése, növekedett az állam működési kiadásainak a köre. Itt három dolgot szeretnék kiemelni. Egyrészről a zárszámadás az állam működési kiadásai között minden állami jellegű intézmény kiadását bemutatja, így például az Országgyűlés kiadásait is vagy a kormánytól független szervek kiadásait is. Számos tétel növekedett, a képviselői fizetések is növekedtek, mindenkié, hiszen az átlagbérek, vírushelyzet ide vagy oda, növekedtek, ennek következtében például a tisztelt országgyűlési képviselők fizetése is emelkedett. A második dolog az, hogy ezekben az állami működési funkciós kiadásokban a pénzügyi jellegű kiadások, szolgáltatások területe is szerepel, és itt látunk egy jelentős növekedést. Miért? Mert például az állami tulajdonú Eximbank a vírushelyzetre válaszul számos hitelprogramot indított, ebből több ezer vállalkozás részesült kedvező kamatozású hitelben, és ehhez a programhoz kapcsolódott egy állami tőkeemelés. Tehát kérem, hogy az állam működési kiadásai között ezt is lássák, nézzék meg a részleteket. A harmadik dolog pedig szigorúan a kormányzat működésére vonatkozik. [[13.10]] Itt azt tudom önöknek elmondani, hogy 2020-ban a vírushelyzetre adott válaszként a kormány irányítása alá tartozó minden szervezet működési kiadását, leszámítva a személyi jellegű kiadásokat, a kormányzat csökkentette, tehát az első lépések között volt az, hogy a kormány saját magán takarékoskodott. Az így megtakarított forrást forgatta át a járvány elleni egészségügyi védekezési célokra és a gazdaságvédelmi célokra. Többen említették az állam kiadásait, néha helytelenül, ezért engedjék meg, hogy megismételjem: az önök előtt lévő zárszámadási javaslat alapján nemcsak nominálisan, ahogy azt Nacsa Lőrinc képviselő úr pontosan felidézte, hanem GDP-arányosan is növekedtek az oktatási kiadások, az egészségügyi kiadások és társadalombiztosítási és jóléti kiadások is. Helytelen tehát az a megállapítás, mely szerint 2020-ban az említett oktatási, egészségügyi vagy társadalombiztosítási területeken a kormányzat bármilyen forrást is spórolt volna. Néhány egyedi ügyre engedjék meg, hogy reagáljak még. Z. Kárpát Dániel képviselő úr bankokkal kapcsolatos fölvetésére Nacsa Lőrinc képviselő úr választ adott. Én ezt azzal egészíteném ki, hogy 2020-ban a járvány elleni védekezéshez a bankoknak is hozzá kellett járulni. Igaza van képviselő úrnak abban, hogy volt egy olyan egyszeri pluszkifizetés, amit a későbbi adófizetési kötelezettségből leírhatnak, de ezen tételnél szerintem sokkal fontosabb az, hogy a hitelmoratórium eszközével több százezer családnak és számos vállalkozásnak tudott a kormányzat és a jegybank segíteni, és bizony ennek a terheit azért a bankrendszernek kellett állni. Tehát azt kérem, hogy képviselő úr vegye figyelembe, hogy ez több tíz milliárd forintos veszteséget jelent. Miért? Azért, mert a bankoknak a kifizetéseket, kiadásokat kellett teljesíteni, ha valaki betétes kérte a forrást, a kifizetést értelemszerűen a bank teljesítette, másik oldalról viszont a nyújtott hitelek törlesztéséből bevétele nem volt. Tehát ez a folyamat azért több tíz milliárd forintos veszteséget jelentett a bankrendszernél. Hál’ istennek, nemcsak a magyar gazdaság, hanem a magyar bankrendszer is most volt annyira stabil, annyira szilárd, szemben a 2009-es helyzettel, hogy ezt a saját tőkéjéből, a saját anyagi forrásaiból meg tudta oldani. A Magyar Nemzeti Bankot illető észrevételek, illetőleg a Magyar Nemzeti Bank és a Pénzügyminisztérium szakmai hitele tekintetében, amiről Z. Kárpát Dániel képviselő úr is és Varju László képviselő úr is beszélt, egyrészről hadd mondjam el, hogy független intézményekről van szó, teljesen természetes, hogy vannak olyan szakpolitikai kérdések, amelyekben nem értünk egyet, de azt gondolom, hogy 2020-ban maximális együttműködés volt és partnerség volt a két szervezet között. A koronavírus okozta válságra a két intézmény együttesen a GDP mintegy 30 százalékát kitevő pénzösszeget mozgatott meg. Ennek az egyik része volt a moratórium, és ennek a nemzetközi szinten jelentős intézkedéssorozatnak köszönhető az, hogy ma arról tudunk beszámolni, hogy a magyar gazdaság teljesítménye meghaladta a válság előtti szintet, összesen kilenc-tíz ország van Európában, aki ezt magáról elmondhatja. A Magyar Nemzeti Bank nem a kereskedelmi bankoknak adott forrást, hanem az „NHP Hajrá!” programon keresztül a vállalkozásoknak, természetesen a kereskedelmi bankszektor egy közvetítő szervezet volt. A Magyar Nemzeti Bank, hasonlóan az Európai Központi Bankhoz vagy más bankokhoz, részt vett az állampapír-finanszírozásban, azt gondolom tehát, hogy a két fő gazdaságpolitikai szervezet, a jegybank és a kormányzat együttműködése kellett ahhoz, hogy most eredményekről tudjunk önöknek beszámolni. Végezetül hadd mondjam azt, hogy vannak olyan egyedi tételek, amelyekre a képviselők felhívták a figyelmet. Azt gondolom, a válaszok a több ezer oldalas dokumentumból kiolvashatóak. Én azzal egyetértek, hogy van még feladat előttünk; természetesen lehet azon tamáskodni, hogy a tavalyi évben mi volt az, amit esetleg másképp kellett volna csinálni, hova lehetett volna több forrást biztosítani, hova lehetett volna kevesebbet, mégis engedjék meg, hogy a zárszámadás fő üzenetére hívjam fel a figyelmet. A fő üzenet pedig az, hogy a kormányzat élve az Alaptörvény adta lehetőséggel, minden forrást mozgósított annak érdekében, hogy az úgynevezett anticiklikus gazdaságpolitika jegyében a vállalkozásoknak és a családoknak tudjunk segíteni. Ezt adócsökkentésekkel és pluszkiadásokkal tette meg. Ezeknek köszönhetően is meg tudtuk őrizni a foglalkoztatottság magas szintjét, meg tudtuk őrizni azt, hogy a bérek nemzetgazdasági szinten növekednek, és ennek köszönhetően van jó reményünk a tekintetben, hogy az a növekedési pálya, ami jellemezte a magyar gazdaságot 2019-ig, az 2021-től a következő években is meg fog valósulni. A 2020-as intézkedéseknek köszönhető tehát az, hogy az idei évben jelentős gazdasági bővüléssel számolhatunk, és bízom abban, hogy ez a növekedés az összes előttünk álló probléma, nehézség, kihívás mellett a következő években is meg tud maradni. Ezekkel a gondolatokkal köszönöm meg a figyelmet, és ajánlom én magam is a zárszámadásitörvény-javaslat későbbi elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes egészségügyi, egészségbiztosítási és gyógyszerészeti tárgyú, valamint kapcsolódó törvények jogharmonizációs és egyéb célú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17278. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Horváth Ildikó aszszonynak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, előterjesztőnek. Államtitkár asszony, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat-csomaggal több jogharmonizációs feladatunkat szeretnénk ellátni, néhány jogpontosítást, illetve felhatalmazást rendeletek megalkotására. Hadd emeljem ki elsőként annak a hosszú folyamatnak az egyik lényeges és talán lezáró állomását, ami az új európai uniós orvostechnikai szabályozásnak a 2017. május 25-én hatályba lépett rendelkezéseivel kapcsolatos, amely az in vitro, a testen kívüli diagnosztikai, orvostechnikai eszközök vonatkozásában a 2022. május 26-ától való teljes körű alkalmazást rendeli el. Az uniós rendelet közvetlenül hatályosul, átültetést nem igényel, ugyanakkor a rendelet által nem szabályozott, tagállami hatáskörben hozott, tehát általánosságban eljárási szabályokat meg kell feleltetni, így például a fogalmak, eljárások, de akár a hivatkozások tekintetében is. Az orvostechnikai eszközök tekintetében, amelyek a nem in vitro, hanem magán az emberen vagy nem emberi mintán alkalmazott eszközökről szólva, ezt megtettük már 2021. május 26-ától, ezt a mostani csomagban az in vitro orvostechnikai eszközökre, tehát a testen kívüli eszközökre vagy a testnedvek vizsgálatát szolgáló eszközökre kívánjuk meghozni. Fontos talán tudni, hogy az irányelv alapján egy átmeneti időszak is megállapításra kerül, 2024. május 27-éig forgalomba hozhatóak azok a már korábbi tanúsítvánnyal rendelkező eszközök, hogy így a folyamatos ellátást megfelelően biztosítani tudják. A másik terület, amit ki szeretnék emelni, a szoros praxisközösség, ez itt korábban a vitában szóba is került. Felhatalmazást kívánunk annak érdekében adni a kormánynak, hogy a praxisközösségek tevékenységét, együttműködésüket, illetve az együttműködés koordinációját is jogszabályban tudják meghatározni, szabályozni. A másik, ugyancsak erősen az alapellátáshoz, prevencióhoz csatlakozó terület a közétkeztetésre vonatkozó, a diétás étkeztetés intézményekre vonatkozó szabályainak, illetve a közétkeztetők minősítésére vonatkozó előírásokhoz a szükséges felhatalmazás megadása az erre vonatkozó rendelet megalkotásához. A törvényjavaslat-csomagban van egy fontos, most már a veszélyhelyzeti szabályozás alatt érvényesülő és a rezidensek által kezdeményezett folyamatnak egy támogatása. Az, hogy a rezidenseknek azon tevékenységet, amelyeknek a gyakorlásáról, részvizsgával a kompetenciájukról bizonyítást tesznek, ezeket a szakképzésük részét képező vizsga után megkaphassák felhatalmazással, hogy ezt önállóan elvégezhessék. A törvényjavaslatba befogadtuk és tartalmazza azt a Magyar Gyógyszerészeti Kamara által tett, betegbiztonsági szempontokat figyelembe vett törvényi szabályozást, ami azt célozza, hogy a betegek biztonságos gyógyszerrel történő kiszolgálása garantált legyen, és új jogi aktusig védettek legyenek olyanfajta megközelítésektől, amelyeket most a csomagküldő szolgálatok működésében észleltek, és ezt jelezték a kormány számára és más helyeken is tudomásunk szerint. [[13.20]] Végezetül pedig hadd említsem meg, hogy tartalmazza ez a törvényjavaslat a szociális törvény módosítási javaslatát is. A jelenlegi előírás szerint, mint köztudott, az idősek, fogyatékosok, szenvedélybetegek vagy pszichiátriai beteg személyek számára átmeneti elhelyezést nyújtó intézményeknek 2022. december 31-éig biztosított a jelenlegi működési rendjük. Ezen időpont után szükséges átalakulniuk tartós bentlakásos elhelyezést nyújtó intézménnyé vagy támogatott lakhatási formává. Annak ellenére, hogy a törvény egy hosszú felkészülési időt biztosított, az átmeneti ellátást nyújtó szociálisintézmény-fenntartók az elmúlt években több akadályt, kockázatot jeleztek tárcánk felé, melyeket mérlegelve hoztuk meg azt a döntést, hogy az átalakulási kötelezettséget előíró szabály törlését javasoljuk. A javaslat elfogadása esetén az átmeneti ellátást nyújtó intézmények változatlan formában működhetnek ezen időpont után is. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a T/17278. számú törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Vezérszónoki kör jön. Elsőként a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónokát, Pesti Imre képviselő urat hallgathatjuk. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Államtitkár asszony nagyjából összefoglalta, hogy miről is szól a T/17278. számú előterjesztés. Ezt tekinthetjük akár salátatörvénynek is, hiszen jó néhány kérdést érint. Elsőként a szociális jellegű kérdésről beszélnék, arról, hogy 2016 decemberében született egy rendelet, amely megszabta, hogy bizonyos intézményeknek, elsősorban az idősek, fogyatékosok, szenvedélybetegek, illetve pszichiátriai betegek számára ellátást nyújtó intézményeknek 2022. december 31-éig át kell alakulniuk. A folyamatos elemzés, monitorozás során kiderült, hogy eltelt öt év, és ezeknek az intézményeknek az átalakulása nem zajlott olyan ütemben, mint kellett volna, sőt nagyon sok olyan visszajelzés is érkezett a kormányzathoz, hogy az átalakulásnak sokkal több a nehézsége, a veszélye, mint a várt eredmény. Ezért a kormányzat döntött, és 2023. január 1-jétől hatályon kívül helyezi ezt a bizonyos törvényt. Szeretném megjegyezni, hogy ez egy bölcsesség a kormányzat részéről. Megszületett az érintettekkel közösen egyfajta szabályozás, de a szabályozás végrehajtása során kiderült, hogy sokkal több a negatívum, mint a pozitívum. Volt bátorsága a kormányzatnak azt mondani, hogy akkor ezt a továbbiakban nem visszük végbe, illetve az erre vonatkozó törvényt visszavonjuk. Államtitkár asszony beszélt az új orvostechnikai szabályozásról. Valóban, ez egy uniós szabályozás, amit automatikusan csak át kell vennünk. De van néhány eljárási szabály, amelyet meg kell feleltetni. Ez a törvény tulajdonképpen erről szól. Az 1997. évi CLIV. törvény módosítása a következő, amelynek a lényege izgalmas. Elsősorban az egészségügyi felsőfokú végzettséggel rendelkező része részben egészségügyi szakdolgozókra, részben pedig orvosokra, rezidensekre vonatkozik. A lényeg az, hogy akár szakdolgozó, kisegítő személyzetről, akár orvosokról, rezidensekről van szó, a továbbképzés során vizsgákat tesznek, menet közben ezzel bizonyos kompetenciákhoz jutnak, és ezekkel a kompetenciákkal már önállóan beszállhatnak és felelősségteljesen részt vehetnek a gyógyításban. A felsőfokú végzettséggel rendelkező szakdolgozók pedig akár önállóan is dolgozhatnak. Mindez szolgálja azt a fajta trendet, hogy akár a szakemberek, legyenek azok orvosok, ápolók vagy magasan kvalifikált, egészségügyi felsőfokú végzettséggel rendelkezők, egyre több önálló feladatot tudjanak ellátni. Ez egyébként a nyugati világban egy normál menetrend, és így is működik hatékonyan, költséghatékonyan, illetve hatásosan az egészségügy. A rendszeres étkeztetést biztosító, szintén az 1997. évi CLIV. törvényben történik egyfajta változtatás. Ennek a lényege az, hogy azoknak a szolgáltatóknak, amely szolgáltatók étkezési szolgáltatást nyújtanak, és komoly diétás étkeztetéssel kapcsolatos kötelezettségeik is vannak, tudomásul kell venniük, hogy ha ennek nem tudnak eleget tenni, akkor meg kell teremteni a lehetőségét annak, hogy ha a család ebbe beszáll merthogy a szolgáltató nem tudja biztosítani , akkor a családnak minden lehetőséget biztosítani kell ahhoz, hogy ezt a fajta kiegészítő szolgáltatást adni tudja. A biztonságos gyógyszerforgalmazással kapcsolatos kérdésről szintén beszélt az államtitkár asszony. Valóban, egyre több gond van a csomagküldő szolgálattal történő gyógyszer-expediálással. A gyógyszerészszakma nem olyan, mint a Tesco üzlet, hogy bemegyek, megveszem az árut és aztán eljövök, mert itt kiadok egy olyan készítményt, amelynek a szedésére, használatára, mellékhatásaira fel kell hívni a vásárló beteg figyelmét, éppen ezért rendkívül fontos, hogy szakember szolgáltassa ki. Ez a fajta biztonság nyilvánvalóan nem teremthető meg egy csomagküldő szolgálat révén, vagy csak rendkívül hiányosan, így ennek az erőteljes korlátozása támogatható. A praxisközösség már szóba jött. Hozzáteszem, hogy nem egészen új dologról van szó, hiszen már 2001-2003 között történt egyfajta projekt a praxisközösségekkel kapcsolatban. Annak voltak pozitív eredményei. Nyilvánvaló, hogy egy egészen más egészségügyi helyzetről van most szó, és egy projektértékelés sok-sok évet vesz igénybe. Egyet biztosan tudhatunk, hogy a praxisközösség, ha az orvosok részéről van rá igény, olyan pluszszolgáltatást nyújthat, amely egyrészt bizonyos tekintetben növelheti a helyben történő definitív ellátást, ha erre megfelelő orvosok vannak a praxisban, másrészt pedig a járóbeteg-ellátást, illetve a kórházi ellátást is mérsékelheti, és a beteg ott kap ellátást legközelebb az otthonához, ha az valóban végérvényes ellátás. Én magam is azt tudom mondani, csatlakozva államtitkár asszonyhoz, hogy jó szívvel javaslom a salátatörvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka jön. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő salátatörvény első olyan fő momentuma, ami meglepetést okoz sokunk számára, az, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes volt a benyújtó. Azt gondolom, hogy egy egészségügyi salátatörvény benyújtására, főleg, ami több pontban tárgyalja és taglalja az egészségügy több jogviszonyát, az EMMI lett volna a mérvadó. Azért is fontos ezt kiemelni, mert nagyon sok olyan jogszabály van, amiken sokat vitatkoznunk nem kell. Itt van például az uniós jogszabálynak is megfeleltető hazai szabályozás, az in vitro eszközöknek a 2022-es megfelelősége. Viszont azt gondolom, hogy nagyon sok olyan dolog kimaradt, amiről szót kellene ejtenünk, ha már gyógyászati segédeszközökről van szó. Ma Magyarországon nagyon sok, sőt azt gondolom, hogy minden gyógyászatisegédeszköz-forgalmazással foglalkozó bolt azzal a problémával szembesül, hogy az állam által nyújtott finanszírozás a vényköteles gyógyászati segédeszközök legyen az akár mankó, tolószék, szobavécé ára, amit az állam támogat a NEAK-on keresztül, nem változott már több éve, viszont ezért a kereskedő a többszörösét fizeti. Ha egy szobavécé nagykereskedelmi ára 15 ezer forint, abból az állam csak 10 ezer forintot finanszíroz, és ha odamegy a beteg, benyújtja a receptet, akkor a kereskedő 5 ezer forintot veszít rajta. Nagyon sok kereskedő és ilyen bolt megkereste már az államot azzal, hogy a finanszírozás változását törvényi szinten kell szabályozni, különben be fognak zárni ezek a boltok, és nem fogják tudni a betegeket kiszolgálni, nagyon sok szolgáltató pedig azt választja, hogy nem adja ki ezeket az segédeszközöket, hogy ne legyen vesztesége. [[13.30]] A praxisközösség. Ugye, itt most már teljeskörűen szabályozná a praxisközösségek feladatkörét, ellátását és hogy mi alapján fognak ők működni. Én azt gondolom, hogy ezeknek, legalábbis a salátatörvénynek a nagy részét nem rendeleti szinten kellett volna szabályozni, hiszen egy biankó csekket fogunk megszavazni, vagy tartózkodunk, vagy nem szavazzuk meg, hiszen a beltartalom a fontos, amivel kitöltjük a jogszabályokat, és sajnos ezek a beltartalmak azok a miniszteri rendeletek, amelyeket a politikusok, az ellenzéki képviselők nem látnak, csak a miniszteri rendelet megjelenése után szembesülnek vele. És azért tanuljunk már a hibáinkból! Amikor az egészségügyi jogviszonyt megszavazta itt a tisztelt Ház, akkor szembesültek utána a miniszteri rendeletekkel, amelyek azokat a buktatókat adták az egészségügyi dolgozók számára, hogy ötezer egészségügyi dolgozó itt hagyta ezt a rendszert. Még egy ilyen buktatót ne adjunk saját magunknak! Úgyhogy, kérem, államtitkár asszony, ne miniszteri rendeleti szinten szabályozzák, vagy ha ez az elképzelés, akkor azokat a kiindulópontokat, sarokpontokat mondják már el itt, a tisztelt Házban, hogy ez a miniszteri rendeleti szint milyen irányba megy el. Itt van például a felsőfokú egészségügyi képesítéssel rendelkezők, szakdolgozók, dolgozók esetében a kompetenciaszintek megállapítása. Értem én, hogy nagyon sok orvos hiányzik a rendszerből, értem én, hogy háziorvosokat próbálunk pótolni mentőtisztekkel, ezzel még szakmailag nincs is gond, hiszen egy jól képzett mentőtiszt a sürgősségi betegellátás során el tudja látni azokat az orvosi feladatokat, amelyeket egy háziorvos az ügyeleti szinten ellát. Kérdezem én, hogy ezek a kompetenciaszintek kelleneke majd ahhoz, hogy egyes orvosi tevékenységek akár felsőfokú, főiskolához kötött, szakképesítéshez kötött egészségügyi dolgozóknak adják, adekválják ezeket a kompetenciákat, vagy esetleg még belefére az, hogy felsőfokú szakképesítéssel, OKJ-s vizsgával rendelkező ápoló, tegyük fel, mondjuk, ugye, ami eddig nem volt engedélyezett, férfi beteg katéterezését is elvégezheti, vagy transzfúziót indíthat, önállóan végezhet vénapungálást és vénainjektálást is. Itt mind-mind sajnos afelé megy el, hogy látjuk azt, hogy az orvosok pótlása akár a háziorvosi, akár egyéb manuális szakmák terén nagyon nehéz, és megpróbálják ezeket a kompetenciákat átadni felsőfokú végzettséggel rendelkező egészségügyi dolgozóknak, amit, hogyha egy nyugat-európai példára próbálunk hajazni, akkor még azt mondom, hogy el is lehet fogadni, csak azt a nyugat-európai példát más egyéb példákkal is ötvözni kell, tegyük fel, itt most a finanszírozási oldalról, tehát hogy egy mentőtisztnek, egy felsőfokú képzettségű egészségügyi dolgozónak legyen akkora bére, mint mondjuk, Angliában annak a rezidensnek vagy egészségügyi dolgozónak, aki ezt a feladatkört elvégzi. Hiszen a magyar beteg is ugyanannyit ér, mint egy angol vagy egy német vagy egy svájci beteg, ugyanazokkal a technikai eljárásokkal, ugyanazokkal a beavatkozási szintekkel kell rendelkeznie az egészségügyi dolgozónak az adott beteg ellátásához. Hogyha hozzárendeljük az egészségügyi szakdolgozók bérét, legyen az akár középfokú vagy felsőfokú végzettség, adunk mellé kompetenciát mert ha kompetenciát adunk, akkor bért is adjunk, ne csak feladatot, hanem bért is adjunk nekik , akkor ez elfogadható, ezáltal, ugye, nagy terhet veszünk le az orvostársadalomról, ami, még egyszer mondom, így is nagy hiátussal rendelkezik. Viszont a legproblémásabb dolog véleményem szerint, és amiről nagyon keveset beszéltünk még indoklásszinten is, a biztonságos gyógyszerellátás. Hiszen egy mondat erejéig próbálta itt a törvényalkotó szabályozni ezt az egész rendszert, és ugye, hivatkoznak a gyógyszerészeti kamarára, hogy biztonságos legyen a gyógyszerkiadás, amivel egyet lehet érteni. Na de, kérem, ugye, nem soroltunk fel még nagyon sok olyan intézményt, ahol ezeket a gyógyszereket, vény nélkül kapható gyógyszereket máshol is be tudjuk szerezni, nem csak a patikában, tehát hogyha elmegyünk egy drogériába, ott ugyanúgy tudunk étrend-kiegészítőt venni, ugyanúgy tudunk fájdalomcsillapítót venni, ugyanúgy tudunk lázcsillapítót venni, és egyéb gyógyszereket. De hogyha bemegyünk egy benzinkútra, ott egy vitrinben találunk fájdalomcsillapítót, lázcsillapítót többfajta kiszerelésben. Tehát hogyha ahhoz ragaszkodunk, hogy gyógyszert csak szakgyógyszerész adhasson ki, akkor nem vagyok benne teljesen biztos, hogy mondjuk, egy drogéria üzletben gyógyszerész dolgozik, vagy mondjuk, a benzinkútnál is mindig ügyeletben van egy gyógyszerész vagy gyógyszertári szakasszisztens, aki ezeket a készítményeket onnan ki tudja adni. Egyetlenegy elképzelésem van: itt keletkezett egy piaci rés, keletkezett egy piaci rés, egy gyógyszertári hálózat rádöbbent arra, hogy az interneten nagyon sokan rendelnek mindenféle dolgot, rendelnek színes televíziót, rendelnek hűtőtáskát, de most már gyógyszert is rendelnek, és ugye, ebben sok esetben még annak idején, amikor az e-receptet bevezettük, még mi is segítettünk, hiszen csökkentettük a beteg és az orvos közti kontaktust, nem kellett orvoshoz menni, csak felemelni a telefont, kedves doktor úr, írja fel a szokásos gyógyszeremet, és majd Valika, a szomszéd vagy a lányom kiváltja tehát beteg és gyógyszerész közötti kontaktus eddig sem volt, még a vényköteles gyógyszereknél sem. Tehát hogyha arra hivatkozunk, hogy a gyógyszerbiztonság akkor sérül, hogyha a beteg és gyógyszerész vagy a gyógyszertári szakasszisztens nem találkozik, akkor már a vényköteles gyógyszereknél is sérül, hiszen nem találkozik minden esetben, szerintem 50 százalékában nem találkozik beteggel, csak hozzátartozóval vagy szomszéddal, hiszen a tajszám alapján, hogyha felmutatja a személyi igazolványát, ki tudja váltani még a vényköteles gyógyszereket is. Itt semmi másról nincs szó, csak egy gazdasági rést talált, egy nagyon jó rést talált az egyik gyógyszertári cég, ezt kihasználta, és lehet, hogy valakinek ez nem tetszik. Abban az esetben, hogyha nem tiltanánk mert most egy teljes tiltás van , hanem várnánk pár hetet, pár hónapot, és megpróbálnánk ezt szabályozni, szerintem az mindenkinek jó lenne, felébredne az összes többi gyógyszertár is, hogy hoppá, van egy ilyen piaci rés, hadd csináljuk már mi is, és hadd lehessen ezt csinálni. Hiszen most megint felemelkedőben vannak a fertőzésszámok. Vagy azt akarjuk, hogy a betegek újból megjelenjenek a gyógyszertárban? Hiszen beteg és gyógyszerész közötti kapcsolatról volt szó még az előterjesztésben is és a gyógyszerészeti kamarának az indoklásában is. Elmenjen a beteg a gyógyszertárba, és ott kontaktáljon akár még betegen is? Vagy nem találkozik a beteg a gyógyszerésszel, hanem a szomszédasszony majd kiváltja neki. Akkor megint csak sérül az a betegjog, amit a gyógyszerészeti kamara indoklásként felhozott. A gyógyszerek tekintetében, én azt gondolom, én nyújtok be egy módosító javaslatot, hogy ezt vonjuk vissza, és próbáljuk meg újragondolni ezt az egészet, hiszen maga az indoklás nem állja meg a helyét, még egyszer mondom. Hiszen hogyha az államtitkár asszony most kimegy innen a parlamentből, és bemegy a legközelebbi DM-be, ugyanúgy tud fájdalomcsillapítót és lázcsillapítót venni magának. És még egyszer mondom: itt az online rendelésnek a nagy része nem azokra az újonnan kipróbált gyógyszerekre vonatkozik, hanem a házi patikában mindig is megtalálható, de éppen fogyóban lévő, felhasználásra szánt gyógyszerekre, tegyük fel Algopyrin, Rubophen, Nurofen, hogyha a gyermeknek nincs Panadol szirup, ilyenekre megy ki, ami már kipróbált, több éven keresztül kipróbált, és arra akár a beteg, akár a gyermek nem allergiás. Attól függetlenül, hogy elmegy a beteg a gyógyszertárba, és kikér egy nem vényköteles gyógyszert a gyógyszerésztől, ő még nincs tisztában azzal, hogy ő arra a gyógyszerre érzékeny, az akkor derül ki, amikor majd otthon beveszi, és még egyszer ez nemcsak online rendelés esetén van így, hanem hogyha személyesen megjelenik. A másik, ami nagyon, de nagyon hiányzik belőle, és ami eddig az összes salátatörvényből hiányzott és engedje meg, államtitkár asszony, hogy még egyszer felhívjam a figyelmüket erre , hogy az egészségügyi dolgozók már több éven keresztül mondták ezt az életpályamodellt. Ez semmi másból nem áll, csak egy olyan előrevetítés, amely arról szól, hogy az egészségügyi dolgozó, hogyha bekerül a rendszerbe, elvégzi az iskolát, akkor mire számíthat öt év múlva, mekkora lesz a fizetése, mire számíthat tíz év múlva, milyen pluszjuttatásokat kap az öt-tíz év alatt ez az egészségügyi dolgozó, milyen olyan pluszlehetőségeket kap a rendszertől, mint amit kap, mondjuk, egy buszsofőr, egy vasúti dolgozó, egy rendőr, hiszen mindenkinek megvan a lehetősége a bérén kívül egyéb juttatásokra: akár üdülési jog, ingyenutazás, a gyógyászatban például egy kis protekció, hogy a kivárhatatlan várólistákat megkerülve előbb lássák őt el, vagy olyan intézménybe kerüljön, ahol azonnal sorra kerül. Ezekre kellett volna véleményem szerint választ adni, de a legaggasztóbb, én azt gondolom, mégis az, hogy rendeleti szinten próbáljuk meg ezt, és véleményem szerint jobb lenne az, hogy még ha rendeleti szinten próbálják is meg szabályozni, belelássunk ebbe a rendeletbe, hogy mi a jogalkotónak az elképzelése, milyen irányba megy el, mik azok a kompetenciák, aminél nem mindegy, hogy velőűrszegezést adunk egy orvostanhallgatónak vagy vénabiztosítást, hiszen a kompetenciaszintbe mind a kettő belefér. [[13.40]] Akkor a bérfelzárkóztatás, ami sajnos az előző törvényjavaslatnál kimaradt. A legjobb összehasonlítás: mind a két egészségügyi dolgozó ugyanolyan munkakört lát el, az egyiknek 1 millió forint a bruttó bére, a másiknak 380 ezer. Ez a mentőtiszt és a mentőorvos. Semmi különbség nincs a kettő között, egyetlen különbség volt ezelőtt öt évvel, hogy anesztéziát, tehát bevezető altatást nem végezhetett mentőtiszt. Most már az RSI-kompetencia kapcsán ez a lehetőségük is megvan. Viszont a bérszakadék a két osztály között óriási: egy mentőorvos 1 millió forint bruttó, egy mentőtiszt 380 ezer forint bruttó. A felelősség ugyanaz, a kompetencia ugyanaz, a bér pedig háromszorosa az egyik oldalon. Erre valami megoldása vane minisztériumnak? Illetve, államtitkár asszony, tudnáe azt támogatni, hogy a biztonságos gyógyszerellátást akkor vegyük ki ebből a törvényjavaslatból, és ne tiltást, hanem szabályozást próbáljunk meg végrehajtani?
Köszönöm szépen. A következő felszólaló a KDNP vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Számtalanszor felmerül az a kérdés, csak Rig Lajosnak is mint országgyűlési képviselőnek szeretném tisztába tenni ezt a kérdést, hogy a magyar kormány nyújt be törvényjavaslatokat; a kormányt a kormányfő vezeti, és az általános helyettese írja alá a törvényjavaslatot. Ha megnézi az előterjesztést, akkor ott van, hogy előadó dr. Kásler Miklós emberierőforrás-miniszter, mert övé a felelősség a szakmai kidolgozásban is. Ezért nem a Miniszterelnökség államtitkára ül, mondjuk, ennél a törvényjavaslatnál, hanem az EMMI államtitkára. Tehát ez a jogi procedúra, amit ön most itt megpróbált politikai térbe helyezni. Ez így van, fogadja el, képviselő úr. [[Rig Lajos: Elfogadom. Az összes többit nem fogadom el.]] Az EMMI dolgozta ki a törvényt, és prezentálja itt az Országgyűlés előtt is nekünk. Én annak örülök, hogy képviselő úr is elismerte például a mentőorvosoknál is az elmúlt évek béremelésére tett erőfeszítéseinket, és hogy ennek megvannak az eredményei. Soha nem fog tőlünk olyat hallani egyrészt, mert nem lenne igaz, másrészt, mert nem így gondoljuk , hogy elégedettek vagyunk bárkinek a jelenlegi bérszintjével, azon dolgozunk, hogy mindenkinek folyamatosan emeljük és emelni tudjuk a bérét. Éppen ezért például a 2022-es, már elfogadott költségvetésben 2884 milliárd forint fog rendelkezésre állni egészségügyi célokra. Ez 1700 milliárd forinttal több, mint az utolsó szocialista költségvetésben, 2010-ben. Bangóné Borbély Ildikó ilyenkor mindig rázza a fejét, mert képtelen elfogadni ezt az igazságot… [[Bangóné Borbély Ildikó: Véletlenül se mozdítottam meg a fejem.]] , ami a szavaimban szerepel. 1700 milliárd forinttal magasabb, mint 2010-ben, az utolsó szocialista kormány által benyújtott költségvetésben, és 770 milliárd forinttal magasabb, mint az idei évben biztosított források. 2010-hez képest közel két és félszer annyit fordít a kormány az egészségügy működésére. A bérek tekintetében a legnagyobb arányú növekedés az egészségügyben valósult meg. Még egyszer hozzáteszem, tovább kell folytatni a bérfejlesztést folyamatosan, de 2010-hez képest az egészségügyi bérekre fordított források összege közel négyszeresére nő jövőre. Jövőre mintegy 745 milliárd forinttal több forrás jut az egészségügyben dolgozók fizetésére, mint 2010-ben. Nem kívánok belemenni azokba a részletekbe, amiket államtitkár asszony már felsorolt, itt a szociális intézményekkel kapcsolatban szeretnék pár szót szólni, hiszen a korábban, 2016-ban elfogadott szociális törvény értelmében idősek, fogyatékosok, szenvedélybetegek vagy pszichiátriai betegek számára átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények 2022. december 31-éig kaptak működési engedélyt, az érintett intézmények átalakulását követően a tartós bentlakásos elhelyezési formák vagy a támogatott lakhatás keretein belül nyújthatnak ellátást a továbbiakban. Az átalakulási kötelezettség nem vonatkozott az éjjeli menedékhelyekre és a hajléktalan személyek átmeneti szállásaira sem. (Móring József Attila elfoglalja a jegyzői széket.) A 2020-as évben szerintem a minisztérium bölcsen kihasználta a pandémia idejét arra is, hogy egy általános felmérést végezzen a szociális intézmények körében, hogy ez az átmeneti időszak hogyan történik, hol tartanak, milyen szakaszokat sikerült lezárni, és hány intézménynek sikerült az átalakulás útjára lépni. Az érintett fenntartókkal való egyeztetés során azt lehetett leszűrni akár a tervekről, akár a felmerülő akadályokról beszélünk , hogy aránytalan nehézséget okozna a szociális intézmények fenntartói számára az átalakulási kötelezettség teljesítése, és nagyfokú a bizonytalanság is több kérdésben. És az érintett intézmények egy jelentős része a mai napig nem alakult át. Így természetesen a mostani törvényjavaslat ezt helyesen rendezi szerintem, és ahogy Pesti Imre képviselőtársam elmondta, ez egy bátor és okos döntés volt. Ugyanakkor annak érdekében, hogy ne érje hátrány azon intézményeket, amelyeknél az átalakulási kötelezettség megszüntetésekor már folyamatban van vagy megtörtént az átalakulás, így átmeneti szabályként véleményem szerint is szükséges meghatározni, hogy az átalakulást megelőzően befogadott férőhelyszámok erejéig a mostani törvény erejénél fogva befogadottnak minősülnek majd a finanszírozási rendszerbe. Így akik már átalakultak, azokat sem éri semmiféle hátrány, hanem ugyanolyan feltételekkel és a férőhelyük megfelelő finanszírozásával tudnak majd működni a továbbiakban is. A Fidesz-frakcióhoz hasonlóan a KDNP-frakció is támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony az MSZP vezérszónoka, ő beszélhet.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Azzal kezdeném Nacsa képviselőtársamnak, hogy folyamatosan arra hivatkozni, hogy 2010-ben mennyit költöttünk, és most mennyit költünk: akkor mondanám önnek, hogy a benzin ára 2010-ben 296 forint volt, januárban, az euró árfolyama meg 265 forint. [[Nacsa Lőrinc: Nézzük meg, mennyi benzint…]] Azt is kellene tudni, hogy mennyi volt azóta az infláció s a többi, és mennyit ér most az a pénz, ha átszámítanánk 2010-re visszamenőleg; csak hogy kicsit árnyaljuk ezt a képet, amit ön mond. Az előttünk álló salátatörvény; amivel Nacsa képviselőtársam befejezte, azzal kezdeném, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításával. Ezzel lehetővé teszik, hogy az átmeneti intézmények ne csak 2022 végéig működhessenek, mivel a rendelkezés hatálybalépése óta eltelt időben azonban több fenntartó jelezte, hogy a 2023-ig megvalósítandó átalakulási kötelezettség teljesítése aránytalan nehézségeket okozna. A fenntartói jelzéseket mérlegelve módosítja az előterjesztő a rendelkezést. Valójában pedig arról van szó, hogy a kormány visszatáncol egy korábban hozott döntéséből. Ezt a részletes indoklásban ki is fejti. A rendelkezés indoka a profiltisztítás és a szolgáltatások igénybevételének rugalmasabbá tétele volt azzal, hogy az átmeneti ellátást igénylő ellátottak számára tartós bentlakásos elhelyezési formák keretein belül biztosítani kell továbbra is az átmeneti ellátást, határozott időre kötött megállapodással. A szabályozás hatályon kívül helyezésével egyúttal szükséges az átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények szabályozását 2023. január 1-jétől hatályon kívül helyező rendelkezések hatályba nem léptetése annak érdekében, hogy ne érje hátrány azon intézményeket, amelyeknél az átalakulási kötelezettség megszüntetésekor már folyamatban van az átalakulás. Átmeneti szabályként szükséges meghatározni, hogy az átalakulást megelőzően befogadott férőhelyszámok erejéig a törvény erejénél fogva befogadottnak minősülnek. Tehát lényegében a 2016-ban hozott intézkedéssel megszüntették volna 2023-tól az átmeneti intézményeket, az éjjeli menedékhely és a hajléktalan személyek átmeneti szállása kivételével, azonban most, 2021 végén ettől visszalépnek. Így marad a jelenlegi struktúra. Akik pedig már belekezdtek az átalakulásba, azok számára hozták ezt a rendelkezést, hogy befogadottnak minősülnek a finanszírozási rendszerbe. Tehát lényegében elismeri a kormányzat, hogy 2016-ban egy hibás döntést hoztak, és ezzel módosítják a salátatörvényben ezt a részét. Ez is felveti a kérdést, hogy miért nem sikerült öt év alatt felkészülni a tervezett módosításokra. Megint megemlíteném, amit a zárszámadás vitájában mondtam, hogy az alapellátás átszervezése, amit államtitkár asszony is mondott, hogy ugyebár 2015-ben meghozták az alapellátási törvényt, de sajnos majd csak 2021-ben sikerült a törvényeket rendeleti szinten meghatározni; kritikaként mondtam, hogy mit csinált az államtitkárság hat éven keresztül. Lényegében az, hogy a praxisközösségeket létrehozzák, és a három verzió közül melyiket fogják a háziorvosok választani, én nagyon sokat egyeztettem a saját háziorvosommal is: nagyon-nagyon sok problémát okozott a háziorvosoknak, és amit az előzőekben is elmondtam, azzal az orvoshiányt nem fogják megoldani, azzal ez nem fog megszűnni. [[13.50]] A kommunikációban fog megszűnni, hogy hány háziorvosi körzet nem üres. Ezt utána ügyesen fogja a Fidesz-kormány kommunikálni, hogy: na, lássatok csodát, megoldottunk minden problémát, 500 helyett most már csak 200 üres háziorvosi körzet van, de az alapproblémát, azt, hogy majdnem egymillió embernek nincs háziorvosa, nem fogja ez megoldani. Ráadásul az, hogy látjuk, hogy a háziorvosok többsége a leglazább praxisközösséget választotta, és még most fog az jönni, hogy akik a legszorosabb együttműködést választották, azoknak majd választaniuk kell egy vezetőt. Aki ismeri a háziorvosokat és ismeri ezt a rendszert, tudja, hogy az egyik legnehezebb az, hogy akik eddig, mondjuk, 20-30 éven keresztül egyedül dolgoztak, azoknak egy ilyen közösségbe bemenni, közülük vezetőket választani. Elég nehéz feladat elé állították ezeket az orvosokat, attól függetlenül, hogy a szakma elismerte, hogy a praxisközösségek kialakítása egy szükséges lépés kell hogy legyen, csak én azt gondolom, amit mindig megfogalmazunk kritikaként, hogy tárgyalni kell a szakmával, és ha tárgyaltak, azt kell megvalósítani, amit a szakma mond. A MOK-nak, amikor leültek a bértárgyalásokra, és folyamatosan kommunikálták, hogy az orvosok béremelését a MOK-kal való egyeztetés után valósították meg, csak végül utána kiderült, hogy nagyon sok minden utána derült ki az orvosoknak is, hogy nem, ők ezt meg azt, a röghöz kötést, a vezényelhetőséget… ráadásul a napokban volt hír, hogy mondjuk, egy egészségügyi dolgozó az ingatlanát sem adhatja ki, hogyha erre a főigazgatóságtól nem kap engedélyt. Szóval, ilyen apró kis részletszabályok utólag, hónapok múlva vagy fél év múlva derültek ki az egészségügyi dolgozóknak, hogy ez komoly feszültséget okoz, és én azt mondom, hogy pont az egészségügyben ez nem hiányzik. Egy is sok, ha egy ilyen probléma felmerül, nemhogy, amikor még egymásra tevődik. Pontosan, amikor ha egy ember is elhagyja az egészségügyet, már azt mondjuk, hogy nem lehet tovább, mert nem bírja, én azt gondolom, hogy azokat a tanácsokat, amiket ellenzéki képviselők adunk vagy javasolunk, és mi is egyeztetünk a szakmával, mi is beszélünk az orvosokkal, beszélünk a szakápolókkal… ráadásul én mindig azt mondom, hogy fogyasztóként, ha lehet ilyet mondani, érzem a saját bőrömön, és érzik az állampolgárok is. Én azt gondolom, hogy lenne mit csinálnunk az egészségügyben, és ezt a törvényt azért, mert folyamatosan azt látjuk, hogy meghoznak szabályokat, módosítják a törvényeket, majd 3-4-5 év múlva kiderül, hogy amit akkor megszavaztak, újra módosítani kell, ezért legfeljebb csak tartózkodással tudunk szavazni rá. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Varga Zoltán képviselő úr, a DK vezérszónoka jön, tessék!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az az igazság, hogy egy picikét megleptek most. Engedjék meg, hogy egy bekezdés erejéig én is beszéljek az átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények átalakítására vonatkozó rendelkezésről. Megleptek azzal, hogy valójában, ha jól értelmezem, akkor itt amellett, hogy az ellenzéki képviselőtársaim teljesen egyértelműen jelezték, hogy ez a rendelkezés átgondolatlan volt, a szakemberekkel nem egyeztetett volt, de az, hogy önök ezt be is ismerik, hát, bevallom őszintén, ez egy elég ritka műfaj az önök tekintetében. És nyilván a jelenlegi törvényjavaslattal, illetve salátatörvénnyel önök nem tesznek most mást, mint megpróbálják menteni a menthetőt. De mégiscsak engedjék meg, hogy ezenkívül beszéljek egy olyan kérdésről, amiről eddig nem sok szót hallottam itt a tisztelt Házban a jelenlegi vita kapcsán, és ez nem más, mint a meddőségi klinikák államosításával kapcsolatos rendelkezés. Hogyha a kormány úgy dönt, hogy megveszi a felajánlott meddőségi centrumot, akkor azért a 2020. december 31-én érvényes [[Kezével idézőjelet imitál.]] , független szakértő által megállapított piaci árat fizeti. Emlékezetes, önök is nagyon jól tudják, hogy ez megdöbbentette nem csak az intézményeket és a pártokat is, mert Magyarországon gyakorlatilag megtiltotta a kormány a magán meddőségi klinikák működését. Az Országgyűlés kormánypárti többsége nyáron aztán rekordgyorsasággal tehát önök megszavazta a törvényjavaslatot, amely ugyan 2022. július 1-jétől lépne csak életbe, a hatását azonban már jóval korábban is érezteti. Ezt szerintem nagyjából mindenki tudja, hiszen az érintett klinikákon már idén szeptember 30-ától sem lehet új beavatkozást kezdeményezni. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És hogy a lépésre tulajdonképpen miért is volt szükség, ezt valójában jó lenne tudni, mert ez azóta sem teljesen világos. Az biztos, hogy Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető és Novák Katalin családügyi miniszter azzal érvelt, hogy a döntéssel átláthatóbb lesz majd a klinikák finanszírozása, és egy huszárvágással Gulyás miniszter úr még azzal is megvádolta az intézményeket, hogy visszaélnek az állami forrásokkal, ami, valljuk be, elég barokkos túlzás volt, hiszen ezen működő magánklinikák egyike sem vett igénybe állami támogatást, illetve nem is kapott. Aztán az ügyben az elmúlt hónapokban feltűnően nagy csend volt, így egyelőre nem is tudni, hogy az érintett intézetek számára lesze bármilyen kiskapu, hogy folytathatjáke majd a tevékenységüket, még ha csak az állami rendszerben is. A kormány 2019-es államosítása óta már így is mindösszesen három intézmény maradt az országban, amelyik lombikkezelést végző magánintézmény. Rajtuk kívül természetesen vannak még más intézmények is, azonban ők csak inszeminációt végeznek. Azt azért a történelmi hűség kedvéért mégiscsak illik megemlítenem, hogy a szakértők szerint Magyarországon az állami fenntartású meddőségi intézetekben nemcsak a kezelés, hanem a szükséges gyógyszerek is ingyenesek, ami természetesen nemcsak nagy előnyt, hanem segítséget is jelent az ezt igénybe venni kívánó pároknak. Azonban mindezek ellenére is egy nagyon érdekes folyamatra hívnám fel a figyelmet, tudniillik a magánintézetekben jelentősebb összeget kell fizetni az ellátásért, ezt tudjuk, és mégis évente több százan döntenek úgy, hogy nem akarnak belépni az állami rendszerbe. Ennek nyilván több oka is lehet, többek között akár az is, hogy az állami intézetek hosszú várólistával rendelkeznek. Lehet az is, hogy az állami intézetekben az ellátás nem olyan, ami megüti azt a szintet, ami ezeknek a pároknak fontos lenne; de akár az is, hogy a magánklinikákon többféle kezelés is elérhető egymással párhuzamosan. És tudjuk nagyon jól, hogy a magánellátást választják azok is, akik már kimerítették az öt ingyenes próbálkozást, amit a magyar állami egészségügy finanszírozna. Egy dolog azonban a szakértők szerint is biztos, mégpedig az, hogy aki Magyarországon is a magánellátást választja, azt semmivel nem lehet utána rávenni arra, hogy visszatérjen az állami ellátásba. Nem véletlen tehát, hogy ma már a magánklinikák potenciális ügyfelei közül is egyre többen döntenek úgy, hogy nem kérnek a bizonytalan magyarországi viszonyokból ismerjük ezt nagyon jól, majd beszélni is fogok még róla , hanem inkább külföldön keresnek maguknak olyan helyet, ahol nemcsak kiszámíthatóbbak a törvényi keretek, nemcsak jobb a minősége ezeknek a szolgáltatásoknak, hanem ezek a törvényi keretek megengedőbbek is számukra. És önök is tudhatják mi tudjuk, nagyon sok ilyen jelzés érkezett be hozzánk , hogy megsokszorozódtak a jelentkezések Magyarországról a csehországi és szlovákiai meddőségi klinikákon, mióta a kormány a nyáron elfogadott törvénnyel betiltotta a hazai magánintézetek működését. A külföldi centrumok különben, jó gazda módjára, jó vállalkozó módjára, készülnek is erre a rohamra, tudniillik egyre több helyen bővítik nemcsak a magyarul beszélő személyzetet, hanem átszabják már a marketing-költségvetésüket is, sőt a marketingkampányuknak a vektorát is sok esetben már a magyar felhasználók felé irányítják. És az orvosok szerint a magyar párok már nem csak az itthon elérhetetlen eljárások miatt lépik át a határt. Nagyon sokan azt sem akarják, hogy nekik vagy embrióiknak, megszületendő gyermekeiknek bármi köze legyen a magyar állami ellátórendszerhez. És ahogy az előbb is mondtam, mindenféleképpen szükségesnek tartom azt, hogy a vitában a törvényjavaslatot érintő, a fentiekben, az előbb kifejtett konkrét észrevételek mellett beszéljünk azért az egészségügy helyzetének általános értékeléséről is, mert el kell mondani, hogy szinte csak az egészségügyi dolgozók helytállásának köszönhető és immár sokadjára is csak hála és köszönet jár nekik azért, amit végeztek az elmúlt időszakban , hogy Magyarországon ez idáig nem omlott össze teljesen és látványosan az amúgy is végletekig túlterhelt és kizsigerelt egészségügyi ellátórendszer a koronavírus-járvány következtében. [[14.00]] Tudjuk nagyon jól, hiszen ezt önök is nagyon jól tudják, rengeteg dolgot fel lehetne sorolni, hogy mi itt a probléma: orvoshiány, szakemberhiány, elvándorlás, a bezárt osztályok, a kórházak alulfinanszírozottsága, az attól rettegő betegek, hogy a kórházban még betegebbek lesznek. Tudjuk nagyon jól, hogy terjed az a hiedelem, ezt aztán nem igazán sikerült megcáfolni, hogy aki bemegy a kórházba, az nem is biztos, hogy ki fog onnan jönni. Ez ma a magyar egészségügy, amely, hozzá kell tennem, hogy a legközpontosítottabb az egész Európai Unióban. Arra is mindenképpen ki szeretnék térni, hogy míg a válságkezelés alatt kiugróan nőttek a kormányzat saját magára fordított kiadásai, addig ma már ismerjük a számokat, hogy az egészségügyre még a válságban sem jutott az uniós átlagnak megfelelő összeg. Itt a zárszámadásról volt szó az előző előterjesztésnél, engedjék meg, hogy egypár számot mégiscsak elmondjak: a 2020-as zárszámadásból kiderül, tavaly az állam a működtetésére bürokrácia, igazságszolgáltatás, rendőrség, honvédelem, lehet ezt még sorolni összesen 5215 milliárd forintot költött, ami ezermilliárdos növekedés egyetlen év alatt. Uniós összehasonlításban már a válság előtt is Magyarországnak volt az egyik legdrágábban működő kormánya és államigazgatása, hiszen miközben 2019-ben az Unióban átlagosan a GDP 5,8 százalékát költötték el erre a célra, addig Magyarországon, idehaza az önök kormánya már akkor is 9 százalékot költött ugyanezekre a célokra, az állam működtetésére. Tavaly még ez a szám is számottevően növekedett, és immár a bruttó hazai jövedelem 10,9 százalékát költi magára az állam, vagyis tavaly minden megtermelt 100 forintból 11 forint az állam fenntartására, erre a hatalmas nagy, pazarló vízfejre megy el. Ezzel szemben 2020-ban és itt jön a lényeg különben, ami most, ennél a törvényjavaslatnál nagyon-nagyon fontos szerintem a magyar állam az egészségügyre 2833 milliárd forintot fordított, ami történelmi rekord. Az előző évben az államháztartás teljes egészségügyi kiadása még csak 1925 milliárd forintot ért el, vagyis egy év alatt a gyógyítás forrásai 900 milliárd forinttal nőttek. Ha ebből levonjuk a feleslegesen megvásárolt lélegeztetőgépek és vakcinák árát, akkor a növekmény 500 milliárd forint. Azonban rekord ide, rekord oda, a magyar egészségügy GDP-arányos kiadásai még így sem érik el az uniós átlagot. Tavaly a GDP 5,9 százaléka ment el erre a célra idehaza a 2019-es 4 százalék után, ám még így is nagyon messze vagyunk az utolsó békeév uniós átlagától, amely 2009-ben 7,1 százalék volt. 2020 és a pandémia nagy nyertesei teljesen természetesen nem az egészségügy és az oktatás voltak, hanem kapaszkodjanak meg, bár önök ezzel nagyon tisztában vannak az egyházak és a sport. És most a portfólióból idéznék még egypár nagyon rövid adatot, és ez napokra lebontva nagyon érdekes. Sportcélokra naponta 793 millió forintot költöttek, egyházi célokra naponta 422 millió forintot, és az egészségügy pedig napi 167 millió forintot kapott pluszforrásként a központi költségvetésből. Én azt hiszem, hogy ezek a számok magukért beszélnek, és nagyjából megmutatják azt, hogy önöknek mi a viszonya a magyar társadalomhoz, mi a viszonya a magyar egészségügyhöz, és minden más, amit önöktől hallunk, az nem más, mint ócska propaganda, amivel nagyjából törölgethetjük a szemünket. Köszönöm szépen.
Köszönjük, és egyben tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most Pesti Imre képviselő úr kért szót két percre, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Varga képviselő úr ismételten megszólalásra sarkallt. Benne a magyar egészségügy kútmérgezőjét látom: rendszeresen olyan megszólalásokat enged meg magának, amelyek az egészségügybe vetett bizalmat rombolják. Nem mi készítettünk hamis videót, nem mi készítettünk nem komplett emberekkel hamis illúziókat keltő elképzeléseket. Felháborító, amit mond! Megdöbbentő, hogy elismeri az egészségügyi dolgozóknak az igyekezetét a Covid alatt, ugyanakkor jelzi, hogy menekülnek a kórházakból a betegek, mert egyébként oda meghalni járnak. Hozzáteszem: mit gondol, képviselő úr, a magánszférában milyen orvosok dolgoznak? Azok az orvosok dolgoznak így aztán sose fogja megérteni, ha nem ide figyel , akik egyébként más időszakban az állami intézményekben dolgoznak; ugyanaz az orvos. Ne képzelje azt, hogy az az orvos, ha az állami intézményben dolgozik, jellemtelen és a beteget nem tisztességesen ellátó lesz, a magánszektorban pedig majd így fog cselekedni! Határozottan visszautasítom! A magyar orvosoknak az elismerése világszínvonalú. Nyugodtan merem mondani, kardiológiában, idegsebészetben, transzplantációban, non-invazív kardiológiában a világ élvonalában van a magyar egészségügy. Tessék tudomásul venni, hogy mindaz, amit itt megenged magának, a magyar egészségügybe vetett bizalomnak a durva rombolása! Azt folytatja, amit a pártjuk hosszú hónapok, évek óta megtesz. Visszautasítom a magyar orvostársadalom nevében! Köszönöm szépen. (Dr. Gyüre Csabát a jegyzői székben Arató Gergely váltja fel.)
Köszönjük. Szintén két percre adok szót Varga Zoltán képviselő úrnak, a DK-tól. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő Úr! Valószínűleg nem egy filmet nézünk. Én nem tudom, hogy ön hallottae most az előző vitát akár, vagy olvasotte bármilyen híreket. Tudniillik egy szakmai grémium éppen most, a mai nap hozta nyilvánosságra azt a tanulmányát, hogy az elmúlt két évben ötezer rákos beteg maradt diagnosztizálatlanul. Ötezer! Amikor arról beszél, hogy én lennék vagy mi, az ellenzék lennénk egészségügyi kútmérgezők, ne haragudjon, de ez elég nevetséges hozzáállás azok után, hogy önök nem néznek ezeknek az embereknek a szemébe. Ezek közül nagyon sokan azért fognak meghalni nagy valószínűség szerint, és ez ne történjen meg, mert önök, az egészségügyi kormányzat gyakorlatilag hazudoznak összevissza, és a hősies egészségügyi dolgozókkal próbálnak takarózni, az ő válluk mögé bújnak, az ő hátuk mögé bújnak, ahelyett, hogy elvállalnák a felelősséget. De el fog jönni egyszer a felelősségre vonás ideje, mert tudja, ismeri, gondolom, ön is azt a mondást: a fák nem nőnek az égig, vagy kidőlnek maguktól, vagy kivágják őket. Önökre is ez a sors vár. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Szintén két percre Rig Lajos képviselőtársunknak adok szót, a Jobbikból. Parancsoljon! [[Varga Zoltán Rig Lajos felé fordulva: Az te vagy!]]
Ja? [[Varga Zoltán: Ja! Derültség.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hogy ilyen gyorsan sorra kerülök, ez meglepő volt. Egyébként Pesti képviselőtársamat csak arra figyelmeztetném vagy hívnám fel a figyelmét, hogy mi, ellenzéki képviselők megpróbálunk a való életből példákat hozni, akkor most a választókerületemből hoznék példákat, és utána lehet járni, ez mind igaz. A tapolcai kórházban több mint egy éve nincs aktív fekvőbeteg-ellátás belgyógyászati szinten, tehát a sürgősségi eseteket Ajkára kell elszállítani, ez a téli időszakban, ön is nagyon jól tudja, mennyi. Több mint egy éve nincs egynapos sebészeti ellátás. A keszthelyi kórházban egy hónapja nincsen traumatológiai fekvőbeteg-ellátás, ez azt jelenti, hogy a Balaton északi partjáról is Ajkára szállítják a betegeket. Viszont az ajkai kórházban már két hete nem üzemel a CT, tehát az északi parton balesetet elszenvedett sérülteket elviszik Ajkára, ahol nincsen CT, ott beteszik egy újabb mentőbe, elviszik Veszprémbe, „megcétézik”, majd visszaviszik Ajkára. Ön szerint ez így jó? Tehát nem ez a való élet. De el kell, hogy keserítsem: Tapolcán több mint egy éve nincs nőgyógyászati szakrendelés, hogyha a szemészetre szeretne ma bejelentkezni, akkor 2022 júniusára kap időpontot, és ez a való világ. Az, hogy vannak olyan ellátási rendszerek, amik működnek, ez annak köszönhető, hogy olyan a régió, olyan az orvosellátottság. Ez minek köszönhető? Amit önök nem mondanak ki: nincs orvos, nincs szakápoló, vagy az az orvos több helyen dolgozik. Erről önök elfeledkeznek beszélni. Vagy vannak olyan orvosok, akik dolgoznának, csak nem dolgozhatnak, mert egy megyei kórházba nem vették őket vissza, mert elmondták a véleményüket, és a magánegészségügyi ellátás felé terelték őket? Mert ez az igazság. De ezt önök nem mondják el. Csak itt van egy olyan kis probléma [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , hogy az átlagemberek, a szavazók, az ott élők mindezt tudják, csak önök megpróbálják ezt eltitkolni vagy egy másik dimenzióban felfogni. Elnézést, elnök úr! [[14.10]]
Köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár asszonyt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Horváth Ildikó jelzésére:]] Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Lejegyzeteltem a megjegyzéseket, igyekszem párra most rögtön reagálni, és hadd menjek sorrendben. Pesti Imrének köszönöm a megerősítést, hogy a szociális intézményekkel kapcsolatban ez egy kellő mérlegelés után meghozott döntés és áttekintése az előző terveknek. Nagyon fontosnak tartom, itt többször is szóba került, hogy mi miatt kell változtatni több részletkérdésén ennek az átmeneti szabályozásnak, amely öt évvel ezelőtt egy jó, megnyugtató megoldás volt. Túl azon, hogy volt egy folyamatos konzultáció a szociális intézményekkel, megfontoltan, szakértői véleményekre támaszkodva adta ezt a válaszát a szociális kormányzat, egy nagyon fontos dolog történt közben: a pandémia zajlott és zajlik. Ez is rávilágított olyan területekre, amelyeket még 2016-ban nem lehetett látni. Ennek a szociális ágazati átgondolása most is folyamatban van. Felmerült már Pesti képviselő úr felszólalásában a felsőfokú végzettséggel bíróknál a részvizsgák kérdése, és aztán később Rig Lajos képviselő úr is felhozta a kompetencia kérdését és a részvizsgákat. Ezek a részvizsgák elsődlegesen a saját képzés során egyik lépcsőről a másikra haladva a felügyelet nélküli munkavégzést célozzák. Valóban a rezidenseknél, tehát az orvosképzés során van legkomolyabban kimunkálva, hogy abban az öt évben, amit ők rezidensekként, szakorvosjelöltekként eltöltenek, mik azok a részvizsgák, amelyek azt tudják hitelesíteni, hogy ő bizonyos beavatkozásokat támogatás nélkül, szakorvosi háttér, jelenlét nélkül is végezhessen önállóan, függetlenül. Ez nem célozta elsődlegesen azt, amit a képviselő úr említett, a háziorvosok, illetve a felsőfokú végzettséggel rendelkező szakdolgozók közötti kompetenciák, nem tudom, shiftelését, a szakdolgozói kompetenciák azon bővítését, amivel közelebb kerül az orvosi végzettséghez, avagy azt tudja elvégezni. Én egyetértek önnel abban, hogy ezt maximálisan támogassuk. Mindenkinek, ha a saját kompetenciakörében megfelelő minőségben tud jól elvégezni bizonyos tevékenységeket, adjuk meg a lehetőségét ennek, hogy a beteg biztos lehessen abban, hogy aki végzi, van hozzá jogosítványa, van hozzá tapasztalata, és a hozzátartozó jövedelmet is ennek megfelelően, a felelősségi körnek megfelelően biztosítsuk. Nem is azon a területen, a mentőtiszt és a mentőorvos tevékenységében még sok minden más van, ami megkülönbözteti a kompetenciájuk körét. A szülésznők, szülészorvosok esetében a spontánszülés-vezetés kapcsán ezek a tárgyalások, egyeztetések elkezdődtek. Az erről való beszélgetés már folyamatban van, és a mentőszolgálat tekintetében is, azt gondolom, valóban fontos, hogy ez kitárgyalásra kerüljön. Ugyancsak ön vetette fel, egyetértek ebben is, hogy kell a gyógyászatisegédeszköz-piacon levő folyamatokat szorosan követni. A botot hozta példának. Tudunk erről a folyamatról, folynak az érdekelt szervezetekkel egyeztetések. Most már nincs itt Banai államtitkár úr, de már a Pénzügyminisztériummal közösen is gondolkodtunk azon, hogy azt, amit a konténerszállítók extrém árdrágítása hozott, és azt, amit egyébként a külföldön gyártott különböző eszközöknek, akár egyszerű eszközöknek a gyártásában előállt hatalmas áremelés nagyon hirtelen okozott, ebből hogy lehet egy nagyobb önállósággal és pénzügyileg egy jobb megoldással helytállni, ezenkívül most a gyógyászati segédeszközök területének egy jelentősebb átgondolása is folyamatban van. Olyan példát szeretnék hozni, hogy hogy lehet azt a gyakorlatot megakadályozni, hogy az állam által jelentős mértékben dotált mopedek ne a Vaterán kerüljenek elárusításra, miközben a beteg egyébként, akinek a nevére ezt az állam odaadta, él még, csak éppenséggel nem ő használja, hanem a család csinál pénzt belőle. Tehát ezeket a visszásságokat is kezelve, tényleg készséggel vesszük, ha önök is adnak olyan javaslatokat, amelyekkel ebben a csomagban tudunk dolgozni. Szeretnénk lépni gyorsan ebben a nagyon hirtelen kialakult, de jelentős problémákat okozó területen. Ez valóban a bot és egy-két egyszerűbb eszköz kérdésköre. A praxisközösségek. Egyetértek abban is, hogy a beltartalom egy nagyon fontos dolog. Azt azért el kell mondanom, hogy legalább háromévnyi egyeztetésem van a háziorvosok különböző szervezeteivel, az emberekkel, az ellátott lakosokkal, önkormányzatokkal, más egészségügyi szereplőkkel is abban, hogy a praxisközösségek beltartalmában mi és milyenfajta megfogalmazással hasznosul jól és legjobban az ott élő emberek számára, és mi az, amit leginkább magukévá tudnak tenni a praxisközösségek. Tehát tisztelettel kérjük, a parlament részéről támogassák a felhatalmazást, hogy a kormány ezt a munkát elvégezhesse. Azt tudom ígérni, hogy mint eddig is, amikor az alapellátás fejlesztéséről volt szó, a legeslegszorosabban velük együtt dolgozva munkálkodunk azon, hogy olyan irányba lépjünk, ami számukra jól megvalósítható, és az általuk felelősséggel gondozott emberek egészségét szolgálja. Ebben az, hogy ők mint magánszereplők, mint magánvállalkozók az egészségügyben azt a bértámogatást az államtól megkapták, egy speciális megoldás volt. Ők is akarták, hogy lépjünk gyorsan, és ők is vállalták, hogy a részletes szabályozás később kerüljön kidolgozásra. Ezért lett nem túl sokféle variáció, de azért a kollegiális praxisközösség és a szoros praxisközösség két fogalom emiatt került bevezetésre, hogy aki egy kicsit is praxisközösséghez akar csatlakozni, de még nem annyira biztos benne, hogy pontosan hogy is gondolja, neki is módja legyen. Úgy látjuk, hogy ezt általánosságban nagyon jól fogadták. Dolgozunk azon, tegnap volt az utolsó megbeszélés, hogy azokat a tartalmakat, amelyeket egyébként különböző pilotprogramokban kidolgoztak a kollégák, módszertanilag kipróbáltak, pozitívnak tartottak, mint például ez az alacsony intenzitású pszichológiai támogató szolgáltatás, hogyan tudjuk minél hamarabb becsatlakoztatni a munkájukba. Erre most egy nagyon szép szakmai anyag készül, önöknek is készséggel bemutatjuk. A biztonságos gyógyszerellátás, azt gondoljuk, egy kritikus jelentőségű dolog. Valóban bevállaltuk, és köszönöm a parlamentnek azt a támogatást, amit megkaptunk akkor, a pandémia elején az e-recept kiválthatósága kapcsán, hogy ha a tajszámot bemondja valaki, a Mari nénit hozta példának képviselő úr, neki is kiadják a beteg számára adandó gyógyszert. De ebben a biztonságos gyógyszerellátásban, amit kidomborítottak a szakmai testületek, nem ez volt, hanem elsődlegesen az, hogy a gyógyszerellátás Magyarországon egy zárt láncban történik, pontosan tudható, hogy milyen gyógyszer milyen dobozban, honnét, hova megy tovább, milyen hőmérsékleten szállítják. Tehát minden egyes lépés abban a rendszerben, ahogy most megvan, garantált a tekintetben, hogy amikor a beteghez megérkezik, megfelelő minőségű legyen, és az legyen, ami a beteg számára felírásra került a vényeseknél. Van most is online lehetőség, távlehetőség arra, hogy gyógyszertárak kiadhassanak vény nélküli gyógyszerkészítményeket a betegeik számára, de ez a gyógyszertárakhoz van kötve. Olyanfajta gyakorlatra nincs törvényi felhatalmazás, amilyen egyébként most az internetes piacon és az internetes gyógyszer-kereskedelemben van, a legtöbb gyógyszerhamisításra és az egyéb ügyekre nekünk rendszeres jelzésünk van az Európai Uniótól. Magyarországon elindultak olyan jelenségek, mint amit már más országokból is láttunk. Tehát jogosnak tartjuk, hogy ha nem lehet elég gyorsan, mindenki számára megnyugtatóan egy szabályozást beállítani egy átmeneti időre legalábbis, világossá váljon az, hogy kiknek és hogyan tilos. A gyógyszertáraknak az a fajta tevékenysége, ami a gyógyszerkiszállítás, szigorúan szabályozott, ez ma is több mint 300-400 gyógyszertár által működtetett rendszer, ez továbbra is elérhető lesz. A benzinkutat meg a drogériát hozta példának. Ez 0,1 százaléknál kevesebb gyógyszerforgalmat biztosít az ön által említetteknél. Valóban az, amit gyógyszernek hívunk, egy széles skála, van, aki beleérti azokat a termékeket, amelyek egyébként étrend-kiegészítő termékek, idetartozik számos vitamin, ezek valóban kaphatók drogériákban, élelmiszerboltokban, mindenhol másutt, nem gyógyszernek számítanak. Ezekre ez a szabályozás, amely gyógyszerre vonatkozik, nem fog vonatkozni. Azokra a vény nélküli készítményekre, amelyeket eddig legálisan lehetett akár ilyen csomagküldővel is küldeni, ezekre jelent megszorítást, ugyanis a vényre kapható gyógyszerek egyikét sem lett volna szabad eddig sem a jelen lévő törvényi szabályozás szerint ezen az úton értékesíteni. Úgyhogy én más véleményen vagyok. Én valósnak tartom azt, amit jeleztek a szakemberek, hogy valóban a beteg legjobb érdekében szükséges most lépni, mert olyan gyakorlatok indultak el, amelyek nem a gazdasági mutatókat, mozgásokat változtatják, hanem a beteg biztonságát teszik gyengébb lábakon állóvá. [[14.20]] Az életpályamodell többfajta módon került kidolgozásra. Az Orvosi Kamarát itt többször említették. Valóban, benne volt akkor, amikor a szolgálati jogviszonyban, hogy miket vár el például a béremelés szempontjából, hogy hány év munka kapcsán milyen legyen a jövedelem, és bizonyos egyéb pilléreket meg tudott fogalmazni, és ha nem is életpályamodellnek hívjuk, de mégiscsak egy hosszú távú gondolkodás, hogy mire számíthat egy fiatal rezidens akkor, ha elkezd a szolgálati jogviszony alatt dolgozni, adott egy támpontot. Én nagyon fontosnak tartom hogy sok vagy kevés az orvos, vagy éppen elég, ez mindig is lehet egy komoly vitának a kérdése azt a támszámot, hogy 2010-ben 420 rezidens lépett be a magyar képzési rendszerbe, és idén szeptemberig 782 rezidens lépett be, én ezt egy rendkívül fontos, pozitív folyamatnak tartom. Ezek a fiatal kollégák ez 782 most, de még van egy fordulója a rezidensképzésbe való becsatlakozásnak, tehát akár közel ezer fő majd egy paraszolvencia nélkül működő egészségügyi rendszerbe lépnek be 70 év után először történik ez meg , és módja van arra, amit egyébként a fiatal kollégák egyértelműen elvárnak, egy olyanfajta szakmai fejlődésre, amire ők igenis pozitívan válaszoltak. Azt mondták, hogy ők belépnek ebbe a szolgálati jogviszonyba, ők elkezdik ezalatt a munkát, mert érzik a társadalom megbecsülését a nekik adott bérben is, és érzik a megbecsülést abban, ahogy a munkájukhoz most a társadalom hozzááll. Én nagyon kérem önöket, és kérem a támogatását a parlamentnek, hogy erősítsük bennük azt a hitet, hogy igen, érdemes a magyar emberekért a munkájukat adni, a fáradságukat adni és a kialvatlan éjszakáikat, és hogy igen, érdemes azok közül egynek lenni, akik ezt az évenkénti százmillió orvos-beteg találkozót Magyarországon lebonyolítják. Mert az ellenzéki politikusok által többször, többféle módon szidott, és csúnyán támadott magyar állami fenntartású egészségügyi rendszerben vagy közfinanszírozott egészségügyi rendszerben, ha így vesszük, százmillió éves orvos-beteg találkozó volt az utolsó békeévben. Meg fogjuk majd látni, hogy a pandémia után hogy rendeződik vissza, amit a kollégáink elvégeztek. Ehhez kell megteremteni azt a támogató társadalmi légkört, amiért nagyon sokat tehet az, ha a megjegyzések nem úgy hangzanak el, mint ahogy Varga úr megjegyzése hangzott el. Nem szeretném idézni, nem akarom elismételni azt, ön tudja, hogy mit mondott. Érdemes elgondolkodnia rajta, hogy ez a mai magyar egészségügyben dolgozók számára egy megerősítés volt, avagy egy olyan támadás, egy olyan… [[Varga Zoltán: Én nem az egészségügyi dolgozókat támadtam, hanem az egészségügyi kormányzatot. Dr. Pesti Imre: A parlamentben vagyunk! Nacsa Lőrinc: Beszél az államtitkár asszony!]] Készséggel meghallgatom képviselő urat bármikor, és nagyon remélem, hogy önök sem akarják kizsigerelni az egészségügyi dolgozókat. Én hálás vagyok és büszke vagyok a kollégáimnak erre a munkájára, és fontosnak tartom, hogy az anyagi juttatásokon kívül ezt a társadalmi megbecsülést is élvezhessék. Nagyon szeretném elmondani, azt hiszem, ön mondta, a finanszírozásról beszélt, és úgy minősítette a pandémia alatti beszerzéseket, hogy feleslegesen vásárolt lélegeztetőgépek és vakcinák. Képviselő úr, ezt magyarázza el az egészségügyi dolgozóinknak! Magyarázza el azoknak az intenzíven dolgozó kollégáknak, hogy ők boldogabbak volnánake, ha azokat a gépeket, azokat az új gépeket, amiket a pandémia alatt beállítottunk, és az intenzíves kapacitást a békeévek alatt nagyjából, átlagosan 500-600 lélegeztetett betegről fel tudtuk emelni oda, hogy csak a Covid miatt lélegeztetett beteg 2 ezer körül volt a kórházakban, és még egyébként a más oknál fogva lélegeztetett, ehhez megvolt a megfelelő géppark. Soha nem volt probléma az oxigénnel, és nem volt olyan gond, ami egyébként az olasz, az angol és az egyéb kollégákat vagy most éppen a román kollégákat gyötri. Nem maradtak gép nélkül, és nem kellett azt mondaniuk egyetlenegy betegüknek sem, hogy nem tudom már gépre tenni, ez a választása. A magyar kormány megtett mindent azért, hogy az egészségügyben dolgozó kollégáink ne kerüljenek ilyen helyzetbe. És a vakcinákból a világon sehol nem volt még olyanfajta probléma, hogy feleslegesen vásárolt vakcina. Az egész világon azért dolgoztak és azért hajtottak az első félévben, hogy minél hamarabb vakcinát tudjanak szerezni. [[Varga Zoltán közbeszól.]] Az látható már, hogy a kínai, az orosz, az Amerikából érkezett és a máshonnét érkezett vakcinákkal Magyarország az egyik legdiverzifikáltabb vakcinaportfóliót tudta nyújtani. Azzal, hogy mi ötféle vakcinával oltottunk, és a magyar embereket június 26-áig, ötmillió magyar embert, több mint a felét a lakosságnak, át tudtuk oltani, két óriási eredménye volt. És ha a képviselő úr nem ismeri a számokat, hát, hadd mondjam el! Egyrészt nagyon gyorsan le tudtuk törni a harmadik hullámot. A szakértők számítása szerint több mint 9 ezer embernek az életét úgy mentettük meg, hogy nem kellett a járványgörbéből egyébként jósolható számban szenvedni. És van egy másik rendkívül jelentős következmény. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy mennyire lassan tudott a delta vírusmutáns Magyarországon elterjedni, indulni, azzal együtt, hogy a magyar emberek élhették a korlátozásmentes szociális, társadalmi és munkahelyi életüket. A magyar diákok táborozhattak a nyáron, nem voltak korlátozások alá szorítva, mint június végéig az angol gyermekek. Ennek egyetlenegy nagyon komoly oka volt, hogy Magyarország ugyanúgy lépett a negyedik hullámmal szemben, mint az első hullámnál tettük, korán megtettük a védekező intézkedéseket. Ebben az esetben a negyedik hullám ellen ezt a vakcinák hozták. Sikerrel megvédtük a magyar emberek életét, és mindazok, akik támadták akár a kínai, akár az orosz vakcinát vagy általában a vakcinabeszerzést, nagyon komolyan el kell hogy gondolkodjanak, számos szakértő jelzi már, hogy emberéletek nyomhatják a lelküket. Én nagyon bízom benne, hogy önök is az emberéletek mentéséért dolgoznak. Ebben tudnak segíteni, és abban tudnak segíteni az egészségügyi dolgozóknak is, akiket úgy említettek, hogy önök számára értékesek, és fontos számukra, hogy ne kizsigereljék őket, hanem segítsük őket, hogy nem kerülnek tömegesen kórházba. Ehhez az kell, hogy felvegyék a vakcinákat, a kínait, az oroszt, az amerikait, ugyanis mindegyiknek papírja van mostanra. Képviselő úr lehet, hogy nem hiszi el a WHO álláspontját és más hatóságokét, érdemes utánaolvasni, hogy mit mondanak a nemzetközi szakértők. Ezek értékes, megfelelő védőhatással bíró vakcinák mindannyian. A magyar kormány ezért dolgozott, és sikerült ezt megcsinálnia, beszerezte őket, rendelkezésre áll mindenki számára. Én természetesen mint egészségügyi kormányzat köszönettel vettem a megjegyzését. Azt gondolom, egy rendkívül fontos dolog, hogy a DK képviselői ne hazudozzanak, ez egy nagyon fontos dolog. Mi tesszük a magunk dolgát. Kerüljük ezt a fajta munkát, kerüljük azt a fajta fogalmat, amit ön úgy fogalmazott, hogy hazudoznak összevissza, de én nagyon bízom benne, hogy ön nem fog. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik „Az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, „Az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New-Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, valamint „Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról” szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/17274., T/17276. és T/17275. számokon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót ismételten Horváth Ildikó asszonynak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Nagyon rövid expozét szeretnék tartani. A T/17274-essel kapcsolatban az Egyesült Nemzetek Szervezete kábítószerügyi bizottsága döntése alapján kerül új hét vegyület a pszichotrop egyezmény jegyzékére. Ez az a jegyzék, amely a Bécsben, 1971-ben aláírt egyezmény része. A hatályos magyar jogszabályok alapján valamennyi szóban forgó vegyület ellenőrzött szernek minősül, ebből négy vegyület pszichotrop anyag, a további három anyag pedig új pszichoaktív anyag. A következő a T/17276-os. Az ENSZ kábítószerügyi bizottsága egy anyagnak, az izotonitazénnek a kábítószer-egyezmény első jegyzékére történő felvételéről döntött. A hatályos magyar szabályozás szerint az ENSZ kábítószerügyi bizottsága által most kábítószerré nyilvánított vegyület az Európai Unió korábbi döntése nyomán büntethetőség szempontjából már most is a kábítószerekkel esik egy tekintet alá Magyarországon. [[14.30]] A részes államok kötelezettsége meghozni azon jogalkotási intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az egyezmények rendelkezéseit saját területükön hatályba léptessék és azokat végrehajtsák. A szóban forgó ENSZ-határozatok nemzetközi megállapodások, így elengedhetetlen, hogy az Országgyűlés annak kötelező hatályát elismerje, és a határozatok szövegét kihirdethesse. A következő pedig a 17275-ös. A Bizottság a 2021/802-es felhatalmazáson alapuló irányelvével kettő új pszichoaktív anyagot vett fel a 2004/757/IB kerethatározat mellékletébe, így a büntethetőség szempontjából a kábítószerekkel egy tekintet alá esőnek nyilvánítja azokat. Az irányelv átültetéséhez a 2005. évi törvényben szereplő pszichotrop anyagok körének bővítése szükséges. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a T/17274., a T/17275. és a T/17276. számú törvényjavaslatainkat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját. Először megadom a szót Pesti Imrének, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Két fontos egyezményt kell említeni. 1961. március 30-án, New Yorkban született meg az egységes kábítószer-egyezmény, amelyet 1965-ben fogadott el Magyarország és hirdették ki. Van egy másik egyezmény, amely később, 1971 februárjában született Bécsben. Ezt az egyezményt 1979-ben törvényerejű rendelettel hirdették ki Magyarországon. Ez a pszichotrop anyagokról szólt. A három előterjesztés gyakorlatilag erre a két egyezményre szorítkozik. Az egyezmény lényege az volt, hogy érezték, hogy a pszichotrop anyagok, illetve a kábítószerszerű anyagok vagy a kábítószerek nagyon komoly közegészségügyi, szociális kérdéseket vetnek föl. Elhatározták közösen még akkor New Yorkban, hogy megelőzik és leküzdik az ezen anyagokkal való visszaélést és azok tiltott kereskedelmét. Elismerték azt is, hogy az ENSZ égisze alatt szervezik ezeknek a készítményeknek a korlátozását, és folyamatosan követik, ezért aztán létrehozták az ENSZ kábítószer-bizottságát, amely kábítószer-bizottságnak feladata a kábítószer-politika alakítása és a kábítószer-politika szabályozása is. A 17274-es előterjesztés hét darab készítményt vesz fel a pszichotrop anyagok listájára. Nem mondanám a nevüket, főleg nem a kémiai nevüket, mert beletörne a nyelvem, és lehet, hogy ki sem tudnám mondani, de mindenesetre valóban hét ilyen anyagról van szó. A 17275-ös előterjesztés három anyag listázását terjeszti elő, amelyeket a pszichoaktív anyagok listájára kell felvenni. A harmadik, a 17276-os törvényjavaslat pedig szintén egyetlenegy anyag, államtitkár asszony megpróbálkozott vele, én is megpróbálkozom, úgy hívják, hogy izotonitazén nevű készítmény, amely a kábítószerlistára fog felkerülni. Azt kell tudni, hogy az ENSZ kábítószer-bizottsága évente egyszer ülésezik. Egyébként akkor, amikor megalakult, negyven ország csatlakozott rögvest hozzá, és az évenkénti ülésen, az most volt 2021. április 14-én, a szabályozás szerint, amit hoztak, új szerek kerültek föl a listára. Érdekes, hogy 47-en szavaztak, és a 47 szavazóból vagy mind 47-en, vagy egyetlenegy tartózkodás mellett szinte egységesen támogatták ezeket a változásokat. Egy dolgot mindannyiunknak tudomásul kell venni, és ezért kérem a képviselőket, bármelyik oldalon ülnek, hogy támogassák, hiszen a gyerekek, elsősorban fiatalok számára óriási veszélyt jelent a kábítószer, illetve a pszichotrop anyagok, a családra, a kisebb közösségre, egy nemzetre is óriási terhet ró és tulajdonképpen az egész társadalomra. A másik, amit fontos látni, hogy a kábítószerhez rögtön kapcsolódik a kábítószer-kereskedelem, a kábítószer-kereskedelemhez a bűnözés, a bűnözéshez az alvilág, egy megosztott társadalmat eredményez. Egy egészséges, normális társadalomnak küzdeni kell az alvilág, a bűnözés ellen és ezen keresztül a kábítószer ellen is. Jó szívvel ajánlom mindenkinek, hogy támogassa ezt a törvénytervezetet. Maradt egy kicsinyke időm, ezért visszatérnék, mert rendszeresen az egészségügyi vitában, sőt a költségvetési vitában és nagyon sokszor itt a parlamentben orvoshiány, az egészségügyben a finanszírozás szóba kerül, és azt gondolom, hogy a genezise nagyon kevéssé ismert előttünk. 2004-ben, mielőtt beléptünk az Európai Unióba, öt országátvilágítás történt, a tíz országot világították át, és akkor az Európai Unió szakemberei közölték, hogy a belépő tíz országból 25 ezer orvost várnak Nyugat-Európába, 5 ezret Magyarországról. A másik: miközben Magyarország a gazdasági fejlettség szintjén 2004-ben az Európai Unió 56 százalékán állt, az egészségügyi bérek és persze a nővérek bére 15-30 százalék között volt. Tehát teljesen nyilvánvaló volt, hogy az Európai Unióba való belépésünk nagyon komoly orvosvándorlást fog eredményezni. Egyébként ez az orvosvándorlás Nyugaton is megvan, csak onnét Amerikába és másfelé mennek. Persze gyorsan hozzáteszem, hogy továbbra is az Európai Unió pártján vagyok, csak tudomásul kell venni, hogy egy ilyen együttműködés vagy az Európai Unióba való belépés járt negatív következményekkel is. Nyilvánvaló, nagyon jelentős bérkülönbség volt az Európai Unióban dolgozó orvosok és a magyar orvosok között, és közben 5 ezer orvos elvándorolt. Nem tudom pontosan, háromezer-valamennyi orvos vándorolt el az országból. Kifejezetten örülök annak, hogy ez a folyamat megállt, és elindult egy visszafelé áramlás. Miközben, és most csak tényeket szeretnék mondani, a 2002-es választás után a kasszában maradt 300 milliárd forint, ezt a 300 milliárd forintot megkapták a közszolgáltatók, az egészségügyben lévők, majd elfogyott év végén, és utána már nem adták oda, ki kellett gazdálkodni, a súlyos gazdálkodási nehézségekről nem is beszélve. Gyakorlatilag 2002-2010 között intézményeket zártak be.
Képviselő úr, tisztelettel felhívnám a figyelmét, hogy a tárgyról folytassa a vezérszónoki felszólalását. Köszönöm.
Én azt gondolom, hogy arról szól a felszólalás. Jelezni szeretném, hogy az egészségügyben komoly előzményei vannak annak, hogy orvoselvándorlás volt. Ez most megszűnt, ennek örülni kell, támogatni kell, és végre normális bérek vannak, az Európai Unióban versenyképes bérek. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen. Most megadom a szót Rig Lajosnak, aki a Jobbik-frakció véleményét ismerteti vezérszónokként. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én is végighallgattam Pesti képviselő úr expozéját. 4 perc 23-ig teljes mértékig egyetértettem, de utána elkezdte, és újraértékeltem, 6 perc 00-ig is teljes mértékig egyetértek. Tehát valóban a skandináv államokban, köztük Svédországban nincs olyan orvosi és egészségügyi képzés, és ezért várják Nyugat-Európából, Kelet-Európából a szakképzett orvosokat, ápolókat. De visszatérve az előterjesztéshez, ez minden egyes felszólalásban évről évre visszatér, tehát itt a parlamenten belül ebből vita nem szokott generálódni sem a szakbizottsági szinten, sem itt a parlamentben. Azt gondolom, hogy minden egyes frakció egyetért azzal, amit a szakemberek akár az ENSZ-ben, akár más olyan helyeken, ahol a kábítószerüggyel foglalkoznak és egy bizonyos tételt tiltólistára vesznek, akkor azt Magyarország Kormányában vagy Magyarország parlamentjében ne tennék meg. Az előttem szólók, akár államtitkár asszony, akár Pesti képviselő úr már elmondták a kémiai összetételeit és kémiai neveit a kábítószereknek, úgyhogy én nem mennék inkább bele. [[Nacsa Lőrinc: Halljuk! Halljuk!]] De lehet, hogy ha a kábítószer-fogyasztók vagy a pszichotroppal élőknek is ezeknek az anyagoknak a kémiai jelét és kémiai nevét kellene elmondani, és csak úgy juthatnának hozzá a szerhez, Magyarországon 50 százalékkal minimum csökkenne a kábítószer-fogyasztások száma. Viszont lehet, hogy ha a parlament előtt nem a kémiai jel, hanem a piaci neve szerepelne, az újságokból azért nagyon sok minden kiderül, tudnánk következtetni, hogy mely pszichotrop anyagok vannak. Így hát mind a három előterjesztést a Jobbik frakciója fogja tudni támogatni, ahogyan eddig is. Köszönöm szépen. [[14.40]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Nem először és szerintem nem is utoljára folytatunk le ehhez hasonló vitát talán pont ugyanebben a vezérszónoki körben az Országgyűlés előtt. Ez az államtitkár asszony által ismertetett jogalkotási rend szerint van így, hiszen ha a nemzetközi kötelezettségeinknek eleget akarunk tenni, és a nemzetközi szervezetekben új anyagok kerülnek tiltólistára, akkor a magyar Országgyűlésnek szerintem kötelessége ezeket nyilvánvalóan a magyar jogrend részévé is tenni. De mindig elmegyünk a technikai részletekkel e mellett a törvényjavaslat mellett, hogy fontos, új anyag, valaki megpróbálja kimondani, valaki kevésbé bátor én most az utóbbiak közé tartozom, és nem mondom ki az anyagok nevét , de mindig csak arról beszélünk, hogy újabb anyag került tiltólistára. Szerintem nagyon fontos és fajsúlyos kérdés az, amiről most itt ez a téma szól, és amit nagyon komolyan kell vennünk. Ugyanis a kábítószerek minden formáját a legártalmasabb dolgok közé soroljuk mind az egyén, mind a családja, mind az egész közösség, a társadalom számára is. Mi, kereszténydemokraták a kábítószerekkel szemben kizárólag a zéró toleranciát tudjuk elképzelni, és egyedül ezt a magatartást tudjuk elfogadhatónak tekinteni, s mi messzemenőkig támogattunk korábban is és támogatunk a jövőben is minden olyan szigorítást, fellépést, amely a dizájnerdrogok, a pszichotrop, pszichoaktív anyagok ellen irányul. Magyarország az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos szabályozást, a dizájnerdrogok hazai felhasználásának visszaszorítását tartotta szem előtt az elmúlt években is. 2013. július 1-jén lépett hatályba az a büntető törvénykönyv, ami akkor az Európai Uniónak a legaktuálisabb problémáira a leggyorsabban reagáló törvényi szabályozása volt. Ennek köszönhetően Magyarországon elsőként lépett hatályba az európai uniós tagállamok között ez a szigorítás. Ez többek között tartalmazza a dizájnerdrogokra vonatkozó, európai mércével is szigorú büntetőjogi szabályokat, és 2014. január 1-je óta hatályos az a törvény, ami alapján az új pszichoaktív anyagokkal elkövetett valamennyi cselekmény a kábítószerekhez hasonlóan szankcionálható. Magyarország azon kevés uniós országok közé tartozik, ahol tiltott az új pszichoaktív anyagok birtoklása is, és ebből is következik, hogy a birtoklás szempontjából az Európai Unióban a legszigorúbb szabályozás van érvényben Magyarországon. 2015. január 1-jétől az új pszichoaktív anyagok jegyzékét már nem is kormányrendeletben, hanem miniszteri rendeletben határozzák meg, ami egy még gyorsabb reagálást tesz lehetővé. A kábítószerek nemzetközi ellenőrzése három ENSZ-egyezmény alapján történik, erről államtitkár úr is és Pesti Imre képviselőtársam is beszélt. Magyarország részes állama mindhárom egyezménynek, ugyanakkor tekintettel arra, hogy a három ENSZ-egyezmény rendelkezései nem alkalmazhatók közvetlenül, így minden egyes alkalommal, amikor az ENSZ Kábítószerügyi Bizottsága felvesz egy újabb tiltott szert valamelyik egyezmény listájára, akkor azt a magyar Országgyűlésnek törvénymódosítással kell elfogadnia, hogy a magyar nemzeti jogrendbe is beültessük. Az ENSZ Kábítószerügyi Bizottsága 2021-ben a 64. ülésszakán döntést hozott egy anyagnak a kábítószer-egyezmény jegyzékére, hét anyagnak pedig a pszichotropegyezmény jegyzékére történő felvételéről. Tekintettel arra, hogy folyamatosan jelennek meg új anyagok, új vegyületek a feketepiacon is, a kábítószerpiacon, folyamatosan módosítják a különböző terjesztők ezeket a vegyületeket, és ezek az új anyagok adott esetben rendkívül veszélyesek is lehetnek, így a gyors reagálás, azt gondolom, hogy a lehető legfontosabb. Sokszor fölvetettem már belső körben is, az Országgyűlés nyilvánossága előtt is, hogy beszélgessünk majd arról a lehetőségről, hogy esetleg ezt a folyamatot megfordítjuk, és mindent tiltólistára helyezünk addig, amíg valaki nem engedélyezi vagy nem kerül valamilyen módon az engedélyezett kategóriába. Hiszen ez a folyamat a duplájára gyorsult az elmúlt nyolc évben, kormányrendelet és miniszteri rendelet szinteken, de talán úgy lehetne egy még gyorsabb folyamatot előidézni, ha alapvetően és automatikusan minden tiltólistára kerülne addig, amíg arról a vegyületről ki nem derül, hogy valamilyen módon mégiscsak engedélyezi valamelyik hatóság, amelynek ez a feladata. Azt gondolom, hogy ez a gyors reagálású törekvés látható a statisztikákban is, hiszen míg 2014-ig folyamatosan növekvő számú kábítószer-bűncselekménynek lehettünk szemtanúi, addig 2014 óta egy stagnáló vagy egy enyhén csökkenő képet látunk. Ugyanakkor ez még mindig sok, és még mindig küzdenünk kell, még mindig egy óriási problémával állunk szemben, amely érinti fiataljainkat, érinti a családjainkat, érinti a közösségeinket. Ebben az ügyben talán mindannyiunk közös céljának nevezhetjük a kábítószerek elleni fellépést, a fiatalok védelmét a ma egyik legnagyobb rájuk leselkedő veszélytől. Azt gondolom, hogy ebben nemcsak hogy számíthatunk valamennyi parlamenti párt és képviselő együttműködésére, hanem általában a legtöbb képviselővel ez az együttműködés ezen a területen meg is szokott valósulni, én ezt köszönöm. Véleményem szerint rendkívül fontos, hogy közösen lépjünk fel a kábítószer, a drogok, a pszichotrop, pszichoaktív anyagok használata, birtoklása és terjesztése ellen, és nyilvánvalóan minden évben megtesszük a nemzetközi kötelességeinket, így most is, ezért a KDNP-frakció is támogatni fogja mindhárom törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Megadom a szót Varga Zoltánnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Nyilván ez elhangzott már előttem több vezérszónok szájából is, valóban, a törvényjavaslat nemzetközi kötelezettséget teljesít, ezért nyilvánvaló módon mi is támogatjuk. Nemcsak ezért támogatjuk, hanem azért is, mert a Demokratikus Koalíció számára nagyon fontos a kábítószer elleni küzdelem. Azonban a törvényjavaslat kapcsán mégis muszáj, hogy beszéljünk az Orbán-kormány és nagyon fontos most kiemelni ezt a szót kudarcos drogpolitikájáról. Nacsa képviselő úr megpróbálta megvilágítani a múltat, engedjék meg, hogy én egy másik szemszögből tegyem meg ugyanezt. Az Orbán-kormány által 2013-ban meghirdetett nemzeti drogstratégia szerint 2020-ra Magyarország drogmentes lesz. Most 2021-et írunk. Nekem olybá’ tűnik, hogy ez nem sikerült. A területen dolgozó szakemberek ráadásul ennek pontosan az ellenkezőjét is látják, mégpediglen azt, hogy egyre könnyebben és olcsóbban lehet hozzájutni a kábítószerekhez, a fiatalok között tarol most már a biofű, a rendőrség érdemben pedig semmit nem tesz a szintetikus szerek terjesztése ellen. Nyilvánvaló módon nyugodtan kijelenthetjük, hogy a kurzusnak ez a célkitűzése irreális volt, és ennek viszont van egy nagyon súlyos és szomorú következménye, mégpediglen az, hogy mégsem beszélhetnek nyíltan a szakemberek az olyan problémákról, mint a szegénység és a hajléktalanság, mert akkor szembemennének a hivatalos kormányzati topikkal, toposszal és kommunikációval. Nyilván ez nem más, mint egyfajta tabusítás, és ennek súlyos következményei vannak, mégpediglen többek között az is, hogy a fogyasztók nem mernek részt venni az ártalomcsökkentő szolgáltatásokban, nem kapnak megfelelő tájékoztatást például a drogozás veszélyeiről sem. Mi, a DK politikusai inkább az ártalomcsökkentésben hiszünk, mint a büntetésben. A Jogriporter Alapítvány megbízásából elkészült egy feltáró kutatás nem tudom, gondolom, önök is ismerik ezt , ami a budapesti ártalomcsökkentés helyzetét térképezte fel. Azért az ártalomcsökkentésre fókuszált különben ez a kutatás, mert az új pszichoaktív szerek megjelenése és elterjedése világszerte új kihívások elé állították a drogszakmát, és a paradigmaváltás egyre nagyobb szerephez jutott ebben a megközelítésben. Nem akarok ebbe hosszasan belemenni, hiszen önök ezt nagyon jól tudják. Ennek a lényege az, hogy nem követelik meg most már a teljes szermentességet, viszont igyekeznek csökkenteni a drogfogyasztás kockázatait. Többféle szolgáltatást is magában foglal ez a dolog. Beletartozik az információnyújtástól kezdve a bulisegélyen keresztül a tűcsereprogramon és a pszichoszociális intervención át az egyéni vagy csoportos konzultációig, családterápiáig és a drop in funkcióig. Ez egyfajta kapuként is funkcionálna különben, belépteti a klienst, a pácienst legyen szó bármilyen szenvedélybetegségről a szociális ellátásba, és tovább irányíthatja így majd a magasabb szintű ellátások felé. A kutatás egyik talán legfontosabb megállapítása az volt, hogy a szakemberek a munkájuk során azt tapasztalják, hogy mivel a hatalom tabuvá tette a droghasználat témáját, a hivatalos kormányzati kommunikáció szerint a probléma nem is létezik Budapesten. Ennek pedig nem más az oka, mint az Orbán-kurzus politikája, az, hogy a 2013-ban elfogadott nemzeti drogellenes stratégia, pontosan az abban megfogalmazott irreális célkitűzés, miszerint 2020-ra Magyarország kábítószermentes lesz. Tudjuk nagyon jól, ezt a második Orbán-kormány dolgozta ki, miután 2010-ben visszavonta az akkor érvényben lévő stratégiát, mert ők akkor ezt túl liberálisnak gondolták, majd a szakemberek tiltakozása ellenére három év alatt kidolgozott egy teljesen újat, ami már az ártalomcsökkentés helyett a megelőzésre fókuszált. [[14.50]] Ezzel persze, tudjuk nagyon jól, hogy ezzel párhuzamosan hihetetlen mértékben előretörtek a herbál és a kristály néven ismert olcsó és erős hatású pszichoaktív szerek, és néhány év leforgása alatt ki is szorították az olyan klasszikus szereket, mint a heroin vagy a fű. Lehetne erről nagyon-nagyon hosszasan beszélni, hogy ezek a végtelenül olcsó és nagyon gyilkos pszichoaktív dizájnerszerek a mélyszegénységben élők között taroltak leginkább, őket érintette ez a legsúlyosabban, és azt is látjuk, hogy a kormányzatnak viszont semmiféle válasza vagy megoldása nincsen erre a problémára. Nincsen, és azt is tudjuk, hogy a szakemberek keze pedig meg van kötve, hiszen nem beszélhetnek nyíltan a problémákról, mert akkor beszélni kellene arról, hogy mekkora a mélyszegénység Magyarországon, nemcsak vidéken, hanem akár a nagyvárosokban is. És hát hiába különben az elhallgatás és a kormányzati szerep, azt látjuk és a szakemberek is azt tapasztalják , hogy mindegyik társadalmi rétegben különben jelen van a droghasználat.
Képviselő úr, szintén szeretném figyelmeztetni, hogy a tárgyhoz kapcsolódva folytassa a vezérszónoki felszólalását. Köszönöm.
Az a különbség, hogy ki milyen szert használ, és mennyire nyíltan teszi ezt. De valóban én szót fogadok elnök úrnak, nem folytatnám tovább ezt a témát, pedig nagyon érdekes lenne, mert akkor látnánk belőle például azt is, hogy a rendőrségnek mi ebben a szerepe, hogy valójában a rendőrség semmit nem akar kezdeni a szintetikus szerek előállításával, terjesztésével, azok visszaszorításával, miközben az elmúlt öt évben egyre nő ezeknek a szereknek a használata. És hogyha megnézzük, hogy a szórakozóhelyek sem mernek az ártalomcsökkentés felé lépni, például azzal, hogy beengednek olyan ártalomcsökkentő szolgáltatásokat, amikről az előbb is beszéltem, akkor azt kell hogy mondjam, hogy ez a helyzet tragikus. Ha pedig a vidéki állapotokat nézzük, nyugodtan kijelenthetjük, hogy a kormány eddigi drogpolitikája a totális kudarc. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces hozzászólásra szót adok Rig Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Asszony! Képviselőtársaim! Nem akartam hozzászólni, de Nacsa Lőrinc felvetése teljesen támogatható, és azt gondolom, hogy már a világban ez létezik. Tehát, ha emlékezetem nem csal, akkor a kanadai állam az, amelyik bevezette azt a fajta rendszert, hogy egy negatív listát hozott létre, hogy minden tilos, kivéve az, amit a hatóság engedélyez. Ez egy sokkal kevesebb tételt tartalmazó lista, mint most jelen pillanatban akár Magyarországon vagy az Unió bármely más országában létezik. Ez teljesen támogatható, és azt gondolom, hogy uniós szinten is alkalmazható lenne, és az Unió tudná így akár a határain belül is akár a kábítószerrel való visszaélést, a kábítószer forgalmazását, fogyasztását csökkenteni. Megfontolásra ajánlom akár itt, kormányzati, akár uniós szinten is.
Köszönjük szépen. Szintén kettő percre Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adok szót, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm Rig Lajos támogatását, és én is figyeltem a kanadai történéseket is egyébként ezzel kapcsolatban. Szerintem erről majd érdemes hosszabb távon is beszélni, amikor ilyen törvény fölmerül, de azért Varga képviselő úrra akartam reagálni egypár dologban, hiszen szerintem közös egyetértési pontokat kell ebben a nagyon nehéz helyzetben keresni. Ha a képviselő úr őszinte lenne önmagához, akkor látná azt, hogy például DK-s polgármesterek által vezetett budapesti kerületekben mennyit romlott a helyzet az elmúlt két évben, amióta ők elkezdték nem akarok a tűcsereprogramtól kezdve akármilyen programig belemenni , mennyit romlott a fővárosban, DK-s kerületekben ez a helyzet, képviselő úr. Ha őszinte lenne önmagához, és beszélne budapesti párttársaival, akkor rájönne, hogy ez a helyzet, és az a helyzet, hogy ez pont az a téma, amiben nem arra van szükség, amit a képviselő úr itt előadott, hanem a közös erőfeszítésekre van szükség. Ez egy olyan probléma, amely pont a fiatalabb generációt érinti nagy számban, amely pont egy olyan jellegű probléma, hogy közösen kell fölvenni a küzdelmet. Egyrészt vannak nemzetközi erőfeszítések, látjuk itt a mostani törvényjavaslatban is az ENSZ különböző szakosított szervein keresztül, az Európai Unió és a magyar kormány különböző szakosított szervei is, például a minisztériumok, például a hatóságok ez ellen küzdenek. Lenézni a rendőröknek a drogellenes küzdelmét és így leszólni egy fél mondattal, képviselő úr, hogy nem csinálnak semmit, ez számomra olyan megdöbbentő volt, hiszen a rendőreink a legnehezebb körülmények között, a legnehezebb körzetekben is, sokszor egyébként bűnözők mellett is ezt látják, és ezt a napi küzdelmet folytatják, még úgy is, hogy az önök idejében, tisztelt képviselő úr, 420 ezer regisztrált bűncselekmény történt egy évben, most meg 190 ezer alatt van. Felére csökkent, sőt kevesebb mint felére csökkent a regisztrált elkövetett bűncselekmények száma, bár az önök idejében a közbiztonság abszolút nem volt prioritás a kormány napirendjén. Az a helyzet, hogy szerintem nem úgy kell megközelíteni ezt a kérdést, ahogy ezt a képviselő úr teszi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hanem teljesen más megközelítést javaslok. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Szintén kettő percre szót adok Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőjének. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tehát, ugye, azt kell önnek mondanom, hogy legyen olyan kedves akkor előállni adatokkal, bizonyítékokkal, tessék előállni valamilyen kutatással, ami bizonyítja ezt, hogy nahát, a DK-s polgármesterektől aztán elterjed a kábítószer-használat. Képviselő úr, akkor ezek szerint a világon másutt nincs kábítószer-használat, csak Magyarországon, ott is csak a DK-s kerületekben. Ezért Nobel-díjat fog kapni, ha ön be tudja bizonyítani, hogy a polgármester pártállásától függ a szerhasználat. Ne haragudjon, képviselő úr, de ez még öntől is mókás! Ami meg a rendőrséget illeti, beszéljen, képviselő úr, azt javaslom, olyan rendőrökkel, akik ezen a területen dolgoznak, és kérdezze meg őket, hogy mennyire segíti az ő munkájukat az, hogy a nem kellően átgondolt jogszabályi szabályozás miatt fölösleges adminisztrációval töltik az időt olyan esetekben egyébként, amikor ennek semmi értelme nincsen, merthogy nem következik utána büntetőeljárás, vagy olyan büntetőeljárás következik, aminek egyébként nincsenek érdemi következményei, ahelyett, hogy egyébként a valódi bűnözőkkel, a terjesztőkkel foglalkoznának. El kell önnek mondanom, hogy a Scotland Yard kábítószer elleni osztályának vezetőjétől hallottam jó pár évvel ezelőtt, hogy a rendőrök számára az a típusú büntetőpolitika, ami abban nyilvánul meg, hogy formálisan próbál harcolni a kábítószer ellen, a fogyasztókra, a kisfogyasztókra megy rá, ahelyett, hogy egyébként a terjesztőket, a kereskedőket üldözné, az a lehető legkárosabb. Ezen a módon önök nem a kábítószer-terjesztés ellen harcolnak, hanem a statisztikát javítják. Ez igaz persze az egész közbiztonsági politikájukra. Nem a bűnözés csökkent, drága képviselő úr, a statisztikát javították meg, ehhez gratulálok. Kérdezze meg az embereket arról, hogy mit gondolnak a közbiztonsági helyzetről! Elmondják majd önnek, és nem azt, hogy hú, de vidám és hú, de jó!
Köszönjük szépen, jegyző úr. Ismételten tisztelettel felhívom a képviselőtársaim figyelmét a téma címére. Ezúttal szintén kettő percre Varga Zoltán képviselő úré a szó a DK-tól. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon figyelek a téma címére, esküszöm. Nacsa képviselő úr, az az igazság, mindig elgondolkodom egy-egy ilyen hozzászólása után, hogy önnek szövegértési zavarai lehetnek, vagy egyszerűen nem hall jól? Mert azt látom, hogy beszél, és nyilvánvaló módon mond is valamit, csak nem kapcsolódik a valósághoz. Tehát az, amikor ön arról beszél, hogy a DK-s kerületekben mi van, azért ne felejtsük már el, hogy az Orbán-kormány, önök, a KDNP, a Fidesz tizenkét éve ígérték, hogy megoldják ezt a problémát. Nyilvánvaló módon rá kellene jönni arra, hogy az, amit önök csinálnak például drogpolitika néven, az maga a kudarc. Így nem lehet! Nem lehet kriminalizálni például gimnazista diákokat csak azért, mert önök úgy gondolják, hogy a szőnyeg alá söpörnek mindent, és hogyha valaki nem úgy viselkedik, ahogy önök akarják, akkor egyszerűen olyan helyzetbe hozzák, amivel az életüket teszik tönkre. Tudomásul kellene venni, hogy ez a drogpolitika, amit önök alkalmaznak, nem működik, túlhaladta az idő. Nem így kellene vele foglalkozni. Nem kriminalizálni kell az embereket, nem egy rendőrségi megoldandó feladatként kell tekinteni egyrészt; másrészt, hogyha ön úgy gondolja, hogy én ezzel a rendőröket bántottam, akkor ön ezzel nagyon téved. Önök a felelősei és nem a rendőrség, a kialakult helyzetnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Normál felszólalásra Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó, a KDNP képviselőjét. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Ígérem, nem lépem túl a kétperces keretet még így sem. Szerintem rendőrségi feladat is. Nem értek egyet abban Varga képviselő úrral, hogy ez nem rendőrségi feladat, ez részben rendőrségi feladat is. Abban meg végképp nem tudok egyetérteni, hogy itt kórusban Arató Gergely és Varga Zoltán a fogyasztókat mentegetik. Természetesen, nézzék meg a büntető törvénykönyvet, a terjesztők is ugyanúgy benne vannak, és a birtoklók is benne vannak. [[15.00]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, igenis fontos, hogy a törvény teljes szigorával lecsapjunk azokra és a hatóságok ebben a tekintetben végezzék a munkájukat , akik birtokolnak és akik terjesztenek. A bírósági eljárásban a terjesztés természetesen mindig súlyosbító körülmény, ezt ön is pontosan tudja. De azzal, hogy önök megpróbálják felmenteni a fogyasztókat és a birtoklókat, én nem tudok azonosulni, tisztelt képviselő úr, mert szerintem nem ez a helyes testtartás ebben a kérdésben. Nézze meg az elmúlt időszakban született bírósági ítéleteket, az elmúlt időszakban kirótt büntetéseket, a terjesztők mindig a sokszorosát kapták annak a büntetésnek, mint a birtoklók. Mert nyilván van egy olyan terjesztői hálózat, akik sokszor bűnözői módszerekkel terjesztik a kábítószereket az utcán és a különböző helyszíneken, de ne mentsük már föl azokat, akik egyébként fogyasztók, és ilyen szempontból teljesen toljuk el magunktól ezt a problémát! Képviselő úr, még egyszer mondom, én ezzel nem tudok egyetérteni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár asszonyt, hogy kíváne reagálni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Horváth Ildikó jelzésére:]] Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Köszönöm a hozzászólásokat, és nagyon köszönöm a Jobbik, a Fidesz és a KDNP támogató álláspontját a törvényjavaslatokhoz. Megyünk ezen az úton tovább, Magyarország is mindig reagál az új pszichotrop anyagokra. Teljesen igaza van a képviselő úrnak, az újságok számára a piaci neveket kell használni: kristály, bika, és ilyen szavakat ismer fel a piac. Fogunk dolgozni érte. Néhánynak nincs is még ilyen elnevezése. Két gondolatot szeretnék még hozzátenni. Említésre került a hazai drogstratégia. Én most megnéztem az Európai Tanács által a 2021-25 közötti időszakra elfogadott drogstratégiát, amely a tekintetben, hogy hova tenné a fókuszt, mik a célok, olyan fogalmakat használ, mint egészségfejlesztés, társadalmi stabilitás, biztonság, tudatosság, kínálatcsökkentés és hatékony fellépés a bűnözők ellen. Visszanéztem az egyébként a parlament.hu oldalon elérhető, 2020-ban lejárt magyar drogstratégiát a célkitűzéseivel, és azt láttam, hogy egybeesik a szóhasználatában és a gondolatiságában is a jelenleg aktuális, az Európai Tanács által is elfogadott anyaggal. Az én álláspontom az, hogy a magyar drogstratégia, vagy az, amit Magyarország képvisel tagállamként, egy korszerű, korszerűnek tartott és nemzetközi szakemberek által ismert és elismert védekezés a drogokkal szemben. S teljes mértékben másképp értjük, mint Varga képviselő úr, aki közben elhagyta a termet, aki azt fogalmazta meg, hogy ártalomcsökkentés szükséges. Ezt a fogalmat átverésnek használta a dohányipar akkor, amikor az új típusú dohánytermékeket úgy kezdte el árulni, hogy „ártalomcsökkentő”, anélkül, hogy bizonyítva lett volna, hogy ez ártalomcsökkentő, és éppen akkor, amikor egy kétéves gyermek halt bele az ilyenfajta ártalomcsökkentésbe. Azt gondolom, hogy ugyanúgy egy báránybőrbe bújt farkas az a drogstratégia is, amely ártalomcsökkentést tűz ki a zászlójára. Ezzel szembe kell mennünk. Sokkal inkább elfogadott népegészségügyi körökben az, amit Nacsa képviselő úr úgy fogalmazott meg, hogy minden tilos, amíg nincs engedélyezve. A népegészségügyben azt mondják, hogy mindenhez, ami veszélyes, azzal a körültekintéssel kell viszonyulni, hogy lehet, hogy bajt okoz. S ha az, aki forgalmazni akarja, bebizonyítja, hogy nem okoz bajt, akkor fogadjuk el, és menjünk ez irányba. Remélem, hogy ezt sikerül követnünk a drogügyben is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az egyes eljárások korszerűsítését és a polgárok biztonságának további megerősítését célzó intézkedésekről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17283. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja egyrészt az egyes eljárások elektronizálása és automatizálása révén az ügyintézés gördülékenyebbé tétele, másrészt az ország belső biztonságának erősítése. A javaslat választ ad azokra a kihívásokra, amelyekkel a közigazgatás a járványhelyzetre tekintettel szembesült, hiszen a veszélyhelyzet időszaka is rávilágított az újabb elektronikus ügyintézést segítő szolgáltatások minél szélesebb körben történő alkalmazásának szükségszerűségére. Ezért olyan új központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások bevezetésére van szükség, amelyek révén a közigazgatásban növekedhet az érintésmentesen, személyes kontaktus mellőzésével elvégezhető feladatok köre, amelyek egyben az ügyfelek gyorsabb és egyszerűbb ügyintézését is szolgálják. Kiemelten fontos, hogy az ügyintézés modernizálásával lehetőséget biztosítsunk a mesterséges intelligencia használatára, ezáltal mind a polgárok, mind a hatóságok terhei csökkenhetnek. Erre figyelemmel a kormány olyan új, mesterséges intelligencián alapuló megoldásokat javasol bevezetni, amelyek révén hiteles írásbeli nyilatkozattá alakíthatók a szóbeli nyilatkozatok, valamint a piacokon megszokottakhoz hasonlóan chatrobot útján is kommunikálhatunk a hatóságokkal. Ilyen új, a törvényben még nem nevesített, de a végrehajtási rendeletben meghatározandó mesterséges intelligencia támogatásával kiépített szolgáltatás lesz a hangképzés, vagyis az elektronikus irat beszéddé alakítása, a hangleiratozás, ami az élő beszéd írássá alakítását jelenti, továbbá az ügyfél-kommunikáció szolgáltatás, vagyis a chatrobot. Ezek segítségével az ügyfél számára nyitva áll majd a lehetőség, hogy például szóban nyújtson be írásbeli kérelmet, vagy chatrobot útján terjesszen elő írásbeli nyilatkozatot. Ehhez kapcsolódóan a polgári perrendtartásról szóló törvény módosítása lehetővé teszi, hogy a leiratozott nyilatkozatok teljes bizonyító erejű magánokiratnak minősüljenek. A rendelkezés alapján a szolgáltatást igénybe vevő piaci szereplők esetén is hiteles irat lesz az így elkészült irat. A tervezet az ehhez szükséges törvényi lábakat tartalmazza. Jelenleg az egyes elektronikus aláírások esetében az aláíró szerepköre vagy nem kerül feltüntetésre, vagy azt az aláíró szervezeti tanúsítványában kell feltüntetni. Mindez azzal a hátránnyal jár, hogy ha ugyanaz a személy eltérő szerepkörökben akar aláírni, különböző aláírás-tanúsítványokat kell igényelnie. Mindezek mellett amennyiben az adott aláírás nem tartalmazza a szervezeti szerepköri adatot, az érintett személy jogosultságát egyéb módon kell igazolni. A törvényjavaslatban szereplő szerepkör-tanúsítvány segítségével az elektronikus aláírás funkcionalitásának alkalmazásakor a dokumentum aláírásával, hitelesítésével egyidejűleg a dokumentumhoz elválaszthatatlanul csatolódni fog az aláíró szerepköre, a tisztségére vonatkozó hiteles adat. Ez a lehetőség első körben a közfeladatot ellátó személyek számára nyílik meg. 2021. augusztus 2. napjától az állandó személyazonosításra alkalmas igazolvány kötelező eleme az ujjlenyomat. Az állampolgársági eljárások során ugyanakkor felmerülhet, hogy az érintett számára az ujjnyomat még nem került rögzítésre, azonban a személyazonosító igazolvány ennek okán nem kerül hivatalból kiállításra. Mivel a polgár emiatt nem szenvedhet joghátrányt, biztosítani kell, hogy a személyazonosító igazolvány nélkül is tehessen esküt, fogadalmat. A módosítás nyomán 2022. december 31-éig, ha a hivatalbóli állandó személyazonosító igazolvány kiállítására irányuló eljárást a hatóság megszünteti, a honosított polgár kérelmére kerül kiállításra az új okmánya. Szintén 2021. augusztus 2. napjától van lehetőség a polgár kérelmére az állandó személyazonosító igazolványon a származási hely feltüntetésére. A jogszabály-módosítás célja a már kialakított szabályozás kiegészítése azzal, hogy az állandó személyazonosító igazolvány pótlása esetén az újonnan kiállított igazolványon a polgár kérelmében feltüntetett „származási hely” adat kerüljön feltüntetésre. Magyarország, valamint a magyar állampolgárok védelmének és biztonságának a további erősítése érdekében a törvényjavaslat további kiemelt célja a jogharmonizációs kötelezettségek teljesítése. Magyarország támogatja a digitális nomádok magyarországi beutazását és tartózkodását. Digitális nomádok alatt olyan munkát végző, harmadik országbeli személyeket értünk, akik nem dolgoznak teljes munkaidejükben a szolgáltatójuk telephelyén, illetve a saját telephelyükön, valamint rendszeresen szakmai célból használnak fejlett elektronikus eszközöket, számítógépet, internetet. Tekintettel arra, hogy a digitális nomádok beutazása és tartózkodása 180 napon belül 90 napot meghaladó tartózkodást jelentene, ehhez tartózkodási engedély szükséges. A Fehér Kártya olyan nemzeti hatáskörben kiadott tartózkodási engedély, amely birtokában a meghatározott feltételeknek megfelelő külföldi állampolgár legfeljebb egy évig jogosult Magyarország területén tartózkodni. Az engedély egy alkalommal legfeljebb egy évvel meghosszabbítható. A folyami hajózási utasadatok felhasználása jelentősen hozzájárulhat a kockázatelemzési tevékenység hatékonyságához. A javaslat összhangban van az utasadatok hatékony feldolgozását célzó európai uniós kezdeményezésekkel. A módosítás nem hoz létre új adatszolgáltatási kötelezettséget, hanem a schengeni határellenőrzési kódex alapján jelenleg is meglévő előzetes tájékoztatási kötelezettség keretében szolgáltatandó adatok elektronikus felületen keresztüli megküldésének lehetőségét biztosítja. [[15.10]] Kialakításra kerül egy olyan felület, amelyen a folyami fuvarozók elektronikus úton rögzíthetik a szükséges adatokat, így azokat a TIBEK a szükséges törvényi felhatalmazás alapján célhoz kötötten átveheti, és kockázatelemzés céljából felhasználhatja. Ezzel hatékonyabbá válhat a súlyos bűncselekmények elkövetésének megelőzése, erősödik az ország belső biztonsága. A rendőrségi törvény szerinti fokozott ellenőrzés törvényi garanciáinak bővítése hozzájárul, hogy a fokozott ellenőrzés csak a szükséges ideig és földrajzi területen legyen érvényben, összhangban az elrendelés céljával. Az idegenrendészeti tárgyú törvények módosítása kapcsán a jelenlegi rendelkezések nemzetbiztonsági szempontból hátrányos szűkítéseket tartalmaznak, amikor bizonyos esetekben a nemzetbiztonság megsértését követelik meg annak veszélyeztetése helyett. Ezért a jogszabályokban módosulnak a „nemzetbiztonságot sérti” szerkezetek a „nemzetbiztonságot veszélyezteti” kifejezésre, összhangban az uniós joggal. Összességében elmondható, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslat a jogharmonizációt, az állampolgárok ügyintézésének megkönnyítését és az ország védelmét szolgálják. Kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, aki a Fidesz képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat esetében ismét egy belügyi salátatörvénnyel van dolgunk. A javaslat összesen 26 törvényt nyit meg, amelyeket most nem sorolnék fel, viszont a módosításokról annyi elmondható, hogy néhány jól körülhatárolható téma köré csoportosulnak. Több olyan téma is van ezek között, amely ugyanazon törvények megnyitását igényli, így tulajdonképpen elfogadható, hogy ilyen formában kerülnek elénk ezek a módosítások. A javaslatok között jócskán akad technikai jellegű vagy az uniós jogharmonizáció érdekében szükséges pontosítás, az érdemi módosítások legtöbbje pedig különböző eljárások egyszerűsítését vagy hatékonyabbá tételét tűzte ki célul. Ami a legtöbb embert érinteni fogja, az mindenképpen az elektronikus ügyintézés lehetőségeinek a szélesítése lesz. Olyan új ügyintézési formák jelenhetnek majd meg, amelyek egyszerre fogják könnyebbé és biztonságosabbá tenni az ügyintézést az állampolgárok számára. Ez utóbbi szempont most, a koronavírus-járvány által is meghatározott időszakban, tudjuk jól, különösen fontos. Az új eljárások elektronikus úton, távolról végezhető ügyintézést tesznek lehetővé, és még a hivatali ügyintézők számára is könnyebbséget jelenthetnek majd. A legtöbb új ügyintézési lehetőség a közigazgatás területén nyílik, de egyes eljárások bevezetése a magánszektor esetében is újításokat eredményezhet. Miről is van szó konkrétan? Olyan új elektronikus, mesterséges intelligencián alapuló eljárások bevezetéséről, mint a chatrobot technológia alkalmazása, amely a valós személyek közötti üzenetváltásokhoz hasonló kommunikációt tesz lehetővé az ügyintézés során, vagy a szóbeli nyilatkozatok hiteles írásbeli nyilatkozattá alakítása beszédfelismerő rendszer segítségével, illetve az elektronikus iratok beszéddé alakításának a lehetősége. Ezek az új eljárási formák, mint ahogy már említettem, a távoli, érintésmentes ügyintézés lehetőségeit fogják jelentős mértékben szélesíteni. Biztos vagyok abban, hogy sok állampolgár fog élni ezekkel az új lehetőségekkel, hiszen egyszerűbbé és gyorsabbá, akár otthonról is elvégezhetővé fogják tenni az egyes hivatali folyamatokat. Fontos azonban megemlítenem, hogy nem lesz olyan eljárás, ahol ezek az új utak teljesen felváltanák a régi, megszokott személyes ügyintézési formákat, azok továbbra is folyamatosan nyitva állnak majd a polgárok előtt. Tisztelt Ház! A tervezett törvényi változások nyomán lehetőség nyílik az elektronikus aláíráshoz kapcsolt szerepkör-igazolások alkalmazására. Ez a gyakorlatban azt jelenti majd, hogy egy irat elektronikus aláírással történő hitelesítésével egy időben egy igazolás is hozzákapcsolódik az aláíráshoz, amely az aláíró aktuális szerepkörét hitelesíti. Ez a megoldás könnyebben alkalmazhatóvá teszi az elektronikus aláírásokat, gyakorlatilag egy tisztán online működő, gyors folyamattá teszi a hitelesítésnek ezt a formáját. Ez a könnyítés azok számára lesz különösen jelentős, akik egy időben több szerepkörben is eljárhatnak. Az okmányokkal kapcsolatos módosítások közül talán a legfontosabb, hogy a törvényjavaslat elfogadásával lehetőség nyílhat az állandó személyazonosító igazolványon található e-aláírási funkció képviseletre történő felhasználására. Ezenkívül pontosításra kerülnek a származási hely személyi igazolványon történő feltüntetésének eljárási szabályai, illetve rendeződnek a korábban ujjlenyomat leadása nélkül igényelt, de a koronavírus-járvány miatt elhúzódó ügyintézés okán még ki nem adott személyi igazolványok esetében felmerülő problémák is. Jelentős újításnak tartom az úgynevezett Fehér Kártya bevezetését, amely a harmadik országból érkező, úgynevezett digitális nomádok hazánkban történő maximum egy-két éves tartózkodásának feltételeit könnyíti. Külön részt alkotnak az elsősorban a polgárok biztonságát növelő intézkedések, amelyek az illegális migráció, a bűnözés és a terrorizmus elleni védelmünket erősítik. Ilyen módosítások például a védelmi és biztonsági tevékenységekről szóló törvénnyel való összhang megteremtését célzó változtatások, a folyami személyforgalmi utasadatokhoz való hatósági hozzáférés biztosítása vagy a kitoloncolás alkalmazását egyszerűsítő új, az uniós joghoz is jobban illeszkedő szabályok bevezetése, továbbá a büntetőjogi felelősségre vonás elől menekülő személyek menedékkérelmeinek hatékonyabb kiszűrését elősegítő intézkedések. Pontosításra kerülnek a fokozott ellenőrzésre vonatkozó szabályok is, ez viszont épp az ellenőrzés alá vont személyek esetleges jogsérelmének elkerülése érdekében történik. Van néhány olyan kisebb szabályozási elem is, amelyek tárgyukban szorosan nem illeszthetőek az eddigi módosítások közé. Itt példaként említeném a rendőri tisztjelöltek szakmai gyakorlatára vonatkozó szabályokat, az új budapesti multifunkcionális rendezvénycsarnok vagyonkezelőjének kijelölését, a városi kórházak gazdálkodását érintő szabályokat vagy a szolgálati útlevél bevezetését az Országgyűlési Őrség számára. Ezek azonban olyan kisebb szabályozási elemek, amelyeket talán célszerűbb nem külön-külön törvényjavaslatok formájában beterjeszteni a parlament elé. Tisztelt Ház! A javaslat a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának állami földtani feladatokat ellátó és bányafelügyeleti szervként történő kijelöléséről szóló részt is tartalmaz. Szabályozási szinten megállja a helyét a módosítás. A különféle hatóságok egységes igazgatási struktúrába történő szervezése jó irány lehet. A Fidesz-frakció az elhangzottak alapján mindenképpen támogatni fogja ezt a javaslatot, és tisztelettel arra biztatjuk képviselőtársainkat is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Gyüre Csabának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ismét egy salátatörvény van előttünk, amely valóban több mint húsz törvényt módosít. Mint el szoktuk mondani, soha nem örülünk a salátatörvényeknek, mert ezek olyan jellegű törvénymódosító javaslatok, amelyek sok mindent tartalmaznak, és sokszor el van bennük bújtatva sok olyan dolog is, amit egy ellenzéki képviselő nem fog megszavazni [[Nacsa Lőrinc: Köszönjük szépen!]] , sőt egy jóérzésű képviselő sem fog tudni megszavazni. Önök általában azt szokták csinálni, hogy összekötik ezt jó javaslatokkal, majd aztán Nacsa képviselő úr mint ahogy ma is tette már az első vitában szemére veti az ellenzéknek, hogy nem szavazták meg, pedig milyen jó javaslat volt abban a törvényben. Hát, nyilván önök olyannal tették össze, amit jóérzésű ember nyilván nem szavazhat meg, és nem teheti meg, hogy azokat megszavazza, önök pedig nyilván erre fognak majd hivatkozni 120 évig, hogy hát az elektronikus nyilvántartásnak a modernizálását bizony az ellenzék nem szavazta meg, és hát mi nem kívánjuk modernizálni az országot, s a többi, már hallom a majdani ezzel kapcsolatos felszólalásokat és mondásokat. Nyilván, amikor arról beszélünk, hogy elektronikus nyilvántartás, elektronikus… elektronizáció fejlesztése, én azt gondolom, hogy mindenki megszokta már ezt, és akkor is, hogyha az átmeneti nehézségekkel meg kell küzdenünk, akkor is, amikor meg kell tanulnunk ezeknek az újszerű működését, összességében ez azt jelenti, hogy jobbá, gyorsabbá, hatékonyabbá teszi akár a közigazgatást, akár más területeket is, tehát fejlődést hoz, és az emberek is lassan hozzászoknak. Nyilván nehezen szoktunk bele az elején, de aztán egyre jobban megszokjuk ezt, és egyre inkább átlátjuk azt, hogy az elektronizáció mennyiben tud nekünk segíteni, még akkor is, hogyha bizonyos esetekben személytelenné teszi az ügyintézést, adott esetben nem kapja meg azt a személyes segítséget, amit egy ügyintézőtől meg tud kapni, amikor segítségre szorul esetleg az, aki valamilyen kérelmet nyújt be, de biztos, hogy nagyon sok esetben viszont gyorsít. Nyilván technikai problémák is vannak, meg is kell tanulni az új technikát, tehát ez is számtalan problémával jár. Ha tehát arról beszélünk, hogy elektronikai fejlesztés, akkor azt a Jobbik Magyarországért Mozgalom minden esetben üdvözli, és adott esetben támogatjuk is. [[15.20]] Ezért örülnénk, ha ezek a jogszabálytervezetek úgy kerülnének elénk, hogy nem huszonakárhány darab összezsúfolva, 26 darab és abból kettő elfogadhatatlan, a többi pedig elfogadható, sőt pozitív is. Tehát nyilván kellemetlen dolog olyankor nemet mondani, amikor többségében jó dolgokat tartalmaz, viszont egy-két javaslat teljes mértékben elfogadhatatlanná és megszavazhatatlanná teszi azt a javaslatot. Ha konkrétan nézzük ezt a jogszabálytervezetet, nyilván az elektronikus ügyintézéssel kapcsolatos problémák megoldásával foglalkozik, ami mindenféleképpen üdvözlendő. Ha már megnézzük, hogy mi ennek a törvényjavaslatnak a célja, és ha kiemelem az általános indokolásból ezt a részt, akkor mit hoz a javaslat? A koronavírus-világjárvány elleni küzdelem újfajta kihívásokkal szembesítette a törvényalkotót, amelyeknek bizonyos társadalmi viszonyokat érintően az állampolgárok egyes közbiztonsági és rendvédelmi tárgyú jogszabályok által garantált biztonságát még tovább erősítve kíván megfelelni. Tehát mit látunk ebből? Azt látjuk, hogy a koronavírus-járvány miatt közbiztonság, rendvédelem, fejlesztés, erre vonatkozna a törvény. Hát, valóban van ilyen javaslat benne, de azért egyszerűen nem értettem, amikor úgy a 3. oldal környékére értem, és akkor szembesültem vele először, hogy itt szinte a legkomolyabb módosítás a bányászati tevékenységgel kapcsolatos, illetve a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról szól, és én nem értettem azt, hogy ez hogy jön a közbiztonsághoz. Nem értettem, hogy hogy jön a közrendhez és a közvédelemhez. Ez számomra megfoghatatlan volt. Sőt, mindig el szokták mondani ilyenkor az itt lévő államtitkárok, hogy azért adunk be salátatörvényt, mert itt szoros összefüggés van az egyes törvények között. Hát, én nem értem, hogy a közrend, közvédelem hogy jön a bányászathoz, hogy jön ide a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága. Persze, ezt még meg lehetne magyarázni de hogy ezzel a törvénnyel hozzuk be a bányászatnál a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának a jogkörbővítését? Hogyan lesz az, hogy Biró Marcell, aki ennek a vezetője, aki korábban a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára volt, és nyilván nem idetartozóan: 4,5 millió forintos fizetéssel újabb területet kap meg, amelynek ő lesz a felügyelete. Egy komoly gazdasági terület felügyeletét fogja ellátni, és hát, milyen érdekes, hogy miket is lát el ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága. Hát, az állami monopóliumoknak a felügyelete hozzá tartozik, így például a szerencsejáték-szervezés. Milyen érdekes, a dohánytermék-kereskedelem felügyelete, a felszámolói névjegyzék, a bírósági végrehajtó szervezetek felügyelete, a koncessziós szerződések megkötésére irányuló eljárás, és most már a bányászat is hozzá fog tartozni, sőt mi több, rendeletalkotási joggal is rendelkezik. Tehát most már egy csomó minden, ami adott esetben lehetett volna akár a parlament hatásköre vagy a kormány hatásköre, vagy egy ágazati miniszter hatásköre, most már neki jogszabályalkotó jogköre is lesz, és meg fogja mondani, hogy a bányászatban mi nincs, és mi lehet és mi nem. És milyen érdekes és mennyire jellemző arra a sportszerű politikára, arra a lovagiasságra, ami jellemzi a Fidesz-KDNP 11 évnyi kormányzását, hogy megint a nyakunkra ültetett egy olyan személyt kilenc évig, akiről úgy gondolják, hogy leválthatatlan lesz. És teljesen mindegy, hogy ki lesz kormányon ebben az országban a következő négyéves ciklusban vagy az azt követő négyéves ciklusban is, mert nyolc év távlatában gondolkodunk, kilenc évre megbízott elnökről beszélünk, akit önök leválthatatlannak tartanak, és próbálnak körbebástyázni állam az államban. Tehát akkor mi legyen: hogy az önök embere, Orbán Viktor bizalmi embere irányítsa ezentúl továbbra is a következő kilenc évben, függetlenül attól, hogy ki van kormányon, kik irányítják ezt az országot, de akár a szerencsejátékokat, akár a dohánybizniszt. Nyilván nem véletlen, hogy önök először ehhez nyúltak hozzá, és a dohányboltokat monopolizálták, illetve a trafikrendszert alakították át oly módon, hogy csak a klientúrájuk kapjon lehetőséget ebben. De ugyanígy bele akarnak szólni a felszámolásba, a végrehajtásokba, és amellett a koncessziós szerződések… Hát, nem kis dolgok ezek, ezt úgy gondolták, hogy kilenc évig, állam az államban, önök fogják meghatározni. Ezt terjesztik ki most a bányászatra is. Nyilván mi jut az embernek először az eszébe? Nyilván az Orbán-bányák, miniszterelnök úrnak nagyon fontos, hogy ott megfelelő és bizalmi ember legyen, aki ezt irányítja, aki majd rálát, hogy a következő kilenc évig senki ne tudja semmilyen formában korlátozni az Orbán család ez irányú gazdasági tevékenységét, és senki más ne lásson rá. Ezek azok a problémák, ami miatt egy törvényt elfogadhatatlanná tesznek, még akkor is, ha vannak benne olyan dolgok, amelyek adott esetben pozitívak, progresszívek is lehetnének. Itt beszéltek arról, hogy migránsválság, ugye, és itt is kell megszorításokat alkalmazni; nyilván teljesen egyértelmű, hogy nem lehet oltalmazottként elismerni azt a külföldit, aki olyan bűncselekményt követett el, amely Magyarországon is három év vagy azt meghaladó szabadságvesztéssel lenne büntetendő. Ezekkel a jogszabálytervezetekkel, azt gondolom, hogy száz százalékban egyet tudunk érteni, és ezek támogathatóak lennének, ha nem lennének egyéb buktatók elrejtve ebben a jogszabályban. Egy következő lényeges dolog, amit érint ez a jogszabályváltozás, ez az úgynevezett digitális nomádok helyzete. Ez egy érdekesség ebben a törvényben, hiszen sokan azt sem tudják, hogy mi az, hogy digitális nomád, és miért van szükség erre a szabályozásra. Államtitkár úr már ismertette, hogy kiket lehet digitális nomádnak tekinteni, és kik is ők tulajdonképpen, és azt is ismertette államtitkár úr, hogy milyen könnyítések lesznek az ő esetükben. Hogy kik is ezek a digitális nomádok? Nyilván azok a személyek, akik olyan munkát végeznek, ami miatt külföldről Magyarországra jönnének, de digitálisan tudják elvégezni a munkájukat, a modernizáció lehetőségével bárhonnan a világból el tudják ezt végezni. De hogy miért jönnének ezek Magyarországra? Hát, azért jönnek Magyarországra ezek a digitális nomádok, mert mint utánanéztem az interneten, hogy hogyan is élnek ezek a nomádok akiket annak nevezünk, digitális nomádok , mire figyelnek oda, arra, hogy legyen széles sávú, nagyon jó és nagyon gyors internet, arra, hogy olcsó legyen a megélhetés abban az adott országban; olcsóak legyenek az albérletek, olcsón lehessen élelmiszerhez jutni, jó legyen az adott városban a közbiztonság, vagy szép környezet vegye őket körbe, jó legyen az időjárás, az időjárási viszonyok jók legyenek körülöttük. És ha megnézzük, ezek a digitális nomádok most már egyes felmérések szerint körülbelül 36 millióan vannak a világon, tehát jelen pillanatban ez egy nagyon nagy létszámú közösséget jelent, ha beszélhetünk egyáltalán közösségről, és azt is meg kell jegyezni, hogy exponenciálisan növekszik a számuk, szinte évek alatt duplázódik a száma ezeknek, akik így végzik a munkájukat. Ez nagyon jó, mert nincsenek egy irodához kötve, bárhol, ahol a laptopjukat kiteszik, onnan tudják végezni a munkájukat, és egyre többen vannak ilyenek. Mi a legnépszerűbb az ő számukra? Nyilván az, hogy nyáron jó idő legyen, télen jó idő legyen, és ahogy néztem a statisztikákat, nyáron általában ezek a digitális nomádok az Egyesült Államokban laknak, illetve Európában laknak, télen pedig átköltöznek Délkelet-Ázsiába, ahol sokkal melegebb van, olcsóság van, jó élet van, tenger van, és a többi. Ja, bocsánat, a szórakozóhelyek közelségét elfelejtettem mondani mint vonzó helyet a számukra, mert ez is egy jelentős dolog, mert itt általában fiatal emberekről beszélünk. A 66 százaléka, kétharmada ezeknek férfi, egyharmada nő, és 40 év alatti korosztályt érint ez a kifejezés, hogy digitális nomád, tehát általában 40 év alatt vannak, Y korosztálynak is nevezik őket. Én rendkívül nem szeretem ezeket a betűjelzéseket, mert már Z korosztályról vagy Z generációról is beszélünk, és valahogy az az érzete támad az embernek, ha Y és Z generációról beszélünk, hogy nem lesz újabb generáció, hiszen az ábécében nincs már újabb betű. [[Nacsa Lőrinc: Azért reméljük, lesz!]] És nagyon reméljük, hogy lesz újabb generáció, és nem itt fejeződik be, de úgy tűnik, mintha ebből az Y, Z, ZS generációból ZS nincsen az angolban nem tudunk továbblépni. Tehát nyilván reméljük, hogy ez nem fog bekövetkezni. Azért nem szeretem ezt az Y generáció kifejezést sem használni rájuk. Tehát Európában és az Egyesült Államokban élnek általában nyaranta. Mit jelent ez Európára lefordítva? A legnépszerűbb város Európában Barcelona, a második legnépszerűbb város pedig Budapest. Nyilván gazdaságilag is jó egy országnak, ha megfogunk egy olyan réteget, aki jövedelmező, jó állással rendelkezik, és ezek általában kivételesen intelligens, értelmes, tanult emberek. Bár itt megint egy kicsit ellentétesnek látom a Fidesz kommunikációs politikájával, hiszen amikor migránsokról beszélünk és a külföldiek elutasításáról, sőt egy folyamatos ötéves gyűlöletkeltés ment a médiában a külföldiekkel szemben Magyarországon, akkor, ha már gazdaságilag ez előnyt jelent, akkor viszont nyitunk. [[15.30]] Hát, ezt láttuk annak idején a kötvénybiznisz esetén is, hogy aki fizetett, az bejöhetett ebbe az országba nyugodtan, érkezzen bárhonnan. Bár azt is írják, hogy Fehér Kártyát, amivel majd ezek a digitális nomádok bejöhetnek az országba, nem kaphat olyan személy, aki bűncselekményt követett el, vagy veszélyes a társadalomra. Azt is láttuk, hogy a kötvényeknél sem így volt, hiszen még a legveszélyesebb, külföldi tiltólistákon szereplő terrorgyanús személyeket is beengedett a Fidesz-KDNP, amennyiben jó pénzt fizetett a megfelelő embereknek. Tehát nyilván nem látunk arra sem garanciát, hogy itt is ez a szűrés meg fog valósulni, hiszen az elmúlt hat év Fidesz-KDNP-s politikája egyértelműen azt mutatta, hogy önöknek sohasem az ország közbiztonsága számított, hanem az számított önöknek, hogy mennyit fizetnek, gazdaságilag mennyit fog profitálni abból a miniszterelnökhöz közel álló üzleti kör. Ez a legnagyobb probléma ezzel, hogy itt sem látjuk azt a garanciát, hogy ebben az esetben ez meg fog valósulni. Mindezt összegezve az látható, hogy ez a törvény jórészt támogatható is lenne, azonban olyan elemek vannak ebben a törvényben, amelyek miatt jó szívvel, azt gondolom, egyetlen párt és egyetlen országgyűlési képviselő sem tudja odatenni az igen szavazatot. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A világért sem szeretnék csalódást okozni, ezért ki kell fejeznem abbéli csalódásomat, hogy a Jobbik nem támogatja a digitális ügyintézést és az átállást, és Gyüre Csaba képviselő úr nem szavazza meg ezt a fontos módosítást. A humort félretéve alapvetően azt gondolom az előttünk fekvő törvényjavaslatról, amit államtitkár úr és Ágh Péter képviselőtársam is elmondott, hiszen a törvényjavaslat központi célja olyan korszerűsítések megvalósítása, illetve olyan új központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások bevezetése, amelyek révén a közigazgatásban növekedhet az érintésmentesen, személyes kontaktus mellőzésével elvégezhető feladatok köre, az eljárások korszerűsítése, digitalizációja egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi az ügyek intézését az állampolgárok számára, csökkenti mind az ügyfelek, mind az ügyintézők adminisztratív és bürokratikus terheit, továbbá az átalakítások tovább növelik a biztonságot, ugyanis a veszélyhelyzet időszaka is rávilágított az újabb elektronikus ügyintézést segítő szolgáltatások minél szélesebb körben történő alkalmazásának a szükségességére. A törvényjavaslat megadja a lehetőséget a mesterséges intelligencia fokozott felhasználására az eljárásokban. Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy újabb lépést tesz a bürokráciacsökkentés, az adminisztrációs terhek csökkentése és az elektronikus ügyintézés minél szélesebb körben való kiterjesztése irányába. A Fidesz-KDNP-kormány számára fontos célkitűzés az ügyfélközpontú szolgáltató állam és a hatékony, korszerű közigazgatás kiépítése, amely megkönnyíti a magyar emberek mindennapi életét. Itt jegyezném meg, hogy számtalan alkalommal elmondtam, hogy minden, a bürokráciát csökkentő, az emberek mindennapi várakozási idejét, adminisztrációját, beadandó papírjait és az állami hivatalokkal történő levelezését csökkentő törvényjavaslatot alapjaiban az elvek mentén tudom támogatni, hiszen nagyon fontos, hogy az állam, ilyen szempontból a bürokratikus állam minél jobban kiszoruljon az emberek mindennapi életéből, és az ügyintézés a lehető legegyszerűbb legyen. Az adminisztrációs és bürokratikus terhek csökkentése véleményünk szerint legalább olyan fontos, mint az adóterhek csökkentése, a járványidőszak során pedig minden korábbinál jobban felértékelődött a sorban állás nélküli online ügyintézés. Az elmúlt években ebben az irányban is számos jelentős lépés történt, melynek köszönhetően az ügyintézés mára összehasonlíthatatlanul egyszerűbb, gyorsabb és digitalizáltabb lett. Mára már több mint 4 millió honfitársunk rendelkezik ügyfélkapu-hozzáféréssel, a kormányablakok létesítésével gyors és egyszerű az ügyintézés, online időpontfoglalással, sorban állás nélkül, rövid idő alatt mintegy 2500 ügy intézésére van lehetőség. Ezenkívül érdemes megemlíteni, hogy idén január 1-jétől már másfél millió államigazgatási ügy intézése vált ingyenessé, illetékmentessé. Ingyenes többek között az első jogosítvány kiadása, az erkölcsi bizonyítvány évente négy alkalommal, a személyi igazolvány, a lakcímkártya, a vállalkozói igazolvány, a diákigazolvány, az anyakönyvi kivonat, az elsőfokú közigazgatási eljárások, valamint megszűnt a közigazgatási hatósági eljárási illeték. A képviselőtársaim is beszéltek a salátatörvény további elemeiről, de a migrációval kapcsolatos dolgokra szeretnék reagálni, amit Gyüre Csaba is elmondott, meg ami itt többször elhangzott. Folyamatosan fel kell készülnünk az elkövetkezendő időszakban az erősödő migrációs nyomásra. A német belügyminiszter szavai szerint az Afganisztánból és környékéről útnak induló bevándorlók száma az 500 ezer és az 5 millió közé tehető. Azt gondolom, helyes, hogyha az ország biztonságára kifejezetten figyelünk. Ebben a törvényjavaslatban is vannak elemek, bár azok nyilván nem ennyire hangsúlyosak, mint a közigazgatás és az ügyintézés elektronizálása; ebben a törvényjavaslatban is vannak olyan javaslatok, amelyek az ország biztonságát növelik. A képviselő úr, jobbikos képviselőtársam hosszan beszélt a digitális nomád kifejezésről. Most a definíciót én sem mondanám el, de mindenképpen látjuk, hogy ez egy olyan terület, amelyben egyrészt Magyarország kedvező célpont, népszerű célpont, adóbevételeket hoz, a szállásadóknak, a vendéglátósoknak, a különböző szolgáltatóknak bevételt hoz. Tehát érdemes ezt a területet is úgy szabályozni, hogy ez mind az igénybe vevőknek, mind a vállalkozóknak, mind az államnak megfelelő kereteket biztosítson. Úgyhogy, amit Ágh Péter képviselőtársam is elmondott, legfőképpen a törvény leghangsúlyosabb elemei miatt és a salátatörvény jellege miatt is, a KDNP-frakció is támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, aki az MSZP-frakció véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Dehogy arról szól ez a törvény, amit ön elmondott! Dehogy szól arról! Chatrobotokról beszél itt államtitkár úr, vagy éppen valamelyik törvény részszabályának részmódosításáról? Mielőtt belemennénk a mélyébe, kezdjük egy picit a bemelegítésnél! Tessék nekem elárulni, államtitkár úr, amiről nem ejtett szót! Az egyes eljárások korszerűsítését vagy a polgárok biztonságának további megerősítését célozza ebben a törvényjavaslatban a sportról szóló törvény módosítása, amely alapján az Üllői út 129. szám alatt épülő új budapesti multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok vagyonkezelői jogát adják át a Ferencvárosi Torna Clubnak? Sok-sok milliárd, talán százmilliárdos nagyságrendű, ismét közpénzből épített ingatlanról beszélünk. Az egyes eljárások korszerűsítését vagy a polgárok biztonságának további megerősítését célozza az államháztartásról szóló törvény módosítása, amely előírja az állami fenntartású városi kórházak kötelezettségvállalási jogának további korlátozását? Hogy megpróbáljam magyarul is elmondani, a városi kórházak innentől kezdve még annyi mozgástérrel és saját döntési joggal sem fognak rendelkezni, mint eddig, és külön engedélyt kell majd előzetesen kérniük az irányító megyei intézménytől, illetve a klinikai központok elnökétől, hogyha valamilyen gyógyításhoz szükséges pluszkiadásokat kell a kórháznak tennie. Ez a két olyan rész van, aminek minimum semmi köze nincsen még a törvény címéhez sem, sem az emberek biztonságának megerősítéséhez, sem az eljárások korszerűsítéséhez. De hát azért lássuk be, ennek a törvénynek a lényege micsoda! Ez a törvény abba a sorba illeszkedik, amiről már sajnos tegnap is beszélni kellett az igazságügyi miniszter által benyújtott másik salátatörvény tekintetében, ez pedig a hatalom meg a pénz átmentése az ellenzéki időszakra. Na de azért ameddig ez a törvény megy, és nem csodálom, hogy a miniszter úr sem kívánkozott be ide személyesen, meg a belügyi terület sem, konkrétan, tisztelt képviselőtársaim, politikai értelemben ez államcsíny kategória. Hát, hogyan gondolják ezt?! Ebben a törvényjavaslatban gyakorlatilag a bányafelügyeleti hatásköröket megszüntetik, az egész intézményrendszert beszántják, és ezeket a felelősségi köröket és hatósági jogosítványokat odateszik a Rogán által megálmodott mutyihatósághoz. Mondhatnám hosszan a nevét, de szerintem a lőtéri kutyát nem érdekli, nincs is semmi értelme. Egy értelme volt az egész hatóság létrehozásának, hogy az összes olyan területet, amely az elmúlt 11 év korrupciójának melegágya, trafikmutyi, szerencsejáték-koncesszió, gondolom, a jövőre vonatkozóan majd az autópálya több ezer milliárdos vagyonának koncesszióba adása és széthordása, ezen területek mellé most a bányafelügyeletet is oda fogják tenni. [[15.40]] Milyen érdekes, hogy amikor sorban jönnek azok a döntések, mint a nemzeti médiahatóság elnökének lemondatása, majd valakinek a kilenc évre bebetonozása, hogy a magyar médiát esetleges ellenzékbe kerülésük esetén is, ha máshogy nem, hatósági eszközökkel pórázon meg szájkosár alatt tudják tartani! Egyébként itt van ez a törvényjavaslat, de számtalan más példát lehet mondani, például az alkotmány módosítása, a magánalapítványok létrehozása, több ezer milliárdnyi közpénz és közvagyon oda berakásával. Ebben a sorban odáig merészkednek, hogy van a miniszterelnök családjának egy legális vagy legalábbis annak tűnő , milliárdos bevételt biztosító biznisze, ez Orbán Győző bányacége. Abba, mit tudom én, politikatörténeti szempontból, a miniszterelnök szavahihetősége meg az egész politikájának a szavahihetősége szempontjából lenne csak érdemes belemenni, hogy hogyan lesz valaki a ’90-es években párttitkárból bányatulajdonos milliárdos, hogyan tud a miniszterelnök arra hivatkozni, hogy a hatvanpusztai királyi uradalom, ami ott épül, az nem is az övé, az a családi cégé, az a tisztességes bányászatból megkeresett, kínkeservesen, nap mint nap szorgalmasan ledolgozott órák után járó milliárdokból van. De hogy ebben a törvényben önök most fogják magukat és az ezt felügyelő hatóságot beszántják, majd odaadják a kormánytól egyébként függetlenül működő vagy legalábbis a parlamenttől függetlenül működő hatóságnak, az szerintem egymagában vérlázító. De ami az államcsíny kategória, az az, hogy fogják magukat a másik javaslattal összhangban kell ezt nézni , és ennek a hatóságnak a vezetőjét innentől kezdve nem a miniszterelnök fogja majd felmenteni és nem a miniszterelnök fogja kinevezni, ez csak Orbán Viktornak adatott meg, hanem egy esetleges jövő évi kormányváltásra készülve átteszik ezt a jogkört a köztársasági elnökhöz. Itt az ember egy pillanatra elgondolkozna, hogy a köztársasági elnöki milyen szép intézmény, de aztán rögtön eszébe jut, hogy a választások előtt önök szintén arra készülnek, hogy majd öt évre, a következő öt évre ezen parlament fideszes többsége valamelyik Fidesz-párttagkönyvvel rendelkező rendes káderét berakja a Magyar Köztársaság elnökének, és a kör bezárult. Nemcsak azt mutatja ez az ügy, hogy a koncnál, a lóvénál szentebb dolog nincs, személyesen a miniszterelnöknek se, hanem azt is, hogy ezt az intézményt, a magyar Országgyűlést, a népképviseletet használják föl arra, hogy menekítsék a vagyont, és bebiztosítsák maguknak mind az állampárti hatalmat, mind pedig az itt megszerzett koncot a következő időszakra is. Én egyet nem értek, hogy eddig hogyan merészkednek. Önök szerint tényleg senki nem látja, hogy mi zajlik? Hogy létrehoznak egy hatóságot, aminek a vezetőjét Orbán Viktor miniszterelnökként nevezi ki kilenc évre, majd amikor jönnek a választások, átteszik a köztársasági elnökhöz? Hát, miért nem a posta vezetőjéhez teszik át, vagy, nem tudom én, a koronaőrséghez? Akkor már tök mindegy, nem?! Ez olyan, tisztelt államtitkár úr, mint mikor Varga Judit azt mondja, hogy a titkosszolgálati anyagoknak az engedélyezését nem is ő csinálja, mert a minisztériumban átadta az államtitkárnak, vagy hát nem is tudja, az szmsz alapján lehet, hogy a portás engedélyezi. Ez körülbelül az a komolyság! Tegnap is elmondtam, ma is azzal zárom, államtitkár úr: nincs mit beszélni erről a törvényről, ez az önök egyik legszégyenteljesebb javaslata, amit legalábbis a Belügyminisztérium mert másoknak már elszállt az agya eddig is nemegyszer behozott ide a Ház elé. Annyira túltolják, államtitkár úr, hogy az emberek zsebében a bicska teljesen ki fog nyílni! Értsék már meg, ha ezen az úton mennek tovább, márpedig tudjuk, hogy az őszi ülésszakban körülbelül ilyenekkel fogják szórakoztatni az Országgyűlést meg az embereket, még tovább, még tovább, még lejjebb, még lejjebb ezen a színvonalon meg ezen a csúszdán, pont ezekkel a döntéseikkel fogják az embereket annyira maguk ellen haragítani, hogy be fog teljesülni az, amit már hétfőn hallottam Gulyás Gergelytől. Gulyás Gergely álma az, hogy ha meg akarjuk változtatni ezeket a döntéseket, akkor kétharmaddal kell majd kormányt váltanunk. Ha önök tényleg bemutatják az embereknek, hogy az ő életüknek, az ő sorsuknak, az ő, hogy mondjam, nyomoruknak vagy bánatuknak a megsegítéséhez önöknek semmi közük nincsen, de azt, hogy a miniszterelnök biznisze meg a családi biznisze rendben legyen, kétharmaddal betonozzák be meg pakolgatják ide-oda, akkor ezzel szerintem komoly lépéseket tesznek, államtitkár úr, abba az irányba, hogy jövőre valóban kétharmados többséggel hajtsák el önöket oda, ahol egy picit tudnak pihenni és gondolkozni az élet értelmén. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Arató Gergely, aki a DK képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon, jegyző úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ott folytatnám, ahol a képviselő úr abbahagyta, merthogy ez a javaslat valóban tele van olyan elemekkel, amelyek elfogadhatatlanok. De ezek közül a legfelháborítóbb az a szabályozás, amelyik ennek a bizonyos lopásügyi hatóságnak a hatókörébe utalja a bányászati kérdések szabályozását. Ezt a hatóságot direkt erre hozták létre, ez a piszkos ügyek ügyosztálya, ide pakolták be a dohányügyet, a szerencsejátékot, a kaszinót, minden olyan ügyet, amiből a fideszes elit és baráti köre a gyors, ámde kevéssé erkölcsös meggazdagodás útját látja. Úgy tűnik, hogy tulajdonképpen ez a törvénymódosítás beismerés. Beismerése annak, hogy a bányászat is belépett ezek közé a tevékenységek közé, kissé vagy nem is kissé, hanem súlyos képzavarral azt mondhatnám, hogy a bányászat is efféle fideszes aranybányává vált. Magyarán szólva: itt arról van szó, hogy meg akarnak szüntetni egy nagyon jól működő szakmai kontrollt. Azt hiszem, hogy Harangozó képviselő úr fantáziája nem kellően fejlett még az önök világához, mert ez nem csak az Orbán családról szól. Persze, nekik is jól jön, hogyha haveri alapon intéződnek a bányaengedélyek, de ha valaki elmegy Pest megyének a délkeleti részébe, Dabas, Bugyi, Kiskunlacháza, Délegyháza vagy Dunavarsány környékére, akkor láthatja, hogy gyakorlatilag minden méteren új kavicsbányákat nyitnak, letarolják az egész tájat, egy fél megyényi területet változtatnak holdbéli ipari tájjá. A gazdáktól, akiket önök annyira szoktak szeretni és védeni tőlünk, elveszik a földjüket, amelyiken a családjuk gazdálkodik egyébként nemzedékek óta, kivéve a tsz-korszakot, de akkor is számontartották, hogy na, az a föld az övék. És hogyha számonkérik a környék országgyűlési képviselőjét, a kiváló Pánczél Károly képviselő urat, akkor csak az a válasz, hogy értsék meg, kell a kavics a Budapest-Belgrád vasúthoz, meg kell a kavics a paksi atomerőmű építkezéséhez. Na, ezt akarják önök megkönnyíteni, az a céljuk, hogy ez a fajta tevékenység, ami ugyan keveseknek hoz hasznot, közben sokak életét teszi tönkre, mindenfajta korlátozás nélkül. Persze, ez nemcsak ennek a térségnek a problémája, nagyon hasonló a helyzet Pest megye és az ország más részein is. Sorra nyílnak a bányák, felszíni műveléssel kavicsot, követ bányásznak mindenfajta szabályozás és engedélyezés nélkül, pontosabban: ma még van ilyen, de ezt szeretnék elkerülni. Legyen világos, hogy itt nem valamifajta szocialista ármányt vagy bürokráciát tesznek tönkre. A most megszüntetett szolgálatok egyikének elődje ezt már korábban összevonták és megnyomorították a geológiai és földtani szolgálat volt, ezt 1869-ben hozták létre, azóta működött, persze magyar királyi geológiai szolgálat néven. Ennek most már a nyomát is eltörlik, korábban is összevonták, és még egyszer mondom, a tevékenység jó részét megszüntették, most lényegében a nyomát is eltörlik. A bányászat szabályozása pedig az egyik legrégebben működő királyi, ha tetszik, állami szabályozási tevékenység volt, a gyökerei a középkorra nyúlnak vissza, de a kiegyezés után hozták létre ennek a magyarországi szervezetét is. Tehát itt közel 150 éves vagy több mint 150 éves intézményeket tesznek tönkre, azért, mert útjába állnak a környezetpusztításnak, útjába állnak a biznisznek, és útjába állnak bizonyos nagyon szűk üzleti körök gazdagodásának. Azt kell mondanom, függetlenül a konkrét ügyektől is, hogy ez egy olyanfajta tevékenység, egy olyanfajta cselekedet, ami abszolút ellentétes mindenfajta jól felfogott nemzeti érdekkel, mindenfajta közjóval. Ennek a folyamatnak csak néhány magán-haszonélvezője lesz, és ezeket a szolgálatokat majd nagy nehézségek árán kell újraépíteni. Itt szakemberek vannak. El tudják képzelni, hogy azt a fajta szaktudást, ami egy bányanyitás engedélyezéséhez vagy a rekultiváció szabályozásához kell, hány év alatt lehet megszerezni? [[15.50]] Az nem úgy van, hogy valaki egyébként kijön a Közszolgálati Egyetemről a pártkáderképző friss diplomájával, és rögtön lehet be lehet állítani annak az eldöntésére, hogy hány méterig lehet a talajt megbontani, hogy milyenfajta rekultivációra van szükség, és még hosszasan folytathatnám. Itt generációról generációra nevelték ki egymást sok-sok évtized alatt azok a szakemberek, akik végezték ezt a munkát a bányászati szolgálatnál, illetve a Földtani Intézetben. Ez az, amit önök most végképp megszüntetnek. Az önök úgynevezett nemzeti kormánya korábban leradírozta a műemlékvédelmet, most pedig leradírozza a bányászati és földtani szakértelmet is. Nem kell önöknek, csak politikai döntések kellenek, és ezek a politikai döntések bizony, attól tartok, hogy nagyon gyakran pénzügyileg erősen motivált döntések. Még egy dologról szeretnék röviden szólni. Ez pedig a menekültügyi eljárásokkal kapcsolatban annak a szabálynak a bevezetése, amelyik a jelenleg is teljesen áttekinthetetlen és kontroll nélküli idegenrendészeti eljárásokban most már egy vélelmet is bevezet, tudniillik, hogy veszélyezteti a nemzetbiztonságot. Na, ki mondja meg, hogy ki veszélyezteti a nemzetbiztonságot meg a közbiztonságot? Hát, majd a magyar hatóság megmondja! Majd önök megmondják azt, hogy ki veszélyezteti. Azt kell mondanom, hogy itt a parlamentben ez biztos jól hangzik; majd elmondja államtitkár úr is, hogy itt most majd a bűnöző migránsokat ezzel ki fogják utasítani, miközben tudjuk, hogy a bűnöző migránsokat, élükön Gruevszki úrral, kormánydiplomaták hozzák be Magyarországra, közben pedig ezekre a szabályokra hivatkozva, ezekre a bizonytalan vélelmekre hivatkozva tagadják meg önök már ma is nagyon gyakran az állampolgárságot, vagy ezekre hivatkozva adott esetben veszik el a tartózkodási engedélyt húsz-harminc éve Magyarországon élő emberektől. Legyen világos bár államtitkár úr, gondolom, félre fogja magyarázni , ha valódi nemzetbiztonsági veszély áll fönn, ha valakinek a tevékenysége ellentétes a nemzetbiztonsággal, vagy veszélyezteti a közbiztonságot, azzal szemben föl kell lépni így van, evvel egyetértünk , akkor is, ha magyar állampolgár, akkor is, ha külföldi állampolgár. Ha külföldi állampolgár, akkor ott helye van a tartózkodási engedély visszavonásának, ez is így van. Amivel probléma van, amivel baj van, az az, hogy nincs emögött egy jól szabályozott eljárás, nincs egy bizonyítási kényszer, nincs lényegében jogorvoslati lehetőség, hiszen a bíróságok úgy kénytelenek dönteni ezekben az ügyekben, hogy egyébként alig van emögött bizonyítási kényszere az államnak. Ma is így van, és most ezt tovább lazítják. Értem, hogy evvel lehet politikai húrokat pengetni, idegenellenességre hivatkozva meg a nemzet biztonságára hivatkozva mindent el lehet adni, de ez akkor is embertelenség. Itt olyan embereket raknak ki ilyen szabályok alapján az országból, akik nem jelentenek semmilyen valódi veszélyt. Valamilyen nem bizonyított, feltételezett gyanú alapján olyan embereknek vonják vissza a tartózkodási engedélyét, akik húsz, harminc, negyven éve Magyarországon élnek, adott esetben gyerekük, szerelmük él ebben az országban. Azt kell mondanom, hogy értem, hogy ez politikailag jó húzás, biztos hoz szavazatot majd önöknek, ettől még embertelenség. És még egyszer mondom, ha egy kicsit ezt komolyan vennék, és beírják azt, hogy aki Magyarországra azért érkezik, hogy elkerülje a büntetőeljárást vagy feltételezhető, attól meg lehet tagadni a tartózkodási engedélyt meg a menekültjogot, ez nagyon kiváló. És Gruevszki úr miért érkezett Magyarországra? Azért, mert úgy gondolta, hogy szeretne üzleti tevékenységet folytatni, vagy jobban érzi magát? Vagy Orbán Viktor haverjainak szabad? Csak ha valaki más van, annak nem szabad? Szerintem érdemes lenne a migrációs politikában, adott esetben az idegenrendészeti szabályokban is egy egész picit… én értem, hogy önök egy szigorú migrációs politikát akarnak, értem, hogy szigorú idegenrendészeti szabályokat akarnak. Azt sem vitatom, hogy ennek sok helyen van helye a mai világban egyébként, nem szabad a ló másik oldalára sem átesni, de azt kell mondanom, hogy önök ezt csak politikai eszközként kezelik, és még a látszatra sem figyelnek, hogy itt valóban arról lenne szó, hogy az országot akarják valamitől megvédeni.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Szót adok Steinmetz Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvénymódosító javaslat sokak által csak salátatörvénynek nevezendő, hiszen több törvénymódosítást is tartalmaz, és nem meglepő módon én a 2004. évi I. törvényt, lánykori nevén a sporttörvényt módosító javaslathoz kívánok hozzászólni, pontosabban egy kérdést, egy észrevételt föltenni itt az Országgyűlésben. A módosítás lényege arról szól, hogy a magyar állam által közpénzből, több mint 100 milliárd forintból megépített népligeti sportcsarnokot, kézilabdacsarnokot melynek közel 20 ezer fő a befogadóképessége, ez állami tulajdon , ennek a vagyonkezelését a jövőben a Ferencvárosi Torna Clubnak fogják átadni, pontosabban: az Országgyűlést most erre kérik, hogy ez ügyben szavazzon. A sporttörvény melléklete rendelkezik arról, hogy bizonyos állami tulajdonú sportlétesítmények vagyonkezelői jogát átengedik egyesületeknek. Kap így egyébként az MTK, a Vasas, és még sorolhatnám tovább, mások is, bár legfőképp a Ferencváros rendelkezik ilyen nagy értékű tulajdonnal, sportlétesítményekkel. A kérdésem a következő, és szeretném, ha itt erre választ is kapnánk: készülte hatástanulmány a sportcsarnok üzemeltetésére vonatkozóan? Lehete ezt egyébként rentábilisan üzemeltetni, egy ilyen vadonatúj, és azt gondolom, hogy abszolút egy nyugat-európai színvonalú, a kor igényeinek megfelelő sportcsarnokot? Tehát lehete profitorientáltan üzemeltetni? Amennyiben igen a válasz, akkor fölmerül a kérdés, hogy ezt miért nem tudja megtenni a magyar állam, miért nem tudja megtenni az NSK, ennek a szakosodott szerve, amely rengeteg sportlétesítményt üzemeltet, és ez a fő profilja. Amennyiben pedig nem lehet ezt rentábilisan üzemeltetni, vagy legalábbis az előzetes várakozások szerint ez látszik, akkor miért adják oda a Ferencvárosnak, hogy a Ferencvárosnál termelje a veszteségeket? Úgy gondolom, hogy semmiféleképpen nem jó egy ilyen nagy múltú egyesülettel ilyet tenni. Még egy kérdés, hogy amennyiben rentábilis, és tényleg arról van szó, hogy esetleg kedvezünk a Ferencvárosnak, akkor fölmerül a kérdés, hogy miért nem lehet, hogy a többi egyesület is pályázhasson erre, tehát akár az általam korábban említett MTK, Újpest, Vasas, vagy még sorolhatnám tovább. Tehát akkor miért nem kérdezzük meg, hogy ki az, akit érdekelne ez? Túl azon egyébként, hogy az általam is említett sportcsarnok a Népligetben fekszik, tehát közel a Ferencváros sportlétesítményeihez, ezt ne vitassuk el, de ettől még ez állami tulajdonú. És ha már tényleg a korrektség talaján állunk, akkor azt is el kell mondani, hogy a Ferencváros egyébként már rendelkezik három-négy kézilabdázásra alkalmas sportlétesítménnyel ott a IX. kerületben, tehát úgy gondolom, hogy meg tudja oldani mind a felnőtt csapat, mind az utánpótlás csapatainak versenyeztetését, képzését. Nem is akarom tovább szaporítani a szót, erre lennék kíváncsi, és kérem, adjon megnyugtató választ arra vonatkozóan, hogy lehete ezt rentábilisan üzemeltetni vagy nem. És ha nem lehet, akkor miért a Ferencváros kapja? Ha pedig lehet, akkor meg szintén megkérdezem, hogy miért a Ferencváros. Esetleg, ha Nacsa képviselőtársam, mint aki sportügyekben rendszeresen fölszólal, ha erre tudná a választ, megköszönném. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a hozzászólásokat, különösen a kormánypárti hozzászólásokat, amelyekben támogatták, támogatásukról biztosították a törvényjavaslatot, amely törvényjavaslat az elfogadását követően egészen biztosan javítani fog az elektronikus ügyintézés színvonalán, az elektronikus ügyintézés olyan lehetőségeit nyitja meg a polgárok előtt, ami biztosítja azt, hogy felzárkózzunk ilyen téren az Európában élen járó országok közé. A közbiztonsággal kapcsolatos kérdések, amelyeket több ellenzéki képviselő is érintett, különösen a migrációval kapcsolatos kérdések esetén el kell mondanom, hogy minden szabályozásunk a kormányzat eddigi politikájával összhangban és azzal szinkronban van, és egyben szinkronban van az európai uniós törekvésekkel is. [[16.00]] A vízi járműveken, hajókon beérkezők esetében az utaslisták ellenőrzése éppen olyan fontos, mint a légi közlekedés esetében, és az ehhez szükséges informatikai rendszer, illetve jogszabályi háttér is megteremtésre került. A felszólalások egy jelentős része alapvetően nem a törvénnyel vagy nem a törvény szakmai részével foglalkozott, hanem az ellenzék által rendszeresen megfogalmazott, az ellenzék által valósnak vélt vádakkal és ezeknek a kiterjesztésével, amelyek, úgy gondolom, hogy ennek a törvénynek a hatásosságát semmilyen módon nem érintik. Így egészen biztos vagyok abban, hogy amennyiben a törvény elfogadásra kerül, az jól fogja szolgálni az előbb említett célokat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének: „Mikor fognak tisztességes választ adni a somogyiak kérdéseire?” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Három és fél éve vagyok országgyűlési képviselő, és ezen időszak alatt szerény lehetőségeimmel élve már több mint százszor felszólaltam itt a tisztelt Ház falai között. Országos témában elsősorban sportügyekben, és emellett pedig szűkebb hazám, Somogyország érdekében, a somogyi embereket érintő problémákat hoztam ide, tártam fel, illetőleg tettem fel kérdéseket a kormány tisztségviselőinek. Egy országgyűlési képviselőnek alapvetően két feladata van: az egyik a törvények megalkotása, a másik pedig a végrehajtó hatalom, a kormány ellenőrzése, ezt pedig úgy tudja megtenni, hogy különböző formában szóbeli vagy írásbeli kérdéseket tesz föl, és azokra vár választ. Ha úgy tetszik, ez az országgyűlési képviselőknek egyben kötelessége is, de a kormánynak pedig kötelessége a válaszadás, a tisztességesen föltett kérdésekre a tisztességes válaszok adása. Erre mit is csinálnak önök az utóbb időben? Szinte bármilyen szakmai jellegű kérdést teszek föl és úgy gondolom, tényleg normálisan, kulturált módon, cinizmust nélkülözve, személyeskedést nélkülözve teszem fel a somogyi emberek kérdéseit , értékelhetetlen válaszok jönnek. De hogy konkrét példát is hozzak: mikor én megkérdezem, hogy mi lesz pontosan a marcali kórház jövője, milyen fejlesztések várhatóak, milyen konkrét dolgok várhatóak ugye, a kormányhatározatból ez nem világlik ki , akkor Rétvári Bence államtitkár úr, aki az egészségügyi kormányzat második számú felelőse Magyarországon, olyan választ ad, idézem: „Érdemes lenne ott a baloldalon megkérdezni László Imrét, aki Gyurcsány Ferenc megbízásából a baloldal egészségpolitikusa.” Hát, nem tudom értelmezni, amikor 11 éve, ha jól emlékszem, a Fidesz-KDNP van kormányon, akkor miért pont Újbuda polgármesterét kellene megkérdezni, hogy mi lesz egyébként a marcali kórház jövője, mi lesz a marcali kórház sorsa?! De továbbmegyek! Amikor megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, hogy kibővítike az egyébként általam is rendkívül jónak tartott falusi CSOK intézményét az önkormányzatiságától megfosztott, a hetvenes években megfosztott Gyótapusztával, Bizével, Horvátkúttal, Boronkával, illetőleg a kilencvenes években Boglárhoz csatolt Szőlőskislakkal, ami úgy gondolom, hogy több mint ezer somogyi ember érdekét szolgálná, már azoknak, akik ott laknak és felújítani szeretnének, és több ezernek, azoknak, akik esetleg oda szeretnének költözni, akkor mit válaszol államtitkár úr, ezt is szó szerint idézem: önök nem támogatták az otthonteremtési támogatást ellenzéki, baloldali pártként. Én nem is értem, szóval, ezek egyszerűen nem válaszok! És nem értem, mert önök vagy nem tudnak, vagy egyszerűen nem akarnak válaszolni, vagy ki van adva, hogy bármilyen kérdés merül föl, csak a baloldal, csak a gyurcsányozás van, pedig higgyék el, a somogyi emberek nem erre kíváncsiak. Arról nem is beszélve, hogy ezeket a kérdéseket jellemzően több nappal korábban írásban leadom, és a leadott szöveghez ragaszkodva teszem föl. A minisztériumban dolgozó több száz munkatársnak igenis lenne ideje és lehetősége szakmai és korrekt válaszokat adni. De ezzel szemben csak propagandazsargonokat pufogtatnak, és ezzel nem tesznek mást, mint hogy nem engem, hanem a somogyi embereket veszik semmibe, őket alázzák meg, az ő problémáikat bagatellizálják el, ugyanis amikor Rétvári Bence államtitkár úr azt válaszolta nekik igen, nekik! , hogy Gyurcsány, akkor Anda a Facebookon erre ennyit írt: 11 éve ezt hallgatjuk. Ibolya pedig ezt üzente vissza: nem a választ mondja, hanem csak támad a régi Gyurcsány-kormányra, mi pedig most vagyunk itt. Amikor pedig Soltész Miklós válaszolt, miszerint „a baloldal”, akkor Lajos ezt gondolta, őt is idézem: egy normális, demokratikus országban egy ilyen válaszért azonnal leváltják az illető kormánytagot. Erika pedig ezt üzente: az államtitkár válasza nem válasz, hanem szégyen. Utóbbival pontosan a számból vette ki a szót, tisztelt képviselőtársaim, ez szégyen! Szeretném még egyszer kihangsúlyozni: amikor nekem ilyen válaszokat adnak, akkor a somogyi embereknek adnak ilyen válaszokat, őket alázzák meg, az ő problémájukat veszik semmibe, ez pedig szembemegy mindazzal, amire korábban felesküdtek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom, jó pihenést kívánok mindenkinek!