Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji čtvrtý jednací den 35. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás zde vítám. Aby byla zaznamenána naše účast, nejprve vás odhlásím a prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami, případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Sděluji, že s náhradní kartou číslo 15 bude hlasovat pan poslanec Špičák, pan poslanec Holomčík - hlasovací karta číslo 8. Přečtu omluvy: Vondráček Radek se omlouvá - zahraniční cesta, Hana Aulická Jírovcová - rodinné důvody, Andrea Babišová - pracovní důvody, Dana Balcarová - pracovní důvody, Jan Bartošek - zahraniční cesta, Jiří Běhounek - pracovní důvody, Petr Beitl - zdravotní důvody, Jan Birke - zahraniční cesta, Jiří Bláha do 13.00 - pracovní důvody, Blažek Pavel - pracovní důvody, Elfmark František - zdravotní důvody, Foldyna Jaroslav - zdravotní důvody, Jurečka Marian - zahraniční cesta. Paní poslankyně Brzobohatá bude hlasovat s hlasovací kartou číslo 17. Vrátím se zpátky k omluvám: Miroslav Kalousek - osobní důvody, Lenka Kozlová - zdravotní důvody, Jana Krutáková - pracovní důvody, Jana Levová - zdravotní důvody, Tomio Okamura do 11.00 - pracovní důvody, Ladislav Okleštěk - zdravotní důvody, Roman Onderka - pracovní důvody, Marie Pěnčíková bez udání důvodu, Karel Schwarzenberg - zdravotní důvody, Jan Volný - zdravotní důvody, Rostislav Vyzula - zdravotní důvody, Pavel Žáček - rodinné důvody. Členové vlády: Andrej Babiš - zahraniční cesta, Vladimír Kremlík - pracovní důvody, Jana Maláčová - pracovní důvody, Tomáš Petříček - zahraniční cesta, Robert Plaga - pracovní důvody, Miroslav Toman - pracovní důvody. Dnešní jednání bychom zahájili pevně zařazenými body z bloku třetího čtení, to je body 206, sněmovní tisk 509, oblast daní, a 210, sněmovní tisk 483, obchod s povolenkami. Poté bychom pokračovali dalšími body z bloku třetích čtení, u kterých jsou splněné zákonné lhůty. Bod 207, sněmovní tisk 490, státní sociální podpora, bod 208, sněmovní tisk 207, obchodní korporace, bod 212, sněmovní tisk 367, podpora regionálního rozvoje, a bod 219, sněmovní tisk 434, daně - Tchaj-wan. Připomínám, že po bloku třetích čtení máme pevně zařazené body 15, sněmovní tisk 448, základní registry, a 9, sněmovní tisk 395, územně správní členění státu. Poté bychom případně pokračovali body z bloku druhých čtení zákony. [[V sále je hluk a neklid.]] Nyní máme prostor pro případné změny pořadu schůze. Pan předseda Stanjura. A poprosím klid v sále, protože formality jsme už přečetli, teď se bude jednat o programu, takže prosím, abychom všichni měli prostor slyšet, co se říká, a abych já mohl řádně zaznamenat všechny připomínky. Omlouvám se. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážení členové vlády, vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, jsme přibližně v polovině volebního období a já už jsem v úterý avizoval na poradě grémia Poslanecké sněmovny, že nejsme spokojeni s tím, že se neprojednávají opoziční návrhy změn zákonů. Myslím si, že k tomu není žádný důvod. Mnohé z nich tady máme na programu dvanáct a více měsíců. A my se vás dneska pokusíme přesvědčit, abychom aspoň některé z těchto návrhů projednali. Současně platí, když se podíváte do statistiky - a když budu mluvit za klub občanských demokratů, že neplatí ta slova o nulové toleranci k vládním návrhům zákonů, že jsou vládní návrhy zákona, které získají podporu i našeho poslaneckého klubu. Když se podíváme na blok zákonů, který je připravený na této schůzi do třetího čtení, tak jsou to zatím jenom vládní návrhy zákonů. A já chci říct, že my tam vidíme jednu prioritu, na které je politická shoda, a to je zjednodušený návrh zákona, kterým se zvyšuje rodičovský příspěvek. Když jsme někdy na konci června na grémiu Poslanecké sněmovny debatovali, jaký bude průběh legislativního procesu v Poslanecké sněmovně, tak my představitelé opozičních stran jsme přislíbili, že jakmile budou splněné zákonné lhůty, jsme připraveni vždy v tom příslušném bloku prvního, druhého, třetího čtení projednat ten návrh zákona jako první. Přestože je to vládní návrh zákona, tak tam politický střet není. Možná - ne možná, jistě tam jsou některé pozměňující návrhy, ale žádný z těch pozměňujících návrhů nesměřuje k tomu, že by se nezvyšoval rodičovský příspěvek. Potom podrobné zdůvodnění přednese v rozpravě k návrhu programu můj kolega, místopředseda výboru pro sociální věci, pan poslanec Bauer. Avizuji, že budeme opakovaně navrhovat, aby to byl první bod bloku třetích čtení. Víte - a my jsme také avizovali, že naopak velmi kontroverzní z toho bloku třetích čtení, které jsou připraveny k projednání, je sněmovní tisk 509, daňový balíček. A za občanské demokraty říkáme, že jsme připraveni projednat rodičovský příspěvek, že je to priorita. A je na vládní většině, zda to zařadí před kontroverzní bod, nebo za kontroverzní bod. My jsme pro to, aby to bylo před. Protože pokud budete používat v rozpravě, že nějakým způsobem blokujeme projednávání rodičovského příspěvku, tak se ukáže, že to prostě není pravda. Dneska budeme mít šanci to projednat dnes jako první bod v bloku třetích čtení. Já se vrátím k návrhu, který jsem přednesl už v úterý, a zkusím vás přesvědčit, abychom projednali dva poslanecké návrhy klubu občanských demokratů, které ruší obsoletní zákony z roku 1919. A abych neřekl pouze ten název, tak vám odcituji některé návrhy zákonů či nařízení vlády, které navrhujeme vyřadit z platné legislativy České republiky. Myslím, že samotný název ať už těch zákonů, nebo nařízení vlády z první republiky nám dá za pravdu a že se můžeme shodnout a poměrně rychle tento tisk posunout do druhého čtení. Neumím si představit, že by někdo z členů Poslanecké sněmovny skutečně vystupoval proti tomu, abychom zrušili například tyto zákony či nařízení vlády. Například zákon č. 42/1919 Sb., jímž se upravuje pořad stolic ve věcech poplatkových. Nebo zákon č. 51/1919 Sb., o upotřebení části správních přebytků hromadných sirotčích pokladen. Nebo zákon č. 43/1919 Sb., kterým se mění ustanovení § 17 císařského nařízení ze dne 16. dubna 1916, zákona č. 103 a § 22 zákona ze dne 16. února 1918, zákona 66, týkající se splatnosti daně z válečných zisků nebo daně válečné. Naštěstí součástí sněmovního tisku 509 není znovuobnovení daně válečné. [[(9.10 hodin)]] Nebo nařízení ministra financí - to by mohla paní ministryně podpořit po sto letech, že bychom to zrušili - nařízení ministra financí číslo 85/1919 Sb., o soupisu dluhopisů rakouských a uherských válečných půjček a pokladničních poukázek Rakousko-uherské banky. Nebo - těch bodů ve sněmovním tisku číslo 189, ze kterého cituji, je celkem 63, tak už vyberu poslední dva z tohoto tisku. Například pod bodem 46 navrhujeme nařízení vlády Republiky československé číslo 467/1920 Sb., o nepřihlášených propadajících vkladech do 50 korun. Nebo zákon č. 153/1919 Sb., jenž se týká oddělení správy finanční od správy politické. To tu fakticky máme, ale my si nejsme úplně jisti, jestli se tento zákon uplatňuje i v praxi. Kdybych měl citovat některé další zbytečné, vyžilé, obsolentní v jazyku legislativců návrhy zákonů, které obsahuje sněmovní tisk 213, tam těch bodů je celkem 150 a 63, takže celkem navrhujeme zrušit 213...
Já bych poprosil Poslaneckou sněmovnu o klid. Prosím o klid! Děkuji.
Například nařízení vlády Republiky československé číslo 540/1919 Sb., kterým se zrušuje nařízení ze dne 19. května 1919 číslo 240 Sb. o omezeném přijímání jedno- a dvoukorunových bankovek. Myslím, že se shodneme, že jednokorunové bankovky už nemáme, dvoukorunové bankovky taky nemáme. Nebo nařízení vlády Republiky československé č. 42/1921 Sb., jímž se omezuje dovoz a přijímání drobných mincí korunové měny rakousko-uherské. Nebo - a můžeme v zásadě sáhnout na kterýkoli bod, který je obsažen v tomto návrhu zákona, protože všechny jsou zbytečné. Například v rámci zlepšení našich skvělých vztahů se Slovenskou republikou bychom mohli zrušit nařízení vlády Republiky československé číslo 336/1920 Sb., jímž se stanoví organizační řád pro poskytování úvěrů živnostníkům válkou poškozených na Slovensku. Možná vám to připadá absurdní, ale všechny tyto buď zákony, nebo nařízení vlády jsou doposud platné a jsou součástí legislativy České republiky. Zopakuji to, co jsem říkal v úterý. Oceňuji, že k té naší iniciativě se přidalo i Ministerstvo vnitra. Myslím, že je to správně, my jsme to přesně takto mysleli, že to nebudou navrhovat pouze opoziční poslanci, opoziční kluby, ale mohly by se na tom podílet aparáty jednotlivých ministerstev a přijít s vlastní iniciativou a nezůstat v roce 1919, případně 1920 či 1921. Tak abych splnil ještě formální stránku toho návrhu na přeřazení těchto zařazených bodů naší 35. schůze, tak navrhuji ve dvou variantách, abychom bod 69, což je sněmovní tisk 181 zařadili příští čtvrtek v 11 hodin jako první bod, a bod našeho programu 77, sněmovní tisk číslo 213, navrhuji ve čtvrtek 24. 10. od 11 hodin jako druhý bod. Nebo variantně, pokud by vám připadalo lepší to projednávat příští pátek a ne příští čtvrtek, tak navrhuji, aby tyto dva body v pořadí 69 a 77, sněmovní tisky 181 a 213, byly zařazeny v pátek 25. října jako první a druhý bod našeho jednání. Děkuji za pozornost a věřím, že tyto rozumné návrhy podpoříte i svým hlasováním.
Já vám děkuji. Jelikož tady mám 26 přihlášek na změnu programu, tak jenom upozorňuji, že poprosím o písemné přihlášky do 9.30, kdy je možné se hlásit ke změně programu. Samozřejmě že to bude trvat déle, celá ta procedura, a hromadí se mi tady další a další. Takže jenom pro úplnost. A s přednostním právem se hlásí pan místopředseda Fiala.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, já navážu na předsedu našeho poslaneckého klubu Zbyňka Stanjuru a také já vám navrhnu změnu dnešního programu jednání Poslanecké sněmovny. Já vím, že poslanci z řad vlády nebo vládních poslanců budou chtít dnes řešit sněmovní tisk 509, tedy daňový balíček. Vím to, trošku mě to překvapuje, zvlášť jeho obsah, protože já si pamatuji to, co říká vláda Andreje Babiše ve svém programovém prohlášení, kde mimo jiné říká - cituji: Nebudeme zvyšovat daňovou zátěž. A toto prohlášení ve vládním prohlášení je určitě v rozporu s tím, co je tady předloženo, s tím, co je obsahem toho daňového balíčku, kde se zvyšují daně, nejenom spotřební daň, zdanění hazardu, ale třeba taky zdanění plynu a další věci. Vláda tady chystá něco, co je podle nás naprosto nepřijatelné, vysává peníze daňových poplatníků, zvyšuje daně, aby tímto způsobem zalátala díry v rozpočtu, které vznikly jejími chybami, jejími přešlapy. A to je něco, co si podle nás občané v době ekonomického růstu v žádném případě nezaslouží. Co si ale naopak lidé zaslouží, to je jednodušší a přehlednější daňový systém. A já bych proto rád, pane předsedající, navrhl na dnešek jako první bod dnešního jednání sněmovní tisk 254, tedy návrh poslanců Zbyňka Stanjury, Petra Fialy, Jany Černochové a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, neboli bod 88 schváleného programu 35. schůze. Tento náš návrh má za cíl zrušit institut tzv. superhrubé mzdy a nahradit jej jednoduchým systémem jedné sazby daně z příjmu, z hrubé mzdy ve výši 15 %. Jenom, když si to třeba teď v hlavě počítáte, tak vám to usnadním - tento náš návrh by znamenal, že v jeho důsledku by rostly čisté mzdy všech zaměstnanců o 7 % a hlavně by to také přineslo výrazné zjednodušení a zpřehlednění celého daňového systému v oblasti daně z příjmů. Dovolím si ještě jednu ilustraci na příkladu zaměstnance, který by pobíral hrubou měsíční mzdu 30 000 korun, tak po přijetí tohoto našeho návrhu zákona by na dani z příjmu ušetřil měsíčně 1 530 korun oproti současnému stavu, což ročně představuje úsporu 18 360 korun. Myslím, že to je určitě příjemná částka, je to něco mnohem užitečnějšího, kdyby toto parlament přijal, než to, co tady chystáte vy ve svém daňovém balíčku. Já jenom připomenu, že tento návrh zákona, tedy sněmovní tisk 254, kterým se mění zákon o dani z příjmů, tento návrh zákona jsme předložili 6. srpna roku 2018. Ano, slyšíte dobře, 6. srpna roku 2018. Od té doby se nedostal na pořad jednání. A my tady pořád slyšíme něco o nějakých opozičních okénkách, nebo jak to nazýváte rétoricky, a co tady bude pro opozici se dělat, ale pravda je taková, že se vůbec nedostáváme k tomu, aby se projednaly - projednaly, já chápu, že třeba něco neschválíte, i když tomuto bych se divil, ale chápu, že něco neschválíte - ale tady se ani neprojednávají ty zákony, které opozice předkládá, ani nemáme možnost přinést argumenty. To, co tady slyšíme, jsou urážky o opoziční špíně a podobné věci, toho jsme si tady vyslechli dost, ale abychom tady mohli argumentovat, aby nám vyvraceli ty naše nápady a ukazovali svoje lepší, k tomu se tady nedostaneme a k tomu nás tady nechcete pustit. [[(9.20 hodin)]] Mimochodem, když tady mluvím o situaci těch opozičních návrhů, tak zvlášť u tohoto návrhu mi to připadá hodně zvláštní, protože tento návrh, náš návrh na zrušení superhrubé mzdy, přece odpovídá tomu, co také máte v programovém prohlášení, které zřejmě jsem si přečetl lépe než vy. V programovém prohlášení vlády čtu - zrušíme superhrubou mzdu u daně z příjmů fyzických osob. Tak vážená vládo, vážení členové vládní koalice, dnes můžeme začít. My vám pomůžeme naplnit tento bod programového prohlášení, protože ho považujeme za rozumný, tam, tímto směrem, zrušení superhrubé mzdy u daně z příjmů, tímto směrem přesně jde náš návrh, který tu leží od srpna 2018 a který vy prostě nechcete zařadit ani na pořad jednání. Jenom i pro poslance z vládního tábora bych připomenul, jak je to zvláštní třeba proto, že tento závazek, tedy zrušení superhrubé mzdy, obsahovalo už programové prohlášení první vlády Andreje Babiše, nejenom té současné, a vláda, která jí předcházela, vláda Bohuslava Sobotky, jejímiž členy bylo samozřejmě také hnutí ANO a ČSSD, měla v koaliční smlouvě, která je přílohou programového prohlášení vlády, uveden cíl - cituji: Koalice zruší koncept superhrubé mzdy a solidární přirážky. To jsou závazky, které tady různým způsobem artikulují členové současné vládní koalice už šest let. A nestalo se nic. My jsme s tímto návrhem přišli, protože to odpovídá naší představě o tom, jak se mají upravovat daně a kterým směrem máme v této věci jít. Přišli jsme s tím, v srpnu 2018 jsme to předložili jako hotový materiál, a výsledek je, že se tady o tom ani nemůžeme bavit. Je jasné, že ten koncept superhrubé mzdy už se přežil, on byl zaveden s cílem zvýšit informovanost zaměstnanců o celkových nákladech zaměstnavatele spojených s vyplácením mezd. Tento bod, nebo tento cíl už byl dávno naplněn, takže můžeme přistoupit ke změně, můžeme přistoupit k jednoduššímu konceptu zdanění hrubé mzdy, a ještě tu máme příležitost v době ekonomického růstu snížit lidem daně a udělat něco, co jim opravdu pomůže. Takže já bych byl velmi rád a prosím vás o to, abychom tento bod začali projednávat, abychom se tím začali vážně zabývat a abychom tak plnili nejen program a programové prohlášení Občanské demokratické strany, ale abychom plnili i programové prohlášení vlády v tomto směru. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, ještě jednou vás tedy žádám o předřazení tohoto bodu a navrhuji, abychom dnes jako první bod jednání zařadili sněmovní tisk 254, Návrh poslanců Zbyňka Stanjury, Petra Fialy, Jany Černochové a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, nebo bod 88 schváleného pořadu 35. schůze Poslanecké sněmovny. Myslím, že občané si zaslouží, abychom udělali tento vstřícný krok, tímto zákonem se zabývali. A já vám děkuji za podporu tohoto mého návrhu.
Já vám děkuji. Dalším v pořadí je pan poslanec Vít Rakušan.
Dobré ráno, vážené dámy, vážení pánové, vážený pane předsedající. Já vám mockrát děkuji za slovo. Já jsem se také přihlásil dneska, dokonce dvěma přihláškami, do diskuse o programu jednání. Ono se totiž skutečně ukazuje, že se nám nedaří, i přes proklamace vládní většiny, zařazovat opoziční návrhy. Ty opoziční návrhy leží v systému dlouhé měsíce, vlastně už můžeme po těch dvou letech říci, že tam leží i dlouhá léta. Dostanou číslo sněmovního tisku, na grémiu se pokoušíme našimi zástupci vždycky zařídit to, aby se dostaly na program jednání, přičemž odpovědí nám často bývá - bohužel - právě to, že jakoby těmi opozičními návrhy jsou přece senátní vratky. Máme přece výrazné zastoupení v Senátu a to, co nám ze Senátu sem do Poslanecké sněmovny chodí, to je přece ten opoziční materiál, o tom vy tady jednejte, to vytvořili vaši zákonodárci, vaši senátoři. To je samozřejmě velmi pokroucené vnímání reality, protože tady máme dvě komory Parlamentu a prostě ta druhá mívá i historicky jiné složení než ta komora dolní. A je zcela přirozené, že Senát, ať už v jakémkoliv složení, bude vracet návrhy zákonů, anebo přijde s vlastním návrhem, a to samozřejmě musí být chápáno jako něco zcela odlišného než návrhy opozičních poslanců v Poslanecké sněmovně, které jsou zařazovány do systému pod nějakým číslem a na které se prostě a jednoduše nedostává. Nedostává se na ně potom i se směšnou argumentací třeba pana premiéra, že nás vlastně o té věci chce informovat, jak o našem předsednictví v Evropské unii, chce nás o tom informovat, ano, když má tu možnost. A chceme-li to zařadit jako bod programu jednání Poslanecké sněmovny, tak nám to prostě vládní většina neschválí. Tady se ukazuje, že Poslanecká sněmovna bohužel funguje pouze tím způsobem, že jsou podporovány návrhy vládních poslanců, případně samotné vlády, a my snad ani nepočítáme, že nám ty naše zákonné návrhy budou schváleny. Chceme ale dosáhnout alespoň té situace, že nám budou umožněny k projednání. I proto jsem znovu navrhl, pokud se teď bavím o druhém bodu, tak potom to, vážený pane předsedající, samozřejmě zaměním, proto jsem i navrhl opět projednání sněmovního tisku č. 418, opět je to materie, o které už vládní koalice mluvila historicky jako o něčem, co by prosadit chtěla, je to novela zákona o odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci. Máme tady víc politických uskupení, která danou věc ve svém programu měla obsaženu, a bohužel se prostě k tomu projednávání tady ne a ne dostat. Ten bod byl zařazen do systému už někdy před tři čtvrtě rokem, má číslo sněmovního tisku 418, ale ještě se nikdy neobjevil v návrhu schůze. My se skutečně domníváme, a z médií se dozvídáme, že přes 100 úřadů a státních institucí vyplatilo v roce 2014 až 2018 na náhradách škod a pokutách bezmála 2 miliardy korun. Potom tady řešíme, že nám chybí 2 miliardy např. na sociální služby. Zákon už dnes umožňuje vymáhat škodu za nesprávná či pozdní rozhodnutí po úřednících, ovšem stát tak nečiní. My tedy říkáme jednoduchou změnou zákona, pojďme z té dobrovolnosti, stát může vymáhat, udělat prostě povinnost, stát musí vymáhat. My na městech jako starostové jsme stále konfrontováni s realitou toho řádného hospodáře a stejně tak by se přece měl chovat stát, když někdo má způsobenou nějakou škodu, v tom případě tu škodu má stát vymáhat. A já znovu říkám, to byla součást programu hnutí ANO, ten bod jsem tam našel. A opět, ani to, co je v programu hnutí ANO, prostě není na půdě Poslanecké sněmovny projednáno, protože se to teď nehodí. Dovolte mi ještě říci, jak to reálně bylo s vymáháním způsobené škody. Ministerstva vymáhala a vymohla pouhých 14 milionů korun, což je z těch 2,1 miliardy pouhých 0,71 % z té celkové částky, kterou jsem tady uvedl. To je smutné. Za to by byli starostové na obcích hnáni k zodpovědnosti, skončili by trestním stíháním, chodili by dané vysvětlovat na policii, protože prostě oni tu škodu vymáhat musí. Například Ministerstvo zemědělství zaplatilo na náhradách a pokutách 228 milionů korun a nevymohlo nic. To je asi vítěz v té soutěži o nevymáhání pokut v rámci České republiky. Já bych chtěl apelovat na to, aby poslanci tentokrát schválili zařazení daného bodu na program jednání. Můj návrh je pevně zařadit tento bod jako sněmovní tisk 418 na úterní odpoledne jako první bod našeho jednání. Děkuji vám za pozornost.
Pane předsedo, počkejte chviličku. Já jsem to teď nezaregistroval. Takže první bod navrhujete. Vy tady máte dvě změny. [[Probíhá domluva mimo mikrofon.]] 418 navrhujete jako dnes první... v úterý 21. 10. jako první bod jednání. A ten druhý? To znamená sněmovní tisk 465/10 v úterý jako druhý bod. Děkuji. Jinak bych chtěl všechny upozornit, že už nepřijímáme přihlášky k návrhu na změnu schváleného pořadu schůze. Konstatuji, že z místa se mi hlásí pan poslanec Černohorský a zbytek jsou všechno písemné přihlášky. Poprosím pana předsedu Marka Výborného, aby se ujal slova s přednostním právem, a připraví se pan poslanec Jakub Janda.
Vážený pane místopředsedo Poslanecké sněmovny, vážená paní vicepremiérko, ministři této vlády, kolegyně, kolegové, dobré ráno vám všem. Já bych se rád připojil k tomu, co tady už zaznělo. Pečlivě jsem si znovu prostudoval vládní prohlášení této vlády a musím konstatovat, že to, co tady opakovaně zaznívá, je skutečně pravdou. Nejsem si úplně jist, jestli poslanci vládní koalice a ministři si toto vládní prohlášení skutečně přečetli nebo nikoliv, nejsem si jist, jestli to má být cár papíru, anebo je to něco, co opravdu je programem na čtyři roky vládnutí a zodpovědné spravování této země. Protože pokud někdo prohlásí, že nebude zvyšovat daně, a pak se tady právě prostřednictvím toho inkriminovaného sněmovního tisku číslo 509 snaží o naprostý opak, aniž by to nějakým způsobem vysvětlil, tento obrat o 180 stupňů, tak mně to přijde skutečně podivné. Nám, tedy KDU-ČSL, na tom principiálně vadí, že některá ta opatření směřují jednoznačně proti zájmům českých rodin, směřují proti občanům této země. Pokud chceme například poškodit tisícovky občanů tím, že jim zdaníme vytápění plynem v jejich domácnostech, no tak co to, dámy a pánové, je jiného než útok proti českým rodinám. Já se skutečně domnívám, že v tomto smyslu tady vláda nečiní věci, které by byly ku prospěchu pozitivního spravování této země. A když se vrátím k tomuto dokumentu, který jsem si vzal s sebou, je to pozvánka na 35. schůzi Poslanecké sněmovny, která bude zahájena v úterý 15. října 2019 ve 14 hodin, a podívám se na počet bodů programu, který je tady zařazen, a když se, dámy a pánové, milé kolegyně, vážení kolegové, podíváte do sněmovního systému a zjistíte, kolik tisků, kolik sněmovních tisků tam je, tak zjistíte, že z mého pohledu je něco špatně, budu-li parafrázovat klasika ve státě českém, v Parlamentu českém, v Poslanecké sněmovně české. Protože pokud tady jsou neustále projednávány jenom vládní návrhy a pokud z grémia přicházejí předsedové klubů s informacemi: vláda přišla se vstřícným stanoviskem, na každém jednání Poslanecké sněmovny bude mít opozice jakési opoziční okénko, tam budou moci být projednány tisky opozice - a dámy a pánové, skutek utek. Jaká je realita? Úplně jiná. V tom seznamu sněmovních tisků je přitom celá řada návrhů, které třeba i souzní s vládním prohlášením, které souzní s postoji a stanovisky vládní koalice, a přesto, chápu, z politických důvodů, není úplně ideální projednávat věci, které předkládá opozice, ať už je to KDU-ČSL, nebo jiné strany, ale musíme počkat na to, až ansámbl úředníků na jednotlivých ministerstvech přijde s vládním návrhem, který se pak ve finále ukazuje jako podstatně horší než návrhy, které připravují s výrazně omezenějším aparátem jednotlivé opoziční strany. Chcete, dámy a pánové, znát jeden příklad? Neustále se tady o tom mluví, že je ostudou České republiky, jakým způsobem vypadá v České republice byznys s exekucemi. Tak když se podíváte, jeden opoziční návrh tady ve Sněmovně leží, jestli se nepletu, už minimálně půl roku, spíš tři čtvrtě roku, a vláda přišla s tím, že ona samozřejmě musí připravit svůj návrh, který doputoval o půl roku později, a když se na něj podíváte a když ho debatujete s odborníky - a prostřednictvím pana místopředsedy se dívám na pana kolegu Nachera, on moc dobře ví, o čem hovoříme - tak se ukazuje - je to tak, pane kolego? - že ten vládní návrh je nepoužitelný. Nepoužitelný, protože ten princip, který volí, znamená jenom rozpoutání dalšího byznysu, a to je ten byznys s tou první exekucí. No tak dámy a pánové, kde to jsme? Opoziční poslanci tady horko těžko sepisují něco na kolenou a je to použitelnější, kvalitnější než návrhy, které připravuje tato vláda s ansámblem úředníků na jednotlivých ministerstvech. Mně to přijde skutečně velmi zvláštní. A já bych mohl pokračovat takhle dál. Když se tedy dostanu k těm některým návrhům, víte, že Česká republika, v posledních měsících se o tom hovoří dnes a denně, vyhlásili jsme válku. Vyhlásili jsme válku kůrovci, naše lesy odumírají, musíme bojovat [[nápověda z pléna]] se suchem. Děkuji, přesně tak, já jsem k tomu směřoval. Je vidět, jak krásně se tady dneska i opozice dokáže sladit s vládou. Vládní poslanci napovídají, a správně napovídají, pane kolego. Já vám děkuji. To je skvělé. Já jsem rád, jak to tady šlape. Bojujeme se suchem. Přesně tak. A když to byl právě poslanecký klub KDU-ČSL, který přišel s velmi jednoduchým návrhem Ústavy České republiky, který dneska hovoří o tom, že je třeba chránit přírodní zdroje. A my jsme v situaci, v jaké jsme, řekli, pojďme tam doplnit čtyři slova: kromě přírodních zdrojů také vodní zdroje a půdu, protože to jsou záležitosti, které skutečně jsou o budoucnosti našich dětí, našich rodin, o budoucnosti České republiky. Je přece potřeba chránit jak vodní zdroje, tak půdu. A není to o ničem jiném, než zaprvé o symbolickém kroku, že toto, tuto zásadní věc vložíme do Ústavy, a tím pádem ale, on to není jen symbol, ale je to přece i o vytvoření jasných mantinelů na tom hřišti, kdy už nebude možné tady veřejný zájem nadřazovat, rozumějte veřejný zájem na ochraně vodních zdrojů a půdy, nadřazovat nad jiné zájmy kohokoliv. Ať už soukromoprávních nebo veřejnoprávních subjektů. Nebude možné říci, že těžba štěrkopísku na Hodonínsku je důležitější než ochrana vodních zdrojů pro tisíce obyvatel nejenom Hodonínska, ale celého jihomoravského a zlínského regionu. Nebude přece možné, aby zcela ostudným způsobem Ministerstvo životního prostředí dalo kladné stanovisko k likvidaci té nejkvalitnější půdy, kterou v České republice máme, na Olomoucku, jenom pro to, aby se tam postavily nějaké sklady velkokapacitní, nebo kdekoliv jinde se stavěly obchodní domy, hypermarkety a další věci. Právě na tom nejkvalitnějším, co máme! A to je orná půda. To je česká a moravská a slezská černozem! Tak přesně o tom to je. [[(9.40 hodin)]] A když KDU-ČSL přišlo s tímto návrhem, tak co jsme slyšeli? Pan ministr říká - ano, to je správný, my to vlastně taky chceme, my to připravujeme s tím ansámblem těch úředníků, svoláme k tomu jednání, my vás přizveme. Ano, přizvali, za to samozřejmě děkujeme, my jsme svůj návrh také obhajovali na jednání té pracovní skupiny na ministerstvu, tuším, zemědělství, za účasti obou dvou pánů ministrů, jak pana ministra zemědělství, tak pana ministra životního prostředí. Taky jsme slyšeli od většiny, ne všech, ale většiny ústavních právníků, že návrh KDU-ČSL je právě nejuměřenější a že vytváří skutečně jenom ty mantinely pro jasnou definici veřejného zájmu, ale že samozřejmě to nemůže prosadit nějaká opoziční strana, ať už je to KDU-ČSL nebo kdokoli jiný, že přece s tím musí přijít vláda. No, dámy a pánové, kam se chcete tímto způsobem dopracovat? Ten návrh tady leží, samozřejmě s nějakým myslím negativním nebo neutrálním stanoviskem vlády, to je úplně jedno. A my jsme chtěli jediné. Pojďme to projednat. Pojďte vy, poslanci hnutí ANO, sociální demokracie, komunistů, pojďte říct ne, my nechceme chránit vodní zdroje, my nechceme chránit půdu, to, co tady máme v České republice. Pojďme to tak udělat. Ale v okamžiku, kdy to je na programu, tak odmítáte jakékoli zařazení. Tak já tento sněmovní tisk - v dokumentu, který všichni máte, je to číslo 161, sněmovní tisk č. 526, návrh poslanců Marka Výborného, Jana Bartoška, Pavla Bělobrádka, Mariana Jurečky, Jiřího Miholy a dalších na vydání ústavního zákona, kterým se mění ústavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk č. 526. Je to ta věc, o které jsem tady teď hovořil... Já myslím, že všichni se shodneme na potřebnosti. A k tomu nemusí být žádná dlouhá diskuse. Já už jsem to tady představil, pojďme to v prvním čtení, dámy a pánové, v prvním čtení projednat, posuňme to do příslušných výborů, na ústavně-právním výboru se na to určitě pan předseda Marek Benda těší, stejně jako další členové ústavně-právního výboru. Pojďme to projednat na výboru pro životní prostředí, tam to přece taky patří. Ale k tomu je důležité, abyste nebránili v projednání v prvním čtení. Já si tedy dovolím tento bod zařadit jako první bod, požádat tedy o schválení zařazení jako první bod na úterý 22. října, to je tedy druhý týden této, kolikáté, 35. schůze, pardon, to mně teď vypadlo, ano, 35. schůze Poslanecké sněmovny. A budu, dámy a pánové, s dovolením pokračovat. Když jsme tady dlouze projednávali - a já jsem přesvědčen, že pořád je to jeden z nejdůležitějších zákonů, který jsme zde v tom poněkud tristním stavu v Poslanecké sněmovně schválili - novelu insolvenčního zákona, tak já jsem tehdy zdůrazňoval, že sama novela insolvenčního zákona není samospasitelná. My to vidíme, včera tady kolega Dominik Feri interpeloval paní ministryni o tom, zda a jakým způsobem fungují insolvenční úseky krajských soudů v souvislosti s tím velmi zvýšeným nápadem jednotlivých insolvencí. Samozřejmě ty věci je potřeba doplnit i o další opatření. A jedním z nich, se kterým přišlo KDU-ČSL před rokem a půl, a opět ten sněmovní tisk, je to sněmovní tisk č. 193, do dnešního dne nebyl projednán ani v prvním čtení. Ani v prvním čtení. Proběhla nějaká, jestli se nepletu, rozprava, ale nehlasovalo se o přidělení do výborů. Zákon o regulaci reklamy. My jsme přesvědčeni o tom, ač já vnitřně bytostně nejsem příznivec jakýchkoli regulací, že by bylo jedním z preventivních opatření vhodné regulovat reklamu na spotřebitelské úvěry. Podotýkám nikoliv na úvěry na bydlení, ale pouze ty spotřebitelské úvěry, tak aby každá druhá reklama, která na vás vyskočí kdekoli na internetovém prostoru, v médiích, skutečně neútočila právě směrem k těm spotřebitelským úvěrům, často i v propojení s různými šmejdskými praktikami. Proto jsme chtěli tuto situaci regulovat v rámci zákona o regulaci reklamy. Jedná se o návrh poslanců Marka Výborného, Pavla Bělobrádka, Jana Bartoška, Jiřího Miholy a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 40/1995 Sb., o regulaci reklamy a o změně a doplnění zákona č. 468/1991 Sb., o provozování rozhlasového a televizního vysílání, ve znění pozdějších předpisů. Tak já vás chci poprosit, vážené kolegyně, vážení kolegové, pojďme tento tisk doprojednat v prvním čtení. Pokud tady bude většina, která bude přesvědčena o tom, že není dobré regulovat trh s reklamou na spotřebitelské úvěry a další často skutečně praktiky, které jsou za hranou zákona nebo jsou propojeny s byznysem šmejdů, tak já to budu respektovat, ale pojďme prosím tohle doprojednat. A já si dovoluji tento tisk 193, bod 74 programu - požádat o schválení, o zařazení na úterý 22. 10. jako druhý bod programu. Doufám, že si to pan místopředseda stíhá zapisovat, ale máte to tam, pane místopředsedo kdyžtak.
Já děkuji, protože já bych chtěl ocenit, že všichni dali, víceméně všichni dali přihlášky písemně, takže se to dá stíhat.
Já jsem vám to nechtěl úplně znesnadnit, protože byste musel poslouchat pečlivě, co říkám, a zapisovat si to, máte to tam na tom zeleném lístku, takže věřím, že všechno bude v pořádku a v souladu s jednacím řádem. No a abych nemusel vystupovat ještě jednou, tak si dovolím tu třetí věc, kterou považuji taky za důležitou. Já jsem tady tento týden vůbec nezaregistroval pana ministra školství Roberta Plagu. Možná je nemocen, netuším teď důvody jeho omluvy, možná že řeší problémy v oblasti školství, protože jsem zaregistroval, že školské odbory vyhlašují stávkovou pohotovost a učitelé chtějí do stávky. Já se jim na jednu stranu ani nedivím. Ta debata o navýšení platů učitelů, spravedlivém, spravedlivém platu učitelů, je už evergreenem a stává se poněkud nesrozumitelnou. Žongluje se tady s procenty, s pevnou částkou do platu učitelů. Samozřejmě ten problém já vnímám i na straně ředitelů škol, protože, dámy a pánové, teď mluvím z vlastní zkušenosti, ředitel školy je manažerem toho pedagogického procesu. On velmi dobře ví, kde v té škole má tažné koně a kde tam má učitele, kteří plní své povinnosti, samozřejmě tak jak vyplývá z příslušných předpisů, ale v zásadě tomu nedávají nic navíc. A to je přesně to, kam já neustále směřuji, a upozorňuji na to a musím konstatovat s radostí, že pokud vím, tak ve svých úvahách takto směřuje i pan ministr Plaga. Je potřeba skutečně výraznějším způsobem podpořit onu nadtarifní složku platu, protože právě tou může ředitel ve škole udržet kvalitní učitele, může ve škole udržet ty tahouny kvality jednotlivých škol. Já myslím, že to všichni vědí, ví to i paní hejtmanka, dobrý den [[k poslankyni Mračkové Vildumetzové]], protože zřizuje celou řadu středních škol, a pokud chce mít v Karlovarském kraji kvalitní školy, tak ví, že musí ty učitele ti ředitelé mít čím ocenit, a že nikoliv tím, že nasypeme všem en bloc do tarifů stejnou částku, ale to, že ředitelé budou moci ocenit právě tahouny toho procesu, ty, kteří se často nad rámec svých povinností po odpolednech, večerech, víkendech věnují svým studentům a žákům. Já myslím, že je nám to všem naprosto všechno jasné. Jenom by bylo dobré, kdyby se i vládní koalice dohodla, jakým způsobem bude postupovat směrem k tomu, aby v roce 2021 platy učitelů byly na úrovni 130 % průměrné hrubé mzdy. Vláda to mezitím modifikovala, to je potřeba taky říci. Najednou to vztahuje k roku 2017, ale jestli se nepletu, tak na začátku všichni hovořili o tom, aby to mělo smysl a logiku, tak to přece musíme vztahovat k tomu aktuálnímu roku. Pokud učitelé nemají být nadále na chvostu odměňování vysokoškolsky vzdělaných občanů této země, pak to musí být k roku 2021 a musí to být minimálně na úrovni 130 % průměrné hrubé mzdy. Jednoduché jako facka, a stejně se kolem toho neustále vedou nějaké debaty a diskuse. Tak buď tedy máme jako prioritu školství, a pak pro to vláda musí udělat maximum, anebo nemáme, a pak to taky řekněte čestně do očí učitelům a oni půjdou stávkovat. [[(9.50 hodin)]] Vrátím se k tomu, co bych rád, aby tady bylo projednáno, protože dámy a pánové, tento zákon jsme tady v prvním čtení otevřeli, skončil posledním přihlášeným do obecné rozpravy a bylo to v červnu nebo na začátku července, dámy a pánové, nikoli roku 2019, ale roku 2018. Je to návrh poslanců Marka Výborného, Pavla Bělobrádka, Jana Bartoška a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk číslo 159. Ve svém papírovém programu této schůze ho najdete jako bod číslo 68. Tak jenom abych vám osvětlil, protože jak říkám, ono to je už téměř rok a půl, co jsme ho tady měli na stole, tak jedná se o navýšení třídnických poplatků - pardon, třídnických příplatků -
Pardon, pane předsedo, sněmovní tisk 159, bod číslo 65.
Tak to už je potom po té úpravě programu. Děkuji vám za to upřesnění, já mám tu původní pozvánku, ono se to posunulo, to víme. Mám na mysli samozřejmě sněmovní tisk číslo 159, řiďme se tím sněmovním tiskem. Myslím, že všichni víme, o co jde. Děkuji. Všichni víme, o co jde, a já bych tedy jenom připomněl -
Všichni víme, o co jde, pardon, pane předsedo, ale potom, když já to špatně přečtu, tak mi budete spílat. Takže upozorňuji, že to je bod číslo 65. Děkuji.
Pane místopředsedo, spílal jsem vám někdy? Já myslím, že ne. Já chci připomenout, pojďme k meritu, nehádejme se o číslo v programu, to není to podstatné a zbytečně se tím zdržujete. Pojďme se podívat na to, o co jde. Jde o příplatky za práci třídních učitelů, které jsou u nás na velmi mrzké úrovni. Stejně tak jako příplatky za výkon specializovaných činností. Je to možná marginálie, ale když se podíváte na to, co všechno dnes třídní učitelé musejí vykonávat, a že tuto práci, když jsme to zprůměrovali i na základě průzkumu mezi pedagogickou veřejností, tak jsme se dostali asi na 30 korun za hodinu. No tak dámy a pánové, šli byste dělat třídního učitele za 30 korun za hodinu? Všichni se usmívají, i ti, kteří na vysokých školách nemusejí vykonávat práci třídního učitele. Ale já myslím, že i pan rektor ví, o čem hovořím. Bylo by dobré tento sněmovní tisk také projednat, protože skutečně třídní učitelé na to čekají. Kateřina Valachová prostřednictvím pana místopředsedy ví o čem hovořím, a podpořila mě. [[Poslankyně Valachová cestou kolem řečniště: To je pravda.]] Tak vidíte, i vládní poslankyně, bývalá ministryně školství, tak by o tom asi měla něco vědět. A já vím, že Kateřina Valachová o tom něco ví, my jsme se na tom shodli už loni, že je potřeba to projednat. Tak já poprosím i vládní sociální demokracii, pojďte zvednout ruku - a je to před hlasováním. O tom se nemusí vést žádná dlouhá debata. Pojďme to zařadit na úterý 22. října jako třetí bod odpoledního programu! Pojďme se o tom pobavit! A předesílám, poslat to do druhého čtení, tzn. do výborů. V těch výborech se můžeme bavit o nějaké modifikaci, probereme to s panem ministrem Plagou, protože spravedlivě musím přiznat, že on u toho nebyl před tím rokem a půl. No ale opět je to jeden tisk, který ukazuje na to, jakým způsobem tato vládní koalice přistupuje k opozičním návrhům. Mně to přijde velmi nedůstojné, tak jako říkal přicházející kolega Vít Rakušan. Pojďme s tím skutečně něco udělat, protože ty věci, které tady jsou, a já jsem tady vyjmenoval tři, tak jsou skutečně ku prospěchu občanů této země. Já vám děkuji za vstřícný přístup k těmto mým třem návrhům. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji. Takže v tuto chvíli přečtu ještě omluvy: paní poslankyně Tereza Hyťhová se omlouvá dnes od začátku jednání do 10.30 ze zdravotních důvodů. A pan ministr Adam Vojtěch dnes od 9.00 do 10.30 z důvodu neodkladných pracovních záležitostí. V tuto chvíli bych dal slovo panu Jakubovi Jandovi s tím, že už se nejedná o přednostní práva a čas je vymezen na pět minut podle § 54 odst. 6. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, vážená paní ministryně, dovolte mi, abych navrhl změnu pořadu schůze, a to pevné zařazení bodu číslo 23. Jedná se o návrh Zastupitelstva hlavního města Prahy na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk číslo 247 ve druhém čtení. Pevné zařazení jsem chtěl navrhnout na úterý 22. října, ale jelikož už je tam docela dost bodů, tak navrhuji na úterý 5. listopadu jako první bod jednání. Novela živnostenského zákona, o které jsem hovořil, se obsahově týká přesunu průvodcovské činnosti v oblasti cestovního ruchu ze živnosti volné mezi živnosti vázané, resp. se navrhuje, aby byl vznik oprávnění pro tuto činnost vázán na patřičné vzdělání, případně odbornou kvalifikaci. Do Poslanecké sněmovny dorazila tato novela již před více než rokem, resp. v červenci minulého roku. Protože jde o velmi citlivý zásah do podnikání a zejména podmínek pro činnost průvodců, proběhla od té doby celá řada jednání, kulatých stolů a zasedání, na kterých se velmi obsáhle a detailně řešily aspekty tohoto kroku a velmi zodpovědně jsme podrobně diskutovali dopady na podnikatelské prostředí. Sám jsem jako předseda podvýboru pro cestovní ruch absolvoval desítky jednání s různými zástupci asociací, samotnými průvodci i předkladateli a troufám si říct, že po těchto značných a objemných diskusích jsme nalezli kompromis ve formě pozměňovacích návrhů, které jsou k tomuto tisku podány a čekají na projednání. Důvod, který mě vede k předřazení tohoto bodu, je fakt, že o úpravě průvodcovské činnosti se vedou diskuse prakticky již deset let a vždy se našly dva nesmiřitelné tábory příznivců a odpůrců. Po těch deseti letech diskusí se konečně našla cesta ke kompromisu, kdy jsou oba tyto tábory téměř spokojené a opravdu čekají na co nejrychlejší vyřízení tohoto letitého problému. Přiznám se, že i já sám jsem již nervózní z toho, že se na projednání tohoto zákona nedostává, protože všichni známe délku legislativního procesu a dnes již hrozí, že zákon by byl projednán těsně před zahájením letní turistické sezóny příštího roku, což by doslova a do písmene byl šok pro všechny průvodce, kteří by museli nově splňovat podmínky pro výkon své činnosti a narychlo by zahltili příslušný úřad žádostmi. Samotné podnikatele bychom navíc dostali do velmi nepříjemné situace. Ještě jednou zopakuji: bod číslo 23, sněmovní tisk číslo 247, pevné zařazení jako první bod na jednání 5. listopadu. Prosím vás o podporu tohoto bodu. Děkuji.
Děkuji. Váš návrh jsem zaznamenal. Další v pořadí je paní poslankyně Jana Černochová, připraví se pan poslanec Jiří Ventruba. Prosím, máte slovo.
Dobré dopoledne, dámy a pánové. Chtěla bych zde navrhnout pevné zařazení bodu číslo 130 schváleného pořadu schůze, což je sněmovní tisk 425, návrh poslanců Jany Černochové, Petra Fialy, Zbyňka Stanjury a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky, ve znění pozdějších předpisů, a to na dnešek jako první bod. Jedná se o návrh novely, který byl předložen v březnu letošního roku, bylo to na výročí našeho vstupu do NATO, a to již potřetí, a jehož cílem je zakotvit legislativně povinnost státu vydávat na obranu země nejpozději od roku 2024 prostředky ve výši 2 % HDP, což je náš alianční závazek, ke kterému se Česká republika přihlásila. [[(10.00 hodin)]] Vláda předložila do Poslanecké sněmovny návrh státního rozpočtu na rok 2020. I přes nominální navýšení výdajů na obranu v tomto návrhu jde bohužel o určité zklamání, neboť tyto výdaje neodpovídají tomu, co bylo přislíbeno v loňském rozpočtovém výhledu schváleném s rozpočtem na rok 2019, a obrana dostane v příštím roce bezmála o jednu miliardu méně, než tento výhled předpokládal...
Máte pravdu, paní poslankyně, už jsem se k tomu chystal, protože jednáme o změnách pořadu schůze. Máme tady přes třicet přihlášek. [[Poslanec Chvojka z prostoru před stolkem stenografů: Kolik?]] Přes třicet přihlášek. Pokud se nechcete věnovat tomu, jaké jsou návrhy na změnu pořadu schůze, tak to prosím čiňte v předsálí, ale kdo jste uvnitř, tak prosím o klid. Děkuji vám. Prosím, máte slovo.
Vládní představitelé opakovaně deklarovali cíl dosáhnout výdaje na obranu ve výši 2 % HDP do roku 2024, k čemuž jsme se, opakuji, zavázali v rámci NATO. Přesto pro dosažení tohoto cíle dělá vláda málo a tempo růstu obranného rozpočtu mu v žádném případě neodpovídá. Předseda vlády Andrej Babiš se v tomto týdnu, když se zúčastnil oslav stého výročí založení Generálního štábu Armády České republiky, při této příležitosti nechal slyšet, že s ohledem na vývoj bezpečnosti ve světě Česká republika musí zbrojit a nabírat nové vojáky, že musí dohnat deficit v oblasti obrany a léta stagnace. Když pominu fakt, že za tato léta stagnace nese odpovědnost zejména nejdéle sloužící ministr obrany, který byl shodou okolností z ANO, a byl to pan Martin Stropnický, ráda bych panu premiérovi sdělila, že bez adekvátního navyšování finančního rámce to opravdu nepůjde. [[Hluk v sále.]] Armádu čeká v nadcházejících letech klíčová modernizace a akvizice v řádech miliard korun, což všichni dobře víme, je třeba investovat velké prostředky rovněž do zanedbané infrastruktury. Bohužel v nadcházejících letech však nelze spoléhat na to, že ekonomika poroste takovým tempem jako doposud, a velmi se obávám toho, že právě obrana může být první na ráně, pokud bude nutné šetřit. A pokud vláda bude chtít udržet svou štědrou a rozhazovačnou politiku, kterou provozuje...
A tam já nevidím, takže to se omlouvám.
I proto je nezbytné, aby existovala záruka, že obrana bude mít, z čeho zmíněné investice financovat, a že je bude moci bez obav naplánovat a také realizovat. Schválení uvedené novely je touto zárukou, která může být přijata velmi rychle, neboť je jednoduchým opatřením, jež lze schválit již v prvním čtení. Garance 2 % HDP by pak byla v neposlední řadě jasnou deklarací toho, že to Česká republika se svou obranou a se svou účastí v systému kolektivní obrany myslí opravdu vážně, že nechce patřit mezi takzvané černé pasažéry a že chce plnohodnotně přebírat své závazky. [[Hluk v sále.]] Chtěla bych vás tedy, vážené kolegyně a vážení kolegové, z těchto důvodů požádat o to, abyste umožnili přednostní projednání této novely a abyste ji podpořili. Jak už jsem říkala, bylo by ideální, kdyby se nám to podařilo dneska jako první bod, pokud ne, tak navrhuji, aby se to projednalo příští pátek jako první bod. Děkuji.
Hezké dopoledne, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, budeme pokračovat. Nejdříve přečtu omluvu paní ministryně spravedlnosti Marie Benešové, která se omlouvá z dnešního jednání Poslanecké sněmovny z pracovních důvodů na celý jednací den. Dalším přihlášeným je Jiří Ventruba, který se hlásí do rozpravy ke změně pořadu schůze. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážená paní ministryně, vážený pane ministře, kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych navrhl zařazení nového bodu jednání Poslanecké sněmovny, a to na příští čtvrtek 24. 10. v 11.00 hodin, a to bodu s názvem Prevence nehodovosti na opravované dálnici D1. Zdůvodňuji to hromadícími se otřesnými tragickými haváriemi s úmrtím a těžkými zraněními po nehodách v posledních dnech. Mám na mysli zejména nedávnou nedělní tragédii ve směru na Brno, když se kolem 19. hodiny cisterna s palmovým olejem převrátila na bok přes oba jízdní pruhy a začala hořet. Narazila do ní postupně čtyři osobní auta, některá se vzňala. Řidič jednoho z osobních aut uhořel. Lidé z havarovaných a hořících aut pak zpočátku vytahovali sami raněné a zaklíněné v autech, protože záchranáři po silnici, to je sanitky, hasiči a policie, nebyli schopni se k havárii vůbec dostat. Podle videí, která záchranáři poskytli médiím, se nemohli dostat k havárii zejména kvůli vedle sebe stojícím kamionům, dokonce tam byl i záběr, kde byly i tři vedle sebe. Osobní auta nějak uhnula, kamiony neměly šanci se nějak dále pohnout. Při této nehodě byl zraněn, ještě sražen přijíždějícím autem, policista, který odkláněl dopravu několik kilometrů před touto havárií. Kvůli vyteklému oleji vozovka klouzala, tuk pak byl i v kanalizaci, při tom požáru se navíc poškodil povrch dálnice, což obnovení provozu po dlouhou dobu komplikovalo, silničáři museli vozovku provizorně opravovat, asfaltovali i žárem popraskané betonové desky. Poškození v následujících dnech a týdnech, říkali odborníci, posoudí experti a pak se udělají kontrolní vývrty a tak dále, to znamená, je to ještě na dlouhou dobu. Dálnice byla uzavřena mnoho hodin až do následujícího dne. Od této havárie byly na D1, a vy to víte sami dobře, další havárie. I dnes ráno je zase uzavřena dálnice na Brno před Brnem. A proč o tom hovořím? Protože se velice rychle blíží období, kdy počasí, jak se říká, opět zaskočí silničáře. Vzpomeňme si, co následovalo vloni, když se teploty přiblížily nule, a pak co nastalo, když napadl první sníh. Mně je jasné, že tempem a způsobem, jakým se tato naše stěžejní dálnice opravuje, se její stav v brzké době nijak podstatně do této doby nezlepší. Je proto nezbytné, aby nejen Ministerstvo dopravy, ale i Ministerstvo vnitra udělala urychleně taková opatření, aby ve společné součinnosti minimalizovala rizika havárií, zranění, úmrtí a vůbec dalších tragických událostí. Co tím hlavně myslím? Je jasné, že Ministerstvo dopravy by mělo odstranit uzávěrky, kde je to jen možné, což dělá, a zejména ve známých krizových úsecích. Ale i Ministerstvo vnitra by mělo výrazně posílit dopravní policii. Na silnicích a dálnicích nestačí jen sledování kamerami, ale myslím si, že už jen přítomnost policejních aut, ale ne těch maskovaných měřičů rychlosti, ale opravdu policejních aut a motorek v barvách policie. V médiích jsou videa nebezpečného chování řidičů, ale i sami, když někdy jedeme po této dálnici, můžeme vidět, že jsou to hlavně, a to říká naše policie, řidiči cizinci.
Pane poslanče, skončil vám pětiminutový čas k návrhu. Váš návrh je zaznamenán na 24. 10. v 11 hodin. Budeme pokračovat vystoupením pana poslance Petra Dolínka, připraví se pan Ivan Adamec. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych si dovolil zařadit body č. 245, 246, 247, 248, 249 a 250, což je zpráva o činnosti a hospodaření České televize za rok 2016, 2017 a 2018, jako pevné body na příští čtvrtek, a to za body 290, 291 292, první tři body se týkají České národní banky, inflace a podobně, takže pan guvernér Rusnok s tím počítá, takže z úcty k tomu až za tyto body, s tím, že tím pádem by bod 245 byl jako čtvrtý bod, 246 jako pátý bod, 247 jako šestý bod, 248 jako sedmý bod, 249 jako osmý bod a 250 jako devátý bod. To znamená zařadit to potom jako v zásadě čtvrtý, pátý, šestý, sedmý, osmý a devátý bod čtvrtečního jednání včetně případně dohody o režimu, abychom jednali i po ústních interpelacích. Já si myslím, že bylo vidět, že diskuse, která včera již probíhala potřetí, v součtu měla takřka devět hodin, již došla do stadia, kdy jsme připraveni, že bychom měli příští týden hlasovat alespoň o prvních zprávách. Děkuji za případnou podporu návrhu.
Děkuji za návrh i za dodržení času k návrhu změny programu. Byl zaznamenán. Nyní vystoupí pan poslanec Ivan Adamec, připraví se pan poslanec Karel Krejza. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající. Vážené kolegyně poslankyně, kolegové poslanci, vážená paní ministryně, dovolte mi, abych tady načetl pevné zařazení bodu č. 141, je to sněmovní tisk 467. Je to poslanecký návrh opozice Petra Fialy, Zbyňka Stanjury a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Abych to řekl zkráceně, je to nenulová tolerance alkoholu pro řidiče do výše 0,5 setin promile... procent promile, takže 5 promile, s výjimkou rizikových skupin řidičů. Trošku vás seznámím s obsahem, abyste věděli, a i proto, abychom toto téma konečně řádně probrali a ukončili jsme debatu, abychom se nedostávali do takových diskusí, jako když tady byl vodácký zákon anebo jízda na vinařských cyklostezkách. Takže konkrétně co se tam děje. Do § 5 povinnosti řidiče se vkládá nový odst. 4, který zní: (4) Řidič se považuje za ovlivněného alkoholem ve smyslu § 5 odst. 2 písm. b), pokud: a) obsah alkoholu v krevním vzorku řidiče přesáhne 0 promile, jedná se-li o řidiče, který za prvé řídí tramvaj nebo vozidlo zařazené do skupiny C1, C, D1, D nebo T, anebo řídí jízdní soupravu zařazenou do skupiny B+E, C1+E, C+E, D1+E nebo D+E, nebo řídí vozidlo zařazené do skupiny B nebo B1 za účelem smluvní přepravy osob nebo věcí prováděné za úplatu, anebo řídí vozidlo a zároveň je osobou mladší 21 let, anebo řídí vozidlo a zároveň je držitelem řidičského oprávnění po dobu kratší 24 měsíců nebo osobou, která v průběhu posledních 24 měsíců pozbyla řidičské oprávnění, nebo osobou, které bylo v průběhu posledních 24 měsíců řidičské oprávnění pozastaveno, anebo obsah alkoholu v krevním vzorku řidiče přesáhne 0,5 promile, jedná-li se o řidiče, který jede na zvířeti nebo řídí vozidlo v případech vysloveně neuvedených v § 5 odst. 4 písm. a). Proč předkladatelé překládají tuto novelu? Argumenty jsou tyto: Česká republika je jednou z pouze čtyř členských zemí Evropské unie s nulovou tolerancí alkoholu. Kromě nás se jedná o Slovensko, Rumunsko a Maďarsko. Většina ostatních zemí má právě toleranci do půl promile a v některých zemích - Malta, Velká Británie - je tato hranice ještě vyšší. Dále, mezi tolerancí malého množství alkoholu v krvi řidiče a počtem obětí dopravních nehod neplatí přímá úměra. Země s nulovou tolerancí patří mezi státy s největším počtem obětí dopravních nehod na 1 milion obyvatel, Rumunsko 96, Maďarsko 64, Česká republika 62, Slovensko 46, zatímco zmiňovaná Velká Británie vede žebříček nejbezpečnějších zemí s 28 oběťmi na 1 milion obyvatel, následovaná Dánskem 30 a Irskem 31. V České republice došlo loni k sedmi dopravním nehodám s oběťmi na životech, při kterých byl zjištěn alkohol u řidiče do půl promile. Pro srovnání, nedání přednosti v jízdě mělo v roce 2018 18 obětí, vjetí do protisměru 79 obětí na životech. Podle publikace České technologické platformy pro potraviny nevykazují státy, které tolerují nízké dávky alkoholu, vyšší iniciaci dopravních nehod než státy s nulovou tolerancí. Na závažnost dopravních nehod mají významnější vliv jiné faktory, například kvalita dopravní infrastruktury, stav vozového parku, práce policie a podobně. Podle řady studií nemá výše alkoholu do půl promile významný vliv na schopnost ovládat vozidlo. Naopak daleko více tyto kompetence snižuje stres, nevyspání, konzumace medikamentů a celkový zdravotní stav. Předkladatelé zároveň navrhují i zachování nulové tolerance alkoholu v krvi pro rizikové skupiny řidičů. O těch už jsem tady mluvil. A samozřejmě připomenu, že se to týká třeba taxikářů, řidičů tramvají a těch, kteří jsou nezkušenými řidiči. Navrhovatelé zároveň počítají se zvýšením sankcí pro řidiče překračující limit půl promile. Řeknu to takto. Je potřeba o tom diskutovat, je potřeba o tom mluvit. Proto navrhuji, abychom tento poslanecký návrh zákona zařadili pevně na příští úterý odpoledne, pokud tam budou zařazeny pevné body, tak za pevně zařazené body, nebo v pátek po třetím čtení zase jako první bod. Děkuji za pozornost.
Děkuji za dodržení času k úvodnímu slovu. Bylo zaznamenáno a bude hovořit pan poslanec Karel Krejza, připraví se Bohuslav Svoboda. Předtím, než dojde k pultu, konstatuji, že Marek Výborný hlasuje s náhradní kartou č. 18. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, děkuji za slovo. Vážení kolegové, kolegyně, chtěl bych vás velmi zdvořile požádat o předřazení bodu 65, je to zákoník práce, sněmovní tisk 159. Myslím si, že již jeden z mých předřečníků o toto žádal. V případě, že se nepodaří zařadit tento bod dle jeho přání, navrhuji, aby byl zařazen na příští pátek jako druhý bod našeho jednání. Krátké zdůvodnění. Já si myslím, že nejenom nové povinnosti, které se valí na naše občany prací této ctěné Sněmovny, jsou tím, co bychom pro občany měli dělat, ale i drobná zjednodušení života si určitě naši občané zaslouží, a myslím si, že drobný pozměňovací návrh, který bych rád připravil do tohoto zákoníku práce, který se týká referentských zkoušek, by zcela jistě ulehčil životy i mnohým z vás. O co se jedná? Každý z nás, nevěřím, že tady je někdo, kdo by neměl řidičské oprávnění alespoň na řízení osobního automobilu, nikdo se nehlásí, takže předpokládám, že tomu tak je, mnozí z vás mají k dispozici služební vozidla a jsou nuceni pravidelně každý rok podstoupit testy řidičských schopností, takzvané referentské zkoušky, které spočívají v tom, že si provedete v počítači autotest, zabere vám to dvacet minut, pak si provedete ostrý test, dostanete 100 % bodů, protože ten test je stejný jako ten autotest, takže veškeré vzdělávání, nebo pomoc, nebo zlepšení schopností řídit auto je nulová. Ovšem nevíme, co se stane v momentě, kdy na toto povinné školení zapomenete, například v případě nehody, jak se k tomu bude chovat pojišťovna, jak se k tomu bude chovat váš zaměstnavatel. A přitom si myslím, že u neprofesionálních řidičů toto vůbec není třeba absolvovat, to znamená, řídíte osobní vozidlo, tak jako vozíte každodenně, možná každotýdenně svoji rodinu, můžete svézt i svoje kolegy a nepotřebujete k tomu žádné další školení, které vám opravdu nepomůže ve zlepšení vašich schopností. [[(10.20 hodin)]] Koneckonců dnes ráno jsem taky zaznamenal jednu povinnost, kterou někteří kolegové opomněli. A myslím si, že ta povinnost je zbytečná. A bylo mi to líto - pan kolega mě tady neslyší - ale opomenutí zaznamenat nějakou část svého majetku do majetkového přiznání, kterýžto máte ve veřejně dostupných zdrojích, vedlo k pokutě a vedlo k tomu, že toto řeší novináři. Myslím si, že to je jeden z drobných příkladů, jak bychom asi postupovat neměli, a myslím si, že dát možnost zjednodušit život, ubrat povinnost, je to, co by všem lidem mohlo pomoci. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji za návrh, je poznamenán. Hovořit bude pan poslanec Bohuslav Svoboda. Připraví se pan poslanec Stanislav Blaha. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Pane předsedající, vážená paní ministryně, vážený pane ministře [[v sále je jen ministryně Schillerová a ministr Zaorálek]], dámy a pánové, to, co tady zaznívá, je skutečně pokus o řešení situace, která se opakuje každý týden v jednání Poslanecké sněmovny, protože tu máme takovou spoustu tisků, že jich vlastně většinu nevyřídíme. Myslím si, že to je situace, která vyžaduje, abychom jednali jenom o takových tiscích, které jsou smysluplné, které v té akutní fázi jsou potřebné a které posunou naši legislativu a fungování státu někam dopředu. Při zvážení všech těchto okolností jsem si řekl, že je potřeba to, co v tuto chvíli se jeví jako nadbytečné nebo to není zásadní pro další provoz, že takovéto tisky musíme z jednání Poslanecké sněmovny vyřadit. Navrhuji tedy vyřadit z pořadu této schůze této ctěné Sněmovny sněmovní tisk číslo 581. Sněmovní tisk 518 je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 378/2007 Sb., o léčivech a o změnách některých souvisejících zákonů [[zákon o léčivech]], ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. V anotaci tohoto zákona se říká, že hlavním cílem této novely je zajistit dostupnost léčivých přípravků pro pacienty v lékárnách formou takzvaného emergentního systému, který v zákonem vymezené situaci zajistí dodávku konkrétního důležitého léčivého přípravku do konkrétní lékárny. Faktem je, že ten nedostatek léků nebo nemožnost zajistit lék v lékárně pro pacienta se objevuje, ale není nijak příliš častý. Tento emergentní systém vychází z úvahy o tom, že kvůli nízkým cenám léčiv, které jsou realizované přes přísné cenové regulace, dochází k tomu, že některé léčivé přípravky uváděné na český trh jsou výrazně levnější než jiné z ekonomicky silnějších zemí. Proto se takovéto léčivo stává atraktivní pro takzvaný reexport, tedy vývoz balení určených na trh pro Českou republiku do jiných zemí, a může tak dojít k nedostatku důležitých léčiv. A navrhovaný zákon tomu má zabránit. Ten emergentní systém by měl fungovat tak, že držitel rozhodnutí o registraci léčivého přípravku bude provozovat elektronický [[nesrozumitelné]]informační systém pro objednávání předepsaných humánních léčivých přípravků a zajistí v nepřetržitém provozu elektronické přijímání objednávek léků zasílaných lékárnou, a pro případ výpadku musí držitel zajistit přijímání objednávek jinou prokazatelnou formou, například e-mailem. A dále se tam hovoří o tom, jakým způsobem bude lékárna od distributora získávat léčivý prostředek atd., atd. Je to typický zákon, který řeší věc, která není v současné době superemergentní, a hlavně je to ukázka zákona, který bude potřebovat ještě veliké množství diskuse v této Sněmovně a zabere spoustu času ve výboru nebo ve výborech a zabere spoustu času i tady na plénu. Ten čas by měl být využit pro zákony, které jsou potřebnější, než je tento zákon. Je tam spousta problémů. Úřad pro ochranu hospodářské soutěže trvá na tom, že tam není posouzen vliv na ochranu osobních údajů. Lékařská komora říká, že oprávnění napsat recept musí být možné i jinou než elektronickou formou. Česká lékárnická komora je přesvědčena, že emergentní systém bude vyžadovat dvojí návštěvu lékárny ze strany pacienta - první za účelem předání identifikátoru a druhou za účelem vydání léku.
Pane poslanče, už vám skončil čas k podání návrhu. Je zaznamenán - vyřazení tisku 581 o léčivech. Děkuji za návrh. Ještě než budeme pokračovat, konstatuji došlou omluvu předsedovi Poslanecké sněmovny. Ze zdravotních důvodů se omlouvá z dnešního jednacího dne paní poslankyně Věra Kovářová. Dalším vystupujícím je Stanislav Blaha. Připraví se Martin Baxa. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, kolegové přede mnou opakovaně konstatovali, že máme na pořadu schůze celou řadu bodů, zejména opozičních návrhů, na něž se nedostává, nebo se na ně úmyslně nechce ani dostat. Já si přesto dovolím náš program ve svém návrhu doplnit. Důvod je docela závažný, protože včera na podvýboru pro dopravu jsme se zabývali problematikou železničních přejezdů, lépe řečeno tragických nehod na těchto železničních přejezdech. Proto bych chtěl požádat o zařazení bodu Informace vlády o rozpočtu Správy železniční dopravní cesty na rok 2020 a následně jeho pevné zařazení, protože to souvisí s rozpočtem, jako prvního bodu dnešního programu, pokud by to z nějakých důvodů nebylo schváleno, tak jako prvního bodu v úterý, případně ještě alternativně jako pevně zařazeného bodu po ostatních zařazených bodech na příští úterý. Asi vás zajímá důvod tohoto mého návrhu. Musím konstatovat, že kromě toho, že jsme viděli statistiku tragických nehod, zazněla při prezentaci pana ředitele SŽDC Svobody jedna informace, která mě doslova šokovala. Tou informací je to, že návrh rozpočtu SŽDC na příští rok je oproti letošnímu roku krácen, tudíž peníze na tolik potřebná opatření, která zabrání maření životů našich občanů na železničních přejezdech, zkrátka nebudou finančně pokryta. Dovolím si trošku citovat ze statistik. Oproti loňskému roku, kdy na našich železničních přejezdech bylo usmrceno 32 lidí, za prvních devět měsíců letošního roku už se tak stalo v celkem 28 případech, což je nárůst o 27 %. Příčiny vzniku nehod na železničních přejezdech, které vyplývají ze závěrů šetření nehod: největší podíl na jejich vzniku je způsoben nepozorností - tady právě provedenými opatřeními dokážeme významně snížit počet těchto nehod, a v druhém případě pak porušováním pravidel silničního provozu, například z důvodu vyšší rychlosti, nerespektování signalizace atd. Tady už moc účinně bránit nemůžeme, tady je potřeba samozřejmě nasadit prvky represe. [[(10.30 hodin)]] Jedním z opatření ke snížení nehodovosti je rušení přejezdů. Je jasné, že máme celou řadu zbytečných železničních přejezdů, kde zejména zemědělská technika způsobuje kolizní situace. Zároveň je důležitá nasazovat technicko-technologická opatření, zvyšování úrovně zabezpečení železničních přejezdů, doplňková technická opatření na straně SŽDC či provozovatelů pozemních komunikací, a zároveň zvýšení pozornosti uživatelů silničních komunikací zavedením preventivních prvků represe. Dle sdělení SŽDC aktivně dochází k navrhování jednotlivých přejezdů, které jsou určeny k rušení. Tady to často naráží na odpor komunálních politiků. Já si samozřejmě jsem vědom toho, že rušení přejezdů způsobuje následně překážku v území a můžete být velmi citlivá záležitost, zároveň však to, na co se chci zaměřit, je zvyšování úrovně zabezpečení železničních přejezdů, a tady pokud jenom velmi rychle vyjdu z té statistiky, každý rok je vynakládána částka objemu 800 milionů korun. Celkové náklady na rekonstrukci všech železničních přejezdů a jejich vybavení závorami jsou odhadovány zhruba na 67 až 75 miliard korun. To jenom část úkolu SŽDC. Mohu zmínit i tolik proklamované vysokorychlostní tratě, které se jeví jako velmi významné doplnění například dálniční sítě, rekonstrukce stávajících tratí, u kterých víme, že jsou často v nevyhovujícím stavu a jsou přetíženy, modernizace nádraží a také to, že naše železnice -
Pane poslanče, skončil vám čas k návrhu. Je zaznamenán - úterý 22. 10. po pevně zařazených bodech. Nyní vystoupí pan poslanec Martin Baxa, připraví se pan poslanec Jan Zahradník. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji. Vážený pane předsedající, děkuji za udělení slova. Paní ministryně, páni ministři, dámy a pánové, já si dovolím navrhnout k zařazení nový bod na pořad této schůze Poslanecké sněmovny. Navrhuji ho na příští pátek a celý název tohoto bodu zní Informace vlády o možnostech kompenzace rostoucích mandatorních výdajů obcí a krajů coby zřizovatelů příspěvkových organizací v oblasti kultury vyplývající z růstu platů dle nařízení vlády o platech. Ten název je, dámy a pánové, možná poněkud dlouhý či krkolomný, ale skrývá se za ním velice vážný problém, a myslím si, že do určité míry se teď dá říct, že nějaká míra trpělivosti ze strany samospráv už přetekla. Co bylo impulsem k tomu, že jsem ho navrhl právě dnes ještě na pořad této schůze? Je to to, že se mi včera dostal do ruky kapitolní sešit, tedy návrh rozpočtu Ministerstva kultury na rok 2020, a já jsem se podíval do některých jeho částí a řekl bych skoro lidově, že když jsem si něco přečetl, tak ve mně takzvaně bouchly saze a překřtil jsem si ten návrh rozpočtu termínem Staňkova pomsta, protože tento návrh rozpočtu ještě připravoval pan exministr Antonín Staněk, a mám prostě pocit, že chtěl v něm vyjádřit svoji frustraci nad odchodem z funkce směřovanou vůči těm, kteří asi podle jeho názoru za toto mohli. Co mám, konkrétně na mysli? V podprogramu nebo v programu státní podpory profesionálních divadel, symfonických orchestrů a pěveckých sborů, což je, dámy a pánové, klíčový nástroj pro podporu samospráv, které zřizují příspěvkové organizace v oblasti kultury, je navrženo v tomto rozpočtu 130 milionů. A to, dámy a pánové, chci podotknout, že je částka, která je téměř poloviční oproti upravenému rozpočtu ministerstva na letošní rok, kde bylo myslím 210 milionů, a oproti schválenému rozpočtu na letošní rok, kde bylo původně těch 160 milionů. Neboli když to zrekapituluji, už nedostatečných 160 milionů korun z loňského roku pod velkým tlakem odborné veřejnosti i nás poslanců ministr Staněk navýšil řádově o několik desítek milionů, ale v tomto návrhu, který je teď projednáván ve Sněmovně, je pouhopouhých 130 milionů. Proč říkám pouhopouhých? Jde o to, že za poslední roky výrazně rostou platy zaměstnanců v kultuře, těch, na které se vztahuje nařízení vlády o platech. Chci jasně podotknout, že navýšení těchto platů je v pořádku, je správné. Řada zaměstnanců v oblasti kultury pracovala a možná stále ještě pracuje za naprosto nedůstojné platy. Takže od roku 2015 tyto platy významně rostou, samozřejmě se to odehrávalo nejenom v kontextu dobré vůle tehdejších vlád jim pomoci, zejména vlády Bohuslava Sobotky, ale také ve snaze získat politické body, ale každé to navýšení podle nařízení vlády pro příspěvkové organizace ze svých kapes zaplatily obce a zaplatily kraje. Státní kompenzace těchto platových nárůstů byla vlastně mizivá a tento návrh rozpočtu Ministerstva kultury na příští rok nám říká: obce a kraje, nejenom si to opět zaplaťte z vlastních kapes, ale to málo, co přichází ze státního rozpočtu, bude ještě sníženo. Já proti tomu protestuji. Proto tedy požaduji informaci od vlády o tom, jakým způsobem je možné toto kompenzovat, protože podle mého názoru je regionální kultura klíčem, takovým jakoby klíčovým pilířem, fundamentem pro kulturu v regionech. Řada těchto kulturních institucí, uvedl bych třeba i kulturní instituce města, jehož jsem primátorem, Divadlo Josefa Kajetána Tyla, Divadlo Alfa, má jednoznačně nadlokální nebo nadregionální význam, ale síla a schopnost samospráv dále kompenzovat to, co na ně uvaluje stát, se prostě blíží ke konci. Samozřejmě je pravda, že v posledních letech rostly příjmy z rozpočtového určení daní, ale vidíme-li někde na obzoru blížící se ekonomickou krizi, tak co se potom stane? Pak budou muset prostě samosprávy čelit tomu, že budou muset provádět nějaká omezení, či dokonce škrty, a jistě si umíme představit, jakými směry se takové škrty mohou vydávat. Já si to nepřeji, ale chci teď slyšet od vlády, co bude dělat ve prospěch samospráv, aby -
Pane poslanče, skončil čas pro váš návrh. Je zaznamenán na dnešní den, tedy informace vlády o možnostech kompenzace rostoucích výdajů krajů. Nyní pan poslanec Jan Zahradník a připraví se pan poslanec Jan Bauer. Máte slovo, pane poslanče.
Vážený pane místopředsedo, děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, z předcházejících vystoupení mých kolegů je vidět, že vládní koalice, vláda, vedení Sněmovny skutečně nechává mnohé návrhy, které vzešly z řad opozice, ležet, nezařazuje je na pořad jednání a nedává Sněmovně možnost tyto návrhy projednat. Ale nejenom návrhy opozice zůstávají vládní koalicí opomenuty, ale jsou to samotné návrhy, které vzešly z jejich ministerstev. Jedním z takových materiálů, který leží již pomalu rok v programu zaparkován, je Zpráva o stavu životního prostředí České republiky za rok 2017, kterou vytvořilo Ministerstvo životního prostředí a kterou vlastně vláda schválila již před rokem. Jak je vidět, tak panu ministru Brabcovi nezáleží na tom, abychom se se zprávu o stavu životního prostředí seznámili, a tak ji na pořad jednání nezařazuje. Proto bych si dovolil, vážený pane místopředsedo, navrhnout, aby bod programu číslo 267, tedy sněmovní tisk 355, byl na pořad našeho jednání zařazen na příští čtvrtek, tedy 24. října, a to na čas 11 hodin, tedy na čas po skončení písemných interpelací. Je to tradiční místo v našem programu jednání, kam bývají zařazovány právě zprávy a různé mezinárodní smlouvy. Ta zpráva již prošla svým legislativním procesem, který předchází jejímu zařazení na pořad jednání Sněmovny. Vláda ji schválila vlastně také již před rokem, 20. 11. 2018, a výbor pro životní prostředí na začátku letošního roku ji doporučil sněmovně vzít na vědomí, takže nic nebrání tomu, abychom se touto zprávou zabývali. [[(10.40 hodin)]] Byla učiněna dohoda již v minulém volebním období, podle které se jednou za dva roky předkládá zpráva v té obsáhlé podobě. V lichých rocích pak jsou předkládány zprávy stručnější. Tahle naše zpráva za rok 2017 patří k těm stručnějším. Je to zhruba šedesát stránek a nikoho z nás nebude příliš obtěžovat do ní nahlédnout a případně celou si ji prostudovat, případně to, co nás z ní bude zajímat podle našeho zaměření, si přečíst a pak třeba případně v rozpravě při projednávání vystoupit. Je tady hlavní sdělení, které ta zpráva předkládá, které říká, že díky technologickému rozvoji a implementaci elementárních opatření zátěž životního prostředí za rok 2017 klesla, a to i přesto, že česká ekonomika rostla, což je samozřejmě potěšující jev, který je možná v ostrém rozporu s tím, čím nás mnozí ekologičtí a klimatičtí alarmisté straší. Jakýmsi kolapsem klimatu, kolapsem životního prostředí a fatálními důsledky, které to bude mít pro život společnosti. Já bych ještě jednu věc chtěl zmínit, která je podle mne důležitá. Tu zprávu předkládá vlastně organizace, která je organizací Ministerstva životního prostředí, CENIA, agentura pro zjišťování stavu životního prostředí, která dostává v rozpočtu, který navrhuje Ministerstvo financí, každým rokem zhruba 60 milionů korun na svůj roční provoz. Agentura tu zprávu připravila poměrně pečlivě a zasloužila by si, abychom její práci ocenili tím, že její návrh tady řádně projednáme. Návrh jsem řekl, doufám, že jej, pane místopředsedo, zaznamenáte.
Děkuji za dodržení času. Nyní tedy pan poslanec Jan Bauer. Ještě než se dostaví, konstatuji došlou omluvu paní poslankyně Terezy Hyťhové a pana poslance Dominika Feriho z dnešního jednání do konce jednacího dne. Nyní tedy pan poslanec Jan Bauer, připraví se pan poslanec Petr Gazdík. Pane poslanče, máte slovo.
Pane místopředsedo Poslanecké sněmovny, vážené kolegyně, vážení kolegové, rád bych vás požádal o jednu změnu v pořadu probíhající schůze. Myslím si, že tento návrh by mohl najít vaši podporu jak na opoziční, tak i vládní straně, protože má své ratio. Navrhuji předřadit rodičovskou, což je sněmovní tisk číslo 490, jako dnešní první superbod, v uvozovkách, dnešního jednacího dne. Aniž bych chtěl jakkoliv snižovat význam a důležitost jednotlivých legislativních norem, ať už vládních, nebo poslaneckých, tak vidím v aktuálním pořadu schůze dva zákony, které já osobně považuji skutečně za klíčové a zásadní, a to z jednoho prostého důvodu. V případě, že budou schváleny oba dva tyto zákony, okamžitě a zásadním způsobem ovlivní každodenní život lidí v ČR. Tou první normou je daňový balíček, kterým chce vláda zvýšit daňové zatížení v ČR a vybrat lidem z kapes více peněz, tou druhou normou je novela zákona o státní sociální podpoře, která konečně po měsících slibů zvedá rodičovský příspěvek rodinám s dětmi. Z hlediska důležitosti jde o normy zásadní. Z hlediska jejich podpory a procesu projednávání je však mezi nimi opravdu propastní rozdíl. Zatímco u daňových otázek lze ještě očekávat dlouhou debatu nad jednotlivými navrhovanými změnami a politický střet mezi vládou a opozicí, u rodičovské je ta situace diametrálně odlišná. Tady má vláda už od počátku zajištěnou podporu opozice a věřím, že rodiče potěšíme zvýšenou rodičovskou společně bez rozdílu, zda sedíme v parlamentu za vládní, nebo za opoziční stranu. Samozřejmě i ke zvýšení rodičovské proběhne podle mého názoru debata, a to zejména s ohledem na fakt, že z vlády do Sněmovny nakonec doputovala její osekaná varianta, která je pravděpodobně na hraně ústavnosti a dost možná za ní. Z nároků na nově stanovenou částku rodičovského příspěvku totiž vylučuje přibližně kolem dvaceti procent rodin, které měly tu smůlu, že už rodičovskou ve zrychleném režimu vyčerpaly, přestože vychovávají stejně staré dítě s nárokem na podporu jako rodiny, které rodičovský příspěvek stále čerpají. Důvodů, které je k rychlejšímu čerpání přiměly, je obrovské množství a liší se v každém konkrétním případě, tak jak jsem měl možnost s nimi mluvit. Vůbec ale neplatí, že maminky z takových rodin už jsou automaticky zpátky v práci a vydělávají si. Budeme se muset proto vypořádat ještě s debatou nad jednotlivými pozměňovacími návrhy, které se snaží tento stav napravit a docílit rovnějšímu a spravedlivějšího modelu zvýšení rodičovské, anebo i jiným způsobem korigují. Tady mám samozřejmě na mysli nejenom svůj vlastní pozměňující návrh, který řeší právě tento problém, ale i další návrhy, například návrh paní kolegyně poslankyně Richterové, paní poslankyně kolegyně Golasowské, včetně kolegy Juchelky a dalších. Rád bych také připomněl, že debata se dost možná omezí nejen na rodičovskou, protože byly podány i dva pozměňující návrhy k úpravě výplaty příspěvku na bydlení a zamezení jeho zneužívání. Budeme se muset rozhodnout, zda a který z návrhů podpoříme, zda to bude návrh kolegyně Jany Pastuchové, anebo návrh kolegyně paní poslankyně Richterové. Také nad zákonem o státní sociální podpoře nás proto čeká možná ještě dlouhá debata. Bude to ale podle mého názoru debata věcná a věřím, že racionální, a bude vedena naší společnou snahou zvýšenou rodičovskou projednat a odsouhlasit. Ostatně čekají na to tisíce rodin a maminek. Z tohoto důvodu, jak jsem řekl na začátku, navrhuji předřadit vládní návrh zákona o státní sociální podpoře, je to sněmovní tisk 490, před dnes první a pevně zařazený bod vládní návrh zákona, kterým se mění některé zákony v oblasti daní a v souvislosti se zvyšováním příjmů veřejných rozpočtů, sněmovní tisk číslo 509. Milé dámy a pánové, já vám předem děkuji za případnou podporu tohoto návrhu. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Bauerovi za jeho návrh. Je poznamenán. Budeme pokračovat přihláškou pana poslance Petra Gazdíka. Připraví se pan poslanec Jan Farský. Máte slovo, pane poslanče.
Hezké dobré dopoledne, vážené kolegyně, vážení kolegové. Dovoluji si vás požádat o dodatečné předřazení tohoto návrhu zákona. Jedná se o návrh zákona, kterým se mění zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, a vyhláška Ministerstva dopravy č. 31/2001 Sb., o řidičských průkazech a o registru řidičů, je to sněmovní tisk 292, a žádám, aby byl zařazen na pořad této schůze na příští čtvrtek. Rád bych ale předeslal, a tím zdůvodnil žádost o předřazení tohoto sněmovního tisku, že není jisté jeho projednání, přičemž se česká vláda k němu kladně vyjádřila už loni v listopadu, takže bezmála rok jsme si na něj neudělali čas. O to víc mě mrzí, máme-li nyní ve velkém spěchu schvalovat daňový balíček, s jehož schválením tato vláda počítá již ve svém návrhu státního rozpočtu na příští rok. Podotýkám, že návrh zákona, který bych chtěl předřadit, návrh zákona o provozu na pozemních komunikacích č. 361/2000 Sb., má své opodstatnění, a zvlášť ctihodnou paní ministryni financí bych rád upozornil, že ani v tomto případě nejde o žádnou opoziční ani senátorskou špínu, ale o zcela racionální návrh zákona. Jeho podstata je vcelku jednoduchá. O to víc je nepochopitelné, proč jsme na této půdě ještě vůbec projednávání nezačali. [[(10.50 hodin)]] Účelem návrhu zákona je upravit udělení řidičského oprávnění u žadatelů, kteří žádají o řidičské oprávnění vůbec poprvé, o možnost zkrátit lhůtu pro vydání na pět dnů a zároveň sjednotit právní úpravu pro vydání řidičského průkazu s ohledem na možnost požádat o zkrácení lhůty pro vydání řidičského průkazu pro všechny žadatele. Nyní se zkrácená lhůta pro vydání řidičského průkazu do pěti pracovních dnů týká pouze výměny řidičského průkazu, případně rozšíření o další skupinu. Problém tak je, že zrychlené vydání nelze využít při první žádosti o vydání řidičského průkazu, protože žadatel zároveň žádá o řidičské oprávnění. Pokud tedy jde o nové řidiče, žádají nejenom o prosté vydání řidičského průkazu, ale především o samotné řidičské oprávnění. K žádosti se přikládá kromě jiného doklad o odborné způsobilosti získaný při absolvování zkoušky, který nesmí být starší šesti měsíců, a úřad následně v databázích přezkoumá, jestli nebylo žadateli odňato řidičské oprávnění. Noví řidiči po dokončení autoškoly tak musejí počítat se standardní lhůtou dvaceti dnů a myslet na skutečnost, že do doby, než převezmou na příslušném úřadu registru řidičů řidičský průkaz, nejsou oprávněni motorová vozidla řídit. Zákonné řešení, které by umožňovalo žadateli o udělení řidičského oprávnění, který úspěšně absolvoval závěrečné zkoušky v autoškole, vydat řidičský průkaz ve zkrácené lhůtě v současné době bohužel neexistuje. Důvodem je skutečnost, že nový žadatel není doposud zkontrolován v databázi, a tak existuje určité riziko, že by mohlo jít o člověka s již odejmutým řidičským průkazem. Je však otázkou, proč není příslušný úřad u prvožadatelů schopen ověřit dané informace v české databázi rychleji a vydat samostatný řádný průkaz ve zkrácené lhůtě, zvláště když skutečnosti z jiných zemí obvykle příslušný úřad neověřuje a spoléhá se na čestné prohlášení. V současné době neexistuje evropský propojený elektronický systém a žadatel skutečnosti, že není držitelem platného řidičského oprávnění uděleného jiným členským státem a jiným členským státem mu nebyl uložen zákaz činnosti spočívající v zákazu řízení motorových vozidel, nebo že jeho řidičské oprávnění nebylo pozastaveno nebo odňato, nebo že již uplynula doba, na kterou byl zákaz činnosti uložen, nebo doba pro opětovné udělení řidičského oprávnění, dokládá čestným prohlášením, viz § 92 odst. 4 písm. e) tohoto zákona o pozemních komunikacích. Předložený návrh zákona proto navrhuje udělit řidičské oprávnění žadateli bezodkladně po podání žádosti, pokud žadatel splňuje podmínky udělené stanoveným zákonem. Obecní úřad obce s rozšířenou působností při schválení tohoto zákona bude již schopen okamžitě ověřit požadované informace a žadateli na základě žádosti i na základě nově předloženého čestného prohlášení, že žadateli nebyl uložen zákaz řízení nebo již uplynula doba tohoto zákazu. Prosím o podporu tohoto návrhu. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k návrhu. Je zaznamenán na čtvrtek 11 hodin. Nyní pan poslanec Jan Farský, nejdříve k tisku 99 - má dvě přihlášky - potom k tisku 172. Máte slovo, pane poslanče.
Pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, děkuji za slovo. První tisk, ke kterému bych rád navázal vaši pozornost a kde bych vás požádal o podporu, je tisk, který byl do Sněmovny předložen už v říjnu loňského roku a je to dost zásadní tisk, který se týká i rozpočtu, protože se týká rozvoje regionů v České republice, což i podle ekonomů, význačných ekonomů, je jednou z brzd ekonomického růstu České republiky. Je to tisk 313, bod 99 schůze, a jeho zařazení navrhuji na toto úterý, na úterý 22. 10. na 16.15 hodin. Je to tisk, který reaguje na to, že v posledních letech Česká republika zažívá velké rozevírání nůžek mezi centrem a regiony, že Praha přirozeně jako každé centrum - a v době urbanizace je to světový trend - bohatne, roste, ale zároveň se u nás děje to, že regiony chudnou. A chudnou jak z pohledu hrubého domácího produktu na hlavu, tak chudnou i z pohledu vzdělanostní struktury obyvatel. A tak máme regiony v České republice, které jsou na třetině HDP Prahy a které mají jenom čtvrtinu vysokoškolsky vzdělané populace ve srovnání s Prahou. Výsledek si můžete přečíst třeba i ve zprávě Evropské komise, která hodnotila progres České republiky za poslední roky, kde se podíváte na mapu naší republiky a regionů, které k ní přináleží, která je zpracovaná podle vývoje tzv. NUTS II, to znamená těch regionů, podle kterých je financován rozvoj z kohezních fondů Evropské unie. A tam zjistíte, že jediný z regionů jak na území České republiky, tak na příhraničním území Slovenska, Polska i Německa i Rakouska, jediný z regionů, který reálně v posledních letech poklesl v HDP, je region Ústeckého a Karlovarského kraje. To je jeden z důsledků toho, že koncentrujeme bohatství České republiky do Prahy, a Praha už s tím sama začíná mít potíž. Víte určitě o tom, jak tady stoupají ceny nemovitostí, že už pro normálně průměrně vydělávajícího člověka není možné vůbec dosáhnout na bydlení v Praze. Víte o každodenních problémech s dojížděním v dopravních zácpách, které z Prahy dělají takřka pevnost, do které se není možné dostat. A přitom řešení je tak jednoduché, rychle návratné a dlouhodobě pro celou Českou republiku, a to včetně Prahy, přínosné ekonomicky, sociálně, společensky, kulturně, ve všech oblastech. Návrh Starostů a nezávislých je přesunout 23 centrálních úřadů státní správy do krajských měst. Tím myslíme přesunout cca 5 000 pracovních pozic do regionálních center, ze kterých můžou vykonávat službu, kterou dneska vykonávají z centra v Praze, aniž by klesla kvalita, aniž by jakýmkoli způsobem byl omezen běžný občan. Je to moment, který povede k tomu, že se zvýší vzdělanostní struktura v krajích, protože na těchto úřadech pracují zpravidla lidé s vysokoškolským a minimálně středoškolským vzděláním, je to způsob, jak jenom na jejich platech dostat do regionů cca 3 miliardy korun, a je to způsob, jak v tomto území dosáhnout třeba i zvýšení kvality vzdělávání, protože přirozeně tito lidé jsou často rodiče a oni chtějí pro své děti to nejlepší vzdělání, a když si ho vynutí pro své děti ve třídách, tak ho dostanou i ostatní děti v té třídě. Já vás tedy žádám o podporu tohoto návrhu zákona, který je prospěšný pro budoucnost České republiky.
Pane poslanče, skončil vám čas k této [[nesrozumitelné]]. Máte zaznamenáno tisk 313 na 23. 10. 2019. Máte tady ještě druhou přihlášku k tisku 172. Máte slovo.
Děkuji. Je to tisk 551, abych byl přesný, a bod 172 této schůze, kde bych vás chtěl požádat o pevné zařazení po předchozím bodu o přesunu úřadů, jestli to tak můžu nazvat. Je to tisk, který má velice zajímavou cestu Poslaneckou sněmovnou a legislativním procesem. Dokonce si myslím, že je v tom zcela unikátní a že to, co se teď u něho děje, je něco, co se děje poprvé v Poslanecké sněmovně za těch třicet let. Nedohledal jsem stejný příklad. Je to zákon, který reagoval na to, že v červnu letošního roku byla cca po roce ve vězení propuštěna těhotná vražedkyně, která byla odsouzena na třicet let pro úkladnou vraždu, dokonanou vraždu, když předchozích pár pokusů se jí nepovedlo. Dnešní trestní řád totiž říká, že pokud žena otěhotní ve vězení, tak musí být bez ohledu na okolnosti propuštěna a mimo vězení setrvat do roku věku dítěte. Tato vražedkyně v roce 2017 se svým partnerem, který dostal 28 let vězení, zavraždila člověka pro 34 tisíc korun, jeho tělo pohodili do kukuřice. Dohledali je, přiznala se, našli ji, odsoudili ji a v posudcích konstatovali, že její jednání - není možné vyloučit jeho opakování. Je hrozbou pro své okolí, jinak řečeno. [[(11.00 hodin)]] Když se tento případ v červnu letošního roku stal a ona byla propuštěna, tak i soudci, kteří ji pouštěli, říkali: to považujeme za chybu zákona, protože takový člověk by ven jít neměl. Reakce paní ministryně spravedlnosti Benešové byla, že trestní řád kvůli tomu měnit nebude, protože se nemá měnit kvůli jednotlivým případům. Já s ní naprosto souhlasím. Skutečně, neměli bychom vstupovat do zákonů kvůli jednotlivým případům. Ale zároveň vysvětlete to lidem na Jilemnicku, Vrchlabsku, kteří žijí v sousedství této ženy, znají ji, protože její podoba v médiích všude proběhla, vídají ji s kočárkem, a ona tam bez jakéhokoliv dohledu prostě na té ulici se pohybuje, posudky jsou známy, a vychovávejte si děti v sousedství takové ženy, která si má odkroutit ještě dalších 28 let ve vězení. Když paní ministryně řekla, že prostě to řešit nebude, tak my po velké úvaze, protože její argument dává hlavu a patu, že se kvůli jednotlivým případům nemají měnit zákony, jsme přistoupili k tomu, že skutečně úprava nutná je. Ta úprava je velice jednoduchá. V zákoně vypustíte, že ji pustit musí, a nahradíte to jedním odstavcem, že předseda senátu může z vážných důvodů přerušit výkon trestu na potřebnou dobu těhotné ženě nebo matce dítěte mladšího jednoho roku. Takto jednoduchá úprava to je. Proto jsme ji také hned v červenci podali. A teď ta zvláštnost. Na konci července zasedala vláda a vláda s tímto řešením vyjádřila souhlas bez jakýchkoliv dalších připomínek, bez jakýchkoliv dalších výtek. Nic moc se nedělo, až na začátku září jsme mohli vidět tiskovou konferenci paní ministryně ze Světlé nad Sázavou, z vězení, kde říkala, jak je tento problém potřeba urgentně a okamžitě řešit, že takoví lidé ohrožují svoje okolí a že je potřeba dát soudům možnost je udržet ve vězení. Urgentní řešení, které připravuje Ministerstvo spravedlnosti, pořád ještě jsme neviděli. Těhotná vražedkyně mezitím porodila a do vězení se bude vracet na konci srpna příštího roku. Zároveň ale její případ dává návod dalším, kteří jsou ve vězení. A my tím, že odkládáme toto řešení, umožňujeme, aby další vrazi chodili po ulicích. A já si myslím, že to je prostě špatně. Řešení, které toto může mít, a velice rychle, je - a teď kousek z legislativy - že tento zákon otevřeme, já jsem ho navrhl v devadesátce, aby mohl být schválen na jednom jednání. Otevřeme, půjdeme do výborů, kde zkrátíme projednání na 30 dní. Přitom Ministerstvo spravedlnosti připraví svůj oponentní návrh a ten bude zapracován a za dva měsíce můžeme mít celý zákon vyřešen. Prosím, podpořte to. Děkuji.
Děkuji. Čas právě vypršel. Další přihlášený k návrhu na změnu schváleného pořadu schůze je pan poslanec Martin Kupka. Ještě než pan poslanec přijde, tak místopředseda Poslanecké sněmovny Tomáš Hanzel se omlouvá od 11.30 dnes z pracovních důvodů. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, já si dovolím navrhnout na pořád schůze nový bod, kdy by mělo jít o informaci ministra školství o řešení nedostatku míst v základních školách v okolí velkých měst. Máme už poměrně přesně zmapováno, jak velký problém v okolí velkých měst představuje nedostatečná kapacita škol. Já jsem na ten problém opakovaně upozorňoval Ministerstvo školství, bohužel pro příští roky nebude existovat žádný dotační titul, který by umožnil tento vážný problém řešit. Pro představu o rozsahu toho problému, jenom základní odhad znamená, že by v nejbližších čtyřech letech bylo třeba právě do budování nových škol investovat jen v okolí Prahy až 5 miliard korun. V okamžiku, kdy okolí Prahy, malá města, malé obce nebudou mít k dispozici pomoc státu, vyvstane velmi závažný problém jak pro obce a města, tak samozřejmě pro stát, jakým způsobem zajistit povinnou školní docházku dětí. Bohužel v tuto chvíli neexistuje žádný koncepční materiál, průzkum, který by byl schopen zachytit aktuální vývoj v suburbii velkých měst, který by dokázal přesně kvantifikovat z úrovně Ministerstva školství či Ministerstva financí, jaká je reálná potřeba, jak se Česká republika s tímto problémem vypořádá, kde přesně by ty školy měly vzniknout. Naštěstí v některých místech starostové hledají řešení, dávají dohromady svazky obcí tak, aby se vůbec tím problémem mohli vypořádat. Ale bez podané pomocné ruky státu je ten problém opravdu neřešitelný. Rozsah jen v okolí Prahy 5 miliard korun v nejbližších čtyřech letech ale nutně vyžaduje aktivní krok, spolupráci jednotlivých resortů na tom, aby se podařilo finanční prostředky získat a dotační programy připravit. Bez toho, aby tyto základní nástroje byly k dispozici, je neřešitelné vypořádat se s problémem nedostatečné kapacity škol v okolí Prahy. Já si dovoluji navrhnout tento bod v situaci, kdy jsem se znovu opakovaně snažil vyvolat jednání s ministrem školství, kdy jsem se snažil ukázat, jak velký problém to v okolí velkých měst je a že pro řešení té základní povinnosti obcí, ale zároveň základní potřeby rodin je to opravdu věc zcela nezbytná, tak se zatím na straně resortu nepodařilo najít žádný prostor a domluvená schůzka odpadla. Pokládám rozsáhlejší informaci ministra školství za nezbytnou věc pro to, abychom se dokázali do budoucna s tím problémem vypořádat, abychom ho dokázali kvantifikovat. A co je podstatné, to není v žádném případě volání po tom, že tu má existovat jednoduché řešení pro všechny, kteří přijdou. Jsem přesvědčen o tom, že stát by měl mít ambici zároveň organizovat výstavbu a pomáhat tam, kde bude existovat dohoda, kde bude existovat výhled, kde bude existovat i reálná představa o tom, jaká je demografická situace v místě a jaký je zároveň demografický odhad nejbližších budoucích let. Dosavadní programy jak Ministerstva financí, tak Ministerstva školství už zahrnovaly povinnost těch obcí vycházet z demografické studie, sledovat to, co to má znamenat, co to může znamenat v nejbližších letech. Já jsem přesvědčen, že pro vyřešení tohoto problému je ale důležité, aby samo Ministerstvo školství ve spolupráci s kraji i ve spolupráci s obcemi nachystalo jasnou studii, výhled, koncept toho, jakým způsobem budou finanční prostředky ze státního rozpočtu uvolňovány, jaká budou platit pravidla pro obce a města, případně svazky obcí a měst k tomu, že nebudou vyrůstat nekoordinovaně dvě malé školy vedle sebe, ale že se podaří v tomto směru sdružit úsilí a nasměrovat výstavbu těch škol nejenom k tomu, aby vznikla kapacita, ale zároveň aby v té budoucí škole, v té budoucí kapacitě bylo možné zajistit co nejkvalitnější vzdělávání. Protože pořád ještě jenom samotné finanční prostředky na budovu nezajistí to, že tam také se bude dětem dostávat adekvátního vzdělání. Dovoluji si tedy navrhnout na úterní odpoledne příštího týdne nový bod, který by nám přinesl odpověď na to, jak se Ministerstvo školství jako nejkompetentnější resort v této oblasti zabývá nezbytnými finančními prostředky na vybudování dostatečné kapacity základních škol v okolí velkých měst.
Děkuji, jenom se ujistím kvůli hlasování, pane poslanče, to znamená, že zařadíme nový bod na úterý odpoledne, aniž byste specifikoval čas nebo pořadí. Ano, rozumím. Děkuji. Dále vystoupí s návrhem na změnu schváleného pořadu schůze pan poslanec Petr Bendl, připraví se paní poslankyně Pekarová Adamová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, dovolte mi navrhnout nový bod programu této schůze, a to bod, který už jsme na minulé schůzi schválili, bohužel se ho nepodařilo projednat. Obrátil bych vaši pozornost na situaci, která se děje v oblasti zemědělství, a to v oblasti, která trápí nejednoho farmáře v republice, a to je situace týkající se přemnožení hraboše polního. My jsme se zemědělským výborem navštívili oblasti, které jsou takto postižené, a musím zdůraznit, že nepomůžeme-li rychle, bude to pro řadu farmářů znamenat obrovské existenční problémy, neboť je zcela evidentní, že dobytek finančními kompenzacemi v žádném případě neuživí. Jenom pro vaši představu, byli jsme na poli, kde se hrabošům podařilo na 70 hektarech zhruba osm tun obilí sestěhovat do podzemí, což není úplně zanedbatelná věc, a v okamžiku, kdy ta farma má třeba tisíc kusů dobytka, je jim jasné, že krmné obilí nebude, a v případě, že napadne hraboš, což se stalo, i oblasti, kde měli vysetou vojtěšku, pak zkrátka budou stát před problémem radikálně omezit stádo dobytka. A to si myslím, že není ničí přání, a máme šanci tuto situaci řešit. Dokladuje to i usnesení zemědělského výboru, které se k tomuto tématu sešlo, které si dovolím krátce ocitovat. Zemědělský výbor Parlamentu České republiky za prvé žádá Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí a jejich podřízené organizace, aby zajistily na postižených územích povolení výjimky na cílenou povrchovou aplikaci Stutox II. Tato aplikace bude v omezené dávce povolována individuálně na konkrétní zemědělský pozemek, a to po osobní návštěvě zaměstnance Ústředního kontrolního a zkušebního ústavu zemědělského v daném zemědělském podniku. Za druhé. Žádá Ministerstvo životního prostředí a jeho podřízené organizace, aby zajistily povolení výjimky na aplikaci Stutox II do nor i v oblastech s výskytem křečka a sysla, a to bez zbytečného odkladu po obdržení žádosti o výjimku. Za třetí. Žádá Ministerstvo životního prostředí, aby připravilo národní dotační titul za účelem kompenzace alespoň části ztrát, které vznikly zemědělcům v postižených oblastech. To, že se sešel zemědělský výbor mimořádně k tomuto tématu a udělal toto usnesení napříč politickým spektrem, myslím, že je potvrzením toho, že nejedná - slovy pana premiéra - o žádnou účelovku. Situace je opravdu vážná a nesnese odkladu. Čím rychleji pomůžeme, tím efektivnější budeme. Proto si dovolím navrhnout nový bod programu, zařazení nového bodu, který je v podstatě totožný s bodem, který schválila na svém jednání Poslanecká sněmovna na minulé schůzi pod názvem Informace ministra zemědělství a ministra životního prostředí o řešení situace a škod napáchaných hrabošem polním. Dovolím si navrhnout projednání tohoto nového bodu variantně, a to buď v úterý příští týden po pevně zařazených bodech, nebo ve čtvrtek po písemných interpelacích, anebo v pátek příští týden jako první bod po pevně zařazených bodech. Pevně věřím, že bude vůle Poslanecké sněmovny tento bod zařadit, neboť pro řadu zemědělců je ta situace opravdu existenční a kritická. Děkuji vám za pozornost.
Ano. Děkuji, pane poslanče. Mám tady zaznamenáno pro následné hlasování včetně těch tří variant, které jste zmínil a o kterých budeme postupně hlasovat v tom pořadí, jak jste je přednesl. Nyní vystoupí s návrhem na změnu schváleného pořadu schůze paní poslankyně Pekarová Adamová. Tato její přihláška se týká bodu číslo 296, pozemní komunikace. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážená paní ministryně, děkuji za slovo s tím, že tato má první žádost o předřazení bodu, který už máme zařazený pevně na tento program, ale je až v takové fázi, nebo tak daleko na něm, že by se na něj vůbec nemuselo dostat, je tisk číslo 296, což je návrh poslanců z mého klubu, tedy TOP 09, který se týká zákona číslo 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. Je to problematika, která nám může připadat až taková marginální, ale praxe ukazuje, že marginální zdaleka není. Jedná se totiž o odtahy autovraků z ulic našich měst a obcí. Ta situace je opravdu v obcích velmi závažným tématem, protože pokud si vzpomenete, tak třeba v tomto roce v létě, bylo to během prázdnin, tak jste možná nezaznamenali, ale přece jenom připomenu: Tady v Praze, v jednom městském obvodě, je velice zajímavý pan starosta za ODS a ten v Praze-Řeporyjích se s tím vypořádal velmi svérázným způsobem, s odtahem autovraků. Musím tedy říci ale, že právě takovéto věci, které se stávají a kde šlo o to, že ta auta přes noc změnila své původní umístění, aby mohla být podle stávajících zákonů odtažena, v těch komunikacích jste možná zaznamenali takovou až humornou verzi, že šlo o nějaké levitace, že někde přišli marťani atd., tak v tomto případě opravdu vidíme, že opravdu stávající úprava je naprosto nedostačující, nefunkční a že třeba jenom v Praze kvůli tomu, že ten stávající zákon za autovrak považuje až takové auto, které nemá ani espézetku, ani motor a je opravdu velmi vážně poškozené, kde opravdu úředníci jsou z toho bezradní, tak takovýchto aut, která hyzdí jenom ulice Prahy, je kolem 1 400 kusů, což je 1 400 parkovacích míst, která jsou zabraná opravdu nepojízdnými auty, ale dle současné úpravy jenom 200 z nich, čili naprostý zlomek, jenom 200 z nich může být skutečně odtaženo. Náš návrh zákona toto řeší, na tuto praxi reaguje. Byl připravován právě lidmi z praxe, s úředníky, kteří se tím v praxi velmi zabývají a kteří nám dávali své podněty a návrhy toho, jak právě bychom mohli situaci změnit a jak by tady novela zákona číslo 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, mohla být změněna. Ta změna je strašně jednoduchá. Spočívá v tom, že se vkládá pouze jeden nový odstavec a doplňuje se opravdu pár vět, které mohou pomoci a které říkají, že odstavovat silniční vozidlo, které nemá po dobu delší než tři měsíce platné osvědčení o technické způsobilosti, které je vydáno stanicí měření emisí a stanicí technické kontroly, může být použito jako nezpůsobilé vozidlo. Poměrně jednoduchá věc. Když jsme to předložili, tak se pak stala taková zajímavá situace, kdy velmi rychle na to reagoval ještě tehdejší ministr, ale zároveň i poslanec pan Ťok, který předložil svoji novelu, takže já věřím tomu, že vy, kteří jste podepsáni pod jeho novelou, která je s tou naší téměř identická, opravdu se liší v jedné číslovce prakticky a jenom v pár detailech, že ji budete chtít třeba projednat souběžně. Já bych to uvítala. Bylo by to určitě záhodno a ukázali bychom starostům, úředníkům, kteří se v obcích s tímto problémem velmi potýkají, že se nemusí inspirovat tím, jak to řešil pan starosta, i když ho za to svým způsobem obdivuji, ale že mohou využít hned platné zákony, které u nás uděláme tak, aby opravdu fungovaly. Myslím si, že je to v zájmu nás všech. A lidé to ocení. Já jsem mluvila jenom o Praze, ale tenhle problém je součástí každé obce v České republice, zejména v těch městech s trošku větší populací. To je můj požadavek. Chci to zařadit jako bod číslo dvě dnes po třetích čteních. Děkují.
Ano, děkuji, máme zaznamenáno. A nyní jste, paní poslankyně, opět na řadě podle přihlášek, a to k sněmovnímu tisku 214, trestní zákoník. Takže prosím, máte slovo.
Děkuji. Tak tady v tomto případě, dámy a pánové, se jedná o novelu zákona, kterou podepsalo 77 poslanců, což si myslím, že je velmi unikátní a jedná se o obrovskou shodu napříč politickým spektrem. Já jsem mnohokrát za tuto shodu děkovala, jsem za ni opravdu vděčná, protože řeší problém týrání zvířat. Trestní zákoník, tedy zákon č. 40/2009 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a další zákony se tady mění tak, abych zase připomněla, co je meritem věci, aby opravdu sazby, které se udělují za týrání zvířat, byly zvýšeny, aby byly funkční a abychom postihovali tyto hrozné činy, kterých se bohužel někteří dopouštějí, adekvátněji. Zároveň tato novela má za cíl zavést nový trestný čin, a to konkrétně novým paragrafem, § 302a, chov zvířat v nevhodných podmínkách. Postihují se tím tedy i množírny zvířat, což opět je jev, který se bohužel v České republice, tedy ale nejenom v České republice, i v jiných zemích, velmi často vyskytuje a který vede k tomu, že zvířata trpí. Protože ta novela je předložena takto širokou skupinou lidí a byla už doručena nám jako poslancům v červnu minulého roku, tak samozřejmě na tom už celá řada práce, na rozdíl od toho prvního bodu, který jsem žádala v předchozím příspěvku, byla odvedena. To, co jsem žádala předtím u pozemních komunikací, tam jsem možná zapomněla říci, že se jedná o první čtení, tady už se jedná o druhé čtení. Jedná se tedy o zákon, který byl už i ve výborech. A protože v těch výborech padla celá řada připomínek a pozměňovacích návrhů, tak jsme hodně na tom odpracovali mnozí v tom smyslu, že jsme se snažili opravdu vzít všechny ty připomínky velmi vážně a zpracovat takový pozměňovací návrh, který by byl komplexní a který by mohl být opravdu napříč politickým spektrem vyhovující. Já si myslím, že právě proto, že ta práce tady postoupila takto daleko, ta shoda byla tak veliká - a já vám za to moc děkuji všem těm, kteří jste v tomto týdnu na moji mailovou výzvu reagovali pozitivně a připodepsali se právě pod ten komplexní pozměňovací návrh - tak bych chtěla, abychom předřadili tento bod, aby se konečně dostala na něj řada a dokončili jsme tím druhé čtení, abychom ten pozměňovací návrh mohli konečně opravdu načíst tak, jak podle našeho jednacího řádu se žádá a jak postup v jednacím řádu uvedený si vyžaduje. Pokud tedy mohu, tak v tomto případě se jedná o možnost zařadit tento bod jako první dnes po třetích čteních. Myslím si, že bychom dali všem jasně najevo, že tato problematika je pro nás důležitá a že trestní zákoník chceme projednávat opravdu prioritně. To by byl i ten můj požadavek na vás. A já zároveň zmíním, protože tam mám ještě jednu přihlášku, a abych nezdržovala, tak bych chtěla rovnou říci, že tu stahuji, protože jsem se dohodla s předkladatelem, který je hlavním předkladatelem té novely, že bude ten návrh, kterého se to týká - novely zákona o státních svátcích a významných dnech - předkládat on sám a já bych velice nerada, abychom tady soutěžili o to, kdo s tím přišel dřív. A protože jsem se to dozvěděla až poté, co jsem tu přihlášku do programu schůze předložila, tak vás tímto, pane předsedající, žádám, abyste ji už nereflektoval, a tímto bych chtěla jenom podpořit předložení i toho bodu - zákona o státních svátcích. Jestli se nepletu, já jsem si to bohužel ani nevzala s sebou, ale jedná se o tisk č. 504. Já to jenom podporuji, protože si myslím, že zvlášť v tomto roce, ve kterém si připomínáme kulaté výročí sametové revoluce, je vhodné i ten svátek - ale on to tady už uvede kolega Mihola, připomínat ještě více. No a vypršel mi čas, tak vám děkuji za pozornost.
Děkuji, rozumím. To znamená, že budeme potom hlasovat o vašem návrhu k bodu č. 214, trestní zákoník, zařadit dnes jako první po třetích čteních. A stahujete přihlášku k bodu č. 504, státní svátky. V tom případě je na řadě pan poslanec Tomáš Martínek s návrhem na změnu schváleného pořadu schůze, připraví se pan poslanec Vojtěch Munzar. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážené dámy, vážení pánové, jenom velmi krátce. Včera jsme nestihli doprojednat výroční zprávy České televize za roky 2016. Myslím, že to je škoda už jenom proto, že v rozpravě byl přihlášen poslední řečník. Stejně tak asi není důstojné, aby Sněmovna stále měla na pořadu schůze zprávy ještě z roku 2016. Proto bych byl rád, abychom zařadili tyto výroční zprávy, tedy body 245, 246, dnes jako první bod, a navrhl bych to jako protinávrh k návrhu pana Dolínka, částečný protinávrh, s tím, že by za rok 2016 byly dnes jako první body a zbylé zprávy tak, jak navrhl pan Dolínek. Děkuji.
Ano, takže já jenom zrekapituluji ten návrh. Sněmovní tisky 113 a 114, výroční zprávy za rok 2016, navrhujete zařadit jako první bod dnes. Dobře, rozumím. První body dnes. Dále je na řadě pan poslanec Vojtěch Munzar. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych chtěl navrhnout předřazení stávajícího bodu č. 134, sněmovní tisk 446, což je návrh poslanců Ondřeje Profanta, Barbory Kořanové, Vojtěcha Munzara, Radima Fialy, Martina Jiránka a dalších na vydání zákona, kterým se mění některé zákony v oblasti zakládání obchodních společností, buď alternativně jako první bod dnešního jednání, v případě, že budou odsouhlaseny návrhy mých kolegů na první bod jednání, tak po takto zařazených bodech, případně alternativně na středu 23. 10. po již pevně zařazených bodech. Vy ten návrh zákona budete znát pod pracovním názvem založení firmy za jeden den. Tento návrh zákona by umožnil stát se živnostníkem nebo založit společnost s. r. o. jednoduše z domova, tj. přes internet, online, a to do 24 hodin s celkovými náklady ve výši 500 korun. Tento návrh si klade za cíl odstranit byrokracii, snížení finančních a časových transakčních nákladů a také zvýšit atraktivitu založení podnikání. A já to pokládám za velice důležité. My jsme poslední roky spíše svědky kroků ze strany vlády a státu, které zpřísňují a regulují podmínky pro podnikání. Že to není jenom pocit, můžete se podívat do studie Doing Business například, konkrétně na založení firmy, kdy v roce 2017 a 2018 Česká republika obsadila až 81. místo ze sledovaných zemí, v roce 2019 až 115. místo. Na tom je jednoznačně vidět, že se to posouvá. Já jsem přesvědčený, že zdravá a silná ekonomika musí mít základ v soukromých aktivitách lidí, kteří jsou nezávislí a aktivní. Nicméně jak jsem tady řekl, poslední dobou jsme svědky vytváření spíše nepřátelské a nepříznivé atmosféry pro podnikání, která vyžaduje absolutní neomylnost na straně podnikatelů ze strany státní moci. Tato nepřející a netoleranční atmosféra a přemíra regulací, šibeniční lhůty a nepřiměřené pokuty odrazují lidi od podnikání. A nedivme se. Když jsou lidé neustále vystaveni tomu, že jedinou skutečnou reálnou politikou státu vůči podnikatelům je nedůvěra, kdy stát využívá nové elektronické technologie pouze a výhradně na online kontrolu aktivit podnikatelů a jako represivní nástroj, tak se nedivme, že si lidé v této atmosféře řeknou, že to vlastně nemají zapotřebí. A to podrývá budoucí stabilitu ekonomiky. [[(11.30 hodin)]] Obava z byrokracie odrazuje zejména mladé lidi, aby se vrhli na nelehkou cestu podnikání. Podle průzkumů v roce 2013 preferovalo zaměstnanecký poměr ze strany mladých lidí 66 % a v roce 2017 už 82 %. Je to velmi varovný prst pro naši společnost a pro naši budoucí ekonomiku. Takže bych chtěl, abychom udělali alespoň jeden krok, který by odbrzdil chuť podnikat. A to je právě přijetí tohoto zákona, a proto jsem to navrhl. Děkuji.
Děkuji. Pane poslanče, zaznamenal jsem ten návrh, jenom pro jistotu rekapituluji: Bylo by to zařazeno jako první bod na dnešek. V případě, že budou schváleny body, které přednesl pan poslanec Stanjura a pan poslanec Fiala, tedy já, tak by to bylo až po těchto bodech. A variantně by se hlasovalo o středě 23. 10. zařazení po pevně zařazených bodech jako první bod. Dobře, děkuji, máme zaznamenáno. A můžeme přistoupit k dalšímu přihlášenému, to je pan poslanec Jiří Mihola, který v tomto případě vystoupí s návrhem ke sněmovnímu tisku 396. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Dobrý den, vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové. Já bych chtěl navrhnout k pevnému zařazení poslanecký návrh, který jde napříč většinou klubů Poslanecké sněmovny. Týká se zákona o vysokých školách. My tady často hovoříme o tom, jak chceme věci zjednodušit, jak chceme, aby ubylo byrokracie, a právě tato novela vysokoškolského zákona tomu má napomoci. Nechci teď o tom mluvit obšírně, ale je to podnět vlastně od akademických pracovníků, klidně řeknu, není to můj osobní nápad, ale podnět z toho akademického prostředí. Tady je celá řada vysokoškolských učitelů, kteří mají zkušenosti s tím, že když jsou nějaké projekty, granty, je papírů někdy až příliš. A také jsou různé hranice, kdy se co může a nemůže používat. Takže směrem k tomu zjednodušení, a tedy větší pružnosti a efektivnějšímu nakládání s těmi prostředky směřuje tato novela. Jedná se tedy o sněmovní tisk, jak bylo řečeno, 396, návrh poslanců Jiřího Miholy, Karla Raise, Petra Fialy, Františka Váchy, Lukáše Bartoně, Terezy Hyťhové a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů. A navrhuji zařadit tento bod na úterý 22. 10. po již pevně zařazených bodech, pokud jsou. Takže to je k tomuto bodu všechno. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče, mám zaznamenáno, úterý 22. 10. po již pevně zařazených bodech. Podle pořadí přihlášených jste i nyní na řadě a jedná se o vystoupení k sněmovnímu tisku 504, bod 158, státní svátky. Prosím, máte slovo.
Děkuji za opětovně udělené slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, tady bych chtěl požádat o podporu opět poslaneckého návrhu, který jde napříč téměř všemi kluby, vyjma KSČM. Jedná se o návrh poslanců Jiřího Miholy, Jaroslava Bžocha, Jany Černochové, Jana Lipavského, Radima Fialy, Jana Chvojky, Markéty Pekarové Adamové, Víta Rakušana a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 245/2000 Sb., o státních svátcích, o ostatních svátcích a o významných dnech a o dnech pracovního klidu, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 504. Je připraven, aby mohl být schválen podle § 90 právě proto, že to jde napříč Sněmovnou, a já jsem se to snažil pečlivě konzultovat se všemi kluby. Požádal jsem i pana předsedu nejsilnějšího klubu zde, tedy hnutí ANO, o podporu, a bylo mi přislíbeno, resp. jsem to sladil s programem na příští týden tak, aby mohl tento bod být projednáván příští čtvrtek, tj. 24. 10. v 11 hodin. Mohu přislíbit, že tento bod opravdu vzhledem ke své jednoduchosti, a věřím, že k všeobecné podpoře nepotrvá déle než pět nebo deset minut. Nechci předjímat, samozřejmě může se někdo k tomu připojit, ale vlastně hlásila se k němu, a já děkuji za vstřícnost paní kolegyni Markétě Pekarové Adamové, jsem za to rád, že i ji to napadlo a její klub to podporuje. Takže děkuji, že to nějak nekomplikujeme vícero návrhy, ale že asi by mohla být shoda na tom příštím čtvrtku 24. 10. v 11 hodin. Předem vás prosím u obou návrhů o podporu a děkuji za pozornost.
Ještě prosím, pane poslanče, tady v té písemné přihlášce je středa 23. 10., čili ten návrh je na čtvrtek 24. 10. v 11 hodin. Jako první bod. Děkuji vám, opravím to, abychom hlasovali správně v souladu s vaším návrhem. Na řadě je pan poslanec Vít Kaňkovský. Jde o vystoupení k sněmovnímu tisku 457 v tomto případě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobré dopoledne, vážený pane místopředsedo, vážení členové vlády, milé kolegyně, kolegové. Dovoluji si vás zdvořile požádat o pevné zařazení bodu číslo 135, jedná se o sněmovní tisk 457. Konkrétně jde o návrh poslanců Mariana Jurečky, Pavly Golasowské, Víta Kaňkovského, Jana Bartoška, Marka Výborného a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti. Náš návrh směřuje k posílení zásluhovosti pracujících rodičů, kteří vychovávají děti, a to tak, že navrhujeme diferenciaci sazeb pojistného na důchodové pojištění. Jistě uznáte, že v době, kdy se bavíme o tom, že máme stagnující porodnost, o tom, že máme problémy se zajištěním našeho důchodového systému, je více než důležité dělat taková opatření, která by mohla posílit porodnost v naší zemi. Proto považuji tento návrh za velmi důležitý a dovoluji si vás požádat o podporu jeho pevného zařazení a konkrétně jej navrhuji jako první bod po již pevně zařazených bodech v úterý 22. 10.
Ano, máme zaznamenán tento vás návrh. A jste přihlášen, pane poslanče, ještě jednou a nyní jste na řadě. Je to k bodu 132 sněmovní tisk 439. Takže prosím, máte slovo.
Ještě jednou dobré dopoledne, milé kolegyně, kolegové. V tomto případě se jedná o bod číslo 132, sněmovní tisk 439. Konkrétně jde o návrh poslanců Mariana Jurečky, Pavly Golasowské, Jana Bartoška a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Jsme v situaci, kdy naše země zoufale potřebuje důchodovou reformu. Bohužel ale ani v tomto volebním období ani Ministerstvo práce a sociálních věcí, ani vláda jako celek nepředložily doposud vizi, jakým způsobem dál pokračovat v našem důchodovém systému. Máme zorganizovanou pracovní skupinu, která se zabývá nějakými vizemi v důchodovém systému, nicméně v tuto chvíli zatím nejsou žádné konkrétní výstupy z této komise. [[(11.40 hodin)]] Proto klub KDU-ČSL předložil balíček alespoň dílčích změn v současném důchodovém systému. Jsme přesvědčeni o tom, že naši občané si tyto změny zaslouží, že je potřeba alespoň tato dílčí opatření uskutečnit, a proto si vás dovoluji požádat o pevné zařazení této naší novely a konkrétně také na úterý 22. 10. jako druhý bod po již pevně zařazených bodech. Děkuji vám za pozornost i za podporu mého návrhu. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Máme zaznamenáno. Bod 132 zařadit jako druhý bod po již pevně zařazených bodech na úterý 22. 10. Seznámím vás s omluvou. Paní poslankyně Jana Levová se omlouvá z dnešního jednání od 12 hodin do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů. Na řadě je paní poslankyně Miroslava Němcová s návrhem na změnu schváleného pořadu schůze. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážené dámy a pánové, dovoluji si obrátit se na vás žádostí o pevné zařazení bodů, které se týkají zpráv, výročních zpráv o hospodaření a činnosti České televize, a to za roky 2016 a 2017. Včera jsme potřetí již tyto zprávy projednávali a k finálnímu hlasování jsme nedospěli. Vím, že přede mnou již podobné návrhy, nebo shodné návrhy zazněly z úst pana poslance Dolínka nebo pana poslance Martínka. Já budu navrhovat ještě jiné zařazení, protože včera po tom projednání, nebo lépe řečeno nedoprojednání jsme se se zástupci politických stran Občanské demokratické strany, KDU, TOP 09, Starostů a Pirátů dohodli na tom, že v případě, že to nepůjde řádným způsobem na řádné schůzi projednat, budeme svolávat na doprojednání těchto zpráv schůzi mimořádnou. Přesto chci poskytnout ještě nějakou možnost Poslanecké sněmovně, abychom nemuseli přistoupit až k tomuto mimořádnému kroku, ale zdůrazňuji, že jsme na něj připraveni a podpisy již sbíráme pro případ, že to řádné zařazení neprojde. Navrhuji tedy zařadit pevně zprávy o hospodaření a činnosti České televize za rok 2016 a za rok 2017 nejprve na dnešek, tedy pátek 18. 10., jako první bod, a to obě. Pan poslanec Martínek navrhoval jenom 2016, já navrhuji i 2017. Pokud tato varianta neprojde, navrhuji, abychom se těmito zprávami zabývali v úterý 21. 10., a to jako první bod, anebo po již zařazených bodech. Pokud ani tato varianta nebude přijata, nabízím ještě třetí, tedy středu 22. 10. A vím, že tam je zařazeno projednávání státního rozpočtu v prvém čtení, tedy navrhuji, abychom tyto zprávy projednali po projednání státního rozpočtu v prvém čtení jako tedy první bod po státním rozpočtu. Chtěla bych říci ještě to, že na programu schůze Poslanecké sněmovny máme asi, nepočítala jsem to úplně přesně, ale je to více než sedmdesát různých zpráv, které - nechci říci, že jsou důležitější nebo méně důležité než projednávání zpráv o České televizi, ale připomenu vám některé. Leží tady zpráva o peticích, souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv, zpráva o činnosti Státního fondu dopravní infrastruktury, zpráva o situaci v oblasti migrace, výroční zpráva Českého rozhlasu už za rok 2018, zpráva o plnění státního rozpočtu České republiky za první pololetí roku 2018, výroční zprávy Státního fondu kinematografie, dopravní infrastruktury, životního prostředí, plnění pravidel rozpočtu, rozpočtové odpovědnosti, zdravotně pojistné plány zdravotních pojišťoven, zpráva o extremismu České republiky. Potom je zde blok zpráv o účasti ozbrojených sil, průjezdu ozbrojených sil, výroční zprávy telekomunikačního úřadu. Je zde zpráva o situaci v oblasti migrace, o stavu zemědělství, o situaci v oblasti vnitřní bezpečnosti. Určitě jsem nevyjmenovala všechny. Říkám, že jich je více než sedmdesát. Myslím si, že všechny tyhle zprávy vyžadují, abychom se jimi zabývali, některé jsou již za rok 2017, některé jsou za první pololetí roku 2018, jiné za druhé pololetí roku 2018, a my prostě nejsme schopni v řádném režimu tyto zprávy projednat. Potom tady budou zaznívat, až na ně, dá-li pánbůh, dojde, zase ty otázky, proč už nebyly projednány dávno a dříve a co Poslanecká sněmovna dělala. Já tedy tímto výčtem toho, co ještě je před námi, chci upozornit na to, že bychom měli nějakým rozumným způsobem tyto zprávy uchopit a projednat. Proto navrhuji tři možnosti, jak ukončit projednávání zpráv za rok 2016 a 2017 o hospodaření a činnosti České televize. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Němcové. Protože tady těch návrhů na zařazení výročních zpráv je víc, tak si jenom dovolím zrekapitulovat. V tomto případě se jedná o výroční zprávy o hospodaření a činnosti za roky 2016, 2017, sněmovní tisky 113, 114, 143 a 251. A jsou tu varianty zařazení dnes, pátek 18. 10., jako první bod, nebo po již zařazených v úterý 21. 10. jako první bod, anebo středa 22. 10. jako první bod po státním rozpočtu v prvním čtení. Děkuji. Budeme o těchto návrzích poté hlasovat. Teď je na řadě... [[Poslankyně Němcová se hlásí.]] Ano, paní poslankyně? Prosím.
Pane místopředsedo, já bych to ještě upřesnila. Myslím, že i ta druhá možnost, to úterý 22. 10., že jsem tam psala, že to navrhuji jako první bod, nebo po již projednaných, aby to bylo tedy úplně jasné.
Ano, je to tady zaznamenáno. Po již zařazených. [[Poslankyně Němcová: Po již zařazených.]] Ano, platí to i pro úterý. [[Poslankyně Němcová: Děkuji.]] Děkuji za upřesnění. Pan poslanec Vácha. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající, já přicházím také se zařazením zpráv o hospodaření České televize. Vy jste tu teď zrekapituloval to, co říkala paní poslankyně Němcová. Já bych chtěl jenom upřesnit, aby to bylo správně v zápise i až o tom budeme hlasovat. Paní poslankyně Němcová říkala v úterý jedenadvacátého, ale podle mého telefonu - a tomu věřím - úterý je dvaadvacátého a středa je dvacátého třetího, tak já bych si dovolil upřesnit, že se asi jednalo o úterý dvacátého druhého a středu dvacátého třetího -
Ano, pane poslanče, omlouvám se, vstupuji vám do toho. Máte pravdu a budeme samozřejmě hlasovat potom korektně. Děkuji.
Protože jeden z těch mých návrhů je také úterý dvacátého druhého, ne že bych vás chtěl opravovat, ale tak nějak jsem se k tomu dostal. Takže jelikož ty zprávy za rok 2018 ještě neprojednal volební výbor, tak budu dále mluvit jenom o zprávách za rok 2016 a 2017, to znamená, to jsou sněmovní tisky 113, 114 a potom 134 a 251. Pan kolega Dolínek je navrhoval na čtvrtek po písemných - a teď nevím, protože já jsem tady nebyl, jestli je zařazoval i po ústních interpelacích, tak jak jsme to dělali včera - takže já tady mám, ale to už všechno bylo řečeno, já jsem je navrhoval jako první bod dnešního jednání, to už navrhovala paní kolegyně Němcová, ty zprávy 2016, 2017, ne jako pan kolega Martínek jenom 2016, takže tam bych se připojil. [[(11.50 hodin)]] Pak jsem se chtěl připojit k tomu úterku 22. 10., a zase jenom zprávy 2016, 2017. A kolega Dolínek říkal čtvrtek dvacátého čtvrtého po písemných a potom po ústních interpelacích, předpokládám do té jedenadvacáté hodiny. A pokud vím, tak se nenavrhoval ještě čtvrtek ve variabilním týdnu, takže bych si dovolil navrhnout zařazení tisků 113, 114 a 143 a 251, tedy zprávy za rok 2016 a 2017, na čtvrtek 7. 11. ihned po projednání písemných interpelací, to znamená, nebude se čekat na 11. hodinu, ale hned poté, co budou projednány písemné interpelace, a poté zařazení po ústních interpelacích. To znamená, pokud skončí ústní interpelace dříve než v 18 hodin, tak by se začalo těmi zprávami. Pokud bychom skončili v 18 hodin, tak navrhuji, že bychom pokračovali těmi zprávami do té 21. hodiny, jelikož to nejsou zákony, tak o nich můžeme jednat i hlasovat, stejně jako tomu bylo včera. Je tam přihlášený kolega Foldyna, myslím si, že do té doby se najdou určitě další kolegové, kteří se přihlásí a budou vystupovat. Jenom takovou malou vsuvku. Já jsem byl včera omluvený a chvátal jsem zpátky velmi intenzivně po dálnici, abych stihl 18. hodinu, tak mi pak bylo líto, že jsme to nestačili doprojednat a hlasovat, takže proto přicházím s tím, že bychom to zařadili, abychom si to zopakovali, buď tento čtvrtek a nebo ten čtvrtek ve variabilním týdnu. Děkuji za vaši trpělivost se mnou a s mým vystoupením a za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. Ono to bylo trošku složitější. Pane poslanče, prosím o pozornost. Já se jenom ujistím, že na písemné přihlášce jsou trošku jiné údaje. Vztahuje se to tedy pouze na výroční zprávy 2016 a 2016 - vaše návrhy? Přihlašujete se k tomu, že bychom hlasovali o zařazení jako první bod dnes, dále zařazení na úterý 22. 10. , dále čtvrtek 24. 10. po ústních interpelacích a čtvrtek 7. 11. po písemných interpelacích, popřípadě potom po ústních interpelacích? To, co je na vaší písemné přihlášce, pátek 18. 10. jako první bod, to platí také? Ano, to je dnes, první bod. To platí, v pořádku. Děkuji. Máme zaznamenáno, budeme o tom hlasovat. Pan poslanec Marek Benda je nyní na řadě. Máte slovo.
Dobré ještě dopoledne. Vážený pane předsedající, vážené paní ministryně, vážení páni ministři, vážené dámy, vážení pánové, já bych si dovolil navrhnout také jednu změnu programu, respektive pevné zařazení, a to bodu 82, sněmovní tisk 237, návrh poslanců Marka Bendy, Heleny Válkové, Marka Výborného, Jana Chvojky, Dominika Feriho, Jana Farského a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní, ve znění pozdějších předpisů, a to na pevný termín v úterý příštího týdne, tedy toho dvaadvacátého, jak se o tom opakovaně hovořilo, po již pevně zařazených bodech. Pokusím se alespoň stručně v těch pěti minutách, které mám k dispozici ke změně programu, zdůvodnit tento svůj návrh. Sněmovna se začíná dostávat do naprosto beznadějného skluzu. Vládní koalice si prosazuje zásadně jenom svoje nesmírně kontroverzní body, takže se tady za první rok a půl trápíme, já nevím kolik, deset, dvanáct jednacích dnů v celku, s církevními restitucemi, respektive se zdaněním vyplácených náhrad, aby to pak Ústavní soud během pěti minut shodil a všichni řekli no, co se dá dělat, respektujeme to, byla to holt naše podmínka, kterou nám dali komunisti, abychom mohli vládnout, tak jsme jim ji museli splnit. Ale těch dvanáct dnů, které jsme tady nad tím strávili, už nám nikdo nevrátí. A přitom je tady spousta návrhů i opozičních, kde si myslím, že by bylo minimálně fér se o nich začít bavit, a to dokonce - já vám teď navrhuji předřazení bodu, který je podepsán napříč politickým spektrem, to není žádný čistě opoziční návrh, kde chce jenom opozice upozornit na problémy, které ona vidí, ale je to návrh, kterým se poslanci napříč politickým spektrem domnívají, že by bylo potřeba situaci řešit. A na ty holt nedochází čas. Já si myslím, že se vládní koalice musí rozhodnout, že opoziční okénka na těch schůzích Poslanecké sněmovny prostě budou. Pokud tak nebude, pokud bude stále snaha předřadit jenom vládní návrhy, tak se obávám, že Sněmovna bude pokračovat tak jako doposud, a to tím, že toho málo projedná. Mně to nevadí, já si myslím, že zákonů máme dost. Navrhuji, že bychom mohli vyhlásit čas legislativního blahobytu a nepřijímat již žádné další zákony. Mně by to vůbec nevadilo. Proto také návrh, který vám předkládám, nenavrhuje nic do zákonů doplňovat, ale jen z nich některé části škrtat stejně jako ty obsolentní předpisy, na které tady již upozorňoval předseda našeho poslaneckého klubu. Tady se jedná o změnu soudního řádu správního, kde navrhujeme, aby se pro určité případy umožnilo zjednodušené řízení před Nejvyšším správním soudem. Obecně vzato správní soudnictví začíná být problémem v tom, že začíná být zahlceno. Česká republika má přibližně 4 % soudců ve správním soudnictví, sousední Německo s jeho fungujícím státem má přibližně 20 % soudců ve správním soudnictví. My potřebujeme doplnit jak osoby, a to zejména na krajské soudy, tak ale bychom potřebovali zásadním způsobem zjednodušit jednání před Nejvyšším správním soudem a zjednodušit možnost nekonečného dovolávání. Jde o to, jestli je možné, pokud se jedná o bezvýznamné případy, které nemají žádný širší dopad, odmítnout bez jednání. V roce 2005 tady byla uzákoněna taková praxe, že tak se dá činit ve věcech mezinárodní ochrany. Tehdy, kdo si vzpomíná na tu debatu, byly také velké obavy a pochybnosti, jestli nedojde k omezení práv žadatelů o mezinárodní ochranu. Za 12 let, dneska už 15 let, reálného fungování se nic takového neukázalo, žádné z těch rozhodnutí nebylo přezkoumáváno a zrušeno Ústavním soudem. Takže nevidím, že by tam měl být nějaký zásadní problém. Ano, ozývají se hlasy z veřejnosti a ze stanoviska vlády, které upozorňují na to, že některé složité případy by možná ještě musely být povinně před Nejvyšším správním soudem rozhodovány, ale to je nepochybně možné upravit v průběhu jednání výborů, případně se na to podívat, ale myslím si, že zjednodušit - [[Předsedající: Omlouvám se, pane poslanče, čas vypršel.]] - správní soudnictví by bylo správně, a proto vás žádám o zařazení tohoto bodu. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Zase jenom pro pořádek připomínám, že jde o zařazení na 22. 10. po pevně zařazených bodech. Na řadě je pan poslanec Válek s návrhem na změnu schváleného pořadu schůze. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážení a milí členové vlády, vážené kolegyně a kolegové, musím upřímně říct, a opravdu to říkám zcela vážně, je mi z toho osobně velmi smutno. Já jsem váhal, jestli vůbec mám dát pozměňovací návrh, celý týden o něm přemýšlím, protože ve středu bohužel, na kterém mi záleží, neprošel, a teď najednou jsem poslední a je jich tolik, že se v tom ztrácíme. Já bych naprosto pochopil, kdyby si některý z klubů vzal pauzu, aby si promyslel, jak bude o těch pozměňovacích návrzích hlasovat, jinak si ani nedokážu představit, jak by to mohlo dopadnout. Nicméně čeho se můj návrh týká. Týká se bodu 228, tedy tisku 85, nemocenské pojištění. Co mě k tomu vedlo? My jsme už dvakrát tento tisk dostali do třetího čtení a dvakrát jsme se - a teď bych nerad byl jaksi osočován z čehokoliv, nicméně čeština to takhle zná - o malá prsa nedostali k projednání tohoto bodu, což je smutno. [[(12.00 hodin)]] Prostě si myslím, že tento bod je velmi důležitý. Je velmi důležitý. A je důležitý i kvůli tomu, že chceme projednávat daňový balíček. Je důležitý i kvůli tomu, že jsme projednávali zprávu o České televizi. Co tyto dva dokumenty spojuje? Spojuje je jedna věc. Spojuje je to, že chceme podporovat rodiny. Chceme podporovat rodiny, které mají děti. Proč je chceme podporovat? Z různých důvodů. A jistě předkladatelé daňového balíčku i z toho, aby bylo co nejvíce těch, co platí daně. A jak jsme tady včera opakovaně slyšeli, ti, kteří debatovali o zprávách o České televizi, pochopitelně podporují rodiny z toho důvodu, že je tím pádem víc těch, co platí poplatky České televizi. Ono se nemusí ty poplatky zvyšovat. Stačí, když se budou stavět byty, bude přibývat rodin, bude přibývat domácností, a tím pádem bude přibývat těch, kteří platí ty poplatky. Čím více domácností, tím více poplatků, tím lépe fungující Česká televize. No a jeden z takových malých krůčků, nicméně malé krůčky vedly k tomu, že Armstrong přistál na Měsíci, to všichni víme, tak jeden z těchto malých krůčků je i tento zákon, na kterém jsme se napříč politickým spektrem, opravdu napříč politickým spektrem shodli. O co jde? Jde o to, abychom lépe a spravedlivěji vypočítávali vyměřovací základ pro všechny ty, co dostávají rodičovskou. Není to dlouhý text. Má několik stránek. [[Ukazuje.]] A pokud vypustím ty strany, které se de facto vůbec netýkají vlastního textu zákona, tak se dostávám prakticky ke dvěma odstavcům. A já si dovolím na tomto místě citovat. Státní rozpočet se nemusí bát, protože se ho dotkne tato změna jenom málo. A to navýšení není významné, ale pomůžeme řadě rodin a zjednáme spravedlnost. A myslím, že o právo a spravedlnost nám všem, co tady sedíme, jde. Proto vás prosím, byť jsem z těch písemně přihlášených, nevím jestli se nepletu, snad poslední.
Pardon, ještě jednou, jestli byste upřesnil...
Nevím, jestli jsem z těch písemně přihlášených poslední.
Jste písemně poslední, ale ještě je pan poslanec Černohorský z místa. A ten je poslední zatím.
Pánbůh zaplať za to. Já nerad bývám poslední, byť jsem na to celoživotně zvyklý. Byť jsem poslední přihlášený, přesto bych vás chtěl požádat, abyste zvážili, opravdu zvážili podporu tohoto návrhu. A v písemném požadavku jsem chtěl zařadit tento bod jako první dneska, ale nevím, jestli první bod dneska má smysl, proto alternativně navrhuji, pokud by to nešlo, zařadit tento bod jako první ve variabilním týdnu ve středu, eventuálně v pátek. Tedy dodávám ústně - ve variabilním týdnu ve středu, nebo v pátek. Myslím si, že je to zákon, který by měl projít velmi rychle, hladce. Už jsme ho tady měli, diskutovali jsme ho podrobně. Chtěl bych se rozloučit optimisticky a pozitivně. Vidím tady spoustu kolegů a přátel, vzpomínám si na píseň: Krásný je vzduch, krásnější je moře. Co je nejkrásnější? Usměvavé tváře. Proto v tomto nádherném slunečném týdnu přeji slunce v duši.
Pane poslanče, děkuju. Jenom vás poprosím o upřesnění ještě. Pane poslanče Válku, poprosím vás o upřesnění, protože bod 228 je živnostenský zákon, ale vy jste mluvil o něčem jiném, tuším.
Já jsem mluvil o tisku 85 a je to bod 228 nemocenské pojištění. Je to tisk 85.
Tak je to bod 224.
Aha, tak 224 v tom přeměněném.
Takže bod 224, tisk 85, mám to poznamenané.
A tak jak jsem písemně říkal, dnes, což asi nevíte -
Mám, mám. Mám to poznamenané. Ano. A jako poslední přihlášený je pan poslanec Černohorský. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Netušil jsem, že budu až tak pozdě, proto jsem se hlásil z místa. Chtěl bych tedy požádat o zařazení bodu 207, sněmovní tisk 490, jako první bod v pátek 25. 10., pokud by prošel návrh paní poslankyně Černochové, tak jako bod číslo dvě. Jedná se o změnu rodičovského příspěvku. Doufám, tedy zaznamenal jsem, že tam není ten den více návrhů. Další návrh, který mám, tak to je, abychom bod číslo 49, sněmovní tisk číslo 545 -
Počkejte, takže pomaličku. To první bylo bod 207 a tisk kolik? Ještě jednou.
Bod 207, sněmovní tisk 490, jako první bod -
Mám. Mám to poznamenané. [[Máte, ano.]] A teď ten další.
A další je bod 49, sněmovní tisk 545, a bod 50, sněmovní tisk 295, což jsou exekuce, abychom je přesunuli jako první a druhý bod prvních čtení. [[Předsedající: První a druhý bod prvních čtení.]] Přesně tak. Asi chápete, že ty exekuce jsou tady opravdu problém pro spoustu lidí. A potom dále bod číslo 165, sněmovní tisk -
Tak první bod a druhý bod prvních čtení kdy?
Pokud to bude zařazeno jako první body prvních čtení, to znamená přesunuty v tom pořadí, tak podle programu bychom je projednávali v úterý.
Dobře, tak.
A potom tedy o přesunutí bodu 165, sněmovní tisk 531, což je tedy horní zákon, který - nebudeme si lhát - je tedy částečně i na OKD, tak do budoucna, kdyby nám tady nějaký důl zkrachoval, abychom nevytvářeli paní ministryni vrásky, tak mít to jako třetí bod prvních čtení. Pokud by neprošly ty předchozí body, tak to mít jako první bod prvních čtení.
Takže bod 165 jsme říkali, tisk 531, jako třetí bod prvních čtení, pokud neprojdou předešlé body, tak první bod. Chápu to dobře. [[Ano.]] Tak máme to.
Teď poprosím ještě jako místopředseda poslaneckého klubu o přestávku v délce pěti před hlasováním o programu, ať ten nával můžu dát nějak dohromady pro hlasování. Děkuji.
Takže Piráti pět minut před hlasováním. [[Krátká konzultace u předsedajícího.]] Takže nyní jsem obdržel od předsedy poslaneckého klubu ANO veto dvou poslaneckých klubů. Pane předsedo, rozumím tomu, že je to hnutí ANO a ČSSD, ty dva poslanecké kluby? [[Ano. Poslanec Faltýnek žádá o slovo.]] Tak prosím, sdělte nám to.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Chtěl bych jménem našeho poslaneckého klubu a klubu sociální demokracie vetovat návrh na zařazení všech nových bodů do pořadu schůze, které tady zazněly. Děkuji.
Nyní tedy, protože nic nebrání tomu, abychom přistoupili k hlasování, vyhlásím pauzu na pět minut na žádost poslaneckého klubu Pirátů, aby se poradili ohledně hlasování. A máme 12.08, takže ve 12.13 se tady sejdeme.
Pauza nám skončila. Já tedy... Ano, pan poslanec Mihola. Máte přednostní právo - místo kolegy Bartoška. Prosím, pane poslanče, jménem poslaneckého klubu KDU-ČSL.
Vážený pane předsedající, já bych si dovolil požádat ještě o pět minut na poradu klubu KDU-ČSL. Děkuji.
Ano, dobře, takže vyhlašuji pauzu pět minut. Sejdeme se tady ve 12.18 hodin. [[(Jednání přerušeno od 12.14 do 12.18 hodin.)]] Skončila tedy pětiminutová pauza na základě žádosti poslaneckého klubu KDU-ČSL, takže já zagonguji, svolám poslance do sálu, jelikož budeme hlasovat. Mám tady žádost o odhlášení. Já vás všechny odhlásím. Přihlaste se znovu svými hlasovacími kartami. Doufám, že jste se občerstvili a odskočili si, protože to bude asi na déle. Předseda poslaneckého klubu ODS se občerstvil vodou, takže to je v pořádku. [[Pobavení.]] Takže já vás poprosím o klid v jednacím sále, abychom se slyšeli, aby všichni poslanci slyšeli, jakým způsobem a o čem budeme vlastně hlasovat. Takže jako první zde máme návrh... A já poprosím i poslance, kteří to navrhovali, kdybych náhodou to řekl trošku malinko jinak, protože jsou tady opravdu desítky hlasování, tak neváhejte si ukázat, abyste to upřesnili. Takže pan poslanec Zbyněk Stanjura navrhuje hlasovat o sněmovních tiscích 181 a sněmovním tisku 213 tak - a tady budu mít dotaz, jestli odděleně, nebo společně, nejprve čtvrtek 21. 10. v 11 hodin. [[Posl. Stanjura: Odděleně.]] Odděleně. Takže nejprve budeme hlasovat o sněmovním tisku 181 a pan poslanec Stanjura si ho přeje zařadit... [[Upozornění organizačního odboru.]] 189 - já to tady špatně čtu, protože jsem to nepsal já - 189 na čtvrtek 24. 10. v 11 hodin. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 65 přihlášeno 162 poslanců, pro 56, proti 72. Návrh nebyl přijat. Dále jako alternativu pan předseda poslaneckého klubu ODS pan Zbyněk Stanjura navrhuje stejný tisk číslo 189 na pátek 25. 10., nejprve jako první bod. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 66 přihlášeno 164 poslanců, pro 57, proti 74. Návrh byl zamítnut. A jako třetí variantu... [[Námitka posl. Stanjury.]] Dobře. Takže tisk 189, ten jsme tedy už prohlasovali, a teď ještě ten sněmovní tisk 213 a tady opět máte čtvrtek 24. 10. v 11 hodin, nebo pátek 25. 10. jako první a druhý bod. Takže tři hlasování. Chápu to dobře? [[Posl. Stanjura: Dvě.]] Dvě. Dobře. Sněmovní tisk 213 pan poslanec Stanjura navrhuje nejprve na čtvrtek 24. 10. v 11 hodin. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 67 přihlášeno 164 poslanců, pro 57, proti 73. Návrh byl zamítnut. [[(12.20 hodin)]] Další variantou je, že tedy sněmovní tisk 213 v pátek 25. 10. jako první bod. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 68 přihlášeno 164 poslanců, pro 55, proti 72. Návrh byl zamítnut. Takže tím je pan poslanec Stanjura vyřešen. Je to tak? [[Pobavení a smích v sále.]] Jo, návrhy, návrhy, jasně. Dále tady máme předsedu ODS Petra Fialu, který navrhuje dnes jako první bod sněmovní tisk 254 o daních z příjmů, je to bod 88. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 69 přihlášeno 164 poslanců, pro 73, proti 73. Návrh byl zamítnut. Další. Pan poslanec a předseda STAN Vít Rakušan navrhuje zařazení novely zákona odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci, je to sněmovní tisk 418, bod 127, na úterý 22. 10. jako první bod. Je to tak. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 70 přihlášeno 165 poslanců, pro 73, proti 70. Návrh byl zamítnut. Dále. Opět pan poslanec Vít Rakušan. A je to novela zákona o volbách do zastupitelstev obcí, sněmovní tisk 465, bod 139, návrh je zařadit 22. 10. úterý jako druhý bod. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 71 přihlášeno 165 poslanců, pro 73, proti 70. Návrh byl zamítnut. Nyní předseda KDU-ČSL Marek Výborný navrhuje přeřazení bodu číslo 161 - Ústava ČR, je to sněmovní... aha. [[Upozornění organizačního odboru.]] On už to není totiž teď nově bod 161, on už je to nově bod 158, ale sněmovní tisk zůstává, je to 526. Navrhujete na úterý 22. 10. jako první bod programu. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 72 přihlášeno 165 poslanců, pro 75, proti 73. Návrh byl zamítnut. Další opět předseda KDU-ČSL Marek Výborný. A je to bod, původně jste psal 74, dneska už to je bod 71. Nicméně je to sněmovní tisk 193. A navrhujete na úterý 22. 10. jako druhý bod programu. Je to o regulaci reklamy. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 73 přihlášeno 165 poslanců, pro 69, proti 71. Návrh byl zamítnut. Další návrh opět poslanec Marek Výborný. A je to - psal jste bod 68, zákoník práce, dneska je to už bod 65, tisk 159, a navrhujete na úterý 22. 10. jako třetí bod programu. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 74 přihlášeno 165 poslanců, pro 76, proti 71. Návrh byl zamítnut. Nyní tady máme návrh pana poslance Jakuba Jandy a je to návrh na předřazení bodu 23, sněmovní tisk 247, na úterý 5. 11., což je variabilní týden, jako první bod jednání. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 75 přihlášeno 165 poslanců, pro 52, proti 90. Návrh byl zamítnut. Dále je tady návrh paní poslankyně Jany Černochové. Jedná se o bod číslo 130, sněmovní tisk 425. A návrh je nejprve - jsou tady dvě varianty. Takže na 18. 10. jako první bod. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 76 přihlášeno 165 poslanců, pro 52, proti 86. Návrh byl zamítnut. Další variantou je zařadit toto tedy, bod číslo 130, sněmovní tisk 425, na příští pátek, to znamená 25. 10., jako první bod. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 77 přihlášeno 165 poslanců, pro 36, proti 91. Návrh byl zamítnut. [[(12.30 hodin)]] Obdržel jsem žádost od předsedy poslaneckého klubu ČSSD, abychom říkali názvy přesně těch bodů, takže se to malinko protáhne, ale samozřejmě vyhovím. Tak další je - navrhoval to pan poslanec Jiří Ventruba, ale je to nový bod a na ten je veto. Byl to ten bod Prevence nehodovosti na opravované D1, takže toto odložíme, na to je veto dvou poslaneckých klubů, hnutí ANO a ČSSD. A nyní je tady pan poslanec Petr Dolínek a je to předřazení bodů 245, 246, 247, 248, 249, 250, které si naštěstí pamatuji, takže je nemusím vyhledávat, to je Česká televize. Takže je tady návrh, abychom tyto body zařadili na čtvrtek 24. 10. po pevně zařazeném bodu 292, což je Česká národní banka. Chápu to dobře? [[Hlasy ze sálu.]] Já vás neslyším. Ano, jsou tam tři body České národní banky a za tyto zařadit tyto zprávy České televize. Takže víme, o čem hlasujeme. Já zahajuji hlasování. Pardon, ukončuji hlasování a vyhlašuji je za zmatečné. Prosím.
Já si myslím, že tam byly protinávrhy. Minimálně pan poslanec Martínek dával protinávrh k tomuto návrhu, aby tam byla dneska jenom zpráva 2016, a pokud by prošel ten jeho, tak ty 2017 a 2018 se posouvají. A potom si myslím, že paní poslankyně Němcová -
Tak moment. Prosím vás, pane poslanče, ano, v pořádku, ale to si musím poznamenat, protože já jsem v tu dobu neřídil schůzi. Takže ještě jednou. Ano, budeme nejprve hlasovat o protinávrzích. Takže sdělte mi prosím vás, jaké jsou ty protinávrhy.
Ten návrh navrhoval myslím pan poslanec Martínek. Ten navrhoval rok 2016, ale podrobně se musíte podívat do těch svých poznámek. [[Námitky ze sálu: To nebyl protinávrh!]] To byl.
Prosím vás, hovořte spolu na mikrofon. Já bych rád, abychom věděli, o čem se tady hovoří. Tak moment. Vy se vyjádřete prosím vás, a pak dáme slovo dalším.
Děkuji za slovo. Pan poslanec Martínek určitě říkal, že dává protinávrh k tomu, co tady říkal pan poslanec Dolínek, a potom paní poslankyně -
A jaký to byl protinávrh?
Že rok 2016, zprávy, se budou projednávat dnes. Musíte se podívat podrobněji do toho, co tady říkal pan poslanec Martínek.
Moment, prosím vás, pane poslanče Černohorský, upřesněte, kdy je ten protinávrh. Může to někdo říct? Já si to musím poznamenat a pak dáme slovo dalším, aby se vyjádřili, ať to sumírujeme. Na kdy byl -
Rok 2016, zprávy České televize, a dneska jako první bod byl návrh, který dával pan poslanec Martínek. [[Předsedající: Dnes jako první bod?]] To je protinávrh proti tomu, co dával pan poslanec Dolínek.
Takže dnes jako první bod zprávy, ta sloučená rozprava, jak je k těm zprávám 2016, to, co jsme tady včera řešili, tak jako první bod dneska. Chápu to dobře, to je váš protinávrh.
A potom tady měla ještě paní poslankyně -
Prosím klid v jednacím sále, já tady neslyším! Prosím. Pane poslanče, prosím.
A paní poslankyně Němcová to myslím nedávala jako protinávrh, ale byly tam alternativy k panu Martínkovi, což už nevím, jak by mělo -
Jo, tak to necháme když tak se vyjádřit paní poslankyni. Takže prosím vás, kdo se hlásí postupně? Takže předseda KDU-ČSL Marek Výborný.
Pane místopředsedo, já jsem chtěl požádat, protože je evidentní, že tady v tom je výrazná zmatečnost, dejte prosím pět minut nebo deset minut pauzu ve váš prospěch, mně je líto vás, a vezměte si ty papíry, které tam máte, plus ty navrhovatele a dohodněte se, pak můžeme hlasovat. Děkuji.
Prosím vás, my tady žádný zmatek nemáme, my to máme sesumírováno. [[Pobavení a hluk v části sálu.]] Já mám v pořadí napsaného pana poslance Dolínka, dále je tady pan poslanec Adamec a jede to v pořadí, pan poslanec Krejza. Já jsem v tu dobu neřídil schůzi a všechno je tady v pořadí úplně přesně. [[Velký rozruch v sále.]] Protinávrh tady žádný nemáme, proto jsem se ptal. Protinávrh tady napsán není, v tom, co tady mám postupně. Já sám sobě pauzu rozhodně vyhlašovat nebudu. Jestli ji chcete vy jako KDU-ČSL vyhlašovat, tak to řekněte, ale v souladu s jednacím řádem. Tak prosím, předseda klubu ČSSD.
Děkuji za slovo. Hezké už odpoledne. Já bych se nechtěl zastávat pana místopředsedy Okamury, ale tentokrát má pravdu. Opravdu žádný zmatek v tom není a nemá v tom žádný zmatek, spíš v tom udělali zmatek piráti a nemyslím to nijak zle. Nešlo prosím ve vašich návrzích o nějaké protinávrhy, ale o samostatné návrhy. Prosím, nekomplikujme situaci. Já myslím, že všichni chceme ty zprávy nějakým způsobem projednat, ideálně příští čtvrtek, a neřešme teď hodinu to, co byl návrh, protinávrh atd. a pojďme prosím hlasovat.
Takže chce se vyjádřit - vy jste se ještě hlásil, pane předsedo ODS? Paní poslankyně Pekarová stáhla. Prosím vás, jenom jsme stále ve změnách programu, takže prosím, přednostní práva.
Já jsem se hlásil k té debatě, která probíhá nyní. Já si myslím, že pokud ten navrhovatel neřekne, že to je protinávrh ke konkrétnímu návrhu, tak je to prostě jiný, alternativní návrh. Nicméně abychom řekli úplně přesně, o čem máme hlasovat, ten návrh pana poslance Dolínka znamená, že se o tom ve čtvrtek jednat nebude, kdybychom ho prohlasovali, protože tři body ČNB nám bezesporu zaberou dvě hodiny. Tak já nevím, jestli je to finta, nebo zda si to pan poslanec Dolínek neuvědomil, nicméně reálně na ty zprávy nemáme dostatek času. Takže když to projde a nechá před tím tři pevně zařazené body, které nejsou úplně triviální, tak se o tom jednat vlastně nebude. Chtěl bych, aby to všichni při vědomí této skutečnosti věděli, aby se pak nedivili příští čtvrtek, že na to nedošlo.
Tak ještě s přednostním právem předseda klubu ANO Jaroslav Faltýnek. Upozorňuji, že hovoří pouze přednostní práva. Prosím.
Dobrý den, pane místopředsedo, kolegyně, kolegové. My samozřejmě podpoříme ten návrh kolegy Dolínka s tím, že potom je potřeba jenom si pohlídat, vážené kolegyně, kolegové, jednání po 21. hodině, aby to někdo načetl a abychom to opravdu byli schopni ten příští čtvrtek, aspoň zprávy 2016 a 2017, dojednat a odhlasovat. Děkuji.
Tak já si myslím, že už se to vyjasnilo, takže pojedeme přesně podle toho, jak to tady mám připraveno, a ke všem návrhům se zajisté dostaneme, i k návrhům, které tady navrhli piráti. Takže já ještě jednou zopakuji, o čem budeme hlasovat. Je to návrh pana poslance Petra Dolínka. Tak předseda klubu ODS, prosím.
Já bych v této chvíli požádal o pět minut pauzy. My se musíme před tím hlasováním opravdu poradit. Děkuji.
Takže já vyhlašuji na žádost poslaneckého klubu ODS pět minut pauzu.
Já opět zagonguji, svolám vás do sálu. My jsme tady celkem komplikovaně řešili, jak je to v souladu s jednacím řádem ohledně protinávrhu pana poslance Martínka za Piráty, který zazněl tedy do stenozáznamu, a bude to takto: Já jako předsedající navrhnu proceduru, protože Piráti na tom trvají, nicméně já to nejdřív dořeknu, že bychom nejdřív hlasovali o protinávrhu pana poslance Martínka a potom o návrhu poslance Dolínka. Nicméně se zeptám, jestli proti tomu má někdo námitku. V případě, že by měl někdo námitku, tak o ní budeme hlasovat, pakliže ta námitka bude přijata, tak pokračujeme nejdříve panem Dolínkem a na pana Martínka se dostane až v pořadí, kdy to navrhoval. Takže takovýmto způsobem, takže se nebojte, když tak dá [[někdo]] námitku proti návrhu předsedajícího - záleží na vás, jakým způsobem se vy rozhodnete. Já navrhuji - máme tady návrh pana poslance Dolínka, to jsou ty zprávy České televize - rok 2016, 2017, 2018, body 245, 246, 247, 248, 249, 250 - aby byly zařazeny po těch třech pevně zařazených bodech, což je Česká národní banka, na čtvrtek 24. 10. Ale zároveň ve stenozáznamu je protinávrh pana poslance Martínka, aby se o těch dvou zprávách, to znamená za rok 2016, body 245, 246, zařadily dnes jako první bod a ty zbylé čtyři byly zařazeny tak, jak navrhuje pan poslanec Dolínek, po té České národní bance na čtvrtek 24. 10. Takže souhlasíte s tím, abychom nejprve hlasovali o panu poslanci Martínkovi, a potom o panu poslanci Dolínkovi? [[Projevy souhlasu.]] Není proti tomu žádná námitka? Není. Takže budeme hlasovat o protinávrhu pana poslance Martínka. Víte všichni, o čem hlasujeme? [[Nejsou námitky.]] Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 79 přihlášeno 165 poslanců, pro 57, proti 30. Návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat o návrhu pana poslance Dolínka. Předpokládám, že víte, o čem hlasujeme. [[Projevy souhlasu.]] Víte. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 80 přihlášeno 165 poslanců, pro 146, proti 2. Návrh byl přijat. Nyní přečtu omluvy. Paní poslankyně Zuzana Majerová Zahradníková se omlouvá z pracovních důvodů - zpětně se omlouvá na dnešek do 10.30 hodin z pracovních důvodů. Dále pan poslanec místopředseda Sněmovny Vojtěch Filip se omlouvá od 12.30 do konce jednacího dne z důvodu zahraniční pracovní cesty. Paní poslankyně Kateřina Valachová se omlouvá od 12.30 do 14 hodin z pracovních důvodů. Nyní tady máme návrh pana poslance Ivana Adamce, je to sněmovní tisk 467, bod 141. Jedná se o zákon, který se týká provozu na pozemních komunikacích. Navrhujete, aby byl zařazen - dvě varianty, na příští úterý po pevně zařazených bodech, takže to bude první varianta. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 81 přihlášeno 166 poslanců, pro 39, proti 84. Návrh byl zamítnut. Jako druhou variantu navrhujete na 25. 10. po třetích čteních. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 82 přihlášeno 167 poslanců, pro 40, proti 90. Návrh byl zamítnut. Nyní přečtu další omluvu. Paní poslankyně Pavla Golasowská se omlouvá dnes od 13.30 do konce jednacího dne z osobních důvodů. Další návrh je pan poslanec Karel Krejza, jedná se o sněmovní tisk 159, bod č. 65, jedná se o zákoník práce. Navrhujete ho zařadit jako druhý bod na pátek 25. 10. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 83 přihlášeno 167 poslanců, pro 74, proti 70. Návrh byl zamítnut. Jako další bod tady máme návrh pana poslance Bohuslava Svobody. Jedná se o sněmovní tisk 581, jedná se o zákon o léčivech. Je to návrh na vyřazení tohoto bodu z programu schůze. Je to tak, pan poslanče? [[Nejsou námitky.]] Kdo souhlasí s vyřazením? Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 84 přihlášeno 167 poslanců, pro 37, proti 69. Návrh byl zamítnut. [[(12.50 hodin)]] Další návrh je pan poslanec Stanislav Blaha a na to bude veto, protože se jedná o zařazení nového bodu, Informace vlády o rozpočtu SŽDC na rok 2020. Takže na to je vetou dvou poslaneckých klubů. Takže o tom hlasovat nebudeme. Dále je tady pan poslanec Martin Baxa. Opět to bude veto, protože je to nový bod Informace vlády o možnostech kompenzace rostoucích mandatorních výdajů obcí a krajů. Takže to také odložíme. Nyní je tady návrh pana poslance Jana Zahradníka a je to tedy v řádku zařazení nového bodu, nicméně je to jistě bod, který tady je, protože je to bod 267, sněmovní tisk 355, Zpráva o životním prostředí České republiky 2017. A vy navrhujete zařadit tento bod na 24. 10. v 11 hodin. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 85 přihlášeno 167 poslanců, pro 73, proti 40. Návrh byl zamítnut. Další návrh je pan poslanec Jan Bauer a navrhuje přeřazení sněmovního tisku 490, což je bod 207, týká se to státní sociální podpory, na dnes osmnáctého 61. bod. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 86 přihlášeno 167 poslanců, pro 75, proti 48. Návrh byl zamítnut. Další bod je pan poslanec Petr Gazdík, sněmovní tisk 292. Jedná se o zákon o pozemních komunikacích, sněmovní tisk 291. Navrhujete ho zařadit na příští čtvrtek v 11 hodin jako první bod po písemných interpelacích. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 87 přihlášeno 167 poslanců, pro 72, proti 68. Návrh byl zamítnut. Dalším návrhem je návrh pana poslance Jana Farského. Je to bod 99 tisk 313 a je to zákon ohledně změny sídel státních úřadů. A tady je návrh nově ho zařadit na 22. 10. Není více upřesněno. Takže zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 88 přihlášeno 167 poslanců, pro 55, proti 82. Návrh byl zamítnut. Máme tady další návrh pana poslance Jana Farského a je to bod 169. Takže momentíček. Je to trestní řád, tisk 551. Návrh je zařadit ho na úterý 22. 10. 2019. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 89 přihlášeno 167 poslanců, pro 75, proti 69. Návrh byl zamítnut. Dále zde máme návrh pana poslance Martina Kupky. Ovšem to je nový bod - Informace ministra školství k řešení nedostatku míst v základní škole v okolí velkých měst. Na to je veto Na faktickou se mi přihlásila paní poslankyně Taťána Malá, ale teď faktické nebudou, takže vás odmáznu. Další návrh je pan poslanec Petr Bendl a opět jde o návrh o zařazení nového bodu. Jenom to řeknu. Takže na to bude veto. Info ministra životního prostředí a zemědělství o řešení škod napáchaných hrabošem polním. Takže to je nový bod, takže na to bylo veto. To odložíme. Dále je tady návrh paní poslankyně Pekarové Adamové a je to přeřazení bodu pozemní komunikace a je to tisk 296. Navrhujete dnes jako druhý bod po třetích čteních. Takže já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 90 přihlášeno 167 poslanců, pro 57, proti 77. Návrh byl zamítnut. Jako další záležitost je tady opět návrh paní poslankyně Pekarové Adamové. Je to sněmovní tisk 214. Je to trestní zákoník a navrhujete dnes jako první bod po třetích čteních. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 91 přihlášeno 167 poslanců, pro 72, proti 51. Návrh byl zamítnut. Dále je tady návrh pana poslance Tomáše Martínka, o kterém jsme už ovšem hlasovali. To je ta zpráva České televize, takže ten už odložím. Dále je tady návrh pana poslance Vojtěcha Munzara a je to bod 134, sněmovní tisk 446. Nemám to tady specifikováno, takže se mrkneme ... Aha, tak bod 134, to je dneska už návrh Pirátů, takže to asi nebude ono. Je to sněmovní tisk 446. Tak je to ono. Týká se to zakládání obchodních společností. Takže tento návrh, bod 134, sněmovní tisk 446, navrhujete nejprve jak na pátek jako první bod po - to tady nemohu přečíst - pardon... takže dnes jako první bod, protože návrh pana poslance Stanjury neprošel. Takže budeme hlasovat dnes jako první bod. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 92 přihlášeno 167 poslanců, pro 71, proti 71. Návrh byl zamítnut. [[(13.00 hodin)]] A jako další alternativní návrh je středa 23. 10. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 93, přihlášeno 167 poslanců, pro 72, proti 67. Návrh byl zamítnut. Nyní máme návrh pana poslance Jiřího Miholy a jedná se o sněmovní tisk 396 o vysokých školách a navrhujete ho zařadit na úterý 22. 10. po již pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 94, přihlášeno 167 poslanců, pro 71, proti 64. Návrh byl zamítnut. Nyní máme další návrh pana poslance Jiřího Miholy, jedná se o sněmovní tisk 504, bod 158 o státních svátcích a významných dnech. Návrh je zařadit na čtvrtek 24. 10. v 11 hodin jako první bod. Čtu to dobře. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 95, přihlášeno 167 poslanců, pro 135, proti 10. Návrh byl přijat. Já jen upřesním, že to již není bod 158, ale nyní je to už bod 155, sněmovní tisk nicméně zůstává. Pan poslanec Benešík se hlásí na faktickou, ale už jste se odmázl, takže dobrý. Další je tady pan poslanec Vít Kaňkovský a je to bod 135, tisk 457 o pojistném, což už možná bude dnes jiný bod, nicméně tisk 457 zůstává. Navrhujete zařadit jako první bod po již pevně zařazených bodech dne 22. 10. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 96, přihlášeno 167 poslanců, pro 72, proti 68. Návrh byl zamítnut. Máme tady další bod a je to opět pan poslanec Vít Kaňkovský a navrhuje přeřazení bodu 132, tisk 439, týká se to důchodového pojištění. A návrh je, aby to byl jako druhý bod po již pevně zařazených bodech na 22. 10. 2019. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 97, přihlášeno 167 poslanců, pro 73, proti 72. Návrh byl zamítnut. Nyní máme návrh paní poslankyně Miroslavy Němcové. Navrhuje se, aby výroční zprávy o hospodaření a činnosti České televize za roky 2016 a 2017, číslo sněmovního tisku 113, 114, 143, 251 - za prvé je zařadit na pátek 18. 10. jako první bod, nebo po již zařazených pevných bodech. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 98, přihlášeno 167 poslanců, pro 56, proti 46. Návrh byl zamítnut. Jako další alternativní návrh je, aby tyto tisky byly zařazeny na úterý 22. 10. jako první bod, nebo po již pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 99, přihlášeno 167 poslanců, pro 55, proti 44. Návrh byl zamítnut. A jako třetí varianta je, aby tyto tisky byly zařazeny na středu 23. 10. jako první bod po státním rozpočtu v prvním čtení. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 100, přihlášeno 167 poslanců, pro 56, proti 62. Návrh byl zamítnut. Nyní máme návrh pana poslance Františka Váchy. Opět se týká zpráv České televize roku 2016 až 2018, jsou to body 245, 246, 247, 248, 249, 250. Navrhujete, aby byly zařazeny na pátek 18. 10. jako první bod nejprve. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 101, přihlášeno 167 poslanců, pro 54, proti 38. Návrh byl zamítnut. Jako další alternativní varianta je tady úterý 22. 10., aby byly zařazeny. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 102, přihlášeno 167 poslanců, pro 55, proti 40. Návrh byl zamítnut. Jako další varianta, předposlední, je zařadit tyto body na čtvrtek 24. 10. po ústních interpelacích. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 103, přihlášeno 167 poslanců, pro 53, proti 38. Návrh byl zamítnut. Jako poslední návrh je na čtvrtek 7. 11. po písemných interpelacích nejprve a pak ještě po ústních. Takže nejprve budeme hlasovat o tom na čtvrtek 7. 11. po písemných interpelacích. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 104, přihlášeno 167 poslanců, pro 53, proti 40. Návrh byl zamítnut. A poslední alternativou je opět čtvrtek 7. 11. - po ústních interpelacích. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 105, přihlášeno 167 poslanců, pro 49, proti 37. Návrh byl zamítnut. [[(13.10 hodin)]] Už jsme u posledních tří návrhů poslanců. Takže nyní pan poslanec Marek Benda. Jedná se o bod 82, tisk 237, žádá o pevné zařazení. Týká se to správního soudního řádu. A návrh je zařadil na 22. 10. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 106, přihlášeno 167 poslanců, pro 54, proti 77. Návrh byl zamítnut. Nyní tady máme návrh pana poslance Vlastimila Válka. Jedná se o tisk 85, bod 224. Aha, takže pane poslanče, vy to upřesníte. Prosím, máte slovo. Protože to je ve třetím čtení tohle, totiž. A není projednáno druhé čtení. Zapnu vám mikrofon, prosím.
Ještě jednou mea culpa. To se tak opakovaně vracelo, že mně přišlo vyloučeno, aby to nebylo ve třetím čtení, a není. Ten bod se několikrát vrátil do druhého čtení, je to vrácené druhé čtení, je to bod číslo 19. Jinak trvám na tom, co jsem navrhl, a prosím o vaši podporu. Děkuji.
Tak ano, takže je to bod 19, tisk 85. A navrhujete, aby to bylo zařazeno jako první váš návrh jako první bod dnes. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 107, přihlášeno 167 poslanců, pro 69, proti 67. Návrh byl zamítnut. Alternativní návrh pana poslance Válka je zařadit to jako první bod ve variabilním týdnu - nejprve na středu. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 108, přihlášeno 167 poslanců, pro 70, proti 64. Návrh byl zamítnut. A jako další alternativu navrhujete, aby to bylo jako první bod ve variabilním týdnu v pátek. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 109, přihlášeno 167 poslanců, pro 69, proti 65. Návrh byl zamítnut. Nyní máme návrh posledního poslance a je to návrh pana poslance Černohorského. Nejprve bod 207, tisk 490, což je státní sociální podpora. Navrhujete, aby to byl první bod v pátek 25. 10. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 110, přihlášeno 167 poslanců, pro 66, proti 60. Návrh byl zamítnut. Dále navrhujete bod 49, tisk 545, bod 50, tisk 295, to jsou ty dva body týkající se exekucí, aby to byl první a druhý bod v prvním čtení v programu schůze Poslanecké sněmovny. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 111, přihlášeno 167 poslanců, pro 72, proti 54. Návrh byl zamítnut. Poslední je bod 65, sněmovní tisk 531, jedná se o horní zákon. To znamená, vy to navrhujete jako první bod v prvních čteních na schůzi Poslanecké sněmovny. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 112, přihlášeno 167 poslanců, pro 66, proti 70. Návrh byl zamítnut. Tím jsme vyčerpali veškerá hlasování a já předávám řízení schůze.
Dobré odpoledne. Děkuji panu místopředsedovi Okamurovi, že nás provedl všemi těmi hlasováními. A je zde nyní bod