2. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky návrh na vyslovení souhlasu s výpovědí Dohody o zřízení Spojeného ústavu jaderných výzkumů (SÚJV) /sněmovní tisk 229/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s tímto vládním návrhem vyslovili souhlas již v prvém čtení. Z pověření vlády předložený návrh - a poprosím, aby zaujal místo - pan ministr zahraničních věcí pan Jan Lipavský a zároveň budeme muset pak ještě změnit zpravodaje. V tuto chvíli se s tím můžeme vypořádat hned teď hlasováním. Mám tady, že místo pana Lochmana to tedy bude Marek Benda. [[Ano.]] Mám to avizováno správně. V tuto chvíli bych si dovolila, o tomto musíme hlasovat, pokud je to v prvém čtení, takže budeme hlasovat o změně zpravodaje, že zpravodajem by byl Marek Benda. Všichni víme, o čem budeme hlasovat. Zahajuji hlasování. Kdo je pro návrh? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Děkuji vám. Hlasování číslo 6, bylo přihlášeno 154 poslanců, pro bylo 140, nikdo nebyl proti, 14 se zdrželo. Návrh byl přijat. To znamená, že zpravodajem pro prvé čtení byl schválen pan Marek Benda, a poprosila bych, aby zaujal místo, kde sedí zpravodaj. Nyní bych poprosila z pověření vlády, aby předložený návrh uvedl pan ministr zahraničních věcí Jan Lipavský. Prosím, pane ministře, ujměte se slova.
Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, dámy a pánové, děkuji za možnost zde zastoupit pana ministra školství a předložit vládní materiál, který za Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy předkládá vláda do Sněmovny s tím, že vláda žádá o souhlas s návrhem na vyslovení souhlasu Poslanecké sněmovny s ukončením členství České republiky v mezinárodní organizaci Spojený ústav jaderných výzkumů. Je to tisk 229. Spojenému ústavu jaderných výzkumů se také stručně říká i takzvaně Dubna, protože sídlí ve městě Dubna u Moskvy. Tento výzkumný ústav je reziduum z dob Varšavské smlouvy a sovětského působení v Československu s tím, že to vzniklo v roce 1956 a je to vlastně mezinárodní organizace, jak je to založeno mezinárodní smlouvou, která sdružovala státy sovětského bloku. Tato organizace přežila konec Sovětského svazu a po tři desítky let nějakým způsobem fungovala v uvozovkách na mírové bázi. Nicméně v době jednoznačné ruské agrese proti Ukrajině není udržitelné, aby Česká republika jakkoli dále participovala na fungování tohoto vědeckého ústavu a aby se jakkoli podílela finančně nebo i lidskými kapacitami na ruském jaderném výzkumu.
Pane ministře, já vám do toho trošičku skočím. Opravdu bych poprosila o klid v jednacím sále. Chtěla bych požádat všechny poslance a poslankyně, pokud něco potřebují řešit, ať jdou do předsálí. Omlouvám se vám.
Děkuji. Já budu i moci volit mírnější hlas tím pádem. Takže pokud před Vrběticemi a ruskou válkou proti Ukrajině řekněme naše účast v Dubnech mohla být nějakou politickou otázkou, o které jsme se mohli přít a mít na to různé názory, naše vláda se v tuto dobu domnívá, že jakákoli participace na tom už je opravdu i bezpečnostním problémem. A jenom pro evropský kontext. Součástí této mezinárodní organizace jsou i další státy, které byly v sovětské sféře vlivu. Polsko nyní aktivně pracuje na tom, aby ukončilo svoji účast, řekněme, že jsou v podobné fázi jako my zde v Česku, to znamená, intenzivně na tom pracují. A další státy, například Slovensko, veškerou spolupráci zamrazily. To znamená, nejsme jediní a domnívám se, že se jedná o správný krok. Vzhledem k tomu, že naše účast v Dubnech je vytvořena za pomoci mezinárodní smlouvy, musíme tuto záležitost projednat jak zde v Poslanecké sněmovně, tak i v Senátu. Děkuji za slovo.
Také děkuji, pane ministře, a nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení, který byl schválen, a to je pan Marek Benda. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní místopředsedkyně, vážený pane předkladateli, vážení členové vlády, dámy a pánové, dostal jsem se k tomu dnes dopoledne, že mám býti zpravodajem, protože dosavadní zpravodaj je omluven, ale celkem jsem se snažil průběh jednání o této smlouvě sledovat už i předem. Je to tak, jak říká pan navrhovatel. Jedná se o reziduum fakticky z časů Sovětského svazu, kam přispíváme ročně 5,5 milionu dolarů, což není úplně malá částka za situace, kdy fakticky dnes Rusko je ve válečném stavu s Ukrajinou, ač ani tam není vyhlášen samozřejmě, a minimálně ve velmi strohých vztazích se zbytkem z Evropské unie a státy Severoatlantické aliance. Pokládáme za naprosto nesmyslné a kontraproduktivní, abychom nadále přispívali do takovéhoto výzkumného projektu, jehož výsledky fakticky čerpá jenom Rusko. Jak bylo řečeno, i část dalších zemí Evropské unie, které jsou spolupracující v této organizaci, se chystá na vystoupení nebo zmrazení členství a já doporučuji, abychom - jak navrhuje pan navrhovatel, pak navrhnu přesné usnesení - abychom byli v souladu se Senátem, abychom pokračovali v prvním čtení a již v prvním čtení vypověděli a nemuseli znovu tu částku za letošní rok zaplatit. Děkuji za pozornost.
Děkuji vám. Nyní si dovolím otevřít obecnou rozpravu, do které nemám žádnou písemnou přihlášku, ale v tuto chvíli vidím, že se hlásí pan poslanec. Pane poslanče, máte slovo. Pan Jiří Strýček.
Dobrý den. Vážená paní předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, vláda nám předkládá návrh na ukončení členství v mezinárodní organizaci, která je nazvaná Spojený ústav jaderných výzkumů. V současné mezinárodněpolitické situaci je takový krok pochopitelný a nevyhnutelný a samozřejmě za hnutí ANO tento krok podpoříme. Válka na Ukrajině způsobená ruskou agresí a sankce ze strany mezinárodního společenství, snaha izolovat agresora a přerušit spolupráci a sdílení informací v celé řadě oblastí nás vedou k tomuto logickému kroku - ukončení aktivit mezinárodní spolupráce i v oblasti jaderného výzkumu. [[(15.00 hodin)]] Možná by ale stálo za to říct pár informací, co tento Spojený ústav jaderných výzkumů obnáší. Byl založen Dohodou o zřízení Spojeného ústavu jaderných výzkumů v roce 1956 s cílem rozvíjet teoretický a experimentální výzkum v oblastech fyziky částic, jaderné fyziky, fyziky kondenzovaných látek a radiobiologie. Dnes má tento Spojený ústav zhruba 19 členů. Kromě postsovětských republik a zemí bývalého východního bloku mezi ně patří například Egypt, Kuba, Mongolsko nebo Vietnam. Mezi přidružené členy patří například Německo, Itálie nebo Jihoafrická republika. Jak již tady bylo uvedeno, organizace loni hospodařila s částkou v přepočtu 4,5 miliardy korun, přičemž Rusko má ve spolku klíčovou pozici, hradí asi 82 % jeho rozpočtu. Členské příspěvky české strany činí výši mezi 5 až 7 miliony amerických dolarů ročně. K výzkumným projektům využije experimentální zařízení každoročně přibližně sto českých vědeckých pracovníků, a to především v oblastech jaderné a neutronové fyziky. Nejaktivnější spolupráci se Spojeným ústavem jaderného výzkumu z českých vědeckých institucí udržuje Ústav jaderné fyziky Akademie věd ČR, České vysoké učení technické v Praze, Univerzita Karlova, Fyzikální ústav Akademie věd ČR, dále také Univerzita Palackého v Olomouci, Slezská univerzita v Opavě anebo Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava. Výzkumná činnost je členěna do sedmi laboratoří, které mají vlastní vnitřní organizační strukturu. Součástí je i univerzitní centrum pro vzdělávací aktivity Spojeného ústavu jaderného výzkumu, který zaměstnává kolem 4 500 lidí, z nichž 1 200 patří mezi výzkumné pracovníky. Další 2 000 zaměstnanců tvoří technici a inženýři. Základními experimentálními zařízeními tohoto ústavu jsou zejména Nuklotron, což je urychlovač lehkých a těžkých iontů, cyklotrony U-400 a U-400M určené k syntéze supertěžkých prvků a lehkých exotických jader a nedávno spuštěný DC280 v rámci SuperHeavy Element Factory, dále pulzní neutronový reaktor a tak dále a tak dále. Ve stavu výstavby se nachází Bajkalský neutronový teleskop a experimentální zařízení NICA. Významnou roli v tomto Spojeném ústavu jaderného výzkumu hraje i výpočetní infrastruktura se superpočítačem Govorun nebo vzdělávací program univerzitního centra tohoto jaderného ústavu. Jedná se o přístrojové vybavení, které je zčásti unikátní, zčásti dostupné i jinde. Co je taky třeba zdůraznit, je to, že Spojený ústav jaderného výzkumu je zadavatelem obchodních a průmyslových zakázek, z nichž některé směřují i k českým subjektům, přestože tyto zakázky nejsou striktně vázány na členství. Česká republika patří dodnes k nejaktivnějším členům SÚJV. Jak už bylo řečeno, Spojený ústav jaderných výzkumů do ruského vpádu na Ukrajinu spolupracoval i se západním protějškem CERN, jenž se věnuje spíše částicové fyzice. CERN má mohutnější ekonomické zázemí a větší přístroje, ústav zase používá širší škálu technologií. Jak už jsem řekl v úvodu mého vystoupení, v současné mezinárodněpolitické situaci považuji ukončení členství České republiky v této organizaci za nevyhnutelné. Na druhou stranu jsem chtěl nastínit samozřejmě to, že nebylo úplně všechno špatně. Děkuji.
Také děkuji. Ještě připomenu, že jsme v obecné rozpravě. Zeptám se - písemně se nikdo nehlásí - jestli se ještě někdo hlásí z místa do obecné rozpravy? Nikoho nevidím, takže obecnou rozpravu končím. Zagonguji. Zeptám se, jestli je zájem o závěrečné slovo ze strany navrhovatele pana ministra zahraničních věcí? Je zájem o závěrečné slovo? Není. Ze strany zpravodaje? Je zájem, ano, dobře. Pane předsedo, máte slovo.
Možná snad ne závěrečné slovo, ale jenom jestli máme stejné notičky, paní místopředsedkyně, z legislativního odboru. To usnesení by mělo znít posléze: "Poslanecká sněmovna souhlasí s pokračováním jednání o sněmovním tisku 229 tak, aby s ním mohl být vysloven souhlas již v prvním čtení." [[Předsedající: Ano.]] A druhý: "Dává souhlas s výpovědí Dohody o zřízení Spojeného ústavu jaderných výzkumů SÚJV." Jestli máme stejné notičky, pak je to bez problémů, můžeme hlasovat.
Ano, máme. Děkuji. V tuto chvíli tady mám zájem o odhlášení, takže vás všechny odhlásím. Poprosím vás všechny, abyste se přihlásili svými hlasovacími kartami. Takže nyní musíme rozhodnout podle § 90 odst. 5 o pokračování projednávání tohoto návrhu. Neobdržela jsem proti tomuto námitku dvou poslaneckých klubů ani 50 poslanců, takže si dovoluji přednést návrh na usnesení: "Poslanecká sněmovna souhlasí s pokračováním jednání o sněmovním tisku 229 tak, aby s ním mohl být vysloven souhlas již v prvém čtení." Všichni víme, o čem budeme hlasovat. V tuto chvíli zahajuji hlasování. Kdo je pro návrh? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku? Já vám všem děkuji. Hlasování číslo 7, bylo přihlášeno 139 poslanců, pro bylo 139, nikdo nebyl proti, nikdo se nezdržel. Návrh usnesení byl schválen. Nyní si dovolím zahájit podrobnou rozpravu. Zeptám se, jestli se někdo hlásí do podrobné rozpravy? Nikoho nevidím, končím podrobnou rozpravu. Zeptám se, jestli je zájem o závěrečné slovo ze strany navrhovatele, to znamená pana ministra zahraničních věcí? Je zájem? Není. Zeptám se, jestli je zájem ze strany zpravodaje? Není. Takže nyní přikročíme k hlasování o návrhu usnesení. Přednesu návrh na usnesení: "Poslanecká sněmovna dává souhlas s výpovědí Dohody o zřízení Spojeného ústavu jaderných výzkumů SÚJV." Všichni víme, o čem budeme hlasovat. Zahajuji hlasování. Kdo je pro návrh? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, hlasování číslo 8, bylo přihlášeno 139 poslanců, pro bylo 139, nikdo nebyl proti, nikdo se nezdržel. A já konstatuji, že s návrhem usnesení byl vysloven souhlas. Projednávání tohoto návrhu zákona končím. Poděkuji v tuto chvíli navrhovateli, panu ministrovi zahraničních věcí, a panu zpravodaji. A nyní dle schváleného programu schůze přistoupíme k bodu číslo