Presidenten har grunn til å anta at det blir kort debatt.
Jeg skal i hvert fall gi mitt bidrag til det. Vi har hatt debatten rundt dette i forbindelse med finansdebatten. Jeg vil da bare ta opp Fremskrittspartiet og Høyres forslag, og varsler at vi subsidiært vil støtte innstillingen under §§ 19-4 og 19-6. Så er det også fremmet et forslag under § 14-13 som ved en inkurie ikke ble fremmet i et tidligere lovforslag. Og siden vi gikk imot det forslaget da, går vi selvfølgelig også imot den endringen nå.
Representanten Kenneth Svendsen har tatt opp det forslaget han refererte til. Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 1.[[Votering, se side 120]]
Vi behandler nå endringer i loven om elektronisk kommunikasjon, og disse endringene er i hovedsak motivert ut fra den rivende utviklingen vi har hatt innenfor elektronisk kommunikasjon. I tillegg har man også sett at det har vært nødvendig å endre den, ved at man har fått erfaringer med bruken av loven, både nasjonalt og innenfor EØS-området. Det er en samlet komite som støtter denne odelstingsproposisjonen. Komiteen har likevel funnet det riktig å bemerke noen områder. Viktig er det at de telepolitiske målene om at vi skal sikre rimelige og framtidsrettede tjenester, ligger fast. Forslagene om sterkere virkemidler på tilsynssiden skal legge til rette for å oppnå disse målene. Det ble også under behandlingen av straffeprosessloven av 17. juni 2005 tatt stilling til de personvernmessige hensynene rundt bruken av det som i proposisjonen omtales som «mobilregulerte soner», hvor politiet blir gitt adgang til å opprette slike soner som en del av de nye politimetodene. Disse metodene er svært viktige for at politiet skal kunne drive en effektiv bekjempelse av alvorlig kriminalitet. Særlig snakker vi da om den nye grenseoverskridende kriminaliteten, som oppleves som en stadig økende trussel mot samfunnet. Komiteen har merket seg at det er en forutsetning at bruken av disse særlige mobilregulerte sonene ikke skal få urimelige konsekvenser for frekvensinnehavere eller sluttbrukere. Komiteen mener det er viktig at Post- og teletilsynet på egnet måte holder frekvensinnehaverne orientert om det som skjer. Komiteen kan ikke se at denne lovendringen, adgangen til å opprette mobilregulerte soner, skal få så negative konsekvenser eller skape så alvorlige problemer som de som bl.a. har vært omtalt i artikler i Aftenposten. På den positive siden har komiteen merket seg at det gjennom lovendringen her gis adgang til å ta inn EU-regelverket om internasjonal «gjesting i mobilnett» – det er den norske oversettelsen, som komiteen finner å være god – og at vi gjennom dette skal kunne få billigere og mer oversiktlige takster for norske mobilkunder i utlandet og for utenlandske kunder i Norge.
Endringene som vi i dag foretar i ekomloven om mobilregulerte soner, har bakgrunn i politiets adgang til å identifisere mobiltelefoner og andre kommunikasjonsanlegg. Venstre er opptatt av at den praktiske bruken av nye etterforskningsmetoder alltid må evalueres etter en stund. På den måten kan vi avdekke om de har hatt den betydning som ble forutsatt, og om hensynet til personvern og rettssikkerhet er tilstrekkelig ivaretatt. Jeg er derfor glad for at den sittende justisministeren i likhet med den forrige regjeringen tidligere har uttalt at nye politimetoder skal evalueres. Jeg forutsetter at også bruken av mobilregulerte soner vil bli evaluert etter en stund. Kan jeg få statsrådens bekreftelse på at Regjeringen skal evaluere bruken av mobilregulerte soner?
Lat meg fyrst få seie meg glad for at det er brei politisk semje i Stortinget om å halde fast ved dei telepolitiske måla om å sikre brukarane i heile landet gode, rimelege og framtidsretta elektroniske teletenester. Eg er òg glad for at me er samde om at den tekniske og marknadsmessige utviklinga gjer det nødvendig med nokre endringar. Komiteen har lagt vekt på at forslaga om å betre sanksjonsmoglegheitene skal leggje til rette for betre å kunne nå dei telepolitiske måla. Dette høver med komiteen sine merknader til budsjettforslaget. Der understrekar komiteen sitt fleirtal at rammevilkår og regulering på området må styrkjast, for å leggje til rette for vidare utvikling. Endringa i ekomregelverket om mobilregulerte soner er nødvendig, fordi ekomlova med gjeldande ordlyd kan hevdast å vere i motstrid til straffeprosesslova. Eg er glad for at komiteen har merka seg at dei prinsipielle og personvernmessige omsyna vart vurderte i lov av 17. juni 2005 nr. 87 om endringar i straffeprosesslova og politilova, og at endringa i ekomlova gjeld gjennomføringa av lovendringa i straffeprosesslova. Endringa i ekomlova går i korte trekk ut på at politiet vert gjeve heimel til å ta i bruk identifisering av kommunikasjonsanlegg som ny etterforskingsmetode, gjennom bruk av frekvensar som allereie er gjevne andre, i dette tilfellet tilbydarar av mobilnett. Etablering av mobilregulert sone vil vere eit viktig middel for å førebyggje og nedkjempe kriminalitet. Slike soner kan opprettast ved at trafikken vert blokkert eller jamma. Dette vil seie at det vert sendt ut signal som interfererer med og blokkerer mobilsignal, eller ved at det vert etablert falske basestasjonar som avslører mobiltelefonane sin identitet, for deretter å ta over kontakten mellom telefonen og nettilbydar sin basestasjon. Eg har òg foreslått å ta inn eit heimelsgrunnlag som gjev politiet moglegheit til i særskilde tilfelle å søkje styresmakta, ved Post- og teletilsynet, om etablering og bruk av mobilregulerte soner til andre føremål, og då av meir førebyggjande karakter. Dette kan t.d. vere nedkjemping av terror og sikring av personar som ut frå ei trusselvurdering treng særleg vern. Forsvaret og kriminalomsorga vil etter forslaget òg verte gjevne moglegheit til å søkje om etablering og bruk av mobilregulerte soner til særskilde føremål. For Forsvaret er det relevant for øvingsføremål. Kriminalomsorga ynskjer å kunne etablere mobilregulert sone i fengsel med høgt sikringsnivå. Vurderinga av verknadene på kommunikasjonen vil stå sentralt i vurderinga av om løyve skal gjevast. Omsynet til god og sikker kommunikasjon står sentralt i ekomlova. Eg er difor oppteken av at etablering og bruk av mobilregulert sone i minst mogleg grad skal gripe inn i rett som følgjer av allereie gjevne frekvensløyve. Med andre ord skal bruken medføre minst mogleg skadeleg interferens og påføre sluttbrukaren så få og kortvarige kommunikasjonsavbrot som mogleg. Eg har merka meg at media har stilt spørsmål ved om politiet sin bruk av mobilregulerte soner vil ramme mange brukarar i tettbygde strøk. I og med at det er uvisse knytt til kva konsekvensar slike soner vil få for tilbydarar av ekomnett og tenester og for sluttbrukarane, er det foreslått at politiet skal varsle frekvensstyresmakta, igjen Post- og teletilsynet. Dette skal skje så snart som mogleg etter at frekvensar som er gjevne andre, er tekne i bruk. Eg vil understreke verdien av denne varslinga. Berre på den måten kan Post- og teletilsynet skaffe seg eit bilete av omfang og konsekvensar for tilbydarar og sluttbrukarar. Politiet har peikt på at dei så langt som råd vil ta i bruk metodar som i minst mogleg grad avbryt vanleg kommunikasjon. Det er sjølvsagt òg i politiet si interesse å nytte metodar som i minst mogleg grad syner at politiet er tilstadesverande. Dersom kommunikasjonen likevel skulle verte sterkt lidande, vil departementet vurdere spørsmåla på nytt. Til spørsmålet frå representanten Tenden kan eg seie at ordninga vil verte følgd nøye og evaluert. Ein vil gripe inn og gjere endringar dersom ein ser at ein får konsekvensar som går utover det som vert oppfatta som akseptabelt. Samferdsledepartementet har sendt ut eit forslag til forskrift på høyring. Siktemålet er å detaljere rettar og plikter ved oppretting av mobilregulerte soner nærare. Forskrifta søkjer å balansere bruken av mobilregulerte soner, slik at kriminalitetsnedkjemping ikkje skal gå ut over god og saumlaus kommunikasjon. Eg har merka meg komiteen sitt ynske om å halde frekvensinnehavarane informerte om oppretting av mobilregulerte soner, og vil difor opplyse om at departementet i forskrifta m.a. foreslår at Post- og teletilsynet skal gje autorisert nøkkelpersonell hos tilbydar same informasjon som dei mottek frå politiet. Eg vil òg knyte eit par kommentarar til – og eg er sjølvsagt glad for – at komiteen har slutta seg til Samferdsledepartementet si vurdering av internasjonal gjesting i mobilnett. Komiteen framhevar særleg at det vil vere positivt for norske forbrukarar at regulering av internasjonal gjesting vert teke inn i ekomlova og forskrifta. Det vil redusere dei høge prisane me har sett på internasjonal gjesting i mobilnett som norske borgarar til no har måtta betalt når dei er på reise i EU- eller EØS-land. Det er eg heilt samd i. Etter at lovendringa tek til å gjelde, må sjølve forordninga, omsett til norsk, takast inn som vedlegg til ekomforskrifta. Frå dette tidspunktet – dette vil gjelde frå 15. januar 2008 – vert det føresett at norske tilbydarar og sluttbrukarar får rettar etter forordninga, medrekna prisreduksjon i form av overgang til såkalla eurotariff. Eg vil òg nemne at Samferdsledepartementet spesielt har teke opp med kommisjonen at SMS-prisar og prisar på datatenester òg burde omfattast av reguleringa. Det er ikkje med pr. i dag, men eg meiner det er positivt at det i forordningsteksten står at ein vil følgje prisutviklinga òg på desse områda nøye. Eg er som kjent oppteken av språkbruk og norsk språk, og tykkjer det er flott at komiteen framhevar støtte til at det engelske omgrepet «roaming» no har fått ei norsk omsetjing i form av «gjesting i mobilnett». Det er viktig å finne og ta i bruk gode norske ord der dette er mogeleg. Komiteen gjev òg si tilslutning til departementet sitt arbeid med spam og vondarta programvare. Eg vil nytte høvet til å seie at me følgjer den utviklinga fortløpande og vil ta i bruk reguleringa dersom det vert nødvendig.
Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 2.[[Votering, se side 121]]
Odelstinget er klar til å gå til votering.
Under debatten har representanten Kenneth Svendsen satt fram et forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre.
Høyre og Venstre har varslet at de vil stemme imot.
Presidenten vil så la votere over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre. Forslaget lyder: «I lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd[[folketrygdloven]] gjøres følgende endringer: § 19-4 annet ledd oppheves.§ 19-4 tredje ledd skal lyde: Til en person som har fylt 67 år, ytes det alderspensjon uten hensyn til annen inntekt som pensjonisten har. § 19-6 annet og tredje ledd oppheves.» Kristelig Folkeparti og Venstre har varslet at de vil støtte forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har varslet at de vil støtte paragrafene subsidiært, nå som forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre har falt.
Det blir først votert over II samt over III punkt 3. Her har Fremskrittspartiet og Høyre varslet at de vil stemme imot. Deretter blir det votert over III punktene 1 og 2.
Det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.
Det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.