Tere päevast! Alustame infotundi. Kõigepealt teeme kohaloleku kontrolli. Kui keegi ei kuulnud, siis ütlen veel kord, et palun teeme kohaloleku kontrolli! Hetkel on kohal 48 Riigikogu liiget, puudub 53. Kohal on ka kolm infotunnis osalevat valitsusliiget: peaminister Taavi Rõivas, kaitseminister Sven Mikser ja välisminister Urmas Paet. Eilseks päevaks oli registreerunud viis küsijat. Nagu teate, küsijal on õigus kahele lisaküsimusele ja pärast seda annan võimaluse pärida ka teistele Riigikogu liikmetele.
Kõigepealt Urmas Reinsalu küsimus peaminister Taavi Rõivasele. Palun!
Tervist, härra peaminister! Tere tulemast Riigikogu infotundi! IRL on konstruktiivsust pooldav erakond ning me tahame valitsust tema mõistlikes algatustes kindlasti igati aidata ja siin saalis hea sõber olla. Kui valitsus vajab mingite asjade puhul nõu või hoiatust, siis me seda nõu ja hoiatust kavatseme pakkuda. Minu suur mure on praegu seotud Eesti riigi rahanduse tulevikuga. Nimelt on meie majanduse väljavaated esmaspäevase majandusprognoosi järgi kahjuks kehvemaks muutunud ja rahandusminister on öelnud, et rohkem kui 500 miljoni euro ulatuses on kavas uue koalitsiooni lubaduste katteks hakata riigi reserve kulutama. Kas on mõistlik suurendada kulusid nagu buumiajal ja kulutada reserve uute lubaduste täitmiseks kriisiajal?
Mul on väga hea meel, et IRL lubab olla konstruktiivsust pooldav opositsioonierakond. Samuti on mul väga hea meel, kui IRL oma kõikidele eelarvekulusid puudutavatele ettepanekutele leiab nüüd ja tulevikus ka katteallikad. Ainult niimoodi me saamegi eelarvet planeerida, et peame silmas, kas igal ettepanekul, mis rahakulu eeldab, on katteallikas olemas. Ka minul on tõsine mure eelarve pärast, ja see mure on mul olnud juba pikki aastaid. Kõikidel nendel aastatel, kui me oleme koos eelarvet teinud, oleme langetanud päris raskeid otsuseid ja alati oleme suutnud eelarve mõistlikus tasakaalus hoida. Mis puutub minu juhitava valitsuse sammudesse ja koalitsioonileppe punktidesse, mis eeldavad väljaminekuid, siis eranditult kõigil neist on vähemalt sama suur rahaline kate olemas. Koalitsioonilepe ei tekita riigieelarves grammigi defitsiiti, pigem pisut ülejääki, kui võtta kõik kulud ja kõik katteallikad kokku.
Urmas Reinsalu täiendavaid küsimusi ei soovi esitada, annan siis võimaluse ... Siiski, ta soovib neid esitada. Palun, Urmas Reinsalu, esimene lisaküsimus!
Näete, ma olen uus Riigikogu liige, härra esimees. Aga küsimus on väga lihtne. See on minu meelest veidi nagu Fidel Castro stiilis rahanduspoliitika. Olukorras, kus riigi tulud prognoosi järgi vähenevad, võetakse uusi kulusid kanda ja hakatakse selle kompenseerimiseks elama säästudest. Piltlikult öeldes on lood nii, et Eesti perel on teada, et ta sissetulekud hakkavad kahanema, aga valitsus soovitab kulusid suurendada ja elada säästudest, kuni säästud otsa saavad. Täpselt selline on praegu valitsuse rahanduspoliitika. Ma tuletan meelde, et eelmise valitsuse rahanduspoliitiline liin oli selge: tuleb hakata riigi reserve suurendama, mitte neid ära sööma. Mu küsimus on väga lihtne. Kui riigikassa tühjeneb, kas eelarve on siis tasakaalus või mitte?
Sellest küsimusest oleks palju rohkem kasu, kui ta oleks reaalse olukorraga kuidagi kooskõlas. Teoreetilisi küsimusi teemal "mis oleks, kui" võib ju püstitada, aga kordan veel kord: kõikidel nendel rahalist katteallikat eeldavatel sammudel, mida koalitsioon plaanib ja mis on koalitsioonileppe punktid, on ka katteallikas olemas. Me räägime ühest katteallikast kolmandale küsimusele vastamise käigus. Küsimuse esitab teie fraktsioonikaaslane Kaia Iva, kes pärib konkreetselt rohkem kui 20 miljoni euro katmise kohta. Nende katteallikate hulgas on nii tubaka- kui alkoholiaktsiisi tõus, samuti erimärgistatud kütuse soodusaktsiisi asendamine senisest märksa efektiivsemate toetusskeemidega jm. Me oleme kõik need katteallikad avalikult välja öelnud. Te teate hästi, et nende kogusumma ületab 172 miljonit eurot ja täpselt niisama palju on ka täiendavaid kulusid. Ma suhtuksin sellesse suure austusega, kui teie samamoodi teeksite. Minu jaoks oli suur ehmatus, kui IRL hiljuti toetas ühte 108 miljonit eurot eeldavat eelnõu, ilma et ta oleks püüdnud sellele ühte eurotki katteallikat leida. See ei ole see IRL, keda mina tunnen. See IRL, keda mina tunnen ning kellega koos me oleme väga palju riigi jaoks olulisi otsuseid langetanud, oleks ka toda eelnõu toetades katteallikad välja pakkunud. Moodustatud valitsus on just nimelt seda teinud: kõikidele kuludele, mis me oleme ette näinud, oleme leidnud ka katteallikad. Mulle väga meeldiks, kui te konstruktiivselt mõtleva opositsioonierakonnana samamoodi teeksite.
Urmas Reinsalu, teine täpsustav küsimus, palun!
Aitäh! Austatud härra peaminister! Mina ei tunne ära seda Reformierakonda, kellega mina koos valitsuses olin. Me püüdsime ajada vastutustundlikku rahanduspoliitikat, nüüd on asjade seis täiesti segamini ja meenutab veidikene parun Münchhausenit. Olukorras, kus majanduse väljavaated halvenevad, soovib valitsus hakata puudujääke kompenseerima uute kuludega. Ma ei saa sellisest rahanduspoliitikast aru, see on pehmelt öeldes "pärast meid tulgu või veeuputus" poliitika. Minu küsimus on lihtne ja selge. Kui me valitsuses ühiselt teenisime, siis me hoidsime sellist joont, et järgmise aasta riigieelarve oleks nominaalses ülejäägis ehk riigi reservid suureneksid jooksvalt 0,2%. Kui palju valitsus järgmisel aastal nominaalset eelarve ülejääki planeerib?
Aitäh, hea küsija! Mulle väga meeldiks, kui meie ühiselt tehtud eelarve oleks olnud nominaalses ülejäägis, paraku faktid näitavad midagi muud. Samas ei maksa seda nominaalset tasakaalu üle tähtsustada. See konkreetne nominaalne puudujääk, mis on käesoleva aasta eelarves – eelarves, mille me tegime ühiselt hea küsijaga –, tuleb peamiselt sellest, et me teeme tänavu kulutusi CO2 kvoodi müügi summade arvel, mis kajastuvad üksnes eelarve kulupoolel. Need on ajutised kulud ja tegu on ühekordse väljaminekuga. Tulud on juba varasematel perioodidel laekunud. Teine pool selle aasta ehk meie ühiselt koostatud eelarve nominaalsest puudujäägist tuleb sellest, et me teeme täiendavaid makseid Eesti inimeste pensionide teise sambasse. Seegi on ajutise loomuga kulu, mis struktuurset tasakaalu ei mõjuta, küll aga nominaalset. Ja oh üllatust, järgmisegi aasta eelarves kaks kohta, kus tuleb nominaalne puudujääk – on küll võimalik, et see jääb väiksemaks kui tänavu –, on täpselt needsamad. 42 miljoni euro ulatuses tuleb see CO2 kvootidega seotud kulutustest. Esiteks puudutab see Tallinnasse riigi toel ostetavaid uusi tramme, samuti tänavavalgustust Eesti linnades. Ja teiseks, 64 miljoni ulatuses on see seotud sellega, et me teeme täiendavaid makseid Eesti inimeste teise pensionisambasse. Nagu te hästi teate, me teeme neid makseid ajutiselt kuni aastani 2017. Mis puutub valitsuse eelarvega seotud plaanidesse, siis olgu öeldud, et me oleme ambitsioonikamad, kui prognoos ette näeb. Prognoos ütleb, et eelarve on järgmisel aastal struktuurses tasakaalus. Nagu öeldud, valitsuse plaanid on ambitsioonikamad. Me oleme juba teinud kokkuleppeid, mis viivad eelarve järgmisel aastal struktuursesse ülejääki.
Annan võimaluse neljaks täpsustavaks küsimuseks selle Urmas Reinsalu tõstatatud küsimuse raames. Marika Tuus-Laul, palun!
Aitäh! Lugupeetud Taavi Rõivas! Too eelarve mõistlik tasakaal, millest te praegu rääkisite, on ju saavutatud aastate jooksul teoks saanud ebamõistlike kärpimiste abil, mis on langetanud inimeste elatustaset ja raskendanud toimetulekut. Ma kardan, et ka järgmisel aastal ootab uut valitsust sama ees. Aga ma küsin seda. Reformierakond on meie riiki ja majandust aastaid juhtinud. Kuidas me oleme praegusesse olukorda jõudnud? Eile käis Rahvusvaheline Valuutafond välja andmed, et Lätil läheb Baltikumis kõige paremini. Läti majandus kasvab 3,8%, Leedu oma 3,3%, meie oleme kõige viimased. Eesti pangad langetavad prognoose, ka Rahandusministeerium langetas prognoose. Samal ajal olid meil näiteks märtsi toidukulud viimase 20 aasta kõige suuremad. Kuidas me oleme sellesse seisu jõudnud?
Juhin auväärt parlamendi tähelepanu huvitavale paradoksile: üks opositsioonierakond ütleb, et me kulutame liiga palju, teine ütleb, et me kärbime liiga palju. Paistab, et kokku on saanud üsna tasakaalus eelarveplaan. Küsimus oli selle kohta, millised on majandusprognoosid. Mitu rahvusvahelist organisatsiooni näeb Eesti majanduse tulevikku märksa optimistlikumas valguses kui Rahandusministeerium, samas mina usun Rahandusministeeriumi prognoosi. Tõsi, meil kõigil on mure selle pärast, kas täiendavad probleemid, mis võivad tekkida muutunud julgeolekuolukorrast, halvendavad majanduse olukorda. Meie kohus ongi suhtuda asjade seisu pigem konservatiivsemalt kui optimistlikumalt ja seda me kindlasti ka teeme. Rahvusvahelises võrdluses on meile tõepoolest ennustatud suuremat kasvu. Eks elu näitab. Eesti on väga väike ja väga avatud majandus. Meie majanduse käekäik sõltub väga palju sellest, kuidas läheb meie peamistel kaubanduspartneritel. Kahjuks ei lähe ei Soomel ega mitmel teisel meie peamisel kaubanduspartneril üleliia hästi ja lisaks rõhub meid väga tugevalt oht, et tunduvalt halvenenud julgeolekuolukord kogu Euroopas võib mõjutada riikide majanduskasvu. Ka sellega tuleb arvestada.
Aivar Sõerd, palun!
Aitäh, austatud esimees! Austatud peaminister! Ma olen ikka väga imestunud selle üle, et IRL-il on nüüd äkki opositsioonis olles tekkinud mure reservide suurendamise pärast. Kui ma loen aastateks 2012–2015 koostatud eelarvestrateegiat, mille koostamisel IRL kindlasti osales, siis seal on väga selgelt seatud eesmärk jõuda aastaks 2015 struktuurse ülejäägini ja saavutada valitsussektori eelarve nominaalne ülejääk juba aastal 2013, mis võimaldaks alustada majanduskriisi ajal vähenenud reservide taastamist. Ma ei mäleta küll, et Riigikogu rahanduskomisjonis, mida IRL on juhtinud, oleks reservide taastamise ja suurendamise probleem päevakorral olnud. Kas tõesti valitsuses osaledes oli niimoodi, et IRL-i ministrid jätsid kõrvale oma ministeeriumi huvid ja seadsid kõige tähtsamaks reservide suurendamise eesmärgi?
Aitäh! Eks see IRL-i mure ole olnud üksjagu vahelduv. Alles eile oli parlamendi arutelul üks eelnõu, mida IRL soovis läbi suruda ja mille mõju oleks olnud 108 miljonit eurot kulu ehk umbes 63% kogu kulutustest, mis valitsusliit plaanib teha. Katteallikaid oli sellele eelnõule planeeritud täpselt null euro eest. Eile seda muret IRL-il seega ei olnud. Mulle meeldiks, kui meil oleks tegu pigem sellise IRL-i või opositsiooniga tervikuna, kes tunneb riigieelarve pärast sama palju muret kui valitsus ja kes teeb eelarvet puudutavaid ettepanekuid nii, et kui ette on nähtud kulu, siis on sellel ka tulupool nimetatud. Sellise IRL-iga olen mina harjunud koos töötama nii valitsuses kui ka parlamendis ja ma väga loodan, et sellist IRL-i me näeme ka tulevikus. Mis puutub valitsuse eelarvepoliitika eesmärkidesse, siis siht on jõuda eelarvega struktuursesse ülejääki. See eesmärk oli eelmisel valitsusel ja on ka praegusel. Valitsus on praegustele teadmistele tuginedes sõlminud kokkulepped, mis eelarvepositsiooni võrreldes prognoosiga parandavad. Möödunud reedel arutas valitsuskabinet neid teemasid pikalt ja selle tulemusena saan öelda, et praeguse seisuga on olemas kokkulepped, mis viivad valitsussektori eelarve järgmisel aastal struktuursesse ülejääki.
Sven Sester, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea peaminister! Tore on kuulata ja vaadata, kuidas kaks erakonnakaaslast arutavad omavahel IRL-i teemat. Aga ma tulen siiski riigieelarve tasakaalu juurde, mis on täna põhiteema ja mille kohta ma tahan ka küsida. Te ütlesite ühes oma vastuses suure uhkusega, et olenemata sellest, et eelarve struktuurne tasakaal on olemas, te tahate saavutada ülejääki 0,2%. Juhin tähelepanu, et eelmise valitsuse kokkulepe oli tõesti saavutada aastaks 2016 struktuurne ülejääk koguni 1%. Minu jaoks on aga täna probleem selles, et kui me tuleme tagasi nominaalse tasakaalu ehk igapäevase elu juurde, siis rahandusminister on välja öelnud, et aastatel 2014–2017 me elame üle oma võimete 569 miljoni euro ulatuses. See on summa, mille me peame hankima kas a) laenu võttes või b) reservide kallale minnes. Rahandusminister on öelnud, et me võtame selle reservidest. Tegemist on 40–45%-ga kõikidest Eesti reservidest. Minu küsimus on, kas me peame äkki mingeid prioriteete muutma. Kas see on õige, et me lähiaastatel sööme 40% oma reservidest ära? Äkki peaksime tegema mingeid kärpeid, mitte elama üle oma võimete?
Aitäh! On väga oluline prognoose mitte segi ajada. Osa prognoose võtab arvesse juba tehtud otsuseid ja üldse mitte valitsuse tulevast poliitikat. Ühe prognoosi kohaselt on nii, et kui me mitte midagi ette ei võta, siis tekib see olukord, mida te kirjeldasite, muu hulgas nominaalne puudujääk. Aga kes ütles, et me ei võta midagi ette? Mina ütlesin, vastupidi, hetk tagasi siit puldist, et me kavatseme üht-teist ette võtta ja oleme juba sõlminud kokkuleppeid, mis valitsussektori eelarvepositsiooni tunduvalt parandavad. Kui me mitte midagi ette ei võtaks, siis langeksime mõneks aastaks koostatud prognoosi kohaselt struktuurse tasakaalu seisukohalt miinusesse. Me ei kavatse seda aktsepteerida. Nii et ei maksa teatud prognoose hinnates unustada valitsuse poliitikat. Täpselt nii nagu eelmine valitsus suutis oma majanduspoliitiliste sammudega, konkreetsete poliitiliste otsustega tihti eelarvepositsiooni võrreldes prognoosiga parandada, kavatseme seda ka meie kindlasti teha.
Marko Pomerants, palun!
Aitüma! Lugupeetud peaminister! Ilmselt on asi selles, et rahandusminister on ikkagi natuke mures teie plaanide pärast, ega ta muidu selliseid avaldusi ei teeks. Aga te olete korduvalt kinnitanud, et teil on n-ö koma täpsusega kõik miljonid, mis te kavatsete ära kulutada, tuludega kaetud. Millal ja kuskohas võiks Eesti rahvas seda kuulsat Exceli tabelit näha? Pange see minu pärast kas Postimehe esileheküljele või kuskile maja seina peale, kus on ka kiri juures: "Mina, Taavi Rõivas, ütlen, et magage rahulikult, 170 miljonit on nende ridade peal."
Aitäh! Postimehe esikaanel pole seda tabelit minu teada veel avaldatud, küll aga avaldas selle tabeli sisuliselt viimse detailini Eesti Päevaleht. Nii et minul ei ole mingit muret, et avalikkus pole selle tabeliga kursis. Me oleme seda ette lugenud valitsuse pressikonverentsil ja me oleme seda ette lugenud, vähemasti mis puudutab suuremaid summasid, ka siit puldist. Siin puldis seisjale kehtib teadupärast ajalimiit ja kõiki arve ei jõua ette lugeda. Aga ma võin seda veel kord teha. Hakkame siis pihta. Alkoholiaktsiisi täiendav tõstmine – 9 miljonit eurot, tubakaaktsiisi täiendav tõstmine – 10 miljonit eurot, kütuseaktsiisi lahtisidumine teehoiust – 25 miljonit eurot, erimärgistatud kütuse soodusaktsiisi asendamine osalise kompenseerimisega – 32 miljonit eurot, ettevõtete sõiduautode sooduskäibemaksu muudatused ja eelarves võetud riskide maandamine – 20 miljonit eurot jne, jne, jne. Eesti Lotole reklaamiõiguse andmine – veel 3 miljonit eurot. Kui te arvud kokku liidate, siis nii see kate tuleb. Lisaks kulude ajatamine tulevastele perioodidele – 23 miljonit eurot. See on teema, mida me arutame kolmandale küsimusele vastamise käigus. Kokku on nii tabeli kulu- kui ka tulupool 172,1 miljonit eurot selle hetke teadmiste kohaselt, kui me seda tabelit tegime. Meil on ka tunne, et teatud eelnõude puhul võib laekumine praktikas suurem olla, aga eks see ole hiljem täpsemalt näha.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmine küsimus on Enn Eesmaalt kaitseminister Sven Mikserile.
Suur aitäh! Austatud kaitseminister! Seoses turbulentse olukorraga Ukrainas on nii mõnedki teised rahvusvahelised kriisikolded jäänud paratamatult väiksema tähelepanu alla. Üks neist on kahtlemata katastroofiline olukord Kesk-Aafrika Vabariigis. Üleeile avaldatud ÜRO raporti kohaselt vajab kiiresti otsest toiduabi kolmandik selle riigi rahvast, kokku üle 1,5 miljoni kriisist otseselt mõjutatud inimese. ÜRO raporti kohaselt on vägivalla lõpetamiseks ja põllumajanduse taastamiseks vajalik pikk ja kulukas humanitaaroperatsioon. Euroopa Liidu Nõukogu kiitis kuu alguses heaks sõjalise operatsiooni alustamise Kesk-Aafrika Vabariigis, tegelemaks tohutute väljakutsetega – just sellist sõnapaari kasutas Catherine Ashton. Millistega neist väljakutsetest hakkavad Eesti uuenenud valitsuskoalitsiooni otsusel ja Riigikogu mandaadi alusel Euroopa Liidu väekontingendi koosseisus tegelema meie sõjaväelased?
Aitäh, austatud küsija! Hea Riigikogu! Kõigepealt tahan öelda väga selgelt, et isegi kui meedias on viimaste nädalate ja viimaste kuude akuutsed kriisid pikemalt vindunud kriise ja humanitaarkatastroofe mõnevõrra varjutanud, siis kaitse planeerijate jaoks see kindlasti nii ei ole olnud. On tõsi, et Euroopa Liidu sõjalise missiooni käivitumine Kesk-Aafrika Vabariigis on võtnud eeldatust pisut kauem aega. Väeloome on kestnud kauem, kui esialgselt plaanitud, aga too venimine ei ole meile teadaolevalt ühegi panustava riigi puhul olnud kuidagi seotud pinge eskaleerumisega Ukrainas ja Ukraina ümbruses. Praeguseks on väeloome protsess edukalt lõpule jõudnud. Nii et need on kindlasti kaks täiesti erinevat asja. Eesti Riigikogu andis mandaadi Eesti tegevväelaste Aafrikasse lähetamiseks 19. veebruaril. Praegu on võimatu öelda täpset kuupäeva, aga töötame selle nimel, et Eesti tegevväelaste siirmine Kesk-Aafrika Vabariiki saaks teoks aprillikuu teisel poolel. See siirmine toimub mitmes etapis. Mandaat vältab 31. augustini, mis tähendab, et kui me suudame oma mehed teele lähetada aprillikuu jooksul, siis nad saavad nelja kuu pikkuse rotatsiooni täis teenida. Missiooniüksuse ülesanded on samad, mis parlamendiarutelu käigus kirjeldatud. Endiselt on üks funktsioone vabastada nii Prantsusmaa operatsiooniga Sangaris kui ka Aafrika Liidu operatsiooniga MISCA seotud üksuseid ulatuslikumaks tegutsemiseks väljaspool pealinna ja selle lähiümbrust. Need plaanid on ka praegu samalaadsed.
Enn Eesmaa, esimene täpsustav küsimus, palun!
Suur aitäh! Kõigele muule lisaks suurendab Kesk-Aafrika Vabariigis ebastabiilsust vägivald kristlaste ja moslemite vahel. Kohalikus mõistes on tegemist kristlaste maakaitseväe ehk n-ö anti-balaka ja Séléka ehk islami mässuliste koalitsiooni veriste kokkupõrgetega. Kesk-Aafrika Vabariigi naabri Tšaadi rahuvalvajad, kes valitsuse otsuse kohaselt kutsutakse oma missioonilt tagasi, toetasid usulistel kaalutlustel moslemitest võitlejaid. Kas nende toime pandud veresauna kohta pealinnas Banguis on täna rohkem teada, kui alles hiljuti oli? Prantsusmaa president François Hollande on teatanud, et moslemite vastu korraldatakse otseseid rünnakuid, mistõttu julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis on tema sõnul veelgi halvenenud.
Olukord on kindlasti ülimalt dünaamiline. Kesk-Aafrika Vabariik on väga keerulise ajalooga ning keerulise elanikkonna usulise ja hõimulise koosseisuga riik. Praegune vägivallalaine, mis on tinginud ka vajaduse käivitada seal Euroopa Liidu operatsioon, sai alguse 2012. aastal. Kriis kulmineerus 2013. aastal islamistliku vähemuse võimuvõtmisega. Konflikti tolles faasis tekitas suurimat muret islamistlike rühmituste, peamiselt Séléka toimepandud vägivald kristliku enamuse vastu. Viimasel ajal on aga palju suuremaks probleemiks muutunud see, et kristlaste anti-balaka on toime pannud vägivallategusid moslemite vastu, mis on kaasa toonud uue põgenikelaine. See vägivald kindlasti tõuseb ja mõõnab ning võib eskaleeruda. Mis puutub sellesse, kuidas kohalikud elanikud suhtuvad välistesse julgeoleku tagamise jõududesse, siis tõepoolest kõige problemaatilisem on seni olnud Aafrika Liidu missiooni koosseisus osalenud Tšaadi väekontingent. Teatud omaenda riigi sisepoliitilistel põhjustel, kaasa arvatud asjaolu tõttu, et ka Tšaadi mässulisi on tegutsenud Kesk-Aafrika Vabariigi territooriumil, on nad rohkem kui teised välisvõitlejad sekkunud naaberriigi sisemistesse vastuoludesse. Aga nagu öeldud, meie lähetatav üksus hakkab tegutsema pealinnas ja selle lähiümbruses ning tõenäoliselt Eesti tegevväelased nendesse vastuoludesse kuidagi segatud ei saa.
Annan võimaluse esitada siin saalis kolm täpsustavat küsimust. Neeme Suur, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud kaitseminister! Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis on keeruline ja kõnealust missiooni ei anna eriti võrrelda teiste missioonidega, kus Eesti on osalenud. Kuidas te praegu kirjeldaksite Eesti üksuse valmisolekut selleks missiooniks? Kas on olemas vajalik relvastus ja varustus, samuti informatsioon ja kõik muu tarvilik? Kas meie mehed, kes sinna lähevad, on valmis?
Kaitseväe iga missioon on unikaalne, sest julgeolekuolukord igas kriisipiirkonnas on unikaalne. Praegu seisab ees seni suurim Eesti kaitseväelaste lähetamine Aafrikasse. Tegemist on kindlasti teiselaadilise julgeolekukeskkonnaga, aga ka klimaatiliselt ja looduslikult teistsuguse keskkonnaga, kui on olnud varasematel operatsioonidel Afganistanis ja Iraagis, rääkimata Balkanist. Eesti kaitseväelaste lähetamisel välisoperatsioonidele ei ole Eesti parlament ega ka valitsus reeglina kehtestanud meie inimestele tegutsemispiiranguid. Praegusel juhul aga on tegemist hõimudevahelise vägivallaga ning meie meeste tegutsemisjuhises on kirjas selged põhimõtted, millist tüüpi situatsioone Eesti tegevväelased seal lahendavad ja milliseid mitte. Kindlasti on üks oluline tegur Aafrika looduslik ja klimaatiline keskkond, mille tõttu oli vaja tegevväelased enne missioonile lähetamist immuniseerida. Kaitsevägi ja Kaitseministeerium teevad omalt poolt kõik, et vähendada mis tahes laadi ohte, olgu need vaenulikust inimtegevusest lähtuvad või ka muud, näiteks kurnavast kliimast tingitud riskid. Püüame ohtu meie tegevväelaste tervisele ja elule minimeerida.
Aivar Riisalu, palun!
Aitäh, hea Riigikogu esimees! Hea minister! On selge, et keegi ei kahtle Kesk-Aafrika missiooni vajalikkuses Eesti jaoks, eriti praeguses muutunud rahvusvahelises olukorras. Meie panus annab meile võrdväärse võimaluse istuda prantslastega laua taga ja debateerida näiteks nende relvatehingute üle Venemaaga. Minu mure ja küsimus on aga järgmine. Kas värske minister on mõelnud sellele, et me oleme andnud mandaadi tegelikult ju veel ainult neljaks kuuks ehk augusti lõpuni? Oletatava sinnasõidu aeg ei ole veel käes, ärasõidupäeva ja mandaadi lõpu vahele jääb väga vähe aega. Järsku peaks mõtlema mandaadi pikendamisele ja tegema seda aegsasti, et mitte ei juhtuks sellist asja, et meie sõdurid on ilma mandaadita kusagil Aafrikas?
Aitäh! Kindlasti saavad Eesti kaitseväelased viibida välismissioonil üksnes seadusega sätestatud korras ja Riigikogu otsusega antud mandaadi alusel. Kui see mandaat veebruarikuus anti, nähti ette üks neljakuuline rotatsioon kuni 55 tegevväelasega. Nagu ma esimesele küsimusele vastates juba ütlesin, suudetakse eeldusel, et siirmine saab teoks aprillikuus, üks neljakuuline rotatsioon täies mahus ära teha. Kui siirmine peaks mingil põhjusel viibima, jääb rotatsioon lühemaks kui neli kuud. Selle mandaadi raames on ka võimalik, et kuni viie tegevväelasega, näiteks staabiohvitseridega, jätkatakse aasta lõpuni. Aga mis puutub põhikontingenti, siis on missiooni lõppkuupäev kindlalt 31. august ja ette on nähtud üks rotatsiooniperiood. Kui parlament mandaadi andmist arutas, ütles toonane kaitseminister väga selgelt ja sellele viitasid eelnenud aruteludes ka Kaitseväe esindajad, et muude kohustuste tõttu ei nähta ette rohkem kui ühte rotatsiooniperioodi. Oleme ju näiteks kohustatud panustama ka NATO kiirreageerimisjõududesse.
Marianne Mikko, palun!
Suur tänu! Lugupeetud minister! Kas te võite kinnitada, et Euroopa Liidu sõjaline missioon Kesk-Aafrika Vabariigis kujuneb samasuguseks edulooks nagu Atalanta, kus me samuti osalesime? See kujunes tõesti väga edukaks – piraadid ütlesid, et neil pole mõtet võidelda, sest vastasjõud ehk Euroopa Liidu missioon on nii tugev, et nad annavad alla.
Euroopa Liidu sõjaline missioon on ette nähtud vältama kuni kuus kuud alates täieliku operatsioonilise funktsionaalsuse saavutamisest. Pärast seda antakse missiooni ülesanded üle Aafrika Liidu missioonile, mis praegu on samuti alles lõpliku väljaarendamise faasis. Ka Aafrika riikide panused peaksid aja jooksul kasvama. Vaadates tagasi Kesk-Aafrika Vabariigi väga keerulisse minevikku, võib kindel olla, et Euroopa Liit ei suuda oma sõjalise missiooniga kõiki aastate või aastakümnete jooksul kuhjunud pingeid selles riigis likvideerida. Küll aga on väga selge eesmärk ja ka arvestatav tõenäosus, et suudetakse olukorda sedavõrd stabiliseerida, et pärast Euroopa Liidu sõjalise missiooni lõppu suudavad julgeoleku tagada Aafrika Liidu ja ka Prantsuse üksused, mis kindlasti jäävad Kesk-Aafrika Vabariiki tunduvalt pikemaks ajaks.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmine on Kaia Iva küsimus peaminister Taavi Rõivasele. Palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea peaminister! Oled rõhutanud, et kõikidel kulukohtadel on ka tulukohad olemas. Täna on siit juba paar korda läbi käinud, et üks koht, kust te soovite raha ära võtta, on vanemapension, mis on juba seadustatud. Alates 2015. aastast peaks osa inimesi saama vanemapensioni oma lapse või laste kasvatamise eest. On ka teisi minu meelest moraalituid raha saamise võimalusi, nagu näiteks hasartmängude suurem reklaamimine. Ole hea ja selgita, mis võiks olla see moraalne põhjendus meie eakatele, et öelda, jah, me oleme teile lubanud vanemapensioni, aga me ei täida seda. Me oleme selle seaduse koos teinud. Ma mäletan, et ühises koalitsioonis olles tundus see kõigile mõistlik. See ei ole ju üllatus, et sinna raha kulub. Sa oled öelnud, et sinu jaoks oli üllatus, et see kulu on suhteliselt suur, ja selle tõttu on soov selle lubaduse täitmist edasi lükata. Aga see ei saa ju ei sotsiaalministrile ega rahanduskomisjoni endisele juhatajale üllatus olla. Palun selgita!
Aitäh! Teie küsimus põhineb teatud mõttes õigetel eeldustel. Tõepoolest, nagu te ütlesite, katteallikad meie plaanidele on olemas ja nendest me oleme valmis loomulikult ka ükshaaval rääkima, kui on vaja. Võin kommenteerida ka seda konkreetset näidet. Oluline on muidugi teada, et vanemapension koosneb tegelikult kolmest osast. Esiteks, kui laps on sündinud 2013. aastal või hiljem, makstakse ühele vanemale pensionilisa teise pensionisambasse. See puudutab ka kõiki tänavu ning järgmisel ja ülejärgmisel aastal sündivate laste vanemaid. See osa vanemapensionist juba kehtib ja selle osas me mingeid muudatusi ei kavanda. See jääb kehtima täpselt samamoodi nagu praegu. Teine osa vanemapensionist puudutab neid vanemaid, kelle lapsed on sündinud ajavahemikul 31. detsember 1980 kuni 31. detsember 2012. Nendele on ette nähtud kahe aastahinde suuruses pensionilisa. See puudutab seega kuni 33-aastaste inimeste vanemaid. Ka see osa vanemapensionist jääb samamoodi kehtima, nagu see juba jõustunud on. Kolmas osa vanemapensionist ei ole veel jõustunud, on plaanitud, et see hakkab kehtima aastal 2015. Meie ettepanek on lükata see edasi aastasse 2018. Seda seetõttu, et kuni aastani 2017 on Eesti riigil väga suured lisakulud, mis on seotud täiendavate maksetega teise pensionisambasse.
Kaia Iva, esimene täpsustav küsimus, palun!
Aitäh! Nüüd me oleme jälle olukorras, kus mina küsin üht, aga austatud peaminister selgitab üldist Eesti elu. Minu küsimus oli, mis võiks olla see moraalne põhjendus, mis aitaks eakatele inimestele selgitada, miks neile lubatud pensionilisa ei saa kehtestada. Me teame, et keskmiselt on peres kaks last, see tähendab 120 eurot aastas. Seega kolme aasta kohta on kavas jätta inimestele maksmata 360 eurot. Sa oled ikka rõhutanud, et me ei võta seda raha ära, me lükkame selle maksmise edasi või nagu sa praegu ütlesid, me ajatame selle pensionilisa maksmise. Minu küsimus on konkreetne: kas on kavas 2018. aasta 1. jaanuaril too kolme aasta jooksul saamata jäänud vanemapension välja maksta? Kas see keskmiselt 360 eurot makstakse 1. jaanuaril 2018 igale seda saama õigustatud inimesele kenasti pensionipäeval kätte?
Meil on kavas mitte 2018. aastal, vaid juba järgmisel aastal tõsta kõikidel Eesti pensionäridel – nii neil, kellel on lapsi, kui ka neil, kellel ei ole, nii üksikutel kui ka kellegagi koos elavatel eakatel – pensioni täpselt nii suures mahus, kui see riigile vähegi jõukohane on. Ning me oleme juba ka kokku leppinud selles, et keskmine vanaduspension jääb ka järgmisel aastal tulumaksuvabaks. Seegi on samm, mis nõuab riigieelarvest märkimisväärseid summasid, aga ka selleks on meil katteallikad olemas. Nüüd põhjuste juurde, miks just see konkreetne samm edasi lükata. Hetkeks peaks vaatama minevikku. Kui 2009. aastal oli järsk majanduslangus ja Riigikogu peatas ajutiselt sissemaksed inimeste teise pensionisambasse, siis me lubasime kõikidele nendele, kes tookord otsustasid vabatahtlikult ise edasi maksta, et riik teeb täiendavaid makseid nende pensionisambasse kuni aastani 2017. See tähendab aasta-aastalt – struktuurses mõttes ei lähe see arvesse, küll aga nominaalses mõttes – märkimisväärset kulutust: tänavu ca 50 miljonit, järgmisel aastal üle 60 miljoni ja 2017. aastal juba üle 70 miljoni euro, mis on ühekordne kulutus ja millega samal ajal täiendavaid uusi makseid kavandada ei saa. Selline vanemapension, nagu oli plaanis 2015. aastal maksma hakata, ei ole riigile tõepoolest jõukohane. Neid kohustusi, mis on juba kehtima hakanud, me kindlasti täidame. Need kohustused, mis ei ole veel kehtima hakanud ja mis oli plaanis jõustada järgmise aasta 1. jaanuaril, me võtame endale 2018. aasta 1. jaanuarist – siis, kui suured kulutused pensionisambasse maksmisel on riigi jaoks lõppenud.
Kaia Iva, teine täpsustav küsimus, palun!
Aitäh! Ma arvan, et eelmine valitsuskoalitsioon oli ikka täie mõistuse juures, kui ta eelarvestrateegiat koostas ja seadusi vastu võttis. See, millised kulud kaasnevad ühe või teise seaduspügalaga, kui palju raha on vaja vanade lubaduste täitmiseks, kui palju uute elluviimiseks, on ju ikka teada. Need kulud olid selgelt eelarvesse kirjutatud. Minu küsimus oli, miks me just nimelt sellisest kohast raha võtame. Vastust sellele kahjuks ei tulnud. Vastust ei tulnud ka teisele küsimusele, mis on minu jaoks väga oluline, nii et küsin selle üle. Nii nagu sa rõhutasid, praegu me maksame tagantjärele makseid, mis vahepeal olid peatatud. Kas sa saad kindlalt lubada, et aastal 2018 makstakse inimestele kolme aasta vanemapension kenasti tagantjärele ära? Te olete ju öelnud, et lükkate maksmist edasi, mitte ei võta nendelt inimestelt seda raha ära. Kas see raha makstakse neile hiljem välja?
Plaan on alustada pensionilisa maksmist 2018. aasta 1. jaanuaril ja mitte maksta midagi tagantjärele, vaid alates hetkest, kui seadus jõustub. Ma olen ka üsna kindel, et eelmine valitsusliit oli täie mõistuse juures, kui see eelarvele üksjagu kulukas lubadus seadustati. Ilmselt oldi täie mõistuse juures ka siis, kui nähti, et 2015. aastal ei ole see riigile jõukohane. Just seetõttu lükati ühe kolmandiku osas vanemapensioni jõustumine edasi. Ma rõhutan, et kaks kolmandikku vanemapensioni regulatsioonist on juba kehtima hakanud. See jääb kehtima ka tulevikus ja seda ei kavatse vähemalt praegune valitsusliit muuta. Nii et jah, loomulikult oldi täie mõistuse juures. Aga tuleb arvestada ka seda, et eelmisel valitsusliidul ei olnud plaanis või vähemasti ei olnud katteallikatega kaetult plaanis nii palju lapsetoetust tõsta ega ka võimaldada täiendavat tulumaksuvabastust kõikidele pensionäridele, sõltumata sellest, kas neil on lapsi või ei ole. Need on uue valitsusliidu sammud, mis eeldavad rahalist katet, nii nagu teie erakonna esimees väga õigesti märkis. Teil on olnud võimalik käesolevat punkti arutades veenduda, et see kate on olemas. Kas see on selline, mille kõik suurte rõõmuhõisetega vastu võtavad? Vaevalt küll. Milline rahaline kate oleks? Aga küllap on see mõistetav, kui me samal ajal laiendame pensionäride tulumaksuvabastust. See on ju eakate inimeste jaoks olulisem. Kui me saame ühtlasi tõsta ka lapsetoetust, seejuures tunduvalt tõsta, siis on tore – see on lastega perede jaoks väga tähtis.
Annan võimaluse kaheks täpsustavaks küsimuseks. Marko Pomerants, palun!
Aitüma! Kõigepealt kinnitan, et riigikogulased esitavad oma küsimusi alati õigetest eeldustest lähtudes ja õigetel alustel. Eks ole, lugupeetud peaminister? Aga ma ei saa aru sellest, miks te räägite oma plaanist nagu mingisugusest suurest kangelasteost, kui kinnitate, et maksate järgmisel aastal pensionid välja maksimummääras. Kehtiva seaduse alusel teil alternatiivi ei ole. Ja minu meelest ei ole vaja kelkida ka sellega, et me kavatseme keskmise pensioni edaspidigi hoida tulumaksuvaba. See on ka elementaarne, härra peaminister!
Aitäh! Kogu oma sügavas lugupidamises kõikide parlamendiliikmete vastu – ja ma kinnitan, et ütlen seda väga siiralt, olles kuus aastat teiega külg külje kõrval Riigikogus töötanud – ma siiski ei arva, et eranditult kõik parlamendiliikmete küsimused on päris õigetel alustel esitatud. Küllap on küsimustes mõnikord terake irooniat ja mõnikord selliseid soodsas valguses esitatud fakte või hinnanguid. Aga see selleks. Loomulikult suhtun mina peaministrina ja suhtuvad ka kõik teised valitsusliikmed parlamenti äärmise lugupidamisega. Kindlasti ei ole see valitsuse teene, et seadust järgitakse selles ulatuses, mis puudutab pensionitõusu. See on elementaarne, iga valitsus peab seda tagama. Samas on valitsusel võimalus pensionitõusu mõjutada nii, et aetakse poliitikat, mis suurendab sotsiaalmaksu laekumist. Poliitika peab tagama majanduskasvu, et inimeste palgad tõuseksid, ja see peab soodustama ka tööhõivet, et oleks rohkem inimesi, kes palka saavad. Mõlema eesmärgi nimel minu valitsus tegutseb, ühelt poolt langetades tööjõumakse, teiselt poolt kaasates tööhõivesse inimesi, kes praegu tööl ei käi, näiteks erivajadusega inimesi. Need sammud aitavad meil tulevikus pensione tõsta kiiremini, kui need üksnes tänu sotsiaalmaksu enamale laekumisele kasvaksid. Mis puutub täiendavasse tulumaksuvabastusse, siis selleks on vaja teha eraldi otsus ja leida katteallikad. Just nimelt seda me olemegi plaaninud teha.
Sven Sester, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea peaminister! Me mõlemad oleme olnud Riigikogu rahanduskomisjoni esimehed ja me kindlasti oskame raha lugeda. Tegelikult on küsimuse puhul, millest me praegu räägime, asi ju väga lihtne. Te olete võtnud aluseks, et teatud osa vanemapensioni jõustumise edasilükkamisel vähemalt kolm aastat võidab riik aastas 23 miljonit eurot. See on konkreetne kate muude kulutuste tegemiseks. Tegu on poliitilise otsusega. Riik on öelnud, et ta jätab 70 miljonit pensionäridele maksmata ja paneb selle 70 miljonit kuhugi mujale. Kaia Ivale vastates te ütlesite, et pole kavas tulevikus tagantjärele pensionäridele midagi välja maksta. See 70 miljonit, mis nüüd täiendavalt riigile kätte jääb, kuna väljamakseid kolme aasta jooksul ei tehta, lihtsalt suunatakse kuhugi mujale, tehes mingeid muid kulutusi. Saan ma õigesti aru?
See, kuhu mujale raha suunatakse, on ju teile hästi teada. Tänu sellele ongi võimalik täiendav pensionide tulumaksuvabastus, lapsetoetuse väga suur kasv ja toimetulekutoetuse määramisel laste osakaalu suurendamine, et vähendada laste vaesust Eestis. Tänu sellele on võimalik ka tasuta koolitoit gümnaasiumis. Kõik need sammud vajavad katteallikat. See raha ei ole mõeldud mingiteks müstilisteks asjadeks kuskil riigi taskus, kuhu riik selle lihtsalt seisma jätab, see on mõeldud Eesti ühiskonna, Eesti inimeste hüvanguks. Mitu teie erakonnakaaslast ja ka teie ise kritiseerisite meid selle eest, et katteallikaid justkui pole. Mul on hea meel, et me oleme arutelu käigus jõudnud selleni, et katteallikad on täiesti olemas ning me saame läbipaistvalt ja avalikult arutada, kumb on õigem, kas tõsta lapsetoetust ja laiendada tulumaksuvabastust, nii et keskmine pension oleks endiselt tulumaksuvaba, või jõustada kiiremini see kolmas kolmandik vanemapensionist. Need on vaidluskohad, mille otsustamisel on debatt parlamendis igal juhul õigustatud. Selle üle oleme valmis kindlasti arutlema ka tulevikus.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Järgmine on Yana Toomi küsimus peaminister Taavi Rõivasele.
Ma tänan, härra eesistuja! Austatud peaminister! Europarlamendi valimisteni on jäänud alla kahe kuu. Europarlamenti pürgivad teie juhitavast valitsusest kultuuriminister, majandus- ja kommunikatsiooniminister, välisminister, haridus- ja teadusminister, põllumajandusminister ning ka rahandusminister. Iseenesest on see levinud praktika, aga selle valitsuse puhul tundub kuidagi kummaline – teil on väga ambitsioonikad plaanid, aga aega nende täitmiseks vaid 11 kuud. Kas teie peaministrina ei tunne muret, et pooled teie valitsuse ministrid ei keskendu lähima kahe kuu jooksul ehk mitte nende lubaduste täitmisele, vaid hoopis valimiskampaaniale?
Aitäh! Juba matemaatiliselt võttes ei ole mõeldav, et Eestile eraldatud europarlamendi kohad täidavad enam kui pooled minu valitsuse ministritest. Kohti jääb puudu, neid on ju vaid kuus. Aga kui tõsisemalt rääkida, siis ei Reformierakonna ega ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirja esinumbrid, Reformierakonna puhul isegi kaks esimest numbrit ei ole valitsusliikmed. Aga kui mõlemad valitsusliidu erakonnad saaksid teie ettepanekul, nagu ma aru sain, maksimaalse tulemuse ehk kahe peale kokku kuus kohta ja kui kõik need ministrid ka europarlamenti läheksid, siis see valitsuse koosseisu nii palju ka ei muudaks, et kabineti töövõime oleks halvatud. Reformierakonna nimekirjas on ministritest esimene välisminister Urmas Paet. Mina ütlen, et talle võiks kõhklematult hääle anda, ka juhul, kui ta otsustab jätkata tööd Eesti valitsuses. Tema kogemustest rahvusvahelisel areenil on Eestile kasu nii europarlamendis kui Eesti välisministrina. Hääle võib anda igal juhul. Järgmine minister on meil juba viiendal positsioonil. Päris kindel ma selles ei ole, et meil viis kohta europarlamendis saada õnnestub, ning seetõttu ma ei avaks arutelu, kas on lootust ka viiendal kohal oleval ministril europarlamenti pääseda. Aga kutsun kõiki Eesti inimesi üles valima neid inimesi, keda nad usuvad europarlamenti minevat. Meie nimekirja eesotsas on neid õige mitu, samuti nimekirja tagumises otsas. Soovitan neid valida, kindlasti esindavad nad Eestit väärikalt.
Yana Toom, esimene täpsustav küsimus, palun!
Ma tänan, härra eesistuja! Austatud peaminister! Pean ütlema, et mina nende teie inimeste poolt ei hääleta kohe kindlasti mitte. Aga see selleks. Minu küsimuse sisu oli teistsugune, te kas saite valesti aru või ei osanud mina küsida. Kas on alust arvata, et kõik need tublid kuus valitsusliiget, kes kandideerivad europarlamenti, ei tegelegi lähima kahe kuu jooksul oma valimiskampaaniaga? Väga palju aega teil oma plaanide elluviimiseks ei ole ja kui nad hakkavad tegelema valimiskampaaniaga, siis see tähendab seda, et isegi kui nad ei osutu valituks – ja mõistagi nad ei saa kõiki kuut kohta, see on selge –, jääb neil valitsuslubaduste täitmiseks mitte 11 kuud, vaid ainult üheksa kuud.
Kui Eesti Vabariigi välisminister Urmas Paet kohtub iga nädal Euroopa ja muu maailma liidritega, siis öelge mulle, kas see on valimiskampaania või tema igapäevane töö. Mina ütleksin, et see on tema igapäevane töö, millega ta kindlasti teenib ära valijate usalduse. Mingit eraldi kampaaniat tal teha vaja ei olegi. Kui Tallinna linnapea kandideerib europarlamenti, öeldes juba ette, et ta sinna kindlasti minna ei kavatse, siis kasutatakse selle iseloomustamiseks igasuguseid linnunimesid. Aga olgu see mis tahes, võib-olla ongi parem, et ta europarlamenti minna ei kavatse – ausalt öeldes, ega ma teda seal Eestit esindamas väga hästi ette ei kujuta. Mis puutub praeguse valitsuse liikmetesse, siis kõigi poolt võiks rahumeeli hääletada. Eks elu näita, kui palju keegi hääli saab, kas neil avaneb reaalselt võimalus europarlamenti minna või mitte. Ärme ruttame sündmustest ette! Ma ei välista ka seda, et mõni minu valitsuse liikmetest peale europarlamendi valimisi tõepoolest otsustab sinna minna. Eks me näe!
Yana Toom, teine täpsustav küsimus, palun!
Tänan, härra eesistuja! Kui jutt juba lindudele läks, siis ma tuletan meelde, et valitsus ei toetanud härra Andres Herkeli eelnõu, mille kohaselt üks mandaat kustutanuks teise. Nii et linnud oleme kõik nii või naa. Aga see selleks. Pärast teie peaministriks saamist ilmus meediasse ja tänavapilti suur plakat loosungiga "Suurem heaolu, parem julgeolek". Palun selgitage selle loosungi sisu ja täpsustage, kas plakat on mõeldud Euroopa Parlamenti pürgivate reformierakondlaste valimiskampaania toetuseks!
Ei, see väga põgus reklaamikampaania ei ole kindlasti seotud europarlamendi valimistega. Küllap olete märganud, et mina Euroopa Parlamendi valimistel ei kandideeri. Ma usun, et see on mõistlik praktika, et ametisolev peaminister ei kandideeri teistesse ametitesse, ei kohalikel valimistel ega ka europarlamendi valimistel. Kodanikuna mul see põhiseaduslik õigus ju on, aga ma kavatsen järgida head tava ja mina europarlamendi liikme kandidaadina ennast kirja pannud ei ole. Samas soovitan kõigil eestimaalastel minu juhitava erakonna kandidaatide hulgast valik teha. Ma olen täiesti kindel, et nad esindavad Eestit väga väärikalt.
On võimalik esitada kaks täpsustavat küsimust tingimusel, et küsimused on hästi lühikesed ja vastused samuti. Kalev Kallo, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Hea peaminister! Tundub, et olete võtnud omale ikka päris suured õigused. Võib-olla peaks valimised üldse ära jääma, sest peaminister ütleb, kes sobib europarlamenti ja kes ei sobi. Aga minu küsimus käib Yana Toomi küsimuse juurde, millele selget vastust ei tulnud. Küsimus oli selles, et ministrid, kes kandideerivad europarlamenti, peaks tegelema kampaaniaga ja kui nad sellega tegelevad, siis pole neil aega pühenduda nende üllaste suurte eesmärkide täitmisele, mis valitsusliit võttis. Te rääkisite oma vastuses ainult Paetist, aga Paet ei ole ainus kandidaat. Kuidas teised ministrid ühitavad kampaania ja suurte eesmärkide täitmise?
Kindlasti ei tohi kampaania, kui keegi seda lisaks oma põhitööle teha plaanib, põhitööd takistada. Täpselt nii nagu Tallinna linnapea kampaania ei tohi tema põhitöö tegemist häirida, ei tohi see takistus olla ka valitsusliikmete ja parlamendiliikmete puhul.
Marko Pomerants, palun!
Kiire küsimus. Mis vahe on Taavi Rõivase ja Priit Kutseri plakatitel majaseintel, kui kumbki ei kutsu tegelikult valima?
Vahe on selles, et Taavi Rõivase plakateid ei ole mitte kunagi tehtud avaliku raha eest. Priit Kutser ja mitmed teised Keskerakonna liikmed aga on seda linna raha kuritarvitades endale lubanud. Kui Reformierakond on otsustanud oma mittekandideerivat esimeest plakatil esitleda, siis selline on olnud Reformierakonna valik. Kui Tallinna linn otsustab valimistel kandideerivat linnaosajuhti esitleda Tallinna linna raha eest tellitud valimisplakatil, siis see on linna raha kuritarvitamine.
Tänan ministreid! Tänan küsijaid! Palun vabandust kolleeg Sven Sesteri ees, aga ma loodan, et tema küsimused said vastuse seoses Urmas Reinsalu küsimustega. Infotund on lõppenud.
Austatud Riigikogu, palun hetkeks tähelepanu, rahunemist, keskendumist!
Seoses Riigikogu liikme Margus Lepiku tagasiastumisega asub tänasest Riigikogu liikmeks Aivar Rosenberg. Meil on nüüd võimalus ära kuulata Riigikogu liikme Aivar Rosenbergi ametivanne. Palun!
Austatud Riigikogu juhataja! Austatud Riigikogu! Asudes täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena Riigikogu XII koosseisus, annan vande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale. [[Aplaus.]]
Nüüd on saabunud aeg anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Palun! Soovijaid ei ole. Te olete sellel ajal alati harjunud kuulama Riigikogu juhatuse teateid. Täna on teade selline, et hommikul oli koos vanematekogu ja Riigikogu juhatus, kes otsustasid alates tänasest loobuda teadete ettelugemisest täiskogu istungi alguses. Edaspidi teavitatakse Riigikogu liikmeid juhatuse otsustest, arupärimiste edastamisest ja muust e-posti teel. Teeme kohaloleku kontrolli. Kas Lauri Vahtre kaart hakkas tööle? Kohal on 80 Riigikogu liiget, sh ka kolleeg Lauri Vahtre, puudub 21. Päevakorra täpsustamine: tänase päevakorra kümnendas punktis, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 612 esimene lugemine, teeb juhtivkomisjoni ettekande keskkonnakomisjoni liige Tõnis Kõiv. Palun vabandust ja ütlen, et ametivanne oli ka päevakorras. Imre Sooäär, palun! Milles on probleem? Esitada saab protseduurilise küsimuse.
Aitäh! Hea istungi juhataja parandas juba selle vea ära ja selgitas. Me ei leidnud punkti nr 10 oma päevakorrast.
Teie lahkel loal jätkame nüüd eelnõude menetlemist.
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud krediidiasutuste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 559 teine lugemine. Palun ettekannet tegema rahanduskomisjoni liikme Inara Luigase!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Krediidiasutuste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu peamine eesmärk on kehtestada uued nõuded pankadele, investeerimisühingutele ja alternatiivfondide valitsejatele. Pankadele ja investeerimisühingutele kehtestatakse uued kapitalinõuded, alternatiivfondide valitsejatele kehtestatakse tegutsemise nõuded ja nende tegevus võetakse suurema kontrolli alla. Eelnõu laiem eesmärk on aga suurendada finantsstabiilsust ning tagada finantssektori usaldusväärsus ja läbipaistvus. Eelnõu põhineb peamiselt kahel Euroopa Liidu õigusaktil, nn pangandusdirektiivil ja pangandusmäärusel. Tegemist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL 26. juunist 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega kohaldatakse usaldatavusnõuete erisused. Rahanduskomisjon arutas eelnõu teise lugemise ettevalmistamiseks kahel istungil, s.a 24. märtsil ja 7. aprillil. Istungitel osalesid nii Rahandusministeeriumi kui ka Eesti Panga esindajad. Menetluse käigus laekus rahanduskomisjonile Euroopa Keskpanga arvamus. Eelnõu on kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi õigusaktidega ning Euroopa Keskpanga poliitikaga. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks Riigikogu liikmetelt, fraktsioonidelt ega komisjonidelt ühtegi muudatusettepanekut ei laekunud. Paar sõna ka teemadest, mis komisjonis arutusel olid. Kõigepealt arutati, milline on võimalus, et depositoorium tugineb omandiõiguse hindamisel teistele välistele tõenditele. Tegemist on sellise olukorraga, kus varafond asub teistes riikides ja mingis teises registris ning sõna "võimalusel" viitab, et head tõendit selle vara tuvastamiseks ei ole. Küsiti ka, milleks on pankrotiseaduses vaja finantstehingute lõpetamisel tasaarvestuse võimalusi laiendavat sätet. Eelnõu praeguses tekstis on tehingu lõpetamisel toimuva tasaarvestamise võimalused sätestatud kitsamalt, kui see on ette nähtud Euroopa Liidu õigusaktidega. Tehingute lõpetamisel toimuv tasaarvestus oleks võimalik vaid pankrotiseaduse §-s 48 nimetatud tuletistehingust tulenevate vastastikuste nõuete puhul. Pangandusmäärusest tulenevalt peab kõikide finantstagatiskokkulepete lõpetamisel ka pärast pankroti väljakuulutamist olema võimalik kohaldada tasaarvestust. Küsiti, mida tähendab mitmekesisuse põhimõte ja kui täpselt see tuleb seaduses sätestada. Mitmekesisus üldises pangandusdirektiivis on põhimõte, mille kohaselt peab panga juhtkonnas olema erineva pädevuse, kogemuse, hariduse ja muude erinevate omadustega isikuid. Komisjon langetas järgmised konsensuslikud otsused: esitada eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda s.a 9. aprilliks ja teha ettepanek teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Aitäh! Kas Riigikogu liikmetel on küsimusi? Aivar Kokk, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja, sa pöörasid just tähelepanu sellele, et panga juhtkonnas peaks olema erineva haridustasemega inimesi. Mis see siis tähendab? Kas kõrgharidusega, algharidusega, keskharidusega, gümnaasiumiharidusega ja kutseharidusega inimesed? Kuidas seda mõista, et juhtkonnas peaks olema erineva haridustasemega inimesed?
Aitäh! Ma võib-olla eksisin oma ... Ei eksinud. Ühesõnaga, pangandusdirektiivist tulenevalt on seatud nõue, et juhtkonnas peavad olema inimesed, kellel on erinev pädevus ja kogemus, kellel on ka erinev haridustasand, kas on erialane ettevalmistus või on kõrgharidus. See annab kindlasti just juhtkonna tasandil võimaluse objektiivsemalt fonde juhtida. Meil oli komisjonis juttu ka sellest, et juhtorganites peaks olema sooline tasakaal. Selle kohta esitas teie erakonnakaaslane Sven Sester mitu küsimust ja ta oli selles osas erisuste vastu.
Kas on veel küsimusi? Ei ole. Avan läbirääkimised. Kas Riigikogu liikmetel on soovi selles küsimuses esineda? Läbirääkimissoove ei ole. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Muudatusettepaneku nr 1 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 2 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 3 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 4 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 5 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 6 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 7 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 8 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 9 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 10 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepaneku nr 11 on esitanud rahanduskomisjon, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 12 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 13 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 14 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 15 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 16 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 17 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 18 on rahanduskomisjonilt, arvestatud täielikult. Komisjoni ettepanek on eelnõu 559 teine lugemine lõpetada, teisi ettepanekuid ei ole laekunud. Eelnõu 559 teine lugemine on lõpetatud.
Järgmine punkt on Vabariigi Valitsuse algatatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse muutmise seaduse eelnõu 567 teine lugemine. Palun ettekandeks kõnepulti sotsiaalkomisjoni liikme Rein Aidma!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head kolleegid! Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse muutmise seaduse eelnõu arutas sotsiaalkomisjon kahel korral, 24. märtsil ja 7. aprillil. Ettenähtud ajal muudatusettepanekuid ei laekunud, kuid sotsiaalkomisjon otsustas teha ise ühe muudatusettepaneku ja muuta eelnõu punkti 4 sõnastust juriidiliselt täpsemaks. Komisjon tegi järgmised otsused: kõigepealt ettepanek võtta seaduseelnõu 567 täiskogu 9. aprilli päevakorda; teiseks, teha ettepanek teine lugemine lõpetada; kolmandaks, saata eelnõu kolmandale lugemisele 16. aprilliks, kui teine lugemine täna siin saalis lõpetatakse; neljandaks, teha ettepanek panna eelnõu lõpphääletusele. Kõik need otsused võeti komisjonis vastu konsensusega. Ma tänan!
Aitäh! Ettekandjale on küsimusi. Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Paragrahvi 101 lõikes 2 on kirjas, et uute psühhoaktiivsete ainete varajase hoiatuse infosüsteemi asutab ja põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus oma määrusega. Kas sa oskad öelda, mis kulu see kaasa toob? Kas see on kuludega seotud või ei ole?
Aitäh! Kogu seda süsteemi kasutab terve hulk ametkondi, aga kuna Terviseametil on vastav kulu eelarves ette nähtud, siis sellega on süsteemi kulud kaetud.
Aitäh! Rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Kes soovib läbi rääkida? Läbirääkimissoove ei ole. Austatud Riigikogu, eelnõu 567 kohta on esitatud üks muudatusettepanek. Selle on esitanud sotsiaalkomisjon ja ettepanekut on arvestatud täielikult. Komisjoni ettepanek on eelnõu 567 teine lugemine lõpetada. Eelnõu teine lugemine on lõpetatud.
Järgnevalt alustame Vabariigi Valitsuse algatatud töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 580 esimest lugemist. Palun ettekandeks kõnepulti sotsiaalminister Helmen Küti!
Austatud eesistuja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Vabariigi Valitsuse algatatud töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 580 tutvustati sotsiaalkomisjonis 10. märtsil. Sellel seadusel on kolm põhilist eesmärki. Esimene eesmärk on võimaldada Tööinspektsiooni klientidele ehk tööandjatele ja töötajatele Tööinspektsiooni kliendiportaali kasutusele võtmisega lihtsamat, kiiremat ja ka odavamat asjaajamist ning parandada Tööinspektsiooni ja klientide vahel liikuvate andmete kvaliteeti. Elektroonilise asjaajamise kasutuselevõtt tagab andmete kvaliteedi paranemise, nende liikumise kiirenemise ja asjaajamise odavnemise nii Tööinspektsioonile kui ka klientidele. Teine eesmärk on muuta tööõnnetust ja selle tagajärjel ajutise töövõimetuse määramist puudutava arstiteatise liikumise skeemi. Kehtiva korra järgi teatab arst raskest või surmaga lõppenud tööõnnetusest ning töötajale tööõnnetuse tagajärjel ajutise töövõimetuse määramisest viivitamatult tööandjale ja Tööinspektsioonile. Selle seaduse eesmärk ongi muuta tööõnnetusest teavitamise skeemi nii, et edaspidi teatab arst ainult Tööinspektsioonile, kes omakorda teavitab tööandjat. Võib tuua näite, et aastal 2013 oli arstidepoolseid teavitusi üle 3900. Tehtava muudatuse järgi peaksid nad õnnetusest teavitama ühekordselt ja edasi teavitab juba Tööinspektsioon. See vähendab kindlasti arstide töökoormust. Kolmas eesmärk on kehtestada töökeskkonna andmekogule ja ohutu tööelu andmekogule volitusnormid. Töökeskkonna andmekogule volitusnormi kehtestamine on vajalik andmekogu valideerimiseks riigi infosüsteemide haldussüsteemis (RIHA). Ohutu tööelu andmekogule volitusnormi kehtestamine on vajalik ohutu tööelu töövahendi kasutuselevõtuks. Ohutu tööelu töövahend Tööbik on mõeldud selleks, et ettevõtte töökeskkonnaspetsialistil oleks kergem oma ülesandeid täita. Tööbik ei ole kohustuslik, kuid see abistab kindlasti tööandjat, teavitades riskidest ja ohtudest. On kavandatud ka suur kampaania, et Tööbikut tööandjatele tutvustada ja ennetada küsimusi, kas see toob kaasa kulutusi riigieelarvele ja põhjustab liigseid rahalisi väljaminekuid. Vastus on, et seda rahastatakse lõppevast ESF-i programmist "Tööelu kvaliteedi parandamine 2009–2014". Nii et rahalised vahendid on olemas. Aitäh!
Aitäh! Kas ettekandjale on küsimusi? Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et see on väga hea seadus, aga ma küsin enda jaoks. Selle andmekogu kohta kirjutatakse, et kõik töötajad saavad sealt vaadata, mida nende kohta on kirjutatud, ja samas peaksid seal olema andmed, mille põhjal ettevõtja saaks töid ohutumalt korraldada. Kas seal on kõik tööohutuse paberid ettevõtjatele tasuta kättesaadavad ja kõik tööõnnetusjuhtumid on samasse andmebaasi võetud?
Tegelikult on siin tegemist kahe andmekoguga. Kui me räägime Tööbikust, siis see on tööandjale soovituslik. Tööandja saab õnnetusi vältida sellega, et seda töövahendit kasutades ta näeb juba, millised ohud on. See on selline tutvustav ja selgitav vahend, kust saab teada, mida peab arvestama näiteks siis, kui töötatakse kõrgustes. Kui me räägime nendest andmekogudest, mis sisaldavad tervishoiuandmeid, siis on täpselt nii nagu senigi, et delikaatsetele isikuandmetele pääsevad juurde ainult need, kellel on selleks õigus, ja kasutusest jääb ka jälg.
Aitäh! Aivar Kokk, teine küsimus.
Küsin veel, et õigesti aru saaksin. Paragrahvi 161 lõike 4 esimeses pooles kirjutatakse, et veebipõhise ohutu tööelu töövahendi kasutamine on ettevõttele vabatahtlik. Viimane lause on: "Töötajal on juurdepääs tema kohta käivatele andmetele." Siin ei ole kuskil kirjas, et oleks kaks andmebaasi.
Muudatusi on kolm ja Tööbik on nendest ainult üks. Mina rääkisin teie küsimusele vastates teisest muudatusest, mis puudutab tööõnnetuse tagajärjel ajutise töövõime määramiseks vajalike andmete liikumist. Mis puudutab Tööbikut, siis sellega on nii, et kui inimene soovib vaadata enda kohta käivaid andmeid, siis on sisselogimine ikkagi ID-kaardi põhine.
Aitäh, proua minister! Rohkem küsimusi ei ole. Palun sotsiaalkomisjoni ettekandeks kõnepulti Aare Heinvee!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Sotsiaalkomisjon arutas töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 580 kahel korral, 10. märtsil sisuliselt ja 17. märtsil protseduuriliselt. Eelnõu tutvustasid komisjonis Sotsiaalministeeriumi tööelu arengu osakonna töösuhete poliitika juht Seili Suder ja sama osakonna peaspetsialist Anni Katkosild. Eelnõu eesmärkide kohta võib veel lisada nii palju, et kaks on infotehnoloogilised muudatused, mis kergendavad oluliselt asjaajamist, ja üks on suunatud halduskoormuse vähendamisele. Kuna minister andis eelnõust põhjaliku ülevaate, siis ma ei hakka öeldut üle kordama. Komisjonis peatuti põhjalikumalt uuel töökeskkonnaalasel töövahendil, ohutu tööelu andmekogul lühinimega Tööbik, andmekogu turvalisusel, selle kasutamisega seonduvatel ja kaasnevatel kuludel. Nüüd menetlusotsused. 10. märtsi istungil otsustas komisjon eelnõu toetada, saata see esimesele lugemisele 19. märtsiks ettepanekuga esimene lugemine lõpetada, määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks kümme tööpäeva ja komisjonipoolseks ettekandjaks Aare Heinvee. Otsused olid konsensuslikud. 17. märtsi istungil otsustati seoses valitsuse vahetusega eelnõu saatmine suurde saali edasi lükata 9. aprillile, teha ikka ettepanek esimene lugemine lõpetada ja muudatusettepanekute esitamiseks jätta aega kümme tööpäeva, s.o kuni 24. aprilli kella 17.15-ni. Kõik otsused olid konsensuslikud. Aitäh!
Aitäh! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Fraktsioonide esindajatel on võimalus sõna võtta. Sõnavõtusoove ei ole. Austatud Riigikogu, juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 580 esimene lugemine lõpetada. Teisi ettepanekuid laekunud ei ole. Esimene lugemine on lõpetatud. Määran eelnõu 580 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. aprilli kell 17.15.
Järgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 590 esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnepulti haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski!
Lugupeetud juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Tutvustan teile lühidalt valitsuse algatatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu väljatöötamise tingis Euroopa Komisjoni märkus, et Eesti on Euroopa direktiivi 2005/36/EÜ üle võttes kehtestanud reguleeritud erialadel ajutiselt töötavatele isikutele natuke karmimad tingimused, ja meie seadus palutakse viia direktiiviga kooskõlla. See ongi selle eelnõu sisu. Seadusest võetakse välja nõue registreerida ajutine töötamine 14 tööpäeva jooksul, millega me muudame siis regulatsiooni paindlikumaks. Erilisi sisulisi muutusi seaduse toimimises sellest ei tulene. Nii et loodan konstruktiivset menetlust Riigikogus. Aitäh!
Kas Riigikogu liikmetel on küsimusi? Ei ole. Aitäh, härra minister! Komisjonipoolseks ettekandeks palun kõnepulti Andrus Saare!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Eelnõu 590, välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seaduse eelnõu on olnud kultuurikomisjoni päevakorras kolmel korral. 17. veebruaril otsustas komisjon eelnõu esindajaks määrata mind ja 10. märtsil oli komisjonis eelnõu sisuline arutelu, kus valitsuse seisukohta selgitasid Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler Janar Holm ning kõrghariduse osakonna nõunik Tiia Raudma. Nii nagu minister selgitas, on eelnõu koostatud seoses Euroopa Komisjoni päringuga, milles osutatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 20 vastuoludele kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiviga. Esitatud päringu näol ei ole tegemist veel rikkumismenetlusega, vaid rikkumismenetluseelse dialoogiga Euroopa Komisjoni ja Eesti vahel. See võimaldab Eestil lahendada seaduse vastuolud enne rikkumismenetluse algatamist. Lühidalt on eelnõu eesmärk lihtsustada ajutisest töötamisest teavitamise menetlust, mille isik peab läbima, kui ta soovib välisriigist tulles asuda Eestis ajutiselt töötama reguleeritud ametikohal või kutsealal. Komisjonis tunti huvi, kui palju Eestis selliseid juhtumeid aasta jooksul ette tuleb. Ministeeriumi esindajate sõnul on seni olnud tegemist üksikjuhtumitega, samas aga tunnistati, et siin võib oodata kasvutrendi. Lõppkokkuvõttes otsustas komisjon teha ettepaneku esimene lugemine lõpetada. See otsus oli konsensuslik. Muudatusettepanekute tegemiseks otsustati anda aega kümme tööpäeva. Ma tänan!
Aitäh! Riigikogu liikmetel on küsimusi. Heljo Pikhof, palun!
Lugupeetud ettekandja! Kahe nädala piir võetakse nüüd ära. Ma ei pannud tähele, kuhu see piir nüüd tõmmatakse või kas piiri üldse on.
Piiri ei ole üldse.
Aivar Kokk, palun!
Kuidas ei ole piiri? Kui ma vaatan eelnõu punkti 1, siis loen, et peaks teavitama 14 päeva enne töötama asumist, ja kui ma vaatan eelnõu punkti 2, siis seal on, et 14 kalendripäeva pärast töötama asumist. Kas need punktid nüüd tühistatakse?
See kehtis seni, need mõlemad punktid tühistatakse.
Aitäh! Ettekandjale rohkem küsimusi ei ole. Fraktsioonide esindajatel on võimalus sõna võtta. Sõnavõtusoove ei ole. Austatud Riigikogu, juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 590 esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 590 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. aprilli kell 17.15. Eelnõu 590 esimene lugemine on lõpetatud.
Järgnevalt alustame Vabariigi Valitsuse algatatud veterinaarkorralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 621 esimest lugemist. Palun esinema põllumajandusminister Ivari Padari!
Lugupeetud härra esimees! Lugupeetud Riigikogu! Mul on suur au põllumajandusministrina taas teie ees olla ja nii nagu 15 aastat tagasi on esimene seaduseelnõu, mida ma hakkan siin teie ees kaitsma, nüüd samuti veterinaarkorralduse seaduse eelnõu. Ajalugu kordub. Veterinaarkorralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise tingis vajadus siduda veterinaarkorralduse seadusest tulenev veterinaararstide tegevusluba lahti majandustegevuse seadustiku üldosa seadusest tulenevast majandustegevuse alustamise õigust andvast tegevusloast. Eelnõu muudatused puudutavad ka väljaspool Eestit veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isiku võimalusi kutsetegevuse luba saada. Seadusmuudatused mõjutavad eelkõige Eestis tegutsevaid veterinaararste ja tegutsemist alustavaid veterinaararsti kvalifikatsiooniga isikuid. Korrapäraselt ennast erialaselt täiendav veterinaararst pääseb edaspidi korduvast loa uuendamisest ja senine veterinaararsti tegevusluba saab uueks nimetuseks "veterinaararsti kutsetegevuse luba", mis on tähtajatu. Praeguseks on väljastatud ligi 600 tegevusluba, eelnõu mõistes siis kutsetegevuse luba. Seadusmuudatusega antakse põllumajandusministrile volitus asutada veterinaararstide register. Ajakohane liidestumisvõimalustega infosüsteem koondab andmeid kutsetegevuse loa taotlejate ja lubade kohta, tagab veterinaarteenuse tarbijale suurema läbipaistvuse ning vähendab Veterinaar- ja Toiduameti halduskoormust. Veterinaararsti kutsetegevuse loa taotlemist ja andmete ajakohastamist lihtsustab võimalus teha seda edaspidi elektrooniliselt, näiteks riigiportaali eesti.ee kaudu. Väljaspool Eestit veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isikutele kutsetegevuse loa andmisel avardatakse Euroopa Liidu liikmesriigis või Šveitsis veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isiku valikuvõimalusi. Praegu on kaks võimalust – kvalifikatsiooni kas tunnustatakse või sooritab isik sobivustesti. Uue, kolmanda võimalusena nähakse ette kuni ühe aasta pikkuse kohanemisaja läbimist. Muus välisriigis ehk nn kolmandas riigis omandatud kvalifikatsiooni nõuetele vastavuse hindamisel on võtmeroll Eestis ainsana loomaarstiõpet andval Eesti Maaülikoolil, kes hindab läbitud õppekava vastavust Euroopa Liidus kehtivale õppekavale ning teeb vajaduse korral ettepanekuid täienduskoolituse läbimiseks. Uue asjana sätestatakse väljapoole Eesti Vabariiki tööle siirdumiseks vajaliku kutsetegevustõendi väljaandmise kord ja määratakse riigilõiv. Tänan teid tähelepanu eest!
Aitäh! Kas eelnõu algatajale on küsimusi? Valeri Korb, palun!
Aitäh! Lugupeetud härra minister! Ütlesite, et 600 inimesel, arstil on tegevusluba käes. Mul on niisugune küsimus. Me teame, et haiglates ei jätku meil arste, ütleme 160–170 arsti on puudu. Huvi pärast küsin nagu linnaelanik, kas meil on ka nende inimeste defitsiit, kellel on luba käes.
Kogu põllumajandusvaldkond on 22 aasta jooksul väga suure muutuse läbi teinud. Võib öelda, et nende muutuste alguses, 20 aastat tagasi oli meil Eestis märkimisväärselt suur arv koolitatud veterinaararste. Peale selle oli tollal veel selline amet nagu veterinaarvelsker. Niisiis oli veterinaaralase koolituse saanud inimeste arv päris suur. Eks me oleme tegelikult päris palju elanud sellest vanast rasvast. Aga julgen küll ütelda, et pigem on probleem selles, et veterinaararstidel ei jätku koormust, sest loomade arv on oluliselt vähenenud. Hästi palju on veterinaararste, kellest on saanud järelevalveametnikud ja kellel enam volitatud veterinaararsti kutsetunnistust ei ole. Igal juhul on aga nii, et meie tubli maaülikool õpetab jätkuvalt spetsialiste välja. Julgen ütelda, et kõik Eesti vajadused on kaetud.
Viktor Vassiljev, palun!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Hiljuti saatis Keeleinspektsioon karistussalga Ida-Virumaa meedikuid kontrollima ning seal siis möllati, karistati ja hoiatati, tehti mida iganes. Ega ei ole kuulda olnud, kas Keeleinspektsioon kavatseb ka kontrollida, kuidas veterinaararstidel riigikeeleoskusega lood on?
Väga huvitav küsimus. Ma kindlasti tunnen huvi, kas Veterinaar- ja Toiduametil on ka selliseid kokkupuuteid olnud, aga minule teadaolevalt meil neid probleeme ei ole.
Valeri Korb, palun!
Aitäh! Lugupeetud härra minister! Küsin veel üks kord huvi pärast. Kas meie veterinaararstid sõidavad ka tööle Soome või Rootsi või kuskile mujale?
Mul ei ole küll väga täpset statistikat selle kohta, kui palju näiteks Eesti Maaülikooli lõpetanud veterinaararstidest jääb Eestisse ja kui palju läheb mujale tööle. Kindlasti seda juhtub, et meie väga tublid arstid lähevad tööle ka väljapoole Eestit. Teiselt poolt ma tean ka selliseid meeldivaid fakte, et välismaal veterinaarkoolituse, väga hea veterinaartunnistuse saanud arstid on tulnud Eestisse tööle. Eesti tööturg on väike ja tihtipeale on üks-kaks väga spetsiifilise erialaga veterinaararsti, kes on väljastpoolt siia tulnud, olulised tegijad sellel maastikul.
Aitäh, Ivari Padar! Riigikogu liikmetel eelnõu algatajale rohkem küsimusi ei ole. Palun komisjoni nimel esinema maaelukomisjoni liikme Terje Trei!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Maaelukomisjon arutas Vabariigi Valitsuse algatatud veterinaarkorralduse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 621 oma istungil 25. märtsil s.a. Komisjoni istungil osalesid Põllumajandusministeeriumi toiduohutuse osakonna juhataja asetäitja Pille Tammemägi ja sama osakonna loomatervise büroo peaspetsialist Kairi Hüüdma. Ministeeriumi esindajad andsid eelnõust põhjaliku ülevaate ja vastasid komisjoni liikmete küsimustele. Ütlen kokkuvõtlikult veel kord, et eelnõuga viiakse veterinaarkorralduse seadus kooskõlla majandustegevuse seadustiku üldosa seadusega. Senine veterinaararsti tegevusluba saab uueks nimeks veterinaararsti kutsetegevuse luba. Luuakse alus veterinaararstide registri asutamiseks ja ühtlustatakse terminoloogiat ning täpsustatakse välisriikides veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isikutele Eestis töötamiseks kutsetegevuse loa väljastamise menetlust. Muudatused mõjutavad eelkõige Eestis juba tegutsevaid veterinaararste ja tegutsema hakkavaid veterinaararsti kvalifikatsiooniga isikuid, kellel väheneb halduskoormus ning riigilõivu tuleb tasuda üks kord. Loodav veterinaararstide register asendab senise loendi, tagab veterinaarteenuste tarbijale suurema läbipaistvuse ning vähendab Veterinaar- ja Toiduameti halduskoormust. Registri loomisega kaasnevate kuludega on 2014. aasta eelarve koostamisel arvestatud. Maaelukomisjon tegi oma istungil konsensuslikult järgmised otsused: esiteks, teha ettepanek võtta eelnõu 621 täiskogu päevakorda 9. aprillil 2014; teiseks, teha ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada; kolmandaks, määrata eelnõu 621 ettekandjaks Terje Trei ja neljandaks, teha ettepanek määrata eelnõu 621 muudatusettepanekute tähtajaks vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele kümme tööpäeva. Tänan!
Aitäh! Kas Riigikogu liikmetel on ettekandjale küsimusi? Ei ole. Avan läbirääkimised. Kas fraktsioonide esindajad soovivad esineda? Ei soovi. Austatud Riigikogu, maaelukomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 621 esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 621 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. aprilli kell 17.15. Eelnõu esimene lugemine on lõpetatud.
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse eelnõu 573 esimene lugemine. Palun ettekandjaks justiitsminister Andres Anvelti!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Käesoleva aasta alguses edastas Vabariigi Valitsus Riigikogule majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse eelnõu, mis on jätkuks Riigikogus juba menetletud ja parlamendi eelmise koosseisu tööaja lõpus, 2011. aastal vastu võetud majandustegevuse seadustiku üldosa seadusele. Nii nagu algse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse on ka selle muutmise seaduse eelnõu eesmärk soodustada ettevõtlusvabadust ja parandada ettevõtluskeskkonda. Kui see seadus vastu võetakse, siis on majandustegevuse valdkonnas tagatud selgem ja ühtsem regulatsioon. Seaduseelnõu eesmärk on ühtlustada eriseaduste regulatsioone majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse omadega ning kõrvaldada ja parandada mõningad ebatäpsused majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses endas. Osaliselt on eriseaduste muudatused vajalikud aja jooksul muutunud regulatsioonide tõttu ja mõningad muudatused on ajendatud peatselt jõustuva korrakaitseseaduse rakendamisest. Seadusandja oli majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse vastuvõtmise ja käesoleva seaduseelnõu esitamise vahelisel ajal positiivselt aktiivne. See andis Justiitsministeeriumile ajendi üle vaadata üldosa seaduse sobivus õigussüsteemi ja uuenenud sisendid, et üldosa mõnel määral ümber korraldada. Seadusandja andis üldosa rakendamiseks piisavalt pika aja, et me saaksime parandusettepanekud veel enne seaduse lõplikku jõustumist arutelule esitada. Eelnõu on päris mahukas, suurem osa sellest piirdub majandustegevuse seadustiku üldosa rakendusliku poole korrastamisega. Toon esile mõningad olulisemad eelnõus pakutud muudatused. Eelnõuga nähakse ette, et 1. juulist 2016 läheb kaubanduse valdkonnas teatamiskohustuse menetlemine üle Eesti teabevärava kaudu töötavale täiselektroonilisele süsteemile. Selline aeg on tingitud üleminekust täiselektroonilisele teatamiskohustusele Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas alates eelnimetatud kuupäevast. Üleminekuperioodil võib ettevõtja majandustegevusteate esitada ka kohaliku omavalitsuse üksusele, nii nagu see on lubatud praegugi. Ettevõtjal tuleb teate esitamisel kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu tasuda riigilõiv 10 eurot, teate esitamine teabevärava kaudu on riigilõivuvaba. Selle põhjendus on lihtne: teabevärava kaudu teate esitamisel ei teki haldusasutusele lisakulutusi. Teiseks, eelnõus loobutakse elektriohutusseaduses, küttegaasi ohutuse seaduses, lifti ja köistee ohutuse seaduses, masina ohutuse seaduses ning surveseadme ohutuse seaduses ettenähtud tegevusloast ja ka teatamiskohustusest. See tähendab, et edaspidi reguleerivad nimetatud valdkondi praegugi kehtivad kvalifikatsioonipõhised nõuded. Näiteks, kui praegu peab elektriohutusega seotud teenuseid osutav ettevõtja taotlema registreeringut ja uue korra kohaselt on planeeritud, et tal peab olema tegevusluba, siis eelnõu kohaselt ei ole tal edaspidi vaja kumbagi. Tegevusloal ei oleks kõnealustes valdkondades iseseisvat lisaväärtust ja sellesse võib suhtuda kui üksnes administratiivsesse turutõkkesse. Tegevusloanõude kaotamine ei tähenda järeleandmist sisulistes nõuetes, piisab vaid sellest, kui värvatakse asjatundlikku personali. Endiselt peab tööd tegema pädev isik, kelle pädevust on tõendanud personali sertifitseerimise asutus. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse alusel antavate tegevuslubade taotlusi hakkab edaspidi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi asemel menetlema keskkriminaalpolitsei rahapesu andmebüroo. Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et see tegevus on juba oma olemuselt seotud rahapesu andmebüroo pädevusega ning suur osa vajalikust teabest on praegugi sealt hõlpsasti kättesaadav. Rahapesu andmebüroo pädevust täiendatakse, nii et tal on edaspidi võimalik majandustegevust peatada või keelata või tegevusluba peatada või kehtetuks tunnistada. Eelnõuga välistatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse kohaldamisalast strateegilise kauba kontrolli süsteem strateegilise kauba seaduse tähenduses, kuna tegemist ei ole majandustegevusega, vaid riigi lisakontrolliga kauba üle. Oluliseks tuleb pidada ka seda, et eelnõuga võimaldatakse notarilt saada õigusalaseid selgitusi. See nähakse ette ametiteenusena, mis annab notarile õiguse otsustada, kas ta soovib seda teenust osutada või mitte. Kui esialgu oli majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses plaanis rakendada teenuse eest seaduses sätestatud tasu, siis eelnõu kohaselt on tasu õigusalaste selgituste andmise eest kokkuleppeline. Kui notar ettevõtjaga kokkulepet ei saavuta, edastab notar selgitustaotluse viie tööpäeva jooksul majandushaldusasutusele vastamiseks ja sellele vastatakse tasuta. Majandushaldusasutus on haldusorgan, kes väljastab ka tegevuslubasid. Vedelkütuse seaduses asendatakse teatamiskohustus tegevusloa regulatsiooniga. Vedelkütuse seaduse 1. aprillist 2011 jõustunud muudatustega sätestati kütusemüüjatele registreeringu tegemise otsuse tingimusena kohustus omada tagatist. Selle tulemusel muutus olemasoleva registreeringu nõue oma olemuselt ja sisult majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse tähenduses tegevusloa nõuetele vastavaks. Viimaseks räägin jõustumiskuupäevast. Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumise aeg on 1. juuli 2014. Eelnõus ei ole eraldi märgitud jõustumiskuupäeva, kuid meie lootus on, et eelnõu saab lõpliku kuju ja võetakse seadusena vastu enne majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumist. Kui parlament jõuab seaduse enne seda vastu võtta, siis võime kõik kindlad olla, et majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumise ajal on kogu majandustegevuse valdkonnas tagatud üheselt arusaadav ja ettevõtlusvabadust toetav keskkond. Aitäh!
Kas Riigikogu liikmetel on eelnõu algatajale küsimusi? Ei ole. Aitäh, härra minister! Komisjoni ettekandjaks palun majanduskomisjoni liikme Tiina Lokk-Trambergi!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Majanduskomisjon arutas seda küsimust üks kord sisuliselt, üks kord lükkas arutelu edasi ja üks kord tegi protseduurilisi otsuseid. Sisuline arutelu toimus 13. märtsil majanduskomisjoni aseesimehe Urve Palo juhatusel. Komisjoni istungile olid kutsutud justiitsminister Hanno Pevkur, ministri nõunik Madis Timpson, Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna avaliku õiguse talituse juhataja Illimar Pärnamägi ja sama üksuse nõunik Sander Põllumäe. Minister esitas ülevaate eelnõu eesmärkidest ja sisust. Ta märkis, et enne seaduse jõustumist 2014. aasta juulis oleks otstarbekas korrigeerida seaduse mõnda osa, näiteks neid osi, mis on seotud strateegilise kauba kontrolli, notariaaltoimingute, elektroonilise side kasutamise praktika, elektriohutusseaduse, vedelkütuse seaduse ja muude kodifitseerimisega seonduvate muudatustega. Enne seda komisjoni istungit oli neli korda koos käinud töögrupp, kuhu kuuluvad Riigikogu majanduskomisjoni nõunik Piia Schults, Justiitsministeeriumi esindajad Illimar Pärnamägi ja Sander Põllumäe ning teie ees seisja, kes on eelnõu juhtivmenetleja. Tollel komisjoni 13. märtsi istungil andsin ma juhtivkomisjoni ettekandjana ülevaate eelnõu menetlemisest töörühma aruteludel. Et tegemist on äärmiselt keerulise ja juba nüüd suhteliselt vastuolulise eelnõuga, mille kohta on laekunud müriaad muudatusettepanekuid, siis annan lühikese ülevaate tehtud tööst. Töörühmal oli valida kahe variandi vahel: kas lähtuda eelnõu tekstist ja vormistada vajaduse korral ainult tehniliste vigade parandused või minna rohkem sisulist teed mööda. Kuna eelnõu muudab veel jõustumata seadust, siis oli võimalik vaadata majandustegevuse seadustiku üldosa seadus tervikuna üle selle pilguga, mida uues aegruumis oleks vaja ja võimalik muuta või parandada. Seda eelkõige eesmärgiga, et seaduse rakendamisel tekkivate õiguslike vaidluste hulk oleks tulevikus väiksem. Mõistagi ei ole kõikvõimalikke rakendusprobleeme seda laadi seaduse puhul võimalik täielikult vältida, küll aga saab neid suurel määral vähendada, mis oligi meie eesmärk. Töörühm lähtus eelnõu ettevalmistamisel pigem teisest variandist ning ka komisjoni liikmed, samuti minister, pidasid seda majanduskomisjoni istungil asjakohaseks. Komisjonile anti teada, et on toimunud produktiivsed kohtumised Justiitsministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajatega mitmes töögrupis. Juba tolleks hetkeks oli laekunud hulgaliselt ettepanekuid eelnõu teksti täiendamiseks ja parandamiseks, sh Eesti Ehitusettevõtjate Liidult, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liidult, Muinsuskaitseametilt, Siseministeeriumist, Sotsiaalministeeriumist, Põllumajandusministeeriumist ja teistelt asutustelt. Komisjoni istungi ajaks ei olnud töögrupp veel tegelnud rakendusega, kuna majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse rakendusosa puudutavad korrakaitseseaduse rakendamise seaduse muudatused olid veel elektroonilisse Riigi Teatajasse kandmata. Töögrupp on üldosa läbi töötanud ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Justiitsministeeriumi esindajatega koostöös kokku leppinud ka muudatused, mis peaksid tagama suurema õigusselguse. Toon teile mõne näite nende teemade kohta, mis üles kerkisid. Kõne all oli ettevõtja ja ettevõtluse mõiste majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses, mis omakorda haakub äriseadustikuga. Näiteks, mis hetkest on tegemist ettevõtlusega, kes on ja kes ei ole ettevõtja, millised on tema õigused, millised on FIE-de õigused jne. Kõne all oli ka äriregistri ja majandustegevuse registri ühendatavus. Näiteks, kas ja kuidas peaks äriregistris kajastuma majandustegevuse seadustiku üldosa seadusest tulenevalt äriühingu juhatuse liikmetele kehtestatud majandustegevuse keeld. Kuigi äriregistriteema on seotud ka majandustegevuse registriga, ei ole nende omavaheline seos majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse alusel piisavalt selge. Näiteks, vajadus pädeva isiku nõusoleku järele majandustegevuse registrisse kande tegemisel. Nende teemade hulka kuulub ka praeguse ministri väljatoodud tegevuslubade küsimus, mille kohta meie tegime ettepaneku, et seda nimekirja tuleks täiendada või see üldse välja võtta, sest ka seaduseelnõus ei ole see nimekiri täiuslik. Etteruttavalt tuleb ütelda, et ilmselt kõige suuremad lahingud seisavadki töörühmal ees nende tegevuslubade pärast või, õigemini, nende kehtetuks tunnistamise pärast. Komisjon arutas eelnõu edasise menetlemise ajakava. Justiitsminister Hanno Pevkur tegi ettepaneku, et kuna eelnõuga on enne esimest lugemist nii põhjalikult tegeldud, siis võiks eelnõu täiskogule esimesele lugemisele esitada eelnõu algataja nõusolekul muudetud kujul. Kuna minister viibis järgmisel istunginädalal puhkusel, siis arvati, et eelnõu esimene lugemine oleks võinud toimuda ülejärgmise töönädala kolmapäeval ehk 26. märtsil. Aga juhtus nii, et muudatusi komisjonile ja töörühmale ei esitatud (ma pean silmas puhast varianti) ja nii tegi komisjon 24. märtsil protseduurilise otsuse teha konsensuslik ettepanek esimene lugemine tänasel istungil lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 16. aprill kell 17. Aitäh!
Aitäh! Kas majanduskomisjoni ettekandjale on küsimusi? Ei ole. Ka kõnesoove ei ole. Austatud Riigikogu, juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 573 esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 573 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 16. aprilli kell 17. Eelnõu 573 esimene lugemine on lõpetatud.
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud Ülemaailmse Postiliidu 25. kongressi lõppaktide ratifitseerimise seaduse eelnõu 610 esimene lugemine. Palun algataja ettekandjaks majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palo!
Tere päevast, lugupeetud eesistuja! Head Riigikogu liikmed! Vabariigi Valitsus on esitanud Riigikogu menetlusse Ülemaailmse Postiliidu 25. kongressi lõppaktide ratifitseerimise seaduse eelnõu 610. Ülemaailmne Postiliit ehk UPU on 192 liikmega ÜRO eriorganisatsioon. UPU on asutatud 1874. aastal ja Eesti Vabariik on UPU liige alates 7. juulist 1922, kusjuures meie liikmesus taastati 30. aprillil 1992. Nii et tegemist on vanade traditsioonidega. UPU koordineerib postiteenuse osutajate ülemaailmset koostööd, kehtestab rahvusvahelise postiteenuse osutamise reegleid ning annab soovitusi rahvusvaheliste postiteenuste arenguks ja nende kvaliteedi parandamiseks. 2012. aasta sügisel toimus UPU 25. kongress. Seaduseelnõu eesmärk on ratifitseerida kongressil allakirjutatud üldeeskirjad ja postikonventsioon. Sellised kongressid toimuvad regulaarselt iga nelja aasta tagant. Kongress on UPU otsustusprotsessis kõrgeim organ, kes määrab kindlaks UPU peamise poliitika, võtab vastu nelja aasta strateegilise ja finantsilise kava ning valib kõrgemad ametiisikud. Üldeeskirjad on UPU tööd korraldav dokument ja liikmesriikidele sellega lisakohustusi ei kaasne. Postikonventsioon sisaldab aga kogu rahvusvahelises postiteeninduses kohaldatavaid reegleid ja see on kõikidele liikmesriikidele siduv. Liikmesriigid peavad tagama, et nende määratud ettevõtjad täidavad konventsioonist tulenevaid kohustusi. Enamjaolt täpsustati ja muudeti kongressil olemasolevaid sätteid, näiteks muudeti liikmesriikidele ja nende määratud ettevõtjatele kohustuslikuks tagada kasutajate isikuandmete konfidentsiaalsuse parem kaitse ja turvalisus riiklikest õigusaktidest lähtudes. Tänu sellele paraneb postiteenuse kasutajate isikuandmete kaitse ja kasutajate õiguskindlus. Konventsiooniga reguleeriti selgemalt ka postisaadetiste turvalisuse nõudeid ja riikidevahelist koostööd sel teemal. Kuna lennunduses on ohutuse ja julgeoleku teema väga tundlik, töötati välja lennupostisaadetiste uued tänapäevased nõuded ja regulatsioonid. Samuti võeti kongressil vastu e-kaubandust soodustavad täpsustavad sätted, mis võtavad arvesse selle kaubandusliigi populaarsuse suurt kasvu ning arengupotentsiaali. Üldeeskirjade ja konventsiooni ratifitseerimisega ei kaasne Eestile lisakulutusi ega ole ette näha riigieelarve tulude suurenemist. Eesti liikmemaks 34 107 eurot on ette nähtud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eelarves. UPU üldeeskirjad ja postikonventsioon jõustusid UPU liikmesriikide suhtes 1. jaanuaril 2014. aastal. Varasemad UPU üldeeskirjade ja postikonventsiooni ratifitseerimise seadused tunnistatakse kehtetuks, sest õiguskorra selguse huvides peab välislepingu kehtivuse lõppemise korral kehtetuks muutuma ka asjaomane ühinemise, heakskiitmise, ratifitseerimise või muu seadus. Aitäh!
Kas eelnõu algatajale on küsimusi? Ei ole. Aitäh, proua minister! Palun majanduskomisjoni ettekandeks kõnepulti Olga Sõtniku!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Lugupeetud proua minister! Riigikogu majanduskomisjon arutas seda eelnõu oma koosolekul esmaspäeval, 24. märtsil. Kohal oli ka Elena Reilent Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist, kes andis ülevaate seaduseelnõu eesmärkidest. Komisjoni istungil tekkis väikene diskussioon. Riigikogu liikmed tundsid huvi, mida Eesti eelnõuga võidab. Elena Reilenti vastus oli, et UPU konventsioon sisaldab kõiki rahvusvahelise postiteenuse osutamise reegleid. Iga nelja aasta järel toimub kongress, kus sätted uuesti üle vaadatakse ning vajaduse korral täpsustusi tehakse. Kui Eesti ei oleks Ülemaailmse Postiliidu liige, siis post sisuliselt ei liiguks. Küsiti ka seda, et kui Doha kongress, kus need muudatused tehti, toimus juba 2012. aastal, siis miks Eesti ei ratifitseerinud lõppakte varem. Vastus oli, et UPU-l kulus pool aastat aktide lõpliku valmimiseni, tõlkimist alustati alles 2013. aastal, samuti kulus aega kooskõlastamisteks. Küsiti ka seda, kas eelnõu ratifitseerimisega kaasnevad hinnatõusud. Vastus oli eitav. Samuti taheti teada, kas eelnõuga lahendatakse see probleem, et kõiki internetis pakutavaid kaupu ei tooda praegu Eestisse. Kui näiteks Amazoni keskkonnast tellida, siis mõni asi Eestisse ei jõua. Vastus oli, et UPU tegeleb rahvusvahelise e-kaubanduse toimimisega ning loodetavasti lahenevad nimetatud probleemid lähiajal. Seejärel tegi komisjon mõne otsuse. Esiteks määrati ettekandjaks mind, Olga Sõtnikut. Teiseks otsustati saata see eelnõu täiskogu päevakorda 9. aprilliks ehk tänaseks. Kolmandaks on meil ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada ja neljandaks teeme ettepaneku määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 24. aprill kell 17. Kõik need otsused võeti vastu konsensuslikult. Aitäh!
Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Olga Sõtnik! Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 610 esimene lugemine tuleks lõpetada. Määran eelnõu 610 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 24. aprilli kell 17. Esimene lugemine on lõpetatud.
Järgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud veeseaduse muutmise seaduse eelnõu 611 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palo!
Tere taas, lugupeetud juhataja! Lugupeetud parlamendiliikmed! Eelnõu eesmärk on muuta paindlikumaks avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendamata ehitise rajamise regulatsiooni. Avaliku veekogu kaldaga püsivalt ühendamata ehitisega koormamiseks peab veeseaduse kohaselt olema väljastatud asjakohane hoonestusluba. Kehtiva seaduse kohaselt ei saa aga kahte hoonestusloa taotlust samal ajal menetleda. Samuti ei saa hoonestusloa taotlust menetleda siis, kui sama ala suhtes on pooleli maakonnaplaneering. Eelnõuga muudetakse hoonestusloa menetluse algatamise keeldu paindlikumaks ja kehtestatakse sätted, mille kohaselt võib hoonestusloa menetluse algatada teatud juhtudel ka siis, kui sama ala suhtes on juba algatatud mõne teise hoonestusloa menetlus või maakonnaplaneering. Täpsemalt öeldes võimaldab muudatus hoonestusluba teatud lihtsamate ehitiste puhul menetleda ka siis, kui sama veeala suhtes käib planeerimismenetlus. Sellised ehitised on supelranda teenindavad kaldaga püsivalt ühendamata kuni 60 ruutmeetri suurused spordi- ja puhkerajatised. Muudatus on ajendatud tekkinud takistusest Pärnusse n-ö kuurordielevandi rajamisel, sest hoonestusluba ei saa menetlusse võtta, kui sama ala suhtes on algatatud maakonnaplaneering, mis praegu käib Rail Balticu tõttu. Eelnõu ongi vaja kiiresti menetleda eelkõige Pärnu kuurordielevandi kaasuse tõttu, et enne suve saaks anda asjakohase hoonestusloa. Paindlikkuse eesmärgil läheb punktis 1 nimetatud ehitisele hoonestusloa andmise otsustamine Vabariigi Valitsuse tasandilt ministri tasandile. Muudatus võimaldab sama veeala suhtes ka mitut hoonestusluba paralleelselt menetleda, kui ehitiste olemusest tulenevalt on mitme ehitise rajamine samale alale võimalik (nt ristuvad torujuhtmed). Sisuliselt antakse hoonestusloa andjale kaalutlusruum, ehitiste olemusest tulenevalt on võimalik kaaluda mitme ehitise rajamist samale alale. Nagu öeldud, kehtiva seaduse kohaselt saab korraga menetleda ainult ühte hoonestusloa taotlust. Aitäh!
Suur tänu! Kas ministrile on küsimusi? Ühtegi küsimust ei ole. Aga siiski! Andrus Ansip, palun!
Austatud juhataja! Hea minister! Ma tahan teada, kas uue regulatsiooni järgi on Pärnu randa elevandi paigutamiseks vaja ka Lennuameti kooskõlastust. [[Naer.]]
Hea küsija! Minu teada ei ole Lennuameti kooskõlastust tarvis.
Aitäh! Kas on veel küsimusi? Rohkem küsimusi ei ole. Ma palun kaasettekandeks kõnetooli keskkonnakomisjoni liikme Annely Akkermanni!
Tere päevast, lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Veeseaduse muutmise seaduse eelnõu 611 algatas Vabariigi Valitsus 10. märtsil. Riigikogu juhatus võttis selle menetlusse 11. märtsil. Keskkonnakomisjon arutas eelnõu kahel korral: 17. ja 24. märtsil. 17. märtsi istungil tutvustas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi õigusosakonna peaspetsialist Hindrek Allvee veeseaduse muutmise seaduse eelnõu ja vastas komisjoni liikmete küsimustele. Eelnõu kohaselt muudetakse paindlikumaks supelranda teenindavate spordi- ja puhkerajatiste vette ehitamine. Muudatustel on positiivne mõju rannaalade arendamisele ja kasutamisele puhkuse, turismi ja spordi eesmärgil. Eelnõu vähendab bürokraatiat avalikesse veekogudesse kaldaga püsivalt ühendamata spordi, turismi ja vaba aja veetmise ehitiste rajamisel. Ma ei hakka ministrit rohkem kordama. 17. märtsil otsustati teha ettepanek saata eelnõu täiskogu päevakorda 26. märtsiks. 24. märtsil seda otsust muudeti ja tehti ettepanek saata eelnõu esimeseks lugemiseks täiskogu päevakorda tänaseks, 9. aprilliks. 17. märtsil otsustati teha ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada. 17. märtsil otsustati teha ka ettepanek määrata eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 9. aprill 2014 kell 17.15, aga 24. märtsil seda otsust muudeti ja tehti ettepanek määrata eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. aprill kell 16. Samuti otsustati 17. märtsil, et eelnõu menetlemisel on juhtivkomisjoni ettekandjaks siin praegu kõnelev keskkonnakomisjoni liige. Kõik otsused võeti vastu konsensuslikult. See on kõik.
Kas kaasettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Annely Akkermann! Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 611 esimene lugemine tuleks lõpetada. Esimene lugemine on lõpetatud. Määran eelnõu 611 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 11. aprilli kell 16.
Tänane viimane päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 612 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannuse!
Austatud parlamendi aseesimees! Head Riigikogu liikmed! Teie ees on praegu keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Lühidalt kokku võttes on eelnõu eesmärk parandada keskkonnainfo kättesaadavust, õigem oleks öelda, et panna täpselt paika selle info kättesaadavuse reeglid. Teave keskkonna kohta on ka praegu Eestis kaunis lihtsalt kättesaadav. Aga on mõni nüanss, mille poolest meie seadused detailselt veel ei vasta Euroopa Liidu keskkonnainfo direktiivi nõuetele. Need väikesed puudused me soovimegi teie ees oleva seaduseelnõuga kaotada. Näiteks on meil soov täiendada selle teabe loetelu, mille väljastamisest ei tohi keelduda. Loetellu lisandub info keskkonda jõudvate heitmete kohta. Täpsustuseks olgu öeldud, et see info on ka praegu kõigile küsijatele ilusasti kättesaadav, aga seadused on vaja päriseluga kooskõlla viia. Samuti täpsustatakse keskkonnateabe asutusesiseseks teabeks tunnistamise tingimusi. Näiteks võib keskkonnateabe tunnistada asutusesiseseks teabeks siis, kui avalikustamisega võidaks tekitada kahju intellektuaalomandi õigustele, ja ka siis, kui teave on esitatud riigile vabatahtlikult, kuid teabe esitaja ei ole selle avalikustamisega nõus. Nende klauslite eesmärk on eelkõige kaitsta inimesi, keda keskkonnateabe avalikustamine võib puudutada või kelle huvisid võidaks sellega kuidagi kahjustada. Eelnõu alusel on olukord selline, et ka juhul, kui avaliku võimu kandja võib teabe väljastamisest keelduda, peab ta iga kord kaaluma, kas väljastamisest keeldumisega seotud huvi kaalub üles väljastamisega kaasneva avaliku huvi. Nii et edaspidi peab riik oma otsuseid rohkem selgitama. Juurdepääsupiiranguga teabe korral on tulevikus vaja põhjendada nii teabe väljastamise kui ka väljastamisest keeldumise otsust. Austatud Riigikogu liikmed! Tegu on igati hea eelnõuga. Palun teil seda eelnõu toetada!
Suur tänu! Asume küsimuste juurde. Palun, Valeri Korb!
Aitäh! Lugupeetud proua minister! Seletuskirjas on kirjutatud, et Euroopa Komisjon kaebab Eesti Euroopa Liidu Kohtusse. Kui me eelnõu seadusena vastu võtame, kas siis seda ei toimu või läheb see lugu siiski edasi?
Aitäh! Tõepoolest on komisjon meie tähelepanu juhtinud sellele, et too direktiiv tuleb kiiremas korras meie seadusesse detailselt üle võtta. Me oleme komisjoni informeerinud, et valitsus on parlamendile selle eelnõu esitanud ja parlament seda arutab. Kõigi selliste olukordade puhul on nii, et kui parlament eelnõu seadusena vastu võtab, siis loomulikult ei ole komisjonil enam mingit põhjust meiega edasi vaielda, sest siis me oleme kõik kohustused ja nõuded täitnud.
Aitäh! Kas on veel küsimusi? Rohkem küsimusi ministrile ei ole. Ma palun kaasettekandeks kõnetooli keskkonnakomisjoni liikme Tõnis Kõivu!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Riigikogu keskkonnakomisjon arutas keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 24. märtsi istungil. Istungist võttis peale komisjoni liikmete osa Keskkonnaministeeriumi jurist Triin Nymann, kes seaduseelnõu ka tutvustas. Räägin lisaks sellele, millest minister siin rääkis, mõne sõnaga sellest, mis komisjonis toimus. Teatavasti peavad liikmesriigid Euroopa Liidu õiguse kohaselt tagama kodanikele hõlpsa juurdepääsu avalike asutuste valduses olevale keskkonnainfole. Nagu juba mainitud, on Euroopa Komisjoni arvates Eesti õiguses siin mõningaid puudujääke. Neid me selle seaduseelnõuga ka likvideerime. Siht on avalikustada võimalikult palju keskkonnainformatsiooni, et inimesed, kes selle teema vastu huvi tunnevad, saaksid teada, mida üks või teine ettevõte heidab keskkonda, kas õhku või näiteks vette. Samas püütakse selleks, et säilitada nende ettevõtete suurem huvi vabatahtlikult oma keskkonnateavet ametiasutustele esitada, õiguslikult kaitsta vabatahtlikult või ilma kohustuseta esitatud teabe esitajat, seda teavet mitte alati avalikustades. Ametiasutustele antakse kaalutlusõigus, nad peavad arvestama nii keskkonnateabe intellektuaalomandi õigusi kui ka avalikku huvi, mis võib olla seotud tervisekaitsega, vahel lausa inimelude kaitsega. Kui avalik huvi on olemas, siis teave igal juhul avalikustatakse. Keskkonnakomisjoni liikmetele pakkus arutelu käigus huvi, millised võiksid olla kaalutlused, millal ei saa keskkonnateavet avalikustada ja see tuleb jätta ametkondlikuks kasutamiseks. Vastuseks kuulsime, et kui tegemist on näiteks mingi tootmisprotsessi kirjeldusega, mis on seotud ärisaladusega, siis see on argument, miks seda teavet mitte avalikustada, aga tuleb arvestada ka seda, kas on olemas avalik huvi, mis on seotud inimese tervise kaitsega või ohuga inimese tervisele. Eks elus ole tihtipeale nii, et ühe või teise ettevõtmise keskkonnamõju võib olla normi piires ja normi täitmise mõttes on kõik korras, aga inimestele, kes seda mõju ei hinda mitte normi järgi, vaid selle põhjal, mida nina tunneb või silm näeb, võib olla tegemist murekohaga. Eelnõu abistab inimesi neid häirivate tegevuste vastu võitlemisel, aidates neil informatsiooni saada ja seetõttu seda võitlust ka edukamalt pidada. Keskkonnakomisjon tegi hulga konsensuslikke otsuseid. Esiteks otsustasime saata eelnõu 612 täiskogu päevakorda 9. aprilliks ehk tänaseks, teiseks otsustasime teha ettepaneku eelnõu esimene lugemine lõpetada ja kolmandaks on meil ettepanek määrata eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 23. aprill kell 17.15. 24. märtsi istungil määrati konsensuslikult eelnõu ettekandjaks keskkonnakomisjoni liige Kalle Palling, aga see otsus muudeti samamoodi konsensuslikult keskkonnakomisjoni 8. aprilli istungil siinkõneleja kasuks, tulenevalt sellest, et Kalle Palling on lahkunud keskkonnakomisjoni koosseisust ja siirdunud majanduskomisjoni liikmeks. Aitäh!
Suur tänu! Kas kaasettekandjale on küsimusi? Kõik on selge. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 612 esimene lugemine tuleks lõpetada. Esimene lugemine on lõpetatud. Määran eelnõu 612 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 23. aprilli kell 17.15. Tänane päevakord on ammendatud. Istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 15.20.