Прошу, шановних народних депутатів підготуватися до реєстрації. І запросіть депутатів до сесійної зали. Увімкніть систему „Рада”. [[16:01:15]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 386 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами на ранковому засіданні Верховної Ради України включили до порядку денного проект Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України в 2010 році для участі в багатонаціональних військових навчаннях [[реєстраційний номер 6378]]. І зараз у нас є всі правові підстави до розгляду цього питання. Тим паче, що Президент України визначив його як невідкладним, і є відповідні рішення комітету і всі необхідні заключення. Оголошую до розгляду цього питання. До доповіді запрошую міністра оборони Єжеля Михайла Броніславовича. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні обранці! У 2010 році передбачена участь підрозділів Збройних сил України у 21 міжнародному навчанні на території України та за її межами, 9 навчань планується провести на території України. Президент України своїм указом від 12 травня 2010 року номер 614/2010 затвердив рішення Ради національної безпеки і оборони щодо допуску підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2010 році для участі у багато національних військових навчаннях, яке потребує схвалення Верховною Радою України. Під час багатонаціональних навчань на території України у 2010 році збройні сили виконають 18 відсотків річних планів бойової підготовки. В ході цих навчань будуть, практично, виконуватися навчальні бойові завдання з виходами кораблів в море, польотами авіації та водінням бойової техніки. Це буде сприяти підвищенню бойової готовності та боєздатності Збройних Сил України. Слід відмітити, що до міжнародних навчань залучатимуться військовослужбовці 16-ти країн. Від України залучається понад три тисячі військовослужбовців. Поза межами України візьмуть участь у навчаннях більше, ніж 600 військовослужбовців. Усі навчання мають виключно миротворчу тематику. Зазначене є вкрай важливим у концепті забезпечення підготовки підрозділів Збройних Сил України до участі у міжнародних миротворчих операціях. Навчання дадуть змогу підвищити рівень взаємосумісності з підрозділами Збройних Сил країн-партнерів та дадуть можливість обмінятися досвідом щодо прийняття рішень, втілення новітніх технологій та форм застосування сил миротворчих операцій. І мабуть, на цей час для нашої держави є важливою та допомога, яку країни-партнери надають для проведення навчань. Так із 18,3 мільйонів гривень, які необхідні для проведення багатонаціональних навчань на території України наші партнери виділяють 15,8 мільйони, що складає 86 відсотків витрат. При цьому витрати бюджету Міністерства оборони складатимуть лише 2,5 мільйони. Отже, проведення таких навчань є дуже вигідними для Збройних Сил України. Шановні народні обранці, з урахуванням вище зазначеного та враховуючи рішення Президента України, Верховного головнокомандуючого Збройних Сил України прошу підтримати законопроект щодо допуску підрозділів Збройних Сил інших держав на території України у 2010 році для участі у багатонаціональних військових навчаннях. Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь міністра завершена, закінчена. Якщо є запитання, прошу записатися. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Юрій Сербін, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановний пане міністре, скажіть, будь ласка, все ж таки з якими країнами планується навчання на території України?
На території України планується взяти участь: Росія, Білорусія, Румунія, Словакія, Німеччина, Греція, Канада, Сполучені Штати Америки – загалом 16 країн.
Віктор Терен, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Власне, у мене коментар, навіть не запитання. Ми будемо однозначно голосувати „за”, бо цей захід дає змогу підвищити обороноздатність військових сил України, і, справді, є вагомою та допомога, яку надають нам інші держави. Ми будемо голосувати „за”. Я, єдине, що хочу зазначити, що це війська і НАТО в тому числі, скажімо, Румунія, Німеччина, інші країни. І це ще раз показує, що НАТО є організація, в яку Україна має увійти, якщо вона дбає про свою незалежність і свою свободу. От тільки хочеться зараз подивитися, як себе будуть вести Регіони. Чи десь вони взяли з собою кульки, на яких будуть писати „Долой НАТО!” і щось ще, і як будуть себе вести, скажімо, там комуністи, які в одній коаліції з Регіонами. Оце те, що називається принциповістю.
Прошу уваги, шановні колеги. Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів.
Дякую. Шановний доповідачу, я задавав це питання і при обговоренні цього проекту закону на засіданні профільного комітету, тобто Комітету з питань національної безпеки і оборони і зараз хочу повернутися знову до цієї ж проблеми у пояснювальній записці до законопроекту зазначається, „що його положення не впливають на питання розвитку адміністративно-територіальних одиниць та регіональний розвиток, а також, що відсутні взагалі процедури і правила, які можуть містити ризики вчинення корупційних правопорушень, мабуть це добре. Але при цьому ще і відмічається, що цей законопроект не потребує обговорення з громадськістю. А як же бути, коли Верховна Рада Автономної Республіки Крим, зокрема і Одеська обласна рада прийняли свої рішення щодо.
Будь ласка.
Те, що стосується обговорення з громадськістю – це не зовсім вірно, ми опрацювали всі ці питання, ми звернулися до голів, ми попередили. Я вам можу показати, мене дивує, що вам не показали листи, які були, то просто доповідач мене не було, всі листи були підготовлені до Львівської обласної адміністрації, значить до всіх, де мають проходити навчання в Запорізькій області і так далі. Скрізь підготовлені листи, я вам можу їх показати. І в обов’язковому порядку всі питання, будуть звернення в засобах масової інформації, все буде зроблено так відповідно чинного законодавства, ніяких тайн з цього ніхто не робить.
Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний міністре! Ми – наша фракція завжди виступала за позаблоковий статус України. Але в той же час нам треба дбати про нашу оборонну здатність. Тому ми і виступаємо за те, щоб дати дозвіл на участь іноземних збройних формувань під час навчань. Але в мене питання іншого плану, а існують випадки, коли наші Збройні сили приймають участь у навчаннях за кордоном України? Якщо так, то приведіть ці приклади. Дякую.
Ви мабуть не дуже уважно слухали. Справа в тому, що ми плануємо провести 21 навчання міжнародне і з них тільки 9 на території України, інші 12 навчань будуть проводитись за межами нашої держави.
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Мене цікавить в цьому аспекті декілька невеликих питань. Перше, а чи українці беруть участь у навчаннях за кордоном України, на території інших держав і в якій кількості, це перше питання. Друге питання стосується пункту із цього рішення, яке відображає наше співробітництво з румунами. Надзвичайно маленька кількість військовослужбовців і чи це штабні навчання, чи це відпрацювання системи захоплення острова Зміїний, чи що це таке в цьому відношенні. І третє, маленьке питання, яке стосується чи відпрацьовуються спільні заходи по боротьбі з піратством, адже Україна страждає по-моєму найбільше з усіх країн світу від цього зла і цього явища. Дякую, три отакі малі питання.
Що стосується навчань за межами України, я вже доповідав, що більше як 600 військовослужбовців буде брати участь у цих навчаннях. І я думаю, що якраз останні навчання. Я перераховую вам, є в мене час і я вам можу перерахувати навчання, які: Навчання поза межами України. Українсько-російські навчання чергових сил з протиповітряної оборони, Повітряних сил Збройних Сил України і Російської Федерації 20-21 жовтня, багатонаціональні навчання НАТО відкриті для партнерства, „Брилліант Ардент – 2010”, тактичні навчання підрозділів повітряних сил, українсько-німецькі навчання „Золота Маска – 2010” в квітні місяці, багатонаціональні навчання „Бар’єр – 2010” (14 діб, червень-вересень, Литва, Республіка Польща), українсько-білоруські навчання чергових сил протиповітряної оборони, багатонаціональні навчання „Камбайт Едвадор – 2010», тактичні навчання підрозділів зв’язку, українсько-молдавські навчання „Південь – 2010”, українсько-румунські навчання, тактичне навчання механізованих підрозділів від Збройних сил України 35 військовослужбовців зі штатним озброєнням залучається в Румунії. Багатонаціональне навчання НАТО «Кооператив Мако-2010». Багатонаціональне навчання «Джекел Стоун-2010», Литва, Республіка Польща. навчання «Медкюр-2020», Чорногорія, багатонаціональне навчання НАТО «Болд Евенджер-2010», Турецька Республіка. Вот перелік цих навчань, які планується провести.
Тут ще питання було: чи відпрацьовуватиметься взаємодія по боротьбі з піратством?
Буде зроблено якраз в цих навчаннях акцент на якраз боротьбу з піратством.
Ярослав Джоджик, фракція «Наша Україна – Народна Самооборона».
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний пане міністр, розглядуване питання нерозривно пов’язане із станом Збройних сил України. Як відомо, по стану на сьогоднішній день фінансування Збройних сил є по суті катастрофічне. Як відомо, спільні навчання, про які сьогодні ми говоримо є чи не єдиною можливістю реальної бойової підготовки українських солдатів. Минулого року ми всі ми були свідками того, як ганебно Партія регіонів і комуністична партія зірвала аналогічні навчання. Українська Народна Партія вітає зміну позиції з цього питання. Чи не вважаєте ви, що внесення і прийняття цього законопроекту може бути поворотним таким пунктом, етапом щодо повернення обличчям до проблем української армії, збільшення її. ЄЖЕЛЬ М. Я дуже вдячний, якщо Верховна Рада, значить, погодиться і сьогодні проголосує за те, щоб ці навчання відбулися. Ви абсолютно правильно сказали, 86 відсотків затрат понесуть якраз країни-партнери. Решту понесе Україна для того, щоб забезпечити такі навчання. На жаль, сьогодні ви розумієте ситуацію в Україні, тому.
Народний депутат Гордієнко, фракція комуністів.
Прошу передати слово для запитання Євгену Царькову.
Євген Царьков, мікрофон.
Товарищ министр! К вопросу нашей обороноспособности. Нам роздан прекрасный проект постановы, в которой говорится, что в 1993 году по заказу государства мы начали строить единственный ракетный крейсер со времен независимости. В 1994 году постановлением ВРУ мы присвоили ему звание по просьбе Министерства обороны – название «Украина» этому крейсеру. В 1992-1993 годах проели деньги. Ничего на нем не сделали. В 1996-1998 годах строительство приостановлено. В 1999 вы заключили от министерства новый контракт на достройку этого судна, а сегодня параллельно с документом в котором просите провести учения подаете нам такой абзац. «Враховуючи, що добудова та приймання ракетного крейсеру до розкладу Військово-Морських Збройних Сил України не передбачається, вважаємо за доцільне визнати Постанову Верховної Ради України таку-то, що втратила силу». То есть, получается у нас кроме подводной лодки на которой нет аккумулятора.
Так завершуйте питання, будь ласка.
Министерство обороны о том, что в одного единственного крейсера за время независимости отобрать и название и порезать его на металл. Так не легче эти деньги, которые вы направляете.
Дякую.
хочу сказати єдине, що ви мабуть погано дуже інформовані. Питання в тому, що ракетний крейсер „Україна”, як і три попередніх крейсери такого класу проект 1164 „Устінов”, „Слава” і „Червона Україна” будувались по заказу Радянського Союзу. Єдиний крейсер, який недобудований остався – це корабель „Адмірал Лобов”. Було прийнято рішення на той час. Ми, дійсно, хотіли добудувати цей крейсер для Військово-Морських Сил України, але проаналізувавши ситуацію яка склалася ракетний комплекс «Базальт», який стоїть на цих кораблях, він застарілий і тому, і ракет таких в Україні немає. А самі ракети їх вартість вона коштує наверное сьогодні більше, ніж сам крейсер. Тому було прийнято рішення таке, що крейсер добудувати. Сьогодні цей крейсер не являється крейсером України, це фактично об’єкт будівництва. І тому ім’я його „Україна”, воно не повинно носити, це об’єкт, який буде продаватися, як державне замовлення і, дасть Бог, ми його добудуємо для Російської Федерації. Що стосується підводного човна, я хочу наголосити: єсть на ньому акумуляторні батареї, єсть. Я теж думав, колись думали, що акумуляторні батареї на підводному човні поміняти – це підняти капот і поміняти акумуляторні батареї. Так от я вам докладаю: 448 акумуляторних батарей,весом каждая 650 килограмм, загружается впідводний човен. Я би вам побажав, щоб ви сходили туди і побачили взагалі, що це таке.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Час Вичерпаний. Дякую, Михайло Броніславович. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Гриценко Анатолій Степанович. Будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, позиція нашого комітету незалежна від того, хто його очолював, моя особисто позиція завжди була послідовна: міжнародні військові навчання Україні потрібні і за межами України і на території України. Це на користь нашим Збройним силам. І таке рішення треба приймати. Тут є питання змісту, суті, є питання політики. По змісту. За тих умов, як фінансується зараз наша армія, а це нижче критичної межі, слава Богу, наша армія не воює, але вона повинна підтримуватися на певному рівні боєздатності. І військові навчання – це єдиний шлях підтримання цієї боєздатності. Чому міжнародні? А тому що рішенням уряду, Президента і Верховної Ради наші солдати виконують завдання за межами країни. І зараз виконують і в Ліберії, і в Косово, і в Афганістані, і ще приблизно в десятку інших держав як спостерігачі. Відповідно до закону, вони повинні діяти на певному рівні взаємної сумісності з підрозділами і з особовим складом інших держав. Міжнародні навчання, це єдиний шлях досягнення цієї взаємної сумісності. Міністр доповів, що, і ми це підтверджуємо, навчання збалансовані по учасникам. Єсть країни НАТО, єсть країни не НАТО. Практично всі наші сусіди беруть в них участь. Вони збалансовані по завданням виключно миротворчого характеру. Немає в сценаріях жодної конфронтаційності, яка створювала б проблеми з іншими державами на заході, на сході, на півночі чи на півдні. Це перевірено. Вони збалансовані по ресурсам. Я би не дуже радів від того, що за нас сплачують 86 відсотків коштів, покриваючи витрати. Насправді і самі могли би знайти 18 мільйонів гривень на проведення навчань. Так, як знаходять інші країни, коли нас запрошують для того, щоб оплатити всі витрати на проведення навчань. На фоні того, що розкрадається в країні мільярдами, 18 мільйонів не є великою цифрою. Але, тим не менше, кого цей фактор цікавить, - лише 14 відсотків коштів покриваємо ми, решта покривають наші партнери. В першу чергу Сполучені Штати, навчання „Сі Бриз”. Що стосується політики. У нас було 2 роки за останні 5 років зірвано військові навчання. Ми знаємо, з яких причин, ми знаємо, які політичні сили це спричинили. Сьогодні насправді відбувається тест, дуже цікавий тест. Але він не відбудеться. Чому не відбудеться? Тому що коаліція своїми силами не зможе провести цей закон. Фракція комуністів займає послідовну позицію з року в рік. І коли на комітеті розглядалося це питання, із 10 присутніх 9 було за, один представник Компартії проти. Я сподіваюся, що сьогодні Компартія жодного голосу не дасть. Це означає, що єсть можливість перевірити. Я сподіваюся, що опозиція підставить своє плече, виходячи із загальнодержавної важливості цього законопроекту і спільно парламент проголосує. І я на цьому прикладі запросив би і представників коаліції, приймаючи інше рішення по іншим законопроектам, піднімаючи руку так чи отак, як робить пан Михайло, думати про державний інтерес, а не про те, щоб було в піку чи владі, чи опозиції. Я думаю, що ми сьогодні цей іспит пройдемо. Було застереження про те, що дві ради: обласна рада Одеси і Верховна Рада Криму висловилися проти проведення цих навчань. Я думаю, що цей фактор не буде сильно значимий в цьому році, коли при владі команда Віктора Януковича. І, очевидно, регіонали, які знаходяться в нас в залі допоможуть зрозуміти своїм колегам і в Криму, і в Одесі як правильно ставитися до проведення військових навчань і хто справді має уповноваження приймати рішення щодо часу і місця їх проведення. Тому не буде ніяких додаткових проблем. Але правильно прозвучало у виступі комуністичної фракції і, я думаю, міністр оборони має це врахувати, треба провести широку роз’яснювальну роботу не в вигляді листування, а попрацювавши з місцевими радами, мерами міст, сільськими, селищними, там, де розташовані полігони, пояснити людям зміст, спрямованість цих навчань для того, щоб було позитивне ставлення до них. Я пропоную від імені комітету прийняти цей законопроект сьогодні за основу і вцілому. Дякую.
Дякую. Запитання ж. Будь ласка, запишіться на запитання. Прошу прізвища народних депутатів. Народний депутат Ландік, фракція Партії регіонів.
Ну, у мене не скільки запитання, скільки побажання. Побажання всім тим, хто проти і не хоче. Є приклад наш, 2006 рік, початок року, Феодосія. Пожалуста, ідіть, кричіть, бігайте як і ми під дощем, але я дивився сам тоді на початок цих навчань, які не состоялись, то яке там було обладнання, щоб це дало Україні. Тому ми передумали і ініціюємо, і вас запрошуємо голосувати. А кому не нравиться, йдіть, як ми, приклад є. Походіть там, побастуйте. Вітренко не забудьте.
Я думаю, тут не варто реагувати. Я сподіваюсь, що ніхто із опозиційних сил і партій не буде акції протесту проводити в місцях проведення навчань, для того щоб їх заперечити. Цього не буде. А те, що ви змінили свою позицію, я підтримую таку зміну.
Володимир Бондаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Пане Анатолію, в історії незалежної України були роки, коли Верховна Рада не спромоглася ухвалити рішення про проведення таких вчень. Я хотів би запитати: чи не змінилось ставлення урядів тих країн, які планували спільні вчення провести, після, наприклад, торішніх демонстрацій антинатівських, які, виявляється, робилися тільки тому, що при владі був інший уряд і інший Президент, і йому в піку, і уряду, і Президенту, робилася оця демонстрація свого ставлення? Сьогодні виборці, які голосували за Партію регіонів, будуть здивовані, що немає кульок, будуть здивовані тим, що вони поміняли позицію. Виявляється, і з НАТО можна працювати. Я радий цьому, але скажіть, яку це нанесло шкоду Україні?
Дякую за запитання. Я закликав би всіх колег по опозиції зараз утриматися по тону своїх виступів, оскільки все-таки ми повинні прийняти позитивне рішення. Решту докорів один одному можемо зробити краще в кулуарах. Тому що нас зараз слухають і в посольствах в тому числі. А по суті відповім так. Дуже прикро, що в 2006-му, 2009 році не відбулися навчання саме з цієї причини, що тут, в Раді, ми не прийняли рішення. Як до цього ставляться наші партнери? Вкрай негативно. Вони ж працюють в нормальному режимі, не так, як ми. Вони не приймають бюджет за 15 хвилин, вони завчасно планують військові навчання, закладають у свої плани підготовки оці часові проміжки, для того щоб приїхати в Україні, оформляють паспорти, оформляють митні всі вантажі, закладають кошти в бюджет. І коли це все зривається, і ми їх тримаємо до останньої секунди, от як сьогодні: уже друга половина травня, - а вони ще не знають, будуть навчання чи ні, то це негативно впливає на наш імідж. От в тих двох десятках держав, про які, власне, йдеться у законопроекті. Тому одна із пропозицій, яка звучала на комітеті, я хотів би, щоб Голова Верховної Ради підтримав, можливо, і сам звернувся до Президента, що такий законопроект вносився ще в грудні-місяці попереднього року, і ми би його приймали зараннє.
Да, будь ласка.
Останній аргумент, можливо, для когось він буде важливим. Я перевірив: указ Президента про проведення цих навчань був виданий 25 лютого цього року, за день до інавгурації чинного Президента. Так от у документі, який вніс Віктор Янукович, на 100 відсотків все те, що планувалося при попередньому Президентові Вікторі Ющенку. Це говорить про наступництво, про логіку того, що потрібно армії і державі. Тут немає політики, у гіршому розумінні цього слова. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Анатолий Степанович, в этом году мы будем отмечать юбилейную дату – 20 лет со дня принятия Декларации о суверенитете. Ключевым тезисом этой декларации является внеблоковый статус Украины. Я думаю, что в этом году мы законодательно формализуем внеблоковый статус Украины. Мы считаем, что выстраивание отношений со всеми странами, позитивных отношений со всеми странами, – это в интересах Украины. То есть, с одной стороны, мы пролонгировали пребывание Черноморского флота в Крыму, а с другой стороны, мы будем участвовать в совместных учениях с войсками НАТО, не входя в НАТО, не теряя часть суверенитета. Мы в этом видим позитив как внеблоковое государство. А вы в этом позитив видите или нет?
Я вам скажу так. Первое. Я работал в правительстве Януковича в 2006-2007 году. Могу сказать абсолютно ответственно, что в тот период по линии НАТО сотрудничество было на много глубже в практических вопросах, включая военные операции, чем во всех тех правительствах, которые вы называете «оранжевыми». И Косово, и в решении по Ираку, и по Афганистану принято, и по активным усилиям операций в Средиземном море подтверждают. Что касается вашего тезиса «законодательно закрепить внеблоковый статус». Я советовал бы быть вам и нам мудрее. Почему? Он сейчас по факту внеблоковый. И давайте поставим три точки. Давайте не будем принимать здесь закона, который в будущем ограничит наши возможности, когда страной будут руководить, возможно, другие люди в других условиях. Сейчас никто этого не требует. По факту Украина – внеблоковое государство. Пусть стоят три точки. Оставим мудро себе выбор. Я не буду голосовать за Закон о внеблоковом статусе.
Дякую. Анатолію Степановичу, всей час вичерпаний. Шановні колеги! Переходимо до обговорення законопроекту. Прошу. Шановні колеги! Давайте таким чином домовимося, хто захоче записатися на виступ - той запишеться, кому все зрозуміло - почекає, поки виступлять ті, які вважають за необхідне висловити свою позицію. Прошу записатися на виступи від фракції, потім - народні депутати. Прошу прізвища вивести, народний депутат В’язнівський, будь ласка. 27 хвилин на обговорення.
Дякую. Володимир В’язнівський "Наша Україна". Наша фракція на відміну від інших теж думала, але не передумувала сприймати інші рішення, ми як стояли так і послідовно будемо стояти на тому, що безпека держави з усіма сусідами і можливими партнерами має продовжуватися якомога тісніше. Більше того, хочу наголосити, коли ми говоримо тільки про обороноздатність держави – це не повний пакет тих навчань про які ми сьогодні говоримо. В частині тих навчань є спільна стратегія і вироблення спільної політики щодо техногенних і інших небезпек, які можуть виникати на території України. Хочу нагадати, що на території України є атомні реактори, ряд великих хімічних підприємств, які можуть нести загрозу не тільки громадянам України, але і нашим сусідам і всій Європі. А тому цілком справедливо, що на тих навчання, і саме техногенні небезпеки теж є складовою небезпеки для України, і для сусідів і Європи в цілому. Тому цілком справедливо за спільний ресурс, а здебільшого як ви знаєте понад 80 відсотків – ресурс наших партнерів, будуть проводитись ці спільні навчання, що дасть можливість максимально скоординувати нашу роботу як наших військових формувань, так і формувань сусідніх дружніх держав, які хочуть підставити плече допомоги в любому випадку при розгляді ситуації, яка б могла статися на нашій території. Хотів би сподіватися, що ті політичні сили, які донедавна ходили у нашій фракції, у нашому парламенті з кульками, саме приймуть державницьку позицію, саме як та фракція, яка сьогодні відповідає за основний стан держави економічний, соціальний, і політичний і збройний і з здоровим глуздом прислухається до тих пропозицій на яких ми незмінно стояли і проголосують за ратифікацію тих угод. Дякую.
Народний депутат Болдирєв, фракція Партії регіонів.
Кузьмуку передаю.
Олександр Кузьмук, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, безперечно це надзвичайно корисні заходи для держави. Вдумайтеся, що тільки приймають участь три види збройних сил, сім родів військ, тематикою навчань передбачено не лише спільні дії тактичного і оперативно-тактичного рівня, а питання евакуації і надання допомоги населенню, проведення медико-санітарних речей і інше. Приймають участь також офіцери штабів. Чим відрізняється підготовка прийняття такого закону? Тому що він був підготовлений і схвалений Радою Безпеки і своєчасно поданий у Верховну Раду України. І першим пунктом Президента України є зміцнення обороноздатності держави, виходячи з цього пропоную схвалити рішення Президента України.
Валерій Бевз передає право на виступ Петру Симоненку, фракція комуністів. Наступним буде виступати Павловський.
Уважаемые коллеги и уважаемые избиратели! Выборы Президента свидетельствуют о том, что народ Украины отверг антиукраинскую националистическую политику оранжевых и это следует пересмотреть политику нашего государства, в том числе, и в вопросах проведения совместных военных учений, а тем более, с государствами НАТО. Сегодня становятся все более и более очевидными факты, что необходимо менять, в том числе, и наши подходы. В Европе активно рассматривается инициатива Российской Федерации, по сути дела, о новом алгоритме европейской безопасности. Поэтому, рассматривая сегодня этот вопрос, фракция Компартии исходит, прежде всего, из последовательной своей позиции, которую мы задекларировали, опираясь на позицию граждан Украины, то есть на позицию наших избирателей. И эта позиция требует сегодня, чтобы и Президент Ющенко принял решение в ответ на требования граждан Украины провести всеукраинский референдум. Более четырех миллионов граждан по этому поводу обратились. Центральная избирательная комиссия подтвердила это, Конституционный Суд требует от Президента Украины проведения референдума. Мы надеемся, что Виктор Федорович эту инициативу проявит и будет проведен референдум. Сегодня надо очень серьезно отнестись к тому, чтобы правильно определить наше направление, и в частности, участие в Договоре о коллективной безопасности или утверждение внеблокового статуса нашего государства. Поэтому сегодня один из главных вопросов – это, безусловно, ответить на волю наших избирателей и на референдуме определить политику государства, прежде всего, в вопросах вступления в НАТО и проведение совместных учений. Вторая проблема, о которой мы должны сегодня говорить, это, прежде всего, обеспечение реальной безопасности. Мы, товарищи, говорим о проведении учений с войсками НАТО, а вы, уважаемые коллеги, помните, когда у нас украинские учения проводились? У нас, когда мы проводили детскую игру «Зарница», больше принимало участия в этой игре, нежели сегодня, так скажем, вообще в каких-то учениях здесь в Украине. [[Шум у залі]] Украинских не было учений ни одного. Говорим о координации действий с другими, соединениями других армий, а в своей не имеем этой координации. Товарищи, вот же где вопрос, господа националисты. [[Шум у залі]] У нас обороноспособность страны утрачена, военно-морских сил нет, военно-воздушных сил нет, противоракетного комплекса нет, ракетного комплекса нет. О чем мы ведем разговор? Поэтому я еще раз хочу, уважаемые коллеги, обратить ваше внимание, что блок НАТО – это агрессивный блок, события в Югославии, на Ближнем Востоке, в Афганистане, лишнее тому подтверждения, что с этим надо кончать и Украине проводить украинскую, независимую, самостоятельную политику. И прежде всего обеспечить обороноспособность своей страны, а не служить другим и плацдармом и кадровым потенциалом, и пушечным мясом, которого вы как раз, или которое вы и готовите для того,.
Народний депутат Павловський, він передає право на виступ Олегу Ляшку. Наступним буде виступати Андрій Шкіль.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Наша фракція голосуватиме за цей закон. І я хочу повторити зараз слова Олександра Кузьмука, члена фракції Партії регіонів, які він щойно сказав щодо цього закону: „це дозволить зміцнити обороноздатність держави, корисний захід для держави тощо”. Шановний Олександре Івановичу, чому от тільки питання, чому ви про це не казали, коли у 2008 році 2 місяці був заблокований парламент і ви заперечували проти цього? Коли у 2009 році не були прийняті рішення про проведення цих навчань? Коли йдеться, - я не даю оцінок з позиції військових, тут в залі є військові, вони дадуть оцінки, - я лише веду мову про політичні оцінки. Коли ідеться про національні інтереси держави, про її обороноздатність, треба забувати про партійну приналежність, інтереси, фракцію тощо. Для нас головний інтерес – це національні інтереси держави. І коли фракція Партії регіонів, перебуваючи в опозиції, всупереч національним інтересам держави блокувала прийняття в парламенті рішень, які б дозволили зміцнити обороноздатність країни, підвищити рівень боєздатності наших військ, де тоді були інтереси держави? Вони були на другому місці, бо на першому місці був популізм, на першому місці були лише власні партійні інтереси. Сьогодні, коли фракція Партії регіонів при владі, дякуючи Богу – дійшло, і сьогодні ви розказуєте те, що ми і рік тому розказували, і позаминулого року: що ці навчання – це країни плюс, це для наших Збройних сил плюс, це для підвищення іміджу нашої держави в світі плюс. Це одні плюси. Нема мінусів. І сьогодні, коли ви при владі, ви нарешті це усвідомили. Так очевидно і тоді, коли були в опозиції усвідомлювали. Але власні партійні вузькоегоїстичні інтереси ставили попереду інтересів країни. І це абсолютно недозволена річ, коли ідеться не про політиканство, а про інтереси держави. Ми сьогодні перебуваємо в опозиції. Але ми, наша фракція, опозиційна фракція підтримуватиме закон, який вніс Президент Янукович. Бо для нас інтереси держави, інтереси країни на першому місці, незважаючи на те Президент Янукович, чи Президент Ющенко вносить ці законопроекти. Ми хотіли, щоб наші колеги від нинішньої влади брали з нас приклад. І, щоб ви діяли відповідно до інтересів держави, а незалежно від того в опозиції ви чи при владі. Тому ми будемо голосувати, і ми хотіли, щоб так як „Блок Юлії Тимошенко” так і всі представлені в парламенті сили на перше місце ставили інтереси України, а потім уже всі інші питання. Дякую за увагу.
Андрій Шкіль, фракція „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, тільки одне прохання. Трішки тихіше. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановні радіослухачі та телеглядачі! Шановний головуючий! Я думаю, що попередній виступ ознайомив вас з позицією фракції. Ми справді будемо голосувати за цей законопроект і, власне, тут я хотів би спокійно поговорити. От позиція має бути державною завжди. На превеликий жаль, у багатьох і в Партії регіонів в першу чергу вона міняється в залежності від того де вони перебувають в опозиції чи при владі. І от, власне, інтереси країни мають хоча би раз домінувати, хоча би один раз з домінувати над інтересами тої політичної сили, яку ви тут представляєте. На превеликий жаль, у вас цього не було. В той час, коли ви тут надували кульки і гімн був про попсу і ковбасу, ви говорили, що треба кошти не на те витрачати, то виявляється зараз ці кошти на навчання витраченні вони витраченні правильно. Я так зрозумів. В тоді виявляється неправильно. Бо не ті тратили. Не ті витрачали. А це ще знаєте є таке поняття політичної совісті, от воно має бути присутнє завжди. Суспільство, яке спостерігає за вами, чудово у цьому розбирається. А виховувати треба. Бо той, хто не має політичної совісті, потребує виховання, бо це важливо. Ви маєте пам’ятати, що наступний раз, а це буде незабаром, коли ви опинитися в опозиції, ви надалі маєте відстоювати позицію, а не позу. Це найважливіше, чому навчить голосування за цей закон. Але коли взяти взагалі сам підхід, що таке навчання? Що таке навчання міжнаціональне, внутрішнє, зовнішнє? Це забезпечення обороноздатності країни. Тобто голосуючи проти цього, ви тоді, а ваші союзники зараз голосують проти того, щоб обороноздатність країни була на високому рівні. От у цьому най більше проблема. Тобто тоді обороноздатність потрібна не була, а зараз раптом коли ситуація стала така, ну як би влада, потрібна армія, свій міністр, кваліфікований міністр оборони, якось невдобно його підводити. То хоча б у цій ситуації у вас спрацює ну натяки на політичну совість, не втратьте їх тоді, коли ви опинитися знову в опозиції, не втраться відчуття цієї політичної совісті, коли вам будуть ставитися умови і пропозиції по здачі територіального суверенітету і незалежності України. Не забудьте про те, що з цієї трибуни і з цієї сесійної зали ви говорили, що Україні потрібно підвищити обороноздатність, суверенітет і таке інше. Тому оце голосування буде не тільки в підтримку обороноздатності країни, це буде голосування як навчання і ілюстрація до того, що треба мати постійно політичну совість. Ми це проголосуємо голосуванням за тоді і зараз, а ви тільки зараз. Дякую.
Леонід Грач, фракція комуністів. Оскільки Леоніду Івановичу право на виступ передає ще й колега Гордієнко, отже 6 хвилин.
Я думаю, Геннадий Геннадиевич, когда приедете в Крым, вам все сразу вспомнят в конце концов и в том числе про натовскую службу. Есть у великого русского народа одна поговорка: милые бранятся, - только тешатся. Это касается регионов, олигархической партии. Это касается БЮТа. Те, кто перед западом прогнулись до такой позы, что друг другу сегодня радуются. Второе. Уважаемый Михаил Бронеславович, вы, конечно, дипломат от бога, были бы такие порядки в армии, как в дипломатии у вас. Вы так красиво здесь все обволокли и специально сказали о том, что Россия участвует, и так далее, и тому подобное. А вы посмотрите на порядок цифр и тогда будете здесь все доказывать, как вы употребляете обороноспособность. А порядок цифр таков, что за рубежом наши вояки, аж 626 человек побывает на учениях! В 11 учениях 626 человек! Есть, есть такие учения, где принимать будут участие 50, 30, 35 и так далее человек. О каком повышении обороноспособности вы говорите?! Второе. Вы посмотрите на ту фазу, которую вы планируете здесь, на территории Украины и в частности Крыма. Вы посмотрите, как любопытно. Славянский мир, 50 человек со стороны Украины и 30 человек со стороны другой страны. Вы посмотрите на багатонациональные учения «Барьер-2010», 100 человек в багатонациональных учениях принимает со стороны Украины и 100 со стороны западных стран. Или посмотрите на то, что больше всего мило обоим сторонам. Это Украино-Американские учения «Си Бриз-2010». Воистину дело Леонида Кучмы, начиная с 1997 года, а мы с Петром Николаевичем тогда были с десятками тысяч человек на берегу Черного моря под Евпаторией и не дали это сделать, а дело продолжается и сегодня. И Ющенком, и Януковичем. Так вот, посмотрите порядок цифр, который планируется на Украино-Американских учениях «Си Бриз-2010». Полторы тысячи со стороны Украины и 950 американцев. Тех, которых действительно гоняли еще 3 года тому назад по Крыму. Встает тогда вопрос. Я понимаю, что здесь могут демократы рассказывать, я демократы в кавычках беру, что Партия регионов объяснит своим в Крыму, в Одессе, чтоб они закрыли рты. Так надо понимать этих демократов. Но вы можете тем, кто вам подвластен в советах фракций, вы можете это сделать. Они могут так же перерисоваться как сегодняшние здесь сидящие старшие товарищи. Но вы же не перерисуете общественное настроение. Общественное настроение никуда не денется. И скажите тогда, Михаил Брониславович, зачем вы зная, что это особо вызывающий факт по отношению к Крыму, крымчанам, что крымчане все равно это не допустят, и вы знаете как они будут сопротивляться, зачем вы украино-американский «Си Бриз 2010» планируете специально на территории полуострова? Зачем это делаете? Для того, чтобы спровоцировать ситуацию и ломать до конца то, что сегодня пошло по сути в отступлении. И Президент Янукович должен знать, он нарушает все свои обязательства, данные избирателям, за что юго-восток его и поддержал. За то, что нарушает, я думаю, что он также поступит и в отношении и языка, и будет и то братство с тимошенковскими. За это ему, естественно, юго-восток воздаст сторицей через полтора-два года, когда пойдете вы, регионы, на выборы. Позор тем, кто хочет проводить «Си Бриз 2010» на территории Украины и Крыма. Позор тем, кто по сути за жалкими несколькими сот человек, всего лишь на всего, выдает повышение обороноспособности Украины.
Петро Симоненко передає право на виступ Петру Цибенку, фракція комуністів. Наступним буде виступати Анатолій Кінах замість Михайла Чечетова.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Я хотів би ще раз підтвердити - сьогодні ця позиція уже лунала з трибуни, - але хотів би ще раз підтвердити про те, що Комуністична партія України і її фракція у Верховній Раді України завжди послідовно виступає проти співробітництва з НАТО. Це по-перше. По-друге, є кілька ключових запитань. Мова йде про військові навчання. Я ставлю запитання: у кого вчитись? І сам на нього відповідаю: у світового жандарма України, яка після Другої світової війни понад 50 раз вторгалась на чужу територію. Ще одне риторичне питання: чому вчитися? Вчитися тому, як бомбити Балкани, як знищувати мости, як знищувати цивільне населення, як знищувати посольства? Чи вчитись тому, як знищувати іракський народ, бо там є нафта. Бо і навіть після того, як американці повністю там освоїлись, уже ж абсолютно очевидно, що атомної зброї там не було і немає, і все це було фікцією. Чи то вчитись тому, як воювати проти народу Афганістану, територія якого займає вигідне стратегічне становище? Ще одне питання. Подивіться, як цікаво вибудувана практика підготовки до навчань. Коли навчання за участю американців, то 850 чоловік і 20 днів, другі навчання – 450 чоловік і 30 днів. Коли Королівство Великобританія, то 400 чоловік і 12 діб. А тепер дивимось: а з Республікою Білорусь – 30 чоловік і 8 днів. Але найцікавіше інше. Є такий пункт третій в цій постанові: всі інші навчання і всі інші війська допустити на територію України. І записали пункт третій, як знущання: „Міністерству оборони України опрацювати питання щодо участі підрозділу Збройних сил Російської Федерації у спільних військових навчаннях”. Цих допустити, а з цими домовитися, пообіцяти, що коли, у який спосіб це буде зроблено. Шановні колеги, ну, давайте хоча б один одного не дурити. Я хочу ще раз підтвердити позицію фракції Компартії України про те, що ми послідовно виступаємо проти того, щоб чужий чобіт топтався по нашій українській землі. І тому не будемо підтримувати цей документ. Дякую.
Анатолій Кінах, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Мірошніченко.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! В цьому залі лунають дуже розумні і відповідальні речі. І коли мова йде про національну безпеку держави, обороноздатність, незалежно від політичної конкуренції, особистих амбіцій, всі, і в залі, в парламенті, і за межами, повинні об’єднувати політичну волю, розумі, ресурси для того, щоб зміцнювати національну безпеку України і обороноздатність нашої держави. Позиція Президента Віктора Януковича є і буде послідовною, і по цьому напрямку я хочу нагадати, що на всіх етапах чітко були сформульовані позиції позаблокового статусу держави України і активізація участі України у формуванні як європейської, так я загальносвітової системи колективної безпеки. І позиція фракції Партії регіонів сьогодні підтверджує ту послідовність, яка спрямована на пріоритет національних інтересів. Я хочу нагадати, шановні народні депутати, що світ навколо нас дуже і дуже змінюється. І світ, починаючи з європейської спільноти, поступово звільняється від реліктів „холодної війни” і замість протистояння, як у Європі і в світі, шукає механізми консолідації зусиль для підвищення в цілому загальноєвропейської світової колективної безпеки, спільної протидії міжнародному тероризму, спільної протидії таким явищам, як екологічні, техногенні явища, і все те, що загрожує життю, безпеці громадян. Дуже важливо, щоб сьогоднішня дискусія дала нам можливість також об’єднати зусилля на підтримку, в тому числі нової редакції Стратегії національної безпеки України, як цього вимагає наше законодавство, прийняття сучасного, який відповідає національним інтересам України і світовим тенденціям, Закону про засади внутрішньої і зовнішньої безпеки України. Абсолютно необхідно консолідувати зусилля по створенню сприятливих умов для розвитку Збройних сил України, реалізації проекту будівництва кораблів типу „Корвет”, багатоцільового тактичного ракетного комплексу, модернізації нашої.ракетної зброї типу „Бук-М1”, „Бук-М1-2” тощо. Тому ми пропонуємо, закликаємо народних депутатів підтримати рішення Президента України про участь у багатонаціональних військових навчаннях і на цьому прикладі далі консолідувати зусилля по захисту і обороноздатності і зміцненню національної безпеки нашої держави. Дякую за увагу.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, представник Президента України в парламенті. Шановні колеги, Президент, пропонуючи нам розглянути цей законопроект, у першу чергу виходив з того, що у цій залі, не залежно від того, до яких фракцій ми належимо, не залежно до того, які регіони ми представляємо, але всі ми – патріоти України. І питання, пов’язані із захистом національних інтересів, питання, пов’язані з високим рівнем боєздатності наших Збройних сил, є для всіх нас аксіомою. Всі ми повинні докладати зусиль задля того, щоб наша армія була здатною берегти наші кордони, і наша безпека була гарантованою. Саме, виходячи з цієї тези, виконуючи ті повноваження і ті обов’язки, які покладені на Президента, він і запропонував нам цей законопроект. Його логіка полягає в тому, що Україна в результаті цих дій, цих навчань посилить здатність захищати національні інтереси, в тому числі і в військовій сфері, і ті навчання, які відбудуться, вони дозволять нам набути нового якісного рівня, і дозволять координувати зусилля з іншими, в першу чергу протитерористичними діями всього цивілізованого світу. Я хотів би наголосити на тому, що ані позиція Президента, ані позиція Партії регіонів протягом всієї своєї політичної діяльності не змінювалася. Якщо сьогодні наші колеги з опозиції критикують Партію регіонів за те, що вона в попередні роки виступала за не проведення подібного навчань, а зараз пропонуються такі законопроекти. Партія регіонів буде за нього голосувати, то ця позиція випливає з того, що попередня влада, як ви пам’ятаєте послідовно виступала за те, щоб Україна стала членом блоку НАТО. І це, я маю на увазі навчання, мало бути кроком до реалізації цієї стратегії. На сьогоднішній день подібний курс змінено, позиція політична залишається послідовною, а сама Україна має зберігати статус позаблокової держави. А щодо співпраці – військової співпраці, в тому числі з НАТО, ми ніколи проти неї не заперечували так само як її здійснює, і Російська Федерація і багато інших країни. Співпрацювати треба, але вступати до блоків, тим більше військових зараз нам не входить до національних інтересів. Тому прошу підтримати законопроект запропонований Президентом і не.
Завершуйте, будь ласка.
спекулювати на цих питаннях. Дякую за увагу, сподіваюсь на підтримку.
Шановні колеги! Оскільки прізвище було назване Олександра Івановича Кузьмука, він має право на репліку, одну хвилину.
А тепер колишній опозиції, колега, Гоголь сказав: дозвольте вам не дозволити! Що я адресую вам? По-перше, Україна з 1994 року є учасником Ради Євроатлантичного партнерства? Указ Президента Януковича, друга строчка: „Забезпечити і врахувати зобов’язання України в її участі в Раді Євроатлантичного партнерства Програми „Заради миру”. 2007 рік, уряд Віктора Януковича, він приймає постанову, яка зобов’язує всі органи влади забезпечити проведення навчання і ми голосували, але не в межах НАТО, а в межах програми Євроатлантичного партнерства і ми провели це, Україна послідовно виконує свої зобов’язання. І в програмі Віктора Януковича чітко було сказано: виконання зобов’язань і.
Дякую. Шановні колеги, час на розгляд законопроекту вичерпано. Шановні колеги, ми за повною програмою розглянули питання. [[Шум у залі]] Шановні колеги, визначмося з прийняттям рішення, а тоді реагуйте на заяву представника Президента, це ваше право. Юрій Анатолійович, я прошу. Шановні народні депутати, шановні колеги, я прошу вас заспокоїтися. Ми завершили розгляд надзвичайно чутливого питання і я просив би нас всіх тут в сесійній залі, якщо ми Верховна Рада України, не штовхати народ на слизьке. Бо ми розглядали одне контраверсійне, тоді одна частина населення обурювалася, а зараз буде обурюватися інша. Давайте ми будемо виходити з того, що відповідає національним інтересам України і приймати відповідне рішення. Я прошу вас, шановні колеги, спокійно зараз підготуватися до голосування щодо законопроекту [[реєстраційний номер 6378]]. Я ставлю на голосування проект Закону України [[реєстраційний номер 6378]] для схвалення, про ухвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на території України у 2010 році для участі у багатонаціональних військових навчаннях. Для прийняття Закону про ухвалення рішення Президента України. Прошу голосувати. [[17:02:33]] За-394 Шановні колеги! Рішення прийнято. По фракціях.
Ну, які мотиви, шановні колеги! Одну хвилинку, Партія. Ми в цілому прийняли? Закон прийнято в цілому. Ми ж один раз ставимо на голосування його. Да. Партія регіонів – 169, "Блок Юлії Тимошенко" – 146, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 56, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 4.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться, 5 хвилин з мотивів, будь ласка. Запишіться, 5 хвилин, шановні колеги. Прошу прізвища народних депутатів. Народний депутат Павловський, будь ласка.
Шановні колеги, в першу чергу з Партії комуністів. Я думаю, що після того, як пронатовська коаліція тягне нас на проведення навчань з НАТО, я думаю, що, якщо ви чесна, принципова сила ви повинні на знак протесту вийти з цієї пронатовської коаліції.
Віктор Таран, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Віктор Таран. Будь ласка. Я прошу вас.
Шановні колеги, шановні колеги, я думаю, що ми нарешті коли-небудь дійдемо до розуміння слів Симона Петлюри, якого так бояться комуністи, але який сказав о трикутнику смерті з одного боку були там більшовики, з другого були поляки, а з третього Денікін. Але він сказав, що нація вища ніж партії – держава вище ніж класи. Абсолютно ідеальні слова. Я при всіх наших розбіжностях з нашими колегами із тих рядів сьогодні радий, що ми займаємо в принципі попри всій минулій колізії, в принципі займаємо ту позицію, яка на користь українській державі. Я не хочу зараз конфліктувати ні з ким. Я думаю, врешті-решт все стане на свої місця, і, я думаю, що українська держава матиме перспективу. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Я хочу поблагодарить оппозицию за то, что они поддержали внеблоковый статус Украины, который требует установления равных отношений со всеми странами и в пролонгации Черноморского флота в Крыму, и с другой стороны совместные учения. Спасибо за то, что вы поддержали Президента, который ставит во главу угла работу на укрепление обороноспособности страны, укрепление экономической мощи, спасибо за то, что вы сегодня показали и мощь парламента, когда мы консолидировано, действительно, работаем вместе с Президентом на Украину. Народ соскучился созидательной работой парламента. Спасибо вам. Так держать. Спасибо.
Шановні колеги! Валерій Бевз передає право на виступ Петру Симоненку і Петро Симоненко наступним має виступати, таким чином дві хвилини, будь ласка.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Я хочу воспользоваться этой возможностью и обратиться к нашим избирателям. К сожалению, парламент не отражает интересы большинства наших граждан. И это является очевидным. Это является также угрозой для государственности и независимости. Народ Украины по всем социологическим замерам всех социологических центров, однозначно две третьих нашего населения утверждает, что они против этой политики на сотрудничество с НАТО. По различным исследованиям, различные возрастные категории, социальные слои нашего общества утверждает и заявляет, что они с такой политикой не согласны. Поэтому я вас хочу предупредить, уважаемые коллеги народные депутаты! Коль мы носим имя народных депутатов, мы должны в своем голосовании отражать интересы наших избирателей. Вы в данном случае пошли против интересов наших избирателей и проголосовали против их воли, которая выражена во всех социологических исследованиях. Во-вторых, я хотел бы попросить, уважаемые коллеги, из этого сегодня разговора надо сделать выводы. Надо прекращать хуторянскую политику, которая проводится в Украине 18 лет. 18 лет, тот, огромный потенциал, который мы с вами имели, создавая независимое государство, растранжирили, растрынькали, растащили, разворовали, разграбили и так далее. Добрались и до армии. Я еще раз хочу подчеркнуть, что это не только утрата обороноспособности, это угроза для мирового сообщества. И Украина отнесена к перечню тех государств, которые сегодня незаконной торговлей оружия, а это является фактом, тем, что сегодня у нас в Павлограде на химкомбинате большие проблемы с точки зрения безопасности нашего государства, воруют и растаскивают целые системы. С боевого дежурства гражданин Ющенко снимает системы и переводит их для того, чтобы агрессор Саакашвили убивал свой народ. Поэтому надо принять соответствующее решение. И я думаю, надо провести референдум в отношении выбора военно-политического.
Олег Ляшко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово. Як тебе? Забув. Прокопчуку.
Юрій Прокопчук.
З місця Ляшка, будь ласка. Я перепрошую, звичайно, колеги, вже рішення прийнято. І у нас ще є багато законопроектів, які стосуються не тільки воєнних баталій, а і мирного трудового життя. Тому є прохання: перейти із політичної площині далі у такий же темп, який взяли по прийняттю законопроектів, і закрити цю тему. Рішення вже прийнято і хай там тренуються. І ні в якому разі, я думаю, обороноздатність від цього не має страждати. Абсолютно це правильно.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо порядку реєстрації трудового договору]]. Доповідач: народний депутат Украины Прокопчук Юрій Володимирович. Співдоповідач: голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Шмельова Світлана Олександрівна. Юрій Володимирович, може за скороченою процедурою?
Є пропозиція за скороченою.
Шановні колеги! Прохання підтримати пропозицію щодо розгляду законопроекту, реєстраційний номер 2784, за скороченою процедурою. [[17:09:35]] За-256 Рішення прийнято. Так, будь ласка, Юрію. Володимировичу.
Я там тебе, Ляшко, сядьте на місце. Шановні колеги! Пропонується законопроект за номером 2784 про внесення змін до Кодексу законів про працю, який стосується порядку реєстрації трудового договору. До речі, якраз парадокс, коли розглядалось і йшли воєнні баталії, якраз люди військові не могли взяти слово. А зараз якраз кадровий військовий доповідає самий мирний законопроект. Тому я прошу також на цій хвилі, як то кажуть, попрацювати. Він дуже короткий. Власне полягає в єдиному. Що в Кодексі законів про працю реєстрацію трудового договору можуть здійснювати тільки або служби відповідно зайнятості, але змінилася ситуація. І ми сьогодні з формуванням ринкових відносин, соціально-економічних перетворень тією чи іншою мірою пов’язані з найманою працею. З’явився новий суб’єкт трудового права – фізична особа. І відповідно виникла низка проблем, що повинні вирішуватися саме засобами трудового права. Насамперед це створення належних умов захисту інтересів працівників та роботодавців, розвитку соціального партнерства всіх учасників трудових, пов’язаних з ними, правовідносин. Згідно діючого законодавства, реєстрація трудового договору чи його зняття між фізичними особами та найманими працівниками здійснюється базовими центрами зайнятості в Україні. При цьому обов’язковою умовою реєстрації чи зняття з реєстрації є присутність обох сторін. В той же час, наприклад, є чимало фізичних осіб, які, у яких працюють десятки, іноді сотні найманих працівників. Такі фізичні особи часто надають генеральні доручення представляти їхні повні майнові і цивільні інтереси у всіх інстанціях. Однак, таке доручення немає юридичної сили при реєстрації чи знятті з реєстрації трудових договорів. Враховуючи вище викладене, Кодекс законів про працю України потребує внесення.
Будь ласка, завершуйте.
в частині змінення порядку реєстрації трудових договорів. І, таким чином, пропонується внести зміни до статті 24 з приміткою 1 Кодексу законів про працю України у відповідність до Цивільного та Господарського кодексів України, що дозволить знімати численні конфліктні ситуації і дасть можливість фізичним особам в кращих умовах реалізувати своє право на підприємництво, а також спростить роботу спеціалістів центрів зайнятості. Порівняльна таблиця є. Висновок комітету позитивний профільного. І висновок науково-експертного також, що законопроект може бути прийнятий за основу. Це, повірте, проблема всіх наших міст і всіх наших підприємств. Нема жодної політики.
Дякую. Світлана Олександрівна Шмельова, будь ласка, рішення комітету.
Шановна Президія, шановні народні депутати! На своєму засіданні 4 лютого 2009 року Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці розглянув законопроект про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо порядку реєстрації трудового договору]] [[реєстр №2784]] [[від 11.12.2008 року]] на заміну, внесений народним депутатом України Прокопчуком Юрієм Володимировичем. Законопроектом пропонується внести зміни до статті 24.1 „Реєстрація трудового договору” Кодексу законів про працю України. Як зазначає автор законопроекту, запропоновані ним зміни дозволять спростити процедуру реєстрації та знаття з обліку в державній службі зайнятості трудового договору, який вже укладено між працівником і фізичною особою – роботодавцем. На його думку, прийняття даного законопроекту приведе норми статті 24.1 цього кодексу у відповідність до норм цивільного та господарського законодавства, що дозволить знімати численні конфліктні ситуації, дасть можливість фізичним особам-роботодавцям в кращих умовах реалізовувати своє право на підприємництво, а також спростить роботу спеціалістів центрів зайнятості. Комітет підтримує законодавчу пропозицію, якою надається можливість фізичній особі–роботодавцю за нотаріальним дорученням покласти виконання своїх обов’язків на уповноважену нею особу для проведення реєстрації або зняття з обліку у державній службі зайнятості трудового договору, який укладено між працівником і фізичною особою-роботодавцем. Крім того, звернено увагу на те, що статтею 308 проекту Трудового кодексу України, прийнятого в першому читанні за основу, також передбачається, що трудовий договір подається на реєстрацію роботодавцем або уповноваженою ним особою не пізніше як протягом тижня після початку роботи працівника. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради повідомляє, що за результатами розгляду в першому читанні зазначений законопроект може бути прийнятий.
Будь ласка, завершуйте.
Враховуючи вищевикладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України законопроект про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо порядку реєстрації трудового договору]] прийняти за основу.
Дякую, Світлана Олександрівна. Дякую вам. Шановні колеги, якщо є потреба обговорювати законопроект, прошу записатися. Ну, якщо не буде бажаючих обговорювати, тоді будемо голосувати. Народний депутат Павловський. І Кармазін. Будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати, пропоную підтримати законопроект нашого колеги Прокопчука. Він дає можливість реєструвати договори між працівником і фізичною особою, чого раніше не було, у державній службі зайнятості. Я думаю, що це впорядкує реєстрацію трудових договорів. І це плюс. На профільному Комітеті з соціальної політики, до якого я належу, цей закон був підтриманий. А щодо попереднього законопроекту, то хотів би ще раз звернутися до комуністів: весь час обурюєтеся, а що ви думали, коли ви йшли в одну коаліцію з олігархами-кровопийцями з Партії регіонів, а не замість того, щоб захищати інтереси.
Мікрофон, будь ласка, виключайте. Все. Будь ласка, шановні колеги, відповідно до Регламенту виступати лише по суті питання, яке обговорюється. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Володимир Михайлович, я не знаю, наскільки можна знайти зв’язок зі створенням робочих місць, які пов’язані з попереднім розглядом питань, Законом „Про основи національної безпеки”, який визнає, що якщо немає роботи, то це є загроза національній безпеці, з тим, що нам заявляють про зміну курсу і з тим законом, який ми зараз приймаємо до Кодексу Законів. про зміни до Кодексу Законів про працю. Я думаю, що це має також значення, і Володимир Михайлович, я просив би вас надалі також реагувати оперативно, як ви зараз зреагували на слова тіпа „наші вояки”, тому що в Конституції такого визначення нема. У нас є „захисники Вітчизни”, „вояки” єсть десь там. Тому для патріотів держави, для народних депутатів, які приймають присягу, це неподобні висловлення.
Юрій Анатолійович, до законопроекту 2784 прошу підійти.
От законопроекту, Володимир Михайлович, я вам і кажу, що це має безпосередній зв’язок, бо я обурений ще з попереднього законопроекту. А цей законопроект треба прийняти у першому і у другому читанні і зберегти той час, який зараз по два регламенти на одну людину давалося фракції комуністів давалося. Для чого? Я думав, що вони оголосять про вихід з коаліції. Вони чомусь не знайшли в собі.
Мікрофон. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, розгляд законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Правда, звучала пропозиція прийняти його і в цілому як Закон. Я спочатку ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону, [[реєстраційний номер 2784]] про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо порядку реєстрації трудового договору]]. [[17:19:00]] За-368 Рішення прийнято. Була пропозиція прийняти проект закону як закон. Хто заперечує? Немає заперечень. Зважаючи на вашу одностайну підтримку, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України [[щодо порядку реєстрації трудового договору]] в цілому як закон. Реєстраційний номер 2784. Прошу голосувати. [[17:19:47]] За-363 Рішення прийнято. Тобто закон прийнято. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати законопроекти, які фактично мають спільний корінь: 3346, 5084, 5142. Це пропозиції щодо внесення змін до Закону України "Про державні нагороди”. Я прошу вас підтримати такий порядок розгляду цих двох законів. трьох законів. Зараз нам поставити на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту закону 5084. Там, де йдеться про встановлення почесного звання „Заслужений адвокат”. Автор законопроекту звернувся з проханням зняти його з розгляду взагалі. Нам потрібно рішення Верховної Ради України. Це перший етап. А другий етап. Ми тоді, якщо ви підтримаєте, приймемо рішення розглядати їх за скороченою процедурою, а потім обговорення проведемо цих двох законопроектів з нагородної справи. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до статті 10 Закону України „Про державні нагороди” [[щодо встановлення почесних звань у сфері адвокатури та нотаріату]]. Ще раз наголошую, реєстраційний номер 5084, прошу голосувати. [[17:21:32]] За-328 Шановні колеги! Тепер пропозиція про розгляд законопроектів 3346, 5142, за скороченою процедурою, оскільки вони поєднувані. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо порядку призначення почесних звань]]. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу проголосувати. [[17:22:10]] За-273 Рішення прийнято. Доповідач по законопроекту 3346 перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування – Боднар Ольга Борисівна. По законопроекту 5145, 42 перепрошую народний депутат України Сенченко Андрій Віленович, співдоповідачем буде виступати секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Гордієнко Сергій Володимирович. Прошу вас.
По-першому я автор і співдоповідач так що я зекономлю вам час.
Добре, дякую.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Проект закону, який пропонується вашій увазі, розроблений у відповідь на чисельні звернення громадян, що надійшли на мою адресу. Справа в тому, що згідно з чинною редакцією Закону України „Про державні нагороди України” почесні звання присвоюються лише особам, які працюють у відповідній галузі економічній, соціально-культурній сфери і мають високі трудові досягнення та професійну майстерність. Саме через застосування у законі формулювання „особи, які працюють” чиновники позбавляють можливості бути представлені до такої високої державної нагороди як „заслужений працівник осіб, які вже не працюють у відповідній галузі, а знаходяться на пенсії” – це досить боляче сприймається нашими співвітчизниками, а особливо людьми похилого віку, які все життя старанно працювали, мали високі трудові досягнення, але не були з тих, и інших причин нагороджені під час трудової діяльності. Також це зв’язує по рукам і трудові колективи, які пам’ятають про своїх видатних працівників та хочуть ініціювати їх нагородження до урочистих подій, наприклад до ювілею. Даний законопроект розроблено на вирішення цієї проблеми. Пропонується внести зміни до Закону України „Про державні нагороди” відповідно до яких особам, які працювали у відповідній галузі економічної, соціально-культурної сфери не менше 20 років для жінок та 25 років для чоловіків та мають високі трудові досягнення і професійну майстерність, надається право бути представленими до нагородження почесними званнями України. Одразу хочу звернути вашу увагу, що оскільки законопроект вносився на розгляд Верховної Ради ще у 2008 році, набуття законної чинності передбачалося з 1 січня 2009 року. На сьогодні ця норма звичайно є застарілою і вона буде виправлена при доопрацюванні законопроекту до другого читання. Також хочу відмітити, що реалізація положень законопроекту не потребує додаткових.
Будь ласка, завершуйте.
додаткових фінансових витрат з Державного бюджету України. І думка, що його вже прийняття призведе до автоматичного збільшення кількості нагороджених є хибною, адже кількість нагороджених осіб залежить виключено від Президента України, указами якого згідно із законом провадиться нагородження державними нагородами. Завершуючи свій виступ хочу ще раз наголосити, що прийняття закону дозволить відзначити почесними званнями України не лише працюючих осіб, а також осіб, які вже не працюють, але все життя старанно працювали у відповідних галузях економічної і соціально-культурної сфер, мають високі трудові досягнення і професійну майстерність. Прошу підтримати. І якщо дозволите, від комітету зразу скажу, що наш комітет розглянув даний законопроект 3 грудня 2008 року, під час обговорення народними депутатами членами комітету він був підтриманий одноголосно, щодо рекомендацій Верховній Раді України підтримати за основу. Зазначу, що за висновком Комітету Верховної Ради України з питань бюджету реалізація законопроекту в разі його прийняття не матиме впливу на дохідну, або видаткову частину бюджету, а також на його виконання в поточному бюджетному періоді. Прошу підтримати від комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Будь ласка, народний депутат Сенченко Андрій Віленович. Є доповідач по законопроекту 5142? Немає. Сергій Гордієнко від комітету, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Законопроектом, який вніс депутат Сенченко, пропонується застосувати оприлюднення на офіційному сайті Президента України біографічних даних. Подання нагородного листа, в яких зазначатимуться конкретні заслуги особи, що нагороджується - текст указу. Також законопроектом запропонується удосконалити саме перелік державних органів суб’єктів подання та упорядкувати процедуру подання кандидатур на представлення до державних нагород України. Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 7 квітня 2010 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про державні нагороди” (щодо забезпечення публічності системи державних нагород України (реєстраційний номер 5142) поданий народним депутатом Сенченком та пропонує, інформує: що за висновками Комітету Верховної Ради України з питань бюджету реалізація зазначеного законопроекту не матиме впливу на дохідну та видаткову частини. Комітет з питань Регламенту інформує також комітет, і ми від імені комітету, що він зареєстрований в порядку визначеним законодавством. Комітет Верховної Ради з питань правової політики розглянув цей законопроект на відповідність Конституції України і немає до нього заперечень. Головне ж науково-експертне управління у своєму висновку висловило цілу саме низку зауважень та пропозиційсаме до законопроекту, зазначивши, що порушене питання в цілому заслуговує на увагу. Зокрема на думку управління наявні проблеми у сфері, про які зазначається у Пояснювальній записці до законопроекту, мають місце не через їх законодавчу неврегульованість, а через недотримання вимог чинного законодавства. Отже управління вважає, саме пропонує відправити даний законопроект.
Будь ласка. Так.
Під час обговорення на засіданні нашого комітету було висловлено внесену пропозицію. Комітет запропонував. За наслідками розгляду у першому читанні даний законопроект прийняти за основу. За – голосувало 7, саме проти – 1.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатися на обговорення законопроектів 3346, 5142. Будь ласка, ну хай запис відбудеться. Сенченко автор законопроекту 5142.Будь ласка, ваше обгрунтування законопроекту.
Уважаемые коллеги! Вы знаете я взял список награжденных высшими наградами за время независимости Украины и попытался разделить, ну совершенно субъективно этот список на три колоночки. На тех людей, которые получили совершенно бесспорно. Это шахтеры, врачи и учителя. На тех людей, которые но не знаю, на мой субъективный взгляд вызывает вопросы – это по большой части бизнесмены и политики. И третья колонка это вообще необъяснимые вещи. Я думаю, что если каждый из вас возьмет список получивших высшие награды и, например, другой тест проведет: поставит плюсик, кого бы вы привели вашим детям или внукам в школу пригласили на урок патриотизма? Хочу сказать далеко не возле каждой фамилии героев Украины появится этот плюсик. Смысл предлагаемого законопроекта заключается в том, чтобы прекратить в стране торговлю наградами, прекратить использование моральных стимулов в аморальных целях. Средства достижения. Значит, в этом законопроекте уточняются субъекты выдвижения, те, кто может предлагать Президенту людей для награждения. И здесь убираются откровенные ошибки и добавляется, если речь идет о любой области, то государственная администрация вместе с советом. Советы все были забыты, здесь мы их добавили. И самое главное, что здесь обязываются органы власти публиковать не только указ о награждении, а подання, наградной лист и биографию награжденного с тем, чтобы общество, средства массовой информации понимали, кто, за что, за какие поступки, за какие заслуги. Я думаю, что это просто очистит ситуацию. Я очень надеюсь, что в этой половине зала вот так взмахнут рукой, а не вот так. Потому что если так, это означает, что новая власть будет делать то, что делали до нее, торговать государственными наградами. Спасибо.
Шановні колеги, обговорення. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Павло Сулковський. Потім – Володимир Карпук.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Я думаю, що сьогодні можна підтримати проект стосовно публічності про нагороду. І з другого боку, те, що відбулось за 18 років залежності, скільки несправедливо декількома президентами, і Кучмою, і Ющенком визначено переможців та таки за особливі заслуги перед народом України, які своїми указами зганьбили практично Україну і проводили, я б сказав, насмішку таку серед, перед своєю нацією і своїм рідним українським народом. І ви подивіться, до чого дійшли. Що такі аграрії, як Мельник, міністр був, Карасик зруйнували практичною своєю недолугою політикою село. Селяни опинилися вкрай у тяжкому становищі. Продовольчу безпеку України довели, на грань поставили небезпеки. І ці патріоти вистарцували в Ющенка собі „Героїв України”. Де дійсно раніше були заслужені „Герої України”, вони сьогодні, їм соромно за те, що вони сьогодні є героями і до них приєднали ось таких бездарних політиків, які дійсно народ України довели вкрай до тяжкої, непростої ситуації, особливо аграрний сектор України. І друге, Володимире Михайловичу. Я думаю, що Віктор Янукович, Президент, в цих питаннях буде дійсно підходити і ніколи бездарні люди і бізнесмени, ще такого світ не бачив, щоб отримували „Героїв України” – найвищу нагороду України! Але саме головне. Коли матері багатодітні, які народили 10 і більше.
Дайте завершити думку.
Які мають право вже десятками роками заслужену цю нагороду отримати. Президенти попередні цього не зробили. І сьогодні звертаються матері, щоб їм видати цю нагороду. Сьогодні десятеро дітей і більше виховали. Вони вже.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Питання про державні нагороди України уже не вперше виникає в цій залі. І сьогодні ми знову розглядаємо кілька законопроектів, два законопроекти, які мають взаємовиключний характер. Одне питання стосується розширення сфери і порядку нагородження, інше щодо прозорості і публічності нагороджень. Загалом це надто складне питання і Україна серед тих держав світу, які найбільше мають і нагород, і нагороджень, і почесних звань. Якби була достойна пенсія, можливо, менше би людей турбувало необхідність присвоєння звання чи заслуженого, чи народного, як то буває в багатьох питаннях. Тому що це основний мотив нагородження. Разом з тим та велика кількість нагороджень, які були при всіх президентах, і кожне нове президентство розпочинається з того, що або стараються нормалізувати ці питання, а завершується тим, що перед закінченням терміну іде злива нагороджень самого високого порядку. Мені здається, що це питання непросте і потребує громадського обговорення: чи ми приймаємо раз і назавжди якісь рішення в нашій державі, чи будуть ці нагородження публічні, чи будуть ці нагородження прозорі, чи знову будемо розширяти нові звання, вводити новий порядок і все і більше нагороджувати. У нас вже практично відсоток нагороджених в Україні, якщо подивитися по цій залі, жодної людини немає, яка б не мала той чи іншої нагороди. Тому треба схаменутися і обговорити це суспільством – і, дійсно, вирішити раз і назавжди питання, хоча я розумію, що це звучить наївно. Дякую.
Микола Томенко.
Шановні колеги, я хотів би привернути увагу вашу до правильності постановки народним депутатом Сінченком, оскільки йдеться про необхідність зрозумілої і суспільно сприйнятної процедури здійснення державних нагород. Так, як для ремарки, народному депутату Карпуку скажу, що я не маю жодної державної нагороди від жодного з президентів, і горджуся тим, оскільки вважаю, що політики і державні діячі повинні по завершенню кар’єри відзначатися, як держава їх оцінить – то тоді нагородить. Тому я вважаю, що треба зробити перший крок, який зробив народний депутат Сенченко, але далі подумати по категоріях. Тому що не просто питання йде, що орган державної влади дав. Не просто питання йде, що треба біографію написати. Очевидно, мусить бути громадське обговорення. Очевидно, мусить бути зрозуміла логіка категоріальності, як я вже говорив. Ну, якщо в нас символом мудрості, за визначенням Ющенка, є Леонід Черновецький, бо якщо виходити з логіки нагородження, то тоді, ну, мені важко зрозуміти навіщо такий орден – Ярослава Мудрого – взагалі в цій країні є. Чи, скажімо, якщо в нас стандартом героя України є молодий бізнесмен, який курятиною тут хімічною закидав всю Україну, і у нас в Черкаській області, де я народився, уже бояться до тієї фабрики під’їжджати у Канівському районі, то хіба ж це стандарт, що бізнесмена, який собі заробляє, нагороджуємо. Ну, „ми” кажемо, бо ми ж теж влада чи опозиція, все рівно причетні до прийняття цих рішень. Тобто мусить бути чітко зрозуміла логіка, що от, скажімо, така категорія нагород стосується, скажімо, таких-то дій, така категорія – таких-то дій. І, звичайно, була ідея, і я, до речі, пропонував це Президенту попередньому, він на першому етапі це зреалізував, але ця комісія громадська, я як розумію, вона жодним чином не діяла. Отже, мусить бути зрозуміла категорія: подання органу державної влади, громадська інституція і потім можливість кожному громадянину подивитись, а що це за чоловік, що він зробив у цьому житті, дійсно, що удостоївся такої нагороди? Тому я вважаю, що законопроект Андрія Віленовича Сенченка у першому читанні треба підтримати, але, дійсно, при серйозній, системній. ґрунтовному доопрацюванні, і громадськість повинна сказати це слово. І я би взагалі, може, на якийсь період от політиків і державних діячів такий мораторій наклав, значить, хоч на рік, щоб ми попрацювали для народу, щоб жоден державний службовець і політик не був нагороджений. Хай простий народ нагороджується. А далі будемо думати, як діяти при прийнятті цього рішення. Тому я пропонував у першому читанні підтримати.
Мікрофон Ольги Боднар.
Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, я цілком поділяю ваше позитивне ставлення до законопроекту, автором якого являється мій колега Сенченко. Але я не почула висловлень стосовно мого законопроекту з вашого боку. Однак, я почула позитивні слова, які прозвучали у пана Томенка і у пана Сулковського стосовно того, що варто все ж таки призначати почесні звання тим людям, які їх заслужили. Тобто я сподіваюся, що ви теж зрозуміли, що в моєму законопроекті йдеться саме про тих людей, яким зараз 70, 80, можливо, більше років, які вже зараз знаходяться на пенсії, але не можуть отримати це почесне звання тільки тому, що вони знаходяться на пенсії. І це якраз ті люди, які, власне, заслужили їх своєю працею, важкою працею. Я сподіваюся, що ви мій законопроект також підтримаєте позитивно, як і мій проект, мого колеги Сенченка. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. законопроектів завершено. Зрозуміло, що нам потрібно приймати рішення, щоб унормувати цей процес масової роздачі значків, які називаються „державні нагороди”. Якщо Верховна Рада України підтримає і законопроект Ольги Боднар, і народного депутата Сенченка, то при другому читанні їх можна було б об’єднати і вийти на один законопроект. Бо там визначається не сам процес нагородження, а як це повинно здійснюватися, з тим, щоб люди знали кого і за що нагородили. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 3346]] про внесення змін до Закону України „Про державні нагороди України” [[щодо порядку призначення почесних звань]]. Прошу голосувати. [[17:40:55]] За-164 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про, одну хвилинку, давайте проголосуємо, а потім визначимося. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо забезпечення публічності системи державних нагород України]] [[реєстраційний номер 542]]. Прошу голосувати. [[17:41:33]] За-147 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проектів законів [[реєстраційний номер 3346,5142]]. [[17:42:01]] За-153 Рішення не прийнято, законопроекти відхилені. Шановні народні депутати! Продовжуємо вечірнє засідання до 18 годин 15 хвилин. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 27 Закону України "Про вищу освіту" [[щодо створення навчальних закладів за участю іноземних фізичних та юридичних осіб]] [[реєстраційний номер 2283]]. Доповідач – народний депутат України Ващук Катерина Тимофіївна, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти Курило Віктор Семенович. Шановні колеги! Є пропозиція розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:42:59]] За-244 Рішення прийнято. Будь ласка, Катерино Тимофіївно.
Шановні колеги, згідно із чинною редакцією Закону України „Про вищу освіту” створення в Україні вищих навчальних закладів за участю іноземних фізичних та юридичних осіб має здійснюватися відповідно до міжнародних угод, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. У зв’язку з тим, що на теперішній час таких угод не укладено, створення зазначених вищих навчальних закладів є неможливим. Зараз на території України створюються філіали вищих навчальних закладів іноземних держав, проте повноцінних вищих навчальних закладів, які дозволили б готувати в Україні необхідних спеціалістів немає. Законопроект даний врегульовує цю проблему і надасть змогу створювати в Україні вищі навчальні заклади за участю іноземних фізичних та юридичних осіб. Контроль за їх створенням, здійснюватиме центральний орган виконавчої влади у галузі освіти та науки. Реалізація цього закону не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету. А прийняття створить сприятливі умови для здобуття громадянами України вищої освіти в навчальних закладах, заснованих за участю іноземних фізичних та юридичних осіб, якщо такі будуть. Тому прохання, підтримати даний законопроект.
Завершуйте, будь ласка.
рішення комітету є. Заключення Юридичного управління, Експертного управління позитивні. Дякую.
Сідайте, будь ласка, Катерина Тимофіївна. Курило Віталій Семенович.
Скорочена?
Да. Голова підкомітету Комітету з питань науки і освіти України.
Шановні народні депутати, відповідно до Закону про вищу освіту, створення в Україні вищих навчальних закладів за участю іноземних фізичних і юридичних осіб здійснюється відповідно до міжнародних угод. Згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. На сьогоднішній день таких угод не має, вони відсутні. Тому і створювати такі вищі навчальні заклади в Україні, фактично, неможливо. У зв’язку з цим, законопроектом пропонується значно спростити цю процедуру і зробити так, щоб дозвільною системою був центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки, тобто, міністерство освіти і науки. Комітет з питань науки і освіти розглянув цей законопроект і пропонує прийняти його в першому читанні. Дякую за увагу.
Колеги, є потреба обговорювати законопроект? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. Іван Попеску, фракція "Наша Україна", наступним буде виступати Юрій Кармазін. Тут депутати виступають. Це скорочена процедура. Тут немає від партій.
Дякую. Попеску, фракція Партія регіонів. Вельмишановні колеги! В умовах, коли держава немає відповідного матеріально-фінансової можливості забезпечити вищу освіту мовами національних меншин, прийняття такого законопроекту дає можливість виконати ці моменти. Більш того, я хотів нагадати, що існує дві міжнародні угоди, які ратифікувала Україна, про які сьогодні не говорили – це і рамкова конвенція щодо захисту прав національних меншин та Європейська хартія регіональних мов або мов меншин. І перший й другий документ передбачає надання освіти рідною мовою, в тому числі із вищої. Але з іншого боку це питання не врегульовано у відповідному законодавстві. Тому Партія регіонів виступає за те, щоб прийняти за основу Закон про внесення змін до відповідної статті про вищу освіту [[щодо надання можливості створення навчальних закладів за участі іноземних фізичних та юридичних осіб]] і просимо голосувати за. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, шановні виборці! Про що йде мова? Мова дуже проста, зміни дуже простенькі, але з надзвичайно далекими, мені здається, наслідками. Мова іде про внесення змін до статті 27 Закону України „Про вищу освіту”. Я вже не кажу, що якщо змінювати щось у Законі „Про вищу освіту”, то там треба багато чого і комплексно змінювати. Але якщо ми пішли на те, щоб там маленький абзац міняти, давайте подивимося, що за цим криється. Перше. В Україні є безліч, бо ніхто мені сьогодні не назве, скільки філіалів закордонних вищих навчальних закладів. Ніхто не назве, чому вони навчають, як вони навчають, бо ці вищі навчальні заклади створюються з дозволу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у галузі освіти і науки. Оце саме вони дозволили функціонувати цим закладам. Я думаю, що треба, щоб вони відзвітували нам цей центральний орган, скільки таких є органів і як вони функціонують. Зараз цього виявилося мало і вирішили, щоб створювалися і всі в цілому вищий навчальний заклад за участю іноземних фізичних і юридичних осіб з дозволу спеціального уповноваженого органу виконавчої влади в галузі освіти і науки. Тобто Міністерство освіти щоб абсолютно все монополізувало. На сьогоднішню ситуацію, на сьогоднішній день ситуація виглядає так, що закон говорить у відповідності до міжнародних угод, згода на обов’язкових яких надано Верховною Радою. Аргумент приводиться, що таких нема угод. То заключайте, шановні, такі угоди, щоб ми могли захищати і свої органи, і створювати чи в Російській Федерації, чи в інших державах, будь ласка. А поки що йде тільки створювати в нас. Я категорично проти цього! На це нам іти не можна. Це порушує.
Дякую. Народний депутат Курпіль передає право на виступ Миколі Томенку.
Шановні колеги! Я, не дивлячись на те, що ми вже сьогодні активно працювали і успішно діяли, залишається не багато часу, хотів би все-таки надзвичайно відповідально, серйозно підійти до цього законопроекту і не поспішити, і не наробити, я б не сказав дурниць, а дуже серйозних і небезпечних справ для України. Сьогодні тільки ми почали розбиратися з філіалами українських вузів. Бо ви знаєте, що у нас уже є філіали до сільських, сільських і селищ, є філіали університетів, де немає жодного кандидата наук і немає жодної системи викладання. Так само сьогодні, Юрій Кармазін абсолютно правий, ніхто не може сказати, що у нас діється з філіалами іноземних вузів, що вони там викладають? Які там системи навчальні? Що там, яка відповідальність за ту систему навчання там відбувається. Це фактично ж ми зараз рішенням, якщо ми це проголосуємо, ми легалізуємо іноземний приватний бізнес, де буде, наприклад, лавочка, от буде якийсь, умовно кажучи, Флетчер чи якийсь інший класик розповідати українцям дурним, я так в лапках кажу, значить як заробляти мільйони. А потім будемо шукати тих професорів по всій країні із мільйонами наших громадян. Тому я категоричний противник такої ідеї, тому Міністерство освіти на сьогоднішній день повинне дати нам повну інформацію. І ми будемо союзниками Міністерства освіти, якщо ми сьогодні наведемо порядок з системою вищих навчальних закладів українських, яких найбільше в світі. Потім наведемо порядок з філіалами і з іноземними вузами в Україні, яких, напевно, так само найбільше в світі. А тоді вже будемо дозволяти щось нове. Тому я би просив би таких ініціатив не пропонувати, а радше комітет би разом з міністерством провів таку дискусію, і ми послухали у Верховній Раді як ми зменшуємо, упорядковуємо і ставимо під контроль держави вищі навчальні заклади, де молоді люди навчаються. І я сподіваюсь, що там їх будуть навчати закони виконувати, а не як їх порушують, як це роблять деякі міжнародні місіонери сьогодні. Тому я пропоную голосувати проти.
Будь ласка, Катерина Самойлик. Одна хвилина.
Я щиро дякую. Миколо Володимировичу, на останній колегії Міністерства освіти і науки, яка відбулася в Харкові, якраз і розглядалось це питання, яке ви зараз піднімаєте. Що стосується взагалі закону. Я вас дуже прошу, шановні колеги. Готується нова редакція Закону „Про вищу освіту”. То треба нам висмикувати: десь протести, десь про іноземні якісь інститути, начебто нам безкоштовно їх приведуть, десь хтось говорить про мови національних меншин. Та це зовсім не стосується цього законопроекту. Це питання, до речі, врегульовано нинішнім Міністерством освіти і науки України. Треба відслідковувати, що відбувається в нашій держави, а не городити тут город. Тому, шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги, сьогодні у нас вищих навчальних закладів більше, ніж в Німеччині, Франції, Великобританії, в Сполучених Штатах Америки, а ми ще створюємо комусь умови, для того щоб плодили, плодили і плодили, і висмикували, і висасували гроші у наших людей!
Так, шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Пропозиція комітету: прийняти його за основу. Висновок Головного науково-експертного управління: „Може бути прийнятий за основу законопроект”. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 27 Закону України „Про вищу освіту” [[щодо створення навчальних закладів за участю іноземних фізичних та юридичних осіб]] (реєстраційний номер 2383, прошу визначатися. [[17:55:18]] За-21 Рішення не прийнято. При такій кількості підтримки немає потреби ставити на голосування пропозицію на повторне перше читання. Тому я оголошую про те, що законопроект відхилено. Шановні колеги, зараз ми мали б розглядати законопроект про внесення. Я ще раз нагадую, що ми ж продовжили роботу на 15 хвилин. Про внесення змін до Закону України електроенергетику" [[щодо встановлення спеціальних тарифів на електричну енергію - "зелені" тарифи]], реєстраційний номер 4693. Разом з тим, є лист із підписами представників п’яти фракцій з пропозицією відтермінувати його розгляд і не розглядати його сьогодні у зв’язку з необхідністю узгодження позицій. Тому, шановні колеги, немає потреби ж голосувати, коли всі фракції одностайно висловили таку пропозицію? [[Шум у залі]] П’ять?. Перепрошую, дві фракції – фракція "Блок Юлії Тимошенко" і "Наша Україна-Народна Самооборона" звернулися з вимогою оголосити перерву для проведення консультацій. І. шановні колеги, одну хвилинку, я ж продовжив засідання на 15 хвилин, тому, будь ласка, якщо ви готові виголосити заяву, три хвилини, і далі розглядаємо законопроект. Будь ласка.
Шановний Голова Верховної Ради, шановні депутати, українці! Сьогодні о 10-й годині ранку у Львові була арештована моя молодша сестра. Вона для мене є близькою дорогою людиною, поскільки наша мати загинула, коли вона була ще дитиною, і я її фактично виховував. Вона протягом вже багатьох років працює у податковій адміністрації. У 2003 році у мене була ситуація, коли до неї підійшли керівники податкової адміністрації і сказали, що якщо твій брат не закриє рот, ми тебе посадимо. На той період я був заступником голови обласної ради і очолював опозиційний рух супроти режиму Кучми. Сьогодні о 10 ранку до неї в кабінет зайшли працівники УБОЗ, і з того часу до сьогодні я не маю з нею жодного контакту, я не маю жодної інформації про те, що там відбувається. В Інтернеті я отримав інформацію про те, що її звинувачують у тому, що вона, мовляв, отримала хабар. І у мене є достовірна інформація, що під час обшуку жодних коштів в неї в кабінеті знайдено не було. Жодних відбитків пальців в неї не було знайдено. А ці гроші, про які вони говорять, якісь там тисячі доларів, їх знайшли в громадському туалеті біля смітника. І тому я однозначно стверджую, це є репресивна машина, виходить з новим витком проти опозиції. Я хочу звернутися до влади і до Януковича особисто. Якщо ви хочете бити по мені, бийте. Хочете посадити мене, садіть. Не чіпайте моєї родини. Ви хочете знищити мою родину, ви хочете залякати нас, але ви б’єте нижче пояса. Не можна таким чином діяти. Я вимагаю від влади, щоб моя сестра, яка зараз перебуває під арештом, була відпущена додому до своєї дворічної донечки, яка чекає її вдома. Я вимагаю від Януковича, від влади припинити політичні переслідування, бо хочете залякувати нас – говоріть з нами, це буде по-чоловічому. Не бийте по членах родини – це є неправильно, це неморально. Закликаю і Голову Верховної Ради і депутатів від провладної коаліції зупинитися і зупинити ту репресивну машину, яка сьогодні йде по Україні. Дякую.
Так, шановні колеги, я думаю, що я від Верховної Ради України направлю відповідний запит, щоб Верховній Раді України надали вичерпну інформацію з цього приводу, після того вона буде доведена до вашого відома, якщо не безпосередньо, то через керівників фракцій. Що? Питання в тому, що зробив депутат запит, виступив із заявою, ми повинні на будь-яку заяву відреагувати, ми відреагуємо на неї. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 240 Кримінального кодексу України [[щодо відповідальності у сфері охорони і використання надр]] [[реєстраційний номер 2422]]. Геннадій Геннадійович ми можемо, одну хвилиночку, поставити на голосування.
Шановний Володимире Михайловичу! І шановні народні депутати! Закон був внесений в 2007 році, сьогодні 2010 рік, за цей час в інших законодавчих актах те що я пропонував вже врегульовано. Тому воно відпало від необхідності, просто дуже великий термін проходження був законопроекту. Тому я прошу зняти його з розгляду, так що перший мій інтелектуальний труд не пропав – він врахований, і майже всі зміни внесені в діюче законодавство. Але внесений іншими народними депутатами, так сталося, що їхні законопроекти пройшли перші, тому я прошу підтримати і зняти даний законопроект з розгляду. Дякую.
Шановні колеги, я прошу щоб підтримати цю пропозицію, я її поставлю на голосування про зняття з розгляду проекту Закону, реєстраційний номер 2422, про внесення зміни до статті 240 Кримінального кодексу України [[щодо відповідальності у сфері охорони використання надр]]. Прошу голосувати. [[18:01:13]] За-309 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 218 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо уточнення деяких положень відносно підвідомчості розгляду справ про адміністративні правопорушення в сфері торгівлі і надання послуг]]. Реєстраційний номер 2503. Доповідач – народний депутат України Віктор Степанович Олійник, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Шемчук Віктор Вікторович. Пропозиція розглянути законопроект за скороченою процедурою, ставлю її на голосування, прошу підтримати. [[18:02:04]] За-262 Будь ласка, доповідь ваша.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 218 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо уточнення деяких положень відносно підвідомчості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері торгівлі та надання послуг. Законопроектом передбачається внесення змін до статті 218 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Зокрема: частину першу після цифри 154 доповнити словами та цифрами: „статтями 155, 155-2, частиною другою статті 156, статтями 156-1, 156-2”. У частині другій цифри „156” замінити словами та цифрами „155-2, частиною другою статті 156, статтями 156-1, 156-2”. Даними змінами пропонується: врегулювати питання щодо надання права адміністративним комісіям при виконавчих органах міських рад розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 155 Кодексу України про адміністративні правопорушення – це порушення у сфері торгівлі. За протоколами складеними посадовими особами уповноваженими на те виконавчими комітетами міських рад, а також право адмінкомісіям, при виконавчих органах сільських, селищних, міських рад, розглядати справу про адмінпорушення передбачені статтями: частини другої статті 156, статті 156-1, 156-2. Дані зміни викликані тим, що діюча на сьогодні редакція статті 218 Кодексу України про адміністративні правопорушення, надає право виключно адміністративним комісіям, при виконавчих органах сільських, селищних, рад, розглядати справу про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 155. Але ця ж стаття не передбачає права адміністративним комісіям, при виконавчих органах міських рад, розглядати справи про адміністративні правопорушення передбачені статтею 155. Таким чином, виникає нонсенс. Адмінпротоколи можна складати уповноваженим особам, а адмінкомісіям їх розглядати, в принципі, не можна. І тому, власне, на це спрямований даний законопроект. Водночас пунктом 2 статті 255.
Завершуйте, будь ласка.
Про адміністративні правопорушення до осіб, які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення передбаченні статтею 155 віднесено посадових осіб уповноважених на те виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад. Досить схожа проблема виникає при застосуванні на практиці норм частини другої статті 156, статті 155.2, 156.2 Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено, що право складати адмінпротоколи по правопорушеннях згідно вище названих статей мають: уповноваженні на те посадові особи виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад, а протоколи про порушення передбаченні статтею 156.1 мають право укладати уповноваженні посадові особи органів внутрішніх справ. Разом з тим складені вказаними особами протоколи про порушення не має права розглядати жодний з органів зазначений у статті 218 – 221. Виникає проблема. Що навіть порушення, які стосуються, зокрема торгівлі алкогольними напоями, зокрема всім відома стаття, що.до 18 років не можна продавати адмінпротоколи можна скласти, адмінкомісія його не може розглянути. Таким чином вказаними змінами пропонується врегулювати дане питання. Прийняття даного законопроекту не потребує додаткових матеріальних чи фінансових витрат з державного бюджету. Пропоную прийняти даний законопроект за основу.
Дякую. Валерій Бевз від комітету, будь ласка. Заключення комітету.
Шановні колеги, я хотів би доповісти про те, що Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні даний законопроект і рекомендував Верховній Раді розглянути його у сесійній залі Верховної Ради. Зараз хочу підтвердити, що даний законопроект приводить у відповідність повноваження адміністративних комісій і місцевих рад, і їх виконкомів. Тому прошу підтримати.
Шановні колеги, немає заперечень з тим, щоб поставити на голосування цей законопроект? Немає. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2503]] про внесення змін до статті 218 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо уточнення деяких положень відносно підвідомчості розгляду справ про адміністративні правопорушення в сфері торгівлі і надання послуг]]. [[18:07:10]] За-343 Рішення прийнято. Шановні колеги. Є заперечення, давайте тоді не будемо приймати. Шановні колеги, наступний проект Закону дуже зрозумілий, про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо обов’язкового лікування від алкоголізму, наркоманії чи токсикоманії]]. Реєстраційний номер 3383. Юрій Прокопчук, будь ласка. І тоді визначимось щодо рішення. За скороченою процедурою. Нема заперечень? Ну, тоді я поставлю на голосування цю пропозицію, щоб ми її реалізували. Прошу голосувати. [[18:08:06]] За-263 Так, будь ласка.
Шановні колеги! Пропонується законопроект за номером 3383 народного депутата Швеця. До Верховної Ради України подано проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо обов’язкового лікування від алкоголізму, наркоманії чи токсикоманії]]. В обгрунтуванні необхідності прийняття цього акту я хотів би зазначити наступне. Зловживання спиртними напоями несприятливо впливає не лише на здоров’я людини, але і на криміногенну ситуацію. Про гостроту проблеми зловживання алкоголем, наркоманією чи токсикоманією свідчить державна статистика, дані громадських організацій. Так, за даними МВС України, число злочинів, здійснених в стані сп’яніння, складає близько 60 тисяч в рік. Вдумайтесь в цифру. Переважна більшість, до 80 відсотків нещасних випадків трапляється з людьми, що зловживають спиртними напоями. Стимулюють зростання рівня злочинності насильства і корупції наркоманія та токсикоманія, незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних і токсичних речовин. Чинні закони України у сфері здоров’я, а саме основи законодавства України про охорону здоров’я, закони України про психіатричну допомогу, про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин. та зловживанням ними в своїх положеннях не містять правових норм щодо попередження поширення алкоголізму, наркоманії та токсикоманії, що ускладнює можливість застосування їхніх норм на практиці. Даним законопроектом пропонується доповнити Кодекс України про адміністративні правопорушення главою 4 а, а саме застосування обов’язкового лікування від алкоголізму, наркоманії чи токсикоманії, де зазначено, що таке обов’язкове лікування призначається судом незалежно від призначеного покарання до осіб, які зловживають спиртними напоями, наркотичними чи психотропними речовинами.
Будь ласка, завершуйте.
та тричі протягом одного року вчинили будь-яке з правопорушень, передбачених особливою частиною цього кодексу, та передбачений порядок застосування судом обов’язкового лікування. Крім того, законопроектом пропонується доповнити розділ п’ятий Кодексу України про адміністративні правопорушення новою главою, що визначає порядок виконання постанови суду про зобов’язання пройти курс лікування від алкоголізму, наркоманії чи токсикоманії, та визначається строк проходження такого лікування. Прийняття законопроекту як закону України сприятиме створенню належної нормативно-правової бази у сфері профілактики алкоголізму, наркоманії та токсикоманії в Україні, сприятиме підвищенню захисту прав людини в Україні, більш ефективному попередженню насильства в сім’ї, якісному реагуванню органів внутрішніх справ на цей вид правопорушення. Прошу підтримати даний законопроект. Комітет запропонував в першому читанні і за основу. Хочу сказати, що нічого спільного, як було раніше, з примусовим лікуванням, тобто за гратами, там, і так далі, цей законопроект нічого не має. Але ж ще раз я хочу акцентувати вашу увагу на тій цифрі, яка була озвучена: більше 60 тяжких випадків, тобто кримінальних випадків, де там і вбивства, і так далі, саме створені особами, які перебували в стані алкогольного сп’яніння, перебували в стані наркотичного і токсичного сп’яніння. Тому і комітет, і я думаю, наша громадянська і депутатська позиція має також бути відносно цього абсолютно позитивна. Прошу прийняти закон у першому читанні за основу.
Шановні колеги, немає заперечень щодо цієї пропозиції? Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо обов’язкового лікування від алкоголізму, наркоманії чи токсикоманії]], реєстраційний номер 3383. [[18:12:52]] За-92 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію другу, вона міститься у висновку Головного науково-експертного управління, про направлення на повторне перше читання законопроекту. [[18:13:19]] За-139 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо нашу роботу у пленарному режимі з 10-ї години ранку.