Tere päevast, head kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu kaheksanda töönädala teisipäevast istungit. Kas kolleegidel on soovi üle anda eelnõusid või arupärimisi? Palun, Uno Kaskpeit!
Austatud asejuhataja! Lugupeetud kolleegid! Annan sisse politsei ja piirivalve seaduse muutmise seaduse eelnõu, mis puudutab politseiseaduse § 101 lõiget 1. Kehtiva politsei ja piirivalve seaduse § 101 lõike 1 kohaselt tekib politseinikul 55-aastaselt õigus väljateenitud aastate pensionile, kui politseinik on olnud teenistuses vähemalt 20 aastat ning vähemalt viis aastat enne pensioniõigusliku vanuse täitumist teenistuses. Ainult teenistusest saab pensionile minna. Uue eelnõuga tekib politseinikel õigus väljateenitud aastate pensionile ka siis, kui politseiametnik on lahkunud politseiteenistusest enne pensioniõigusliku vanuse täitumist, kuid tal on olemas vajalik teenistusstaaž, vähemalt 20 aastat. See säte hakkaks toimima samal alusel, nagu see oli piirivalveseaduses enne 1. jaanuari 2010 ja on praegu kehtivas kaitseväeteenistuse seaduses. Selle muudatusega me võrdsustaksime politseinike ja Kaitseväe ametnike teenistuse, sest ühesugune raske teenistus on mõlemal, kuid praegu valitseb nende vahel täielik ebavõrdsus.
Aitäh! Rohkem eelnõude ega arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Olen vastu võtnud ühe seaduseelnõu. Kui see vastab Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele, siis menetletakse seda vastavalt seaduses ette nähtud korrale. Nüüd teadete juurde. Täna pärast täiskogu istungi lõppu valitakse siin täiskogu istungisaalis Parlamentidevahelise Liidu (IPU) Eesti rühma juhatus. Valimistel palutakse osaleda kõigil Riigikogu liikmetel. Teine teade. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub istungisaalis looduslike pühapaikade toetusrühma asutamiskoosolek, kokkukutsujad on Lauri Luik ja Artur Talvik. Nii et palun aktiivset osalemist! Head kolleegid, teeme kohaloleku kontrolli. Kohal on 89 Riigikogu liiget, puudub 12.
Läheme tänase päevakorra juurde. Esimene päevakorrapunkt on kultuurikomisjoni algatatud täiskasvanute koolituse seaduse täiendamise seaduse eelnõu 12 kolmas lugemine. Kas fraktsioonidel on soovi alustada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku panna eelnõu 12 lõpphääletusele. Läheme lõpphääletuse juurde. Head kolleegid, panen hääletusele kultuurikomisjoni algatatud täiskasvanute koolituse seaduse täiendamise seaduse eelnõu. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 83 rahvasaadikut, erapooletuid ega vastuolijaid ei olnud. Seadus on vastu võetud.
Teine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 36 esimene lugemine. Ettekandja on riigihalduse minister Arto Aas. Palun!
Austatud juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! On suur au viibida esimest korda siin puldis teie ees ministrina. Ma loodan, et koostöö parlamendi ja minu juhitava haldusala vahel kujuneb sõbralikuks ja konstruktiivseks. Aga nüüd eelnõust. Iseenesest pole esitatud eelnõu eriti mahukas. Kui kokku võtta selle eesmärk, siis võib selle lühidalt sõnastada nii: riigi- ja kohaliku halduse reformi elluviimiseks ning valdkondade terviklikuma juhtimise eesmärgil korraldatakse ministeeriumide vastutusalad ümber. Muudatused puudutavad kõige otsesemalt regionaalhalduse, regionaalarengu, ruumilise planeerimise ning konkurentsi järelevalvega seotud valdkondi. Seoses ümberkorraldustega ministeeriumide valitsemisalades on vaja muuta Vabariigi Valitsuse seadust ja ka teisi seadusi. Alljärgnevalt natuke täpsemalt, millised muudatused Eesti õiguskorras selle seaduse vastuvõtmise järel tehakse. Kõige olulisem muudatus on see, et Siseministeeriumist viiakse Rahandusministeeriumi valitsemisalasse üle need regionaalvaldkonna struktuuriüksused, millel on seos riigi- ja kohaliku halduse reformi kavandamise ja elluviimisega. Need on oma põhitegevuse ülesannete tõttu regionaalhalduse osakond, regionaalarengu osakond ja planeeringute osakond ning osakondade koordineeritavad maavalitsused. Siseministeeriumi regionaalvaldkonna ja Rahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste finantsjuhtimise osakonna eksperditeadmiste ühendamine riigihalduse ministri vastutusalas toetab haldusreformi ettevalmistamist ja elluviimist. Teiseks toon välja selle, et Põllumajandusministeerium nimetatakse ümber Maaeluministeeriumiks. Siseministeeriumist viiakse Maaeluministeeriumisse alates 1. jaanuarist 2016 üle selliste regionaalsete programmide elluviimine, mis on seotud maaelu arendamisega. Nendeks on Setomaa arenguprogramm, Peipsiveere programm ning Võru- ja Mulgimaa arendustoetuste kavad. Üleantavate programmide arendustoetustega seoses ei ole vaja muuta ei seadusi ega määrusi. Sihtotstarbelised toetused eraldatakse 2016. aasta riigieelarvega Maaeluministeeriumile. Kolmanda peamise muudatusena tõstan esile, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist viiakse konkurentsi järelevalve poliitika kujundamine ja Konkurentsiamet üle Justiitsministeeriumi haldusalasse. Praegu teostab riigi osalusega äriühingutes omaniku õigusi ja kujundab konkurentsi järelevalve poliitikat Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Selle ministeeriumi valitsemisalas on ka konkurentsialast järelevalvet teostav Konkurentsiamet. Huvide konflikti välistamiseks ei tohiks konkurentsi järelevalve poliitika kujundamine ja Konkurentsiameti tegevus olla selle ministeeriumi valitsemisalas, mis teostab mitmes suures riigile kuuluvas äriühingus omaniku õigusi. Konkurentsiameti sõltumatuse suurendamiseks on sobiv lahendus viia Konkurentsiamet üle Justiitsministeeriumi valitsemisalasse. Enne kui ma lõpetan oma ettekande, juhin tähelepanu, et kuna eelnõuga muudetakse Vabariigi Valitsuse seadust kui põhiseaduses nimetatud konstitutsioonilist seadust, on eelnõu vastuvõtmiseks Riigikogus vajalik koosseisu poolthäälteenamus. Vabariigi Valitsuse esindajana toetan esimese lugemise lõpetamist ja palun seda teha ka teil! Tänan tähelepanu eest!
Aitäh! Härra minister, teile on ka küsimusi. Mihhail Stalnuhhin, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud härra minister! See seadus puudutab kohalikke omavalitsusi üsna kõvasti. Kas nende käest on ikka küsitud – ma mõtlen muidugi maakondlikke omavalitsusliite, linnade liitu jne –, kuidas nad suhtuvad sellesse? Kas neil on märkusi, võib-olla mingeid soovitusi või tegelete järjekordselt reformiga, ilma et küsiks inimestelt, mida nad sellest arvavad? Need on ju needsamad inimesed, kes selle reformi tõttu peavad üht-teist oma elus muutma. Kokku võttes: kas teil on olemas omavalitsusliitude arvamus selle seaduseelnõu kohta ja nende heakskiit?
Aitäh! Eelkõige puudutab seaduseelnõu valitsuse enda sisemist töökorraldust, aga kindlasti on omavalitsuste arvamus oluline. Ametlikul kooskõlastusringil ei jõudnud küll omavalitsuste formaalseid kooskõlastusi küsida, sest me soovisime 100 päeva tegevusprogrammi raames jõuda parlamendi ette selle eelnõuga väga kiirelt, et parlament saaks eelnõu enne istungjärgu lõppu võimaluse korral ära menetleda. Küll aga oleme suhelnud, sh ka mina isiklikult olen suhelnud selle eelnõuga seoses omavalitsusliitude esindajatega. Nemad toetavad eelnõu. Ette ruttavalt võin öelda ja tõenäoliselt ka põhiseaduskomisjoni esimees Kalle Laanet võib öelda, milline on nende formaalne kirjalik vastus. Nad sisult toetavad eelnõu ja mulle on jäänud pigem mulje, et neil on väga hea meel, et neil on järjekordselt valitsuses üks kindel partner, kes tegeleb omavalitsusküsimustega. Siseministeerium tegeleb ju eelkõige sisejulgeolekuga, nüüd on omavalitsustel jälle oma kontakt valitsuses olemas. Nii et nende seisukoht on pigem pooldav.
Kolleeg Jüri Ratas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud riigihalduse minister! Olles eelmises koosseisus näinud teie tegevust nii majanduskomisjoni esimehena kui ka Euroopa Liidu asjade komisjoni esimehena, võin öelda, et olete tõesti seda tööd teinud väga jõuliselt ja hästi. Mu küsimus koosneb kahest poolest. Ühelt poolt viitan, et teie haldusalasse tuleb üle päris suur valdkond. Ega te ei karda, et see teil konti murrab? Kas peate ikka vastu? Teine küsimus on selle kohta, et see on Vabariigi Valitsuse algatatud seaduseelnõu. Kui nii suur haldusala teie käe alla tuli, kas teie nõusolek Vabariigi Valitsuse aruteludel oli olemas või kasutas valitsus teerulli poliitikat ja pani selle kõik jõuga teie haldusalasse?
Aitäh, hea Jüri! Jõudu mul on. Aga kui tuleb nõrkushetk, küsin sult abi. Valitsus võttis selle eelnõu vastu konsensusega, kõik olid nõus. Nii et üksmeel oli täiuslik.
Liina Kersna, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Nagu me teame, OECD riigivalitsemise raport on soovitanud Eestil muuta valitsemine paindlikumaks. Ka teie ametikoht iseenesest kinnitab seda, et meie riigivalitsemine on muutunud paindlikumaks. Kuid praegu on siiski vaja ministeeriumide ülesandeid muutes ka seadust muuta. Kuidas teile tundub, kas meie riigivalitsemine on juba piisavalt paindlik või annab selles vallas veel midagi ära teha?
Aitäh! Tõepoolest, me soovime, et valitsemine oleks paindlikum, et valitsuse töökorraldus vastaks muutunud oludele, et saaks kiirelt reageerida. Praegu nõuavad suuremad muudatused tõesti veel seadusmuudatuse vastuvõtmist – hea tähelepanek. Kindlasti analüüsime, kas peaks Vabariigi Valitsuse seaduses tervikuna rohkem mänguruumi jätma. Aga praegu oleme poolteise kuuga jõudnud eelnõuga parlamenti ja mul on tunne, et parlament tahab valitsusele anda võimaluse tööle asuda. Olulisi takistusi küll pole ka praeguses seadusandlikus korras, pigem on küsimus suhtumises. Kui valitsusel on teatud prioriteedid, siis nende elluviimiseks on mõistlik anda talle õigus oma töö ümber korraldada.
Martin Repinski, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud minister! Mitut seadust ja määrust tuleb muuta seoses seaduses sõna "põllumajandusministeerium" asendamisega sõnaga "maaeluministeerium" ning kui palju see maksma läheb?
Aitäh! Kindlasti leiab täpse arvu siit seletuskirjast kuskilt üles. Peast ma praegu seda arvu ei ütle ega hakka ka otsimisega teie aega viitma. Täpsustatud andmetel läheb Põllumajandusministeeriumi nime muutmine maksma ca 12 000 eurot, aga eelarvest me raha juurde küsima ei tule. Kõik ümberkorraldused nendes valitsemisalades – nime muutmised, programmide ümbertõstmine – tehakse olemasolevate ressurssidega. Siin on kõikidel ministeeriumidel vaja ise hakkama saada. Nii et valitsus kindlasti lisaeelarvega raha juurde küsima ei tule.
Tarmo Tamm, palun!
Aitäh, juhataja! Hea minister! Paindliku riigivalitsemise sildi all on märkamatult juurde tekitatud kolm uut ministrikohta. Kas need on vajalikud ja kui palju kolm uut ministrikohta ja ministeeriumi maksma lähevad?
Aitäh! Nagu ma ühes eelmises vastuses ütlesin, on minu arvates mõistlik, et kui valitsus on saanud poliitilise mandaadi teatud eesmärkide elluviimiseks – on kindlad eesmärgid kindlates valdkondades –, siis tuleb võimaldada tal ka töökorraldust ümber teha. Ma ei näe selles probleemi. Oleks imelik, kui Eesti ei oleks üldse võimeline muutunud oludega kohanema ja järgiks seda struktuuri, mis võib-olla 20 aastat tagasi paika pandi. Olud on muutunud. Ministeeriumide arv on sama, ministrite ülesanded on ümber jagatud. Ma ei näe selles olulist probleemi. Nii saab fookustada konkreetsemaid valdkondi, on selgemad prioriteedid ja selgem vastutus. Ma usun, et see on loogiline asjade kulg. Ja nagu ma ütlesin, me ei tule seoses valitsuse töö ümberkorraldamisega eelarvest lisaressurssi küsima. See ümberkorraldamine on meie siht ja valitsus on leppinud kokku, et pigem vähendame oma majanduskulusid. Järgmisel aastal tõmbame kokku valitsemisega seotud kulutusi. Nii et asjad liiguvad õiges suunas.
Mihhail Stalnuhhin, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud härra minister! Mul on väga hea meel selle omavalitsuste heakskiidu üle. Õnnitlen! Teine küsimus on selline. Lugesin hiljuti ühest blogist, et Põllumajandusministeeriumi ümbernimetamisel Maaeluministeeriumiks võib olla kaks versiooni. Üks on see, et maaelu meil on, aga põllumajandust enam ei ole, nii et see on olukorra konstateering. Teine variant on see, nagu mõnes riigis arvatakse, et kui nimetada miilits ümber politseiks, siis asjad muutuvad. Rahvast see asi siiski huvitab. Kui tegelikult on vaja juba midagi väga konstruktiivset tegema hakata, miks te siis alustate lihtsalt ümbernimetamistest?
Aitäh! Nagu ma ütlesin, on selle seadusega tehtavad muudatused vajalikud just selleks, et valitsus saaks tööle hakata ja astuda järgmisi samme. Valitsuse tegevusprogrammis on viis prioriteeti ja kirjeldatud on 1500 ülesannet koos konkreetsete vastutajate ja kuupäevadega – see on Vabariigi Valitsuse tegevusprogramm, mis kinnitati eelmisel neljapäeval. Nii et ma ei ole nõus, et konstruktiivseid samme pole, lihtsalt seaduseelnõude ettevalmistamine võtab veel pisut aega. Ma arvan, et Põllumajandusministeerium on juba ammu tegelnud palju laiemate küsimustega kui ainult põllumajandus. See on pigem selline tegelikele oludele vastav nimemuudatus. Ja ma ei ole kindlasti nõus, et põllumajandust Eestis enam ei ole. Ma usun, et Eesti põllumajandusel läheb päris kenasti. Hoolimata sellest, et mõningad turud on ära kukkunud, on põllumehed näidanud üles uskumatut kohanemisvõimet ja saavad päris kenasti hakkama. Euroopa Liidu tuge ei saa muidugi ka ära unustada.
Tanel Talve, palun!
Aitäh! Lugupeetud minister! Ka minul on väga hea meel, et Põllumajandusministeeriumi asemel saab olema Maaeluministeerium, mis näitab seda, et maaelu ei koosne ainult põllumajandusest. Kas te saate kinnitada, et Maaeluministeeriumis tehtavate muudatuste maht on piisav, et nimetada seda sisuliseks muudatuseks, mitte pelgalt nime vahetuseks?
Aitäh! Need praegused muudatused on esimene samm. Me oleme valitsuses kokku leppinud, et põhjalikum riigivalitsemise inventuur ja röntgenipilt saab valmis 2016. aasta mais. Praegu tehakse selleks tööks ettevalmistusi ja põhjalikumat analüüsi on asutud ka tegema. Selle eelnõu ettevalmistamisel me analüüsisime juba kiirkorras läbi näiteks maavarade ja kalandusega seotud küsimused, mis praegu on eri ministeeriumide valitsemisalas. Paraku selle kahe nädalaga, mille jooksul tegime sellise esimese analüüsi, me lõplike lahendusteni ei jõudnud. Nii et see töö on jätkuvalt laual ja ma usun, et järgmise aasta kevadel on meil selgemad vastused, mida veel, milliseid ülesandeid on mõistlikum valitsuse sees ümber jagada, et dubleerimist oleks vähem ja nimemuudatus oleks sisuline. Aga ma usun, et praegu astutakse oluline samm õiges suunas.
Heimar Lenk, palun!
Aitäh! Lugupeetud esineja! Te ütlesite, et olude sunnil tuleb valitsuse tööd ümber korraldada. Kas te võite nimetada, millised olud sunnivad väikest Eestit kolme uut ministrikohta looma?
Aitäh! Ma ütlesin, et on oluline, et valitsus suudab oma tööd ümber korraldada siis, kui on saadud selge mandaat teatud prioriteetide elluviimiseks. Oludega tulebki kohanduda. See on täitsa mõistlik, et meil on riigijuhtimine paindlik. Pole vaja 20 aastat struktuuris kinni olla. See oli minu mõte.
Tarmo Tamm, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Selgest mandaadist ma ei saa küll hästi aru, valimistel ei rääkinud keegi, et meil on vaja kolm uut ministrikohta luua. Aga ma küsin, kas Põllumajandusministeeriumi nimi segab tegelemast maaeluga laialdasemalt, et sellepärast on vaja ministeeriumi nime muuta. Kas põllumeeste või põllumeeste katusorganisatsioonide käest on ka küsitud, kuidas nemad sellesse nime muutmisesse suhtuvad?
Tõenäoliselt ei küsita ju valitsuse käest, mida valitsus arvab, kui põllumeeste organisatsioon muudab oma nimetust. See on ikka selline autonoomia küsimus ja omaenda töö korraldamise õigus. Ma ei tea, mida põllumehed arvavad sellest nimetuse muutmisest, aga ma ei näe, et see oleks sisuline probleem. Uues valitsuses ei ole ka kolme uut ministrikohta, on üks, ja ei ole ühtegi uut ministeeriumi. Selles mõttes ma ei näe valitsuses mingit hüppelist kasvu.
Andres Herkel, palun!
Aitäh! Austatud minister! Selle eelnõuga tulevad siis Rahandusministeeriumi alla maavalitsused ja kogu regionaalhaldus. Praegu on välja pakutud mudel, et kaks ministrit ja üks ministeerium. Siin ühele küsimusele vastates te ütlesite umbes niimoodi, et teie asi on korrastada Eesti regionaalhaldus ja siis te saate oma kabinetis tule ära kustutada. Järelikult jääb see valdkond edaspidi Rahandusministeeriumisse ühe ministri alla. Rahandusministeeriumist tundub tulevat tõeline superministeerium. Kas selline võimu kontsentreerimine on ikka õige?
Praegu ma ei näe seda ohtu, et võim liiga kontsentreeruks. Minu varasemad sõnavõtud on väljendanud mõtet, et kui selle nelja aasta jooksul saavad olulised reformid kohalikul ja riigihalduse tasandil ühel hetkel tõepoolest tehtud, siis tulebki tööd jälle ümber korraldada ja järgmises valitsuses võib-olla polegi sellist ministrikohta enam vaja. Kuhu need funktsioonid siis kanduvad, eks see ole juba järgmise valitsuse otsustada, kuid selline paindlikkus, õppimis- ja kohanemisvõime võiks valitsusel olla. Aga jah, ma ei näe, et Rahandusministeerium liiga võimsaks muutuks. On selged funktsioonid ja seadusest tulenevad õigused ning neid on parlamendil alati õigus muuta. Parlament on meie tööandja.
Jaanus Marrandi, palun!
Tänan! Lugupeetud härra minister! Mina tean küll, mida põllumehed sellest nimetuse muutmisest arvavad. Igaks juhuks ma ei hakka seda ütlema, aga ma ütleksin välja ühe oma arvamuse. Minu arvates on maailmas olemas sellised traditsioonid, et kõige paremad tankiüksused kannavad jätkuvalt ratsaväe nime. Sisu on väga kardinaalselt muutunud, aga nimi ja traditsioon maksab. Natuke samamoodi on ka Põllumajandusministeeriumiga. Ühest küljest me võime ta Maaeluministeeriumiks ümber nimetada, teisalt on 350-miljonise eelarvega ministeeriumi juures võib-olla miljonikroonine muudatus seoses setu programmidega jne. Nii et väga oluliselt see asja ei muuda. Ma küsin, kas uus nimetus ei tekita liialt suuri ootusi. Tegelikult ei jää ju ministeeriumi haldusalasse maaharidus, ühistransport ja arstiabi maal, teed jne. Äkki tekivad liiga suured ootused uue nimetuse suhtes, mis asju tegelikult väga ei muuda?
Aitäh! Nagu ma ütlesin, me teeme haldusalade jaotuse ja töökorralduse kohta põhjalikuma analüüsi. Kui me jõuame järgmisel kevadel selleni, et midagi on vaja või midagi on mõistlik viia veel Maaeluministeeriumi alla, siis me seda kindlasti teeme. Selleks ajaks on tarkust rohkem.
Märt Sults, palun!
Aitäh, auväärt aseesimees! Ettekandja! Kuna füsioloogilist ressurssi on tulnud juurde, viie kilo aju asemel on nüüd 15 kilo aju, siis kas need 15 kilo aju on mõelnud selle peale, et haldusreformi käigus hakatakse riiklikult haldama ka lasteaedasid ja koolide tugiteenuseid? Kuidas see tagatakse? Kas see on teil plaanis sees või ei ole?
Aitäh! Küsimus läheb selle eelnõu sisust küll väga kaugele. Ma ei peatuks sellel pikemalt. Kohaliku halduse reformi ja riigireformi raames vaatame aga kindlasti sisuliselt üle kõik funktsioonid, mida praegu täidab avalik sektor kas siis riigi või kohalikul tasandil. Nii et see töö on ees.
Heimar Lenk, palun!
Ma tulen veel kord tagasi oma küsimuse juurde. Te ütlesite mulle, et olud on muutunud ja seepärast tuleb teha uusi ametikohti ja palgafondi suurendada. Võib-olla te siis nimetaksite mõne olu, mis on tinginud need ümberkorraldused? Minu teada need olud muutunud ei ole, inimarengu aruanne ütles meile, et me oleme seitse aastat seisnud nii oma majanduse kui ka sotsiaalelu arenguga nullis. Mis olud on nüüd siis muutunud? Nimetage mulle üks olu, mis on muutunud.
Eks Tallinna linnas tõstetakse ka oluliselt linnajuhtide palka, kuigi siin ei ole olud muutunud. Riigis on muutunud näiteks see, et on uus koalitsioon, kes on otsustanud ellu viia kohaliku ja riigireformi. See on oluline muutus, on lai poliitiline konsensus, et haldusreform tuleb ellu viia. On palgatud eraldi töömees, kes peab selle reformi ette valmistama. See on lihtne näide. Varem pole valitsuses mingi reformi läbiviimiseks nii laia poliitilist konsensust olnud. Nüüd see on ja on mõistlik, et keegi selle otsuse täitmise eest ka vastutab.
Andre Sepp, palun!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea minister! Kui palju te olete oma ametiaja jooksul jõudnud kohtuda omavalitsuste ja omavalitsusliitude esindajatega? Kuidas planeeritud reformi on seni vastu võetud?
Me läheme taas selle eelnõu sisust pisut ette. Ma ei tahaks praegu minna detailidesse ega rääkida reformidest, mis on alles ettevalmistamisel. Aga üldiselt ollakse haldusreformi suhtes väga soodsalt meelestatud. On ootus, et lõpuks ometi hakkab midagi toimuma.
Kersti Sarapuu, palun!
Aitäh, härra juhataja! Hea minister! Ma loen eelnõust, et maavalitsused ja maavanemad tulevad teie haldusalasse. Kas nende tegevuses muutub praegusega võrreldes ka midagi?
Selle eelnõuga muutub ainult see, et nende n-ö tööandjaks ei ole siseminister, vaid riigihalduse minister. Rohkem muudatusi see kaasa ei too. Nad liiguvad Rahandusministeeriumi haldusalasse, kus asub füüsiliselt ka riigihalduse minister. Selle eelnõuga rohkem muudatusi ei tule, aga loomulikult seisavad see töö ja võimalikud muudatused ees. Need on järgmised sammud.
Kadri Simson, palun!
Aitäh! Lugupeetud Arto Aas! Nagu te sissejuhatuses mainisite, tuleneb see, et olete selle seaduseelnõuga siin Riigikogu ees, valitsuse esimese 100 päeva prioriteetidest, et teile pandi ülesanne nimetada ministeeriumid ümber ja lüüa vastutusalad segamini. Vabariigi Valitsuse 100 päeva prioriteetides on teil teisi ülesandeid ka. Te olete esimese kaheksa nädalaga jõudnud ministeeriumide ümbernimetamiseni, jäänud on kuus nädalat. Kas te kuue nädala jooksul jõuate täita ka teile pandud kohustuse toetada kohalikke omavalitsusi investeeringutega kõigile soovijatele lasteaiakohtade loomisel?
Jah, suudame, need programmid on töös. Programme, kus kohalikele omavalitsustele jagatakse toetusi lasteaia- ja lastehoiukohtade loomiseks, on väga mitu. Need on jõudmas otsustavasse faasi ning nendest saavad osa nii linnad – Tallinn, Tartu, Pärnu – kui ka väiksed maakohad. Ma usun, et riik, Euroopa Liit ja kohalikud omavalitsused võiksid saavutada juba aasta-kahega selle murrangu, et lasteaiakohtade järjekorrad kaovad.
Yoko Alender, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Kui tuli uudis, et nii riigi kinnisvara kui ka ruumiline planeerimine saavad olema ühe ministri haldusalas, siis osa arhitekte arvas, et nüüd meil ongi riigiarhitekt. Sellest tingituna on mul küsimus. Kas on lootust, et nüüd, kui riigi kinnisvara ja ruumiline planeerimine on ühe ministri haldusalas, tekib nii riigihangete hindamiskriteeriumidesse kui ka Riigi Kinnisvara AS-i üldise tegevuse ülesandepüstitusse selline kriteerium nagu elukeskkonna kvaliteet?
Aitäh! Lootust on alati ja ma olen ettepanekutele avatud. Meil on tegelikult ettevalmistamisel ka riigihangete seaduse muutmine, nii et varsti on need ettepanekud ka parlamendi töölaudadel.
Jaanus Karilaid, palun!
Aitäh! Hea minister! On suhteliselt kummaline kuulata, et te tulete siia ja väidate, et te ei saa ühelegi küsimusele korralikult vastata, kuna te alles kogute tarkust, analüüsite ja teete uuringuid ning tegelete poliitika kujundamisega. Siiski peaks teil nii kõlava nimetusega ministrina olema oma väga selge ettekujutus, kuidas te suurendate kohalike omavalitsuste finantsautonoomiat.
Aitäh! Jah, mul on see ettekujutus olemas, aga see ei ole seotud selle eelnõuga. Mul on lihtsalt soov jääda korrektsusest ja lugupidamisest parlamendi vastu selle eelnõu raamesse.
Martin Repinski, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud minister! Ütlesite, et te ei küsinud põllumeeste käest arvamust Põllumajandusministeeriumi nimetuse kohta ja et selle muutmine on valitsuse õigus. Olen nõus, et juriidiliselt on selline õigus olemas, kuid ma tean, mida selle kohta mõtlevad ning mida tunnevad põllumehed, eriti praegusel raskel ajal. Arvan, et valitsus peaks selles küsimuses põllumeestega nõu pidama. Kas te olete sellega nõus?
Aitäh! Ma usun, et põhiseaduskomisjon võib küsida ka põllumajandusorganisatsioonidelt, mida nad sellest nimetuse muutmisest arvavad, kahjuks see kindlasti ei tule. Pigem arvan ma aga siiski, et põllumehi paneb rohkem muretsema see, kas on kuhugi oma toodangut müüa ja mis saab lähedal asuvatest turgudest. See on sisulisem mure kui ministeeriumi nimetuse muutmine. Aga kindlasti saan kas ma ise või saab põhiseaduskomisjon, kes eelnõu menetleb, selle seisukoha välja uurida.
Andres Herkel, palun!
Aitäh! Austatud minister! Ühele eelmisele küsimusele vastates te ütlesite, et maavalitsuste töös ei muutu mitte midagi peale alluvuse, nad lähevad Siseministeeriumi alt Rahandusministeeriumi alla. Selle enam kui 20 aasta jooksul, kui nad olid Siseministeeriumi alluvuses, muutus üks asi kogu aeg ja järjest halvemas suunas. Sedamööda, kuidas arenes erakondade kartellisüsteem, algselt sõltumatud maavanemad politiseeriti, ja väga jõhkralt. Kas te peate otstarbekaks selle jama jätkumist?
Aitäh! Olen nõus, et maavalitsuste roll, maavanemate roll on kindlasti ajas muutunud. Mis saab nendest edasi, see on järgmiste eelnõude küsimus. Aga ma usun, et see on lihtsam küsimus kui haldusreformi läbiviimine. Maavanemaid on juba vähem, nendega läbirääkimine on lihtsam. Valitsusel on nende ümberkorralduste tegemisel jällegi kandev roll. Nii et mõtleme edasi. Kui keegi tunneb, et teda on sundparteistatud, siis see on kindlasti probleem ja ma soovitan pöörduda õiguskaitseorganite poole. Rohkem ei oska ma seda praegu kommenteerida.
Andres Ammas, palun!
Austatud istungi juhataja! Austatud minister! Minu küsimus konkretiseerib teatud mõttes eelmist küsimust. Läänemaa endine maavanem Innar Mäesalu asus mullu oktoobris tööle Riigikogu eelmise koosseisu liikmena. Sealt alates tänaseni ehk siis kaheksandat kuud on Läänemaa juhina ametis maavanema kohusetäitja. Eks seegi vist kõnele midagi maavanema vajalikkuse kohta. Kas te kavatsete üldse kunagi Läänemaale veel maavanema nimetada?
Aitäh! Jällegi pole selle eelnõu teema, aga maavanem kindlasti Läänemaale tuleb.
Andres Metsoja, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Muudatusi on kindlasti vaja juhtida ja suunata ning selles mõttes on tegemist õige sammuga õiges suunas. Te olete täna mitu korda maininud sõna "funktsionaalsus". Kui me mõtleme ruumilise planeerimise peale, siis see on olnud Siseministeeriumi haldusalas ja nüüd on ta liikumas Rahandusministeeriumi haldusalasse. Ometi on väga palju ja mitmeid kordi ka spetsialistide tasandil räägitud sellest, et see peaks liikuma hoopis Keskkonnaministeeriumi haldusalas olevasse Maa-ametisse. Kas praegune samm on õige ja astutud funktsionaalsuse suunas?
Aitäh! Jah, analüüsi ja selle eelnõu ettevalmistamise käigus pakuti välja ka idee viia ruumiline planeerimine Keskkonnaministeeriumi haldusalasse, aga sellel on omad miinused. Leiti, et targem on hoida need teadmised riigihalduse ministri portfellis, sest sealt on võimalik saada vajalikku ekspertiisi, olulisi kompetentse, mis aitavad meil kohalikku haldusreformi ette valmistada. Võib-olla tulevikus, võib-olla juba järgmise aasta kevadel me jõuame teistsuguse arusaamiseni, aga praegu on oluline, et ruumiline planeerimine oleks selles tööriistakastis, mis on vajalik reformide läbiviimiseks.
Erki Savisaar, palun!
Austatud juhataja! Lugupeetud minister! Mitme maavanema ametiaeg on juba lõppenud või lõppemas. Kas koalitsioon on omavahel kokku leppinud, kes millise maavanemakoha endale saab?
Aitäh! Taas ütlen, et praegu ei ole arutusel see küsimus, aga kandidaadid kindlasti leitakse lähiajal ja koalitsioon arutab neid. Minu soov on võimalikult ruttu nende otsustega edasi liikuda, et üleminekuperiood enam ei veniks. Ma olen nõus, et Läänemaal on see periood võib-olla liiga pikaks läinud.
Mihhail Korb, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Minu küsimus puudutab kaevandamist ja põlevkivikaevandust. Praegu on põlevkivikaevandamine Keskkonnaministeeriumi haldusalas, Keskkonnaministeerium teeb näiteks Riigikogule kaevanduskvootide määramise ettepaneku. Kas teil on olnud arutuse all või kas te olete mõelnud selle peale, et kuna kaevandamine on suur ja Eesti jaoks strateegiliselt väga oluline majandusharu, siis oleks mõistlik tõsta see valdkond majandusministeeriumi alla?
Aitäh! Jah, me analüüsisime maavarade küsimust. Tegelikult on poliitiline valmisolek või hoiak olemas, et maavarade majandamine võiks liikuda Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalasse ja kõik see, mis puudutab keskkonda ja selle kaitsmist, jääks Keskkonnaministeeriumi haldusalasse. Kus täpselt nende funktsioonide piir jookseb, see nõuab natuke põhjalikumat ettevalmistust, kahe nädalaga ei olnud seda võimalik professionaalselt teha. Eelkõige peavad neid läbirääkimisi Keskkonnaministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ise, riigihalduse minister on siin nagu vahemees, kes aitab neil seda arutelu pidada. Ma usun, et järgmise aasta kevadeks on meil olemas täpne plaan, kuidas ja millised funktsioonid jäävad ühte haldusalasse ja millised teise. Sellega tekib maavarade kaevandamisel uus töökorraldus, uus pilt ja me saame võib-olla juba paari aasta jooksul paremaid tulemusi.
Jaanus Karilaid, palun!
Aitäh! Hea minister! Te väitsite enne, et nimetuse muutmine aitab parandada sisulist tööd. Palun rääkige lahti, kuidas aitab Põllumajandusministeeriumi nimetamine Maaeluministeeriumiks leida põllumeestel eksporditurge paremini kui seni!
Aitäh! Ega nimetuse muutmine seda teha ei aitagi, ma olen nõus. Aga uus nimetus kajastab paremini ministeeriumi tegevust, mis enam ammu ei piirdu ainult põllumajandusega. Lisaks sellele anname üle teatud programmid. Nii et nimetuse muutmine loomulikult kuskil uusi uksi ei ava, mis aga ei tähenda, et see muudatus oleks ebavajalik.
Imre Sooäär, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud minister! Mul on siiralt hea meel, et minu siinsamas saalis juba 2008. aastal tehtud ettepanek muuta Põllumajandusministeerium Maaeluministeeriumiks hakkabki teostuma. Tegelikult on see olnud naturaalne protsess. Kõik neli eelmist põllumajandusministrit on astunud samme selles suunas, et maaelu mitmekesistamine, toidu tootmine maapiirkonnas jne saaksid sama oluliseks kui põllumajandus. See valdkond on, nagu sa ütlesid, kaugelt laiem kui ainult põllumajandus. Minu küsimus on see, et mida integreeritumaks muutub Euroopa Liit, seda rohkem hakkab mõju avaldama Kesk-Euroopa põllumajandustootjate ja maaettevõtete ning meie omade vaheline dispariteet, kas või näiteks toetustasemete osas. Kas me hakkame endiselt võitlema ausa ja võrdse konkurentsi eest, kas see jääb uue ministri prioriteetide hulka?
Aitäh! See küsimus läheb küll jälle väga kaugele arutatava eelnõu sisust. Aga jah, nii nagu kõik Eesti valitsuse liikmed on võidelnud selle eest, et meil oleksid Lääne-Euroopa põllumeeste omadega võrdsed tingimused, teeb seda kindlasti ka juba ametis olev maaeluminister. Ma ei usu, et siin saaks olulisi suunamuutusi tulla. See on kindlasti prioriteet.
Andrei Novikov, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud minister! Teie reformi eesmärk on dubleerimise vähendamine ja efektiivsem töö. Traditsioonilises mõttes tähendab see, et tööd, mida praegu teeb mitu inimest, saab tulevikus teha üks inimene. Siit ka küsimus: mitu ametnikku ja töötajat selle efektiivsema töö tulemusena vähemaks jääb?
Aitäh! Jällegi ei ole see küll selle eelnõu teema. Kui anda sisulisem vastus, siis valitsuses on kokku lepitud, et riigipalgaliste arv peab vähenema, sest ka Eesti rahvaarv ei kasva praegu ja see proportsioon ei tohi muutuda koormavamaks. Suurusjärk on 0,7–1% aastas, mis tähendab, et aastas peaks 700–1000 riigipalgalist töökohta vähemaks jääma. Aga see on juba teiste struktuurireformide tulemus, see ei ole otseselt seotud Vabariigi Valitsuse seaduse muudatustega.
Marika Tuus-Laul, palun!
Aitäh! Austatud härra minister! Te kinnitasite väga õigesti, et maavanemate roll on muutunud. Kahjuks on nad muutunud poliitilisteks maavanemateks, kelle peamised ülesanded ongi külakiikede avamine, memmedele lillede ja tordi viimine ning teiste rahastatud ürituste korraldamine. Maavalitsused on muutunud niisugusteks poliitkontoriteks ja saanud ka hüppelauaks Riigikokku. Kui teie poliitiline loosung on "Julgelt edasi!", kas me jätkame siis täpselt samamoodi nende poliitiliste maavanematega või te tahate seda funktsiooni muuta või üldse ära kaotada? Te ei vastanud eelmistele küsimustele, sellepärast ma küsin uuesti.
Aitäh! Minu jaoks on oluline, et maavanemakandidaat oleks persoonina tugev, et ta tunneks seda tööd. Minu jaoks ei ole oluline, kas ta on mõne erakonna liige või mitte. Olles ise poliitik, ma ei mõista inimesi hukka, kui nad on ennast parteiliselt määratlenud. Minu arust oleks seda parlamendis imelik teha. Parteipilet ei ole kõige tähtsam näitaja, minu jaoks kindlasti mitte.
Henn Põlluaas, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Te mainisite enne, et rahvas on andnud koalitsioonile volituse, mandaadi moodustada uued ministeeriumid ja võtta tööle uued ministrid. Sellega on täpselt nii nagu aktsiisi tõusuga, et väidetavalt olevat rahvas valimistel selleks nõusoleku andnud. Ma küsingi sellega seoses, kas rahval on veel oodata mingeid sellesarnaseid üllatusi, millele nad olevat justkui mandaadi andnud, aga millest rahvas ise ei tea mitte midagi.
Aitäh! Elu pakub alati üllatusi.
Märts Sults, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Aitäh, minister! Minu esimesele küsimusele te vastasite, et mu küsimus ei puutu sellesse eelnõusse, aga eelnõu §-s 9 on minu küsimus väga kenasti, ilusas juriidilises keeles sõnastatud. Sellest johtuvalt küsin, kas nimetuse muutmine on rahva eksitamiseks või eksitava info minimeerimiseks. Tähendab, kui nimetust muuta, siis peab sellel mingi põhjus olema – kas eksitava info vähendamine või eksitava info suurendamine.
Nagu korduvalt öeldud, Põllumajandusministeeriumi muutmine Maaeluministeeriumiks tuleb soovist viia nimetus rohkem kooskõlla selle ministeeriumi töö sisuga. Kui te mõtlete näiteks PRIA-le, mis allub Põllumajandusministeeriumile, siis seal tegeldakse väga paljude muude valdkondadega, mitte ainult põllumajandusega. See on see soov. Ei ole mingeid infooperatsioone, ei ole mingit Linnar Priimäe artiklist johtuvat segaduse tekitamist, ei midagi sellist.
Kersti Sarapuu, palun!
Hea eesistuja! Lugupeetud minister! Maakonnakeskused, maakonnalinnad on tihti sellises positsioonis, nagu nad ei kuuluks mitte kellelegi. Nad ei saa ka PRIA-st toetusi. Kas nad kuuluvad siis maaelu alla? Nad ei saa eriti ka linnalistest projektidest toetusi, sest nad ei ole nii suured, et oleksid võimelised seal teistega konkureerima. Milline on teie arvamus, millises positsioonis näete teie kohalike omavalitsuste keskusi, maakonnakeskusi?
Aitäh! See küsimus eeldaks pikemat vastust. Programmidel on palju detaile. Ma ei ole nõus, et maakonnakeskused ei saa kusagilt raha, linnaliste piirkondade programmist nad kindlasti saavad seda. Aga see ei ole jällegi selle eelnõu sisu, mistõttu ma pikemalt siinkohal ei vastaks. Kui tulevad konkreetsemad ettepanekud, siis saame vaadata seda juba detailides. Võime ka eraldi kohtuda, olen selleks valmis.
Külliki Kübarsepp, palun!
Aitäh! Hea minister! Et Eesti riigi areng edasi liiguks, on meil kindlasti vaja riigireformi. Kahjuks ei saa ma konkreetsest eelnõust sõnaselgelt aru, kes vastutab riigireformi elluviimise ja koordineerimise eest tervikuna.
Aitäh! Kuna riigireform hõlmab väga mitut haldusala, siis vastutab selle läbiviimise eest loomulikult valitsus tervikuna, aga ettevalmistav töö ja analüüs on riigihalduse ministri teha. Seda tööd me praegu teemegi ja tegelikult on meil hulk asju juba käima lükatud. Kui te seda siit välja ei lugenud, siis ma ei imesta, sest see ei ole selle eelnõu sisu, aga see reform on riigihalduse ministri vedada.
Aitäh, härra minister! Rohkem teile küsimusi ei ole. Palun põhiseaduskomisjoni esindajana kõnepulti põhiseaduskomisjoni esimehe Kalle Laaneti!
Austatud juhataja! Head kolleegid, külalised, minister! Põhiseaduskomisjon arutas seda eelnõu teisipäeval, 26. mail 2015. aastal. Istungist võtsid osa Jüri Adams, Andre Sepp, Andres Anvelt, Mart Nutt, Mihhail Stalnuhhin, kes lahkus 13.41, ja Priit Toobal, kes lahkus 13.41. Osalesid ka nõunik-sekretariaadijuhataja Erle Enneveer ning nõunikud Karin Tuulik ja Kristo Varendi. Puudus Martin Kukk. Kutsutud olid Arto Aas, riigihalduse minister, Marlen Piskunov, Rahandusministeeriumi riigihalduse ja avaliku teenistuse osakonna juhataja, ja Kaidi Meristo, sama osakonna nõunik. Minister andis ülevaate eelnõust, nagu ta vahetult enne mind siin ka teile andis. Mida siis arutati ja küsiti meie komisjoni istungil? Komisjoni liikmed kuulasid ära ministri selgitused ning esitasid talle täpsustavaid küsimusi. Muu hulgas tunti huvi, kui suuri kulutusi toovad kaasa eelnõuga kavandatavad muudatused ja kas need on selle aasta riigieelarvesse planeeritud. Nii nagu minister vastas teie küsimustele, vastas ta ka komisjonis, et muudatuste elluviimiseks ei soovita riigieelarvest lisaraha ning need tehakse sisemiste ressursside arvel. Kui palju kulutusi muudatuste tegemine täpselt kaasa toob, ei osanud minister öelda, aga ta lubas, et seda võib hiljem täpsustada. Komisjonis küsiti ka, kas ei oleks parem ja suupärasem, kui näiteks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium nimetataks ümber majandusministeeriumiks. Ministri vastus oli, et praegu ei ole Vabariigi Valitsus sellist muudatust arutanud ning selle juurde tullakse ilmselt järgmisel aastal, kui on plaanis läbi viia suurem riigijuhtimise inventuur. Ministril paluti selgitada, mida tähendab eelnõu kontekstis mõiste "ruumiline planeerimine". Minister selgitas, et ruumilise planeerimisega tegeleb ministeeriumis üks osakond. Eelkõige tegeleb see osakond mitmesuguste planeeringutega – maa-ala planeeringud, maakonna planeeringud ja üleriigilised planeeringud –, aga nad analüüsivad ka rahvastiku- ja demograafilisi protsesse laiemalt. Kuna eelmise ettekande järel küsiti ruumilise planeerimise kohta üsna mitu korda, siis ma natuke lahkan seda mõistet. Ruumilise planeerimise mõiste võeti kasutusele Euroopa regionaalse/ruumilise planeerimise hartas, mis kiideti heaks Euroopa Nõukogu liikmesmaade planeeringute ministrite konverentsil 1983. aastal. Harta kohaselt annab ruumiline planeerimine geograafilise väljundi ühiskonna majandus-, sotsiaal-, kultuuri- ja keskkonnapoliitikale. Praegu veel kehtiva planeerimisseaduse § 1 lõike 3 kohaselt on ruumiline planeerimine nimetatud seaduse tähenduses demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Veel oli küsimus, kuidas eelnõu §-s 4 sätestatud elektrituruseaduse muutmine on seotud eelnõu põhipaketis olevate ümberkorraldustega. Ministeeriumi esindaja selgitas, et selle muudatusega tunnistatakse kehtetuks elektrituruseaduse need sätted, mis on oma sisulise tähenduse juba kaotanud. Lahtiseletatuna tähendab see seda, et kehtetuks tunnistatav elektrituruseaduse peatükk 61 "Liitumistasu maksmise toetus" ja elektrituruseaduse § 1091 reguleerivad küsimusi, mis seonduvad toetusega, mida on makstud hajaasustusega aladel elavatele isikutele, kelle majapidamises oli elektriühendus neist olenemata põhjustel katkenud või kellel ei olnud elektriühendust kunagi olnud. Samuti paluti selgitada, miks on seaduse jõustumise sättes kehtestatud eri paragrahvidele erinev jõustumisaeg. Ministeeriumi esindaja vastas, et Põllumajandusministeeriumi ümberkorraldamine Maaeluministeeriumiks jõustub üldises korras. 1. septembril 2015 peaksid jõustuma sätted, mis reguleerivad eri valdkondade viimist Siseministeeriumist Rahandusministeeriumi valitsemisalasse ning Konkurentsiameti viimist Justiitsministeeriumi valitsemisalasse. Minister lisas, et jõustumissätted tuleks eelnõu menetlemise käigus üle vaadata, kuna Põllumajandusministeerium on avaldanud soovi, et ka neid puudutavate muudatuste puhul oleks määratud konkreetne jõustumise kuupäev. Komisjoni liikmed tundsid huvi, kas eelnõuga kavandatud muudatused, mis puudutavad kohalikke omavalitsusi, on Eesti Maaomavalitsuste Liiduga ja Eesti Linnade Liiduga kooskõlastatud. Minister andis sama vastuse, mis ta teile saaliski andis. Komisjon otsustas küsida EMOL-ist ja ELL-ist seisukohti ka kirjalikult. Vahetult enne eelnõu esimest lugemist siin saalis ma kontrollisin üle, aga vastuseid ei olnud veel laekunud. Me leppisime kokku niimoodi, et juhul kui lähipäevadel neid vastuseid ei tule, siis kutsume EMOL-i ja ELL-i esindajad teise lugemise eelsele arutelule komisjoni. Mida komisjon otsustas? Otsustati teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda s.a 2. juunil (konsensuslikult), teha ettepanek esimene lugemine lõpetada (poolt 4, vastu 2, erapooletuid 1), teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks s.a 5. juuni kell 15 (poolt 4, vastu 2, erapooletuid 1), määrata ettekandjaks põhiseaduskomisjoni esimees Kalle Laanet ehk mina (konsensuslikult), saata eelnõu teisele lugemisele s.a 10. juuniks, kui esimene lugemine lõpetatakse (konsensuslik otsus), ja kolmandale lugemisele s.a 11. juuniks, juhul kui teine lugemine lõpetatakse (samuti konsensuslik otsus). Aitäh!
Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Kolleeg Andres Anvelt, palun!
Aitäh! Hea komisjoni esimees! Kas sul on ka andmeid, et osa komisjoni liikmete lahkumine kell 13.41 oli kuidagi seotud selle eelnõu menetlusega?
Aitäh, hea küsija! Ma ei ole tuvastanud põhjuseid, miks nad lahkusid.
Jüri Ratas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Austatud komisjoni esimees! Te ütlesite oma ettekandes, et komisjonis tunti huvi ka muudatuste maksumuse vastu ja et minister lubas maksumust täpsustada. Kas minister on andnud komisjonile teada, kui palju see kõik eelarveliselt maksma läheb, ja kas ka peale ministri vastust on komisjoni seisukoht eelnõu 36 esimene lugemine lõpetada?
Aitäh, hea küsija! Minister andis meile sama vastuse, mis ta andis siin suures saalis. Ta ütles, et eelarvelisi lisakulutusi ei tule, aga seda, kui palju täpselt mingid ümberkorraldused eelarve sees maksma lähevad, ta tollel hetkel ei teadnud ja praeguseni ei ole komisjonile ka mingit lisainformatsiooni laekunud. Ma arvan, et see informatsioon oleks eelkõige detail selles osas, et lisaraha juurde ei küsita, ja minu arvamus on, et komisjoni otsust see ei mõjutaks.
Valeri Korb, palun!
Aitäh! Hea kolleeg! Eelnõus on täpselt öeldud, et maavalitsused on Rahandusministeeriumi valitsemisalas. Minu küsimus ongi, kas maavalitsused saavad nüüd rikkamaks ja mõne projektiga, millega kohalikud omavalitsused tegelevad, võib minna maavalitsusse ja küsida raha, et need projektid ellu viia.
Aitäh, austatud küsija! Selles eelnõus küll kirjas ei ole, kas nad saavad rikkamaks või mitte, ja seda me ka ei arutanud.
Külliki Kübarsepp, palun!
Aitäh! Hea ettekandja! Kui ma ministri vastusest õigesti aru sain, siis kindlat riigireformi eest vastutajat ei ole. Kas komisjon võttis seisukoha, kas ja kui palju on komisjon ise valmis riigireformi temaatikat juhtima ja vastutust võtma?
Mina usun, et poliitilist vastutust, nagu ma ka meediast olen lugenud, kannavad suisa kaks ministrit, peaminister ja riigihalduse minister. Ja loomulikult kannavad kõik poliitikud, kes selle teemaga tegelevad, täpselt samasugust vastutust, samamoodi ka mina kui põhiseaduskomisjoni esimees ja põhiseaduskomisjon, sest põhimenetlus on ikkagi seal. Kindlasti me kõik vastutame.
Priit Toobal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele on seaduseelnõude kohta tehtavate muudatusettepanekute tähtaeg kümme tööpäeva. Selle seaduseelnõu puhul otsustas komisjon anda ettepanekute tegemiseks kolm tööpäeva. Vastavalt kodukorrale on komisjonil kohustus märkida sellise otsuse juurde põhjused, miks määratakse tavapärasest lühem tähtaeg. Äkki sa oskad protokollist ette kanda selle põhjuse, mis on vastavalt kodu- ja töökorra seadusele kirja pandud, miks on tähtaeg kümne päeva asemel kolm tööpäeva?
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma küsin teie käest sedasama, mida ma küsisin komisjoni esimehelt. Teatavasti on Riigikogu juhatus see, kes töö- ja kodukorra seaduse järgi määrab komisjoni ettepanekul parandusettepanekute tähtaja. Kui tavapärane tähtaeg on kümme tööpäeva, siis sel korral on juhatus määranud tähtajaks kolm tööpäeva. Kas te võite meile ette lugeda selle põhjuse, mille komisjon teile saatis? Miks tegi komisjon ettepaneku määrata tähtajaks kolm tööpäeva, mitte kümme tööpäeva, nii nagu on tavapärane?
Aitäh, austatud kolleeg! Meile on saabunud täpselt sama informatsioon ja põhjendus, mida te äsja põhiseaduskomisjoni esimehe käest puldist kuulsite. Läheme edasi ... Kolleeg Priit Toobal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! See informatsioon ei saa tõele vastata, sellepärast et komisjoni protokollis seesugust märget ei ole. Kust te siis kuulsite seda informatsiooni, mis põhjustel komisjon teeb ettepaneku määrata tähtajaks kolm tööpäeva, mitte kümme tööpäeva?
Meil oli teada komisjoni ettepanek ja sellest me lähtusimegi.
Üks kõige olulisemaid põhjuseid oli riigihalduse ministri ja valitsuse palve eelnõu võimalikult kiiresti menetleda, et saada õiguslik raamistik tööle asumiseks.
Artur Talvik, palun!
Aitäh, hea juhataja! Hea kõnepidaja! Te ütlesite just hetk tagasi, et olete meedia vahendusel saanud informatsiooni, et selles valdkonnas on tegevad kaks ministrit. Kas põhiseaduskomisjon saabki oma töös informatsiooni ainult meedia vahendusel või on teil muid infoallikaid ka?
Austatud küsija, ma tänan sellise terava küsimuse eest! Ma usun, et on ka muid infoallikaid, võtame kas või koalitsioonileppe, võtame seadused ja põhiseaduse. Nii et informatsiooni on piisavalt.
Aitäh, austatud ettekandja! Rohkem küsimusi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 36 esimene lugemine lõpetada. Enne seda küsin, kas fraktsioonidel on läbirääkimiste soovi. Kõnesoove ei ole. Määran eelnõu 36 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 5. juuni kell 15. Priit Toobal, palun!
Läheme edasi kolmanda päevakorrapunkti juurde: Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse § 48 täiendamise seaduse eelnõu nr 2 esimene lugemine. Ettekandja Riigikogu liige Kadri Simson, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Keskerakonna algatatud seaduseelnõu tulumaksuseaduse § 48 muutmiseks sisaldab ettepanekut, et edaspidi ei peetaks erisoodustuseks tööandja kulutusi töötaja või teenistuja spordiga tegelemise kulude katmisel. Seejuures me soovime kehtestada rahalise piirangu, et need kulutused ei tohi aastas ületada 500 eurot töötaja või teenistuja kohta ja peavad seonduma otseselt spordirajatiste kasutamisega või spordiürituste korraldamisega. Samuti on sellised kulutused harrastus- või tervisespordi üritustel osalemise tasud. Sellel seaduseelnõul on pikem ajalugu ja kuna ma näen siin saalis mitmeid inimesi, kes ei olnud eelmises või üle-eelmises Riigikogu koosseisus, siis tutvustan teile seaduseelnõu tekkimise lugu. Nimelt, aastal 2009, XI Riigikogu ajal võttis toonane valitsuskoalitsioon, mis oli samasuguse koosseisuga kui praegune – Reformierakond, IRL ja sotsid –, ette suuremat sorti kärped. Üks nendest kärbetest tähendas seda, et kui senimaani kattis töötaja haiguspäevi haigekassa, siis edaspidi esimest kolme päeva ei katnud enam keegi ja neljandast kaheksanda haiguspäevani jäi koorem kanda tööandjatele. Loomulikult tõi see kaasa teatava vastuseisu. Ilmusid artiklid, et kohustus haiguspäevade eest tasuda ajas tööandjad keema, ja siis anti vastu lubadus, et midagi saavad tööandjad vastu ka, et nad sooviksid inimeste tervisekäitumisse enam panustada. See "midagi tagasi" oleks võinud olla kord, et tööandjad ei pea maksma erisoodustusmaksu, kui nad investeerivad oma töötajate tervisesse. Tuletan meelde, et kui nad investeerivad masinatesse, siis nad maksu maksma ei pea, aga inimestesse investeerimine on meil lisamaksu all. Paraku kärbe tehti ära, lisakoorem tööandjatele pandi, aga teoreetiliselt jutuks olnud vastutulek tööandjatele, kes oma töötajate tervisesse panustavad, jäi tulemata. Ja nii algatas aastal 2009 Keskerakonna fraktsioon esimest korda tulumaksuseaduse § 48 täiendamise seaduse eelnõu. XI Riigikogus hääletati see välja. Me tulime samasisulise eelnõuga uuesti Riigikogu ette aastal 2012. Siis käituti poliitiliselt oskuslikumalt: keegi otseselt vastu ei olnudki, esimene lugemine lõpetati. Aga eelnõu jäi Riigikogu rahanduskomisjoni esimehe sahtlisse ja langes välja seoses valimistega. Ja nüüd me oleme kolmanda Riigikogu koosseisu ees sama eelnõuga. Taas on olukord, et keegi justkui vastu ei ole – öeldakse, et millalgi me teeme selle ära –, aga kas see saab teoks selle Riigikogu koosseisu ajal või millalgi järgmistel aastatel sellel sajandil, pole selge. Miks on oluline, et inimeste tervis oleks parem? Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri arvutused näitavad, et iga töötajate tervise edendamisse investeeritud euro annab majandusele tagasi 2,4–4,8 eurot. Aastate jooksul on ideele, et tööandja ei peaks maksma erisoodustusmaksu, toetust avaldanud nii Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Tööandjate Keskliit, Eesti Maksumaksjate Liit, Eesti Firmaspordi Liit kui ka Eesti Ettevõtlike Noorte Koda. Kui võtta kõik nende selgitused lühidalt kokku, siis on sporti harrastava töötaja tervislik seisund parem kui mittesportiva töötaja seisund ja ka sellise töötaja võime oma igapäevase eluga toime tulla paraneb. Kasu saavad seega nii töötaja, tööandja kui ka ühiskond laiemalt, kuna terve töötaja ei koorma tervishoiusüsteemi. Aga praegu liigituvad tööandja tasutud spordikulud erisoodustuse alla ja lisamaks tuleb tasuda, kui ettevõte soovib katta töötaja eest näiteks rahvaspordiüritusel osalemise tasu või tasub aasta jooksul näiteks ujulapääsmete eest. Me oleme olukorras, kus masinasse investeeritud raha ei lähe lisamaksu alla, aga inimesesse tehtud investeering läheb lisamaksu alla. Mõnikord on neid seaduseelnõusid püütud Riigikogus rahanduskomisjoni esimehe sahtlist välja võtta. Näiteks aasta tagasi, kui Reformierakond vahetas oma partnerit – IRL juba teadis, et ta läheb valitsusest välja, ja sotsiaaldemokraadid pidasid läbirääkimisi –, võttis rahanduskomisjoni esimees Sven Sester, kes oli seda seaduseelnõu poolteist aastat sahtlis marineerinud, 13. märtsil eelnõu sahtlist välja ja pani lauale ettepaneku, et viime selle teisele lugemisele. Paraku häältega 5 : 5 ei jõudnud see ikkagi uuesti Riigikogu saali. Vastu oli Reformierakond ja neid toetasid toona sotsid. Tegelikult jääbki mulje, et see, kes ei taha tööandjatele leevendust teha, on Reformierakond. Aga mingil määral oleme sammukese edasi liikunud. Selle eelnõu arutelu käigus Rahandusministeeriumi ametnik ütles juba, et ministeeriumis vaadatakse võimalikule maksuerandi tekitamisele positiivselt. Ja mitte ainult Rahandusministeerium pole koos uue ministriga meelsust muutnud. Ka teised ministeeriumid on öelnud, et Eestis peaks üks prioriteet olema see, et Eesti inimesed elaksid tervemalt. Rahvusvaheliselt tehakse uuringuid selle kohta, kuidas ühes või teises Euroopa Liidu riigis inimeste tervisega lood on. Üks neist uuringutest mõõdab Euroopa riikides elanike tervena elatud aastaid. See on see aeg inimese elust, mis tõenäoliselt möödub ilma suuremate terviseprobleemideta, ilma krooniliste haigusteta. Seda näitajat kasutatakse selleks, et hinnata elanike tervist kui majanduslikku tegurit, mõõta vanemas eas töötajate töövõimet ja jälgida läbi aja ka edusamme, mis on tehtud tervishoiuteenustele ligipääsu ning nende kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse vallas. Selle statistika kohaselt on Eesti meeste tervena elatud aastate arv väikseim Euroopa Liidus. Viimane statistika ütleb, et tüdruku sünni korral võime Eestis praegu eeldada, et ta elab 82-aastaseks, poisi sünni korral, et 72-aastaseks. Krooniliste terviseprobleemideta möödub naistel keskmiselt 57 aastat ja meestel on Euroopa kehvim näitaja: 53 tervena elatud aastat. Samas on mitmed Eesti arengukavad seadnud eesmärgiks, et inimeste tervis peab paranema. Näiteks seab rahvastiku tervise arengukava 2009–2020 eesmärgiks – ja seda korratakse ka Sotsiaalministeeriumi arengukavas –, et tervena elatud eluaastate arv võiks kasvada. See aeg võiks meestel pikeneda vähemalt 60 eluaastani ehk seitsme aasta võrra. Aga tegelikke tegusid seatud eesmärgi saavutamiseks pole suurt ette näidata. On öeldud, et need teod võiksid olla midagi seesugust, et tagatakse tervist toetav elu-, töö- ja õpikeskkond ning soodustatakse tervislikke valikuid ja tervislikku eluviisi. Ilmselgelt on töötajate tervise huvides ka see, kui tööandja saab ilma erisoodustust maksmata toetada personali sporditegemist. Viimane statistika näitab, et Eestis ei ole aastate jooksul keskmiselt tervena elatud aastaid juurde tulnud. Näitaja tegi kriisiaastatel hoopis pooleaastase tagasiaste. Üks põhjus võis olla see, et meil oli majanduskriis ja inimestel lihtsalt ei olnud raha, et tervise eest hoolitseda. Miks peaks elanike tervis veel majandusele oluline olema? Rahva halb terviseseisund mõjutab negatiivselt tööjõu pakkumist ja tootlikkust ning üldist heaolu kasvu. Halvast tervisest tingitud majanduskahju moodustab Eestis hinnanguliselt 6–15% SKT-st. Me oleme alates 2009. aastast Riigikogu rahanduskomisjonis ikka ja jälle arutanud, miks ei saa vabastada erisoodustusmaksust kulutust, mille tööandja teeb, kui ta toetab töötaja jõusaalis, saalitreeningul või ujulas käimist või Tartu maratonil osalemist. Nende aastate jooksul on välja käidud erinevaid argumente. Viimasel koosolekul avaldasid Rahandusministeeriumi ametnikud arvamust, et mõne nende endise tippametniku puhul võib väita, et näiteks Tartu maratoni läbimine ei ole mingi tervisekäitumine, vaid mõjub tervisele hoopis halvasti. Aga üldiselt siiski kardetakse seda, et tööandja hakkab töötajale töötasu maksma ka jõusaali kuukaartides ja nii jääb maks laekumata. Seetõttu pakume kehtestada ülempiiriks 500 eurot. See ei ole nii suur summa, et korralikud tööandjad hakkaksid selle pärast oma töötajate palka vähendama. Teine asi on see, et praegu ei teatagi, kui palju on neid tööandjaid, kes maksavad erisoodustusmaksu seetõttu, et nad toetavad personali sporditegemist. Poliitikauuringute keskuse Praxis uuring näitab, et selliseid kulutusi ei tehta väga palju. Rahandusministeerium on öelnud, et ta teeb nüüd aastast 2015 tööandjatele lisalahtri, kuhu märgitakse eraldi kulutused töötajate tervise huvides. Seega nad võivad öelda, kui suur on võimalik kaotatav summa, alles selle aasta lõpus. Aga nende arvutused näitavad, et kui need 500 eurot maksukoormast vabastataks, siis võidaks tööandja iga töötaja kohta 314 eurot. On kõlanud ka argumente, et kui inimene tõesti oma tervisest hoolib, siis ta ei pea tegema sellist sporti, mis kulutusi nõuab, vaid jooksku terviseradadel. Aga terviseradadelgi jooksmine pakub kindlasti enam motivatsiooni, kui saab mõne korra aastas osa võtta rahvaspordiüritustest. Ja inimene, kes pole veel enda jaoks terviseradasid avastanud, võib just tänu suurele rahvaspordiüritusele leida innustust tervisesporti teha. Kindel on see, et inimesi, kes on elanud tööinimese elu 30–40 aastat, enam nii kergelt uut eluviisi harrastama ei meelita. Väga tähtis on esimene samm – kui see tegemata jäetakse, siis teisi samme kindlasti ei järgne. Meie seaduseelnõu on siia saali jõudnud päris mõistlikul ajal. Kui ta läbiks sama kiiresti teise ja kolmanda lugemise, nagu on plaanis kobarseadusega, mis homme oma maksutõusudega arutusele tuleb, siis saaks juba juunikuus seadustada selle, et alates 1. jaanuarist 2016 ei pea tööandjad maksma kõnealust erisoodustusmaksu. Ja kui sõnades on kõik erakonnad peale Reformierakonna sellise vastutuleku poolt, siis olen ma ette tänulik, kui eelnõu kolmandal korral sahtlisse ei jää ja jõuab rahanduskomisjoni esimehe otsuse kohaselt siia saali ka teisele lugemisele. Tänan tähelepanu eest! Olen valmis vastama küsimustele.
Aitäh! Teile on ka küsimusi. Kolleeg Jüri Jaanson, palun!
Austatud ettekandja! Austatud eesistuja! Iga meede, mis spordi heaks rakendatakse, on muidugi tänuväärt, kaasa arvatud see seaduseelnõu. Ma olen täiesti nõus, et tervislikku eluviisi, sh pidevat liikumist harrastav inimene on parema töövõimega kui teised. Aga ma küsin pigem selle kohta, et seesama seaduseelnõu rakendab erisoodustusmaksust vabastuse, pidades silmas töötajaid. Kas poleks mõistlikum vabastada erisoodustusmaksust kulutused avalikult kättesaadava ja tasuta spordi ning selle infrastruktuuri arendamiseks? Siis saaks kogu rahvas neid rajatisi kasutada, mitte ainult konkreetsed töötajad.
Kui ma küsimusest õigesti aru sain, siis te asendaksite need kolm lahtikirjutust, kus me loeme üles tööandja kulutused spordirajatiste kasutamise ja tervisespordiüritustel osalemise eest ning spordiürituste korraldamisel, sättega, et tööandja on sellest maksust vabastatud, kui ta aitab panustada spordirajatiste ehitamisse. See kindlasti täiendab seda ideed. Praegu maksavad ettevõtted, kes aitavad mingil määral korraldada spordiüritusi – ja need ilmselgelt ei ole ju end ise ära tasuvad üritused –, erisoodustusmaksu ja need üritused on kättesaadavad mitte ainult nende töötajatele. Aga kui lisaks üritustele ka rajatisi silmas pidada, võiks see maksuvabastus olla laiendatud küll.
Artur Talvik, palun!
Hea eesistuja! Hea ettekandja! Tahan öelda, et see on üks sümpaatne eelnõu, aga mu küsimus on, kuidas te jõudsite selle 500 euro piirini. Miks just täpselt 500 eurot?
Aastal 2009, kui me selle mõtte algatasime, oli veel krooniaeg ja toona oli see summa aastas 6000 krooni, mis jagub väga hästi 12 kuuga, mis aastas on. See 500 eurot tuleneb asjade loomulikust arengust. Kui esimene sellesisuline seaduseelnõu oli välja hääletatud, anti uus menetlusse ja kroonid arvutati ümber eurodesse, ümardades summa esimese suure arvuni. Mingit konkreetset arvutust, et just 500 euro eest peaks üks töötaja sporti tegema, siin taga ei ole. Pigem on seal taga ümardamisega maksuameti töö kergendamine.
Mart Helme, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea kõneleja! Ma tahan avaldada toetust kõneleja seisukohale, et anda ka selle seaduseelnõu parandusettepanekute tegemiseks kolm päeva, kuna vastasel korral võib kuluda veel 12 Tartu maratoni, enne kui me finišisse jõuame.
Ma tänan selle repliigi eest! Tõepoolest siin on näha, kuidas neid seaduseelnõusid, mis tööandjate olukorda mõnevõrra kergendaksid, marineeritakse väga pikalt. Kui võrdluseks on kõrval need maksuseadused, mis makse tõstavad ja mida menetletakse ülikiiresti, siis äratab see tähelepanu. Samas oleks minu arvates hea tava, kui järgitaks Riigikogu kodu- ja töökorda ning antaks kõigi seaduseelnõude muudatusettepanekute tegemiseks ettenähtud kümme tööpäeva.
Jüri Jaanson, palun!
Aitäh! Ma küsin veel täpsustavalt selle kohta, et siin on välja pakutud, et erisoodustuseks ei loeta harrastus- ja tervisespordiürituste osalustasu maksmist töötaja eest. Kas see ei või soodustada treenimata, ettevalmistamata töötajate minemist rahvaspordiüritustele, mis võib tähendada ka riski nende tervisele?
Kõigi spordiürituste korraldajad panevad osalejatele südamele, et nad hindaksid oma ettevalmistust. Ja suurematel rahvaspordiüritustel ei panda pahaks, kui kellelgi läheb kepikõnni distantsil kauem aega kui tippsportlastel. Ma juhin tähelepanu, et see kolmene loetelu on väga selge sihiga kitsendatud, sest eelmistel aastatel Rahandusministeerium kinnitas meile, et kui kirja panna lihtsalt sporditegevus, siis võivad tööandjad hakata toetama oma töötajate jooksuvarustuse või jalgrataste ostmist. Seetõttu ongi loetelu väga kitsaks tõmmatud: spordiüritustel osalemine, spordiürituste korraldamine ja spordirajatiste kasutamine. Enam lühemaks seda nimekirja eriti teha ei saa.
Jüri Adams, palun!
Lugupeetud ettekandja! Kas on võimalik, et sama tulemus, mida te praegu propageerite, oleks saavutatud mingisugusel muul viisil?
Tulevased tööandjad panustaksid oma töötajate tervisesse enam, isegi kui nad peavad maksma 53% maksu. Tõenäoliselt oleme viimased kuus aastat seda oodanud. See on piitsa ja prääniku põhimõte. Piits on tööandjate õlule langenud sel moel, et 4.–8. haiguspäev on nende kanda, aga ma tean, et paljud tööandjad siiski püüavad oma töötajaid motiveerida, et nad haigena tööle ei tuleks. Samas on need aastal 2009 tehtud otsused viinud meid olukorda, kus paljusid töötajaid siiski majanduslik olukord sunnib haigena tööl käima. Nii et piits on juba viimased kuus aastat õhus olnud. Nüüd on küsimus, kas me saaksime midagi sümpaatset tööandjate suhtes ette võtta, et nad tunneksid, et riik tunnustab nende panust. Erisoodustusmaksust loobumine ei vii riigieelarvest märkimisväärselt raha välja, sest praegu väga paljud ettevõtted seda kulu ei deklareeri. Samas annaks see ilmselt väga tugeva lisamotivatsiooni just nimelt spordiürituste korraldajatele ja ka neile, kes pakuvad inimestele sportimisvõimalusi.
Jüri Adams, palun!
Aitäh, härra juhataja! Ma ei saanud päriselt vastust, te tegelikult kordasite oma eelnõu põhilist poliitilist ideed. Ma täpsustaksin oma küsimust. Kui mingi eesmärgi saavutamiseks on rohkem kui üks meetod ja need meetodid on põhimõtteliselt enam-vähem võrdsed, siis riigikorralduslikult oleks vist õige vaadata, millise meetodi puhul on kaasnevaid ebasoovitavaid tulemusi vähem. Selles mõttes te ehk täpsustate, kas on mingisugune teine meetod, millega kaasnevaid probleeme oleks vähem kui selle puhul, mida te praegu esitlete.
Kui välja tuua põhiprobleem, mida sellele meetodile süüks pannakse, siis see on, et kõnealune 500 eurot oleks peidetud palgatulu, et tööandja maksaks ühe osa palka terviseklubi kaartidena. Kas miski muu võiks töötajale pakkuda parema motivatsiooni tegeleda spordiga? Kui me arvestame, et Eesti inimeste tervena elatud aastate arv tegi kriisiaastatel tagasisammu, siis võib eeldada, et kui inimeste igapäevane toimetulek kergeneb, kui nende palk on nii suur, et lisaks söögile ja eluasemele saadakse endale lubada ka midagi muud, siis hakkavad inimesed rohkem panustama oma tervisesse. Nii et jah, võib-olla alternatiiv võiks olla väga kiire märgatav miinimumpalga tõus, nii et need inimesed, kes praegu ei saa endale peaaegu mitte midagi lubada, saaksid endale lubada ka tervisekäitumist.
Aitäh! Küsimusi rohkem ei ole. Palun nüüd ettekandjaks rahanduskomisjoni liikme Urve Tiiduse!
Lugupeetav Riigikogu istungi juhataja! Lugupeetavad Riigikogu liikmed! Rahanduskomisjon arutas Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse § 48 täiendamise seaduse eelnõu 28. mail. Komisjoni istungil tutvustas Kadri Simson algatajate esindajana eelnõu väga põhjalikult. Veel kord meenutuseks, et eelnõu põhieesmärk on anda tööandjale õigus erisoodustuse alla mitte minevalt katta spordiga tegelemise kulusid iga töötaja või teenistuja kohta 500 euro ulatuses kalendriaastas. Spordiga tegelemise kulude all peetakse eelnõus silmas spordirajatiste kasutamisega seonduvat kulu, harrastus- ja tervisespordiüritustel osalemise tasu ning spordiürituste korraldamisega seonduvat kulu. Komisjoni istungil osales Vabariigi Valitsuse seisukohtade tutvustajana Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro. Teatavasti Vabariigi Valitsus arutas eelnõu tänavu 30. aprillil ja valitsuse arvamuses selgitati, et lähtudes koalitsioonilepingust on kavas sama teemaga edaspidi tegelda, kuid eelnõu nr 2 otsustas valitsus mitte toetada. Komisjonis toimus sel teemal pikem arutelu, kõneks tulid järgmised asjaolud. Eelnõu algataja esindaja selgitas kõigepealt, et Eesti Tööandjate Keskliit põhimõtteliselt toetab eelnõu. Küsimustele vastates selgitas Kadri Simson ka seda, et tervisespordi soodustamine võiks kaasa tuua Eesti Haigekassa kulude kokkuhoiu. Ka komisjonis küsiti, miks on soodustuse piirmäär just 500 eurot aastas. Vastuseks kostis, et see lihtsustab mõnevõrra administreerimist, aga Kadri Simson juba seletas seda siin eelnevalt natuke põhjalikumalt. Vabariigi Valitsuse esindaja rõhutas komisjonis, et sportimisvõimalused peaksid olema tagatud ühetaoliselt kõigile inimestele, mitte olema seatud sõltuvusse tööandja võimalustest ja tahtest. Igaüks on kindlasti oma elus kogenud seda, et väikeettevõtjatel on sagedasti võimalused väiksemad kui paljudel suurettevõtjatel, samas mitte kõigil. Teine oluline teema on see, et sportimisvõimaluste olemasolu ja kättesaadavus ei puuduta ju ainult töövõtjaid, töötajaid ja teenistujaid, vaid see puudutab kõiki kogukonna liikmeid. Enamasti inimesed elavad ju mingis kogukonnas, mingi kohaliku omavalitsuse piires. See puudutab ka lapsi, küpses eas inimesi. Väljendati ka seisukohta, et eelistatult võiks toetada kõigile kättesaadavaid elukohajärgseid kohaliku omavalitsuse tasandil olevaid spordiga tegelemise võimalusi ja selleks vajalikku infrastruktuuri. Arutati ka sisulisemaid küsimusi, näiteks kuidas sport üldse inimestele mõjub. Väideti, et kõigile ei sobi spordisaali treeningud, mis on võib-olla tasulised, aga ei pruugi olla. Mõned kohalikud omavalitsused pakuvad ka tasuta aegu. Väga palju on investeeritud tervisespordiradadesse ja kergliiklusteedesse, mis on ligipääsetavad kõigile ja mida kasutatakse agaralt. Arutleti ka selle üle, kas üks maratonil osalemine toob tervisele rohkem kasu või kahju. Meie seas seal arste ei olnud ja nii väljendati olemasolevaid teadmisi, mis on saadud tänu kuskilt lugemisele või muul moel teemaga tegelemisele. Isegi kui jooksmine tundub üldiselt kasulik, siis mingis vanuses võib see osutuda kahjulikuks. Näiteks võib see liigestele kahjulikult mõjuda. Küsiti ka seda, kuidas defineerida spordiüritust, kas näiteks ettevõtte suvepäevad on spordi- või koolitusüritus. Rahanduskomisjon otsustas teha Riigikogu täiskogule järgmised ettepanekud: esimene lugemine täna lõpetada ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks kümme tööpäeva, s.o 16. juuni kell 17.15. Komisjon langetas need otsused ühehäälselt. Tänan teid kuulamast!
Aitäh rahanduskomisjonile nii laiahaardelise teemakäsitluse eest! Aga, austatud ettekandja, teile on ka küsimusi. Kolleeg Andres Ammas, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud kolleeg rahanduskomisjonis! Minu küsimus, vabandust, on adresseeritud teile kui fraktsiooni juhile ja te ei pea sellele vastama, aga olen tänulik, kui peate seda võimalikuks. Ettekandja nimetas, et varasematel aastatel on analoogilise sisuga eelnõude vastuvõtmine jäänud eeskätt Reformierakonna vastuseisu taha. Kas nüüdseks on Reformierakonna seisukoht muutunud? Kas meil on lootust see eelnõu edukalt lõpuni menetleda?
Härra Andres Ammas, tänan selle küsimuse eest! Ma olen küll olnud oma fraktsioonis mõne aja, aga neid varasemaid otsuseid ma ei kommenteeriks. Küll aga teen viite koalitsioonilepingule, mis on sõlmitud sotsiaaldemokraatide, IRL-i ja Reformierakonna vahel pärast viimaseid Riigikogu valimisi. Selles tegevusprogrammis on selline punkt nagu 8.7. Loen selle ette: "Kaalume lubada äriühingutel maksuvabalt annetada tasuta kättesaadava avaliku sporditaristu arendamisse ja ei loe tööandja panust töötajate tervise edendamisse ja haiguspäevade vältimisse erisoodustuseks." Nagu selle programmiga on – päris kohe, päevapealt kõike seda ei kehtesta, eks kõigel ole oma tähtaeg. Vabariigi Valitsusel on selleks tegevuskava. Aga ma näen siin sellist Keskerakonna seaduseelnõu ja vabariigi koalitsiooni programmi kooskõla ning usun, et lahendus leitakse. Isiklikult sporditegemist ja tervise edendamist väga hindava inimesena leian, et hea lahendus on siin väga vajalik. Ent ütlen ka seda, et tervise edendamine ja spordi harrastamine algab lapsepõlves, algab peres, lasteaias ja koolis.
Aitäh! Märt Sults, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Aitäh, ettekandja! Endise tippkäsipallurina ma ei saa aru, kuidas saab kahelda spordi kasulikkuses, kui seda tehakse haritud treeneri käe all ja kui see on tehtud tööandjale võimalikult vähe kulukaks. Professionaalne treener ju jälgib treenitavat organismi – et hoolealuste liigesed häda ei saaks ja kõiki muid asju. Samal ajal nn mustas kasutuses – palun väljenduse pärast vabandust! –, terviseradadel ja mujal, kuhu inimene omapäi läheb ja paneb ehk oma viimase välja, võib ta endale tuhat korda rohkem liiga teha kui spordisaalis, mille kasutamist meie ettepanek puudutab. Kuidas neid kahte asja üldse võrrelda saab? Nii et ma küsin, miks te pooldate vabalt treenimist, aga tahate pidurdada just professionaali juhendamisel tehtavat sporti.
Suur tänu, härra Sults, selle küsimuse eest, milles oli minu jaoks ka huvitav informatiivne detail. Sain teada, et te olete olnud tippsportlane. Väga tore! See tõi mulle meelde Winston Churchilli. Siin saalis olijad kindlasti teavad tema tuntud ütlust spordi kohta, aga väga paljud ei tea põhjust, miks ta seda ütles. Winston Churchill ütles teatavasti sagedasti, et no sports, ja paljud arvavad, et ta oli spordi vastane, aga ta oli noorena hoopis tipp-polomängija. Aga kord kukkus ta hobuse seljast maha ja pärast seda ütleski, et no sports. Nüüd teie räägite, et ma olen justkui vastu sellele, et treenerite käe all treenida. Ei, absoluutselt mitte. Eestis on siiski toimiv sportimise ja treenimise süsteem lastele ja noortele, teatud kvalifikatsiooniga sportlastele. Selle eelnõu sisu aga ei puuduta ju treenerite käe all toimuvat sporditegevust. Nii et piirdun vastusega, et selles eelnõus peetakse silmas spordirajatiste kasutamisega seonduvat kulu, harrastus- ja tervisesporti, mida enamasti ei tehta treeneri käe all. Jah, tehakse loomulikult ka, kui on mingid jõusaalid ja muud sellised asjad. Aga veel kord rõhutan, et ma olen igas mõttes spordi tervist kahjustava mõju kasvatamise vastu Eestis. Ent küllap me leiame lahenduse.
Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Ma saan aru, et fraktsioonidel on soov avada läbirääkimisi. Palun, Andres Ammas Eesti Vabaerakonna esindajana!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Lapsepõlves alanud spordiharrastus võib hiljem küll soiku jääda, nagu juuresolevalt pildilt näha. Aga mul on hea meel, et praegu on mul tööandja, kellel on spordisaal, mida ma mõnel korral olen ka juba saanud kasutada. Kui nüüd arutatava eelnõu juurde tulla, siis Vabaerakond liitub heal meelel nende erakondadega, kes sellele eelnõule on juba toetust avaldanud. Eelmise sõnavõtu põhjal tundub, et vastaseid enam siin saalis olla ei tohikski. Väga tahaks, et see eelnõu ei jääks taas komisjoni sahtlisse seisma. Uurides varasemate eelnõude käekäiku, leidsin ma, et praegune rahandusminister, tollane rahanduskomisjoni esimees ütles kolm aastat tagasi, et komisjonil on nägemus. Loodan, et see oli nägemus visiooni mõttes, mitte mingi fantoomkujutluse mõttes. See nägemus seisnes selles, et kui eelnõu esimene lugemine lõpetatakse, siis saab sellega ka tööd teha. Küllap saab tööd teha ka praeguse eelnõuga. Tollane komisjoni esimees pidas selle töö all silmas uurimist, millised potentsiaalsed kulud ikkagi riigile aja jooksul tekivad, ka sooviti proovida teha kas empiirilistest või muudest andmetest lähtuvaid mõjuanalüüse, kasutades eksperdiarvamusi ja uuringuid. Uuringute vajadusele viitas ka rahanduskomisjonis esinenud Rahandusministeeriumi esindaja, kes ütles, et ministeeriumid on selle teemaga tegelnud, aga sügiseks peaks, kui ma õigesti mäletan, Sotsiaalministeeriumi algatusel veel paar järjekordset uurimust valmima. Lugupeetud ettekandja viitas täna juba mitmele kohalikule ja rahvusvahelisele uuringule. Seda teemat on nüüd vahest uuritud juba piisavalt, et võiks hakata eelnõu vastu võtma. Loodetavasti suudame seda kiiremini edasi menetleda, kui varem on analoogilise sisuga eelnõudega tehtud. Liiatigi, kui ka valimiseelsel spordidebatil toetasid nimetatud põhimõtet kõigi kuue partei esindajad, kaasa arvatud reformierakondlane Lauri Luik. Seega on lootust, et see eelnõu võib saada seaduseks. Head kolleegid! Tõesti võiks lõppeda see käitumismuster siin saalis, et kui opositsiooni eelnõu ei kõlba, siis ilmub poole aasta või aasta pärast koalitsiooni eelnõu täpselt sama sisuga ja siis too mõte järsku kõlbab. Varasemates koosseisudes tuli sellist praktikat ikka ette. Meil teiega on hea võimalus kehtestada uus käitumismuster: ei ole tähtis, kes eelnõu esitab, kui sisu on meile ühiselt vastuvõetav. Seepärast teen Vabaerakonna fraktsiooni nimel ettepaneku jätkata selle eelnõu menetlemist sobivas tempos ja jõuda võimalikult peatselt selle seadusena vastuvõtmiseni. Aitäh!
Aitäh! Eiki Nestor sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel, palun!
Austatud aseesimees! Austatud Riigikogu! Üldiselt on maksudebatt Eesti ühiskonnas võrreldes mitme teisega asjalik. Sellest räägivad inimesed, kes sellest ka midagi teavad. Mõnel teisel alal nii hästi välja ei tule – vaidlejaid on rohkem kui arusaajaid. Aga maksudebatis üks erand siiski on ja see on seotud sellega, kuidas me oma ettevõtteid maksustame. Näiteks on mingitpidi tekkinud arusaam, et Eestis juriidilised isikud justkui tulumaksu ei maksagi. Kui te nüüd avate maksuameti kodulehe, siis te näete sealt, et tänavu on juba laekunud juriidilistelt isikutelt tulumaksu nii ja nii palju, ning otsige siis vastust küsimusele, kuidas see raha sai laekuda, kui sellist maksu ei ole. Aga näe, sinna ta jõuab, ja juba aastaid. Meie maksusüsteemil on oma eripärad. Meie süsteem on suurel määral teistsugune kui mujal Euroopas ning sellel eripäral on plussid ja miinused. Pluss on see, et ta on lihtne – Eesti ettevõtetes ei harrastata topeltraamatupidamist. Aga miinuste hulgas on ka näiteks see, et on võimalik küllalt pikka aega kasutada Eesti riiki investeerimiskohana ilma siia makse maksmata ja alles siis, kui tulu välja võetakse, hakatakse tulumaksu maksma. Algusest peale on olnud selle süsteemi kehtestamisel suur vaidlus töötajatesse investeerimise teemal. Ja silmas pole peetud ainult nende tervist, vaid algusest peale on olnud ka suur vaidlus töötajate harimise teemal. Riigikogu lisas kunagi seadusesse sätte, mis muutis erisoodustusmaksust vabaks tööalase harimise, ja pärast seda kümme aastat tilkus vesi kivi peale. Tilkus ja tilkus, ja kivi murdus: nüüd on tasemekoolituse kulud, mis tööandja oma töötajate koolitamiseks teeb, erisoodustusmaksust vabad. Tõsi, mitte nii, nagu on olnud selle idee autorite sotsiaaldemokraatide ettekujutus, aga mingi kompromissi oleme saanud. Meie lühidalt öeldes ei näe ka midagi imelikku selles, kui mingi pank näiteks koolitab ooperilauljaid. Kui ta tahab seda teha, las ta teeb, see on ju üldine võit, miks seda peaks maksustama. Praegu aga peab ooperilauljaid koolitama Estonia teater. Sama lugu on töötajate tervist puudutava erisoodustusega. Kadri Simson, noor inimene, loomulikult ei saagi kõike mäletada. Näiteks seda, et see eelnõu käis siin Riigikogu saalis esimest korda juba aastal 2003 – natuke küll teistsugusel kujul, aga sama sisuga. Meie fraktsioon on seda esitanud vahest korda kümme. Nüüdseks on üks viik kokku lepitud austatud rahanduskomisjoni kaasettekandja tsiteeritud koalitsioonileppes ja võrreldes selle eelnõuga on see kokkulepe oluliselt laiem. Kaalutakse võimalusi taristusse maksuvabalt annetusi teha, mis on ka suur asi ja uus asi, aga teisest küljest on kokku lepitud, et neid tööandja kulusid, mida tehakse töötajate tervise edendamisse ja haiguspäevade vähendamisse, ei loeta erisoodustuseks. Selline sõnastus on oluliselt laiem kui see, mis eelnõus kirjas on. Kindlasti tuleb selle eelnõuga edasi minna. Tegelik küsimus ei ole isegi mitte uuringutes, hea kolleeg Ammas, vaid pigem selles, et leida hea sõnastus. Keegi ei tohi lõpuks karta, et keegi hakkab maksudega mingit sahkermahkrit tegema. See hirm on olnud kogu aeg. Uurida ei ole siin tõesti midagi, sest on selline lihtne rusikareegel, et iga euro, mis tervise edendamisse paigutatakse, toob tagasi kolm eurot. Sotsiaaldemokraadid on väga rõõmsad, kui keegi meie ideid üle võtab. Kutsun teid kõiki üles seda tegema! Usun, et selles Riigikogu koosseisus me jõuame selles küsimuses kokkuleppele, mille poolt saab hääletada 101-st Riigikogu liikmest 102. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove fraktsioonidel ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu nr 2 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 16. juuni kell 17.15.
Läheme päevakorraga edasi: Vabariigi Valitsuse algatatud Euroopa Kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga ühinemise ning Eesti Vabariigi valitsuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise Eesti ühinemist Euroopa Kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu 39 esimene lugemine. Ettekandjaks palun ettevõtlusminister Urve Palo!
Tere päevast! Lugupeetud aseesimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed, kolleegid! Teile on esitatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ettevalmistatud Euroopa Kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga ühinemise ning Eesti Vabariigi valitsuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise Eesti ühinemist Euroopa Kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu. Nii pikk lause! Eelnõu alusel ühineb Eesti Vabariik Euroopa Kosmoseagentuuri ehk lühendatult ESA asutamise konventsiooniga ning ratifitseeritakse Eesti Vabariigi ja ESA vaheline liitumiskokkulepe, mille allkirjastasid s.a 4. veebruaril Pariisis ESA peakorteris Eesti väliskaubandus- ja ettevõtlusminister ning ESA peadirektor. Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, millel on 20 täisliiget ja mille partnerriik on Kanada. ESA ja Euroopa Liidu vahel on sõlmitud koostööleping. Suurimad panustajad ESA eelarvesse on Saksamaa, Prantsusmaa ja Itaalia. ESA konventsioon on mitmepoolne välisleping, millega määratakse kindlaks ESA-s tegutsemise tingimused, täisliikmete õigused ja kohustused. Konventsiooniga ühinemise järel saab Eestist ESA 21. liikmesriik. Eesti täisliikme staatus ESA-s algab ametlikult päevast, mil konventsiooniga ühinemise lepingu ratifitseerimiskirjad laekuvad Prantsuse valitsusele. Eesti koostöö ESA-ga algas juba 2007. aastal, nii et pea seitse või kaheksa aastat tagasi. Konkreetsete projektide tegemist ESA-le alustasid Eesti ettevõtjad ning teadus- ja arendusasutused aga aastal 2010. Kui Eesti oli allkirjastanud viieaastase Euroopa koostööriikide kava lepingu, siis selle alusel rahastati sisseelamisprogrammi raames 27 projekti. Seniste projektide käigus suutsid Eesti ettevõtjad ja teadusasutused tõestada, et nad suudavad need projektid lubatud mahus ja kokkulepitud ajaks ka ellu viia. ESA oli väga üllatunud, kui sujuvalt kogu suhtlus ja asjaajamine Eesti ettevõtjatega käis. Eesti ettevõtjate edukust näitab seegi, et mitmest ESA-le tehtud projektist on nüüdseks kasvanud välja jätkuprojekt. Teiseks võib sisseelamisprogrammi üheks suurimaks edulooks pidada Eesti esimese satelliidi ESTCube-1 valmimist, mida agentuur osaliselt toetas. Eestlastel õnnestus satelliidile ehitada väga hea kaamera, mis tegi nii häid pilte, et niisuguse kaamera ehitamiseks on tulnud paar konkreetset tellimust. Ettevõtjate ning teadus- ja arendusasutuste projektide edukus ning ettevõtjate ja teadusringkondade suur potentsiaal ja huvi osaleda kosmosevaldkonna kõrgtehnoloogilises arendustöös näitab, et Eesti on valmis saama ESA täisliikmeks. Seetõttu tänavu 4. veebruaril ESA-ga liitumise leping Pariisis ka allkirjastati. Liitumislepingus on kehtestatud Eestile tingimused ESA konventsiooniga ühinemiseks. Vastavalt liitumislepingus sätestatule tuleb igal uuel liikmesriigil tasuda ühekordne sisseastumismakse, mis Eesti puhul on 600 000 eurot. Sissemakse arvutamisel on aluseks võetud agentuuri vara hetkeväärtus ühinemise aastal, selle arvutamise skeem on fikseeritud ESA eeskirjades. Sisseastumismakse tasutakse 2015. aastal ühes osas ning see kajastub ka meie riigieelarves majandusministeeriumi eelarvereal. ESA viib oma tegevust ellu, hankides kõik vajaliku liikmesriikide ettevõtjatelt ja teadusasutustelt. Hanked on avatud kõigile ESA liikmesriikidele ning nende seast valitakse välja parim pakkumine. Samas lähtub ESA konventsiooniga määratud tööstuspoliitika n-ö geograafilise tagastuse põhimõttest, mis tähendab, et iga liikmesriik saab tellimusi maksimaalselt ESA eelarvesse panustatud summa mahus tagasi. Et leida projekte, mis pakuksid huvi nii ESA-le kui ka Eestile ning mille puhul on juba teatud kompetents olemas, on käivitatud Eesti ESA rakkerühm, kuhu kuuluvad Eesti poolt esindajad asjaomastest ministeeriumidest, nagu Haridus- ja Teadusministeerium, Keskkonnaministeerium, Siseministeerium, ja ka EAS-i kosmosebüroost. Projektide otsimisega nii Eesti kui ka ESA tegelevad, eesmärk on sügisel välja kuulutada Eesti hange projektidele tegijate leidmiseks. Lepingute sõlmimiseni jõutakse tõenäoliselt järgmise aasta märtsis. Seega ei toimu raha n-ö musta auku maksmist, nagu paljude teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega pahatihti juhtub. Kohe käivitatakse projektid ning see raha läheb sisuliselt ettevõtjate ja teadusasutuste arendustööks. ESA tööstuspoliitika kohaselt peab agentuur tagama selle, et viie aasta jooksul tuleb 80% liikmesriigi tehtud sissemaksest tagasi selle liikmesriigi majandusse. Kui Eesti panustab valikprogrammidesse näiteks 600 000 eurot, siis ESA peab tagama, et viie aasta pärast on Eesti ettevõtjad ja teadusasutused saanud tellimusi vähemalt 480 000 euro väärtuses. Arvestades, et ESA-le tehtud tööd on skaleeritavad majandusse laiemalt ning tõstavad ettevõtjate võimekust ka Euroopa Liidu innovatsiooniprogrammide puhul, nagu Horisont 2020, rohkem raha koju tuua, võib võimendus majandusele olla mitmekordne. ESA-le tehtud projektide kaudu väljatöötatud tehnoloogiate ja rakenduste kasutamine maapealses majanduses panustab otseselt riigi eksporti. ESA liikmesriikides on hinnatud liikmesuse otseseid ja kaudseid mõjusid liikmesriikidele ja see on näidanud, et keskmiselt on riikide poolt ESA-sse paigutatud üks euro toonud majandusse tagasi kolm-neli eurot. Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesus tõstab ka meie ettevõtjate ja teadusringkondade võimekust tuua Euroopa Liidu programmidesse Copernicus ja Galileo investeeritud raha Eesti majandusse tagasi. Nii et kokkuvõtvalt, lugupeetud Riigikogu, palun seda eelnõu toetada! Tänan tähelepanu eest!
Aitäh, austatud minister! Teile on ka küsimusi. Kolleeg Mihhail Stalnuhhin, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud proua minister! Vastavalt sellele lepingule muutuvad meie jaoks mõned tegevused kohustuslikuks. Millised tegevused need on? Kui me täna või mingil muul päeval kinnitame selle protseduuri abil parlamendis selle kokkuleppe, siis mina isiklikult tahaks teada, millised on tegevused, mis on meie jaoks kohustuslikud, ja mida on teil kavas soovitada kui valikulisi tegevusi. Kuna veel on aega, siis ma küsin aga niisugust asja. Ma näen esimest korda sellist lepingut, kus on sulaselgelt kirjas, et opereeritakse muu hulgas ka sularahaga. Mis jama see on? Mis sularaha 21. sajandil suvalises valuutas – mis see on?
Konkreetsed tegevused selguvad nende hangetega, kus ettevõtjad ja teadusasutused osalevad. Meil on täna raske ette öelda, milliseid hankeid võidetakse. Aga mis teeb Euroopa Kosmoseagentuuri töö edukaks? Teeb see, et liikmesriigid ei maksa oma liikmemaksu lihtsalt musta auku, nii et nad ei teagi täpselt, mida nad selle eest tagasi saavad peale au ja kuulsuse, et kuuluvad sellesse klubisse. ESA puhul on tõesti garanteeritud, et vähemalt 80% sellest rahast, mis riik on panustanud nendesse programmidesse või ka iga-aastasesse liikmemaksu, tuleb tagasi konkreetsesse riiki teadus- ja arendustegevuse toetamiseks. Majanduskomisjonis küsiti, mis saab, kui meie ettevõtjaid nii palju ei osale ja see raha ei tule 80% tagasi. Niisugusel juhul on isegi selline kord ette nähtud, et kui näiteks kolme aasta pärast selgub, et Eesti n-ö tagastusprotsent on madalam kui 80%, siis teeb ESA juba suunatud hankeid Eesti ettevõtjatele ja teadusasutustele, tagamaks seda, et ikkagi viie aasta peale kokku oleks tagastusprotsent vähemalt 80%. Nii et ESA puhul võib öelda, et sisuliselt on tegemist teadus- ja arendusprogrammiga meie ettevõtjatele ja teadusasutustele. Jah, räägitakse, et Eestis on kvalifitseeritud tööjõudu vähe ja üldse elanikkond on väike. Samal ajal me tahaksime oma inimestele väärikat palka maksta ja oma eksporti suurendada. Aga see, mis meid selles väärtusahelas ülespoole aitab liikuda, on just teadus-arendustegevus ning tänu sellele saavutatavad suurema lisandväärtusega tooted-teenused. See on võimalus väga konkreetselt aidata Eesti ettevõtjaid koostöös teadusasutustega väärtusahelas ülespoole liikuda. Sularaha kohta ma aga ei oska ausalt öeldes midagi öelda. Ma ei tea, kust te selle sularaha välja lugesite.
Valeri Korb, palun!
Aitäh! Lugupeetud proua minister! Rääkisite sissemaksest, mis tähendab Eestile 600 000 eurot. Ma sain sellest aru, aga koos sissemaksega räägitakse sellest, et on veel erimaksed, mis on seotud agentuuri vara praeguse väärtusega. Kas te võiksite laiendada natukene minu teadmisi, mis erimaksed need on? Mida need erimaksed tähendavad?
Mina olen asjast nii aru saanud, et meil on ühekordne sissemakse 600 000 eurot ja hiljem on aastamakse, mis on 870 000 eurot. Sellele võib lisada kuni 600 000 eurot valikprogrammides osalemist võimaldavat raha. Ja kui võrrelda meie kasu liikmemaksu ja valikprogrammides osalemise summadega, siis 80% sellest rahast tuleb riiki tagasi.
Mihhail Stalnuhhin, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud proua minister! Et te jälle ei ütleks, kust te seda võtsite, siis viitan selle küsimuse puhul kohe artikli XIV lõike 1 punktile a, kus on öeldud, et liikmesriikide esindajad on – siin tuleb selgitus – puutumatud vahistamise ja kinnipidamise suhtes ning isikliku pagasi arestimise suhtes. Punkt g: neile kehtivad samad tollireeglid isikliku pagasi suhtes nagu diplomaatilisel esindajal. Ja nende kahe punkti vahel on veel kurat teab mida. Kas see on kosmoseagentuur, mis tegeleb kosmosetehnikaga, või see on mingi diplomaatiline institutsioon? Tähendab, mul tekib selline ettekujutus, et tegu on mingi James Bondi tiimiga, kes on absoluutselt puutumatu. Kuulge, kohtulik puutumatus, sealjuures ka pärast oma ülesande täitmist! Millega nad tegelevad?
Nüüd te küll küsite juba midagi muud. Enne te rääkisite sularaha liigutamisest, nüüd räägite agent 007-st, sularahast enam ei räägi. Natukene segaseks jäi teie küsimuse sisu.
Krista Aru, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud proua minister! Milline on teie teada Eesti ettevõtete ning Eesti teadus- ja arendusasutuste võimekus nendes valikprogrammides osaleda ja seda raha tagasi tuua? Teatavasti tõesti Iirimaa ja Norra näited näitavad, et üks makstud euro lubab tagasi tuua neli kuni seitse eurot. Milline on Eesti asutuste võimekus?
Üleminekuperiood, mis on seni olnud – need viis aastat –, annab alust arvata, et see võimekus on päris hea. Nii palju kui ma olen tutvunud materjalidega, olen aru saanud, et need on olnud edukad projektid ja koostöö ESA-ga on olnud väga hea. See on olnud isegi üllatavalt hea. Tavaliselt on uue liikmesriigi korral innukust ja teadmisi vähem olnud, olen mina aru saanud. Siiani on kõik osalenud teoks teinud edukad projektid. Ma võin tuua mõned näited: Vertex Estonia, Estrotech, Regio, Myoton, Tensiotrace, Skeleton Technologies, IB Krates, CGI Eesti AS, NanoTAK, Invent Baltics, Tartu Observatoorium, Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool. Mul on alust arvata, et me saame hästi hakkama. Eks vaatame.
Aitäh väga põhjaliku ülevaate eest! Aga teile on ka küsimusi. Valeri Korb, palun!
Väga lugupeetud aseesimees! Head kolleegid! Lugupeetud minister! Majanduskomisjon arutas seda minu arvates kõige pikema pealkirjaga eelnõu – ma ei hakka seda pealkirja siin kordama – oma 28. mai istungil. Komisjoni istungil tegid meile sel teemal ettekande Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi majandusarengu osakonna ekspert Sille Kraam, EAS-i ettevõtluse ja ekspordikeskuse innovatsioonivaldkonna juht, ja EAS-i kosmosebüroo juht Madis Võõras. Oluline on öelda, et tegelikult ei ole see teema sisult mitte midagi uut. Nagu minister viitas, koostöö Euroopa Kosmoseagentuuriga on kestnud aastast 2007 ja konkreetsete lepingute näol aastast 2010. Mis puutub rahasummasse – lugupeetud Riigikogu liige Krista Aru küsis, kui palju on raha tagasi tulnud –, siis perioodi 2010–2015 jooksul oleme saanud lepinguid summas 5,1 miljonit eurot ja on terve rida Eesti ettevõtteid ning teadus- ja uurimisasutusi, kes on tänu sellele saanud tegelda teadus- ja arendustegevuse või ka ettevõtlusega. Selle institutsiooniga ühinemisel tõepoolest, kui rahast rääkida, on kolm makset. Esimene on erimakse, millest oli juba juttu ja mida võib võtta sisseastumismaksuna. Nimelt, kui me kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga ühineme, siis tuleb maksta ühekordne sisseastumismaks, mida nimetatakse ka erimakseks, ja see summa on 600 000 eurot. Teine summa, mida tuleb igal aastal maksma hakata, on sissemakse 870 000 eurot. Ja sellest 870 000 eurost 500 000 eurot on raha, mida agentuur kasutab üleminekuperioodil ehk ajavahemikul 2016–2020 suunatud hangete tegemiseks Eesti ettevõtjatele ning teadus- ja arendusasutustele. Seega tollest iga-aastasest sissemaksest 870 000 eurot 500 000 puhul on garanteeritud, et selles ulatuses tulevad tellimused Eesti ettevõtetele ning teadus- ja arendusasutustele. ESA on selles mõttes tõesti omapärane organisatsioon, kus riigihangete nõue ei kehti, kuigi üldreegel on tõepoolest avalikud hanked ja avalikud pakkumised. Lähtutakse geograafilise tagastuse printsiibist ja tänu sellele on aastatel 2016–2022 iga-aastase sissemakse pealt tagatud 500 000 euro ulatuses tellimusi Eesti ettevõtetele ning teadus- ja arendusasutustele. Informatsiooni mõttes veel nii palju, et sellest iga-aastasest sissemaksest 260 000 eurot läheb ESA üldkulude katteks, 50 000 eurot ESA kanderakettide üleslennutamiseks ja vajaliku taristu ülalpidamiseks ning ülejäänud 60 000 euro ulatuses saavad Eesti ettevõtjad ning teadus- ja arendusasutused teha pakkumise ESA kohustuslikes teadusprogrammides. See on siis teine osa sellest rahalisest maksest. Kolmas võimalus meie jaoks on osalemine ESA valikprogrammides ja seda on ka kasutatud. Minister viitas samuti meie väljakutsele osaleda igal aastal valikprogrammides summas 600 000 eurot. Viieaastase perioodi lõpus on Eestil võimalus tagasi saada või Eesti peab tagasi saama vähemalt 80% panustatud summast. Ehk kui me panustame viie aasta jooksul viis korda 600 000 eurot, siis teeb see kokku 3 miljonit eurot ja 2,4 miljonit sellest tuleb garanteeritult Eesti ettevõtlusesse ning teadus-arendusasutustesse tagasi. Majanduskomisjoni istungil tuntigi enim huvi selle vastu, kuidas ikkagi see investeerimine toimub ja kuidas Eesti ettevõtted saavad osaleda nendes programmides. Ka mina jagan seda seisukohta, et meil ei ole vaja kahelda meie ettevõtete, samuti teadus-arendusasutuste võimekuses täita tellimusi, mida kosmoseagentuur esitab. Viimased viis aastat on seda näidanud. Selle kohta oli komisjoni istungil küsimusi, aga nagu ma juba ütlesin, nii harukordne kui see Euroopa Liidus ka ei ole, Euroopa Kosmoseagentuuri puhul on lubatud ka suunatud hanked ja see tagab selle, et osa rahast tuleb igal juhul Eestisse tagasi. Komisjoni istungil küsiti ka täpsemalt, millist konkreetset kasu Eesti programmist saab. Tõepoolest, eks igaühel on oma nišš ja ma arvan, et Eesti selline kas just unikaalsus, aga suur pluss on, et me oleme igal juhul väga eesrindlik riik kõikvõimalike IT-lahenduste osas. Toon näiteks kas või rakenduse, millele ka lugupeetud minister viitas ja millega tehakse kindlaks, kas hein on niidetud või mitte. Sellega tegeldakse ka edasi ning ilmselt kolme, nelja või viie aasta pärast ei pea kusagil kulutama kütust ega aega selleks, et kontrollida, kas mingi rohumaa on niidetud või mitte. Seda rakendust on võimalik teha tänu Copernicuse programmile, mis on üks konkreetseid väljundeid satelliidifotode tegemiseks. Istungil paluti veel täpsustada teadusasutuste rolli programmides. Sellega on kõik selge. Meil ei ole asja Euroopa Kosmoseagentuuri tellimusi saama, kui me ei ole selle liige – välja arvatud meile kehtinud nn eelperiood, kui sai ka leping sõlmitud. Kui me nüüd otsustame, et 1. jaanuarist 2016 Eesti ei osale enam ESA programmides, siis meil sinna asja tellimusi saama ei ole. Oli ka küsimus koormuse kohta riigieelarvele. Siin on oluline märkida, et tänase päevani on see koormus olnud jämedalt 1,2 miljonit eurot igal aastal. Kui jätame kõrvale selle sissemakse ehk erimakse, mis liitumisega seoses tuleb ühekordselt tasuda, siis juhul, kui me osaleme ka valikprogrammides summas 600 000 eurot aastas, siis see tähendaks Eesti riigieelarvele koormust 1,37 miljonit eurot versus 1,2 miljonit eurot, mis on praegune tegelik koormus. Selles mõttes kasvab kosmoseagentuuri asutamise konventsiooniga liitumise tõttu riigieelarve koormus 170 000 euro võrra võrreldes sellega, mis on meie praegune panus. Hästi oluline väljund on ka see, et kõik see ei piirdu üksnes kosmoseagentuuri tellimustega. Tegelikult on eesmärk, et tellimusi tuleks ka maapealseks tööks. Suurepärane näide on meie ettevõte Skeleton, kes koostöölepingu raames Euroopa Kosmoseagentuuriga on välja töötanud superkondensaatorid, mida kasutatakse praegu eri marki autode valmistamisel. See ettevõte rajab praegu Saksamaal kahte tehast, et toota neidsamu superkondensaatoreid autotööstuse jaoks. Teine näide on ka juba nimetatud ESTCube"i projekt, mis küll kõiges võib-olla ei õnnestunud, aga tänu sellele koostööle, tänu ESTCube"i projektile on tekkinud viis innovatiivset ettevõtet. Lisaksin siia, et Tallinna Tehnikaülikool on natuke pettunud, et nemad selles rollis ei olnud. Nüüd ongi nad algatanud uue projekti, võib-olla on see ESTCube-2 või midagi muud – ei tea, mis nime see saab –, aga nad tahavad omaltki poolt sellesse panustada. Lõpetuseks: tõepoolest, mida Eesti võidab? Esiteks, kui me räägime teadus- ja arendustegevusest ning peame oluliseks sinna raha panustada, siis ma küsin, et kui koostöö Euroopa Kosmoseagentuuriga ei ole teadus-arendustegevus, mis siis veel on. See on esimene oluline tegur. Teiseks, me saame tõesti suure osa panustatud rahast konkreetsete tellimuste näol Eestisse tagasi. Ja kui Eiki Nestor viitas, et iga tervise edendusse panustatud üks euro toob kolm eurot tagasi, siis on teada, et üks edukaimaid riike Euroopa Kosmoseagentuuri programmis on Norra, kes on iga panustatud ühe euro eest saanud tagasi neli-viis eurot. See on ülioluline. Kolmandaks on väga tähtis, et tänu liitumisele Euroopa Kosmoseagentuuriga me pääseme ligi Euroopa Kosmoseagentuuri intellektuaalsele omandile. See on väga oluline materjal ja info, mida vajavad nii teadus-arendusasutused kui ka meie ettevõtted. Neljandaks, ka meie ettevõtjatele on ülimalt tähtis teha koostööd kosmoseagentuuriga ja olla seal edukas. Minu arvates kujutab see endast kindlat kvaliteedimärki ja kasvatab meie ettevõtete tuntust, tõstes ka Eesti riigi mainet. On ülioluline teha mingeid alltarneid näiteks Airbusile või ükskõik millisele suurele äriühingule. Lihtsalt metsast tulijat laua äärde ei võeta, nii et koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga saadud kogemused ja maine on hästi oluline eeldus heade projektide saamiseks. Tahan rõhutada ka seda, et komisjon peab ülimalt tähtsaks osaleda nendes valikprogrammides, millele ma viitasin ja mille rahaline maht eelarve kontekstis oleks 600 000 eurot. Minu informatsiooni kohaselt ja nagu ka minister ütles, rahaline kate tänavuses eelarves on olemas jutuks olnud erimakse ehk n-ö sisseastumismaksu tasumiseks. Ka on RES-is kavandatud järgmisel aastal 870 000 eurot iga-aastase tasu maksmiseks. Aga olen kuulnud selliseid jutte, et praegu puudub kate selle 600 000 euro ehk valikprogrammides osalemise raha leidmiseks. Majanduskomisjon esitabki siinkohal selge palve ministrile, kes praegu vestleb Riigikogu liikmega, et valikprogrammides osalemise raha tuleks kindlasti eelarvesse lülitada. See oleks natuke nadi, et kui me ei olnud täisliige, siis me panustasime 1,2 miljonit eurot, ja nüüd, kui me saame täisliikmeks, me panustame 870 000 eurot. Nii et majanduskomisjon toetas üksmeelselt seisukohta, et see 600 000 eurot tuleks igal juhul leida ning sel moel tegelikult ka meie ettevõtjaid ja asutusi teadusarenduses toetada. Komisjoni menetluslikud otsused olid järgmised: teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks 5. juuni 2015 kell 10. On ülimalt suur rõõm öelda, et kõik need otsused võeti majanduskomisjoni istungil vastu konsensusega. Ma tänan!
Aitäh! Hea kolleeg, kas komisjonis arutati, kui suur Eesti meeskond töötab koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga? Võib-olla tuleks seda suurendada, ehk me siis oleme nelja-viie aasta pärast nii kaugel, et saame ka palju raha tagasi nagu Norra.
Aadu Must, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Ma jäin natuke hiljaks kaardi väljavõtmisega, mida tahtsin teha, sest osalt vastati minu küsimusele juba äsja kolleeg Krista Arule vastates. Aga fragmentaarselt siiski küsin. Ma tean, et Euroopa Kosmoseagentuuriga on meie teadlased teinud üsna edukat koostööd juba enne meie liikmeks saamist. Agent 007-st oli juttu. Ma tean ka, et Euroopa Kosmoseagentuuri agent 007 peaks olema meie Urmas Peterson. Ma tahtsin öelda seda, et isegi ajalooteaduse uurimisel on kosmoseagentuuri töötulemustest, eriti kaugseirest, maastiku uurimisest ja vastavatest programmidest kasu olnud, kuna nii näeme, mis on inimkäe loodud ja mis mitte. Sellest tööst on kasu olnud isegi arheoloogias. Kas äkki oskate mõnda teadusvaldkonda veel nimetada? Kuigi, vabandust, ma ütlen, osaliselt ma sellele küsimusele juba vastuse sain.
Aitäh! Kui kaugseire rakendamisest rääkida, siis üks võimalus on Eestis arendusfaasis olev PRIA pindalatoetusi puudutav rakendus. Euroopa Liidu nõuete kohaselt peab põldudel, mille omanikele makstakse PRIA toetusi, olema iga aasta 31. juuliks hein niidetud. Varem pidi PRIA töötaja käima kontrollimas, kas hein on niidetud või ei ole. Nüüd on võimalik teha satelliitidelt pilte ja nende järgi hinnata biomassi suurust. Siis saab aru, kas hein on niidetud või mitte ja vajaduse korral saab saata põllumehele meeldetuletuse. Selline rakendus on muuseas Euroopas unikaalne. See on ka otsekohaldatav teistes riikides ja nõnda võimalik ekspordiartikkel ning väga hea näide koostööst.
Aitäh! Mati Raidma, palun!
Suur tänu! Austatud ettekandja! Mõningad fragmendid meie debatist ajendasid mind küsima liikmesuse kohta. Eesti on 21. liige. Kui suur võiks olla ESA potentsiaalne liikmeskond ja kas näiteks Venemaa Föderatsioon saaks ka olla selle liige?
Kas Venemaa Föderatsioon saaks liige olla? Ausalt öeldes ma ei oska sellele küsimusele vastata, ei ole selle kohta ka ise küsinud. Sel teemal ei ole diskussiooni olnud. Aga potentsiaal on iseenesest suur – 21 riiki on suhteliselt väike arv, võrreldes kogu maailma riikide arvuga. Ma arvan, et potentsiaali on igal juhul.
Aitäh, lugupeetud minister! Teile rohkem küsimusi ei ole. Nüüd palun ettekandeks kõnetooli majanduskomisjoni esimehe Toomas Kivimäe!
Aitäh! Siin on olemas materjalid, kus on kirjas, et Eesti delegatsioon ESA juures on 12, 13, 14 inimest. See on siis EAS-i delegatsioon ESA juures ning sellesse kuulub väga tuntud teadlasi ja ettevõtjaid. Delegatsiooni juht on Madis Võõras. Ma arvan, et see esindatus on igati auväärne ja vastab meie võimalustele, potentsiaalile. Aga otse loomulikult on ikkagi võtmekoht need konkreetsed ettevõtted, kes on valmis Euroopa Kosmoseagentuuri tellimusi täitma ja projekte ellu viima. Aga kordan, et Eesti on tõestanud oma võimekust kõikvõimalikke rakendusi välja töötada. Me ei saa kõiges olla parim, aga IT- ja muude tehniliste lahenduste rakendamine ning selles vallas olemasolevate kogemuste ja kompetentsi kasutamine on kindlasti üks meie tugevaid külgi. Ma tõepoolest ei kahtle selles, et Eesti ettevõtted suudavad neid tellimusi täita. Kas või seesama Skeleton on tegelikult suurepärane näide, samuti Galileo programmi raames tehtu. Minagi olen ennast sel teemal mõnevõrra harinud, sest kosmoseagentuuriga ühinemine ei olnud minu valimiskampaania peateema. Galileo programmi raames töötab Euroopa välja ka oma navigeerimissüsteemi. See GPS, mida me praegu kasutame, on ameeriklaste oma. Euroopa Liit töötab kosmoseagentuuri ja Galileo programmi kaudu välja oma navigeerimisprogrammi. On välja käidud idee, et Eesti võiks olla Galileo raames väljatöötatud navigeerimisprogrammi testriik. Meie väiksus kindlasti seda võimaldab.
Märt Sults, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Hea ettekandja! Mitte mingil juhul pole mõtet sellist teadust edendavat programmi mitte toetada. Kindlasti tuleb toetada mõlema käega, aga natukene võiks eufooriat maha võtta. Eesti on olnud kogu aeg kosmoseriik, juba eelmisest sajandist alates. Kas majanduskomisjonis ei arutatud Eesti kompetentsi näiteks raketimootorite ja reflektorite taastootmise alustamiseks? Eestis on seda ju tehtud.
Ma tänan toetuse eest sellele eelnõule! Mis puutub teie küsimusse, siis tunnistan ausalt, et mul puudub kompetents sellele vastamiseks ja seda ei arutatud ka majanduskomisjoni istungil. See on kindlasti juba EAS-i teema ja konkreetsete ettevõtete teema, kes võivad koostööprojekte välja pakkuda. Praegu aga söandan vastata, et seda ei arutatud majanduskomisjoni istungil. Aga kindlasti jälgivad seda istungit ka inimesed EAS-ist, sh Madis Võõras, küllap nad panevad selle küsimuse kõrva taha ja uurivad neid võimalusi.
Märt Sults, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Härra ettekandja! ESTCube on muidugi tudengiprojektide hulgas super ja tudengid saavad tänu sellele väga kihvti väljundi. See on maksimaalselt motiveeriv projekt – nad saavad teha ja saavad näha. Aga kui juhtub selline asi, nagu tudengitel ikka, et mõni asi läheb lörri? Kõik me oleme tudengid olnud, kes üks kord, kes kaks, kes kolm korda, ja teame, et nii võib minna. Keemikutel on nii, et doktoritöid valatakse kraanikausist alla, sest katsed on ebaõnnestunud. Kui juhtub selline asi nagu ESTCube-1-ga, mille ülesanne oli päikesepurje katsetamine, kuid pool purje ei tulnud lahti, mis siis saab?
Aitäh! Eks see sõltub loomulikult konkreetsest lepingust. Tellimuse andja on Euroopa Kosmoseagentuur või mõni teine institutsioon. Nii et sõltub konkreetsest lepingust, kus kindlasti on reglementeeritud ka vastutus. On päevselge, et selliste teadus- ja arendusprojektide puhul ei ole välistatud ka ebaõnnestumised, aga seni meil selle koostöö raames negatiivseid tagajärgi ei ole olnud. Vähemalt ei ole see osutunud riigieelarvele koormaks. Kui on olnud kanda vastutus selle pärast, et projekti eesmärgid ei ole realiseerunud, siis on see vastutus olnud ikkagi juba konkreetse ettevõtte kanda, kes lepingu täitmise kohustuse täita on võtnud. Selles mõttes Eesti riigile ja riigieelarvele mingit lisakoormust ega -vastutust ei tule. See on ikkagi konkreetse ettevõtte või ülikooli või teadus- ja arendusasutuse vastutuse küsimus, sõltuvalt sellest, milline leping on sõlmitud.
Krista Aru, palun!
Aitäh, härra juhataja! Aitäh, lugupeetud kõneleja, selle väga sisuka ülevaate eest majanduskomisjoni tööst! Minu küsimus on selle kohta, kas majanduskomisjon, olles süvenenud nii pikalt ja põhjalikult sellesse teemasse, tutvus ka suure Euroopa Liidu programmi Horisont 2020 raames toimuvate kosmoseuuringutega. Kas teil on ettekujutus, kuidas ESA ja Horisont 2020, sh Copernicus ja Galileo, meie majandust aitavad?
Ma tänan teid heade sõnade eest! Eks see ole ka justkui minu diplomitöö täna esimest korda siin ühte eelnõu kaitsta. Sel teemal tegelikult majanduskomisjonis juttu ei olnud. Aga otse loomulikult on need projektid kõik omavahel seotud, aga on ju veel eraldi n-ö Euroopa Liidu kosmoseprojektid. Euroopa Kosmoseagentuur tõepoolest tundub olevat mõnevõrra suurema iseseisvusega organisatsioon, aga kindlasti toimub tihe koostöö Euroopa Liidu asjaomaste programmide elluviijatega. Kindlasti tehakse koostööd ja saadakse üksteist täiendada ning tänu sellele saavutada parem tulemus. Aga majanduskomisjoni istungil sel teemal juttu ei olnud.
Teile rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu! Läheme läbirääkimiste juurde. Ma saan aru, et Keskerakonna fraktsiooni nimel esineb Mihhail Stalnuhhin. Palun, viis pluss kolm minutit!
Härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Siit saalist varem ära läinud, nimelt kell 11.32 lahkunud põhiseaduskomisjoni esimees Kalle Laanet pani täna paika uue töövormi. Nüüd peab minutilise täpsusega teatama, kes Riigikogu liikmetest teatud hetkel kus viibib. See tegi mulle selgeks, et pean kõigepealt ära märkima, et küsimus, mida me praegu arutame, on niisuguse tähtsusega, et proua minister, kes selle eest vastutab, ei leidnud endas jõudu arutelu lõpuni kuulata ja lahkus saalist kell 12.15. See oleks preambul. Eesti Keskerakonna fraktsioon toetab progressi. Per aspera ad astra! Me oleme kindlasti õnnelikud, kui me kunagi tulevikus kuskil kaugetel planeetidel jätame tolmustele radadele oma jäljed, nagu on kirjutanud Voinovitš. See on selgemast selgem. Aga see ei tähenda, et proua minister võib mitte lugeda dokumente, millega ta tuleb siia saali. Tegelikult on reegel, et minister peab lugema läbi need paberid, mis talle pihku topitakse, muidugi erand. Kui meie ees seisaks näiteks rahandusminister või sotsiaalminister või kes nad meil nüüd on – kuulge, ministreid on nii palju ja kogu aeg nende nimetused muutuvad, hädas on isegi Riigikogu liikmed, mitte ainult Eesti rahvas –, siis ma andestaksin kerge südamega, et ta ei lugenud. Aga täna ma esitasin konkreetse küsimuse. Ma küsisin, mis agentuur see on, kes ei välista sularahaga toimetamist. Selle peale minister ütles, et ta ei tea, kust ma selle leidsin, et seal ei ole sularaha kohta mitte midagi. Lisa I, artikkel XI, ütleb, et agentuur võib võtta vastu ja omada rahalisi vahendeid, valuutat, sularaha ja väärtpabereid. Ma ei kujuta ette, millega on tegemist, kui keegi toob sinna sularaha. Kas see on diplomaadikohvris, kottides, Xeroxi paberi karpides? Kuidas see toimub? Mis annab põhjust koguda sularaha? Kas see tähendab, et keegi seisab kuskil kiriku trepil, kübar maas? Kuidas see võib üldse olla kosmoseagentuuril, tehniliselt kõrgel tasemel oleval organisatsioonil? Proua minister ei saanud üldse aru, mida ma küsisin. Edasi, konventsiooni V artikkel "Tegevused ja programmid". Agentuuri tegevus hõlmab kohustuslikke tegevusi, milles osalevad kõik liikmesriigid, ja valiktegevusi, milles osalevad kõik liikmesriigid, välja arvatud need ja need. Ma küsisin, millised on need kohustuslikud tegevused. Minister aga hakkas kohe rääkima valikulistest tegevustest, et valime midagi välja, maksame sinna 600 000 eurot, 480 000 tuleb tagasi. See on Eesti jaoks riiklikult tähtis küsimus, millised on kohustuslikud tegevused. Küsige kõigepealt seda, mida kõik hakkavad tegema kohustuslikult. Kas ma olen selles saalis ainus, kes selle dokumendi läbi luges? Kas keegi on lugenud, mida siin räägitakse kaupadest ja vahendusest? Ma pole kuskil näinud, et tollireeglid kaupade kohta ei kehti. Ma pole kunagi näinud sellist asja! Millega nad tegelevad seal? Kes on need agentuuri töötajad, kui nad on vabastatud sõjaväeteenistusega seotud kohustustest? Kes nad on? Kes nad on, kui neil on puutumatus vahistamise ja kinnipidamise suhtes? Ma esitasin küsimuse, milleks seda vaja on. Kas need on teadusinimesed või ettevõtjad? Kes nad on? Miks neile siis, kui nad reisivad, kehtivad samad tollisoodustused isikliku pagasi suhtes nagu diplomaatilisel esindajal? Mida nad hakkavad vedama oma pagasis? Kas sedasama sularaha või? Ma võtsin kolm minutit lisaks, et rääkida sellele koosseisule, kuidas teie vastu töötavad uued reeglid, mis te ise olete välja töötanud. IX ja X Riigikogus olid kõik dokumendid laua peal. Kui tekkis küsimusi – kui keegi avastas mingi jama mingites dokumentides –, siis te tegite need lahti ning nägite ja veendusite, et nii see on. Teil on praegu tühjad lauad. See on nii selleks, et te üldse ei tunneks huvi nende dokumentide vastu, mida me siin arutame. Te ei saa praegu minu juttu kontrollida, sest nagu ma aru saan, see eelnõu on sealpool otsa saanud. Koonerdamine ei ole ometi mingi kokkuhoid. Paberid peavad alati olema Riigikogu liikmel laua peal, ainult siis me saame normaalselt töötada. Praegu meist tehakse lihtsalt kloune, kes on võimelised kuulama ja pead noogutama. Te ei saa kontrollida, kas on nii või ei ole, nagu ma väidan. Siin on palju räägitud, et ajad muutuvad ja me peame sellega kaasas käima. Meile räägitakse, et kõigil on nüüd kompud olemas, tuleb inimene saali kompuga ja leiab dokumendid sealt. Mitu lahtist komput on praegu laudade peal? Ja kui kellelgi on, mida ta sealt vaatab? Kas Delfit? Kui paljudel on praegu dokumendid lahti? Tõstke käsi! Ja just kosmoseagentuuriga seonduvalt? Jutt on ministrist, kes ei loe dokumente, millega ta siia tuleb, ametiisikust, kes ei oska vastata küsimustele, välja arvatud need, mis on komisjonis läbi arutatud ja millele talle meeldib vastata. Jutt on sellest, et me ei ole töövõimelised siin saalis. Eelmises koosseisus ma hakkasin sellel teemal umbes peale aastapikkust tööd rääkima, aga täna tuli siin jutuks valitsuse 100 päeva. Võib-olla 100 päeva jooksul meil õnnestub ka see probleem lõppude lõpuks lahendada, kas või see dokumentidega seotu. Aga Keskerakond toetab kosmoseagentuuriga liitumist. Me oleme igati progressi poolt. Aitäh!
Aitäh selle progressiivse sõnavõtu eest! Rohkem läbirääkimissoovi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 39 esimene lugemine lõpetada. Eelnõu 39 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 5. juuni kell 10.
Läheme päevakorraga edasi. Viies päevakorrapunkt on väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 26 esimene lugemine. Ettekandja on väliskomisjoni liige Vladimir Velman. Palun! Nii palju teadmiseks, et igal Riigikogu liikmel on õigus ühele suulisele küsimusele ja läbirääkimised toimuvad fraktsioonide esindajate vahel.
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Väliskomisjoni algatatud otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 26 võeti menetlusse s.a 12. mail. Muudatusettepanekute tähtajaks määrati 15. mai kell 16. Muudatusettepanekuid ei esitatud. Väliskomisjoni 25. mai istungil otsustati konsensusega järgmist: esiteks, teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 26 Riigikogu täiskogu 2. juuni istungi päevakorda; teiseks, viia läbi lõpphääletus ja eelnõu otsusena vastu võtta; ning viimaseks, et väliskomisjoni ettekandja eelnõu esimesel lugemisel on siinkõneleja. Ma tänan!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja, küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku viia läbi eelnõu 26 lõpphääletus. Läheme lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 26. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Otsuse poolt hääletas 77 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Läheme edasi kuuenda päevakorrapunkti juurde: väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 27 esimene lugemine. Ettekandja on väliskomisjoni esimees Hannes Hanso. Riigikogu liikmetel on jällegi õigus esitada üks suuline küsimus ja läbirääkimised toimuvad fraktsioonide vahel.
Lugupeetud aseesimees! Lugupeetud kolleegid! Esitan teile Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamise otsuse eelnõu. Algatasime selle eelnõu 11. mail ja Riigikogu juhatus määras muudatusettepanekute tähtajaks 15. mai pealelõuna, kell 16. Muudatusettepanekuid ei esitatud. 25. mail toimunud istungil tegi väliskomisjon eelnõu kohta järgmised menetluslikud otsused: teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 27 täiskogu päevakorda tänaseks, 2. juuniks, viia läbi lõpphääletus ja eelnõu otsusena vastu võtta. Aitäh teile!
Aitäh! Teile on küsimusi. Andres Herkel, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja! Ma loen seletuskirjast, et delegatsiooni koostamisel arvestatakse ka meeste ja naiste proportsionaalset esindatust Riigikogus. Minu mälestused on küll sellised, et see organisatsioon jälgib detailselt, kuidas liikmesriigid on soolise tasakaalu printsiipi järginud, ja et Eestil selles suhtes pahandusi ei tuleks, on viimastel aegadel delegatsioonis olnud vähemalt kaks naisliiget. Praegusel juhul on üks. Mu esimene küsimus on, kas see on piisav. Ja mul on teine küsimus veel, mille ma lisan siia ühe joruna otsa. Täna on 2. juuni, nii aeglaselt pole kunagi ükski Riigikogu koosseis välisdelegatsioone moodustanud. Miks see nii on läinud?
Aitäh küsimuste eest! Küsimus, mis puudutab soolist tasakaalu, on õigustatud. Ka mina oleksin hea meelega näinud delegatsioonis rohkem naisi, kuid osapooltega, erakondadega läbi rääkides selline kompromiss seekord saavutati. Mis puutub küsimuse teise poolde, siis varasemate otsuste kohta ei ole mul võimalik kommentaare anda.
Aitäh! Rohkem küsimusi ettekandjale ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku viia läbi eelnõu lõpphääletus. Läheme lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Riigikogu otsuse "Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 27. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 75 Riigikogu liiget, erapooletuid oli 1, vastu ei olnud keegi. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Seitsmes päevakorrapunkt on väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 28 esimene lugemine. Ettekandja on väliskomisjoni liige Valdo Randpere. Palun!
Lugupeetud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Nii nagu eelmise eelnõu, algatas ka selle väliskomisjon 11. mail ja see esitati juhatusele. Muudatusettepanekute tähtaeg oli 15. mai. Ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud. Väliskomisjon tegi 25. mai istungil eelnõu kohta järgmised menetluslikud otsused: teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 28 Riigikogu täiskogu teisipäeva, 2. juuni istungi päevakorda ning panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtta. Ettekandjaks määrati mind. Vastan etteruttavalt küsimusele soolise tasakaalu või võrdõiguslikkuse kohta, et selle komisjoni põhiliikmetest üks kolmandik on naissoost ja järgmises eelnõus käsitletavas komisjonis on, kui arvestada põhi- ja asendusliikmeid kokku, pooled naised. Aitäh!
Aitäh! Teile on ka küsimusi. Kolleeg Jüri Ratas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Kas oli ka konkurents nendele kohtadele või ei olnud?
Oli konkurents ja me tegime oma valiku parimate kandidaatide hulgast. Selline oli meie valik. Ma võin nimed ette lugeda: delegatsiooni juht on Mart Nutt, liikmed Külliki Kübarsepp ja Mati Raidma ning asendusliikmed Uno Kaskpeit, Jaanus Marrandi ja Toomas Vitsut.
Aitäh! Ettekandjale rohkem küsimusi ei ole. Kas fraktsioonid soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku panna eelnõu lõpphääletusele. Läheme lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Riigikogu otsuse "Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 28. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 80 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Kaheksas päevakorrapunkt on väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 29 esimene lugemine. Ettekandja on väliskomisjoni liige Valdo Randpere. Palun!
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! See eelnõu sarnaneb nii mõnegi eelmisega. Täpselt samasugune protseduur on toimunud, välja arvatud see, et väliskomisjon algatas selle otsuse eelnõu 12. mail. Muudatusettepanekute tähtajaks 15. maiks ettepanekuid ei esitatud ja väliskomisjoni 25. mai istungil otsustati konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 29 Riigikogu täiskogu teisipäeva, 2. juuni istungi päevakorda. Väliskomisjoni ettepanek on viia läbi lõpphääletus ja eelnõu otsusena vastu võtta. Eelnõu ettekandjaks määrati mind. Ja jälle etteruttavalt küsimustele vastates: ka selle delegatsiooni liikmete kohtadele oli tohutult suur konkurents, aga delegatsioon näeb ettepaneku järgi välja selline, et selle juht on Ants Laaneots ning liikmed Marko Mihkelson ja Kadri Simson, asendusliige aga Marianne Mikko.
Aitäh! Kas ettekandjale on küsimusi? Ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste avamise soovi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku viia läbi eelnõu lõpphääletus. Läheme lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Riigikogu otsuse "Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 29. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 78 Riigikogu liiget, vastu ega erapooletu ei olnud keegi. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Üheksas päevakorrapunkt on väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 30 esimene lugemine. Ettekandja on väliskomisjoni liige Henn Põlluaas. Palun!
Lugupeetud eesistuja! Head kolleegid! Väliskomisjon esitas Riigikogu otsuse "Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu, mis võeti menetlusse 12. mail. Muudatusettepanekute tähtajaks 15. maiks ei laekunud mitte ühtegi ettepanekut. Väliskomisjoni 25. mai istungil otsustati teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu 30 Riigikogu täiskogu teisipäeva, 2. juuni istungi päevakorda. Meie ettepanek on panna eelnõu lõpphääletusele ja otsusena vastu võtta. Ettekandjaks määrati mind. Kõik otsused võeti väliskomisjonis vastu konsensusega.
Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas fraktsioonid soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Kuna juhtivkomisjon on teinud ettepaneku panna eelnõu lõpphääletusele, siis läheme lõpphääletuse juurde. Panen hääletusele Riigikogu otsuse "Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 30. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 80 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on otsusena vastu võetud. Lugupeetud kolleegid! Tuletan veel meelde, et pärast istungit toimub siin istungisaalis Parlamentidevahelise Liidu ehk IPU Eesti rühma juhatuse valimine. Palun kõigil osaleda! Kuna tänased päevakorrapunktid on kõik läbi arutatud, siis on istung lõppenud. Aitäh teile! Istungi lõpp kell 12.50.