41. Ústní interpelace které jsou určeny předsedovi vlády České republiky, potažmo vládě České republiky a ostatním členům vlády. Dnes jsme za účasti ověřovatelů vylosovali pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejprve na předsedu vlády Andreje Babiše, který je již přítomen, či na vládu České republiky, a to v čase od 14.30 hodin do 16.00 hodin. Na ostatní členy vlády pak od 16.00 do 18.00 hodin. Seznamy poslanců dle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic. Upozorňuji interpelující poslance i interpelované členy vlády, že ihned po ukončení interpelací na předsedu vlády budou následovat interpelace na členy vlády. A ještě předtím, než dám slovo prvnímu vylosovanému poslanci, tak tady mám několik omluv. Omlouvá se z odpoledního jednání do konce jednacího dne poslanec Patrik Nacher z pracovních důvodů. Dále se omlouvá paní poslankyně Eva Fialová mezi 17. a 19. hodinou dnes z pracovních důvodů. Dále se omlouvá paní ministryně financí Alena Schillerová z pracovních důvodů dnes na odpolední jednání Poslanecké sněmovny. Dále se omlouvá dnes od 16.00 hodin do konce jednacího dne z osobních důvodů pan poslanec Julius Špičák. Dále mám tady omluvu - ano, to je pan poslanec Patrik Nacher, toho už jsem četl. Dále mám - ano, opět pan poslanec Patrik Nacher, to už tady máme. Takže další omluvu mám - pan poslanec Pavel Staněk dnes mezi 11. až 16. hodinou z rodinných důvodů. Poslední omluvu mám - pan poslanec Radek Zlesák od 16.00 hodin do konce jednání z osobních důvodů. Tak, zpátky k interpelacím. Nyní tedy dávám slovo paní poslankyni Veronice Vrecionové, která byla vylosována na prvním místě, aby přednesla ústní interpelaci na předsedu vlády České republiky Andreje Babiše. Připraví se poslankyně Markéta Pekarová Adamová. Paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážený pane předsedo vlády, páni ministři, kolegyně, kolegové, já jsem se z otevřených zdrojů, z médií, dozvěděla o praktikách některých firem, které se používají k tomu, aby se vyhnuly férovému placení daně. Jde o objednávku reklamy za velké částky, za miliony, kdy si sníží daňový základ, a tím i daně, které odvádějí státu. Různé pokusy o optimalizaci za pomoci objednávek reklamy v posledních letech policisté podle zpráv z médií rozkrývali několikrát a patří mezi nejčastější metody, kterými se firmy daním vyhýbají. Ocenit zadanou reklamu je samozřejmě výrazně těžší než třeba nakoupený jakýkoliv majetek, auta, budovy atd. Nedávno např. podnikatel Michal Pavlík dostal šest let za to, že vystavil stovky fiktivních faktur za reklamu na závodních autech veteránů. Celkem šlo asi o 46 milionů korun. Já se přiznávám, že s tím nemám žádnou zkušenost, je to pro mě zcela nová informace a ráda bych slyšela, vážený pane premiére, váš názor jako bývalého ministra financí a současného předsedy vlády, jak proti tomuto zasáhnout, jak proti tomuto okrádání státu zakročit a jak by v takovém případě měly postupovat státní orgány, zejména Finanční správa. Děkuji.
Děkuji, paní poslankyně, ani jste nevyužila svůj čas. Slovo má předseda vlády Andrej Babiš. Pane premiére, máte na odpověď pět minut. Máte slovo, pane premiére.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, dámy a pánové, dobrý den. Já myslím, že bývalá vláda udělala několik významných opatření z hlediska boje proti daňovým únikům, hlavně z hlediska DPH. To znamená, že jsme zavedli kontrolní hlášení, EET, zrušila se Praha jako daňový ráj, kdy chodily kontroly jednou za 200 let. Finanční správa samozřejmě kontrolovala i daňové základy a transfer ceny a na základě zjištění u velkých společností dodaňovala, to znamená, že první navyšování základů byla v roce 2015 a 2016, pokud si vzpomínám, protože než jsme to nastavili legislativně, tak to dodanění, nebo zvýšení toho základu v roce 2016 myslím, že bylo 15 miliard a dodatečná daň byla 800 milionů. Takže já myslím, že z hlediska boje proti daňovým únikům může být Česká republika vzorem v rámci Evropské unie. My jsme snížili DPH mezeru, tzv. VAT Gap ze 71 miliard na 40. Provedlo se plno nových zákonů, jako zavedení účtů, zavedli jsme vlastně daňové přiznání, kde příloha říká o firmách, které jsou v daňových rájích. Takže z hlediska tohoto si myslím, že Finanční správa udělala hrozně moc práce a rezultovalo to do dodatečného výběru daní za to období ke konci roku 2017 asi 345 miliard. Dokonce některé systémy, které naše vláda, tedy Ministerstvo financí zavedlo, jsou dneska poptávány a máme žádosti z arabských zemí o pomoc s kontrolním hlášením, nebo EET na Ukrajinu atd. Takže já si myslím, že ten boj je úspěšný. Rezultovalo to i do nového majetkového přiznání nebo kontroly nabytí majetku. To jsou všechno nové protikorupční zákony, které byly prosazeny, a z hlediska tohoto si myslím, že Finanční správa pokračuje v těchto aktivitách a že se jí daří. A proto máme jasné výsledky.
Děkuji, pane premiére. Já poprosím, jestli máte, paní poslankyně, doplňující otázku. Mezitím, než dorazíte k mikrofonu, přečtu dvě omluvy. Mezi 14.30 a 18.00 hodin se z pracovních důvodů omlouvá paní poslankyně Zuzana Ožanová a pan poslanec Jan Schiller se omlouvá mezi 14.30 a 19.00 hodin z pracovních důvodů. Paní poslankyně, prosím, máte minutu na doplňující otázku.
Je to minuta. Děkuji moc, pane premiére, já velice ráda slyším ty dobré zprávy, nicméně pevně věřím, že pokud ke zmíněným nepravostem, o kterých já jsem mluvila, dochází, tak že Finanční správa rychle reaguje a tyto podvody odhalí. Nikdo z nás asi nechce, aby se tímto způsobem podnikatelé vyhýbali placení daní, a to i pokud se týká vašich bývalých firem, nebo tedy firem, které jsou v tuto chvíli ve svěřeneckém fondu. Ve zprávě OLAFu, což je zpráva Evropského úřadu pro boj proti podvodům, se mluví o tom, že 90 % příjmů Čapího hnízda bylo právě za reklamy, které si zadávaly firmy z Agrofertu. To se stalo v letech mezi 2009 až 2013 [[upozornění na čas]], ta zpráva mluví až o 300 miliardách... 300 milionech korun.
Paní poslankyně, čas, prosím vás, omlouvám se, ale musíme dodržet čas. Přeje si reagovat pan premiér Andrej Babiš? Ano, máte dvě minuty na reakci. Prosím, máte slovo.
Tři sta miliard korun, tak to je úžasné. No, já myslím, že OLAF - zpráva byla uvolněna podle stošestky některým poslancům a určitě to není předmětem interpelací. Doporučuji paní poslankyni, aby si přečetla dopis Imoby na předsedu Evropské komise a šéfa OLAFu a celou tu Radu. Je to veřejný dopis. A víc k tomu nemám co dodat.
Pane premiére, děkuji. Takže teď prosím druhou vylosovanou v pořadí paní poslankyni Markétu Adamovou Pekarovou a připraví se paní poslankyně Věra Kovářová. Paní poslankyně, prosím, máte dvě minuty na dotaz.
Děkuji, za slovo. Dámy a pánové, dobrý den. Vážený pane premiére, 25. května t. r. nabude účinnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropské unie z dubna 2016, tzv. GDPR. Ten v Česku nahradí současnou právní úpravu ochrany osobních údajů v podobě směrnice 95/46/ES a také související zákon o ochraně osobních údajů. Tato změna se týká všech firem, neziskových organizací, státních institucí, osob samostatně výdělečně činných atd. Těch všech, kteří evidují např. své zaměstnance, členy, zákazníky, ale třeba jenom příznivce apod. Období mezi schválením a účinnosti GDPR je určeno přípravě, během které se musí všechny dotčené subjekty na změny připravit. Pro mnohé velké firmy s rozsáhlými IT systémy to znamená mnohaměsíční, nebo dokonce roční proces. Do dnešního dne však vláda nepředložila Poslanecké sněmovně adaptační zákon, na který firmy čekají. Mimoto zcela absentuje informační kampaň, která by dotčené subjekty na nová pravidla připravila. Pokud si vzpomeneme na masivní osvětovou kampaň při zavedení EET, tak je situace s GDPR přesně opačná. Na žalostnou informovanost přitom upozorňuje také Svaz průmyslu a dopravy nebo Konfederace zaměstnavatelských a podnikatelských svazů ČR. Průzkumy ukazují, že téměř každý druhý český podnik nebude mít v první den účinnosti evropského nařízení GDPR správně nastavené systémy evidující osobní údaje. Na celkovém zpoždění má pak tedy velký podíl i stát, právě z důvodu absence rotačního zákona, který firmy a další organizace potřebují ke správné implementaci. Řada společností je stále zmatená a ve skutečnosti neví, jaké konkrétní kroky musí učinit, aby novým pravidlům plně vyhověla. Je zjevné, že předchozí vláda, které jste byl téměř tři a půl roku prvním místopředsedou, přípravy na adaptační novele podcenila. [[Upozornění na čas.]] Chci se vás proto zeptat, kdy hodlá vláda Poslanecké sněmovně adaptační zákon u GDPR předložit. Děkuji.
Pane premiére, prosím, máte pět minut na odpověď. Slovo má předseda vlády Andrej Babiš.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, ano, byl jsem v té vládě a byl jsem ministr financí. Takže nebyl jsem ministr vnitra. A tento produkt totální byrokracie Bruselu, máme ho tady údajně rok a čtvrt a byl upravován. Takže já jsem před chvílí volal panu náměstkovi Mlsnovi, co s tím tedy dělají. Proč to už nedali dávno. Teď se čeká na vyjádření předsedkyně Úřadu pro ochranu osobních údajů, která je spolupředkladatelkou návrhu. Ale ona to dostala jenom před třemi dny. Takže máte pravdu, je tam zpoždění. No a proč se tam nedělala nějaká reklama? Tak to fakt nevím, protože jsem nebyl ministr vnitra. Je to zákon, který z mého pohledu je skutečně těžko pochopitelný. Všude má být nějaký pověřenec, který bude shromažďovat nějaké údaje, matriky, rybářské lístky nebo další údaje. Pan náměstek Mlsna tvrdí, že komunikuje se Svazem obcí a že jsou v kontaktu. Jak jsem se ho ptal, kdy to bude, tak začal mluvit někde o březnu. Řekl jsem mu, že si to představuji na vládě 15. 2. Takže předpokládám, že vláda to rychle projedná a pošleme to do Sněmovny. A tady samozřejmě mají všichni možnost se k tomu vyjádřit, i když ta účinnost vlastně nastane od 25. května a bez ohledu na to, jak se k tomu postavíme. Jestli se tam dá něco napravit. Určitě to budeme analyzovat. A tady pan ministr vnitra to slyší. [[Otáčí se k ministrovi.]] Takže určitě by měl připravit nějakou informační kampaň, pokud to vnitro předtím neudělalo.
Děkuji, panu premiérovi. A já se táži paní poslankyně Pekarové... ano, máte doplňující otázku. Máte jednu minutu. Prosím, paní poslankyně.
Já samozřejmě vím, pane premiére, že jste v té době nebyl ministrem vnitra. Já jsem očekávala, že toto přesně uvedete. Nicméně vláda rozhoduje ve sboru. A já se chci spíše zeptat, jestli tedy teď jsou na to státní instituce připraveny. Jste premiér, měl byste určitě vědět, jestli v současné době, tedy alespoň to, za co zodpovídáte, to je tedy státní aparát, tak jestli ten je na tu situaci připraven a bude schopen se tedy podřídit včas.
Děkuji. A pan premiér si přeje reagovat? Ano, pane premiére, máte slovo. Prosím.
Určitě jsme připraveni. Tady pan ministr vnitra říká, že jsme. I pan ministr Ťok. Jsme připraveni.
Takže děkuji, panu premiérovi. A jako další v pořadí poprosím paní poslankyni Věru Kovářovou a připraví se pan poslanec Jiří Valenta. Paní poslankyně, máte své dvě minuty. Prosím.
Vážený pane premiére, v reakci na výsledek prvního kola prezidentské volby jste prezidentovi Zemanovi poradil, aby se zbavil pana kancléře Mynáře a poradce Nejedlého. Víte, já s tím souhlasím, ale moc nerozumím tomu, proč tyto rady dáváte až teď, po pěti letech, která tito pánové strávili na Hradě a jejichž značnou část jste byl ve vedení vlády. Mně už z toho důvodu tyto rady přijdou nedůvěryhodné. Co jste jako první místopředseda vlády dělal od roku 2014 pro to, aby nám všem pánové Mynář a Nejedlý nedělali na Hradě ostudu? Že jste o vážných problémech věděl, svědčí vaše slova z loňského jara, kdy jste mluvil o tom, že tito pánové dělají byznys na hlavu prezidenta Zemana, a označil jste je nepěkným slovem, které zde nemohu zopakovat. Uznávám ale, že minulost nezměníte. Ale co můžete změnit, je budoucnost, a proto mi dovolte otázku. Pokud by prezident Zeman pokračoval s pány Mynářem a Nejedlým, ale i Ovčáčkem v dalším funkčním období, co jako předseda vlády uděláte, abyste jim překazil byznys, který na hlavu pana prezidenta Zemana podle vás dělají? Děkuji za odpověď.
Paní poslankyně, děkuji za otázku. A slovo má pan předseda vlády Andrej Babiš. Pane premiére, máte pět minut na odpověď. Prosím.
Děkuji za slovo. Ústava ČR, zákon č. 1/1993, čl. 53 říká: Každý poslanec má právo interpelovat vládu nebo její členy ve věcech jejich působnosti. Já nerozhoduji o personálu na Hradě. A já jsem se vyjádřil hlavně k tomu, že panu prezidentovi se tady dává nějaká nálepka, že je proruský a pročínský, a že je to strašné. A pan prezident akorát dělá maximum pro naše podnikatele, abychom dělali v Číně byznys, a v Rusku. [[Slabý potlesk zleva.]] A teď minulý týden tam byl prezident Macron. A organizace lidských práv Human rights ho vyzvala, aby odsoudil lidská práva v Číně. A on jim řekl: já to projednám s panem prezidentem čínským na čtyři oči. A prodal 186 airbusů. A nikdo neříká, že pan Macron táhne Francii na východ, ne? Já myslím, že ne. Akorát všichni řvou, že pan prezident Zeman. A to je ta nálepka, kterou mu dala ta vybraná média. No, a s Ruskem je to stejné, ne? Co je Nord Stream? No, to je Rusko a nadnárodní západní firmy přes Německo. Také nikdo neřve, že by Němci táhli na východ. Takže to jsou nesmysly. A já jsem se jenom vyjádřil, radil panu prezidentovi, co má udělat, aby vyhrál to druhé kolo. To je všechno. A co se týká personálu, tak o tom premiér nerozhoduje. Děkuji.
Pane premiére, děkuji vám za odpověď. A paní poslankyně, vy si přejete doplňující otázku. Prosím, máte vaši minutu.
Pane premiére, za to se omlouvám, jestli jsem tomu špatně rozuměla. V té vaší citaci bylo, že dělají byznys na hlavu pana prezidenta. Takže v tomto případě jste to zřejmě myslel pozitivně, takže se omlouvám za své nepochopení. Děkuji.
Děkuji. Pane premiére, přejete si reagovat? Ano. Prosím, máte dvě minuty.
Paní poslankyně se tady snaží podsouvat mi nějaké věci. Ano, já jsem byl kritický k tomu v minulosti a není to můj úkol, abych to řešil, takže já k tomu nemám co říci. Pan prezident bojuje za zájmy českých podnikatelů i v Rusku, i v Číně. A to, že má možnost vlastně být přijat na nejvyšší úrovni, je pozitivní. Mimochodem, v Rusku řešil průšvihy vašich vlád. Česká exportní banka nás stála 21 miliard. A ty zlodějny a la Polarnaja, a co tam všechno rozkradly ty vaše firmy, vaši kámoši, to také řešil v Rusku. Takže buďte rádi, že tam vlastně byl.
Děkuji panu premiérovi za vyjádření. Nyní dávám slovo panu poslanci Jiřímu Valentovi a připraví se pan poslanec František Elfmark. Prosím, pane poslanče, máte vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážený pane předsedo vlády, protože vaše vláda podává v blízké době demisi, nebudu pokládat žádný dotaz ke konkrétnímu problému, těch mám ale na vás připravených hned několik a určitě vás o ně v budoucnu nepřipravím, tedy v případě, jestli vaše vláda získá důvěru Sněmovny. Nyní mi jde o váš čistě subjektivní názor na stav a kondici ministerstev, která jste po volbách a sestavení vaší menšinové vlády přebrali od svých bývalých koaličních partnerů a o stručný výtah zásadních problémů, které tato ministerstva aktuálně mají, a samozřejmě také návod, jak je chcete řešit. Jde mi především o Ministerstvo průmyslu a obchodu, Ministerstvo vnitra a Ministerstvo zemědělství, abych nezapomněl na KDU-ČSL. Zcela jistě uznáte, že na stav na ministerstvech s nominantem ANO ve funkci ministra či ministryně se ptát budu někde jinde, a to pro jakousi vyšší objektivitu. Děkuji za odpověď.
Pane poslanče, děkuji. Nyní má slovo předseda vlády Andrej Babiš. Pane premiére, máte pět minut na odpověď. Prosím.
Děkuji za slovo. My samozřejmě se chceme soustředit na ta největší ministerstva, která jsme neměli, to je Ministerstvo práce a sociálních věcí. Chceme udělat důchodovou reformu, podívat se na dávky, podívat se na to, proč máme 270 tisíc nezaměstnaných a na druhé straně máme 200 tisíc volných pracovních míst. Samozřejmě Ministerstvo zdravotnictví, které - já si myslím - nikdo nikdy neřídil, nebyly tam zavedeny žádné manažerské postupy, transparentnost nákupu přístrojů, všech těch pomůcek. Jsou tam velké synergie, tato dvě ministerstva reprezentují vlastně 900 miliard. Samozřejmě nás zajímá i školství, debata o inkluzi a o financování, o tom, jestli skutečně když se zvyšují platy pedagogů, ty peníze dotečou přes kraje, duální systém, že nám chybí profese, že nám chybějí lidé. Takže my jsme tam samozřejmě velice krátce. Ministři dostali za úkol začít s tím, aby dali vůbec na stůl veškeré platné smlouvy, které tam jsou, hlavně z hlediska IT, které nás stojí ročně 25 miliard, kde se vždycky projevoval resortismus. Takže se znovu chceme vrátit k tomu, že majetek má být na jedné hromadě na ÚZSVM, že chceme znovu se podívat na centrální nákupy. Výhoda stávající vlády, která je už téměř v demisi, nebo podala demisi, samozřejmě je, že je to tým a že tam není ten resortismus a nekritický boj za zájmy daného resortu. Práce je tam strašně moc a projekty IT a digitalizace jsou na několik období Sněmovny. Věnujeme se fondům, čerpání je nedostatečné. Také se podivuji nad tím, co tam máme z Bruselu za program, vlastně 7,7 mld. na kybernetickou bezpečnost, 14 mld. na internet nečerpáme, takže chceme vlastně v Bruselu prosadit, aby Brusel akceptoval naše zájmy, kde chceme čerpat ty peníze, ne že nám to zase nadiktují. My jsme tam velice krátce. Jsme otevření a říkáme, pokud mají poslanci nějaké konkrétní nápady, kde ušetřit nebo jak k tomu přistoupit, tak budeme rádi. Já teď nevím narychlo, že bychom měli nějaké zásadní zprávy o nějakých nedostatcích. To se možná dozvíme později. Určitě je více státních firem, které jsou netransparentní, které nefungují úplně podle našich představ, ale to samozřejmě není teď na stole.
Pane premiére, děkuji. Pan poslanec Valenta má doplňující otázku. Máte jednu minutu, pane poslanče. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Pane premiére, odpověděl jste mi docela dobře, ale úplně na něco jiného, než já jsem se ptal. Vy jste mi úplně ve své odpovědi zapomněl vysvětlit Ministerstvo vnitra a zapomněl jste mi vysvětlit Ministerstvo zemědělství. A přitom jste to byl vy, kdo na mnohé problémy v průběhu předchozího období velice hlasitě upozorňoval. Kritizoval jste například koncepci a stav státního podniku Česká pošta a také reorganizaci v resortu Ministerstva vnitra, stejně jako zištný přístup operátorů k roamingu nebo neschopnost státu při čerpání těch zmíněných 14 miliard korun z dotací Evropské unie na budování sítě vysokorychlostního internetu v gesci MPO, nebo na rozdíl od Ministerstva zemědělství Jurečky jste chtěl dát na burzu část státních podílů ve strategických firmách, jako jsou například České lesy. Tak bych mohl pokračovat dále. Takže prosím, abychom udělali nějakou startovací čáru, abychom vás potom mohli jako Poslanecká sněmovna kontrolovat, tak mi řekněte, co se vám na těch ministerstvech do této chvíle nelíbilo, na Ministerstvu vnitra, Ministerstvu průmyslu a obchodu a Ministerstvu zemědělství. Děkuji.
Prosím, pane premiére.
Prosím vás, že bychom něco dávali na burzu, je nesmysl. To je zase vytrhnutá nějaká věta z toho, že jaký potenciál má ve vlastnictví stát. To byla paralela s ČEZ. Takže to není pravda, nechceme nic privatizovat, nechceme nic dávat na burzu. A to, že Česká pošta je netransparentní a že IT zakázky, když já jsem chtěl vědět jako ministr financí, aby mi to sdělili, tak mi to odmítli sdělit. Ano? A to, že tam pan ředitel bere obrovské peníze a ty pošťačky mají málo a že teď pan ministr mluví s odboráři - ano, na tom se pracuje a podle naší představy Česká pošta nepracuje dobře. A pokud míříte na Ministerstvo vnitra, reforma policie, tak to byla samozřejmě lumpárna, na které vlastně my jsme téměř odešli z vlády, a byl zlikvidován útvar pana Šlachty, který se snažil vyšetřovat korupci. A zemědělství - nevím, my jsme to neřešili, tomu resortu já jsem se dlouhodobě vyhýbal. Pokud máte na mysli, že - nevím - 300, 400 milionů Klasy se tam dává, tak já vám říkám, že to je zbytečné, že ty české podniky nepotřebují žádnou reklamu Klasy. To, že jsou tam velké rezervy v hospodaření, o tom jsem tedy přesvědčen, ale zatím si nemyslím, že za tak krátký čas jsme tam mohli něco řešit.
Pane premiére, děkuji. Nyní má slovo pan poslanec František Elfmark, připraví se pan poslanec Jan Čižinský. Pane poslanče, vaše dvě minuty. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane premiére, kolegyně, kolegové, občané, mám na srdci věc, která se momentálně týká malé oblasti ve Zlínském kraji, nicméně by mohla ohrozit mnohem větší území, pokud se jí nebudeme zabývat a společně s odborníky se nepostaráme o konečné řešení. Mluvím o nebezpečném africkém moru prasat, který na Zlínsku momentálně trápí oblast zhruba 40 až 50 čtverečních kilometrů. Já mám obavy, zda u tohoto čísla to zůstane a nákaza se nerozšíří na celou Moravu. Měl bych tedy apel a dotaz na vládu a Ministerstvo zemědělství, zda již proběhlo zmapování aktuálního stavu zabezpečení a analýza směru šíření nákazy, která by v případě zásahu větší oblasti mohla mít fatální následky, a to nejen finanční. Obávám se, že při počátečním řešení problému došlo k pochybení a ti, kteří o něm rozhodovali, zbytečně riskovali a nedali na slovo odborníků. Záměrem expertů z České zemědělské univerzity i Českomoravské myslivecké jednoty totiž bylo prosadit vytvoření prstence kolem ohniska o šířce minimálně 30 až 50 kilometrů, kde bude nízká populační hustota nakažených zvířat, která by se následně měla vystřílet. Divočáci by pak nemohli přenést nemoc do ostatních částí republiky. [[(15.00 hodin)]] Konkrétně ve Zlínském kraji bylo ovšem vedení kraje rozhodnuto aplikovat opatření elektrickým ohradníkem či pachovými zradidly, což, jak se nyní ukazuje, nebylo správné řešení. Dle informací odborníka na zemědělství pana Františka Havláta, který se celou problematikou zabývá, je potřeba celou nakaženou zónu co nejrychleji oplotit a okamžitě zamezit dalšímu šíření nebezpečné nákazy. Tuto variantu nicméně navrhoval i ministru Jurečkovi, ústřednímu řediteli Státní veterinární správy panu Semerádovi i radním Zlínského kraje. Nevím, zda vedení kraje se obávalo takové investice [[upozornění na čas]], nebo pouze naivně věřilo, že divočáci zůstanou v rámci kraje. Děkuji.
Děkuji a slovo má předseda vlády Andrej Babiš. Pane premiére, máte pět minut na odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Tak ve věci africký mor prasat ve Zlínském kraji - myslím, že ta situace se permanentně sleduje, řeší, operativně jsou ze strany Ministerstva zemědělství, Státní veterinární správy a Zlínského kraje přijímána potřebná opatření k zabránění dalšího šíření této nebezpečné nákazy. V pondělí 22. ledna 2018 se uskuteční výjezd pana ministra do Zlínského kraje a další možná opatření budou diskutována se všemi zainteresovanými subjekty. Nadále probíhá intenzivní e-mailová diskuse s Evropskou komisí, jsou předkládány materiály dokládající dostatečnou míru dozoru a diagnostiky na území. V České republice byl potvrzen historicky první výskyt afrického moru prasat v populaci prasat divokých dne 26. června 2017 u dvou kusů uhynulých divokých prasat nalezených v katastrálním území Příluky u Zlína. Ke dni 12. ledna 2018 lze vývoj situace a sled událostí a opatření souvisejících s výskytem afrického moru prasat shrnout do následujících bodů. Za prvé, nákaza se vyskytuje nadále pouze v populaci prasat divokých, k zavlečení do chovu domácích prasat nedošlo. Všechna divoká prasata pozitivní na AMP pocházejí stále pouze ze zamořené oblasti stanovené mimořádnými veterinárními opatřeními, to znamená z okresu Zlín. V této oblasti probíhá jako zásadní opatření aktivní vyhledávání uhynulých divokých prasat a jejich laboratorní vyšetřování. Aktivní vyhledávání a vyšetřování uhynulých divokých prasat ze zamořené zóny bylo podpořeno vyplácením nálezného ve výši tři až čtyři tisíce korun. Od 19. ledna 2018 bude výše zastřeleného výrazně navýšena, a to na 8 tisíc korun za kus. Současně je navýšeno nálezné v celé České republice i v oblastech s rizikem výskytu afrického moru prasat s cílem podpořit provádění aktivního vyhledávání uhynulých divokých prasat, které umožní jejich laboratorní vyšetřování a poskytne nezbytné informace o aktuální nákazové situaci a jejích změnách a trendech. K výše uvedenému datu, to je 12. ledna 2018, bylo v zamořené oblasti vyšetřeno 384 nalezených uhynulých divokých prasat, 191 z nich bylo pozitivních na AMP. Všechna pozitivní divoká prasata pocházejí z relativně malého území dvanácti sousedících katastrů. Současně pokračuje pasivní monitoring uhynulých i autem sražených divokých prasat na celém území České republiky zavedený v roce 2014, v rámci kterého je vypláceno nálezné tisíc korun. Celoplošný monitoring AMP byl klíčovým prvkem při včasné detekci výskytu AMP na našem území a umožnil okamžitou účinnou reakci Státní veterinární správy. Ihned po potvrzení prvních pozitivních nálezů AMP byla vymezena zamořená oblast okres Zlín, ve které byl vydán zákaz lovu. Výjimky z tohoto zákazu platí v zamořené oblasti pouze pro lovce, kteří byli proškoleni o pravidlech bezpečného lovu zaručujících prevenci šíření nákazy při lovu a transportu uloveného kusu. Výjimky ze zákazu lovu umožnily individuální lov až po získání dostatečného množství údajů o rozšíření nákazy, to je nejprve v oblasti s nižším rizikem, přibližně měsíc po prvních nálezech, a od září 2017 i v oblasti s vyšším rizikem. Všechna divoká prasata ulovená v zamořené oblasti jsou neškodně odstraněna v asanačním podniku a vyšetřena na AMP. K výše uvedenému datu bylo v zamořené oblasti uloveno 2 200 divokých prasat, z nichž bylo 15 pozitivních. Kolem zamořené oblasti byla vymezena oblast s intenzivním odlovem, takzvaná nárazníková oblast. Odlov v této oblasti je podpořen vyplácením zástřelného ve výši tisíc korun za každé zastřelené divoké prase. Všechny odlovené kusy jsou vyšetřovány na AMP. V oblasti s intenzivním odlovem bylo k 12. 1. 2018 odloveno celkem 11 554 divokých prasat. Všechna odlovená divoká prasata byla vyšetřena se negativním výsledkem na AMP. Nákazu se daří udržet na malém území díky kombinaci řady opatření pružně reagujících na vývoj situace. Na jejich realizaci spolupracuje kromě Státní veterinární správy řada dalších subjektů, kraj, místní samosprávy, myslivecká sdružení. Mezi tato opatření v zamořené oblasti patří například instalace pachových a elektrických ohradníků či zákaz sklizně části zemědělských plodin na určených pozemcích. Státní veterinární správa za účinné spolupráce se Zlínským krajem přijala řadu opatření k prevenci šíření a tlumení nákazy. Na celém území České republiky bylo zakázáno přikrmování divokých prasat s výjimkou vnadění za účelem lovu. Všem chovatelům domácích prasat bylo zakázáno zkrmování kuchyňských odpadů a odpadů ze stravovacích zařízení. Státní veterinární správa se současně zaměřuje i na prevenci zavlečení AMP do chovu domácích prasat. V druhé polovině roku 2017 byly realizovány mimořádné kontroly biologické bezpečnosti v chovech domácích prasat. Pro chovatele domácích prasat v zamořené oblasti platí povinnost bezpečného spolehlivého zabránění jakýchkoliv kontaktů -
Pane premiére, čas.
No, dobře, tak ještě je tu půl strany.
Takže děkuji panu předsedovi vlády a táži se pana poslance Elfmarka, chce-li položit předsedovi vlády doplňující otázku. Ano. Prosím, pane poslanče. Mezitím mi dovolte přečíst omluvu. Pan poslanec Juříček se omlouvá od 15.30 hodin do konce dnešního jednání. Prosím, pane poslanče, máte minutu.
Tak já děkuji, pane premiére, za velmi rozsáhlou odpověď. Já bych se chtěl tedy jenom utvrdit, zdali je situace důkladně zmapovaná, zdali celoplošné oplocování nehrozí a nehrozí šíření nákazy do dalších oblastí. Děkuji.
Děkuji a slovo má předseda vlády, Andrej Babiš. Prosím, pane premiére.
Nehrozí. V pondělí tam jede pan ministr a je myslivec, takže určitě to zvládne. Děkuji.
S další interpelací vystoupí pan poslanec Jan Čižinský, který byl vylosovaný na šestém místě. Je to poslední interpelace na pana premiéra. Pan poslanče, máte slovo, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo vlády, interpelujeme vás společně s mým kolegou Vítem Kaňkovským, ale zajímá to celý klub KDU-ČSL. Dokonce po vyhlášení té interpelace se přihlásili i poslanci za TOP 09 a za Piráty, že je tato situace také zajímá. Jde o věc stavu žádosti čínských křesťanů o udělení azylu. Ta žádost byla podána před dvěma roky, ale zatím nebyl azyl žadatelům udělen. Přitom ze zákona je nejdelší možná lhůta 18 měsíců. Máme podezření na neoprávněné průtahy ze strany Ministerstva vnitra na požadavky na doplnění dokumentace, které z povahy věci nelze doplnit. Pokud je uváděno pronásledování politické a náboženské, tak z povahy věci se velmi těžko dokumentuje. Žadatelé se v naší zemi integrují, učí se česky, účastní se života ve společenství křesťanů. S ohledem na nestandardní délku azylového řízení trpí také obraz České republiky v zahraničí - pochopitelně ne v Číně, ale v demokratických zemích určitě. Žádáme vás tedy o vyjádření, jaký je aktuální stav projednávání žádosti čínských křesťanů o udělení mezinárodní ochrany v České republice. Naše žádost o tuto informaci je o to naléhavější, že perzekuce křesťanů v Číně nabírá na obrátkách. V posledních dnech vyšla zpráva o tom, že jsou dokonce i vyhazovány kostely do povětří, což se dělo v Rusku za bolševiků a za Stalina. Děkuji za pozornost.
Pane poslanče, děkuji a slovo má předseda vláda Andrej Babiš. Pane premiére, máte pět minut na odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. No tak ty žádosti o mezinárodní ochranu, azyl čínských křesťanů... Správní řízení ve věci mezinárodní ochrany skupiny žadatelů čínské státní příslušnosti, které vede Ministerstvo vnitra, je v současnosti ve fázi před vydáním rozhodnutí. Podle informací Ministerstva vnitra byly již shromážděny veškeré zákonem požadované podklady a aktuálně se připravují jednotlivá správní rozhodnutí, která však s ohledem na značný rozsah jednotlivých spisových materiálů vyžadují dostatek času. Není pravdou, že by byly překročeny příslušné lhůty, jak bylo uvedeno v interpelaci. Zákon o azylu umožňuje u složitých případů prodloužení lhůty pro vydání rozhodnutí. Ministerstvo vnitro, či dokonce předseda vlády se nikdy nevyjadřují k individuálním případům o řízení o mezinárodní ochraně, ostatně ani nemohou s ohledem na závazky vyplývající z mezinárodního práva, konkrétně Ženevské úmluvy o uprchlících. [[(15.10 hodin)]] Problematika přibližně 70 žádostí čínských státních příslušníků, kteří se hlásí ke křesťanskému vyznání, o mezinárodní ochranu v České republice v gesci ministra vnitra. V této věci nebylo formálně o stanovisko požádáno a na formálních žádostech o informace či konzultace nebyly shledány nějaké zásadní problémy. Je známo, že v průběhu šetření se tři žadatelé obrátili se stížností na ombudsmanku, ta v souladu se zákonem upravujícím jejich činnost oslovila Ministerstvo vnitra a požádala o informace a o vysvětlení namítaných průtahů. Dle informace nevládních organizací se čínští křesťané se žádostmi o mezinárodní ochranu obrátili na Francii, Itálii, Německo, Španělsko atd. Nejvyšší počet žádostí, přes 600, měl být podán v Itálii. Takže podle vyjádření Ministerstva vnitra se očekává to rozhodnutí ve velice krátkém čase.
Pane premiére, děkuji a táži se pana poslance Čižinského. Ano, máte doplňující otázku. Prosím, máte minutu, pane poslanče.
Já bych ještě jenom rád uvedl, že podle § 27 je lhůta pro vydání rozhodnutí 6 měsíců, tu lze ve výjimečných případech prodloužit o dalších 9 měsíců a následně výjimečně o další 3 měsíce, takže by to celkem mělo tedy dělat dohromady těch 18 měsíců - a my jsme teď už 24 měsíců po té žádosti. Takže děkuji za informaci, ale přece jenom bych poprosil, aby byly ty lhůty dodržovány.
Děkuji a slovo má předseda vlády Andrej Babiš. Prosím, pane premiére.
Tak pan ministr vnitra to slyší, takže to určitě prověří a vyjádří se písemně.
Děkuji panu premiérovi a poslancům za interpelace na premiéra České republiky Andreje Babiše. Upozorňuji Poslaneckou sněmovnu, že byly vyčerpány všechny přihlášky na předsedu vlády. Nyní budou kontinuálně následovat ústní interpelace na ostatní členy vlády. Vyzývám poslance Jana Zahradníka, aby přednesl interpelaci na místopředsedu vlády a ministra životního prostředí Richarda Brabce a zahájil tak blok odpovědí členů vlády na interpelace poslanců. Jako druhá vylosovaná se připraví paní poslankyně Markéta Pekarová Adamová. Pane poslanče, máte slovo, vaše dvě minuty. Prosím.
Vážený pane místopředsedo, děkuji za slovo. Vážený pane ministře, Správa Národního parku Šumava v současné době spravuje území národního parku bez toho, aby měla schválený základní strategický dokument, tedy plán péče, anebo, chceme-li, podle novely zákona 114 o ochraně přírody a krajiny název dostal tento dokument "zásady péče". Poslední schválený plán péče byl podepsán ještě v roce 2000 na samotném jeho konci panem ministrem životního prostředí, kterým byl tehdy Miloš Kužvart. Ministr Chalupa v roce 2010 prodloužil jeho platnost do roku 2012 a od té doby tento základní strategický dokument v Národním parku Šumava chybí. Vzhledem k tomu, že loni schválená novela zákona 114 o ochraně přírody a krajiny vnesla do národních parků celou řadu zásadních změn, např. povinnost zachovat bezzásahovost na nadpoloviční většině území národních parků, tak to považuji za velkou chybu. Někde se již projevují následky toho třeba v tom, že na Šumavě již pan ředitel národního parku začal propouštět lesnické nebo pracovníky v lesnických profesích. Vážený pane ministře, obracím se na vás se dvěma otázkami. První otázka zní: V jakém stavu se nachází příprava zásad péče pro Národní park Šumava? Za druhé: Jak hodláte reagovat na to, nebo vaše ministerstvo, že stávající podoba zákona 114 neumožňuje obcím, na jejichž katastrálních územích se národní park nachází, plnohodnotně se podílet na tvorbě a projednávání zásad péče? Předem děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci a vyzývám ministra životního prostředí Richarda Brabce, aby reagoval. Pane ministře, máte pět minut. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, děkuji za dotaz od svého věrného fanouška pana kolegy Zahradníka. Především bych si dovolil udělat určitý, řekněme, návrh, jak my dneska vidíme ten časový harmonogram schvalování zásad péče. Zdůrazňuji, že se teď jedná o odhad, protože pan kolega Zahradník velmi dobře ví, že to zase na rozdíl od jiných parků, kde to schvalování dříve plánů péče a dnes tedy zásad péče podle novely zákona 114/1992, o ochraně přírody a krajiny bylo jednodušší, tak v těch podmínkách Šumavy je to obvykle velmi dlouhé jednání a má i nějaké právní kroky. Takže prvním krokem k přípravě zásad péče pro Národní park Šumava je schválení vyhlášky, která stanoví kromě jiného obsah zásad péče o národní park, postup jejího zpracování a projednání. Předpokládaná účinnost této vyhlášky bude buď k 1. březnu letošního roku, případně 1. dubnu, a v současné době čeká na projednání v Legislativní radě vlády. Takže to bude ten první krok. Následovat bude potom schválení metodického pokynu k přípravě zásad péče. Ten by měl být k dispozici o měsíc později, tedy v květnu letošního roku, a aktuálně může Správa Národního parku Šumava zpracovávat odborné podklady pro vytvoření návrhu zásad péče. Předpokládáme samozřejmě, že některé ty podklady zpracovává správa již předem, ale samozřejmě že zatím bez toho metodického pokynu, takže určitě neztrácí čas, ale ten metodický pokyn by opravdu měl být k dispozici nejpozději v květnu. To znamená, odborné podklady by měly být připraveny do konce letošního roku. Předpokládáme, že to opravdu bude až pravděpodobně na tom konci roku. Očekáváme potom následně, že oznámení o možnosti seznámit se s návrhem zásad péče, který správa zveřejní na portálu veřejné správy, tak ty budou samozřejmě zaslány dotčeným obcím a krajům, správa následně vyhodnotí připomínky a upraví návrh zásad péče. Tedy v této fázi může připomínky podat kdokoliv, nejenom tedy obce a kraje, popřípadě majitelé pozemků. Upravený návrh zásad péče správa potom dohodne s radou národního parku, kde samozřejmě zase jsou zastoupeny obce, a nedojde-li k dohodě, předloží rada prostřednictvím správy neprodleně rozpor se svým stanoviskem Ministerstvu životního prostředí a po vyřešení rozporu Ministerstvo životního prostředí návrh zásad péče následně schválí. Vzhledem k tomu, že očekáváme, že ta jednání budou složitá - ale už začala i s některými obcemi - tak si zatím troufám jenom odhadnout, že schválení toho konečného návrhu zásady péče by mohlo být někdy v druhé polovině roku 20019. A jenom nevím úplně, z čeho vychází pan kolega Zahradník v té obavě, že obce nebudou mít možnost do toho zasáhnout, protože samozřejmě obce budou mít podobnou možnost, jakou měly dříve, samozřejmě s nimi se ten návrh projedná a bude muset být dosaženo nějaké shody. A věřte mi, pane kolego prostřednictvím pana předsedajícího, že v každém případě se o tu shodu budeme snažit ze všech sil. Děkuji.
Pane ministře, děkuji za vaši odpověď a ptám se pana poslance, jestli má zájem položit doplňující otázku. Prosím, máte minutu.
Děkuji, pane místopředsedo. Já zareaguji spíše na to, co řekl pan ministr. Rozumím, že je to složitý proces, už jste na to měli taky nějaký čas, ale pravdou je, že obce, které vlastně na Šumavě jsou v jediném národním parku na jeho území, velmi volají po tom, aby ty zásady péče a na ně navazující zonace byly hotové. Druhá polovina 2019, to je poměrně dlouhá doba, ale to asi zřejmě dříve nestihnete. Ale můj dotaz ještě na závěr té vyměřené doby. Chystáte se v rámci toho projednávání nějak otevírat zákon 114 o ochraně přírody a krajiny?
Děkuji, pane poslanče. Slovo má pan ministr Richard Brabec. Prosím, pane ministře.
Přiznám se, že určitě ne v rámci... Myslíte v rámci období toho projednávání? No, ten zákon pravděpodobně bude otevřen v souvislosti s invazními druhy, které - což nám dneska rovněž ukládá předpis Evropské unie. My se samozřejmě dneska snažíme nějakým způsobem i ve spolupráci s Ministerstvem zemědělství to pojmout. Je možné, že ten zákon bude otevřen. V tu chvíli by byl otevřen zhruba do poloviny letošního roku, ale není to ještě úplně jisté. To znamená, toto by byl asi ten důvod a jiný důvod by pravděpodobně nenastal. Děkuji.
Děkuji, pane ministře. Nyní dávám slovo paní poslankyni Markétě Pekarové Adamové, která byla vylosována na druhém místě. Téma interpelace je GDPR, přednesení ústní interpelace na ministra vnitra Lubomíra Metnara. Připraví se pan poslanec František Vácha. Paní poslankyně, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, já navážu na interpelaci, kterou jsem podávala na pana premiéra. Vy jste tady byl, takže jste mnohé i slyšel. Jenom bych tedy poprosila o doplnění toho, protože odpověď pana premiéra byla poměrně stručná. Zejména mě tedy zajímá adaptační zákon, kterým bychom aplikovali v českém právní řádu GDPR, protože v evropském nařízení je asi zhruba v 50 článcích možnost si danou problematiku upravit v konkrétním členském státě. Mě by zejména zajímal časový harmonogram, protože jsem se z odpovědi pana premiéra dozvěděla, že před třemi dny byl ten zákon dán k připodepsání Úřadu pro ochranu osobních údajů, tak by mě zajímalo, proč už to nebylo dříve učiněno. Protože z mých informací vyplývá, že zákon byl už v minulém volebním období připraven a pouze se nestihl projednat. A tedy jestli jste ještě od té minulé verze něco upravovali, jestli tam docházelo k nějakým změnám. A zejména mě zajímá, jaké budete dělat kroky pro informovanost. Protože zákon, resp. ta pravidla budou zasahovat opravdu všechny instituce, nejenom státní, ale samozřejmě soukromé, podniky, firmy atd. Sankce za nedodržování jsou nastaveny poměrně vysoko. Mě by tedy zajímalo, jestli už byly učiněny nějaké kroky k informovanosti a jaké ještě případně jsou v plánu právě pod vaším vedením. Děkuji.
Děkuji, paní poslankyně. A slovo má ministr vnitra pan Lubomír Metnar. Prosím, pane ministře, máte pět minut na odpověď, máte slovo.
Děkuji, vážený pane předsedající. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já začnu jenom tím hodnocením a pokusím se postupně odpovědět na ty dotazy. S problematikou GDPR jsem se setkal ještě před nástupem do vlády v privátní sféře, kde jsem měl i tuto problematiku na starosti. Takže hned po příchodu na Ministerstvo vnitra jsem si nechal zdokladovat, jak tato agenda vypadá. A je to součástí pravidelných porad a dokladací. Já v této oblasti vůbec nemám nějakou skepsi nebo nemám žádné obavy, protože opravdu, co se týče metodiky, webových stránek, spolupráce s obcemi, kraji, to už běží. Za poslední dva týdny jsem se setkal s eurokomisařkou Jourovou, s europoslancem Polčákem v této oblasti a tuto agendu jsme projednávali a na konkrétních věcech jsme se i domlouvali. Co se týče toho, řekněme, změnového zákona, tak se týká cca 30 dosavadních zákonů v návaznosti na zákon o zpracování osobních údajů. Lhůta - vzhledem k tomu, že nařízení GDPR je přímo použitelné ve všech členských státech Evropské unie, není nutné, aby adaptační zákon nabyl účinnosti současně s nařízením, což je tam lhůta v květnu. Nechci rozebírat úplně do detailů, protože mám to tady na několik stran, ty hodnoticí zprávy, které jsou. Byly zřízeny průřezově v rámci resortu pracovní skupiny, koordinuji činnost ministerstev. Co se týče konkrétních úprav, upraví se výjimky, které GDPR umožňuje členským státům aplikovat. Ministerstvo usiluje o maximální využití výjimek, aby se naplňování GDPR co nejvíce usnadnilo. Upraví se rovněž postavení Úřadu pro ochranu osobních údajů. Nově bude tento úřad řízen monokraticky předsedou, což zefektivní kontrolní činnost. Zruší se stávající zákon o osobních údajích. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi a táži se, jestli paní poslankyně má doplňující otázku. Má doplňující otázku. Paní poslankyně, máte slovo, vaše minuta, prosím.
Vy jste maličko opomněl tu část mého dotazu, která se týkala informovanosti směrem k veřejnosti, k těm podnikům, které tím budou zasaženy. Samozřejmě chápu, že asi, nebo jsem si to z toho dovodila, že tedy v komunikaci jste s úřady, s krajskými zastupitelstvími, úřady atd., ale co se týče informovanosti soukromé sféry, mě zajímalo, jestli chystáte nějakou kampaň, jestli bude vůbec Ministerstvo vnitra v tomto směru o něčem uvažovat nebo to má už připravené, protože jsem už v interpelaci na pana premiéra dokladovala, že všechny ty průzkumy, které se dělaly mezi soukromými firmami, tak je ta informovanost zatím velmi bídná, panuje tam určitá nejasnost, co všechno se bude vztahovat. Ono totiž také je samozřejmě jasné, že ne všichni dodržovali i stávající zákon o ochraně údajů, to je pravda, to je potřeba si říci. Ale vzhledem k tomu, že teď ta pravidla budou ještě, řekněme, striktnější, tak zda se chystáte nějak jim s tím pomoci, byť jenom informačně.
Tak čas, ano, děkuji. A pane ministře, máte slovo, prosím.
Děkuji ještě jednou za dotaz. Takže ta kampaň, jakmile bude zákon předložen, tak samozřejmě je připravena tak, jak to bývá ve zvyku. Samozřejmě široká mediální kampaň v souvislosti s projednáváním tohoto zákona. Kolem GDPR existuje celá řada chimér a věřte mi, setkal jsem se s ní v privátní sféře, což není pravda. Co se týče školských zařízení, škol, zdravotnických zařízení, protože osobně jsem byl zděšen výkladem, co přichází třeba k ředitelům nemocnic z hlediska projednávání diagnóz a osobních údajů. Takže tady v tomto směru jsme nachystaní a chceme to spustit, aby to bylo zesouladěno s tím zákonným procesem, který je. Ale co se týče věcné, obsahové stránky, tak si myslím, že Ministerstvo vnitra je na tohle připraveno. A na stránkách Ministerstva vnitra, což jsou obce i de facto privátní sektor informován, je celá řada informací, které se tam naleznou. Dokonce sady a balíky nejčastějších dotazů i s odpověďmi. Děkuji.
Děkuji panu ministru vnitra Lubomíru Metnarovi. Nyní dávám slovo panu poslanci Františku Váchovi, aby přednesl interpelaci. Nicméně nepřipraví se pan poslanec Čižinský, nicméně paní poslankyně Kovářová, protože pan poslanec Čižinský, přestože je přítomen, tak stáhl svoji následnou interpelaci. Takže prosím, pane poslanče, vaše dvě minuty.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové. Pane ministře, já vás pravidelně každoročně už tři roky interpeluji ve věci zvýšení náhrady přísedících u soudů. V roce 2015 jste mi odpověděl, že opakovaně je tato problematika předmětem diskuse a že se jí detailně zabýváte. V roce 2016 jste mi odpověděl, že náhrady jsou opakovaně předmětem diskuse a že se problematikou zabýváte. Už asi ne detailně. A v roce 2016 jste mi odpověděl, že náhrady jsou nadále předmětem diskuse a že se problematikou zabýváte. Já bych se tedy chtěl zeptat, jak dlouho se tou problematikou budete ještě zabývat, protože jak jistě víte, tak ty náhrady jsou podle vyhlášky 44/1992. V roce 1992 ty náhrady byly 22 korun za den. V roce 1996 se zvýšily na 150 korun za den, ta náhrada. Od té doby se 21 let nic nedělo. Chtěl bych se tedy zeptat, jaké jsou výsledky té diskuse. Jestli tedy ty náhrady nějakým způsobem hodláte navýšit. Přece jenom třeba cestovní náhrady se každý rok navyšují. Myslím si, že by si to ti lidé zasloužili, kdybyste jim třeba nějakou padesátikorunu k těm 150 za den přidali. Děkuji.
Děkuji a slovo má ministr spravedlnosti Robert Pelikán. Pane ministře, pět minut. Prosím.
Děkuji, vážený pane předsedající. Vážené poslankyně, vážení poslanci, no je to předmětem diskuse trvale, ale zdá se, že ta diskuse nevede k většímu pochopení. Pokusím se to ještě jednou vysvětlit. Na soudním procesu se účastní dva typy osob. Profesionální soudci, to jsou ti, kteří na to musejí být vzdělaní, speciálně připravovaní a soudí za peníze, za plat. A potom přísedící, dříve se jim říkalo - bylo to srozumitelnější - soudci z lidu, což jsou naši spoluobčané, kteří v rámci svých čestných povinností cítí chuť se účastnit na soudním rozhodování proto, aby se justice neuzavřela do sebe a nerozhodovala, jak se říká, kabinetně. [[(15.30 hodin)]] To znamená, to nejsou lidé, kteří by tam byli jako profesionálové. Jako profesionály tam máme ty druhé. Proto také nedostávají plat za svou práci, ale dostávají náhradu toho ušlého výdělku. Takže pokud jsou to lidé, kteří jsou zaměstnaní, dostanou nahrazenu svou průměrnou mzdu za ty dny, které místo toho, aby byli v práci, tak jsou tady. Kromě toho dostanou ještě navíc náhradu všech dalších nákladů, které na to vynaloží. Pokud musí přijet odněkud vlakem, dostanou náhradu té jízdenky, když přijedou autem, dostanou náhradu tohohle toho. A navíc k tomu všemu dostanou víceméně na oběd těch slavných 150 korun. Dámy a pánové, já vím, že obědy trošku podražily, ale víceméně těch 150 korun pořád stačí. A také si myslím, že problém, o kterém vy hovoříte, není v tom, že by někdo měl pocit, že oběd se nedá pořídit za 150 korun, ale je v tom, že nám ve skutečnosti ten systém - a proto je předmětem těch trvalých diskusí - tak úplně nefunguje, protože občané necítí jako svou povinnost morální se těch soudních řízení účastnit, neberou to jako čest, ale ve skutečnosti je to nakonec možností přivýdělku pro některé skupiny občanů. My jsme vděční za to, že tam chodí, ale nemá to tak být. Prostě to nemá být přivýdělek. A to je ten důvod. Ne šetřivost naše. Ale tohle je ten důvod, proč se zdráháme nějak výrazně zvýšit tu náhradu, protože my prostě nechceme, aby to byl přivýdělek. Jak říkám, profesionální soudce už máme a máme jich dost. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. A je zájem o doplňující otázku. Pane poslanče, máte slovo. Jedna minuta prosím.
Já děkuji za vysvětlení. Vy jste měl pět minut, já jenom dvě. Já to samozřejmě chápu, těch 150 korun za den není přivýdělek. Ale od roku 1996 se to opravdu nezvedlo. Podle mých informací v současné době je to 14 milionů - jenom - za rok. Kdybyste jim přidali 50 korun jako tu náhradu, nemyslím výdělek, ale náhradu, tak si myslím, že do toho rozpočtu by to žádná díra nebyla a ti lidé by možná měli větší, nechci říct motivaci, ale větší pocit, že na ně ten stát myslí. A ne jako že to je odměna. Ale že prostě dobře, tak dneska 150 korun za oběd - tak by dali za ten oběd 200 korun i s tím pitím, dneska mají 150 korun jen na oběd a pití si musí hradit ze svého. Jenom kdybyste tohle zvážili, asi by to nebyla taková díra do rozpočtu. Děkuji.
Děkuji. Slovo má pan ministr spravedlnosti Robert Pelikán. Prosím, pane ministře.
Děkuji. No tak my máme dlouhodobě šetřivé ministry financí, což je, myslím si, dobře, ty finance se taky dávají trochu do pořádku. Až budeme příště vyjednávat o rozpočtu, slibuji, zeptám se, jestli by nepřidali 50 korun každému přísedícímu. Děkuji.
Děkuji, pane ministře. Nyní byl v pořadí pan poslanec Jan Čižinský, ten stahuje svoji interpelaci. Takže poprosím a dám slovo paní poslankyni Věře Kovářové. Nicméně dovolte mi přečíst dvě omluvy. Mám tady omluvu od pana poslance Milana Hniličky dnes mezi 16. a 19. hodinou z pracovních důvodů a ještě druhou omluvu, pan poslanec Jiří Bláha mezi 16. a 19. hodinou. A ještě mně dovolte sdělit, že se připraví pan poslanec Vít Rakušan. Paní poslankyně, máte dvě minuty. Prosím.
Vážený pane ministře, podoba zákona o svobodném přístupu k informacím umožnila různým subjektům doslova šikanovat žádostmi o informace obce a města a nutí je trávit čas nad zodpovídáním mnohokrát nesmyslných otázek. Jedním příkladem jsou žádosti fyzické osoby pana Miky, který si na postupu podle tohoto zákona založil svoje podnikání. Rozesílá menším obcím žádosti o poskytnutí informací, které se vztahují např. k číslům účtů obce apod. V případech, kdy mu obce informace poskytne jen částečně nebo ne podle jeho představ, podává stížnost, která je postoupena příslušnému krajskému úřadu. Krajské úřady často rozhodují v neprospěch obce. Pan Mika obratem začne požadovat náhradu za nemajetkovou újmu, která mu byla způsobena předchozím postupem obce. Jsou známy případy, kdy některá velmi malá obec raději ihned zaplatí - a tyto částky se pohybují od 4 do 9 tisíc korun. Tento postup způsobuje obcím časové i finanční ztráty. Zároveň zvyšuje nechuť podílet se na dalším chodu místní samosprávy, protože obce mají jen málo efektivních prostředků k obraně. Ty by jim mohl dát nový zákon, resp. jeho novelizace, který leží na Ministerstvu vnitra již nějakou dobu, a samosprávy ho podporují. Zahrnuje i zavedení výslovného důvodu pro odmítnutí žádosti o poskytnutí informace, je-li žádost zjevně obstrukční nebo provokativní. Toto může být první krok, jak předcházet výše uvedené situaci. Podotýkám, že si nepřeji omezovat oprávněné právo veřejnosti na informace, ale obstrukce až podnikatelsky nepřijatelné postupy, jak na tomto zákoně vydělávat. Proto se vás ptám, jaké kroky chce Ministerstvo vnitra podniknout k napravení současné situace a k zamezení výše uvedených situací [[předsedající upozorňuje na čas]], které jsou jen další komplikací při správě obce. Děkuji.
Dobře, děkuji. Slovo má pan ministr vnitra Lubomír Metnar. Pane ministře, prosím, máte pět minut.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení poslanci, Ministerstvu vnitra je z jeho metodické a rozhodovací činnosti samozřejmě známo, že tento zákon je v mnoha případech nadužíván a - nebál bych se toho slova - zneužíván některými žadateli o informace. Povinné subjekty, a týká se to i malých obcí, mohou být zahlcovány velkým množstvím žádostí o informace, příp. velkým množstvím poptávaných informací. Ministerstvo vnitra si je vědomo a z tohoto důvodu připravuje návrh změny informačního zákona. Tento počítá se zavedením nového důvodu pro odmítnutí žádosti v podobě zneužití práva na informace i se zavedením zálohy na úhradu za vyhledávání informací. Se zahájením vnějšího připomínkového řízení počítáme teď počátkem tohoto roku. V rámci připomínkového řízení všechny zainteresované subjekty včetně organizací zastupujících obce budou mít možnost se podrobně vyjádřit. Musím rovněž zdůraznit, že Ministerstvo vnitra poskytuje soustavnou metodickou pomoc všem subjektům, a jedná se především o metodické materiály, které jsou zpracovány a dostupné v tištěné podobě i na internetových stránkách - metodika k procesním aspektům vyřizování informačních žádostí či metodického doporučení k informování o platech a odměnách. Ministerstvo zodpovídá velké množství individuálních dotazů jak mailem, tak telefonicky. Pravidelně se účastní setkání se starosty, seminářů s úředníky obcí, krajů. Pokud jde o nastíněný konkrétní problém se zatěžováním malých obcí související s uplatňováním náhrady škody či újmy, ministerstvo tento případ dobře zná a několikrát celé řadě obcí poskytovalo rady, jakým způsobem žádosti tohoto žadatele vyřídit. Děkuji.
Děkuji panu ministru Lubomíru Metnarovi a ptám se, zdali má paní poslankyně doplňující otázku. Paní poslankyně, nemáte doplňující otázku, dobře. Takže nyní dávám slovo panu poslanci Vítu Rakušanovi, který byl vylosován na šestém místě, bude to interpelace na ministra spravedlnosti Roberta Pelikána, a připraví se paní poslankyně Hana Jírovcová Aulická. Prosím, máte slovo.
Děkuji vám za slovo. Vážený pane předsedající, vážený pane premiére. Pane ministře, jako poslanec se na vás, pane ministře, chci obrátit s interpelací ve věci konkrétní aplikace problematiky střetu zájmů v rámci tzv. centrálního registru. Všichni víme, že tento centrální registr umožňuje také informovat evidenční orgán o skutečnostech, které nasvědčují nepravdivosti nebo neúplnosti údajů uvedených v oznámení veřejných funkcionářů. Tady bych chtěl zdůraznit, že s tím absolutně souhlasíme. Každopádně má mít i občanská veřejnost možnost uplatnit upozornění na to, že veřejný funkcionář jakožto volená osoba či úřední osoba se dopustil nějaké nepravdy ve svém přiznání. Je ovšem velkou otázkou, zda má být ten systém nastaven tak, jak je nastaven nyní, to znamená jakýmsi přímým odkazem na webových stránkách, který umožňuje anonymní udání bez toho, aby tazatel musel jakýmkoli způsobem uvádět jakoukoli svoji totožnost. [[(15.40 hodin)]] Máme v současné době zprávy i ze Sdružení místních samospráv, že dochází k velkému počtu oznámení, která ovšem nepoukazují na reálně spáchaný přečin daných veřejných funkcionářů, ale jedná se především na malých obcích, kde si lidé doslova vidí do talíře, k řešení různých sousedských sporů či nějakých nevyřízených účtů s tím kterým daným voleným funkcionářem ve své obci. Dávám na zvážení a poprosil bych vás o úvahu, pane ministře, zda stejně jako bylo ustoupeno u EET od těch takzvaných anonymních udání, jestli by to nebylo řešitelné i v rámci registru. Domnívám se, že by bylo opravdu žádoucí, abychom uvažovali o zavedení adresného přístupu oznamovatele podnětu, či nějakou jinou vhodnou formou upravit registr majetkových přiznání tak, aby skutečně vedl k řádnému evidování, ovšem aby byla v maximální možné míře eliminována možnost jeho zneužití. Děkuji.
Děkuji a slovo má pan ministr spravedlnosti Robert Pelikán. Prosím, pane ministře.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, já jsem z toho trošku na rozpacích, protože tedy nevím, jaké je stanovisko STAN k anonymním podáním, protože třeba takové Čapí hnízdo začalo taky anonymním podáním. Nezdá se mi, že by vám to nějak zvlášť vadilo. [[Pobavení poslanců ANO.]] Ale v obecné rovině prostě... Ano, bývaly doby někdy před válkou, za Rakouska-Uherska policie automaticky odmítala veškerá anonymní podání třeba. Doba se změnila. Dnes jsou ta podání brána jako možný zdroj informací. Mě překvapuje, že by organizace, o kterých hovoříte, měly nějaké rozsáhlé údaje o tom, kolik těch anonymních podání je, protože jim ta anonymní podání případně nejdou, ta jdou nám. Takže moc nevím, kde ty informace vzaly. A za nás vám mohu říci, že my prostě na ně nahlížíme jako na nějaké podněty a samozřejmě k nim a priori přistupujeme se značnou nedůvěrou, protože jsou to anonymy. To snižuje jejich důvěryhodnost. Ale pokud by v nich bylo něco mimořádně důvěryhodného svým obsahem, to se pozná prostě podle míry konkrétnosti těch informací atd., tak s takovou informací budeme pracovat, protože jako každý správní orgán jsme povinni prověřovat ty věci i z moci úřední bez ohledu na to, jak se podnět dozvíme. Děkuji.
Děkuji, pane ministře. Táži se pana poslance. Ano, pan poslanec Vít Rakušan má doplňující otázku. Prosím, pane poslanče.
Děkuji vám, pane ministře, za vysvětlení. Už ve vaší řeči se objevila informace, že ty podněty neberete až tak příliš vážně. Proto zopakuji tu otázku, zda by nebylo lepší nastavit takový systém, kdy by ta oznámení skutečně byla adresná, a v té chvíli by jistě odpadalo mnoho spekulativních otázek. Ale nevím, do jaké míry vy znáte realitu jinou než pražskou z těch komunálních podmínek, kdy skutečně jsou mnozí komunální politici v této fázi demotivováni po těch různých občanských, sousedských sporech, které se odehrávají na této úrovni, se vůbec té komunální politiky účastnit. Myslím, že toho budeme svědky i na té nejlokálnější úrovni v komunálních volbách. Ptám se tedy, zda je úřad připraven danou praxi změnit, nebo není. Tedy úplně jasnou odpověď na mou otázku. Děkuji.
Ano, děkuji. Slovo má pan ministr Pelikán. Prosím.
Zkuste nám více důvěřovat, pane kolego. Ten podnět je prostě podnět. A když to bude nějaký nesmyslný hanopis, tak ať bude podepsaný, nebo nebude podepsaný, skončí v koši. A když to bude něco, co bude uvádět zcela konkrétní podezření, tak my si to podezření prověříme. A buď bude reálné, nebo nebude reálné. A když bude reálné, tak je nám úplně jedno, že začalo něčím, co je anonymní. A když nebude reálné, tak se zase nic nestane. Nevidím důvod tu praxi měnit.
Děkuji, pane ministře. Nyní dávám slovo paní poslankyni Haně Jírovcové Aulické ve věci pokračování těžby lithia v České republice. Byla vylosována na sedmém místě. A připraví se pan poslanec Radek Holomčík, který bude mít interpelaci na pana ministra Richarda Brabce. Paní poslankyně, máte slovo, prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, na mimořádné schůzi dne 16. 10. 2017 schválila Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky návrh KSČM na zneplatnění memoranda o porozumění s australskou firmou EMH o těžbě a zpracování lithia, kterou těsně před volbami podepsal ministr obchodu a průmyslu Jiří Havlíček za ČSSD. Menšinový kabinet hnutí ANO, pro které se stala kauza lithium, která byla ovšem iniciovaná KSČM, velkým předvolebním tématem, vládne od prosince a zatím stále není vůbec jasné, jak bude v tomto případě dále postupovat. Podle posledních informací Ministerstvo průmyslu a obchodu zatím neplánuje zrušení memoranda, protože připravuje analýzu, co by z hlediska penalizací nebo finančních postihů takový krok znamenal. Proto se ptám, kdy bude analýza dokončena, případně kdy můžeme očekávat další postup v této věci ve smyslu přijatého usnesení Poslanecké sněmovny. Připomínám, že australská firma EMH má stále o těžbu zájem a je jenom na nás, za jakých podmínek se bude lithium jako strategický prvek dobývat a kde se bude dále zpracovávat. A jenom mi dovolte malou poznámku. Vzhledem k jednostrannému vyjádření předsedy Senátu Milana Štěcha, který označil v Otázkách Václava Moravce dne 14. 1. 2018 problém těžby lithia za nafouknutou bublinu - podotýkám, že nejde jenom o lithium, ale minimálně i wolfram a cín - dokážete, pane ministře, toto národní bohatství chránit? A jak tedy? Děkuji za odpověď.
Děkuji paní poslankyni a slovo má pan ministr průmyslu Tomáš Hüner. Prosím, pane ministře, máte pět minut na odpověď.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, páni poslanci, k dotazu ve věci těžby lithia ve smyslu memoranda bych rád uvedl, že této záležitosti věnuji mimořádnou pozornost a péči od samotného vstupu na Ministerstvo průmyslu a obchodu. Využívání domácích nerostných surovin s maximálním možným prospěchem pro Českou republiku je jednou nejenom z mých, ale i vládních priorit. Jednou z nadějných nerostných komodit je bezesporu lithium, které se následně využívá a bude stále více využívat v oblasti moderní energetické technologie s vazbou především na užívání free e-mobility a záležitosti moderních sítí, které v sobě budou zahrnovat i sklady elektrické energie, v tomto smyslu tzv. siestorage, baterie pro uskladnění této elektrické energie. Specifický zájem o získání průzkumu práv v ložisku lithia akceleroval v posledních zhruba pěti letech, kdy se dostalo do obecného povědomí možné perspektivní využití suroviny v moderních technologiích, a to i s vazbou především na užití této komodity na území České republiky, s vazbou na plánovanou, nebo možnou výstavbu některých nových automobilových výroben, mám na mysli především Teslu. Během minulého období v souladu s platnými právními předpisy požádaly a získaly průzkum na území celkem čtyři soukromé firmy na Cínovecku - Cínovecká deponie, Geomet, KMK Granit Krásno a GET s.r.o. Praha - celkem na devíti lokalitách. Průzkum území uděluje Ministerstvo životního prostředí a při udělování průzkumných území je postupováno vždy dle platného zákona, v tomto případě zákona č. 62/1988 Sb., o geologických pracích a o Českém geologickém úřadu. Příjem žádosti, která se týká průzkumu ložiska nalezeného za prostředky ze státního rozpočtu, oznámí ministerstvo v Obchodním věstníku. Přestože ten proces udělování průzkumných území je transparentní, přijala vláda České republiky dne 11. října 2017 ve snaze posílit pozici státu při nakládání s nerostným bohatstvím materiál Zpráva o nutnosti zajištění ekonomických zájmů státu v oblasti využití kritických superstrategických surovin Evropské unie a některých dalších surovin, který stanoví, že u vybraných strategických surovin bude mít přednostní právo provádět geologický průzkum stát prostřednictvím státní firmy Diamo s využitím kapacit geologické služby. [[(15.50 hodin)]] A se co týká lithia a memoranda. Strategie státu při těžbě a využívání zdrojů lithia musí primárně vycházet z platné státní surovinové politiky. Ta jasně stanoví tezi, že domácí surovinové zdroje mají být přednostně využívány na území České republiky. Z tohoto pohledu je evidentní, že stát má zájem, aby byla v budoucnu získána surovina zpracovaná na našem teritoriu a ideálně v blízkosti ložiska, což je nejenom ekonomické, ale také ekologické. Stát dále deklaruje zájem, aby míra finalizace při zpracování českého lithia byla co nejvyšší, to znamená minimálně do podoby uhličitanu lithného, což je obchodovatelný produkt. V případě produkce lithné slídy z druhotných zdrojů, které jsou objemově omezené, a větší investici do kompletního opravárenského zpracování by firmy nezaplatily, lze akceptovat finalizaci do podoby koncentrátu, který je využíván v keramickém a sklářském průmyslu. V rámci přípravy hlubinné těžby lithia, kde jsou dle dosavadních výsledků geologického průzkumu dostatečné zásoby rudy, stát deklaruje jasný zájem, aby finalizace získané suroviny probíhala právě na území českého státu do nejvyšší možné míry finalizace. V České republice je možné také konstatovat, že působí několik výrobních podniků, výrobců lithiových baterií. Výstavbu dalšího zpracovatelského závodu zvažuje rovněž korejský gigant SK Innovation. Musíme si uvědomit, že nejsme zdaleka jedinou evropskou zemí, která by měla nadějné zdroje lithia. Samotné ložisko Cínovec leží zhruba ve dvou třetinách na našem území, jednou třetinou však leží také na území Německa. Německo těžbu a využití lithia připravuje. Těžbu tam připravuje německá společnost Deutsche Lithium. V současné době se v České republice uvažuje o dvou typech projektů. Prvním typem je jakési přetěžení, či recyklace těžebních odpadů po někdejší těžbě cínu. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Druhým typem -
Pane ministře, omlouvám se, bohužel čas je vyčerpán. Táži se, jestli paní poslankyně má doplňující otázku. Prosím.
Já jsem se bohužel nedozvěděla, pane ministře, co jsem požadovala, a to je hlavně, jestli děláte nějakou analýzu, kdy bude dokončena a jak to tedy vypadá s usnesením Poslanecké sněmovny o tom, že má být memorandum zrušeno. To znamená, že jsme se tady dozvěděli historii celé problematiky, informace o situaci nejen v České republice, ale i na území Evropské unie. Všichni víme, jak jsme na tom, že bychom samozřejmě chtěli, aby to bylo v Ústeckém kraji, možná i v kraji Karlovarském, aby se tam nejen těžilo, ale aby se i zpracovávalo. Ale z Ministerstva průmyslu jsem se nedozvěděla nic. Možná byste měl změnit styl práce svých lidí, protože do této doby pracují možná stejně jako v předchozích volebních obdobích. Děkuji.
Děkuji. Slovo má pan ministr průmyslu Tomáš Hüner. Prosím, pane ministře, dvě minuty.
Bohužel vše, co jste teď chtěla vědět v rámci dotazu, bylo v tom, k čemu jsem se nestačil dostat. Omlouvám se, nesledoval jsem čas. Nemyslím si, že bychom nepřipravili veškeré věci, které by vedly k tomu, abychom se korektně a seriózně byli schopni rozhodnout, jestli memorandum zrušíme, nebo ne a jaké z toho plynou České republice závazky. Chceme se chovat s péčí řádného hospodáře, vyhodnocení bude v brzké době. Jednáme a budeme o celé záležitosti jednat se zástupci australské firmy, budeme chtít znát jejich názor. V horizontu několika týdnů předložím vládě návrh a své rozhodnutí z úrovně Ministerstva průmyslu a obchodu, co s celou situací memoranda dále, s plným respektováním usnesení Poslanecké sněmovny.
Pane ministře, děkuji. Dovolte mi přečíst omluvu. Omlouvá se pan poslanec Josef Kott dnes od 12.45 do 14.30. To je trošičku méně aktuální, přistálo mi to na stůl, tak to jenom čtu. Nyní dávám slovo panu poslanci Radku Holomčíkovi ve věci těžby štěrkopísku na Uherskoostrožsku na pana ministra Richarda Brabce. Připraví se paní poslankyně Pavla Golasowská a pan ministr Vojtěch Adam, který bude interpelován. Takže pane poslanče, prosím.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já jsem tady minulý týden, když se projednávala důvěra vládě, přinesl téma, které považuji za důležité, a to je ochrana vody. Zeptal jsem se vlády, respektive ministra životního prostředí, jak vážně to s ochranou zdrojů pitné vody myslí, a ilustroval jsem to na příkladu konkrétní kauzy ohrožení jednoho významného vodního zdroje u nás na Hodonínsku. Bohužel jsem minulý týden odpověď nedostal, tak bych rád využil dnešní interpelace a položil dotaz znovu a malinko jinak. Mě překvapilo, jakou odezvu vystoupení mělo. Přišla mi spousta esemesek, mailů, telefonátů, i na sociálních sítích to docela zarezonovalo. Já si z toho odvozuji, že téma není důležité jenom pro mě. Jenom ve stručnosti, protože opakování je matka moudrosti, připomenu, o co jde. Ministerstvo životního prostředí chce povolit těžbu štěrkopísku mezi obcemi Uherský Ostroh a Moravský Písek na pomezí Jihomoravského a Zlínského kraje. Na tom by nebylo nic špatného, kdyby těžební prostor nebyl kousek od významného a strategického prameniště pitné vody pro téměř 150 tisíc lidí a tato těžba dle dostupných studií nepředstavovala jeho reálné ohrožení. V této chvíli je míček na straně Ministerstva životního prostředí. Obvodní báňský úřad přerušil probíhající řízení o stanovení těžebního prostoru a uložil právě ministerstvu skrze rozkladovou komisi celou věc znovu prozkoumat. Já mám na základě toho tři dotazy. Jednak kdy dojde k jmenování rozkladové komise. Za druhé, jestli Ministerstvo životního prostředí bude brát toto rozhodnutí vážně, jako závazné. A třetí - poprosil bych pana ministra, jestli by mohl nějak vlastními slovy věc shrnout pro veřejnost. Děkuji.
Děkuji za přesné dodržení času. Slovo má pan ministr životního prostředí Richard Brabec. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Děkuji za ten dotaz, vážený pane kolego. I když radši řeknu, vážený pane poslanče, protože po včerejším jednání si nejsem jist, koho můžu nazvat kolegou, abych za to nedostal po čuni. Mě trošku mrzelo vyjádření, které jste teď zmiňoval, v rámci jednání o důvěře vlády, protože vy jste tam, a nevyčítám vám to, protože chápu, že toto téma speciálně pro vás z této oblasti je živé, řekl, pane kolego prostřednictvím pana předsedajícího, že ministerstvo podporuje tento záměr. Nechci slovíčkařit, ale problém je v tom, že proces EIA je proces naprosto odborný. On nemůže vzít do úvahy ani počet petic, ani počet nespokojených lidí, on prostě musí vzít do úvahy pouze holá fakta. Z tohoto případu osobně nemám vůbec žádnou radost, protože musím říct, že za celou dobu minulého funkčního období jsem se nesetkal s případem, který by vyvolával, řekněme, tolik vášní právě nad různými posudky. Mám teď k dispozici čtyři posudky hydrogeologické, geologické, které jednoznačně říkají, že těžba nebude mít žádný negativní vliv na podzemní vody. Stačil by mi jeden v rámci procesu EIA, respektive ne mně, protože Brabec není ten, kdo vstupuje do procesu, to je jednoznačně odbor EIA, úředníci potom za to přirozeně nesou odpovědnost a já jim do toho nijak nevstupuji. My jsme udělali zcela nadstandardně další posudek, měli jsme dva, jeden základní, druhý oponentní a ještě jsme si udělali další oponentní posudek, který potvrdil naše stanovisko. V tu chvíli muselo být vydáno kladné stanovisko EIA v roce 2015, protože jsme neměli žádné jiné informace. Po vydání stanoviska EIA se najednou objevily nějaké další posudky, které byly původně iniciované Vodovody a kanalizacemi Hodonín, a potom další jednání. Proto jsme si nechali udělat další oponentní posudek na tento posudek a ten posudek znovu řekl, že to nebude mít žádný negativní vliv na životní prostředí. Takže já jsem se dostal jako politik do velmi těžké situace, protože vím, že tam je velká odezva, velké protesty, na druhou stranu mi určitě potvrdíte, že v oblasti se štěrkopísky těží několik desítek let a jsou velmi blízko jímacího území Bzenec. Nic se nestalo, nikdy to nebylo ohroženo. A najednou tam přišel konkurenční projekt, a teď ho vůbec nechci hodnotit, a objevily se tyhle problémy. Takže jsou na to různé názory. Nicméně k tomu, co jste se ptal. Ještě mám dvě minuty. [[(16.00 hodin)]] Rozkladová komise je stanovena, je stálá, ta je jmenována stále, pouze se v rámci rozkladové komise třeba neúčastní všichni její členové, většinou tak řekněme 70 %, ale ti členové jsou jasní, jsou jmenovaní už čtyři roky, v některých případech ještě déle. Za druhé, stanovisko rozkladové komise podle informací, které mám, předpokládám, že bude vydáno nejpozději v průběhu března, letošního roku tedy zdůrazňuji, a budu se jím řídit, pane kolego, vaším prostřednictvím, pane předsedající, protože zatím nikdy se nestalo, že bych se neřídil stanoviskem své rozkladové komise. Ujišťuji vás, že tu problematiku beru velmi vážně, protože si troufám říct, že toto vedení, nebo vedení Ministerstva životního prostředí, které jsem reprezentoval i v minulém období, vůbec přineslo problematiku sucha jako základní problém v ČR. A samozřejmě toto je jedním z těch bodů. To znamená, byl bych blázen a sám proti sobě, kdybych se nesnažil ze všech sil hájit zdroje pitné vody, v tomto případě velmi vzácné podzemní vody. Jenom v tomto případě prosím vezměte v úvahu, že do toho nevstupuje ministr tím, co chce, nebo nechce, ale že do toho vstupuje ryze odborný proces EIA. Nicméně ať to rozhodnutí rozkladové komise dopadne jakkoliv, tak je samozřejmě soudně přezkoumatelné, i ta EIA, a soudně přezkoumatelné je i rozhodnutí báňského úřadu o povolení dobývací činnosti. Tedy je tady ještě několik dalších opravných prostředků a já si myslím, že nakonec to téměř jistě skončí u soudu a soud si bude dělat další odborné posudky, zda má pravdu jedna, či druhá strana, ale já to budu hájit ze všech sil. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi a táži se pana poslance - nemáte doplňující otázku, takže nyní dávám slovo paní poslankyni Pavle Golasowské, která bude interpelovat pana ministra zdravotnictví Vojtěcha Adama ve věci nedostupnost vysoce inovativních léků, a připraví se paní poslankyně Jana Krutáková a pan ministr Pelikán, který bude interpelován.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, vysoce inovativní léky užívají v Česku tisíce lidí. Tyto léčivé přípravky jsou určeny pro boj s rakovinou, roztroušenou sklerózou, Crohnovou chorobou a řadou dalších nemocí. Tyto léky nemocným výrazně prodlužují život, zpomalují průběh chorob nebo je přímo léčí. Nicméně Ministerstvo zdravotnictví údajně připravilo novelu vyhlášky o veřejném zdravotním pojištění, která má rostoucí náklady na tyto léky omezit. Podle odborníků tato opatření omezí přístup pacientů k inovativním lékům, čímž se výrazně zhorší jejich dostupnost, která u řady nemocí již nyní není dobrá. Vážený pane ministře, ptám se vás, zda se chystáte přijmout tuto novelu vyhlášky přesto, že její důsledky mohou mít negativní vliv na kvalitu života a zdravotní stav pacientů s výše zmíněnými nemocemi, a za další, zda budete jednat s pojišťovnami ve prospěch pacientů, a to zejména těch, kteří si z finančních důvodů nemohou nákladnou péči zajistit z vlastních prostředků, a pokud ano, tak v jakém termínu. Děkuji za vaši odpověď.
Já děkuji. Dobrý podvečer všem a nyní má slovo pan ministr Vojtěch Adam.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové. Vážená paní poslankyně, k vaší otázce. Skutečně tato novela vyhlášky byla připravena na Ministerstvu zdravotnictví. Byla připravena za mého předchůdce, já jsem ji zdědil a zatím není přijata. Byla poslána do mezirezortního připomínkového řízení. Já jsem se skutečně rozhodl tu vyhlášku stáhnout. Z mého pohledu není to - za prvé - ani systémové řešení, to, co ta vyhláška navrhuje. Ta změna skutečně z mého pohledu může vést k omezení dostupnosti vysoce inovativních léčivých přípravků, v tomto s vámi souhlasím. Takže skutečně jsem se rozhodl tu vyhlášku stáhnout. Myslím si, že obecně problematika velmi drahých centrových léků i vysoce inovativních léčivých přípravků je velmi diskutovaná a problematická z hlediska růstu nákladů na tyto léky. My musíme řešit samozřejmě tzv. nákladovou efektivitu, to znamená, musíme skutečně posuzovat ty léky v kontextu toho, jaký přínos reálně mají pro pacienta, protože není možné asi hradit všechny léky, které jsou nové. Musí skutečně mít přínos odpovídající nákladům. U vysoce inovativních léčivých přípravků je ten problém, že nákladová efektivita není prokázána, a přiznává se tam tzv. dočasná úhrada po dobu tří let, kdy data jsou sbírána. Pokud bychom přijali tu vyhlášku, tak v zásadě by tato možnost byla ztracena pro pacienty, což může být například u pacientů se vzácnými onemocněními problém, kde skutečně ty léky jsou velmi drahé. Pro jednoho pacienta například stojí 20 milionů na rok apod., ale myslím si, že musíme pacientům toto umožnit. Já jsem se o tom bavil i se zástupci pacientské rady, která je zřízena na Ministerstvu zdravotnictví. Ti z toho mají také obavu, stejně tak odborné společnosti. Takže po všech těchto podnětech a diskuzích jsem se rozhodl tuto vyhlášku stáhnout s tím, že na Ministerstvu zdravotnictví připravujeme komplexní revizi stanovování cen a úhrad léků z veřejného zdravotního pojištění, kde chceme právě řešit i otázku těchto tzv. VILPů, ale nejenom, je to i otázka tzv. paragrafu 16, to znamená úhrady léků ve výjimečných případech, ale obecně i stanování cen a úhrad léků v rámci správního řízení u Státního ústavu pro kontrolu léčiv, kde podle mého názoru úplně současný systém, který byl přijat někdy v roce 2008, to znamená, funguje aktuálně zhruba deset let, nefunguje dobře. I z hlediska nějakého mezinárodního srovnání se pacienti u nás dostávají pozdě k novým lékům, jsou překračovány zákonné lhůty pro posouzení nákladové efektivity. Takže já se na to chci dívat systémově. Máme v legislativním plánu připravenu skutečně novelu zákona o veřejném zdravotním pojištění, kde provedeme komplexní revizi tohoto systému tak, aby se ty léky dostávaly snadněji k pacientům, rychleji než doposud. Takže to k tomuto. Děkuji.
Já děkuji. A chtěl bych se zeptat paní poslankyně, jestli má doplňující dotaz. Nemá, takže se posuneme dál. Nyní tedy prosím paní poslankyni Krutákovou, která bude interpelovat ministra Roberta Pelikána ve věci střetu zájmů a centrálního registru oznámení. Děkuji.
Dobré odpoledne všem. Vážený pane ministře, chci vás jako bývalá starostka, které je samospráva stále velmi blízká, interpelovat k zásadní úpravě aktuálního znění zákona č. 159/2006 Sb., o střetu zájmů. Tento zákon ve své současné podobě v řadě ohledů zasahuje do osobních práv a zejména práva na soukromí tisíců dotčených osob z řad starostů, místostarostů, členů obecních rad tak, že doslova destabilizuje uspořádání obecní samosprávy v ČR. Dle citovaného zákona byly v nedávné době výše uvedení veřejní funkcionáři donuceni se příznačně veřejně vysvléknout prostřednictvím registru oznámení, kam vkládali svá majetková přiznání. Uvedeným zákonem došlo k téměř absolutnímu zásahu nejen do jejich soukromí, ale i do soukromí třetích osob, standardně například manželek či manželů, kteří tento atak do soukromí museli strpět z titulu manželství, na jehož základě vzniká společné jmění manželů. Dochází ke zveřejnění informací o jejich osobním majetku, dokonce retroaktivně, tedy zahrnuje majetek nabytý před přijetím veřejné funkce bez časové a věcné souvislosti s jejím výkonem. [[(16.10 hodin)]] S ohledem na zcela neregulovaný přístup do dat zveřejňovaných registrem oznámení je nutné zmínit, že jeden z mnoha absurdních nároků na rozsah majetkových přiznání je povinnost uvádět v registru oznámení cenné věci movité s hodnotou nad 500 tisíc korun, které povinná osoba získala před výkonem veřejné funkce. Veřejný zájem takového zveřejnění a jeho souvislost s případnou identifikací střetu zájmů je zcela nejasný a jediný dosud prokázaný důsledek tohoto opatření je akutní ohrožení povinných osob [[upozornění na čas]] a jejich rodin ze strany zločineckých skupin lupičů. Pane ministře, mám dvě otázky. Kdy plánujete -
Já vás budu muset přerušit. Omlouvám se. Prosím pana ministra o odpověď.
Obtížně se mi odpovídá na otázky, které jsem neslyšel, ale nějak si je snad umím domyslet a předpokládám, že paní poslankyně se chtěla zeptat, kdy už to zrušíme. Odpověď je, že zatím se k tomu rozhodně nechystáme. Já bych chtěl zdůraznit, že tady přece nejde jenom o starosty, že tady jde také o nás, o poslance, o ministry, že jsme na tom všichni stejně. Všichni jsme se museli, jak vy říkáte, vysvléknout donaha, naštěstí pro vás všechny zůstávám oblečený. Ale všichni jsme museli podat ta majetková přiznání. A já myslím, že to tak je dobře, protože prostě všichni nějakým způsobem rozhodujeme o veřejných věcech a existuje nebezpečí, že této své moci budeme zneužívat ke svému obohacení. Považuji za správné, abychom transparentností našich majetkových poměrů ukazovali, že k žádnému takovému zneužití nedošlo. A připadá mi zvláštní tvrdit, že když někdo musí uvést svoje movité věci v hodnotě vyšší než půl milionu korun na jednu věc, tak je tím nějak zásadně poškozován. Dámy a pánové, o jaké věci se jedná? To je auto. Autem člověk většinou jezdí. Když jím jezdí, bývá viděn a každý ví, že je jeho. Pak už to jsou snad jen nějaké drahé obrazy, a buď máme mimořádně uměnímilovné starosty, anebo to nebude zas tak velký problém. Takže já se přiznám, ačkoliv ten zákon se nepsal na našem ministerstvu, ten se psal tehdy na Úřadu vlády a z úplně jiných důvodů jsme s ním tady ve Sněmovně měli dost velké potíže, že s touto jeho částí já jsem spokojen a nevidím žádný důvod na něm cokoliv měnit. Děkuji. A to jsem tedy také jeho adresát, zdůrazňuji.
Já děkuji za vysvětlení. Paní poslankyně - jestli chce doplnit svoje otázky?
Děkuji. Já jenom tedy opravdu doplňující otázku. Jestli plánuje ministerstvo vyhodnotit dopady novely zákona o střetu zájmů. Pokud ano, v jakém časovém termínu. A opravdu není možné zajistit přístup do registru oznámení jen k adresné žádosti?
Děkuji. Prosím pana ministra.
Děkuji. Tak my u všech zákonů, které máme v naší gesci, kontinuálně vyhodnocujeme jejich efekty a pozorně sledujeme, zda fungují tak, jak si zákonodárce představoval, zda v nich nejsou nějaké nechtěné, nečekané efekty, problémy. Takže pochopitelně to bude stejně - nebo je to stejně i u tohoto zákona. Zatím uplynula velmi krátká doba, ten systém se teprve rozbíhá, takže určitě si budeme muset nějakou dobu počkat, než uvidíme, co nám reálně přinesl. A druhou otázku jsem zapomněl, já se omlouvám. [[Nápověda.]] Promiňte, já se opravdu omlouvám, ty adresné žádosti. Upřímně řečeno ti, co si od toho něco slibují, tak by stejně ničeho nedosáhli, protože my to tam dnes máme pro tu jinou kategorii osob, to jsou většinou státní úředníci. Jediný efekt je ten, že naši úředníci tráví mnoho času tím, že rozdávají loginy k těm individuálním žádostem, a těch individuálních žádostí je stejně tolik, že se to stává anonymním. Nemluvě o tom, že ten, kdo se jednou k těm informacím dostane, tak je může volně postoupit dalším osobám. Takže to by určitě nikomu, kdo chce více chránit svoje soukromí, nepomohlo. Děkuji.
Děkuji. A nyní tady mám pana poslance Jakuba Michálka, který bude interpelovat paní ministryni Dostálovou ve věci zrychlení stavebního řízení a zlevnění bydlení.
Dobrý den. Děkuji, pane předsedající. Já to vezmu jako takový videovzkaz pro paní ministryni, protože paní ministryně je omluvena. Já bych se chtěl dostat k problému, který máme v hlavním městě Praze, kde jsem byl zvolen poslancem, a to je, že z důvodu současného nastavení legislativy zejména ve stavebním řízení tady stojí byty a nájmy obrovské částky. Když se podíváte na mapičku, která je i veřejně dostupná na webu, tak v hlavním městě Praze, když vydělím cenu bytu průměrným ročním příjmem, dostanu index patnáct. To znamená, kdybych patnáct let dával všechny své vydělané peníze a měl průměrný příjem, tak vydělám na průměrný byt v Praze, pokud tedy samozřejmě nebudu jíst a dělat cokoliv dalšího. Tento index v Brně - jenom pro srovnání - je deset, v německých městech je kolem deseti, v Holandsku atd. je kolem deseti. V Praze je to patnáct. Je to podstatně více a jednou z těch příčin je, že je tady velmi špatná situace na trhu se stavebnictvím, s novými byty, a podle dat, která máme k dispozici, ceny bytů za poslední dva roky vyrostly o 30 %. My si myslíme, že to je velký problém. Já bych se chtěl paní ministryně zeptat, co s tím bude dělat. Já osobně bych jí chtěl doporučit, aby na úrovni třeba vládního návrhu zjednodušili postup pro stavební řízení, aby bylo zavedeno jedno kontaktní místo pro stavaře, digitální oběh spisů, jednotné stavební řízení a předjednání s veřejností a příspěvek developera na rozvoj obce. Můžeme se srovnat třeba s Dánskem, kde mají sedm procedur v rámci stavebního řízení a trvá to průměrně 64 dní, zatímco v České republice máme 21 procedur, čili třikrát tolik, a trvá to 247 dní. Čili vytváříme prostředí [[upozornění na čas]], které nedokáže reagovat na poptávku po nových stavbách. Děkuji za odpověď.
Paní ministryně tu není, tudíž bude odpověď doručena písemně. Nyní poprosím paní poslankyni Věru Kovářovou, která bude interpelovat ministra Šmída ve věci dodržování novely autorského zákona ze strany kolektivních správců.
Vážený pane ministře, v loňském roce přijatý zákon č. 102/2017 Sb., který novelizuje autorský zákon, přináší řadu prospěšných změn v autorském zákoně, které prospějí nejenom obcím a městům, ale i dalším uživatelům autorských děl. Mnozí starostové protestovali proti razantnímu růstu autorských poplatků ze strany OSA. Schválení zákona je významným milníkem pro vztahy mezi nositeli autorských práv a uživateli děl, neboť narovnává hospodářskou soutěž a umožňuje uživatelům autorských děl i obcím a spolkům žádat, aby poplatky nebyly skokově navyšovány. Zákon také zprůhledňuje činnost kolektivních správců a poskytuje široké veřejnosti právo na zásadní informace. Dovoluji si vám položit dvě konkrétní otázky. Za prvé, zkontrolovalo Ministerstvo kultury splnění zákonných povinností u kolektivních správců stran dodržení pravidla nezvyšovat sazby odměn kolektivními správci nad zákonné limit? A za druhé, spolupracuje ministerstvo s Úřadem na ochranu hospodářské soutěže při dodržování pravidel hospodářské soutěže? Mám na mysli především zneužívání - pardon, nezneužívání dominantního postavení kolektivních správců zejména ze strany OSA. Děkuji za odpověď.
Já děkuji. Poprosím pana ministra.
Vážená paní poslankyně, milé dámy, vážení pánové, když jsem nastoupil na Ministerstvo kultury, byla problematika autorského zákona jednou z priorit a je jednou z priorit. Víte, že připravujeme novely autorského zákona, a věřím, že s vámi budu v budoucnosti v tom následujícím roce o těchto novelách hovořit. Ale nyní k tomu dotazu. Ministerstvo kultury si po účinnosti novely autorského zákona v rámci dohledových pravomocí vyžádalo od všech kolektivních správců informaci, zda právě v jejich případě nenastala situace podle bodu 8 přechodných ustanovení, tedy zda zveřejnili přede dnem nabytí účinnosti návrh sazebníku platný pro období po nabytí účinnosti zákona. Z jejich odpovědi vyplynulo, že ustanovení se týká kolektivních správců Intergram, OSA a OOA-S. [[(16.20 hodin)]] K těm jednotlivým správcům. K žádosti kolektivního správce Intergram vydal dne 5. 1. Úřad pro ochranu hospodářské soutěže souhlas s novým sazebníkem v kategorii A a v kategorii M tak, jak bylo požádáno. Při tom se zabýval také přiměřeností výše sazeb odměn, zda jsou tedy sazby odměn dle sazebníku 2017 v přiměřeném poměru k hospodářské hodnotě plnění poskytovaných kolektivním správcem, a srovnával rovněž výši odměn uplatňovaných kolektivními správci v jiných členských státech EU, konkrétně na Slovensku. Pokud se týká kolektivního správce OOA-S, tak tam žádost, kterou tento kolektivní správce dal na Úřad pro ochranu hospodářské soutěže 3. 10. 2017, doposud podle našich informací nebyla dosud vyřízena. Takže nemáme informaci, jak to vypadá. Složitější situace je s OSA. Ochranný svaz autorský odkazuje na svou komunikaci s Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže a dovolává se, že mu úřad sdělil, že k řízení podle předmětného přechodného ustanovení nemá kompetence. Faktem je, že my jsme právě v případě s Intergramem dohadovali s ÚOHS, a teprve po našem dohadování se ÚOHS uvolil tuto kompetenci vykonávat. Ovšem pro nás samozřejmě tento původní postoj Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže není jako pro orgán, který je zodpovědný za dohled nad výkonem kolektivní správy, relevantní, a proto jsme kolektivního správce OSA opakovaně vyzvali k plnění své povinnosti požádat úřad o souhlas s návrhem sazebníku. Následně bylo vůči kolektivnímu správci OSA zahájeno řízení o porušování povinností kolektivního správce podle § 102 odst. 2 písm. b) autorského zákona. Vyjádření OSA očekáváme do konce ledna. Pokud jej neobdržíme, zahájíme správní řízení. Pokud se týká nových povinností kolektivních správců stanovených zákonem zejména ve věci transparentnosti a povinností vůči zastupovaným nositelům práv, je ministerstvo se všemi kolektivními správci v kontaktu a můžeme konstatovat, že průběžně je to plněno. Pokud chcete další informace, jsem připraven vám je podat, pokud je budu vědět okamžitě, pokud ne, samozřejmě po konzultaci se svými náměstky. Děkuji.
Já také děkuji. Chtěl bych se zeptat paní poslankyně, jestli má doplňující otázku. Prosím doplňující otázku.
Děkuji za odpověď, pane ministře. Mám doplňující otázku. Jelikož problémy s růstem sazeb se objevily především na straně OSA, je možné, abyste to i nabídl poskytnout např. podvýboru pro kulturu - informace o ministerstvem provedených opatření vůči tomuto kolektivnímu správci? Děkuji.
Odpověď je velmi jednoduchá. Samozřejmě. Pokud o to požádáte, jsme připraveni tuto informaci podat.
Já také děkuji. A než přistoupíme k poslední interpelaci, tak tady mám nějaké omluvenky. Takže omlouvá se pan poslanec Bartoš z jednání Sněmovny dnes od 17.30 do konce jednání z pracovních důvodů, dále se omlouvají poslanci Kolařík a Profant z pracovních důvodů od 16.30 do 17.15 a omlouvá se také pan poslanec Kobza dnes mezi 16.07 a 19.00 z důvodu jednání. A nyní přistoupíme k poslední interpelaci na dnešní den, kterou má pan poslanec Rakušan na pana ministra Dana Ťoka ve věci zrušení tendru na mýtný systém. Prosím, pane poslanče.
Děkuji vám, vážený pane předsedající. Vážený pane ministře, jako poslanec bych vás chtěl požádat o zásadní změnu tendru na mýtný systém, po kterém volají především dotčené obce a kraje ČR, a to v podobě zrušení zpoplatnění téměř 900 km silnic prvních tříd. Uvědomujeme si, že na jedné straně má mýtný systém přinést až dvojnásobný výnos právě díky rozšíření mýta. Na straně druhé ovšem stojí devastace silnic druhých a třetích tříd spolu s především hlukovým zatížením. V neposlední řadě je snížena i bezpečnost v obci. Představitelé dotčených obcí ležících na přímých objízdných trasách shodně volají po zrušení tohoto zpoplatnění. V opačném případě se budou s velkou pravděpodobností potýkat s obrovským nárůstem kamionové dopravy. Například dle analýzy Svazu sdružení místních samospráv budou takovými obcemi Kněžmost, Boseň, Zákupy, Bohatice na objízdných trasách silnic 1/16 či 1/38 a mnohé další. Chtěl bych ještě upozornit, že souhlasné stanovisko napříč politickým spektrem k tomuto vyslovili i zástupci krajů ČR, např. slovy hejtmanky Karlovarského kraje. Pane ministře, moc bych vás požádal jménem obcí, jménem Sdružení místních samospráv i Svazu měst a obcí ČR k takové úpravě parametrů mýtného tendru, která by uchránila obyvatele dotčených obcí ohrožených zátěží z nadměrné kamionové dopravy. Relevanci tohoto požadavku opírám i o stanovisko Asociace krajů ČR vyslovené hejtmankou Karlovarského kraje. Děkuji.
Já také děkuji a poprosím pana ministra o odpověď.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážený pane poslanče Rakušane prostřednictvím pana předsedajícího, já jsem v poslední době mediálně vyzýván k tomu, abych udělal krajně nezodpovědný krok, a to je krok, že zrušíme tendr na mýto a vypíšeme nový v jiných parametrech. Abych řekl, proč je ten krok nezodpovědný, tak trošku udělám exkurz do historie, abychom si řekli, proč je tam těch 900 km. Jestli si dobře vzpomínáte, tak už když jsem nastoupil do pozice ministra dopravy, tak jedním z mých úkolů bylo, že mám vypsat technologicky neutrální mýtný tendr na nového provozovatele. A když si vzpomenete, tak ta debata byla, že neutrální tendr znamená, že se umožní, aby se do tendru mohli přihlásit dodavatelé i jiných technologií, než jsou stávající mikrovlnné technologie. Byla velká debata, a ty debaty byly mediálně velmi vyostřené, co to znamená, že má být ten tendr technologicky neutrální. Já tady mohu říct, že v začátcích té debaty jsem já sám zastával stanovisko, že není potřeba to zpoplatnění rozšiřovat. Nicméně bylo argumentováno, že pokud nezpoplatníme větší podíl silnic prvních tříd, dokonce tady byly návrhy, ať jsou to všechny dvojky a trojky, ať jsou pod mýtem, přestože by to bylo ekonomicky nevýhodné, tak došli dopravní experti koaličních stran minulé vlády k tomu, že by se mělo určit, ta technologická neutralita, že to rozšíření na jedničky bude někde mezi 850 km a 3 tisíci km. Mohu říct, že dopravní experti sociální demokracie a KDU-ČSL spíše tlačili na 3,5 tisíce km. My jsme chtěli tu hranici nižší. Nás odborný poradce, což je firma Deloitte, ti určili, že z tohoto rozsahu je nejvhodnější 900 km. A já si myslím, že to je docela dobrá hranice, přestože jsem původně nechtěl, protože si musíme uvědomit, že mýto na těch jedničkách nemá jenom funkci výběru těch peněz, ale má i funkci, že zabraňuje vlastně tranzitní dopravě, protože na dvojkách a trojkách můžete zabránit tranzitní dopravě podle § 24a zákona o pozemních komunikacích tím, že tam dáte prostě značku zákaz tranzitní dopravy. A druhá věc, na jedničce nemáte jiným způsobem, jak tranzitní dopravě zabránit. A například, když si vezmete, tak na jedničkách se objíždí právě placené úseky dálnic. Když zpoplatním ty úseky na jedničce, neznamená to, že budou řidiči kamionů vyhledávat další nezpoplatněné úseky na dvojkách a trojkách, protože základním parametrem toho řidiče kamionu není, aby bloudil po českých zemích, je, aby projel českými zeměmi co nejrychleji. Takže když rychle projede po jedničce, tak ji využije. Ale když bude zpoplatněna, tak pravděpodobně zůstane na té dálnici a bude platit mýto tam, kde ho platit má. [[(16.30 hodin)]] Jenom chci říci opravdu ještě dva důvody, proč ten tendr nelze v současné době změnit tak, že by se vyjmulo těch 900 km. Má to dva důvody. Předně, první důvod je, to nejde udělat tak, že změníme tento parametr a pokračujeme v soutěži. Musela by se soutěž zrušit a zahájit nová. Zahájíme-li novou soutěž bez těch 900 km, už to tedy nebude technologicky neutrální a bude to soutěž jenom na mikrovlnný systém, který pravděpodobně bude favorizovat současného provozovatele, protože kdo dá lepší cenu než ten, který to deset let ve stejném rozsahu provozuje? To je první moment. A druhý moment. Uvědomte si, že do konce prodloužení smlouvy se stávajícím provozovatelem Kapsch je 23 měsíců. Jestliže já potřebuji 14 měsíců na implementaci nového systému, tak jestli dobře počítám, zbývá mi devět měsíců. Za devět měsíců vytvořit novou soutěž s jinými parametry a nejdříve vysoutěžit poradce a potom vysoutěžit celou tu soutěž [[upozorňuje na čas]] - za devět měsíců je prostě nestihnutelný termín. Jinými slovy říkáte, že to, že se nebude vybírat mýto po roce 2019, zaplatí prostě daňoví poplatníci. Já jsem krajně proti tomu. Děkuji.
Prosím pana poslance o doplňující otázku.
Já především děkuji panu ministrovi za věcnou odpověď, za vysvětlení té problematiky. Byl bych rád, kdybych mohl sdílet jeho optimismus, že nebudeme na těch malých silnicích druhých a třetích tříd potkávat kamiony, které se samozřejmě budou v rámci úspor snažit ty jedničky objíždět. Ten stav takový bude, jako teď objížděly dálnice, jenom se to posune na dvojky a trojky. Nicméně je to pohled do budoucnosti, samozřejmě nejsme schopni vy ani já to přesně predikovat. Mám jednu konkrétní otázku. Byl byste, pane ministře, prosím ochoten přistoupit na tu variantu, že k vyhodnocení těch zpoplatněných 900 km bude vámi ustanovena pracovní skupina, ve které budou zástupci jak Asociace krajů České republiky, tak Sdružení místních samospráv, tak Svazu měst a obcí České republiky? Tedy příprava pracovní skupiny, která skutečně vyhodnotí dopady zpoplatnění silnic první třídy po jeho zavedení. Děkuji.
Já také děkuji. Prosím pana ministra, jestli chce odpovědět.
Určitě chci. Víte, já tady chci říci jednu věc. Já si osobně myslím, že každý kamioňák má základní zájem projet tou republikou co nejrychleji, ten, co dělá tranzit. Na druhé straně ano, může se stát, že když tam má někde překážku, tak to objíždí. Já chci nabídnout, pokud chcete takovouto skupinu - já už jsem nabízel i jinou skupinu -, jsem ochoten vás tam přizvat a můžeme to posoudit v těch jednotlivých úsecích. Já vám naopak ještě nabízím, že z hlediska gestora, toho, který řídí metodicky silničněsprávní úřady, vám budu chtít pomoct. Pokud se může takovému nebezpečí předejít tím, že se tam instaluje zákaz tranzitní dopravy a ve spolupráci s policií se bude kontrolovat, tak myslím, že se dá velmi efektivně bránit tomu, aby ty kamiony zrovna tyto úseky jedniček, kde by se mohly objíždět, byly vybaveny touto pasivní ochranou (?) a abychom udělali dohodu s policií, aby to aktivně kontrolovala a aby tam ty kamiony nepouštěla.
Děkuji. To byla poslední dnešní interpelace. Konstatuji, že dnešní jednací den jsme ukončili ústní interpelace. Tím pádem je dnešní pořad vyčerpán. Teoreticky bychom mohli pokračovat, kdyby byla vůle a dohoda, ale já tady nevidím ani sílu, takže jednání tímto pro dnešek končí. Schůze bude pokračovat zítra, to znamená v pátek, od 9.00 hodin, kde jako první je zařazen bod 40, vydání poslance Andreje Babiše a pana poslance Faltýnka k trestnímu stíhání. Děkuji a přeji pěkný večer.