20. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 452/2001 Sb., o ochraně označení původu a zeměpisných označení a o změně zákona o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 161/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s návrhem zákona vyslovili souhlas již v prvním čtení. ;Z pověření vlády předložený návrh uvede ministr průmyslu a obchodu Jozef Síkela. Prosím, pane ministře, ujměte se slova.
Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, páni poslanci, dovolte mi, abych vás seznámil s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 452/2001 Sb., o ochraně označení původu a zeměpisných označení a o změně zákona o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů. Tento návrh byl zpracován Úřadem průmyslového vlastnictví za účelem splnění legislativních závazků České republiky vyplývajících z jejího členství v Evropské unii a je předkládán Poslanecké sněmovně v rámci vykonávání koordinační funkce Ministerstva průmyslu a obchodu ve vztahu k ÚPV. Tímto návrhem se přizpůsobuje text zákona č. 452/2001 Sb. na nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropské unie 2019/1753 ze dne 23. října 2019, o opatřeních Unie po jejím přistoupení k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označení původu a zeměpisných označeních, které vstoupilo v platnost dne 13. listopadu 2019, a dále pak na další nařízení dotýkající se ochrany označení původu a zeměpisných označení, jež jsou ve výlučné unijní pravomoci. Současně se uvedeným návrhem reaguje na závěry vyjádřené v rozsudku Soudního dvora Evropské unie C-389/15, podle kterých je nutno odstranit dvojkolejnost ochrany označení původu a zeměpisných označení v případech, kdy je takovému označení poskytována výlučná ochrany unijním právem. Předloženým návrhem tak dochází ke zrušení národní úpravy ochrany označení původu a zeměpisných označení zemědělských výrobků a potravin včetně vína a lihovin, u nichž je ochrana označení původu upravena několika přímo použitelnými předpisy Evropské unie. [[(16.10 hodin)]] Návrh zákona rovněž odráží tu skutečnost, že přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu umožňuje získat pro unijně zapsaná označení původu vedle ochrany unijní i ochranu mezinárodní. Navrhovaná právní úprava předpokládá, že i Česká republika přistoupí k Ženevskému aktu Lisabonské dohody, s čímž již Poslanecká sněmovna vyslovila svůj souhlas 16. září 2021. Návrh zákona stanoví lhůty pro podání žádosti o unijní zápis a žádosti o mezinárodní zápis tak, aby mohly být žádosti včas vyřízeny a aby byla zachována kontinuita ochrany označení původu a zeměpisných označení pro zemědělské výrobky a potraviny vyplývající z dosavadního národního a mezinárodního zápisu. Zároveň se tímto návrhem zajišťuje včasné splněné oznamovací povinnosti České republiky jakožto členského státu Evropské unie podle zmíněného nařízení 2019/1753. Nad rámec zmíněných změn obsahuje předložený návrh jen drobné legislativně technické úpravy. Vážené dámy a pánové, chtěl bych vás tímto požádat o podporu tomuto materiálu. Současně navrhuji, aby Poslanecká sněmovna vyslovila souhlas s tímto návrhem zákona již v prvém čtení, a to z důvodu zajištění ochrany práv uživatelů dosavadních národních označení původu a zemědělských označení, a dále pak s ohledem na blížící se termín stanovený nařízením 2019/1753 pro splnění oznamovací povinnosti členského státu ohledně žádosti o unijní či mezinárodní zápis. Návrh zákona je předkládán Poslanecké sněmovně opakovaně, neboť v předchozím volebním období jej Poslanecká sněmovna nestihla včas schválit. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane ministře, a nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení, pan poslanec Michael Rataj. Prosím, máte slovo.
Děkuji, paní předsedající, za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, vážení členové vlády, byl jsem pověřen, abych vás seznámil se sněmovním tiskem číslo 161. Jak už řekl ministr Síkela, jedná se o vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 452/2001 Sb., o ochraně označení původu a zeměpisných označení, a o změně zákona o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů. Byl připraven Úřadem průmyslového vlastnictví jako spolugestorem Ministerstva průmyslu a obchodu z důvodu plnění legislativních závazků České republiky, vyplývajících z členství v rámci Evropské unie. Hlavním cílem návrhu je odstranění dvojkolejnosti ochrany označení původu ve prospěch unijní ochrany a zrušení národní ochrany označení původu a zeměpisných označení u zemědělských výrobků a potravin včetně vína a lihovin. V současné době je v rejstříkových databázích evidováno řádově několik tisíc položek označení původu a zeměpisných označení zapsaných národní cestou nebo na základě Lisabonské dohody, u nichž mnohdy ani nelze určit, zda jsou stále užívány oprávněným uživatelem. Větší část zápisů pochází ze sedmdesátých a následujících let 20. století a v současnosti nesplňuje požadavky, které na zápis klade nyní platné právo Evropské unie. Proto uvedeným návrhem dochází ke zrušení národní úpravy ochrany označení původu a zeměpisných označení v případech, kdy je takovému označení nyní poskytována ochrana unijní, a k odstranění nedůvodných rozdílů v kvalitativních požadavcích na parametry národní a unijní ochrany označení původu a zeměpisných označení uvedených výrobků a potravin. Jak už řekl pan ministr, návrh zákona dále odráží skutečnost, že přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu umožňuje získat vedle ochrany označení původu nebo zeměpisných označení podle unijních předpisů i ochranu mezinárodní pro unijně zapsaná označení. Jde například o označení jako je Budějovický Budvar, Žatecký chmel, Pardubický perník nebo Třeboňský kapr. Závěrem své zpravodajské zprávy konstatuji, že předložený návrh je v zájmu českých zemědělců a výrobců potravin, neboť zajistí ochranu jejich výrobků na mezinárodní úrovni. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane zpravodaji, a prosím, abyste zaujal své místo u stolku zpravodajů. A nyní otevírám obecnou rozpravu, do které se přihlásil pan poslanec Novák. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, budu číst, ano, budu číst svá slova, která jsem si pro vás připravil, sám, a překvapivě jsem přišel tento návrh podpořit, pochválit, protože konečně po dlouhé době nám přišla z Evropské unie směrnice, která má opravdu pozitivní dopad na naše podnikatele, živnostníky, zemědělce, a za to jsem vás přišel pochválit, protože právě ochrana názvů jako například Olomoucké tvarůžky, Žatecký chmel a mnohé další právě tímto aktem posílí. A je potřeba říci, že postupně rovněž přibývají i nově sjednané dohody o volném obchodu Evropské unie se třetími zeměmi, které tuto oblast upravují. To vytváří nové obchodní příležitosti pro držitele tohoto druhu práv k duševnímu vlastnictví jak na úrovni unijní, tak i právě ve specificky českém kontextu. Evropská unie loni v únoru přistoupila k novému rozšíření Lisabonské dohody Světové organizace duševního vlastnictví, k takzvanému Ženevskému aktu. Možnost samostatného přístupu má právě i Česká republika, a to je to, co je pro nás dnes důležité. Již z dřívějška mají ochranu parmská šunka nebo českobudějovické pivo. Ochrana označení původu a zeměpisných označení má v Evropě a konkrétně i v Česku dlouhou tradici a buďme rádi, že Česko stále zachovává a bude mít možnost zachovávat své tradice. Šampaňské víno, portské víno, parmská šunka, českobudějovické pivo nebo olomoucké tvarůžky představují jen zlomek nejznámějších příkladů v celkovém počtu stovek až tisíců těchto produktů, jejichž vysoká kvalita, pověst nebo specifické vlastnosti jsou spjaty s určitým místem či regionem. Na rozdíl od ochranné známky může být zeměpisné označení původu uděleno i sdružení držitelů práv, nikoli tedy pouze jednomu subjektu. Držitelé dokonce ani nemají povinnost registrovaný název po čase obnovovat. Zeměpisné názvy jsou chráněny proti napodobování zápisem do veřejného rejstříku a jsou určitou zárukou kvality pro spotřebitele. Nejčastěji se jedná o vína, lihoviny, piva a různé další potraviny. Spadají sem ale i produkty nezemědělské a tady je potřeba připomenout, že máme i české poklady jako český granát nebo vambereckou krajku. Ty však na rozdíl od produktů zemědělského původu nejsou v Evropské unii chráněny evropskou legislativou. V mnohých případech mají tato značení nespornou ekonomickou a kulturní hodnotu, pozitivně přispívají k turistickému ruchu a dodávají produktu unikátní příběh vyhledávaný spotřebiteli. A právě ten dále zvyšuje jejich atraktivitu. Česko má v původním systému Lisabonské dohody přes sedmdesát registrovaných označení. [[(16.20 hodin)]] Přidaná hodnota zeměpisných označení se pak odráží ve zvýšeném zájmu o jejich mezinárodní ochranu. Poprvé byla tato ochrana zakotvena v Lisabonské dohodě na ochranu označení původu a jejich mezinárodnímu zápisu z roku 1958. Spadají do systému ochrany průmyslových práv v rámci Světové organizace duševního vlastnictví. Bohužel, slabinou tohoto systému byl jeho poměrně malý počet členů. V současné době jich má pouze třicet. Tehdejší Československo a následně Česká republika patřila vedle Francie a Itálie mezi tři země s nejvyšším počtem označení původu zapsaných v tomto systému. V případě České republiky se jedná, jak už jsem řekl, o více než sedmdesát záznamů v registru. Prvním skutečně mnohostranným základem pro ochranu označení původu a zeměpisných označení je právě až Dohoda o obchodních aspektech práv k duševního vlastnictví v rámci Světové obchodní organizace. Ta je z roku 1995. Tato dohoda však poskytuje zeměpisným označením pouze určitý minimální standard a vůbec neumožňuje mezinárodní registraci. Silnější, takzvanou dodatečnou ochranou proti zneužívání pověsti zeměpisných označení přispívá takzvaný TRIPS pouze vínům a lihovinám. V posledním čtvrtstoletí ale bohužel ztroskotaly všechny snahy o rozšíření této dohody právě v oblasti zeměpisného označení. Hlavní příčinou je bezesporu velmi odlišný přístup podporovatelů zeměpisných označení v čele s Evropskou unií na straně jedné a odpůrců tohoto konceptu v čele se Spojenými státy americkými na straně druhé. Spojené státy vynaložily velké úsilí, aby podporovaly princip druhových neboli generických jmen a poskytování ochrany zeměpisným označením zásadně odmítají. Příkladem vleklého sporu může být například sýr Parmigiano Reggiano versus americký Parmesan. Nová pomoc tak po přijetí této normy čeká i České pivo nebo Žatecký chmel, a to tedy velký dík. Evropská unie se v reakci na tyto problémy začala stále častěji zaměřovat na rozšiřování ochrany zeměpisných označení cestou takzvaných dvoustranných dohod o volném obchodu. V posledním desetiletí jich uzavřela řadu. Příkladem mohou být dohody s Koreou, Japonskem či Vietnamem či budoucí dohoda se sdružením Mercosur. Zvláštním případem je v této oblasti dohoda Evropské unie s Čínou o ochraně zeměpisných označení. Ta by měla vstoupit v platnost na počátku roku a chránit v Číně české názvy - právě Žatecký chmel, Českobudějovické pivo a v budoucnu i České pivo. Chráněné označení původu mohou získat produkty, jejichž výroba je ve všech stadiích spjata s určitou lokalitou nebo regionem. Chráněné zeměpisné označení mohou získat produkty, ale nejen ty, dokonce také některé procesy či suroviny. V roce 2015 byla po více než půl století rovněž modernizována Lisabonská dohoda WIPO. Stalo se tak prostřednictvím Ženevského aktu. Ten mimo jiné rozšířil oblast její působnosti právě i na zeměpisná označení ve smyslu dohody TRIPS a umožnil přístup mezivládním organizacím, včetně Evropské unie. Evropská unie se stala členem dohody 26. února 2020 a Ženevský akt Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních v tento den zároveň vstoupil v platnost. Cílem této revize bylo také učinit systém atraktivnější pro rozvojové země. Jejich zájem o oblast zeměpisných označení stále narůstá, jelikož právě přidaná hodnota investic do tohoto druhu místního rozvoje je nesporná. Proto také věřím, že i naše vláda bude místní produkty podporovat v souladu s tímto nařízením, které následně tomu pomůže. Některé názvy již dosáhly dokonce světového věhlasu. Destiláty, jako například tequila a jiné, na své reputaci postupně pracují. Jako zajímavý může posloužit například Kampotský pepř z Kambodži. Za pomoci pěstitelů a zpracovatelů se právě na tomto pepři v rámci rozvojového projektu podílí i Česko. Tento produkt Kambodže je od roku 2016 zapsaný a chráněný v Evropské unii. Přibližně 70 % místní produkce je dokonce vyváženo, což se odrazilo i na růstu místní životní úrovně. Nechci si brát příklad přímo z Kambodži, ale rozhodně bych si vzal příklad z tohoto projektu. Tento projekt, jak už jsem zmínil, je podporován právě i českým projektem Pepper Field a od roku 2019 ho realizuje česká firma Cambodian. Jde o tříletý projekt, který kombinuje podnikatelské prvky s českou rozvojovou spoluprací a charitativní činností. Česká firma vykupuje tento kvalitní pepř od drobných zemědělců, kteří nemají dostatek technických kapacit a prostředků na samostatný vývoz. Většinou jim chybí obalové technologie a další zařízení na jeho zpracování. Místním partnerem projektu je sdružení KPPA, Kampot Pepper Promotion Association, které chráněné zeměpisné označení propaguje. Pepper Field se věnuje také propagaci tohoto zeměpisného označení v České republice. Letos v létě spustil v České republice charitativní sbírku na pomoc svým farmářům zasaženým sociálními dopady covidu-19. Kampotský pepř ve snaze o omezení šíření falešně označené produkce nyní usiluje o postupné rozšíření mezinárodní ochrany, mimo jiné právě prostřednictvím Ženevského aktu Lisabonské dohody, který Kambodža ratifikovala jako první stát vůbec. I když je členství České republiky v Ženevském aktu zajištěno prostřednictvím Evropské unie, České republice a dalším šesti členům Evropské unie, původním členům Lisabonské dohody, bylo evropskou legislativou umožněno, aby k modernizované dohodě přistoupili i samostatně. Tak bude zachována nepřerušená ochrana práv již dříve udělených podle původní Lisabonské dohody a zajištěna navazující ochrana podle Ženevského aktu. Přístup mají i řemeslné výrobky. To je další přidaná hodnota. Přístup k Ženevskému aktu je především v zájmu českých zemědělců a výrobců potravin, případně i řemeslných výrobků. Zde bych zdůraznil tradičních řemeslných výrobků, regionálních řemeslných výrobků. Mezinárodní systém ochrany a registrace zeměpisných označení se postupně rozšiřuje, což přináší nové příležitosti pro vývoz tradičních českých potravinářských produktů - vína, lihovin, a především piva a chmele. Také může napomoci rozšířit dostupnost nabídky zahraničních regionálních specialit českým spotřebitelům. Vážení přátelé, na základě všeho výše uvedeného a všeho, co jsem řekl, považuji tento návrh za velmi přínosný právě pro naše podnikatele, živnostníky a zemědělce a rozhodně jej podpořím. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. Nyní s přednostním právem se přihlásila paní předsedkyně Alena Schillerová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. Dovolte mi, abych jménem klubu hnutí ANO a klubu hnutí SPD dala veto proti projednávání tohoto tisku ve zkráceném řízení podle § 90 jednacího řádu, protože upřednostňujeme jeho projednání ve výborech. Děkuji.
Děkuji, paní předsedkyně. Do rozpravy se přihlásil ještě pan zpravodaj. Prosím, máte slovo.
Vzhledem k vetu klubu ANO na projednání návrhu zákona v prvním čtení navrhuji zkrácení lhůty na projednání zákona ve výborech na 30 dní.
Ano. Děkuji, pane zpravodaji, jedná se tedy o návrh na zkrácení lhůty na projednání ve výborech na 30 dnů. Táži se, zda má ještě někdo zájem vystoupit v obecné rozpravě? Není tomu tak. Končím obecnou rozpravu. Táži se, zda má pan ministr zájem o závěrečné slovo? [[Ministr: Ne, děkuji.]] Ano, nemá. Dále, jestli má zájem také pan zpravodaj o závěrečné slovo? Pan zpravodaj nemá zájem o závěrečné slovo. Nemá, děkuji. Návrh na vrácení předloženého návrhu navrhovateli k dopracování nebyl podán ani na zamítnutí předloženého návrhu. Nyní se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Všechny vás odhlásím, neboť jsem zaznamenala zájem o odhlášení, a poprosím vás, abyste se přihlásili svými identifikačními kartami. Než přistoupíme k hlasování, přečtu omluvy. Upřesňuji omluvu pana ministra Lipavského - od 15.15 do konce jednacího dne se omlouvá z pracovních důvodů, dále potom pan předseda Okamura se omlouvá od 16 hodin do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů. Také se omlouvá pan poslanec Sadovský dnes z jednání od 14.20 do 15.30 z pracovních důvodů, pan poslanec Jiří Kobza se omlouvá od 15 do 16 z pracovních důvodů a pan poslanec Josef Flek se omlouvá mezi 15. a 16. hodinou z důvodu jednání. Toliko omluvy. A nyní konstatuji, že organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázání jinému výboru jako garančnímu? Není tomu tak. Přistoupíme k hlasování. Kdo souhlasí s tím, aby předložený návrh byl přikázán k projednání hospodářskému výboru jako garančnímu výboru? Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování číslo 104, přihlášeno 157 poslankyň a poslanců, pro 157, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání hospodářskému výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Ptám se, zda má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru k projednání? Hlásí se pan poslanec Kott. Prosím.
Děkuji, paní místopředsedkyně. I tento dokument si myslím vzhledem k tomu, že se jedná o označení ryze českých potravin, že by se tím měl zabývat zemědělský výbor.
Ano, děkuji. Budeme tedy hlasovat o návrhu pana poslance Kotta, který navrhuje přikázat tento návrh zákona zemědělskému výboru. [[Velký hluk v sále.]] Ptám se tedy, pánové, a poprosím vás, zda byste se trošičku ztišili v pravé části sálu. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro, aby byl tento tisk přikázán zemědělskému výboru? Kdo je proti? Hlasování číslo 105, přihlášeno 159 poslanců a poslankyň, pro 83, proti 8. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme přikázali tento návrh k projednání zemědělskému výboru jako dalšímu výboru. Zdá se, že tento návrh vzbudil velký ohlas mezi některými poslanci. Tímto bych vás poprosila o mírné ztišení, abychom se mohli soustředit na hlasování. Děkuji. V obecné rozpravě zazněl návrh na zkrácení lhůty na projednání ve výborech, v tomto případě na 30 dnů. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování číslo 106, přihlášeno 159 poslanců a poslankyň, pro 87, proti 55. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme tento tisk přikázali k projednání hospodářskému výboru jako garančnímu, zemědělskému výboru jako dalšímu výboru k projednání a zároveň jsme zkrátili lhůty na projednání ve výborech na 30 dnů. Končím projednávání prvního čtení tohoto návrhu zákona. Poděkuji panu ministrovi a též panu zpravodaji. Nyní přistoupíme k projednání dalšího bodu