Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Det hadde muligens med tanke på dagens kart og forslag vært en fordel om representanten som nå har ordet, hadde hatt sin stol nærmere talerstolen, men siden det ikke er praktisk mulig, får vi starte. Jeg vil gjerne få lov å vise til debatten i Odelstinget og vil ta opp følgende forslag på vegne av Fremskrittspartiet: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 48 femte ledd antas å burde utgå. § 50 tredje ledd andre punktum antas å burde lyde: «Kortere frist kan benyttes når renteendring skjer som en følge av at det er inntrådt endringer i penge markedsrenten, obligasjonsrenten eller det generelle rentenivå for institusjonenes innlån. » » Videre vil jeg ta opp et forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 45 antas å burde lyde: « § 45 Overdragelse[[1]] Uten særskilt samtykke fra låntakeren kan lån giverens fordring bare overdras til en finansinstitusjon eller lignende institusjon som nevnt i § 1 annet ledd bokstav a, d, e, f eller g. Långiveren skal varsle lånta keren om overdragelsen. Ved overdragelse skal lånta ker som er forbruker ha forkjøpsrett på fordringen til en pris som er i samsvar med det som er avtalt mellom långiver og den fordringen blir overdratt til.[[2]] Når långivers fordring overdras, gjelder be stemmelsene i dette kapitlet tilsvarende i forholdet mellom låntakeren og den som fordringen blir over dratt til, når ikke annet er fastsatt i lov. » »
Hans J. Røsjorde har fremsatt de forslag han selv refererte, ett på vegne av Fremskrittspartiet og ett på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre. Flere har ikke bedt om ordet. Presidenten vil først la votere over forslaget fra Fremskrittspartiet og deretter over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg viser til debatten i Odelstinget når det gjelder endringene i konkurs- og pantelovgivningen. Jeg skal ikke dra argumentene for vårt forslag der, men bare vise til det omdelte: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Romertall VI. § 1 antas å burde lyde: «En skyldner som ikke kan oppfylle sine forpliktel ser etter hvert som de forfaller, eller hvis eiendeler ikke er tilstrekkelig til å kunne gi full dekning for hans forpliktelser, kan begjære åpnet gjeldsforhandling et ter reg lene i loven for å forhandle med sine fordrings havere om frivillig gjeldsordning eller tvangsakkord. » »
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet fremsatt det forslag han selv refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg viser også i denne sak til behandlingen i Odelstinget og Fremskrittspartiets standpunkter knyttet til loven, som dreier seg om frister for forvaltningens saksbehandling. Også i denne sammenheng vil jeg da bare ganske kort ta opp forslaget: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 11 b antas å burde lyde: "[[Frister for forvaltningens saksbehandling]]
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet fremsatt det forslag han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Når det gjelder behandlingen av pensjonsordningen for apoteketaten, var det altså slik at både Fremskrittspartiet og Høyre ønsket tingenes tilstand i en ganske annen orden enn flertallet. Og for å gjøre en lang historie kort foreslås følgende: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Det henstilles til Odelstinget å henlegge lovforslaget. »
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremsatt det forslag han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Når det gjelder den loven vi nå behandler, ønsket Fremskrittspartiet og også Høyre en liberalisering når det gjelder mulighet for reklame for livssyn og politiske budskap i kringkasting. Det er da i grunnen også her praktisk å henvise til debatten som fant sted i Odelstinget. Jeg har imidlertid notert meg at også Arbeiderpartiet sannsynligvis vil fremme et forslag i denne saken, og det er vel å håpe at det forslaget får samme skjebne som de forslag som fremmes av Fremskrittspartiet i denne sal. Så med denne lille bisetning tar jeg da opp forslag, først et på vegne av Fremskrittspartiet. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 1-1 fjerde ledd og § 2-1 nytt femte ledd antas å burde utgå. » Så tar jeg opp et forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 3-1 ny siste setning i nytt tredje ledd antas å burde lyde: «Forbudet gjelder ikke for selskaper som etter § 1-1 driver nærkringkasting. » »
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet og på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremsatt de forslag han refererte.
Jeg viser til debatten i Odelstinget og vil på vegne av Arbeiderpartiet foreslå følgende: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 3-1 nytt tredje ledd antas å burde lyde: «Kringkastingsselskaper kan ikke sende reklame for livssyn eller politiske budskap. Dette gjelder også tekstfjernsyn. » » Det er ikke praksis for så veldig stor debatt her i Lagtinget, men jeg vil i hvert fall driste meg til å si med henvisning til den brede debatten som var i Odelstinget, at dette er et godt forslag, som fortjener støtte fra flere enn Arbeiderpartiet.
Representanten Erik Dalheim har på vegne av Arbeiderpartiet fremsatt det forslag han refererte. Presidenten vil først la votere over forslaget fra Fremskrittspartiet, deretter over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre, og til slutt over forslaget fra Arbeiderpartiet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg vil vise til debatten i Odelstinget og på vegne av Arbeiderpartiet foreslå følgende: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: I. § 7 tredje og fjerde ledd antas å burde utgå. II. § 14-18 antas å burde utgå ». Dette er vel en sak som samtlige i denne salen også kjenner godt, så jeg legger heller ikke her opp til noen debatt, men viser kun til forslaget.
Erik Dalheim har på vegne av Arbeiderpartiet fremsatt det forslag han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg iler til og tar ordet mens det ennå er åpningstid for Lagtingets møte. Når det gjelder den loven vi nå behandler, kan det sies svært mye om de restriktive holdninger som et flertall i Odelstinget har vist til det å ha åpningstider for utsalgssteder på en måte som gjør at folk flest skjønner det. Jeg tror det skal bli ganske interessant å se hvorledes fylkesmennene håndterer dette etter § 3 fjerde ledd, hvor man altså etter søknad fra kommunen ved forskrift skal definere hva som er typiske turiststeder for hele eller deler av året. Jeg tror dette kommer til å bli en spennende affære i de ulike fylker. Videre må jeg si at det er vel ikke særlig mye enklere å definere hvem som er turister i de aktuelle perioder, men her er det sikkert muligheter for fantasifulle byråkrater og fylkesmenn. Jeg håper, når man får se denne loven i praksis, at også flertallet vil være i stand til å reversere den voldsomt innskrenkende tenkning som de har hatt i forhold til det å holde utsalgssteder åpne. Det strider åpenbart mot det folk flest anser for å være sunn fornuft. Jeg skal ikke uttale meg mer om det, for det vil komme til uttrykk ved stemmegivningen. Jeg tar med dette og på bakgrunn av debatten i Odelstinget opp følgende forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Det henstilles til Odelstinget å henlegge lovforslaget. »
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremsatt det forslag han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Presidenten regner med at hr. Røsjorde ønsker ordet.
Jeg beklager, president. Jeg blundet ikke, jeg studerte med interesse Høyres forslag i samme sak. Jeg får møysommelig begynne å jobbe meg gjennom forslagene. Jeg viser igjen til debatten i Odelstinget og skal ta opp et forslag på vegne av Fremskrittspartiet. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 1-1 første punktum antas å burde lyde: «Lovens formål er å sikre befolkningen rett til helse hjelp og lik tilgang på helsehjelp av god kvalitet fra kommunehelsetjenesten inkludert eldreomsorgen og spesialisthelsetjenesten. » § 2-4 antas å burde lyde:"§ 2-4 Rett til valg av sykehusPasienten har rett til valg av behandlingssted som omfattes av de offentlige helseplaner inkludert private spesialister med driftsavtaler. Dette gjelder ikke be handling innen barne- og ungdomspsykiatrien. Pasienten kan ikke velge behandlingsnivå. Reiseutgifter ved fritt sykehusvalg dekkes av Rikstrygdeverket, fylkeskommunen og pasienten med en tredjedel hver. Pasientens andel begrenses oppad til kr 400, det øvrige deles likt mellom Rikstrygdever ket og fylkeskommunen. » § 3-4 antas å burde lyde:"§ 3-4 Informasjon når pasienten er mindreårigEr pasienten under 18 år skal både pasienten og foreldrene eller andre med foreldreansvaret inform eres. Dersom barneverntjenesten har overtatt omsor gen for barn under 18 år etter barnevernloven § 4-8 eller § 4-12, gjelder tilsvarende for barneverntjenest en. » § 3-6 andre ledd antas å burde lyde: «Dersom helsepersonell utleverer opplysninger som er undergitt lovbestemt opplysningsplikt, skal den opplysningene gjelder, informeres om at opplys ningene er gitt, og hvilke opplysninger det dreier seg om. » § 4-1 første ledd antas å burde lyde: «Helsehjelp kan bare gis med pasientens inform erte samtykke, med mindre det foreligger lovhjemmel eller annet gyldig rettsgrunnlag for å gi helsehjelp uten samtykke. For at samtykke skal være gyldig, må det dokumenteres at pasienten har fått nødvendig in formasjon om sin helsetilstand og innholdet i helse hjelpen. » § 4-3 første ledd antas å burde lyde: «Rett til samtykke til helsehjelp har myndige per soner med mindre annet følger av særlige lovbestem melser. » § 4-5 tredje ledd antas å burde utgå. § 4-4 første og andre ledd antas å burde lyde: «Foreldrene eller andre med foreldreansvaret har rett til å samtykke til helsehjelp for pasienter under 18 år.Dersom barneverntjenesten har overtatt omsorgen for barn under 18 år etter barnevernloven § 4-8 eller § 4-12, har barneverntjenesten rett til å samtykke til helsehjelp. » § 4-9 første ledd antas å burde lyde: «Pasienten har ikke rett til å nekte å motta blod eller blodprodukter eller til å nekte å avbryte en pågående sultestreik. » § 7-1 antas å burde lyde:§ 7-1 Klagerett «Avgjørelse etter § 2-1 kan påklages av pasient eller av pårørende når disse på egenhånd har søkt om helsehjelp pga. omsorg for pasient. Pasient som har fått avslag på krav om vurdering etter § 2-2 på krav om fornyet vurdering etter § 2-3 eller på ønske om å bytte sykehus etter § 2-4 kan påklage avgjørelsen.Pasient eller pårørende som mener bestemmelsen om rett til medvirkning og rett til informasjon, rett til innsyn, retting og sletting av journal og rett til selvbestemmelse ikke er overholdt, kan klage over brudd over helsepersonells plikter etter helseperson elloven. » § 8-1 antas å burde lyde:"§ 8-1 FormålPasientombudet skal arbeide for at pasienter ikke utsettes for urett og for at helsepersonell ikke forsøm mer sine plikter. Dessuten skal pasientombudet ar beide for å ivareta pasientens behov, interesser og rettssikkerhet overfor helsetjenesten og for å bedre kvaliteten i helsetjenesten. Pasientombudet skal utføre sin virksomhet selvstendig og uavhengig og har taushetsplikt etter helsepersonelloven. » § 8-2 antas å burde lyde:§ 8-2 Arbeidsområde og ansvar for ordningen «Ombudene skal være et statlig ansvar med ombud i samtlige av landets fylkeskommuner. Pasientom budenes ansvar og arbeidsområde skal omfatte spe sialisthelsetjenesten, både somatikk og psykiatri, og primærhelsetjenesten. » § 8-7 sjette ledd antas å burde lyde: «Pasientombudet skal kunne treffe enkeltvedtak i saker regulert ved forskrifter. » » Så tillater jeg meg å ta opp et forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 2-1 antas å burde lyde: « 2-1 Rett til helsehjelpPasienten har rett til øyeblikkelig hjelp.Pasienten har rett til nødvendig helsehjelp fra kommunehelsetjenesten.Pasienten har rett til nødvendig helsehjelp fra spe sialisthelsetjenesten som skal gis innen en individu elt fastsatt medisinsk begrunnet frist. Dersom pasienten ikke får behandling fra spesialisthelsetjenesten innen fristens utløp, har pasienten in nen samme kostnadsramme rett til behandling ved an nen offentlig eller godkjent privat helseinstitusjon i riket eller i utlandet på det offentliges regning. »Proposisjonens forslag til § § 2-1, 2-2 og 2-3 blir henholdsvis § 2-2, § 2-3 og § 2-4. § 2-3 antas å burde lyde: § 2-3 Rett til fornyet vurdering «Pasienten har uten henvisning fra allmennlege rett til fornyet vurdering av sin helsetilstand av spesia listhelsetjenesten. » »
Hans J. Røsjorde har på vegne av Fremskrittspartiet og på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre tatt opp de forslag han refererte.
Jeg viser til debatten i Odelstinget og Høyres forslag om å sikre befolkningen rett til helsehjelp og lik tilgang på helsehjelp av god kvalitet fra kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Jeg vil på vegne av Høyre fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning:1. § 1-1første punktum antas å burde lyde: «Lovens formål er å sikre befolkningen rett til helsehjelp og lik tilgang på helsehjelp av god kvalitet fra kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. »2. § 2-4 annet ledd antas å burde utgå. » »
Sonja Irene Sjøli har på vegne av Høyre fremsatt det forslag hun refererte. Flere har ikke bedt om ordet. Presidenten vil først la votere over forslaget fra Høyre, deretter over forslaget fra Fremskrittspartiet og til slutt over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Med hensyn til den formuleringen som ble lagt inn i lov om studentsamskipnader når det gjelder semesteravgiften, og som vi argumenterte for i Odelstinget, vil jeg bare si at vi går imot endringene i § 12. Jeg fremmer da følgende forslag på vegne av Fremskrittspartiet: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 12 antas å burde utgå. »
Hans J. Røsjorde har fremsatt det forslaget han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Når det gjelder opplærings loven, har det inntruffet at Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti har funnet sammen i et synspunkt – og da er det kanskje ikke så rart at det dreier seg om tegnspråk. Jeg vil også si at det passer seg vel kanskje at vi ender opp på denne måten etter mange andre forslag som ikke har fått de store flertall. Det er vel ikke noe håp om at det blir flertall for dette heller, men det kan i hvert fall være en grei avslutning. Jeg viser igjen til debatten i Odelstinget og tar opp følgende forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 3-9 andre ledd antas å burde lyde: «Med teiknspråkleg miljø er meint skolen der teiknspråk er hovudspråket, og der alle tilboda er til rettelagde for hørselshemma. » »
Hans J. Røsjorde har fremsatt det forslaget han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.