Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". Реєструємось. [[16:00:23]] Зареєструвалося -425 В залі зареєструвалося 425 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошується відкритим. Продовжуємо реалізовувати розклад засідань. Шановні колеги, ми з вами тільки що розглядали цілий комплекс, цілу серію законопроектів, які мають безпосереднє відношення до роботи підприємств паливно-енергетичного комплексу. Сьогодні не було включене в тому порядку денному, що вам роздавали, але на погоджувальній раді була мова про те, аби ми повернулися до розгляду питання - законопроекту 5120, який також має до цього відношення. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику". Реєстраційний номер проекту 5120. Прошу голосувати. [[16:01:54]] За-142 Питання не підтримано. Так, нам потрібно включити до порядку денного і розглянути проект закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо ввезення цукру-сирцю]] Це реєстраційний номер 5423-1. Прошу голосувати про включення до порядку денного. [[16:02:57]] За-121 Питання не знайшло підтримки. Нам потрібно включити до порядку денного і розглянути проект закону про міський електричний транспорт. Реєстраційний номер 5247. Голосуємо за включення до порядку денного. [[16:03:34]] За-266 Питання до порядку денного включено. Будь ласка доповідає голова Державного комітету з питань житлово-комунального господарства Семчук Григорій Михайлович. Григорій Михайлович, 5 хвилин вам, будь ласка.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Проект Закону України "Про міський електричний транспорт", розроблений відповідно до плану законопроектної роботи Кабінету Міністрів. Необхідність його прийняття обумовлена кризовим станом міського електричного транспорту України, а також необхідністю запобігти повторенню помилок відносно міського електричного транспорту, особливо наземного, які були допущені в окремих містах. Шановні народні депутати! Міський електричний транспорт функціонує в 53-х містах України, а саме в крупних промислових та в усіх обласних центрах, за винятком міста Ужгород. Цим видом транспорту щорічно перевозиться майже 4 мільярди пасажирів, або 65 відсотків загальної кількості міських пасажироперевезень. Необхідно наголосити, що цей транспорт став фактично соціальним, так як перевозить в першу чергу пільгові категорії пасажирів, зокрема, пенсіонерів. Починаючи з 1991 року, в Україні сформувалася стійка тенденція до ускладнення роботи підприємств міського електричного транспорту, що призвело до погіршення обслуговування населення, зменшення рухомого складу і кількості маршрутів. Для прикладу: протягом зазначеного періоду кількість рухомого складу скоротилася на третина, а обсяги транспортної роботи майже в два рази. Але мова вже йде не тільки про накопичення проблем, а виключно про остаточне руйнування та зникнення трамваїв і тролейбусів з вулиць наших міст. Існує реальна загроза закриття трамвайно-тролейбусного сполучення в невеликих містах України. В значній мірі це викликано тим, що існуюча законодавча база не враховує специфіку роботи міського електричного транспорту в умовах ринкової економіки. Зокрема, Закон України "Про транспорт", прийнятий в 1994 році, визначає лише основні засади функціонування транспорту, тоді як прийняті в його розвиток закони: про залізничний транспорт, про автомобільний транспорт - врахували особливості функціонування цих видів транспорту. Логічним є і те, що уряд пропонує прийняти закон і для сфери міського електричного транспорту, який, до речі, не являється найбільш екологічно чистим, особливо для великих та курортних міст. Ключовими нормами цього закону є: надання транспортних послуг міським електричним транспортом на договірних засадах із органами місцевого самоврядування, забезпечення державного регулювання у сфері міського електричного транспорту, установлення цивілізованих відносин між усіма суб’єктами ринку транспортних послуг, визначення порядку та джерел фінансування оновлення рухомого складу. Зокрема, остання норма регулює закупівлю рухомого складу за рахунок Державного та місцевих бюджетів на умов співфінансування. Це також підтверджує досвід розвинутих країн, де оновлення рухомого складу громадського транспорту здійснюється за зазначеним принципом. Шановні народні депутати, даний законопроект опрацьований з Автономною Республікою Крим, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, галузевою корпорацією "Укрелектротранс", підприємствами, відповідними міністерствами і відомствами. Законопроект відповідає основним положенням законодавства Європейського Союзу у сфері міського громадського транспорту. Він був розглянутий і підтриманий Комітетом Верховної Ради України з питань європейської інтеграції, з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, з питань бюджету, а також профільним комітетом з питань будівництва транспорту, житлово-комунального господарства та зв’язку. Шановні народні депутати! Прийняття законопроекту та введення його в дію створить необхідні умови для подолання занепаду міського електричного транспорту, сприятиме підвищенню якості і безпеки пасажироперевезень, покращання фінансового стану підприємств, ліквідації хронічної заборгованості за спожиту електроенергію та з виплати заробітної плати, покращення екологічної ситуації у містах. Зростуть можливості місцевої влади стосовно закупівлі рухомого складу у зв’язку з запровадженням солідарного фінансування на закупівлю рухомого складу, що буде сприяти розвитку вітчизняного виробництва трамвайних вагонів та тролейбусів, вагонів метрополітену тощо. Уряд просить підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте , будь ласка. Співдоповідає, це скорочена процедура. Співдоповідає голова Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку Пустовойтенко Валерій Павлович, будь ласка, 3 хвилини.
Шановні народні депутати, шановний головуючий, Комітет з питань будівництва, транспорту та житлово-комунального господарства і зв’язку неодноразово розглядав питання щодо розвитку місцевого електротранспорта, як у складі. проблем реформування житлово-комунального господарства так і окремо. Це було зумовлено з ряду причин. Перше. Погіршення фінансового стану підприємств міського електротранспорту за останні роки. Обсяг перевезення за 10 років скоротився 1,6 рази, а рухомий склад майже на 35 відсотків. В окремих містах створюються передумови до повного блокування роботи міськелектротранспорту. Відсутність коштів на оновлення рухомого складу, капітальний ремонт та здійснення поточних розрахунків об’єктивно призводить до зниження рівня безпеки перевезення пасажирів. Прошу звернути увагу, що міський електротранспорт навіть зараз у важких умовах здійснює 60 відсотків всіх пасажироперевезень. За рік перевозиться понад 3 мільярда пасажирів. Значною мірою на погіршення фінансового стану впливають дві причини, я сказав би, даже три причини. Перше. Неналежне виконання урядом своїх фінансових зобов’язань, компенсація та перевезення пільгових категорій пасажирів з державного та місцевих бюджетів не перевищує 40 відсотків від потреби, близько 300 мільйонів гривень, і при потребі 680 мільйонів гривень. От порахуйте скільки можемо купити трамваїв і тролейбусів на 400 мільйонів гривень. Міські ради при затвердженні умов для комерційних пасажирських перевезень формально підходять до обрахування існуючих маршрутів електротранспорту. В результаті маршрутки, грубо порушуючи графіки руху, та встановлені маршрути забирають у електротранспорту платоспроможну частину пасажирів. Третє. Не ведеться технічне переоснащення рухомого складу. Хочу звернути увагу також на те, що в Європі давно зрозуміли перевагу міського електротранспорту, таки як екологічна чистота, економічність і зручність. Обсяги будівництва трамвайних та тролейбусних ліній, не кажучи вже про метро, в Європі зростають. Хочу також підкреслити, прошу уважно послухати, що наземний міський електротранспорт на сьогоднішній день виконує функції соціального транспорту, на ньому перевозиться 80 відсотків всіх пільгових категорій пасажирів. Це перш за все пенсіонери, студенти, ліквідатори-чорнобильці і так далі. Комітет просить вас підтримати проект цього закону і прийняти його в цілому. Зауважень ні у комітеті, ні у народних депутатів, які працювали, абсолютно немає. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Чи є необхідність обговорювати? Будь ласка, Оржаховський, підготуватися Кармазіну.
Анатолій Оржаховський, фракція Комуністичної парті. Шановні колеги, виборці! Фракція комуністів у Верховній Раді, котру я представляю, підтримує пропозицію профільного комітету про проект Закону "Про міський електричний транспорт" і в переважній більшості, як правило, цим транспортом користуються соціально-незахищені громадяни. Точка зору Комітету по державному будівництву та місцевому самоврядуванню також позитивна. Дозволю собі звернути увагу депутатів на плюси та проблеми зазначеного законопроекту. Закон "Про міський електричний транспорт" - один із законопроектів, який покликаний унормувати правові відносини у сферах надання жителям територіальних громад транспортних послуг. Негайність цього кроку зумовлюється тим, що в останнє десятиліття значно погіршилася якість обсягів пасажирських перевезень, а також зросла їхня собівартість та вартість проїзду для громадян. Практично міський електричний транспорт припинив свій розвиток. Майже на третину скоротилася кількість рухомого складу, а зношеність досягла 80 відсотків. Значно зросла аварійність, натомість в багатьох місцях України влада замінила трамваї і тролейбуси на маршрутні таксі та інші види автомобільного транспорту. Такий стан речей суперечить світовим тенденціям дедалі гірше позначається на довкіллі, викликає зростаюче незадоволення пасажирів. Тому метою цього законопроекту є створення умов для безпечного та якісного надання послуг з перевезень міським електротранспортом. Чітко визначені позиції відповідальності перевізника та за виконання зобов’язань щодо перевезення пасажирів відповідно до умов законодавства та угодами про надання транспортних послуг, відшкодування збитків заподіяних здоров’ю і майну пасажирів, а також довкіллю. Також перевізник відповідальний за адекватний облік наданих ним послуг та інформацію щодо цього, яка надається замовнику. Враховуючи, що основні збитки в міському транспорті виникають внаслідок необхідності перевозити численних громадян, що належать до багатьох пільгових категорій населення було б доречно встановити порядок компенсації перевізникам вартості послуг, що надані безкоштовно та відповідальні завчасно і у повному обсязі компенсацію з боку органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. Крім того, є доречним регламентувати порядок електрозабезпечення міського пасажирського транспорту включно з розрахунками за електроенергію та порядок відповідальності за порушення цього закону. У переважній більшості місць розвинутих країн світу міський пасажирський транспорт не розглядається як вид бізнесу, він несе соціальні функції і фінансується за рахунок місцевих бюджетів. Особливо це стосується розвитку транспортної інфраструктури. В Україні ж, на жаль, лише останніми роками дещо змінилося у сторону кращого. Впровадження законопроекту сприятиме ліквідації негативних тенденцій пасажироперевезень, і я думаю у певній мірі.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, ті речі, про які сказав сьогодні міністр, дуже страшні. Я маю на увазі те, що майже в двоє з 1991 року пройшло скорочення здійснення обсягів транспортних перевезень трамваями, тролейбусами, іншим електротранспортом. Вам доповіли, що на одну третину зменшилася кількість рухомого складу. Але мене тут цікавить інша цифра, мене цікавить цифра, яку хоче, щоб ви всі вжили заходів, щоб цього не сталося. Зношеність того рухомого складу, який є, 80 відсотків. Я з жахом дивився, який транспорт зараз ходить в Одесі. Це катастрофа. Кожен день Руслан Боделан продає землю, а нічого не інвестує туди, кожного дня, і прикривається "Регіонами України", прикривається Прем’єр-міністром. Ви доповідайте правильно. Подивіться, у якому стані знаходиться у нас Одеське трамвайно-тролейбусне управління. І звісно прийняття цього закону у першому читанні нагально необхідне. Але 14-тю статтю "Тарифна політика і оплата транспортних послуг", яка може суттєво вплинути і суттєво пережати ще більше ті соціально не захищені верстви населення, які сьогодні користуються трамваями, тролейбусами, треба записати, що з метою забезпечення захисту найбільш незахищених верств населення проводиться встановлення тарифів. А не тільки так, як тут записано в частині другій: з метою забезпечення беззбиткової роботи перевізників. Я хочу, щоб ви це мали на увазі, автори законопроекту. Я звертаюся до Комітету з питань транспорту. Ми можемо залишити людей без цього виду транспорту, якщо ми так запишемо. Саме тому я наполягаю на тому, щоб тут була формула, яка дозволяла б все-таки і робити дотації на цей вид послуг, і фінансувати їх з бюджету, з Державного бюджету, бо це фактично є ще раз добавлення до пенсій, які їм весь час, нашим людям цього не додають. Далі. Я абсолютно погоджуюся з висновком Головного науково-експертного управління щодо статті 18-ї, де вони пропонують записати в статтю 18 першу частину. Протягом трьох років після набрання чинності цим законом для міського електричного транспорту застосовуються тарифи на електричну енергію, встановлені для населення. Бо це саме для населення воно йде. І друге. Там, де вони пишуть забороняється, пункт третій, записати: забороняється відключення об’єктів міського електричного транспорту від електропостачання під час пасажирських перевезень за винятком усунення наслідків аварій у системах електропостачання. Якщо ми цього не напишемо, ми погіршимо становище людей. І треба зробити ще, привести у відповідність до Закону про транспорт.
Будь ласка, Черняк. З мотивів, Єщенко. І будемо визначатися. Єщенко, мікрофон Єщенка, фракція комуністів.
Єщенко, фракція комуністів. Шановні депутати, шановні виборці. Перед тим, як проголосувати за цей законопроект, я хочу нагадати, що недавно у Черкасах пройшов страйк тролейбусників, які два тижні не працювали. І однією з вимог було прийняття цього закону - Закону про міський електротранспорт. Він дуже потрібне не тільки черкащанам, він потрібен всій Україні. Тому я звертаюсь до народних депутатів від імені всіх тролейбусників нашої України проголосувати за цей закон за основу, а потім в цілому.
Так, мікрофон Черняка.
Шановні колеги, я також підтримую пропоизцію голосувати за цей проект. Хочу наголосити на тому, що це надзвичайно зручний вид транспорту, екологічно чистий вид транспорту, економний вид транспорту. І хочу підтримати пропозицію стосовно тарифів. До другого читання потрібно цю пропозицію врахувати, щоб тарифи були такі, як для населення, інакше тоді будуть зростати ціни. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Закону про міський електричний транспорт, реєстраційний номер 5247, за основу. [[16:20:11]] За-359 Є пропозиція профільного комітету поставити цей Закон в цілому як Закон з пропозицією Кармазіна, з якою погоджується профільний комітет. Прошу голосувати. Комітет погоджується з пропозицією Кармазіна. В цілому як Закон голосуємо. [[16:20:41]] За-359 Закон прийнято з пропозицією народного депутата Кармазіна, з якою погодився профільний комітет. Розглядаємо проект Закону про доповнення статті 57 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності у сфері надрокористування]]. Це реєстраційний номер 4183. Доповідає заступник голови Державного комітету природних ресурсів Черепаня В’ячеслав Михайлович. Будь ласка. Будь ласка, три хвилини.
Черепаня В’ячеслав, заступник голови Державного комітету природних ресурсів. Шановні головуючий, шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення розроблено колишнім Міністерством екології та природних ресурсів України на виконання Указу Президента України від шостого червня 2003 року номер 485 з метою запровадження адміністративної відповідальності за порушення умов спеціальних дозволів-ліцензій на користування надрами, а також за незаконне видобування корисних копалин місцевого значення, які в останній час набули поширення. Законопроектом передбачається внести доповнення до статті 57 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо накладення штрафу на посадових осіб від 10 до 14 неоподаткованих мінімумів доходів громадян за порушення умов спеціальних дозволів-ліцензій та за незаконне видобування корисних копалин місцевого значення. Зазначені зміни спрямовані на підвищення відповідальності суб’єктів підприємницької діяльності за виконання умов спеціальних дозволів-ліцензій на користування ділянками надр та за незаконне видобування корисних копалин місцевого значення. Також ці зміни мають покращити та виправити ситуацію у сфері надрокористування, оскільки в нині діючій законодавчій базі відсутня відповідальність за вказані правопорушення. Прийняття запропонованих змін до Кодексу України дозволить підвищити відповідальність суб’єктів господарської діяльності, які працюють у сфері надрокористування. З одного боку, це сприятиме комплексному, раціональному та ефективному використанню надр, з другого - дасть змогу припинити незаконний видобуток корисних копалин місцевого значення. Хочу зазначити, що даний законопроект пройшов всю необхідну підготовку та схвалення в комітетах Верховної Ради, а профільний Комітет Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує прийняти цей законопроект за основу. Прошу його також підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків. секретар комітету? Будь ласка, Соломатін.
Шановні колеги! Комітет розглянув і підтримав проект закону України про доповнення статті 57-ї Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності суб’єктів господарської діяльності у сфері надрокористування, внесений Кабінетом Міністрів України. Комітет вважає обов’язковим при доопрацюванні цього законопроекту врахувати пропозиції науково-експертного управління, зокрема передбачити адміністративну відповідальність також і для фізичних осіб у разі порушення правил надрокористування, узгодження з нормами карного кодексу у частині відповідальності у разі отримання доходу у великих розмірах. Комітет вважає за доцільне посилення міри відповідальності у порівнянні із запропонованою мірою зазначеного законопроекту. Слід зауважити, що Комітет з питань державного будівництва запропонував направити законопроект на доопрацювання, мотивуючи це тим, що посилення відповідальності поширюється тільки на посадових осіб, тоді як суб’єктами надрокористування можуть бути і фізичні особи. На думку комітету, цю пропозицію можна і доцільно врахувати під час доопрацювання проекту. Комітет з законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підтримав законопроект. Прийняття законопроекту має запобігти здійсненню порушень ліцензійних умов видобутку корисних копалин та неправомірного самовільного видобування корисних копалин місцевого значення. Комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу з наступним доопрацюванням. І декілька речень стосовно вимог кодексу України про надра, стаття 16 і 19: "Будь-яка діяльність по користуванню надрами, в тому числі видобування корисних копалин місцевого значення потребує отримання ліцензії. Разом з тим декілька днів тому Верховна Рада України доблесно не ухвалила законопроект номер 3366 про ліцензування певних видів діяльності, котрим саме передбачалося ліцензування видобування корисних копалин всіх, які входять до державного реєстру корисних копалин промислового значення. За цей законопроект проголосувало лише 70 депутатів, що на мою думку, засвідчило нерозуміння з боку абсолютної більшості фракцій цієї важливої справи. Тому я хотів би просити вас, шановні колеги, коли наш комітет і депутати комітету подадуть знову.
Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати? Яворівський - ні. Так, будь ласка, Кармазін, та й будемо визначатися.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я погоджуюся з висновком, з яким зараз виступив народний депутат Соломатін від імені комітету. Там є питання, але я вважаю, що вони можуть бути вирішені на стадії другого читання. Окремо хочу наголосити на тому, це для того, щоб ввійшло в стенограму, для того щоб, у нас встановлена відповідальність і не можна говорити, що в нас не існує відповідальність і адміністративна відповідальність за такі правопорушення. Це стаття 57, 58, 164 Кодексу про адмінправопорушення і кримінальна - це статті 202 і 240 Кримінального кодексу. Але у разі прийняття нами цього закону у такій редакції, а воно записано так: "Порушення особливий умов спеціального дозволу ліцензії на користування надрами тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від 10 до 14 неоподаткованих мінімумів". І друга частина :”Незаконне видобування корисних копалин місцевого значення тягне за собою накладання штрафу на посадових осіб він 10-ти до 14-ти". Ви бачите, що крім посадових осіб тут мають бути обов’язково фізичні особи. На це комітет наголосив. Тепер для того, щоб відрізнити кримінальну відповідальність від адміністративної, щоб не було конкуренції норм, треба записати, що кримінальна відповідальність настає у разі, якщо порушення умов ліцензування було пов’язано з отриманням доходу у великих розмірах. Це на сьогоднішній день 17 тисяч гривень і більше. Тобто треба записати у статтю 57, в яку вносяться зміни, зробити примітку такого змісту: "Отримання доходу у великих розмірах є тоді, коли його сума у тисячу і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян". Аналогічно ми з вами поступали при формулюванні статті 212-ої, яка вимагала відповідальність за ухилення від сплати податків. Тому ця формула вже випробувана часом і має бути застосована. Але при опрацюванні я прошу частину п’яту, яку зараз пропонують доповнити, виключити, тому що відповідальність за зайняття без ліцензії будь-якою господарською діяльністю встановлена статтею 164-ою Кодексу про адміністративні правопорушення. Таким чином це доповнення можна прийняти у першому читанні, але я знову наголошую на те, що уряд не робить комплексного підходу до зміни всього законодавства, яке стосується адміністративної відповідальності. Вносити зміни до окремих статей, це не є добре, це є марнування нашого з вами часу. Я звертаю на це увагу уряду. Дякую вам за увагу.
Дякую. Будь ласка, Черняк. За ним Шкіль.
Шановні колеги! Я також підтримую пропозицію стосовно прийняття законопроекту у першому читанні. Чому він потрібен? Тому що, сфера надрокористування є надзвичайно важливою сферою, в якій до цього часу нема ладу. Надра використовуються не найкращим чином в Україні, тут є проблеми, в тому числі потрібно ввести вирішення цих проблем в законодавче поле і саме на це спрямований даний законопроект. Які дві основних проблеми існують тут? Перша проблема - це порушення особливих умов надання ліцензій на надрокористування і друга проблема - незаконне добування корисних копалин. І саме на вирішення цих двох проблем спрямований даний законопроект. Разом з тим, на мій погляд, в процесі підготовки закону до другого читання потрібно більш чітко виписати механізм відповідальності за порушення умов надрокористування. Внести поправку, я погоджуюсь з висновком профільного комітету і пропозицією депутата Кармазіна стосовно того, які зміни ще потрібно внести в статтю 57 для того, щоб більш ефективно працював цей закон. І останнє. звичайно, це паліатив, це не вирішення проблеми, це типовий, класичний приклад латання дірок в законодавстві. На жаль, Верховна Рада дуже часто йде саме цим шляхом замість того, щоб системно вирішувати ці закони чи ці питання через рамкові закони і кодекси. Дякую за увагу.
Будь ласка, Шкіль.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я хотів би, по-перше, поправити колегу Черняка, це не Верховна Рада, в даній ситуації як і в більшості випадків подібні законопроекти, де є уряд. Тобто поліативні законопроект у першу чергу і в другу чергу це справді підготовлення то одної поправки статті, то іншої, то посилення, то збільшення і так далі. Тобто це все працює ще старий советскій механізм підходів до вирішення проблем. Тобто весь негатив, який був накопичений у ті роки, зараз намагаються якось перепрацьовувати. Старий Адмінкодекс, його треба міняти. Штрафи символічні. Але якщо вже говорити про підхід, то мабуть і Кабінету Міністрів запропонований новий кодекс про корисні копалини, ось і все, про регламентування норм, видобутку, покарання, пільги, умови і таке інше. Це мало бути виписано чітко, строго і відмінно від того, що є зараз. На превеликий жаль, кодекси у більшості випадків, тобто за моїм аналізом з десяти запропонованих кодексів 9,5 є авторствами народних депутатів, тільки в одному кодексі є співавторство ще і Кабміну. Тому ми так розуміємо, просто для Кабміну написання серйозного закону чи законопроекту є непідйомний тягар. Тому звичайно річ доводиться от розглядати, в принципі, проблема існує і проблему треба вирішувати, але не в такий спосіб. Коли ми будемо говорити про збільшення адмінвідповідальності, вона справді буде присікатися кримінальною відповідальністю. Тому що неможна замінити легкої кримінальної відповідальності, умовно це все назвемо, на тяжку адміністративну, не можна жоден штраф зрівняти з перебуванням у слідчому ізоляторі. Є людина там побуває чи тим паче десь її вивезуть на табір, вона побуде там 2-3 місяці, порушувати закони їй більше ніколи не захочеться. А порушуючи закон, вона буде собі враховувати: ага, адмінштраф такий, скільки мені треба викопати на ліво корисних копалин, щоб сплатити заодно і цей штраф. Тому має бути, справді, якщо ми хочемо якось допомогти, у першому читанні дати на доопрацювання, тільки я не думаю, що це мав робити. профільним комітетом тут мав бути Комітет законодавчого забезпечення або правовий комітет. Тому що тут це справа все-таки відповідальності, стягнення штрафів і таке інше. А вже от в якості того комітету, який би виносив свій також вердикт мав бути і зазначений Комітет з надр і корисних копалин. Тому я хотів би наголосити на тому, що тут у першому читанні ми робимо підтримку суто символічну, наголошуючи, що проблема є. Але водночас ми маємо бути свідомими того, що цим проблему ми не вирішимо. Тому що проблема вирішується у зовсім іншій площині. Треба міняти злочинну владу на чесну, і тоді тільки в такому випадку ми зможемо ствердити, що закони почнуть діяти. І тоді треба буде запропонувати цілісний повновісний закон, який би зняв би проблеми усі над.
Обговорення питання закінчено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про доповнення статті 57-ї Кодексу України "Про адміністративні правопорушення" щодо відповідальності у сфері надрокористування. Реєстраційний номер 4183. Прошу голосувати. [[16:36:03]] За-317 Рішення прийнято. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності за порушення правил виготовлення, придбання, збуту, обліку, зберігання печаток, штампів та піротехнічних засобів]]. Реєстраційний номер 4017. Доповідає перший заступник міністра внутрішніх справ України Жук Василь Олександрович. Будь ласка, три хвилини.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. До розгляду пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Законопроектом передбачається встановлення адміністративної відповідальності за порушення правил функціонування штампельно-граверних майстерень, порядку виготовлення печаток та штампів, використання самонабірних печаток і штампів, порядку обігу піротехнічних засобів, порядку обігу мисливської нарізної вогнепальної зброї. Також передбачається ліцензування виробництва та торгівлі піротехнічними засобами стрілецьких тирів, стрільбищ невійськового призначення, мисливських стендів, торгівлі спеціальними засобами, газові пістолети, револьвери, аерозольні упаковки тощо. Необхідність прийняття цього закону визнано наступним. Проблема перша. Відсутність у державі механізмів регулювання порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівля та використання піротехнічної продукції приводить до неконтрольованого ввозу в Україну необмеженої кількості піротехнічних виробів, які практично безперешкодно реалізуються. В цьому році під час застосування піротехнічних іграшок було травмовано 30 осіб, у тому числі одна особа загинула. Тому МВС і пропонує впорядкувати законним шляхом цю діяльність. Друга проблема. Зростання кількості порушень за останні роки на 40 відсотків, пов’язаних із придбанням, зберіганням, продажем, передачею, реєстрацією, перереєстрацією і обліком нарізної вогнепальної зброї. Пропонуємо внести цю зміну в статті 190, 194 Адміністративного кодексу, як це передбачено відносно гладкоствольної мисливської зброї, яка є менш безпечною. Третє. Органи внутрішніх справ відповідно до законодавства України та з метою охорони інтересів держави видають дозволи на відкриття та функціонування штемпельно-граверних майстерень. Але відповідальність за порушення правил виготовлення печаток та штампів, виготовлення, ввезення, реалізація та використання самонабірних печаток та штампів не передбачене. Зараз ці порушення набрали великого розмаху. Четверте. З метою забезпечення безпеки громадян, створення належних умов для навчання, а також підтримання на належному рівні навичок користування користувачами зброї, пропонується включити до переліку видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, відкриття та функціонування стрілецьких тирів, стрільбищ невійськового призначення, мисливських стендів. П’яте. На сьогоднішній день залишається також неврегульована торгівля спеціальними засобами. Законопроект підтриманий без зауважень Держпідприємництвом, Мін’юстом, Мінфіном, Держстандартом, Мінкультури, Мінпраці, Мінпромполітики, Мінекономіки. Враховуючи викладене, просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Василь Олександрович, сідайте, будь ласка. Від профільного комітету голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Нечипорук Володимир Павлович. Будь ласка, три хвилини.
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Шановні друзі. Я хочу повідомити про те, що цей законопроект комітетом профільним по законодавчому забезпеченню правоохоронної діяльності був розглянутий і прийнятий всіма членами комітету. Тільки на комітеті було висказано такі пропозиції або таке, що цей законопроект треба було прийняти нам 2-3 роки тому, поки від тих піротехнічних засобів не почали гинути люди. І так само від нарізної зброї. Тому від імені комітету я прошу, підтримуємо ми цей законопроект, і прошу всіх народних депутатів прийняти його в цілому як закон, щоб він почав діяти. Дякую.
Дякую, Володимир Павлович. Є бажаючі обговорити? Будь ласка, Яворівський, за ним Соломатін.
Шановні колеги, шановні виборці! Володимир Яворівський. Питання, тема законопроекту, який ми сьогодні розглядаємо, нібито абсолютно локальна, і що стосується печаток, штемпелів, таке інше, вона стосується тільки окремих людей - це керівників підприємств, фірм, фірмочок і тому подібне. І, звичайно, друга частина, другий сегмент цього законопроекту - це піротехнічні засоби і мисливська зброя - мабуть, має все-таки більш широкий масштаб. Чого я піднявся на цю трибуну? По-перше, я підтримую цей законопроект, тому що саме життя доказало мені, принаймні, особисто, що такий законопроект потрібен. Ви знаєте про ці драматичні події довкола Спілки письменників, які розкрутила Адміністрація Президента, Медведчук і виконавець, який щоденно займається Спілкою письменників.пан Рафальський. Я думаю, що це прекрасно, що ми повністю всю увагу начальника внутрішньої політики Спілка письменників взяла на себе, просто менше дурниць він зробить у самій внутрішній політиці. Через те була команда про те, щоб виробити оці кільком там людям, найнятими адміністрацією, щоб їм була виготовлена печатка. Я пройшов всі оці кола, по всіх оцих чиновниках. І сьогодні мушу вам сказати, що фактично сьогодні той, хто має гроші, хто цього дуже хоче, може елементарно сьогодні виготовити печатку у себе будь-якого підприємства. Це абсолютно не складає якоїсь важкої проблеми і тому подібне. Але найголовніше, що забрати, скажімо, цю печатку фальшиву назад фактично ті, хто дозволяє, хто її видає, дозвіл на неї, я маю на увазі, фактично абсолютно не може. Ви собі можете уявити, що може відбуватися в економіці. В такий спосіб можна втопити, скажімо, там, і великі якісь бізнесові організації, і фірми, і таке інше, бо приблизно щось таке подібне сьогодні маємо і в Національній спілці письменників, коли досі закриті усі рахунки і фактично двоє людей мають на руках однакові печатки. Через те ще раз кажу: такий законопроект просто вкрай потрібен. Ми дуже довго з вами дискутуємо щодо зброї. Я теж не маю остаточної відповіді: має бути це радикальний закон, який має дозволяти зброю, чи ні, але те, що сьогодні Україна наша нашехована абсолютно зброєю, причому зброєю підпільною, а кожна рушниця, яка є, вона рано чи пізно вистрілює, через те, я думаю, це дуже нормально, що ми сьогодні повернулися до цієї теми. В мене є якісь окремі зауваження до цього законопроекту, але я їх подам на друге читання. Я вважаю, що ми повинні за цей законопроект проголосувати. Нам сьогодні це пішло з руки. Я думаю, що і цей закон також ми проголосуємо.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, будь ласка. Підготуватися Черняку.
Шановні колеги! Я зразу хочу підкреслити, що цей законопроект потрібний, його слід приймати. Якщо є зауваження до тих чи інших положень цього закону, їх слід чітко сформулювати, вони будуть враховані. Наша фракція підтримує цей законопроект. Але ж я хочу підкреслити, що тут йдеться не лише про відповідальність у сфері порушення правил виготовлення, придбання, збуту, обліку, зберігання печаток, штампів, мисливської зброї, піротехнічних засобів, але і про ліцензування цієї діяльності. А я хочу вам нагадати, як два тижні тому, коли саме в цій залі, я знов і знов буду це нагадувати, як відомий римський сенатор Катон Старший в римському сенаті нагадував про те, що Карфаген повинен бути зруйнований. Я знову й знову буду звертатися до вашої свідомості і нагадувати. Ліцензування видобування корисних копалин повинно бути здійснено в Україні. На сьогодні два тижні тому саме ви, шановні колеги, всі фракції крім фракції Комуністів, завалили законопроект про ліцензування і видобування корисних копалин і лівоцентристи, які виступали і говорили про те, що вони взагалі проти ліцензування. А зараз за два тижні ми вже ліцензування ще 5-х видів діяльності прийняли законопроекти, починаючи від соціальних послуг і закінчуючи сьогодні ось цією справою про котру йдеться. Тому я звертаюся до вас, Верховна Рада України за виключенням лише однієї фракції, здійснила велику помилку, коли відхилила законопроект номер 3366 з ліцензування видобування корисних копалин. У нас сьогодні до цих корисних копалин потягнулися жадібні руки. Будь-кого, будь-яких організацій, будь-яких фізичних осіб, які не підготовлені, які не розуміються в цій справі, які не виконують обов’язки належні з екологічної точки зору. Тому я хотів би вас попросити ще раз. Я буду вносити цей законопроект знову на наступну сесію з тим, щоб у нас такий прикрий випадок не відбувся. А якщо він відбудеться, це засвідчить ще раз, що ті, які зібралися у Верховній Раді України, крім нашої фракції намагаються здійснити останні хапок, і цей останній хапок у сфері надрокористування. Дякую за увагу.
Євген Гірник, фракція "Наша Україна", будь ласка. Підготуватися Кармазіну.
Гірник, фракція "Наша Україна", Долинський виборчий округ номер 89. Шановні депутати! У нас при Верховній Раді існує Науково-експертне управління. Я мушу сказати, що у ньому працюють далеко не найгірші кадри, які роблять детальний аналіз законопроектів. Я почитав, як сам законопроект, так і висновок Науково-експертного управління. Хочу сказати, що, звичайно, ідея покращити ці відносини у сфері виготовлення штампів, печаток, у сфері виготовленні піротехнічних засобів, у сфері користування мисливською зброєю, це є хороша ідея. Але саме її втілення у даному законопроекті нападає на ряд юридичний тонкощів, які дуже чітко висловлені у висновках Науково-експертного управління. Зокрема, там сказано, що стосується виготовлення, використання та реалізації печаток та штампів виготовлених поза встановленим інструкцією порядком, то для цього існує Кримінальний кодекс, і переводити у сферу адміністративної відповідності просто немає сенсу. А у площині практичного застосування про дисциплінарну та цивільно-правову відповідальність може привести до парадоксальної ситуації, коли за однакові дії в одному випадку працівники якогось міністерства будуть підлягати адміністративній відповідальності, іншого ні. Кінець кінцем техніка у нас далеко крокує вперед, і виготовлення самих штампів, їх застосування не має вже особливої рації, враховуючи наявність комп’ютерної техніки, враховуючи наявність точної техніки, яка дійсно дає можливість виготовляти нагальним чином ці штампи. Очевидно, документи треба контролювати іншим чином і скоротити використання штампів і печаток, щоб піротехнічних засобів ми можемо прийнявши цей закон прийти до ситуації, коли при не визначені, що таке піротехнічні засоби до адміністративної відповідальності притягати осіб, які виготовляють терористичну продукцію. Тому я повністю згоден із висновками науково-експертного управління про прийнятність цієї ідеї для законотворчої діяльності, але з моменту виходу цих висновків нічого не змінилося, закон недоопрацьований. Більше того по мисливській зброї ми можемо прийти до подвійного оподаткування, по-перше, дозвільна системна оплата, а друге - плата за ліцензування. Всі ці моменти необхідно узгодити. Тому все-таки, підтримуючи ініціативу по цьому законопроекту, я пропоную його повернути на повторне перше читання, щоб він набрав більш досконалого вигляду. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна" - останній виступаючий.
Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні колеги! я здивований, що сьогодні профільний комітет каже: давайте приймати, такий закон потрібен, - а сам, а самі не прочитали 6, 7 аркушів, 7, підкреслюю, аркушів заключення науково-експертного управління панів Гавронюк, Трофімова, Лядецького, відомих фахівців в цій галузі. І ще. Що ви хочете зробити? Ви хочете змінити дві статті в Кодексі про адмінправопорушення 189 із значком 2, 190 із значком 5, і це все підписує Віктор Янукович. Я звертаюся до міністрів, які тут присутні. Ну, скажіть Віктору Януковичу, хай прийде, я сяду, візьму кодекс, відкрию, проведу йому лікбез, за дві години він буде майстром і покаже, як ви оце робите без одного зауваження, Міністерство юстиції без одного зауваження приймаєте такі закони. Як же це можна? Ви ж пом’якшуєте відповідальність за ці правопорушення, а не навпаки посилюєте. І правильно сказав зараз Євген Гірник, який один дочитався, що стаття 89 зі значком 2 буде конкурувати, якщо, не дай Бог, отаке буде прийнято в остаточному варіанті, із статтею 358 Кримінального кодексу, якою передбачається кримінальна відповідальність за виготовлення підроблених печаток і штампів з метою їх використання, як підроблювачем, так і любою іншою особою. І саме тому правильно вказувалося, що це не буде мати потім ніякої, якщо без мети використання, ніякого практичного сенсу. Що стосується практичного застосування такої недосконалої норми, як частина друга цієї статті 189 зі значком два, то встановлення за те саме адміністративної відповідальності нічим не аргументовано. І я звертаюся до статті 189, в яку також пропонується внести зміни. Там пропонується записати, майстерня термін є. Відкриємо Закон про підприємства. Де там майстерня? Майстерня не є суб’єкт господарювання, це може бути тільки часточка якогось підприємства, очевидно, що юридичної особи або лабораторії, або бюро, або заводу, або іншого якогось підприємства. Тому абсолютно є юридично неохайною і неприйнятною і це положення. Що стосується положення до статті 195 зі значком 5 щодо ліцензування, то там теж дуже багато питань. А ряд дій, пов’язаних з вибуховими речовинами, уже є відповідальність за них встановлена, 263.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання щодо проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності за порушення правил виготовлення, придбання, збуту, обліку, зберігання печаток, штампів та піротехнічних засобів]] завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу поданого Кабінетом Міністрів України проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за порушення правил виготовлення, придбання, збуту, обліку, зберігання печаток, штампів та піротехнічних засобів. Реєстраційний номер 4017. За основу. Прошу голосувати. [[16:54:47]] За-303 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам" [[щодо прав та розміру виплати допомоги]]. Доповідач Гошовський Володимир Сергійович. Проти, фракція проти виступає. Я ж не можу переступити через регламент. Гошовський. Тоді, будь ласка, Валерій Сушкевич доповідайте і від комітету, і за автора.
Дякую, Володимире Михайловичу. Народний депутат Сушкевич. Відносно законопроекту народного депутата Гошовського. Це внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам". Я хочу сказати, що безумовно законопроект надзвичайно суттєвий. З одного боку, він має яскраву соціальну спрямованість, з іншого - розв’язує проблему взаємоузгодження певних норм чинного законодавства, які стосуються дітей-інвалідів. Дійсно, не зовсім логічним зараз є те, що згідно Закону про прожитковий мінімум зазначений соціальний стандарт визначається для двох вікових категорій дітей - не дітей-інвалідів - до шести років і від шести до 18 років. А Закон України "Про державну соціальну допомогу дітям-інвалідам, інвалідам з дитинства" оперує поняттям тільки "діти-інваліди віком до 16 років". Хочу сказати, коли я цей закон писав, і він приймався, то були великі сумніви, що взагалі він пройде як закон, який потребує додаткових відповідних витрат. Сьогодні закон працює, він дієздатний і потребує більш чіткого визначення прожиткового мінімуму, який приймається до уваги при обчисленні розмірів державної допомоги дітям-інвалідам різних вікових груп. Цілком логічним та соціально справедливим видається використання не прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, як зараз це записано по відношенню до дітей-інвалідів, і який, до речі, менший, ніж прожитковий мінімум для інших соціально-демографічних груп. А пропонується в цьому законопроекті прожитковий мінімум для дітей-інвалідів брати відповідно для дітей відповідно до шести років та відповідно для дітей віком від шести до 18 років. Хочу сказати, що Комітет в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів ще у листопаді-місяці 2003 року на своєму засіданні розглянув і зазначив, що треба підтримати законодавчу пропозицію Вадима Гошовського і рекомендував Верховній Раді прийняти внесений ним законопроект за основу. Думаю, що така позиція комітету знайде підтримку, шановні колеги, у вас в залі і у всього депутатського корпусу, тому що реально цей законопроект вирішує питання більш суттєвої соціальної підтримки дітей-інвалідів. Водночас хочу сказати, що комітет вважає, що при підготовці законопроекту до другого читання він повинен бути доопрацьований з урахуванням вимог, норм процесуальної техніки, а також пропозиції, наведені у висновках науково-експертного управління та Кабінету Міністрів України. Деякі із запропонованих положень сьогодні вже також опрацьовані мною та Миколою Петровичем Нощенком і прийняті нещодавно за вашої підтримки Законом про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам. Всі ці обставини потрібно врахувати під час опрацювання закону. Прошу підтримати цей законодавчий акт.
Так, дякую вам. Дроздова Лідія Миколаївна, Кабінет Міністрів підтримує? Шановні колеги, є підтримка Кабінету Міністрів, є рішення комітету. Можливо, не будемо говорить, приймемо просто за основу? Як ви думаєте?
Прошу підтримати за основу.
Ставлю на голосування пропозицію комітету, підтриману урядом про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам. Реєстраційний номер 4084. Прошу голосувати. [[16:59:45]] За-369 Рішення прийнято.
Дякую, шановні колеги.
Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України стосовно вирішення проблем професійної трудової реабілітації інвалідів. Реєстраційний номер 4595. Доповідач Валерій Михайлович Сушкевич. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект, розроблений мною за участю громадських організацій інвалідів, багатьох інвалідів, які писали до Верховної Ради, щоб удосконалити все те, що торкається працевлаштування інвалідів, в тому числі і підприємців, які сьогодні зацікавлені у вирішенні цих проблем більш досконало. І цей законопроект більш комплексно врегулює в законодавчому порядку питання, пов’язані з підвищенням ефективності використання коштів, які надходять у вигляді штрафних санкцій за невикористання нормативів робочих місць для працевлаштування інвалідів. Законопроект спрямований на забезпечення завантаженості підприємств громадських організацій інвалідів, конкурентоспроможності їх продукції та одночасно заохочення до виробничої кооперації з цими підприємствами суб’єктів господарювання інших форм власності і господарювання. По-перше, в Законі України "Про основи соціальної захищеності", в який вносяться зміни, пропонується встановити нормативи робочих місць для працевлаштування інвалідів також і фізичним особам - підприємцям, представникам іноземних юридичних осіб, в тому числі міжнародних організацій, консульствам, які використовують працю найманих працівників. Дозволити і підприємствам інвалідам, заснованим на державній формі власності, користуватися відповідними державними преференціями зі сплати податків на умовах, визначених вже в законодавстві для підприємств громадських організацій інвалідів. І це буде справедливо по відношенню до державної форми власності для працевлаштування інвалідів. Третє. Дозволити об’єднанням, до складу який ввійшли підприємства інвалідів, встановлювати нормативи робочих місць для працевлаштування інвалідів з урахуванням чисельності інвалідів, працюючих на підприємствах інвалідів, які ввійшли до об’єднання на умовах виробничої кооперації. Це надзвичайно суттєва норма, яка сьогодні дає можливість стимулювання працевлаштування інвалідів і ввійти по завантаженості підприємств-інвалідів в кооперацію з підприємствами іншої форми власності. Дозволити суб’єктам господарювання всіх форм власності господарювання у разі укладання ними договорів, угод на виробництво товарів, робіт і послуг з підприємствами інвалідів, зараховувати до фактично наявної кількості робочих місць для працевлаштування інвалідів на цих суб’єктах господарювання кількість робочих місць підприємств інвалідів, на яких інваліди зайняті виробництвом товарів згідно з укладеним договором чи угодою, яка завантажує працевлаштування інвалідів. Також законопроектом передбачається дозволити Фонду соціального захисту інвалідів за відповідним рішення комісії надавати позики, фінансову допомогу, дотації на виробництво засобів реабілітації інвалідів, яких сьогодні не вистачає, фактично вони рідко виробляються. Номенклатура цих товарів затверджується Кабінетом Міністрів України підприємствам інвалідів, іншим суб’єктам господарювання, які використовують найману працю, за умови використання ними в останньому звітному році у повному обсязі встановлених нормативів робочих місць для працевлаштування інвалідів. Також пропонується розширити напрямки використання коштів Фонду соціального захисту інвалідів, які надходять у вигляді штрафних санкцій, для працевлаштування інвалідів, додаткове працевлаштування інвалідів і створення нових робочих місць. Дозволяється комісії, відповідній комісії Кабінету Міністрів скасовувати дозвіл на право користування пільгами з оподаткування підприємств інвалідів у разі неефективності їх виробничої діяльності та відсутності соціальної значимості, тобто, це норма яка контролює ситуацію. Передбачається можливість повернення Фонду соціального захисту інвалідів фінансової допомоги у разі створення суб’єктом господарювання робочих місць для працевлаштування інвалідів в меншій кількості, ніж передбачалося умовою надання цих коштів. Це також контрольна норма яка дозволяє реально контролювати використання коштів на працевлаштування інвалідів. Друге. Те, що стосується внесення змін до законодавства. Передбачається внесення зміни до законів України "Про податок на додану вартість", "Про оподаткування прибутку підприємств", "Про плату за землю". Стосовно надання підприємствам інвалідів, заснованим на державній формі власності, право користуватися державними преференціями зі сплати податків, які встановлені для підприємств, громадських організацій інвалідів. Це також правильно. І хочу також сказати, що сьогодні передбачаються відповідні контрольні норми в законодавстві внесення зміни до Закону України "Про державну податкову службу в Україні" і надати Державній податковій адміністрації повноваження здійснювати контроль за використанням нормативних робочих місць для працевлаштування інвалідів, квот робочих місць для працевлаштування інвалідів, які потребують соціального захисту і нездатні на рівних конкурувати на ринку праці. Також контролювати податкові адміністрації цільове використання дотацій на виробництво.
Дайте можливість закінчити виступ. Чи ви вже закінчили, Валерію?
Ні мені ще два слова.
Прошу коротко.
Шановні колеги, у разі вирішення проблем визначених цим законопроектом не потребує ніяких додаткових фінансових ресурсів. Законопроект розглянутий комітетом з питань соціальної політики, комітетом з питань державного будівництва, місцевого самоврядування, комітет з питань промислової політики і Комітетом з питань європейської інтеграції. Всі підтримали, і я дуже прошу вас підтримати нові норми, які стосуються працевлаштування інвалідів. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Доповідь закінчена. Чи є потреба проводити обговорення цього? Тоді дякую, сідайте, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися для обговорення. Андрій Шкіль, будь ласка. А, вибачте, комітет, я перепрошую, комітет. Будь ласка, Альошин від комітету, вибачте, Альошин Валерій Борисович.
Шановні колеги! Комітет розглянув зазначений законопроект і підтримав його, і пропонує Верховній Раді також прийняти за основу. Хоча ми звертали увагу також на те. що у висновках окремих комітетів і Науково-експертного управління містяться певні зауваження, які і необхідно буде врахувати при доопрацюванні цього документу до другого читання. Зокрема, про що мова йде? Мова йде про те, що недостатньо аргументовано на думку окремих експертів внесення змін до Закону "Про державну податкову службу в Україні". Крім того зазначається, що не є достатньо аргументованим таким значним підвищення штрафних санкцій, які пропонується змінити по Кодексу про адмінправопорушення, там зміни йдуть досить суттєві: майже в 10 разів підвищується рівень штрафів по відношенню до посадових осіб, які не виконують зазначені законодавством вимоги щодо працевлаштування інвалідів. Саме на ці зауваження ми звернули увагу під час обговорення у комітеті, але це не перекреслює принциповий позитив законопроекту внесеного народним депутатом Сушкевичем. Цей законопроект допомагає забезпечити соціально-вразливі верстви населення, інвалідів новими робочими місцями, І в цьому його головна перевага. Тому ще раз прошу від комітету підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Так, дякую. Валерію Борисовичу, сідайте, будь ласка. Позиція уряду, щоб ми одразу могли визначатися. Будь ласка, Лідія Миколаївна. Яка позиція уряду?
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Кабінет Міністрів вцілому підтримує цей законопроект, але зауважує на доопрацюванні по ряду позиції, перш за все. це треба вилучити положення. які створюють нерівні умови для підприємств по отриманню фінансових допомоги. по наданню додаткових повноважень комісії з питань діяльності підприємства, організації інвалідів різним підприємствам, зокрема, тим підприємствам, які лише використовують працю інвалідів, а також є неприйнятною позиція, коли кошти, штрафні санкція, які поступили до Фонду Соціального захисту інвалідів будуть направлятися на виготовлення протезно-ортопедичних засобів і інші питання. При доопрацюванні він може прийти в другому читанні. Дякую.
Дякую. Андрій Шкіль, будь ласка. Юрій Кармазін будете наступний виступати.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Ви знаєте, це, дійсно, важлива дуже і актуальна, як це не прикро для України проблема, це працевлаштування інвалідів. Справді у нас є достатньо великі категорії людей, які потребують спеціальних місць праці, спеціального облаштованих, а це не завжди на руку тим підприємцям і підприємствам, які мають працевлаштовувати. Але, відверто кажучи, рідко я погоджуюся з зауваженнями уряду, але цього разу вони справді є слушними. Тому тут поспішати не вартує, вартує все ж таки підтримати тільки в першому читанні, бо тут ще є одна норма, так звана, примушуюча норма, яку вартувало б усунути, тому що держава має тисячу і один спосіб як заохотити підприємця в інший спосіб, тобто абсолютно законний, абсолютно лояльний і всім зрозумілий, працевлаштувати інваліда. Ми маємо приклад, наприклад, газової промисловості, де є 4 відсотка інвалідських місць і немає інвалідів на ці місця. Тобто, ну, тут нюанси, треба найкращий спосіб і найпростіший спосіб для держави спеціальні місця створювати, тобто створювати підприємства, які б були наповнені людей з обмеженими можливостями, і вони б тоді виконували ту роботу, яка б найкраще їм підходила, бо копіювати і корегувати ті виробництва, які вже існують, набагато складніше технологічніше. І я думаю, завданням держави у даній ситуації було б не чекати поки депутати підготують відповідні закони або силою того, що на них здійснюється тиск виборців, і вони самі у цій проблемі, але б уряд окрім слушних зауважень, підготував би якісний і повноцінний законопроект, який би чітко вказав, що створення підприємств для інвалідів має такі-то, такі-то преференції. І ці преференції були б дотримані, вони були б чітко виписані законодавчо, і державі це дуже легко зробити, тому що податковий тиск достатньо великий. А тут коли я чую, що у законопроекті покладається відповідальність на податкову інспекцію здійснення контрольних функцій, то повірте, податкова інспекція так, це вже , як бабай для дітей, так податкова інспекція для будь-якого підприємця, нею лякають, нею залякують, нею постійно погрожують. І коли треба розправитися з політично невигідним підприємцем, то його лякають не автомобільною катастрофою вже, а ретельною перевіркою з спеціальними загонами, податковою інспекцією, міліцією податковою і таке інше. Тому я б казав, що тут треба унормувати і утрясти. Я це сприймаю як проблему, яку побачили і запрезентували. І тут я думаю, що спільно уряд свої зауваження дав би або якщо приїде він у першому повторному, в повторне перше чи в першому читанні, щоб вийти на абсолютно повноцінний закон, який би нікого не принижував, нікого не упосліджував і нікому не погрожував, тому що в принципі це дуже тяжка проблема, яку треба вирішувати. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, безумовно законопроект, внесений народним депутатом Сушкевичем, є соціальним законопроектом. І на відміну від попереднього виступаючого, шановного мною Андрія Шкіля, який суворо висловив вирок цьому законопроекту, я все-таки буду просити прийняти його у першому читанні звісно з певними застереженнями, на яких я зараз зупинюся. Очевидно, що, правильно він сказав думку щодо того, що не треба надавати і розширювати функції Державної податкової адміністрації. Крім того, недоцільне закріплення у статті 20 закону окремого положення щодо вирішення у судовому порядку спорів за певними статтями цього кодексу, тобто обмеження дій суду. Оскільки у відповідності до статті 124-ї Конституції України немає таких правовідносин в Україні, на які б не поширювалася юрисдикція суду. Тому це положення підлягає вилученню. Я б хотів би також звернути вашу увагу ще на мінімум дві статті в цьому законі. Це стаття 10 фінансування роботи по соціальній захищеності інвалідів і дітей-інвалідів, яка здійснюється Фондом соціального захисту інвалідів, який є урядовим органом державного управління у складі центрального органу виконавчої влади з питань праці та соціальної політики. Чому? Там у статті 11-й записано, що бюджет фонду формується за рахунок коштів Державного бюджету, благодійних внесків, добровільних пожертвувань і інших надходжень. Я за формування такого фонду. Інваліди потребують такої допомоги сьогодні. Але ми маємо виписати всі до одного механізми, які б говорили про прозорість використання цього фонду, про недопущення цього, використовувати політичних, інших, з іншою метою. І хотів би звернути вашу увагу також на підвищення штрафних, серйозне підвищення штрафних санкцій посадових осіб, а також на моменти, які є в статті 20 цього проекту, де записано і пропонується. Наприклад так, цитую: "строк давності у разі стягнення штрафних санкцій і пені, передбачених цією статтею, не застосовується". Шановні народні депутати, в жодному законі ніколи ми ніде не застосовували норми про незастосування строків давності. Вона існує і по кримінальним злочинам, і кругом. Ми що міняємо взагалі теорію права? Я вважаю, до так ми не можемо робити. Крім того, там ставиться питання також, щоб підвищувати підприємства, де середня облікова чисельність працюючих менше, ніж встановлено нормативом, також серйозну відповідальність. Давайте Передивимося межі її. Мабуть, вона трошки має бути зменшена.
Так, Леонід Черновецький, фракція "Наша Україна". А ви не будете виступати? Ви записані. Якщо ні, то скажіть, що ви відмовляєтесь.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Христианская либеральная партия Украины, фракция "Наша Украина", Леонид Черновецкий. Я хочу вам сказать, что закон, который подан господин Сушкевич, является благородным, и наша задача - поддержать этот законопроект в первом чтении, потому что многие положения его являются абсолютно справедливыми. Вообще, конечно, хотелось бы отметить, что не только один народный депутат должен заниматься в парламенте этими вопросами. Я думаю, что мы все могли бы вокруг его идеи по этой части объединиться. Но главным образом, это, конечно, Кабинет Министров мог бы ему помогать уже сегодня. К большому сожалению, у нас не только инвалиды обездоленные. У нас обездоленные 90 процентов населения. И это тоже - проблема. Но, может быть, хотя бы такими путями мы могли бы решить многие вопросы тех людей, которые согласно Библии должны получить помощь- слабый от сильного. Я полагаю, что в этом законопроекте во втором чтении мы могли бы инвалидские организации лишить уплаты НДС. Это был бы первый путь к тому, чтобы мы дали им возможность нормально трудиться. И мы могли бы очень серьезно усовершенствовать этот закон, и я обращаюсь ко всем фракциям для того, чтобы он действительно был действенным и создавал льготы для тех, кто сегодня не может рассчитывать ни на что, кроме такого рода помощи. Ну, а вообще я вам хочу так сказать, что, в принципе, с учетом того, что на Украине большая часть населения обездолены, и налоги душат не только людей, которые являются инвалидами, но и тех, кто создают рабочие места, то, конечно, если так дело пойдет в парламенте и мы не будем принимать законы, которые устраняли бы НДС - это закон, который я подавал, и другие законы, которые бы создавали возможность брать инвалидов на работу и формировать нормально бюджет, и контроль над расходами бюджета, то у нас вообще скоро неинвалиды будут только в Верховном Совете, потому что все остальные вообще разбегутся из Украины, работать-то негде. Вот. Поэтому этот закон требует особого внимания. Давайте попробуем выписать в нем такие нормы, которые бы мы могли потом применить для всего населения Украины, чтобы все жили успешно. И позвоните своим ближним, и инвалидам в том числе, это тоже очень важно, кто слушает нашу передачу.
Так, Матвієнков з мотивів, будь ласка. Сухий з мотивів.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! До тех пор, пока мы не разберемся в механизме использования этих средств, я думаю, никакими законами мы не разрешим эту проблему. Сегодня 4 процента, которые мы отчисляем, это полтора миллиарда гривен. Вдумайтесь, полтора миллиарда гривен. Собираем реально 160 миллионов. Если мы увеличим штрафные санкции, на кого мы положим эти деньги? Опять на тех, кто платит, кто опять, так сказать, создает эти рабочие места? Был закон, которым предлагалось, так сказать, отклонить эту систему и разобраться в ней. Два комитета обещали мне провести круглый стол с участием правительства с тем, чтобы разобраться в конце концов в этой системе. Сегодня законопроект в зале, опять, так сказать, нагнетание со стороны идеологии, дескать, инвалиды - давайте поддерживать, вопросов нет. Но давайте же разбираться и в деньгах, потому что когда мы касаемся к конкретным ситуациям, то за ними стоят конкретные люди, конкретные финансовые потоки. И что такое подобные штрафные санкции, и что такое рабочие места в мартене, и что такое рабочие места возле доменного цеха и так далее, и так далее. Все за инвалидов, но давайте же мы будем с точки зрения логики и здравого смысла подходить к решению этого вопроса. Спасибо.
Ярослав Сухий, фракція "Трудова Україна".
Дякую. Шановні народні депутати. Ярослав Сухий, Запоріжжя, "Трудова Україна". Я хотів би, в першу чергу, звернутися до автора законопроекту і нагадати йому, що в цьому залі і поза цим залом дуже важко, складно і з великим скрипом йшло притирання нормативу працевлаштування інвалідів. Нарешті ми знайшли спільні точки зору, нарешті ми порозумілися, нарешті директорський корпус зрозумів, чого від нього хочуть, і директорський корпус пристосувався до цієї незвичайної проблеми, про яку щойно казав колега Матвієнков. Бо, шановні, чотири проценти від металургів, чотири проценти високоточної зборки - то про що ж ми говоримо? Але цю проблему ми розв’язали. Тепер виникає новий крок: звільнення від оподаткування. Почекайте, так, може, тоді звільнити від оподаткування ті промислові підприємства, які створюють місця для інвалідів? А що це означає: штрафувати керівника підприємства, бо хтось не вчасно подав звіт до фонду? І останнє. Ми стільки чули тут зауважень, що вони всі будуть в другому читанні ліквідовані. Я пропоную цей законопроект відхилити, не голосувати за нього.
Шановні колеги, прошу уваги: будемо голосувати! Я ставлю на голосування. Ну, вже з мотивів було. Я прошу: не треба зловживати! Ви доповідь робили, які ще можуть бути "мотиви"? Я ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України стосовно вирішення проблем професійної і трудової реабілітації інвалідів. Реєстраційний номер 4595. Прошу голосувати. [[17:22:16]] За-266 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу уваги! Щоб перепочили, оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народного депутата України Дзоня Валентина Михайловича до складу депутатської фракції Народно-демократичної партії та Партії промисловців та підприємців України. Шановні колеги, прошу ще уваги. Ми, прошу уваги, до обіда ми розглядали, на ранковому, точніше, засіданні ми розглядали законопроект 5476, який набрав 221 голос. Зараз звернулися, прошу уваги, фракції Трудової України, Регіонів, соціал-демократів, Демократичні ініціативи, Народовладдя, Народно-демократичної партії, Аграрної партії, Союз, а також група Центр з пропозицією переголосувати це питання. Тому я поставлю на голосування хто. Прошу уваги, хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту Закону за номером 5476. Прошу голосувати. Ну 226 є, я ж зачитав вам. Йде голосування, прошу голосувати. [[17:23:49]] За-236 Будь ласка, Віктор Пинзеник з мотивів.
Шановний Володимире Михайловичу, лобіюється закон, який вже валився в парламенті кілька разів. Ми не розуміємо, що відбувається. Володимире Михайловичу, кілька разів парламент відхиляв цей закон. Ми. відмовлялися розглядати його. Ви повторно ставите закон який протягує бізнес- інтереси певних олігархічних структур.
Шановні колеги, ось підписи більше ніж 226 - це не не моя воля. Я просто вимушений був це оголосити. Прошу заспокойтеся. Визначитесь голосуванням. Я ставлю пропозицію про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 5476 про заходи спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу за основу. Прошу голосувати. [[17:25:00]] За-236 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу " [[щодо обмежень у проходженні служби]], реєстраційний номер 4231. Доповідач Олег Зарубінський. Підготуватися Олуйку.
Шановна президія! Шановні колеги! Пропонований проект закону торкається такої доволі поширеної сфери людських взаємин, як даруванні, отримання подарунків, обмін подарунками тощо. У повсякденному житті це, як правило, особиста справа тієї чи іншої особи і не підлягають будь-якому сторонньому втручанню, тим більше регулюванню. Дійсно, подарунки - широко вживана форма по шануванню того чи іншого працівника, заохочення його до подальших успіхів у тій чи іншій сфері. І це так само справа друзів, колег, колективу. То ж йдеться не про те, щоб кинути тінь на добрі традиції, а про ту надто тривожну ситуацію, коли практично майже кожний державний службовець у нашій країні постійно перебуває під обстрілом підозр, як потенційний суб’єкт і об’єкт незаконної діяльності. Не відкриваю ніяких америк, бо ні для кого не секрет, що державні службовці отримують подарунки, такий своєрідний хабар. Чим більше начальник, тим дорожчі подарунки. Дуже часто це дари не людині, а саме посаді в розрахунку на те, що її володар використає свої державні повноваження для вирішення питань, які цікавлять дарувальника, але чомусь не вирішуються або не так вирішуються, або ж натикаються на закон, який треба обійти. Встановлення української держави, на жаль, заплямовано численними зловживаннями і протиправними діями службових осіб. Не випадково нашому законодавству, що стосується державних службовців, притаманний такий виразний кримінальний акцент, а пропозиція про подарунки серед іншого займає почесне місце у Законі "Про боротьбу з корупцією". За посадовими обов’язками багато державних службовців задіяні в різноманітних контактах і заходах в країні і закордоном. Не рідко, а в окремих сферах, як правило, ці контакти супроводжуються обміном сувенірами, врученням подарунків, різних нагород. Подібна практика без належної гласності і легалізації може сприйматися як підстава для необгрунтованих звинувачень у наявності приватного інтересу при вирішені службових справ і навіть підозріванню у корупції. Пропоновані зміни до Закону України "Про Державну службу" дають можливість уникати згаданих непорозумінь. оскільки відділяють символічні сувеніри від, підкреслюю, цінних подарунків статус яких визначають як державне майно і окреслюють рекомендацію щодо використання. А зараз, щоб не було ніяких пересмикувань, бо вже якісь плюси і мінуси поставили проти цього законопроекту я хочу прочитати, він дуже стислий. Подарунки одержані державним службовцем під час виконання функцій від юридичних чи фізичних осіб , співгромадян або іноземців за винятком символічних сувенірів є державним майном України. Вони обліковуються і використовуються, зберігаються в службових, в тому числі, в представницьких приміщеннях, або передаються до державних музеїв, галерей, виставочних залів чи інших державних установ та організацій в установленому порядку. Подарунки, що мають особливу цінність передаються до скарбниці Національного банку України, державні нагороди та інші нагороди одержані державним службовцем належать йому особисто. Шановні народні депутати! Шановні колеги! Мова не йде про якісь дискримінації чи утискування. Мова йде про те, що якщо ми в першому читанні, а, і Комітет з питань місцевого самоврядування державного будівництва, який ,тут є профільним, запропонував в першому читанні схвалити цей законопроект. і законопроект на чолі з шановним паном Стретовичем по боротьбі з корупцією теж запропонували у першому читанні цей законопроект прийняти. У такому разі ми, безумовно, внесли свої пропозиції до другого читання і визначили такі контраверсійні точки, якщо хочете, у цьому законопроекті, а що є символічний подарунок. Ми б змогли, дійсно, у другому читанні при підготовці це визначити. І змогли визначити адекватність, точніше, що є у ціновому еквіваленті цей подарунок. Це не якась примха і це не якась дурість. У нормальних країнах, які ми називаємо всі, до речі, демократичними, забороняється дарувати дорогі подарунки державним службовцям. Встановлено еквівалент або якщо до доларів, 20 доларів у Словаччині, наприклад, або у Сполучених Штатах інше і так далі. Мені здається, що така практика дала б можливість значною мірою покращити експонаційний як то кажуть ряд наших музеїв, наших галерей і службових представницьких приміщень і в той же час з, дійсно, непідкупної частини, прозорої і порядної частини наших державних службовців зняти оце клеймо, яке, на жаль, існує і яке, на жаль, має певні підстави для іншої частини державних службовців. Я прошу підтримати мене і проголосувати це у першому читанні, не зважаючи, ще раз кажу, на якісь установки, плюси і мінуси, а до другого читання разом спільними зусиллями деякі такі реплі.
Шановні колеги, настільки все очевидним є і зрозумілим, може поставимо на голосування, поки ми не державні службовці. Так, будемо обговорювати? Ну, будь ласка, Кармазін наполягає. А, я перепрошую, від комітету Олуйко Віталій Миколайович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Дійсно, даний законопроект носить характер світового досвіду, і Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування підтримав його, а також погодився з висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України рекомендує Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу при розгляді його у першому читанні з урахуванням подальших висловлених зауважень суб’єктів законодавчої ініціативи.
Дякую. Шановні колеги, позиція комітету доведена. Юрій Анатолійович Кармазін наполягає, будь ласка. Він записаний.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я погоджуюся з пропозицією Зарубінського. Його можна приймати у першому читанні. Тільки назву закону треба міняти. Про внесення змін до законів України, які стосуються отримання по службі чи по місцю служби подарунків і так далі. І цей закон має розповсюджуватися на членів уряду, на членів Адміністрації Президента, на самого Президента, читайте Мельниченка, там золоту унцію приносить пан Боделан і каже, що прийміть це, я ось з Англії тільки привезли і тут ще дуже серйозні коштовні речі. Далі. На народних депутатів має поширюватися, на суддів має поширюватися, на працівників, які керуються Законом про Національний банк, на працівників Державної податкової адміністрації, Фонду державного майна, на міліцію, на Службу безпеки, на Прокуратуру. Тобто в широкому розумінні на тих, хто служить на державу. Що стосується подарунків, то треба написати, після подарунків я звертаюся до Олега Зарубінського. Ініціатива хороша у будь-якому вигляді подарунків. Бо сьогодні я вам покажу установи, в яких весь час за рахунок благодійних нібито фондів їздять поза кордоном, а потім приймаються рішення судові на користь тих організацій і тих країн, які якраз запрошували за кордон. Приймаються рішення у Фонді державного майна цікаві також якраз за участю тих самих людей. Приймаються рішення Податковою адміністрацією. А тепер, що ж будемо робити з посадовими особами місцевого самоврядування? У нас же є Закон про службу в органах місцевого самоврядування. Чи мер міста, заступник мера, чи всі начальники відділу, гороно і так далі, і так далі підпадають під цей закон? То давайте його розширювати цей закон. Тому за ідею в першому читанні Зарубінського можна підтримати, але я хочу, щоб ви згадали, як ми в Закон про боротьбу з корупцією хотіли записати уряд і Прем’єр-міністра. І тоді наш зал цього, на жаль, не підтримав. Тому сьогодні для сержанта буде хабар, а для Прем’єр-міністра це буде нічого. І я вам нагадую, що розмір ще треба написати такий, як, приміром, Сполучених Штатів. Найбагатша країна в світі має подарунок до 20 американських доларів. Ми нічого не пишемо. Давайте напишемо в гривнях, скільки, визначимо. Але це буде пропозиція до другого читання. А в першому читанні я пропоную пропозицію Зарубінського підтримати. Дякую.
Володимир Черняк, будь ласка. Черняк і зараз будемо голосувати.
Шановні колеги, питання, звичайно, цікаве, я б сказав, пікантне питання. Я підтримую також пропозицію стосовно того, щоб прийняти його в першому читанні. На мій погляд, основною чеснотою законопроекту є введення в законодавче поле України світового досвіду стосовно отримання подарунків. Основне завдання, яке ставить законодавець, - поставити перепони на шляху зловживання службових осіб в отриманні подарунків і перетворення подарунків на хабарі. Я вважаю, що треба поміняти назву закону - закон щодо обмежень в отриманні подарунків і унеможливлення їх перетворення на хабарі. Оце буде точна адекватна назва тієї новели. яка пропонується тут. Я підтримую пропозицію, яка вже звучала, що треба розповсюдити дію закону на всіх державних службовців на всіх гілках влади, де сидять ці пташки, і на всіх рівнях влади, а не обмежити вузько, як це зроблено тут, в цьому законопроекті. Між іншим, в багатьох країнах існують музеї подарунків, навіть диктатор Саддам Хусейн мав музей подарунків у Багдаді. От я побував у Багдаді, і там величезний будинок, музей, тобто він не наважувався привласнювати собі подарунки, тому що це подарунки не йому особисто. А у нас чомусь це питання не вирішується. Тому треба це питання поставити в законопроекті. На мій погляд, концептуально законопроект Зарубінського треба підтримати, але попрацювати ще над ним в процесі підготовки до другого читання. Дякую за увагу.
Що з мотивів? Євген Гірник з мотивів, будь ласка. Ну, з мотивів Гірник, і будемо голосувати.
Шановні депутати! Я взагалі звертаюся до автора. Я можу прогнозувати долю цього законопроекту у другому читанні. Я впевнений, що туди не пройдуть пропозиції ні Президента, ні членів уряду, ні суддів, ні посадових осіб місцевого самоврядування. Ми маємо цей досвід по голосуванню по корупції урядовців. Тому я звертаюся до автора: ну, повірте, краще буде, якщо ви приймете в першому читанні, на повторне перше внесете ці особи, тоді будуть гарантії, інакше закон буде абсолютно вихолощений. Дякую.
Прошу уваги, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію Комітету про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" [[щодо обмежень у проходженні служби]]. Прошу, шановні колеги, визначатися. [[17:38:25]] За-220 Рішення не прийнято. Заспокойтеся, шановні колеги! Яка пропозиція комітету? Заспокойтеся! На повторне перше? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про направлення на повторне перше читання проекту закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" [[щодо обмежень у проходженні служби]]. Реєстраційний номер 4231. Прошу визначатися. [[17:39:08]] За-255 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням" [[щодо розповсюдження права соціального страхування на студентську молодь]]. Хара Василь Георгійович має слово для доповіді. Будь ласка, коротко.
Уважаемые коллеги, суть данного законодательного предложения можно условно разделить на две части. Первая часть - это касается социального страхования нашей студенческой молодежи, и я это предложение написал по просьбе студенческих профсоюзов и Центрального комитета профсоюза работников образования и науки в связи с тем, что наша молодежь, студенты не охвачены страхованием: пособие по беременности и родам, санаторно-курортное лечение, - а здоровье у них, вы знаете, далеко не хорошее. И вторая часть - это в связи с определенным опытом работы фонда определились некоторые недостатки. И есть тоже три законодательных предложения: первое в этой части - оплата больничных листов застрахованных, направленных долечиваться в реабилитационные отделение санаторно-курортных учреждений. Так получается, что если человек, скажем, получил инфаркт миокарда, лечится в больнице, ему дают санаторно-курортную путевку, он едет лечиться, а его семья остается без средств существования. Второе предложение: материальное обеспечение по совместительству: это больничный, уход за ребенком, пособие по беременности и родам. Если человек работает по совместительству и получает заработную плату, отчисляет взносы, но с этой части заработной платы не получает пособий. И третье в этой части законопроекта - это выплата фондом задолженности по материальному обеспечению на предприятиях, организациях, учреждениях, которых более месяца не выплачиваются пособи, по различным причинам: скажем, отсутствие средств на расчетном счете, арест счета, банкротство предприятия и так далее. И задача фонда - социально защитить тех людей, которые работают на предприятии, которое не способно более чем месяц уплачивать эти финансовые средства. Есть замечания к данному законопроекту, но в целом его поддерживает Кабинет Министров, Научно-экспертное управление, поддерживают его принятие в первом чтении. Просил бы, комитет наш рассмотрел данный вопрос и тоже просит вас поддержать принять этот законопроект в первом чтении. Все, спасибо.
Дякую. Шановні колеги, позиція комітету доведена. Зміст документа є у вас. Чи є потреба нам його обговорювати? Ярослав Сухий, будь ласка. Зараз одну хвилиночку. Юрій Кармазін.
Шановні народні депутати, я власне записувався на багато законопроектів, але завжди йду на зустріч головуючим, щоб зекономити час. Але у зв’язку з тим, що в нас появляється якась дивна картина. Одні і ті ж самі народні депутати, вони на трибуні, одні і тіж самі депутати розповідають про всі законопроекти. Я боюся, що в наших виборців може скластися не правильне враження про розумові здібності інших народних депутатів України чи про властивості їхні висловлювати чітко і зрозуміло свої думки. Тому я зараз на цій трибуні і перше, що я хочу сказати, я хочу звернути увагу тих народних депутатів України та тих керівників фракцій, які з приводу і без приводу блокували свій час роботу сесії Верховної Ради, плигали тут, ламаючи мікрофони, по трибунах. Ми на сьогоднішній день маємо таку ситуацію. От послухайте уважно. Оцей законопроект 3227. Соціально значимий законопроект, який спрямований на підвищення соціального статусу нашого майбутнього - молоді, чекав свого вступу до залу з березня 2003 року. Законопроект щодо соціального статусу слідчих, колеги Кармазіна, також цілий рік чекав свого вступу до сесійного залу. Я хочу сказати, що дуже дорого нам обходиться, дуже високою ціною ми платимо за таке легковажне ставлення до роботи Верховної Ради України. Ми платимо своїм авторитетом - раз. А по-друге, ми змушені тоді гнати паровоз і швидко , швидко приймати соціально-значимі законопроекти. Законопроект 3227 передбачає два позитивних моменти, які дадуть нам можливість поліпшити якість життя наших громадян. Перше. До переліку осіб, що підлягають загальнообов’язковому соціальному страхуванню у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності, передбачається включити студентів, курсантів, екстернів. асистентів., інтернів, клінічних ординаторів та інших молодих громадян, які навчаються. І друге. Крім того ми отримуємо можливість здійснювати страхові виплати безпосередньо з фонду соціального страхування у випадку, якщо страхувальник не може їх здійснити протягом більше, ніж місяця через відсутність грошей на рахунку у банку, або якщо цей рахунок заарештовано. Таким чином ми значно посилюємо соціальний захист застрахованих осіб. Звичайно, є певні застереження цього законопроекту. Всі вони можуть бути враховані при підготовці до другого читання. Я вношу пропозицію підтримати законопроект 3227, проголосувавши його в першому читанні за основу. Дякую.
Ігор Шурма ще не виступав жодного разу, будь ласка. Давайте вже якось поміняємо черговість.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні колеги! Даний законопроект дозволить охопити соціальним страхуванням студентську молодь, врегулювати погашення заборгованості застрахованим особам з виплат за соціальним страхуванням, визначити права на матеріальне забезпечення застрахованих осіб, які працюють за сумісництвом, змінити умови і норми надання допомоги по тимчасовій непрацездатності особам, які направляються на долікування у реабілітаційні відділення санаторно-курортних закладів. Соціальне страхування - це найбільш досконалий механізм соціального захисту трудящих в умовах ринкової економіки. Побудоване на єдиних принципах соціальне страхування існує практично у всіх країнах світу. Разом з тим соціальне страхування кожної країни не є чимсь усталеним, а розвивається відповідно до потреб часу. Запропоновані законопроектом зміни у кінцевому рахунку мають створити більш надійний соціальний захист і поліпшити становище застрахованих. Зокрема, заслуговують уваги і підтримки такі положення законопроекту стосовно внесення поправок до статей чинного закону. Стаття 35-та. Надання застрахованій особі, яка направляється на час до лікування допомоги по тимчасовій непрацездатності за весь час перебування у санаторно-курортному закладі з урахуванням часу на проїзд до санаторно-курортного закладу і назад. Стаття 50, частина перша, надання допомоги за іншим місцем роботи, крім основного у разі тимчасової непрацездатності, включаючи догляд за хворою дитиною і по вагітності і пологах. Стаття 50 доповнена частиною четвертою, право застрахованих осіб за заявою одержати матеріальне забезпечення у разі відсутності на це коштів у їхніх страхувальників роботодавців. Стаття 51-ша, частина перша, підстава для надання допомоги за іншим місцем роботи, крім основного. Однак, викликає заперечення пропозиція поширити охоплення соціальним страхуванням з відповідними внесками і виплатами на студентів та інших осіб, хто навчається у вищих навчальних учбових закладах. Це протирічить світовій практиці і одному з головних принципів соціального страхування, який полягає у тому, що страхується втрата заробітку. Студенти інші, хто отримує стипендію, не втрачають її під час хвороби. Що стосується лікування молоді, то ця проблема має вирішуватися навчальними закладами, а у перспективі шляхом запровадження медичного страхування, яке охоплює членів сім’ї. Фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] пропонує підтримати законопроект у частині поправок до статті 35, 50 і 51, крім тих, що не стосуються студентів та інших осіб, які навчаються. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, перед тим, як сказати по цьому законопроекту, я висловлюю свій жаль, що у нас не знайшлося кілька депутатів, які б змогли добавити голоси для того, щоб прийняли антикорупційний закон про внесення змін до державної служби колеги Зарубінського. Тому якщо ми вже так робимо по всьому, то можливо, Володимире Михайловичу, ще сьогодні його поставити проголосувати. Сьогодні прийнятий чисто лобістський закон, якраз нормально для балансу, антикорупційний закон Зарубінського прийнятий. Це було б нормально. Тепер щодо цього закону. Я погоджуюся з тим, що сказав колега Сухий, правильно сказав, що цей закон баландався півтора роки, поки ми його винесли сюди, у цей зал і необхідність його внесення абсолютно зрозуміла, тому що ми обговорювали тут положення молоді в Україні. І, що ми бачили, проводили парламентські слухання, і відзначено, що захворюваність і поширення різних хвороб йде серед молоді, і молодь потім неохоче і народжує дітей, і дуже багато хворіє, і тому, це якраз хвороби крові, сечостатевої системи, кровообігу, ендокринної системи. І тому ми мали зробити так. як це в бюджетних установах для студентів мав би виступати вищий навчальний заклад. Але. Але, стає питання, а що робити з грошима? Фінансування, автор народний депутат Хара, цілком коректно вжив цифру 18,2 мільйонів гривень і внески застрахованих осіб 1,8 мільйонів гривень. 18,2 - це кошти Державного бюджету. І того - 20 мільйонів гривень. ці цифри абсолютно підтверджує і уряд тільки уряд , і чомусь Комітет з питань охорони материнства і дитинства вважають, що це великі витрати для держави. Це витрати для держави мізерні порівняно з тим, що ми потім маємо цих людей лікувати. І, що ми потім маємо хворе потомство, яке б потім знову треба лікувати - це копійчані витрати, на які ми маємо йти і перестати це роботи, боятися цього. Тому, я не розумію чому тут представники сусідніх фракцій пропонували, які іноді мають все телебачення і виступають за соціальний захист, і контролюють весь уряд, бояться сьогодні витратити 18-20 мільйонів гривень, при чому це не одномоментно треба витратити. Це набагато менше, ніж хабарів заноситься в один день в уряд України. Це на багато менше. Тому я пропонував би приймати і в першому, і в другому читанні. Хара нормально допрацював цей закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, з мотивів, будь ласка, В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на те, що якраз уряд цей законопроект і не підтримує. Оскільки якщо подивитися офіційне подання за підписом віце-прем’єра Табачника, то там сказано, що практично неможливо реалізувати внесені пропозиції. Тому безумовно ми підтримуємо необхідність поширення і надання додаткових виплат у зв’язку із втратою працездатності студентській молоді. Але необхідно попрацювати в тому напрямку, щоб усі без винятку студенти мали можливість ці виплати отримувати. Оскільки контрактники, наприклад, стипендії не отримують. Щоб ці суми не були забиті потім у суму контракту. Значна частина студентів отримує стипендію в залежності від успішності. І таким чином, якщо вона не отримує стипендій, то буде позбавлена видатків або допомоги у зв’язку із тимчасовою втратою працездатності. Тому ці моменти треба доопрацювати, а парламентській більшості попрацювати з урядом Януковича, щоб він цей законопроект теж підтримав.
Шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування" у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням [[щодо розповсюдження права соціального страхування на студентську молодь]]. Реєстраційний номер 3227. [[17:52:39]] За-356 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення своєчасної виплати заробітної плати. Реєстраційні номери 4241-1, доповідачі - секретар Комітету з питань соціальної політики та праці Сухий Ярослав Михайлович. Наступним доповідь буде робити Алла Олександрівна Александровська. Будь ласка, Ярослав Михайлович.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! На останньому засіданні Національної ради з соціального партнерства, членами якого є народні депутати України Майко, Волинець, Стрибко та інші, називалась цифра скорочення заборгованості із заробітної плати. З початку року заборгованість зменшилась на 64 млн. гривень, тобто на 3,6 проценти, нібито мова йде про якусь динаміку скорочення заборгованості з зарплати. Але сума боргу в середньому на одного працівника зросла на 41 гривню, це - по-перше. А по-друге, за січень-березень заборгованість вже за виконану роботу склала вже 282 млн. гривень плюс старі борги, і ми маємо за січень-березень 762 млн. гривень боргу. Тобто ми дуже повільно погашаємо старі борги і дуже впевнено продукуємо нові. І ні різні окрики з високих кабінетів, ні адміністративні, на кримінальні заходи щодо тих, хто винен в заборгованості на сьогодні, не є ефективними. До речі, за чотири місяці до таких людей було, до більше, ніж шести тисяч таких людей були застосовані заходи адміністративного чи кримінального впливу. Більше того, я хочу нагадати шановним народним депутатам України, нещодавно Українська православна церква проголосила невиплату заробітної плати важким, тяжким гріхом. Але подібно, що ні Бога, ні статті 43 Конституції, ні Закону України про оплату праці не бояться переважна більшість тих керівників, принаймні із тієї 136 тис. промислових підприємств, які не тільки не платять зарплату, але не перераховують ні копійки в Пенсійний фонд. Мова йде про що? Нам необхідно, і ми про це в сесійній залі з вами говорили не один раз, і законі подібні приймали, нам потрібно змінити саму систему нарахування і виплати заробітної плати. До речі, саме такий підхід зафіксовано в концепції реформування системи оплати праці, затвердженої указом Президента України в кінці 2001 року. Законопроекти 4241 і 4241-1 - принципової відміни між ними немає, просто мій законопроект [[я виступаю як автор законопроекту і від комітету]], просто мій було подано на декілька місяців раніше. Два законопроекти передбачають дві новели: перша - що своєчасність виплати заробітної плати не може бути поставлена в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, по-перше; і друге - поновлюється звернення стягнення на майно боржника за рішенням судів щодо погашення заборгованості державних підприємств та господарських товариств, у статутних фондах яких частка держави становить не менше 25 процентів із виплат заробітної плати та інших виплат. Головне науково-експертне управління, Кабінет Міністрів України у своїх висновках в цілому підтримують законопроекти. І я вношу пропозицію до сесійної зали: і законопроект 4241, і 4241-1 прийняти за основу.
Дякую. Алла Олександрівна Александровська, будь ласка.
Законопроект под номером 4241-1, предложенный Станиславом Ивановичем Гуренко и мною, предлагает оплату труда всех наемных работников производить в первоочередном порядке. В этом законопроекте также предлагается разрешить реализацию имущества предприятий в случае исполнения решений судов по выплатам: заработной плате, алиментов, возмещению ущерба в случае утраты здоровья и других случаев. То есть речь идет о выплатах, производимых государственной исполнительной службой. Данный законопроект позволяет решить очень серьезную проблему невыплаты заработной платы, о которой сегодня, только что говорил мой коллега. И я понимаю, что вы сами знаете, что сотни тысяч граждан Украины сейчас очень внимательно слушают трансляцию, потому что, действительно, жить уже невозможно, люди работают - и не получают заработанное. Я хочу только уточнить некоторые цифры. По состоянию на первое мая этого года сумма невыплаченной заработной платы на Украины составляет один миллиард 733 миллиона 101 тысячу. При этом нужно приплюсовать сюда еще 411 миллионов невыплаченной заработной платы, которую, наверное, люди уже не смогут получить, потому что эта сумма касается тех предприятий, которые прекратили свое существование или в отношении которых сейчас возбуждено дело о банкротстве. Я хочу проинформировать вас также еще об одном интересном моменте. В этом зале мы неоднократно слышали о том, что у нас Украина переживает сейчас подъем экономики, расцвет и т.д. и т.п. Я хочу вас сказать, что только за январь-март этого года невыплаченная заработная плата составляет 281 миллион. Это только с января по март этого года. Самые большие долги по невыплате заработной платы - это в Донецкой области. На сегодняшний день донеччане - это крупнейший индустриальный центр Украины, донецкий - трудящиеся не получили 537 миллионов гривен. И только за три месяца этого года они не получили 37 миллионов. 31 процент всего долга по Украине - это процент невыплаченной заработной платы по Донецкой области. Черновецкая область, самая маленькая в Украине, но и здесь 13 миллионов люди не получили заработной платы, и в этом году на. больше трех миллионов заработной платы им уже не выплачено. 31 процент долга по заработной плате в Черновецкой области - это долг, который возник в этом году. Какой же подъем экономики? 18 процентов долга возникло во Львовской области, 29 процентов долга возникло в Ивано-Франковске. В моем родном Харькове 62 миллиона долга по заработной плате, из низ 16 миллионов - это три месяца этого года. Какой подъем экономики, какой расцвет, если наши люди сидят без заработной платы? Я напоминаю, что именно у этих людей отключают свет, именно из выгоняют из квартир. Я понимаю, что мы должны проголосовать этот закон, и уверена, что вы меня поддержите. Спасибо за внимание.
Так, дякую, шановні колеги. Переходимо до обговорення На табло прізвища народних депутатів, що записалися, висвітліть. Два за, два проти. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Тамарі Прошкуратовій.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Дуже прикро, що ми цей законопроект тільки зараз розглядаємо, його треба було розглянути ще до Нового року. І треба було розглядати під час розгляду і звіту тут уряду, тому що два мільярди і 200 мільйонів заборгованості, які встановлені сьогодні, а це не всі суми, які встановлені, це колосальні цифри, вони свідчать про те, що уряд Януковича “гонить порожняк”. До речі, справедливості ради треба сказати було, що інші уряди також мали заборгованість і це треба відмітити. Абсолютно всі уряди мали заборгованість. Да, по Одесі ЧМП була колосальна база відпочинку, на яку було витрачено на будівництво 8 мільйонів доларів. Що ви думаєте? Відійшла в комунальну власність. Тисячі працівників мають позови, задоволені позови суду, а їм нічого не сплачується. Ну, слава Богу, міністр транспорту Кірпа за рахунок інших галузей шукає гроші, щоб з людьми якось розрахуватися. Так хіба це зобов’язання було Міністра транспорту? Тому, шановні народні депутати, я пропонував би прийняти ці два законопроекти, я дякую і народному депутату Сухому і Александровській за їх пропозиції. Але хочу звернути увагу на те, щоб було комплексно і щоб вони працювали, ці закони, то нам треба вносити зміни , і в цей закон, і в закон про виконавче впровадження, і про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. Тому що ще законопроектом Сухого пропонується внести зміни і скасувати мораторій на примусове відчуження майна державних підприємств і господарських товариств, у статутних фондах в яких є частка держави і становить не менше 25 відсотків. Я звертаю вашу увагу, звертаю увагу уряду, це дуже серйозне рішення. Якщо ми його приймемо, треба забезпечити прозорість потім реалізації цього майна. Це дуже серйозні рішення, які є. Але з іншого боку не виплачувати заробітну плату ми морального права також не маємо. Тому я просив би під час другого читання внести поправки в Кодекс Законів про працю, в Закон "Про оплату праці" у статті 24-ту, про введення мораторію, про це, що я вже сказав, у Закон "Про виконавче провадження" і таким чином забезпечити комплексність, щоб не доручати уряду те, що пропонується Ярославом Сухим, доручити уряду внести законопроекти. Не треба, ми їх самі можемо поправками до закону у другому читанні внести і прийняти. Я за це прошу вас підтримати і проголосувати. Дякую.
Тамара Прошкуратова, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Підготуватися Пинзенику замість Черняка.
Фракція вважає, що законопроекти і їхнє обгрунтування є майже ідентичними і були зареєстровані з різницею у часі у два тижні. Дійсно, слід поставити права працівника на одержання винагороди за працю понад всі інші умови та інтереси. Це відповідатиме і нормам міжнародного права, і Конституції, і врешті-решт концепції дальшого реформування оплати праці. Головне науково-експертне управління, однак, зазначає, що запроваджуючи нормі пріоритетної виплати заробітної плати перед усіма іншими платежами, необхідно внести відповідні зміни також і до статті 97-ої Кодексу Законів про працю України. Отже законопроект має біти відповідно доповнений. Вносячи зміни до Закону України "Про оплату праці", слід обмежитися змінами у статті 15-ій даного закону, так як у законопроекті за номером 4241-1. Стосовно другої частини законопроектів про скасування мораторію то, по-перше, аліменти не належать до коштів підприємства, а стягуються безпосередньо із заробітної плати працівника, тому слово "аліменти", гадаємо, слід виключити з тексту. По-друге. Відшкодування шкоди заподіяної здоров’ю та життю громадян, авторської винагороди не охоплюється поняттям " заробітна плата". А тому цей пункт вступає у протиріччя з назвою законопроекту. Його неважко розв’язати, розширивши саму назву закону, наприклад, своєчасної виплати заробітної плати інших, належних працівникові коштів. Вважаємо, що обидва законопроекти слід взяти за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Дякую.
Так, Віктор Пинзеник має слово замість Володимира Черняка. Підготуватися Вернигорі.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Ми розглядаємо простий і здавалося б очевидний закон. Але він не настільки очевидний, як здається. Кілька років назад Київське підприємство, яке мало борги отримало замовлення на виготовлення експертної продукції на кілька мільйонів доларів. Воно від них відмовилося, тому що воно їх виконати не могло. причина: всі гроші, які б надійшли на рахунок цього підприємства були списані в порядку черговості платежів або так званої картотеки. Інакше кажучи, ця ситуація при якій підприємство спіткнулося і для нього єдиний вихід - його добити. Ви пам’ятаєте до якої бартеризації економіки тіньового обороту це призвело. Чому я про це згадав? Тому що, завдяки п’ятирічним зусиллям нам вдалось в Україні ввести абсолютно нормальну цивілізовану норму для діяльності підприємств, право підприємство самостійно визначати черговість платежів. Цим законом ви вводите черговість платежів, незважаючи на те, що є першочерговим платежем зарплата чи будь-який інший. Наступним супутником цього рішення є відновлення картотеки і позбавлення підприємства права самостійно управляти своїми коштами. Наслідки пригадайте 5 років назад. Другу річ з точки зору економіки абсолютно неправильний є поділ платежів на зарплату і інші платежі. А скажіть, будь ласка, за обов’язковими платежами у бюджет хіба не стоїть зарплата лікаря, вчителя, грошове забезпечення військового? А за платежами у Пенсійний фонд хіба не стоїть пенсія пенсіонерів? А за оплатою вугілля хіба не стоїть заробітна плата шахтарів? З точки зору економіки не має значення, це зарплата чи будь-які інші. Тому моє прохання, шановні колеги, простий, здається, очевидний закон. Але у частині черговості платежів я прошу не підтримувати. Що стосується норми скасування мораторію на продаж майна для забезпечення виконання зобов’язань по виплаті заробітної плати, то ця норма є правильною і цю норму варто підтримати.
Дякую. Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України.
Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Шановні колеги, розглядаючи цей законопроект, хочеться привернути увагу всіх до того, що вже більше 10 років ми чуємо, як бідкається, як клевечиться, як піклується Президент про те, що у нас є заборгованість по заробітній платі. А на виконання цього піклування Прем’єр-міністр і уряд скликає щоквартальні, щомісячні різні маси, величезні маси чиновників, які звітуються про те, що заборгованості у бюджетній сфері уже майже немає. І разом з тим, люди, які виробляють гроші, які наповнюють бюджет, весь час мають величезні борги. Виходить, що мільярдні заборгованості у виробництві - це не державна проблема. Проблема держави: у першочерговому порядку зібрати податки і виплатити тим, хто їх збирав. Виробники повинні мовчки виробляти гроші, а держава їх у першу чергу віддає чиновникам. Навіть в екваторіальній Африці, зібрав банани, отримай гроші. І мені дивно, чому сьогодні керівникам чіпляють наручники, хіба керівник винен у тому, що у нього борги по зарплаті? Якби у нього не вишкребли до копійки оті гроші на податки, ясна річ, що він би виплатив зарплату. Ярославе Михайловичу, ми уже не перший раз приймаємо законопроект про черговість оплати. І тут Віктор Михайлович казав, що треба почергово виплачувати, бо і лікарі будуть страждати, і інші будуть страждати. Так. Але чому ж такий у нас в законі непорядок? Може нам треба прийняти закон не про порядок виплат, а про порядок у державі? Бо хіба може бути принизливішим за ситуацію, коли людина заробила гроші, а її роблять боржником перед навчальним закладом, боржником перед дитсадком, перед комунальними підприємствами, і, нарешті, перед своїм здоров’ям, бо ні за що людині купити ліки на лікування. А може в обов’язковому порядку ми повинні спочатку виплатити усім прожитковий мінімум, а потім уже думати, яка черговість оплати? То я пропоную установити першочергову виплату зарплати тим, хто створює матеріальні блага, а потім тим, хто з них отримує гроші. Отоді в державі буде і порядок, отоді ми будемо знати, що людина, яка сьогодні не може існувати без прожиткового мінімуму, не може по Конституції не отримати заробітну плату. І тому, думаю, що у другому читанні ми добавимо ці обов’язкові пункти до нашого закону. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, з мотивів я дам по одному від фракції. Так що визначайтеся. Ну, і що, що ви записалися. Хто від фракції буде, визначайтеся з мотивів? Ландик, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я б хотів би і головуючого теж звернути увагу, що ми розглядаємо питання і пов’язали його разом, що ось невиплачена заробітна плата, коштів немає, ми не платимо, і Президент не такий, і Прем’єр-міністр не такий. Але ми забуваємо зовсім друге. Давайте подивимося на це. Кожне підприємство виплачує заробітну плату, і на заробітну плату платяться податки. За ці податки далі йде життя усієї держави. Неможливо, що давайте це перше чи друге. Все рівно кожне підприємство у першу чергу все-таки виплачує заробітну плату, все-таки платить. І давайте це ділить, а то ми сьогодні політиканство просто зробили, кожен виступає ось за борги, і все заборгували. Не треба цього робити! І Пинзеник правильно казав, і я просто підтримую його - не треба, давайте розділимо ці статті! Дякую.
Так, будемо голосувати. Шановні колеги, я ще раз повторюю, з мотивів піднімає півфракції вашої. Ви визначиться, хто у вас буде. Ну, як це немає значення? Є значення. Так, будь ласка, Кириленко з мотивів. Ну, Черняк. Черняка мікрофон. Мікрофон Черняка, будь ласка, ввімкніть.
Шановні колеги, я хочу поставити акцент, який повинен знайти відбиток в цьому законі. Невиплата заробітної плати повинна трактуватися, як злочин, що карається адміністративно, фінансово і кримінально. Доки цього не буде, то буде ця вакханалія невиплат, заборгованість і все інше. Я щось не чув, щоб жодного директора державного чи приватного підприємства посадили в тюрму за невиплату заробітної плати. І доки ми цього робити не почнемо, то питання вирішено не буде. Дякую.
Шановні колеги, будемо визначатися. Я ще раз наголошую на пропозиції комітету: комітет пропонує обидва законопроекти прийняти за основу, поскільки вони доповнюють один одного, а потім вже об’єднати при доопрацюванні. Така позиція комітету, я просто нагадую. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення своєчасної виплати заробітної плати. Реєстраційний номер 4241. [[18:14:01]] За-283 Ставиться на голосування за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення своєчасної виплати заробітної плати. Реєстраційний номер 4241-1. [[18:14:30]] За-249 Таким чином, ще раз наголошую, ми виконали волю комітету і прийняли за основу обидва законопроекти, оскільки вони один одного доповнюють. Слухається проект закону про молодіжні. . про молодіжні трудові загони, реєстраційний номер 3074. Доповідає голова підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму Рябіка Володимир Леонідович. Будь ласка, три хвилини.
Шановні народні депутати! Одним з напрямків реалізації молодіжної політики в Україні і одночасно проблемою є вирішення питань працевлаштування молоді, сприяння організації вторинної зайнятості учнів та студентів у вільний від навчання час, розширенням можливості для професійної орієнтації, створення додаткових можливостей для змістовного відпочинку. Порушене питання, можливо частково вирішити через організацію та розширення діяльності молодіжних трудових загонів. Молодіжні трудові загони займаються будівельними, ремонтними, вантажними та сільськогосподарськими роботами, патронажним обслуговуванням і благоустроєм території, обслуговуванням оздоровчих таборів і таборів заготівлі лікарських рослин. Сьогодні кожний рік росте кількість молоді, залучених до трудових загонів. Якщо в 1999 році таки було 125 тисяч осіб, то по даним Мінсім’ямолоді у 2002 році вже приймали участь біля 380 тисяч осіб трудових загонів молодіжних, в 2003 році близько 500 тисяч молодих людей працювало у молодіжних трудових загонах. Молодіжні трудові загони фінансуються на сьогодні за рахунок коштів державного бюджету та місцевих бюджетів,. та спонсорів, внесків молодіжних трудових загонів, особистих внесків. Формування молодіжних трудових загонів відбувається за участю молодіжних центрів праці, молодіжних громадських організацій та органів самоврядування студентської та учнівської молоді. Водночас на Україні на сьогодні відсутня нормативно-правова база, яка би прямо регламентувала створення управління, діяльність та фінансування молодіжних трудових загонів. Запропонований вам законопроект розроблено з метою реалізації прав та соціальних гарантій молоді. Проект сприяє забезпеченню вторинної зайнятості студентів вищих, середніх загальноосвітніх та середніх технічних навчальних закладів, покращанню матеріального становища, передбачає створення умов для здобуття фахового досвіду, організації змістового дозвілля, самореалізації і самовиховання. Очікуваним результатом від внесення законопроекту в дію є збільшення кількості робочих місць для молоді. Розвиток руху молодіжних трудових загонів також сприяє і профілактиці негативних явищ в молодіжному середовищі. Цей законопроект розглядався на комітетах: Комітеті з питань соціальної політики та праці. Він на своєму засіданні розглянув даний законопроект і вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Комітет з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму одноголосно підтриманий запропонований законопроект. Сьогодні до законопроекту надійшло багато пропозицій, зауважень і доповнень. Тому ми звертаємося до вас з проханням: підтримати цей законопроект в першому читанні, для того щоб потім доопрацювати, доповнити, зробити, можливо, його більш змістовним і вагомим. Але не виникає ніякого сумніву, що цей законопроект потрібен нашій молоді, в першу чергу, студентській молоді. Тому прохання до вас: підтримати законопроект.
Дякую. Давайте проголосуємо. Пузаков, будь ласка.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Цей законопроект повинен сприяти забезпеченню зайнятості студентів стаціонарної форми навчання як вищих, так і середніх навчальних закладів, на час літніх канікул. Звичайно, перш за все, це буде матеріальний стимул, адже на сьогодні біля 70 відсотків студентської молоді навчається на платній основі. І якщо цей захід буде не на словах, то для майбутнього фахівця при цьому повинні створити такі умови праці, де б здобувався життєвий і фаховий досвід, де б проходила самореалізація та самовиховання. В радянські часи ця форма роботи добре була налагоджена. Були збудовані та облаштовані цілі студентські містечка, де юнаки і дівчата працювали і відпочивали. Багато з них, ставши сьогодні батьками, хотіли б повернути для своїх дітей той час. Тепер ми з болем говоримо про скоєні тяжкі злочини неповнолітніми та молоддю про те, що наркоманія та алкоголь згубили душі молодих. Ні, це не так. Згубили їх ті для кого крім наживи не існує нічого. Ті, хто під виглядом реформ знищує країну та її народ. Звичайно, цей закон ми повинні прийняти, але це буде тільки для галочки перед виборчою кампанією. Адже не закладено кошти на це ні в жодному місцевому бюджеті. Наприклад, в Кіровограді в позаминулому році було закладено 10 тисяч гривень, то сьогодні ні єдиної копійки. І як таких трудових молодіжних загонів в області зовсім немає. Звичайно, в статті 6 законопроекту говориться про змішану систему фінансування діяльності молодіжних трудових загонів, як з Державного бюджету так і з місцевих бюджетів. Але ж цього немає і не буде. Скажіть мені, який власник буде фінансувати оплату робіт молодіжних трудових загонів, які установи, організації чи підприємства, маючи заборгованість, про яку ми зараз говорили по заробітній платі перед своїми робочими, візьметься утримувати молодіжні трудові загони? Уже 7 мільйонів наших співвітчизників стали рабами за кордоном, то нащо ми чекаємо. Отже і недарма, що 40 відсотків молодих людей не хочуть жити у своїй країні, де на кожному кроці принижуються людська честь і гідність. І даний законопроект повністю не відповідає сьогоденню. Дякую.
Кармазін. Підготуватися Черняку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! На жаль, минув той час, коли я був у молодіжному загоні, і тоді коло учасників тих, хто був у цих загонах, було розширено, і там обов’язково надавалися два трудновихованих хлопчика, які давала нам тоді міліція, давала служба з питань неповнолітніх чи Комісія з прав неповнолітніх. І ми мали забезпечити йому зарплату і так далі. І якщо з юридичного аспекту розглядати цю проблему, цей проект закону, то, ви знаєте, є право працювати, скоріше б закон можна було б написати про трудові загони безробітних в Україні, як пропонує ось народний депутата Загрева. І я з ним абсолютно погоджуюся. Це б законопроект був кращий, кращий тому, що безробітних у державі тих, які ще не враховані, вже більше 10 відсотків. І це серйозно. І я шукав довго суть, де суть в цьому законі. Перечитував експертні заключення, перечитував сам закон. Він, до речі, дуже манюпусенький - вісім статей, включаючи Прикінцеві положення. Суть цього закону, як серце Кощея, знаходиться у статті 6-ій "Фінансування молодіжних трудових загонів". Верховна Рада України при затвердженні Державного бюджету України передбачає в ньому кошти на забезпечення діяльності молодіжних трудових загонів, розпорядником цих коштів є спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади. А також органи місцевого самоврядування при затвердженні місцевих бюджетів передбачають видатки на забезпечення діяльності молодіжних трудових загонів. То була відповідно друга частина, а це третя частина. Оце суть. Далі в цій же статті передбачено, що кошти одержані засновниками на створення діяльності молодіжних трудових загонів, а також одержання за надання робіт молодіжними трудовими загонами не оподатковуються і не можуть бути вилучені в доход держави або місцевих бюджетів. Далі. пропонується для учнів і студентів очної форми навчання державою протягом року пільги на обов’язкове державне страхування членів молодіжних трудових загонів. Відповідні кошти передбачаються в Державному бюджеті окремим рядком, порядок надання зазначених пільг визначається Кабінетом Міністрів України. Скажіть, будь ласка, чи є жодні обрахування до цього закону? Жодних обрахувань немає. ну, немає обрахувань. Хороша справа без обрахувань, коли треба платити щось бюджету.
Слово має народний депутат Черняк за ним Шкіль.
Шановні народні депутати! В свій час я був активним учасником трудових студентських загонів, коли був студентом, аспірантом, поїздив по Україні, в Тюменській області, Якутії, тоді не було закону, нам було важче, мабуть. Я думаю, що ця спроба ввести в законодавче поле цю трудову діяльність, мабуть, має сенс. Це крім всього іншого, трудове виховання. Депутат Кармазін сказав, що він довго шукав суть закону, але все-таки її знайшов. Якщо можна знайти суть закону, то його не варто приймати. Закон повинен бути таким, щоб в ньому не було суті, тоді його легше приймати. Так от, суть цього закону абсолютно правильно полягає у фінансуванні. Основна новела закону - це фінансування. Виділення спеціальних коштів, спеціальний фонд, який допомагає організовувати цю справу. Я думаю, що це варто підтримати, крім одного моменту, трудові загони існують для того, щоб заробляти гроші. І ми заробляли, я пам’ятаю, непогані гроші. Я потім півроку чи навіть цілий рік міг жити у Києві, заробивши гроші у загонах. Тому я думаю, що давати ці гроші просто так, не слід. У крайньому разі це можна дати як кредит. І коли вони заробляють гроші, вони повертають їх, так, із бюджету, кредит давати неможна, можна брати його у банку. Але можна створити якійсь фонд, в який можна повертати ці гроші. Тобто треба подумати, яким чином це робити, щоб посприяти молодіжному трудовому цьому руху, але не використовувати бюджетні кошти через фонд, який може не цільово використовувати ці фонди і їх розбазарювати. Оце фінансове питання є пікантним питанням. І у процесі підготовки до другого читання я думаю, що його слід більш чітко і прозоро виписати. Дякую за увагу.
Будь ласка, Шкіль.
Шановні радіослухачі, шановні колеги. Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Ви знаєте, логічне питання виникає. Раніше у советский період були трудові загони, тому що 100 відсотків студентів вчилися на бюджетній основі, серед них були різні з різних верст населення, з різних сімей, але ніхто не навчався на платному принаймні офіційному навчанні. Зараз в Україні 70 відсотків студентів - це не бюджетна форма навчання, тобто студенти самі платять за себе, щоб вчитися. То у які, цікаво, трудові загони вони мають поїхати, у Саудівську Аравію чи в Об’єднані Арабські Емірати, куди вони мають поїхати, щоб заробити ту достойну суму, яку вони витрачають щоденно? Ви подивіться, на яких автомобілях студенти під’їжджають до вищого учбового закладу. І це не погано, тому що студент має бути забезпеченим. Далі, куди їхати? Де в Україні є недостаток робочої сили? Де ті робочі місця, які могли б забезпечити молодь цим робочим місцем і студентські загони? В першу чергу дивіться, 7 мільйонів молодих і різного іншого віку людей покинуло межі України, бо тут немає для них роботи. Їх існуюча влада викинула за борт української держави. А тут ще потрібно для ще одного, ще одна така годівничка під назвою "трудові загони", щоб ще собі не одну копійчину покласти до кишені, під гарною обгорткою сказати: молодь прагне працювати. А ми, тільки тихо, прагнемо це організувати і на цьому трошки заробити. Що в цьому поганого? Все погане. Насправді поганим є все. Тому що молодь хоче заробити, вона знайде роботу в позаурочний час. Якщо це кваліфікована молода людина, піде працювати. Да у нас в Верховній Раді помічниками чи немало студентів працює? Достатньо. І вони об’єднані в якісь трудові загони? Не треба проблему вихолощувати і перетворювати її на проблему працевлаштування двох десятків чиновників, які будуть опікуватися цими трудовими загонами. Ось і все. Ось для чого потрібен цей законопроект. Ні для чого іншого. Тому я вас закликаю. У кого є ностальгія перед тими студентськими загонами, у яких ми їздили, я, до речі, також їздив у ці студентські загони. І я не так пригадую, як ми працювали, як відпочивали, як приємно було все там проводити час. Але зараз це зовсім інша ситуація. Вами має, шановні колеги, керувати не ностальгія за минулим, а здоровий глузд і бачення майбутнього. Не потрібно створювати годівниці для чиновників. Нам потрібно створювати робочі місця для студентської молоді, яка буде закінчувати вищі учбові заклади. Її треба працевлаштовувати, а не робити все для того, щоб вона виїжджала за кордон і працевлаштовувалася там. Ми не маємо бути права, держава бути відтоком для., підготовкою кадрів для інших країн. Ми маємо забезпечувати самостійними робітничими кадрами, робочими кадрами тут. Студентська молодь має лишатися в Україні, і жодні для цього їй трудові загони не потрібні. Дякую.
З мотивів голосування Поліїт з місця мікрофон. Хвилина.
Спасибо, Адам Иванович. Я как раз представляю профильный комитет и представляю ту организацию, которая уже сегодня имеет опыт создания работы трудовых студенческих отрядов. И глубоко убежден в необходимости внедрения этой уникальной общественно важной формы молодежной политики. Следует отметить, данный законопроект составлен с учетом конкретного механизма организации студенческих отрядов. Он учитывает проблему социального страхования членов трудовых отрядов, определяет смешанную систему финансирования из государственных и местных бюджетов, а также кроме того из дополнительных негосударственных источников. Вместе с тем, инициатива создания студенческих отрядов уже сегодня опирается на солидную проработанную законодательную базу. Сама возможность создания молодежных трудовых отрядов, принципы их формирования и деятельности уже оговорена во многих законах. По этой причине, чтобы избежать дублирования и противоречия в законодательной работе, необходимо предусмотреть тщательное сопоставление близких по содержанию законов с целью исправления возможных законодательных повторов и прочих нежелательных казусов. Я думаю, что надо доработать этот закон, но в первом чтении его необходимо принимать.
Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про молодіжні трудові загони. Реєстраційний номер 3074. Прошу голосувати. [[18:31:39]] За-226 Закон прийнято в першому читанні. Слухається проект Закону про внесення доповнення до Закону України "Про податок на додану вартість" [[щодо передачі об’єктів соціальної інфраструктури села]]. Доповідає член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Ващук Катерина Тимофіївна. Будь ласка, три хвилини.
Шановні колеги, шановний Головуючий, сьогодні ми розглядаємо законопроект, яким передбачається звільнення від оподаткування операцій з безоплатної передачі об’єктів соціальної інфраструктури в комунальну власність чи безпосередньо на баланс відповідної місцевої ради. Яка виходить у нас ситуація? Фактично всі об’єкти соціальної інфраструктури, які роками будувались колективними господарствами чи державними підприємствами не тільки в селін, а й у місті, сьогодні передаються на баланс комунальних служб або сільських рад. І треба за цей об’єкт, який збудований на кошти людей, платити 20 відсотків податку на додану вартість. Це ні в які рамки просто не входить. Тому був поданий законопроект мій і Сергія Терьохіна, другий законопроект. Так як вони доповнюють один одного, ми в комітеті розробили спільний. Цей законопроект у вас є, він враховує абсолютно всі нюанси безоплатної передачі без нарахування податку на додану вартість на баланси рад місцевих або комунальних служб усієї соціальної інфраструктури тих об’єктів, які можуть йти - це заклади дошкільного виховання, середньої чи середньопрофесійної освіти, дитячі музичні художні школи, заклади охорони здоров’я, спортивні зали, площадки, стадіони, дитячі табори відпочинку, клуби і будинки культури, бібліотеки, бібліотечні колектори, об’єкти житлово-комунального господарства, пожежні депо та протипожежна техніка їх обладнання. Я. рішення комітету: підтримати в першому читанні або за основу і в цілому. Це невеличкий законопроект. Дуже прошу шановних народних депутатів підтримати цей закон.
Дякую, сідайте, Катерина Тимофіївна. Є необхідність обговорювати? Пузаков.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Слід набратися мужності і сказати, що саме таке реформування аграрного сектору, яке ми сьогодні маємо, і призвело до повної руйнації соціальної сфери на селі. В нас ніяк не вистачає мужності відмовитися від послуг реформаторів в аграрному секторі, які докотили Україну до самого краю, і сьогодні, не кліпнувши і оком, видають нові рекомендації. Село сьогодні викинуто в прірву, тим самим держава втратила половину національних багатств. І не дає спокою думка: а яка ж буде ця держава в осяжній перспективі? А влада безсоромно демонструє спокій, громадський мир на фоні повної розрухи і зубожіння. В українській історії ще не було такого правлячого прошарку, який створив би свої багатства за рахунок розтягування державності, розкрадання національних багатств, прошарку, який нічого не побудував, окрім офісів та палаців, та ще за своїм зразком корумповану державу. Як пояснити людям, чому за останні п’ять років 335 українських сіл позбулися шкіл, три тисячі сіл - дитячих дошкільних закладів, закрито 487 дільничних лікарень, біля чотирьох тисяч фельдшерсько-акушерських пунктів, фактично відсутнє належне транспортне сполучення. Через відсутність шкіл 43 відсотки сільських дітей не мають змоги продовжити навчання в десятих і одинадцятих класах. В сільській місцевості нині залишилося менше чверті підприємств побутового обслуговування, кількість підприємств роздрібної торгівлі скорочено до неможливого. Одним словом, сьогодні на селі безнадійна, жахлива ситуація в соціальній сфері. Коли соціальна сфера на селі, а це рідкісний випадок, ще збережена, то її не потрібно нікому передавати. Наприклад, всім відоме ім’я голови КСП "Нива" міста Новоукраїнки Кіровоградської області Огиря Володимира Івановича. Хоч його зараз тимчасово при допомозі зверху прибрали, але він обов’язково займе своє місце. Соціальна сфера села була на утримання КСП і в зразковому стані. В даному законопроекті зі співчуттям говориться, що селяни несуть втрати по отриманню біля 47 відсотків наявних об’єктів соціальної сфери, також про невиконання доручення Президента щодо вирішення питання відшкодування селу понад один мільярд 200 мільйонів гривень їх власних витрат, понесених на будівництво соціальної сфери. А з якої статистики такі дані про ці об’єкти? Президент, мабуть, і не знає, що ця сфера так така на сьогодні повністю знищена. Дякую.
Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний пане головуючий, Адам Іванович, я хочу зробити офіційну заяву, що голосом Одайника при попередньому голосуванні, де 226 було проголосовано "за" таким чином мінус один голос, який він дає вам письмову заявку, що він про це не голосував, попередній Закон "Про трудові загони" прошу оголосити не прийнятим в першому читанні. І вирішуйте далі з ним принципи. Я сказав на підставі того, що чужою карточкою проголосували, нашою карточкою проголосували. Що стосується зараз закону, який розглядається про податок на додану вартість. Ну якщо у вас зараз заберуть карточку, а попросту вкрадуть і проголосують, то ви будете запитувати, на якій підставі? Тому я прошу, давайте толерантно до цього відноситися. Щодо скасування ПДВ, внесення доповнень до статті 3 до Закону України "Про податок на додану вартість". Абсолютно правильно, що ніяким оподаткуванням не можуть обкладатися операції безоплатної передачі в державну власність чи комунальну власність територіальних громад сіл, селищ, міст або в їх спільну власність об’єктів всіх форм власності, які перебували на балансі платника податків і передаються на баланс іншого податку. Обкладання ПДВ це є шкідливо в даному випадку. Крім того, я б хотів би, щоб автори цього законопроекту, ті люди, які входять до Народної аграрної партії виходили з більшості були з усім українським народом. Бо село сьогодні з меншістю, на жаль. Воно якраз знищується. Ми підтримуємо вас в цьому законопроекті, хоча ви сьогодні підтримали не зовсім юридично добрий і за наслідками економічними законопроекти , які в кінцевому рахунку вдарять по селу. Але разом з тим ми вас будемо підтримувати у цих питаннях. І я думаю, що це можна приймати і у першому читанні, і в другому читанні, тому що ніякої шкоди від цього не буде, окрім користі. І крім того те, що ПДВ, як корумпований податок, він має бути взагалі знищений. Це абсолютно для всіх очевидно. І тому, щоб його тільки з цього звільняти, це, скажемо так, маленька частка того, що ми можемо зробити для нашого села. Для села треба робити набагато сильніші речі, але для цього треба політична волі. А, на жаль, політичної волі і тієї людини, яку ви підтримуєте в уряді, і цього уряду немає. І в бюджеті цієї політичної волі також не записано, бо треба повернути ще туди 7,5 мільярдів , тоді можна спасати село, а не говорити про порятунок. Дякую. Прошу проголосувати. Можна і у першому, і у другому.
Будь ласка, Черняк. За ним Майстришин.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Шановні колеги! В чому нерв цього закону? У сучасних умовах, коли колишній колгосп передає сільській раді клуб, то при цьому він платить 20 відсотків ПДВ. Це економічний абсурд. У нас в економіці дуже багато абсурду, я б назвав, економіка абсурду, зокрема, пов’язаного із ПДВ. Так от. Пропонується ліквідувати цей абсурд, передаючи об’єкт соціальної сфери, колгосп колишній, який вже розвалився по суті, він передає цей об’єкт сільській раді і при цьому не повинен платити ПДВ. Ось що пропонується чітка, зрозуміла, ясна, конструктивна постановка питання. Я думаю, що потрібно підтримати і у першому, і у другому читанні законопроект. Це сприятиме збереженню і розвитку соціальної структури села. Дякую.
Дякую, Будь ласка, Майстришин. Мікрофон з місця.
Володимир Майстришин, фракція "Регіони України", Жмеринський виборчий округ. Шановні колеги! Підтримуючи цей закон, навіть немає, про що сперечатися. я хотів би все-таки знову нагадати пропозицію мою і народного депутата Пеклушенка і Матвієнкова про те, щоб удосконалити роботу Верховної Ради. Ви ж дивіться, що сьогодні відбувається. Ми зареєстрували свою пропозицію щодо роботи регламенту, тобто до запису на виступи.
Володимире Яковичу, будь ласка, по темі.
І ми сьогодні, ми маємо.
Будь ласка, по темі. Я прошу по темі закону.
І я вас попрошу. Ми сьогодні маємо певне спілкування з одними і тими ж самими депутатами. На сьогоднішній день ви в Верховній Раді на Погоджувальній раді, ми розглядали цю пропозицію і я прошу завтра вас, Адаме Івановичу, поставити нашу постанову на голосування. Дякую.
Нехай пройде спочатку комітет профільний. Так, я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні закону про внесення доповнення до Закону України "Про податок на додану вартість щодо передачі об’єктів соціальної інфраструктури села", реєстраційний номер - 5009-1. [[18:43:51]] За-346 Була пропозиція прийняти одразу як закон. Ставлю на голосування про прийняття вцілому як закону. [[18:44:13]] За-337 Закон прийнято. слухається проект закону про внесення змін до Житлового кодексу України щодо надання житла інвалідам війни, 3421 реєстраційний номер. Будь ласка, Грачев Олег Олексійович.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги депутаты. Известно, как много задолжало наше государство инвалидам Великой Отечественной войны. И вы наверное помните, в прошлом году мы в Законе Украины о статусе ветеранов войны и гарантиях их социальной защиты предусмотрели, что жилище инвалидам войны и приравнянным к ним лицам предоставляется в течение двух лет, то есть вне очереди. В тоже время согласно статьи 45 Жилищного кодекса жилье указанным лицам предоставляется в первую очередь, то есть на лицо коллизия норм Жилищного кодекса и Закона Украины о статусе ветеранов войны и гарантий их социальной защиты. Казалось бы момент такой формальный, легко его, так сказать, исправить. Однако, из собственного опыта приема в Киеве граждан могу сказать, что из-за такой коллизии многим инвалидам войны чиновники или по незнанию, или так сказать умышленно, но отказывают в решение жилищной проблемы. Поэтому и вносится поправка в действующий пока еще жилищный кодекс, из статьи 45 там, где речь идет о первоочередном выделении жилья, исключаются инвалиды войны, и они включаются в статью 46, там где речь идет о внеочередном предоставлении жилья. И таким образом, и в законе, и в Жилищном кодексе все будет согласовано. Ну, и сегодня мы с вами приняли в первом чтении новую редакцию Жилищного кодекса, там это тоже будет потом учтено в виде поправки. Вот собственно все изменения. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, все зрозуміло? Я думаю, можна голосувати. Костинюк з процедури і будемо визначатися.
Народний рух України, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановний Адам Іванович, ви як ніхто найкраще знаєте Регламент. Хіба Регламент дозволяє розглядати законопроект конкретний, якщо сьогодні, як було сказано, прийнятий у першому читанні Житловий кодекс? До якого Житлового кодексу ми намагаємося внести зміни? До нового чи до старого? Якщо до нового, вноситься поправка на друге читання, комітет без проблем це враховує, і виходить у кінцевому результаті новий закон. Ми зараз вносимо поправку ще старого радянського Житлового кодексу, який абсолютно не має ніякої перспективи на існування. Я не думаю, що треба цей законопроект зараз ставити на голосування, тим більше, що це суперечить Регламенту Верховної Ради України. Дякую.
Дякую вам. Але дуже шкода, що ви, як то кажуть уже, народний депутат із досвідом і не знаєте, коли вступають в дію закони. Сьогодні діє КЗОТ, який діє. Ми прийняли з вами у першому читанні. Ще треба його прийняти в цілому, ще треба, щоб його Президент підписав, тоді він стане законом. Ось тоді ми матимемо право вносити до нього як закону зміни. На сьогоднішній момент діє інший закон. Я ставлю на голосування про внесення змін до Житлового кодексу України щодо надання житла інвалідам війни. У першому читанні. Реєстраційний номер 3421. Прошу голосувати. [[18:48:44]] За-300 Була пропозиція прийняти відразу і в цілому. Я ставлю на голосування прийняти як закон. Прошу голосувати. [[18:49:06]] За-322 Закон прийнято. Слухається питання - проект Закону про виноград та вино. Досить цікавий законопроект. У нас тут два номери - 2028 і 2028-1. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Калінчук Василь Антонович. І від комітету, і як автор. Да, будь ласка, три хвилини.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, проект Закону України про виноград та вино спрямований на врегулювання правових відносин як у сфері вирощування винограду, так і виробництва вина та інших продуктів виноробства. Особливу необхідність потребує прийняття цього Закону в зв’язку з тим, що Україна спрямовує свої зусилля по вступу до цивілізованого ринку європейського співробітництва та Світової організації торгівлі. Виходячи з цього, наше вітчизняне виноградарство, виноробство повинно трансформуватися в ефективну галузь сучасного світового ринку за законами, які адаптовані до законодавства цього ринку, починаючи від термінології і закінчуючи параметрами якості продукції та її збуту. Сьогодні важливою функцією нашої держави стає здійснення заходів не тільки по підтримці власного товаровиробника, а й встановлення ефективного контролю як на стадії вирощування сировини, так і її переробки, недопущення виробництва та реалізації фальсифікованої винопродукції. Цілі і завдання прийняття закону відображені в пояснювальній записці. Хотів тільки підкреслити, що законодавці багатьох країн невипадково видяляють з усієї маси продовольчих товарів і алкогольних напоїв тільки виноградні вина, як об’єкт державного захисту від злочинних посягань на їх якість. Державний контроль у виноробстві повинен здійснюватись на усіх стадіях виробництва, починаючи від сировини і закінчуючи реалізацією у сфері торгівлі. Діюче законодавство не містить спеціальних правових норм відповідальності за фальсифікацію вин. Останнім нормативним актом з цього питання, я хотів би це підкреслити, була Постанова ради народних комісарів Української РСР від 25 листопада 1921 року "Про відповідальність за порушення Декрету про продаж виноградних вин". В законопроекті, реєстраційний номер 2028, виписані вимоги до вирощування сировини винограду. його якості від саджанців до утримання виноградників, установлюються поняття про вина, їх натуральність і регламенти, порушення яких може привести до фальсифікації вин. Вводиться юридичне поняття фальсифікації вин, її різновидності, передбачає відповідальність за порушення правил виробництва вин і їх фальсифікацію. Проектом закону охороняються матеріальні інтереси споживачів, їх здоров’я та життя від можливого отруєння фальсифікатом. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин уважно розглянув на своєму засіданні два законопроекти з цього питання, реєстраційний номер 2028 та реєстраційний номер 2028-1. Хочу від імені комітету подякувати Анатолію Романовичу за увагу до такої важливої галузі, як виноградарство та виноробство та розроблення з цього питання законопроекту. Безумовно, обидва законопроекти мають свої позитиви і недоліки. Наприклад, неврегульовані використання сировини із виноградних гібридів, це ще треба попрацювати, але як на думку членів комітету та зважаючи на висновки Міністерства аграрної політики і головного науково-експертного управління Верховної Ради, за основу необхідно прийняти законопроект, реєстраційний.
Завершуйте, будь ласка. Закінчуйте.
А корисні напрацювання законопроекту 2028-1 Анатолія Романовича Франчука - охорона навколишнього середовища, пільги виробникам, експорт і імпорт вин і таке інше, використати при доопрацюванні законопроекту номер 2028 до другого читання. Рішення комітету прийнято одноголосно, прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, про м’ясо і сало і молоко вже в нас є, давайте про вино приймемо закон. Немає заперечень? Вопросов не може бути. Я ставлю на голосування проект закону про виноград та вино, в першому читанні. Реєстраційний номер 2028. [[18:53:45]] За-201 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону про виноград та вино, реєстраційний номер 2028-1. [[18:54:14]] За-34 Є пропозиція за рейтингом, все-таки перший набрав, я ставлю на голосування про прийняття за основу реєстраційного номера 2028 [[18:54:45]] За-247 Прийнято в першому читанні. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину" [[щодо захисту населення від хвороб, спільних для людей і тварин]]. Доповідає автор - Комар Микола Степанович. Реєстраційний номер 2657.
Шановні колеги, необхідність прийняття Закону про внесення змін і доповнень до Закону України "Про ветеринарну медицину" виходить з того, що останнім часом епізоотична ситуація у світі значно погіршилася. В першу чергу, це стосується епідемії губчастоподібної енцефалопатії [[коров’ячого сказу]] та інших інфекцій, збудниками яких виступають патогенні білки "пріони". Країни Європи, що найбільше постраждали від цього лиха, вже прийняли відповідні поправки до чинного законодавства. Тепер черга за нашою державою. Метою прийняття закону є приведення законодавчої бази нашої держави у відповідність з законодавством Європейського Союзу та міжнародними договорами і конвенціями у сфері захисту населення від антропозоомозів, тобто хвороб, спільних для людей і тварин. Прийняття цього закону не потребує додаткових матеріальних та інших витрат. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що все зрозуміло. Немає заперечень, щоб ми прийняли його в першому читанні? Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину" [[щодо захисту населення від хвороб, спільних для людей і тварин]]. Реєстраційний номер 2657. [[18:56:45]] За-324 Прийнято. Ми можемо в цілому прийняти? Немає заперечень. Ставлю на голосування: прийняти як закон в цілому. [[18:57:08]] За-317 Прийнято як закон. Продовжую засідання на 15 хвилин. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус гірських населених пунктів в Україні". Щодо критеріїв відселення. Це реєстраційний номери 2385, 2385-1, 4238 і 5162. Шановні колеги, цей закон, ці закони півроку в нас стоять в порядку денному і ми не можемо дійти. Це дуже важливі закони. Будь ласка, Бартків Василь Павлович 3 хвилини.
Дякую. Василь Бартків, депутатська група Центр Українська Народна Партія. Шановні колеги, шановні радіослухачі, особливо ті хто чекають прийняття цього закону, котрий стосується врегулювання питання надання статусу гірських населених пунктів Івано-Франківській, Чернівецькій, Львівській та Закарпатській областям. На сьогодні в Україні статус гірських населених пунктів мають 646 населених пункти. Мешканцям цих населених пунктів надається дієва допомога з бюджету, виплачується підвищення зарплата, пенсії та соціальна допомога. Гірським вважається населений пункт, що розташований на висоті 400 вище метрів, має складний гірський рельєф. Враховується також і суворі кліматичні умови, холодна довга зима, прохолодне коротке літо, велика кількість опадів, повені сельові явища. А от тут, шановні колеги, все і починається. Мова йде про те, що цей законопроект має на меті врегулювати ті недоопрацювання з боку гідрометрологічної служби, котрі на практиці у застосуванні першої статті цього закону щодо критеріїв, виявляється так, що один населений пункт, який розташований від іншого на невеликій відстані, має практично однакові кліматичні умови, має практично однакові тяжкі умови проживання, так один населений пункт має статус гірського населеного пункту, а інший не має. Є навіть такі приклади, коли, наприклад, село Новичка у Долинському районі, раніше входило до складу міста Долина, мало статус гірського населеного пункту, тепер цього статусу не має. Я вас прошу, шановні колеги, врахувати те, що цей закон пройшов два парламентських комітети і отримав схвалення. Також отримав схвалення із Головного юридичного управління. Він невеликий за своєю суттю і витриманий за юридичною технікою. Цей закон потребує невеликих видатків. Так що прошу вас підтримати цей закон, якого чекають давно вже. Будь ласка. Дякую.
Дякую. Законопроект 2385-1 доповідає народний депутат Гірник Євген Олексійович. Будь ласка, три хвилини.
Шановні депутати! Дійсно, ці метеоумови стають на заваді присвоєння статусу гірських багатьом населеним пунктам гірських областей України. Минулого року Міністерство екології ще в 2002 році своїм листом не заперечувало проти виключення з числа вказаних критеріїв метеофактору при неможливості його об’єктивного визначення через відсутність метеостанцій в населених пунктах. Але потім, ніби налякалося своєї сміливості і відмовилося від цього. Я вважаю, що все одно питання висить, питання потребує вирішення і воно буде вирішення таким чином, що метеофактор буде знятий і не треба боятися. що до гірських будуть віднесені деякі населені пункти Криму, тому що це до цього йде. Звичайно, попередньо представлений законопроект певним чином вирішує цю проблему, але це є компроміс і все одно ці 4 метеостанції не будуть відображати метеофакторів у багатьох населених пунктах. Можливо, я помиляюся, але за моїми підрахунками тільки 19 з 34 населених пунктів Івано-Франківщини зможуть одержати. Через те, логічним було би вирішення кардинальне запитання як спочатку говорило Міністерство екології. Але якщо не можливе кардинальне таке вирішення, то хоча би так, як запропоновано у попередньому законопроекті. я агітую голосувати - за. Дякую.
Дякую. Будь ласка, законопроект 4220. 38 доповідає народний депутат Сятиня. Немає. Каменяш. Так, від Комітету з питань аграрної політики Ткач Роман Володимирович. Будь ласка, яка думка комітету?
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати. Комітет розглянув ці всі чотири законопроекти на своєму засіданні і прийняв таке рішення. Те, що стосується законопроектів 2385, внесених Бартківим і Маркуш, і законопроекту 2385-1, внесеним Гірником, комітет все-таки зважив всі аргументи і пропонує прийняти законопроект Бартківа за номером 2385. Що стосується законопроекту, який внесли народні депутати Сятиня та Климпуш, комітет пропонує також їх підтримати. І що стосується законопроекту за номером 5162, внесені Каменяшем і Ширком, комітет пропонує відхилити. За, за.
Сідайте, будь ласка. Сідайте. будь ласка. Будемо голосувати? Манчуленко з мотивів, хвилина.
Дякую Адаме Івановичу. Надзвичайно важливий законопроект. Тому необхідно уточнити деякі моменти. Георгій Манчуленко, 203 округ, фракція "Наша Україна". Свого часу я підтримав законопроект, який вносився Бартківим, щодо зменшення висоти над рівнем моря з 400 до 300 метрів, крутизни схилу з 12 до 9 градусів, оскільки це стосується безпосередньо тих районів, які входять до мого виборчого округу, і що стосується кліматичних показників. Там є шість підпунктів по кліматичних показниках. Дуже важко вписатися в ці критерії. Буває інколи не вистачає п’ять метрів, і населений пункт уже не підпадає під статус гірських населених пунктів чи скажімо крутизна схилу? Тому треба чітко, щоб було заявлено, які критерії, якщо буде проголосовано той чи інший законопроект, які критерії залишаться для того, щоб той чи інший населений пункт міг здобути статусу гірських населених пунктів. Яка висота, яка крутизна схилу, які кліматичні показники? Тому що за цим доля багатьох десятків тисяч людей, виборців наших. Дякую.
Дякую. При другому читанні це врахують. Шкіль з мотивів і Заєць, і будемо визначатися.
Дякую. Я думаю, що я тут вистрою думку всіх присутніх у цій залі Верховної Ради, що законопроект цей є необхідним. І вивчав я, звичайно, цей законопроект, я консультувався із владою наших районів, мого гірського району, який входить в мій виборчий округ, Самборського. І я думаю, що оптимальним є закон, який пропонує народний депутат Бартків, тому що, звичайно, там можна буде обговорювати і градус, і матумови, але треба зробити такий законопроект, який би в принципі, яким не можна було би ні спекулювати, ні, тим паче, не дати застосувати, тобто він має бути універсальної дії. Тобто я думаю, у першому читанні підтримати Бартківа, а далі доповнити його новаціями, але вже на осінь. Ми маємо проголосувати цей законопроект в цілому. Я вас дуже прошу. Дякую.
Будь ласка, заєць з мотивів.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати, я пропоную законопроект Бартківа проголосувати не тільки в першому читанні, а в цілому. Там немає великої арифметики - це перше. Друге. Якщо говорити про законопроекти Каменяша і Ширка, то вони лише доповнюють законопроект Сятині і Климпуша. Сятиня і Климпуш хоче змінити до шостої статті, а Каменяш і Ширко до сьомої статті. І вони не є альтернативними. Вони не перехрещуються. Тому моя позиція полягає в тому, щоб ми проголосували за законопроект Сятині і Климпуша, за Ширка і за Каменяша, і за Бартківа. Треба, шановні депутати, зробити життя цих горян. Гірник, він покривається законопроектом Бартківа. Тому Гірник є альтернативним по відношенню до Бартківа. І він входить як частина законопроекту Бартківа. Отже, шановні народні депутати, я вас закликаю проголосувати за ці законопроекти, бо сьогодні життя в гірських селах дуже тяжке, інфраструктура зруйнована, робочих сил немає, старі люди і.
Так, будемо визначатися. Я ставлю на голосування проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус гірських населених пунктів в Україні" [[щодо критеріїв відселення]]. Реєстраційний номер 2385, автори Бартків і Маркуш. Прошу голосувати. [[19:07:03]] За-326 Прийнято. Ми можемо в цілому поставити закон? Ставимо в цілому? Там одне речення. Ставлю на голосування в цілому як закон проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус гірських населених пунктів" [[щодо критеріїв відселення]]. Реєстраційний номер 2385. [[19:07:40]] За-285 Закон прийнято. Шановні колеги, давайте визначимося щодо інших законопроектів, бо вони доповнюють деякі зміни. Щодо законопроекту 4238. Сятиня. Будь ласка, голосуємо. [[19:08:23]] За-56 Ну, зрозуміло. Те саме, що 5162 - також доповняє цей же. 5162 ставиться на голосування. [[19:08:50]] За-72 Не прийнято. І щоб Гірник не ображався. Але ми тут альтернативний, ми вже прийняли, він знімає свої. Дякую. Таким чином, прийнято як закон законопроект за номером 2385, Бартків і Маркуш є авторами. Ми можемо ще один закон прийняти? Послухайте! Послухайте: про внесення змін до статті один Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" (щодо терміну сільгосптоваровиробник це одне речення. Будь ласка, Ткач. Одну хвилинку і будемо.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, цей законопроект так би мовити є технологічний. Прийнятий закон про фіксований сільськогосподарський податок проголосуйте за.
Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію щодо терміну "сільгосптоваровиробник". Мабуть, одразу і в цілому? Можемо? Ставлю в цілому як закон, 3546 реєстраційний номер. [[19:10:05]] За-319 Закон прийнято. Дякую, шановні колеги. Що? Ні, ми прийняли, я ставив на голосування як закон, так що це рішення прийнято. Шановні колеги, на цьому вечірнє засідання оголошується закритим. Завтра початок роботи о 10-й годині. Налаштуйтесь, ми сьогодні прийняли рішення про те, що завтра і в четвер ми будемо працювати до 19 години. І завтра працюємо цілий день.