Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[10:01:33]] Зареєструвалося картками в сесійній залі 402 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження наших колег народних депутатів Кунченка Олега Петровича і Лемзи Володимира Дмитровича. Прошу привітати іменників, побажати їм здоров’я та успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 22 грудня 2010 року. Розглянуто 27 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято: 6 законів, 2 законопроекти прийнято за основу, 1 законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 2 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи і 15 законопроектів відхилено. Шановні народні депутати! Дві фракції – фракція «БЮТ – «Батьківщина» і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – відповідно до вимог Регламенту ставлять питання про перерву на 30 хвилин. Але готові зараз виголосити заяву. По півтори хвилини. Воно завжди виходить дві, так що немає проблем, будь ласка. Павло Жебрівський буде, і Андрій Павловський зараз виступає.
Андрій Павловський, «Батьківщина». Шановні співвітчизники! Уперше за останні роки в проекті бюджету розміри соціальних стандартів будуть переглядатися не п’ять разів на рік, а тільки чотири, що є порушенням соціальних прав і гарантій громадян. Ціни-то не будуть стояти в цей час на місцях, вони будуть зростати. Розміри соціальних стандартів в бюджеті суттєво знижено. Порівняйте: фактичний прожитковий мінімум для працездатних у жовтні склав 1038 гривень, а в проекті бюджету з 1 січня тільки 941 гривня. Дозвольте також нагадати, що на початку року кандидатом в Президенти Віктором Януковичем було обіцяно мінімальну пенсію з 1 січня 1200 гривень, проте в проекті урядового бюджету з 1 січня тільки 750. Жодних поправок опозиції, направлених на відновлення соціальної справедливості, а також на виконання обіцянок передвиборчих влади ганебно не враховано. А ці поправки стосувалися того, щоб мінімальна пенсія з 1 січня була, як і обіцяно, 1200 гривень, а мінімальна заробітна плата – 1506 гривень, що буде відповідати фактичному прожитковому мінімуму на наступний рік. Шановні, урядом зменшено видатки на інвалідів, на матеріальну їм допомогу і на виробництво протезів. Не передбачено збільшення розміру мінімальної пенсії для студентів з числа дітей-сиріт. От така економія влади на дітях і сиротах, це бюджет бідності і погіршення життя. Тому наша фракція, «Блок Юлії Тимошенко – «Батьківщина» в цьому антисоціальному фарсі, ганьбі і в погіршенні життя людей приймати участь не буде. Ганьба!
Павло Жебрівський, будь ласка, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Шановні колеги, фракція уповноважила мене закцентувати увагу на трьох питаннях. Перше питання. Вчорашній фарс, а по-іншому його назвати не можна, виступ заступника Генерального прокурора, який фактично зробив все, що винуваті ті, кого побили, а не ті, хто бив, і відмова кваліфікувати як побиття народних депутатів, а переслідування фактично тих, хто постраждав, це є фарс і це є наруга. І, на жаль, Генеральна прокуратура стає не Генеральною прокуратурою України, а Генеральною прокуратурою Партії регіонів. Ми з цим миритися не можемо. І поки не буде перекваліфікована справа, ми будемо вимагати від прокуратури здійснювати всі свої повноваження. Друге питання – це бюджет. Знаєте, колись пан Азаров казав, що він шістнадцятий бюджет приймав. Я у восьмому бюджеті приймаю участь, в розробці і прийнятті. Такого ганебного набору документів, який є в цьому бюджеті, годі було й очікувати. Сьогодні закцентувалась увага на соціальних питаннях. Зрозуміло, що макропоказники розписані МВФ, Світовим банком, деякими фахівцями з нашого уряду, вони є більш-менш пристойними. Але видаткова частина – це взагалі щось ганебне. Тому що кому захотів Президент – тому дав, кому не захотів – тому не дав. І взагалі верх цинізму – це коли додатково виділяються з бюджету ще на рекреаційну зону в Гідропарку, пан Лук’янов ще таку поправку дав. Запозичення уряду безмежне: скільки хоче і без затвердження сьогодні Радою Верховною. Це знову-таки не бюджет, а набір, компіляція якихось забаганок високопосадовців. І третє питання – це сьогодні розгляд кандидата на голову Нацбанку. Молода людина нехай вчиться і нехай поки що акції продасть, бо це протирічить тому, що голова Нацбанку не має права володіти акціями. Враховуючи, що.
Дякую. Будь ласка, 5 секунд.
Враховуючи нівелювання ролі парламентаризму, фракція повноцінно участі в засіданнях таких приймати участь не може.
Дякую. Шановні народні депутати! Знівелювати парламентаризм може виключно парламент. Давайте його не будемо нівелювати. Шановні народні депутати! Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посаду та звільнення з посади Голови Національного банку України за поданням Президента України. Президент України 21 грудня вніс до Верховної Ради України подання про звільнення Володимира Семеновича Стельмаха з посади Голови Національного банку України у зв’язка з поданою ним заявою про відставку. Президент України також вніс до Верховної Ради подання про призначення Сергія Геннадійовича Арбузова Головою Національного банку України. Шановні колеги першим я оголошую до розгляду питання про звільнення Стельмаха Володимира Семеновича з посади Голови Національного банку України. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України Президент України вніс подання про звільнення Володимира Семеновича Стельмаха з посади Голови Національного банк України. Прошу підтримати це подання. Дякую.
Шановні колеги, одну хвилинку, не кричіть! Шановні колеги! Сідайте, будь ласка, зараз. Так, будь ласка, від комітету з цього приводу – голова комітету Олександр Пеклушенко. Будь ласка. Юрій Полунєєв, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! На засіданні Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності 22 грудня цього року було розглянуто проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Стельмаха Володимира Семеновича з посади Голови Національного банку України. Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України Президент України вніс подання про звільнення Стельмаха Володимира Семеновича з посади Голови Національного банку у зв’язку з поданою ним заявою про відставку. Комітет своїм рішенням рекомендує схвалити зазначений проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Стельмаха Володимира Семеновича з посади Голови Національного банку. Прошу підтримати цю постанову. Дякую.
Шановні народні депутати! Я нагадую, що відповідно до статті 51 Регламенту Верховної Ради України забороняється вносити, розміщувати в сесійній залі все, що не відноситься до законотворення. І я просив шановних колег, не порушувати Закон «Про Регламент Верховної Ради України». Так, шановні народні депутати, відповідно статті 107 Регламенту Верховної Ради України передбачається, що питання про призначення і звільнення Голови Національного банку підлягає обговоренню. Наполягаєте на тому, щоб обговорити? Я просив би тоді, шановні колеги, одну хвилиночку, записатися на обговорення. Давайте відведемо 10 хвилин на це питання. Шановні колеги, спокійно, Верховна Рада тут приймає рішення. Я ставлю на голосування пропозицію для обговорення – 12 хвилин. Прошу, да, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:12:28]] За-262 Таким чином: 262 – «за», ми прийняли рішення. Я просив би по 2 хвилини від фракцій і позафракційні, який наполягав Олег Ляшко, якраз у нас все буде нормально. Станіслав Аржевітін. Будь ласка.
Шановні народні депутати, не займу багато вашого часу, вашої уваги. Що стосується Володимира Семеновича Стельмаха. Я хотів вам всім нагадати, що ця людина все своє свідоме життя присвятила саме банківським питанням, банківській справі. Свою трудову діяльність він розпочинав на Україні, потім продовжував в Радянському Союзі, працював в управлінні в Москві, потім працював в інших країнах світу. І з часу проголошення незалежності нашої країни він один із перших повернувся на Україну, щоб розбудовувати незалежну банківську систему України. Тому я прошу, щоб ми разом з вами подякували Володимиру Семеновичу, незважаючи на ті всі негаразди, злети і падіння, які були. Але я особисто, як людина з 25-річним стажем, слідкуючи за його діяльністю, я особисто йому висловлюю велику подяку за те, що він все своє життя працював на банківській ниві. Спасибі, Володимир Семенович!
Так. Будь ласка, від фракції комуністів будуть виступи? Немає. Від фракції Партії регіонів? Бондик, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги! Ви знаєте, уже в цьому залі ми багато що чули, але так звана опозиція нічого не наводять, ні будь-яких нових аргументів. Перші зауваження, які вони висловлювали, ми з вами всі мали змогу ознайомитись в пресі, що, нібито, потрібна. не потрібна зміна керівництва Національного банку України. Але ви згадайте, що йде друга хвиля фінансово-економічної кризи. Володимир Стельмах плідно попрацював, але згідно з Конституцією і, відповідно як правник, можу дати консультацію: вже граничний термін. Потрібно подякувати Володимиру Стельмаху і замінювати. А новий кандидат, який буде балотуватись на цю посаду, ми можемо задати йому питання. Це людина молода, досвідчена. І ви знаєте, от. то ми виконуємо конституційний принцип влади, тобто безперервність і приємственність влади. Тобто людина, яка обізнана в банківських справах, яка вже була заступником голови Національного банку, яка ж вам, шановна опозиція, ще потрібна людина? Фахівець. А щодо його віку. Так знаєте, ми повинні з вами піклуватися про кадровий резерв, і вік – це не перешкода в зайнятті такої посади. Чому? Тому що, от якраз постажувавшись в банку, будучи заступником голови Національного банку, пан Арбузов якраз в змозі прийняти цю естафету, яку залишає шановна поважна людина як банкір пан Стельмах. І остання теза на користь того, що ми повинні подякувати пану Стельмаху. Він утримав Нацбанк. А історія знає, що колись і більш молоді люди працювали в Нацбанку. Згадайте, коли пан Тігіпко уходив з Національного банку України, були і більш молодші. Так що я вважаю, що возраст, вік – це не перешкода. Справиться ця людина. Дякую.
Алла Александровська, фракція комуністів. Потім – Олег Зарубінський.
Александровская, фракция коммунистов. Мы сегодня рассматриваем кадровый вопрос. Но мы же понимаем, что только что вот наш коллега говорил о преемственности кадровой политики. Я бы хотела сказать сегодня, воспользовавшись моментом, что мы обсуждаем кадровый вопрос, касающийся Национального банка Украины, но и вопрос о политике Национального банка Украины. Мы с вами пережили колоссальные потрясения, я имею виду народ Украины, в период мирового финансового кризиса 2008 года. Вы вспомните, как менялся курс гривны. Вы подумайте, как пострадали наши люди, которые брали кредиты в банках валюте и должны были отдавать в два-три раза больше, не имея при этом возможности больше заработать, потому что заработная плата была заморожена. Мы, коммунисты, в зале Верховной Рады выступали против внесения изменений в Закон «О банках и банковской деятельности», который открыл дорогу иностранному финансовому капиталу на финансовые рынки Украины. И сегодня Украина расхлебывает это совершенно ненормальное решение, которое было принято большинством Верховной Рады вопреки предложению требований коммунистов. Я сегодня хочу с этой трибуны обратиться к тому человек, который будет возглавлять Национальный банк Украины и сказать, что политика Национального банка должна быть изменена. Политика Национального банка должна быть направлена на защиту экономики внутреннего финансового рынка Украины, то есть то, чего мы сегодня, к сожалению, не видим. И надо понимать, что банковская система сегодня не является донором экономики Украины, она не стимулирует развитие реального сектора экономики, она сегодня занимается глупой и тупой спекуляцией на финансовых рынках Украины. Это совершенно недопустимо. И я надеюсь, что политика Национального банка Украины будет изменена. Спасибо за внимание.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Хто буде виступати від БЮТ? Ляшко?
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги! Є традиції, нормальні, людяні традиції. Коли людина йде у відставку, людина поважного віку, людина з великим досвідом, то кажуть добрі слова про цю людину. Я думаю, що віддамо належне. А точніше, час віддасть належне тому, що було зроблено протягом того періоду, коли Національний банк очолював пан Стельмах. Думаю, що його наступнику треба дуже багато буде попрацювати з тим, щоб, як це прийнято в нормальному суспільстві і в нормальній державі, взяти ті позитиви, взяти ті кращі моменти, які були в роботі Національного банку. І усунути, ігнорувати, знехтувати ті проблеми, ті помилки, які були. А про них всі знають і про це сьогодні говорили. І дуже важливий момент. Національний банк виступає регулятором комерційних банків. Я думаю, що новому керівництву Національного банку треба дуже серйозно виконувати цю функцію. Через призму захисту перш за все інтересів громадян, інтересів людей, їхніх прав. Те, що нехтувалося протягом цілого ряду років перш за все комерційними банками. Наша фракція, фракція Народної Партії, мала можливість, кажу так, як є, провести консультації з кандидатом на посаду Голови Національного банку. Кажу об’єктивно. Справив враження компетентної, сучасної людини, професійної людини в цій сфері. Але ще раз хочу наголосити на тому, що треба буде дуже серйозно попрацювати з тим, щоб Національний банк України був тотожним або був на тому ж рівні, в яких є національні банки провідних економічних країн. Дякую за увагу.
Дякую. Фракція БЮТ, будь ласка, ваш виступ? Не бачу. Олег Ляшко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, ви щодня вранці підводите підсумки роботи Верховної Ради за попередній день. То в мене є пропозиція підвести підсумки роботи Верховної Ради за 16 грудня: п’ятеро вибитих зубів, два переламаних носа, одна проломлена щелепа і відбита печінка.
Будь ласка, по темі давайте. ([[Шум у залі]])
Тепер щодо Стельмаха. Тепер щодо Стельмаха. Шановні колеги, це про покійників – або добре, або нічого. Стельмах, на щастя, живий і дай йому Бог здоров’я. І тому давайте будемо говорити про нього об’єктивно. У вас коротка пам’ять. Ті, хто сьогодні виходить вихваляє Стельмаха, згадайте, як ми, 350 голосів, двічі голосували звернення до тодішнього Президента Ющенка про те, аби Стельмаха він відправив у відставку. Ви забули про це? Верховна Рада двічі оголошувала недовіру Стельмаху. І тут є члени слідчої комісії по Нацбанку, які добре знають, чим займався Національний банк, коли ним керував Стельмах. Давайте згадаємо про мільйони громадян України, які постраждали внаслідок діяльності Стельмаха, коли він штучно, заради того, щоб деякі банки заробили гроші, обвалив гривню. Я вам хочу сказати, буквально тиждень тому я отримав, і я думаю, що багато хто з колег в Раді, отримали листа від молодого 25-річного хлопця з міста Кривий Ріг, Сергій Брик, в якого сім’я є, яку сьогодні виселяють на вулицю, бо він не може повернути 30 тисяч доларів кредиту, які він брав по курсу 4 гривні, а сьогодні вимушений повертати по 8 гривень. І в нього немає цих грошей. І його, і його малолітню дитину виселяють на вулицю. І таких сімей в Україні тисячі й тисячі. Оце вони «дякують» [[у кавичках]] діяльності Стельмаха. Давайте ми згадаємо, скільки Національний банк під керівництвом Стельмаха надав рефінансування комерційним банкам: майже 80 мільярдів гривень. Де ці гроші? Хто із простих людей, підприємців, отримав ці кредити? Немає, бо ці гроші були виведені у готівку, і сьогодні в офшорах лежать, збагачують наших олігархів. От, хто.
Дякую. 5 секунд, будь ласка.
Дякую. Я звертаюсь до Генеральної прокуратури: спокійний відпочинок Стельмаху не потрібен, треба за все.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Справедливості ради треба підмітити, що ці 80 мільярдів, які справді виділялися на рефінансування банків, виділялися за погодженням з урядом. Тому спільна відповідальність, давайте будемо говорити про спільну відповідальність нашу, у тому числі Верховної Ради України, і урядів всіх. Давайте спокійно на цю тему будемо говорити, до виборів ще далеко. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Стельмаха з посади Голови Національного банку України. Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада постановляє: звільнити Стельмаха Володимира Семеновича з посади Голови Національного банку України [[реєстраційний номер 7498]]. Прошу голосувати. [[10:24:17]] За-278 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, попри критику, яка щойно була озвучена, і яка і справедлива, у тому числі, я думаю, що у нас є всі підстави за традицією подякувати Володимиру Семеновичу Стельмаху за роботу протягом тривалого часу на чолі Національного банку України. [[Оплески]] Шановні народні депутати, оголошую до розгляду питання про призначення Арбузова Сергія на посаду Голови Національного банку України. Представник Президента України у Верховній Раді України Мірошниченко Юрій Романович має слово. Прошу підготуватись Полунєєву. А, Олександру Пеклушенку.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України глава держави вніс подання про призначення Сергія Геннадійовича Арбузова на посаду Голови Національного банку України. Прошу підтримати відповідне подання. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олександр Пеклушенко, голова комітету. Прошу рішення комітету.
На засіданні Комітету Верховної Ради з питань фінансів банківської діяльності 22 грудня 2010 року було розглянуто проект Постанови Верховної Ради України про призначення Арбузова Сергія Геннадійовича на посаду Голови Національного банку України, поданий Президентом України. Комітет своїм рішенням рекомендує схвалити зазначений проект Постанови Верховної Ради про призначення Арбузова Сергія Геннадійовича на посаду Голови Національного банку. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Будь ласка, шановні колеги, давайте домовимось таким чином, від фракції по 2 хвилини традиційно, да, як ми домовлялися. Станіслав Аржевітін. Я просто буду фракцію представляти, а ви вже визначитесь, хто буде виступати. Добре?
Шановні народні депутати, шановний кандидат на посаду Голови Національного банку! Ви сьогодні поки-що невідомі, звичайно, всій Україні, але всій Україні сьогодні відомі ті проблеми, які є у банківській системі, у грошово-кредитних відносинах, в грошово-кредитній політиці країни. І якщо ви вирішите хоч частину бодай цих проблем, які я зараз озвучу, то ви, дійсно, станете головним банкіром країни. Ось ці проблеми, які будуть стояти перед вами. Сьогодні поза межами банківської системи обертається 160-190 мільярдів. Щорічно надходить від наших заробітчан від 5 до 8 мільярдів. В тіньовій економіці обертається від 12 до 15 мільярдів доларів. Це два бюджети країни, які обертаються поза межами легальної економіки. За оцінками різних експертів з України вивезено від 20 до 50 мільярдів доларів кредитного ресурсу, який є ресурсом іншої країни. Це теж потрібно повернути до нас назад. Сьогодні у суспільстві сформовані курсові різниці на загальну суму 350 мільярдів доларів в результаті невдалої валютної політики країни. Доларизація економіки і тінізація економіки - більше 50 відсотків, валові запозичення сьогодні – 105 мільярдів при 30 мільярдах доларів золотовалютних резервів. На руках у населення ще більше коштів – ось хто гарант стабільності нашої держави. Сьогодні деформована бюджетно-фіскальна політика в порівнянні із грошово-кредитною політикою і сьогодні висока активність іноземних банків, які поглинають банки з національним капіталом і ми втрачаємо фінансову безпеку кожним. з кожним роком нашої країни, а це частина нашої незалежності. Тому, пане Сергію, якщо ви вирішите бодай частину з цих проблем, ви – головний банкір країни. А якщо Національний банк перетвориться у своєрідну касу взаємодопомоги по вирішенню проблем бюджету, дефіциту бюджету.
Завершуйте, будь ласка.
Якщо ви вирішите бодай частину цих проблем, ви станете головним банкіром країни. Дякую.
Дякую. Від фракції комуністів, будь ласка, Петро Миколайович Симоненко. Від фракції Регіонів - Олександр Пеклушенко.
Уважаемые коллеги, фракция Компартии поддержит предложение по избранию Сергея Геннадиевича главой Национального банка Украины. Какие пожелания хотелось бы высказать человеку, который будет отвечать за очень серьезное направление работы? Это, прежде всего, становление Национального банка Украины как украинского банка, а не как транзитера для обслуживания, по сути дела, интересов различных группировок, прежде всего зарубежного капитала и защиты доллара. А не гривны. Поэтому я считаю, что сегодня мы в праве высказать пожелания Сергею Геннадиевичу и в плане того, что Национальный банк сегодня должен серьезно задуматься над тем, как поддержать реальный сектор экономики, стабильными низкими процентными ставками кредитов, которые дадут возможность сегодня задышать национальной экономике и сделать ее конкурентоспособной, как на внутреннем рынке, так и на внешнем. Я считаю, что сегодня Национальный банк долженподдержать конкретные, реальные наши сегменты экономики: либо это металлургия, либо это энергетика, судостроение, где у нас будет происходить реальное увеличение рабочих мест и, естественно, повышаться благосостояние народа. Мы должны сегодня очень серьезно подумать и о том, что Национальный банк должен быть жестким контролером в деятельности коммерческих банков. Надо прекратить сегодня ту систему, которая сложилась за все годы так называемой независимости, когда коммерческие банки создали свою мафиозную структуру по уничтожению национальной экономики и по спекулятивным операциям, которые осуществляются здесь. Я надеюсь, что и мои коллеги, которые выступали до этого, не только будут говорить красиво, когда надо это сказать, а будут практически делать то что надо для банковской системы. Я считаю, Сергей Геннадиевич, перед вами стоит колоссальной значимости задача: разрушить коррупцию, которая у нас сложилась. Потому что возглавлял банковскую мафию до этого Президент Ющенко, который натворил столько бед, что сегодня иногда диву даешься, как он еще находился столь длительное время в кресле Президента. Безусловно, я еще раз хочу подчеркнуть, что деятельность Национального банка.
Завершуйте.
Деятельность Национального банка должна быть подчинена по сути интересам гражданина Украины и экономики Украины. Благодарю.
Олександр Пеклушенко, фракція Партії регіонів. Хто буде? Сергій Гриневецький від Народної Партії.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, с приходом меня в Комитет финансово-банковской деятельности я столкнулся с рядом проблем и практически единственным человеком, который был коммуникатором и был ответственным человеком со стороны Национального банка, это Сергей Геннадиевич. Я могу охарактеризовать этого человека за четыре месяца работы как очень контактного, доступного, человека профессионального, человека, способного решать сложные вопросы за минуты, максимум часы. У нас вместе с Национальным банком в его лице сегодня есть четкая программа задач. Первая и главная задача – это не допустить в стране банков, которые созданы для того, чтобы грабить население и страну. Мы сделаем все, чтобы банки, которые созданы под коррупционные схемы, были выведены, а те негодяи, которые ими пользуются, были привлечены к ответственности. Вторая задача. Для прозрачных законопослушных банков должна быть создана среда с тем, чтобы они могли работать и наращивать объемы. И самая главная задача – это защита интересов наших вкладчиков. Ни один вкладчик ни в одном банке не должен пострадать, потому что на лицензии любого банка стоит государственная печать и государство в ответе. Мне очень нравится, что Сергей Геннадиевич откликнулся на нашу просьбу по поводу кредитных союзов. Он понимает всю проблему, всю тяжесть сегодняшней ситуации обманутых вкладчиков кредитных союзов. Мы договорились о солидарной работе, солидарной программе. Я уверен, что с приходом Сергея Геннадиевича Национальный банк, банковская система и экономика страны получит свое развитие. Спасибо.
Сергій Гриневецький, фракція Народної Партії.
Шановні колеги! Фракція Народної Партії підтримує пропозицію Президента України щодо призначення голови Національного банку Сергія Арбузова. Як говорив мій колега, дійсно, справляє враження професійної людини, і якщо подивитися кар’єрний рост, то саме кар’єрний рост банкіра. Хотів би побажати від імені фракції такого впевненого проходження кар’єри на посаді Голови Національного банку, враховуючи, що це одна із сфер, яка забезпечує національну безпеку. І враховуючи те, що останній час банківська система була. доволі прискіпливо розглядалась і з боку Міжнародного валютного фонду, і з боку інших інституцій, то враховуючи, що зараз ми працюємо по новій Конституції, і Національний банк є суб’єктом законодавчої ініціативи, ми очікуємо продуктивних змін в банківській системі. Зокрема, це дати можливість розвитку регіональних банків, самостійних, з тим, щоб можна було кредитувати місцеве самоврядування і програми регіональні соціально-економічного і культурного розвитку, а найголовніше – це підтримати вітчизняного товаровиробника. І в цьому плані, пане Сергію, ми вам бажаємо успіху.
Будь ласка, Олег Ляшко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Сергію Геннадійовичу – кандидат на посаду Голови Національного банку! Я думаю, що було б абсолютно правильним все-таки заслухати вашу доповідь, хоча б нетривалу, щодо планів на новому місці роботи. Я думаю, що багатьом громадянам України, особливо бізнесу, особливо банківському співтовариству та і рядовим підприємцям, які залежать від банків, від банківської системи, отримують кредити, було б цікаво знати вашу політику, яким чином вона зміниться у порівнянні з тією політикою, яку проводить нинішнє керівництво Національного банку. І я думаю, що було б цікаво, якби ви відповіли на ряд питань злободенних, які цікавлять громадськість. Хтось дорікає пана Арбузова у тому, що він молодий. Я думаю, що це якраз найменший його недолік, який дуже швидко пройде. Тому навпаки: чим молодше – тим краще. Хватить оцих пенсіонерів, що в банках, що в Верховній Раді! Стельмах за цей рік отримав півтора мільйони зарплати і 130 тисяч гривень пенсії матиме! То Арбузову до пенсії, як до неба, далеко. Розумієте? То він хоч про пенсію не буде думати. Але найважливіше, про що він буде думати і, головне, робити, працюючи на цій посаді, дуже важливо [[по біографії видно, що людина професійний банкір]]. Дуже важливо, щоб все-таки ви утрималися від тисків влади, хоча і кажуть, що ви представник «донецької сім’ї», ви виходець з Донецька, але все ж таки ви професійний банкір. І я розумію, що ви усвідомлюєте одну дуже просту річ, що гроші – це кров економіки. Без грошей немає економічного зростання, немає підвищення рівня життя громадян. І тому завдання Нацбанку – не керуватися закордонними порадами, а насичувати економіку кредитами, щоб вони були, гроші, доступними, щоб люди, за рахунок цього піднімали свої статки і щоб зростала економіка. Оце головне завдання, яке, я вважаю, ви повинні як голова Національного банку робити. Мені абсолютно однаково – з Донецька ви, з Києва чи з Черкас – важливо, щоб ту роботу, яку ви робитимете на посаді голови Нацбанку, щоб ви її робили професійно і в інтересах України, а не в інтересах олігархічних кланів. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Обговорення питання завершено. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про призначення Арбузова на посаду Голови Національного банку України. Відповідно до пункту 18 частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада України постановляє: призначити Арбузова Сергія Геннадійовича на посаду голови Національного банк України. Прошу голосувати. [[10:38:31]] За-282 Рішення прийнято. Шановні колеги, «за» – 282, рішення прийнято. Прошу Верховну Раду України привітати Арбузова Сергія Геннадійовича у зв’язку з призначенням на відповідальну посаду голови Національного банку України. [[Оплески]] Шановні народні депутати, оголошую до розгляду питання – проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених [[знецінених]] заощаджень громадян" [[13 квітня 2011 року]]. Може ми зразу таким чином проголосували б це рішення? Ну, тоді давайте за скороченою процедурою. Будь ласка. Ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. Порошу голосувати. [[10:39:36]] За-222
Пропозиція підтримана. Будь ласка, Петро Миколайович Симоненко, автор, один з авторів законопроекту. Підготуватися Пеклушенку.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, ми народні депутати, члени фракції Компартії: Симоненко, Матвєєв, Цибенко, вносимо на ваш розгляд проект постанови, який передбачає проведення у квітні 2011 року парламентських слухань на тему “Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених, знецінених заощаджень громадян України”. Ще раз хочу звернути вашу увагу, що відповідно до статті 4 Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про державні гарантії відновлення заощаджень” на 1 жовтня 1996 року заборгованість складала 131 мільярд гривень. Зазначений закон передбачав певну систему повернення цих заощаджень. Але вже 17 січня 1997 року були внесені зміни, які виключили положення про те, що втрачені заощадження відносяться на державний внутрішній борг. І саме з цього часу у нас і зруйнувалася система повернення заощаджень відповідно до закону. Ви всі добре знаєте, що страждають наші сьогодні громадяни. Постійно на всіх зустрічах вони звертаються до нас, до народних депутатів, з наполегливими вимогами як можна скоріше повернути ці заощадження, які були вкрадені у них. Формуються громадські організації, люди чекають від нас конкретних результатів. Але за попередньою ось нашою організацією роботи у нас виникали розбіжності у розумінні того, як можна повернути ці заощадження. Тому фракція Компартії запропонувала, давайте ще і ще раз уважно розглянемо всі пропозиції, проведемо парламентські слухання, обґрунтуємо ці конкретні наші дії і виробимо механізми, за якими ми нашим виборцям якраз і будемо гарантувати повернення цих заощаджень. Це зароблені гроші. Це гроші наших батьків і матерів. Це їхня доля і майбутнє. Я переконаний, що народні депутати підтримають нашу пропозицію щодо проведення цих парламентських слухань, а далі ми вже з вами напрацюємо конкретні механізми.
Дякую. Олександр Миколайович Пеклушенко, голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності.
В комитете с пониманием и ответственностью отнеслись к предлагаемым парламентским слуханням. Мы прекрасно понимаем, что это одно из самых болезненных и самых чреватых для нашего населения явление. Практически все депутаты, которые работают в округах, знают, 50 процентов людей, которые приходят на прием спрашивают: когда вы нам вернете наши деньги? Вы – это мы с вами, государство. Повторю в очередной раз. Банк может быть коммерческий, но право его работать или не работать лежит за государством. И государство обязано, если банк лопнул, банковская система, вернуть гражданам их кровно заработанные деньги. Поэтому я очень хочу, чтобы эти парламентские слушанья ни в коем случаи не превратились в очередную говорильню, где мы расскажем нашим людям как много нужно денег, как трудно эти деньги им вернуть. Мы должны найти концепцию и четкую программу, расписанную по годам. Мы должны четко сказать, что каждый человек и каждый его потерянный рубль это государство гарантирует вернуть. Надо реалистично подойти. Взять государству на себя обязательство и люди должны быть уверены, что деньги, которые у них украли, они будут возвращены если не им, то их потомкам до копейки. Вот с этой философией мы хотим провести эти парламентские слушанья. Адам Иванович, я считаю, что ответственным комитет должен не только наш, но и Комитет социальной политики. Это неразрывно связанная проблема, поэтому, я думаю, что будет правильно вместе с нашим комитетом подготовить эти парламентские слушанья. Я очень прошу Кабинет Министров.
Завершуйте.
Я очень прошу Кабинет Министров отнестись самым серьезным образом к подготовке. Разговор будет трудный, тяжелый. Здесь нет наших и ваших. Здесь есть наши граждане, которые должны получить свои деньги.
Дякую. Будь ласка, запишіться на виступи. Будь ласка, Сухий.
Шановні колеги! З третього скликання Верховної Ради я 8 раз очолював робочі групи по доведенню до голосування різного роду законопроектів, які були покликані повернути заощадження. В цій сесійній залі неодноразово проводилися парламентські слухання, на яких ми виробляли наші рекомендації. Закони не працюють, рекомендації не виконуються. Тому я до того, аби ми реально, щиро, конкретно, з відкритими очима підійшли до цієї проблеми. Ми повинні розуміти, тільки в комплексі, тільки в системній послідовності ми зможемо підійти до розв’язання цієї проблеми. Я почну з кінця. Пригадайте, шановні, законопроект, по-моєму, Цибенко, Симоненко про «Криворіжсталь». Коли була продана за 24 мільярда «Криворіжсталь», ми прийняли закон повернути 9 мільярдів на заощадження. Що це нам давало? 37 процентів вкладів були би закриті, по 5 тисяч гривень. Ми не маємо реєстру. Тільки з цього року офіційно затверджений Державний реєстр вкладників. Нам потрібно з’ясувати, що собою являли оці 131 мільярд, якими нас постійно лякають, бо на 1 січня 1991 року на рахунках наших громадян в ощадкасах в Україні був нуль! Кошти були списані в Ощадбанк Радянського Союзу. Правоприємник Радянського Союзу Росія. Тут надзвичайно важка буде проблема і розмова з Росією про ці кошти. Ну, і останнє. Я не випадково сказав про добру волю. До тих пір, поки законопроект не внесе уряд, ми постійно з вами будемо мати одну і ту ж саму картину. Різна ідея, різні підходи, вето на закон. Має внести цей законопроект Міністерство фінансів, з’ясувавши, яку суму Україна повинна взяти на себе як на державний борг і розробити систему видачі цих коштів. Я думаю, ця проблема не є невирішеною. При добрій волі і спільній дії ми її розв’яжемо в короткий час.
Дякую. Александровська Алла.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, я надеюсь, что сегодня зал поддержит предложение фракции коммунистов и лично Петра Николаевича Симоненко о проведении таких парламентских слушаний. Меня, конечно, настораживает то, что фракция БЮТ и большинство «Нашей Украины» вышли из зала. Это значит, что они не хотят поддерживать наше предложение, потому что возникает вопрос количества голосов. Я думаю, что вот это голосование по нашему предложению продемонстрирует гражданам Украины реальное отношение к серьезнейшей проблеме, которая касается большинства жителей Украины. 132 миллиарда, 130 миллиардов, может быть меньше уже – сегодня трудно говорить, сколько реально денег нужно вернуть людям. Потому что, к сожалению, вкладчики умирают. Сегодня к нам приходят избиратели, которым уже 90 лет, и говорят: ну я смогу получить свои 10 тысяч рублей, которые я в советское время заработал, работая крупным специалистом на одном из предприятий города Харькова. И я ответить на этот вопрос не могу. Неоднократно фракция коммунистов вносила законопроекты, которые могли бы помочь решить эту проблему. Вы помните, в 90-е годы мы внесли закон, которым в течение 7 лет мы могли бы решить проблему вкладов: выплачивать деньги как в наличном, так и в безналичном виде. К сожалению, Президент в то время, наложил вето, и мы это вето не смогли преодолеть. После этого мы еще дважды вносили соответствующие законопроекты, иногда представители других фракций компилировали наши предложения, но все равно решение принято не было. Я считаю, что слушания нужны, потому что и в бюджете, который нам предлагает сегодня правительство принять на следующий год, ни копейки не выделяется денег на погашение вкладов. Вот это реальная позиция сегодняшнего правительства. И нас, коммунистов, это не может не возмущать, и это не может не настораживать. Поэтому я настаиваю на том, чтобысегодняшним голосованием мы подтвердили свое отношение к этому вопросу. Спасибо.
Дякую. Зарубінський Олег.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, я хочу попросити вибачення відразу за те, що буду говорити з певним скепсисом на таку, здавалось би, дуже популярну тему. Скепсис спродукований двома речами. Очевидно, жодні точкові, маленькі законопроекти щодо вирішення цієї глобальної теми до результату не призведуть, адже будемо переглядати чи не будемо, а це більше, ніж 100 мільярдів, більше ніж 100 мільярдів і не в українській валюті. І другий момент. Будь-яка компанійщина, а ми були свідками такої компанійщини, не може вирішити це питання. І тому автор законодавчої ініціативи правильно сформулював тему, на мій погляд, тему парламентських виборів – про державну політику. Це правда. Якщо мова піде не про державну політику, а про побажання, нічого не буде. І тому ця проблема, яка для України стала серйозним тягарем, а Україна має виплатити ці заощадження, хоча, давайте чесно скажемо, не вона винна у тому, що в один момент величезні гроші були переведені у сусідню державу. Не Україна, але Україна стала заручником цієї проблеми. І виплатити вона має своїм громадянам, і виконати вона має свою державну функцію. Тому проведення парламентських слухань саме з формулюванням «про державну політику» щодо повернення заощаджень є правильним. І дуже хотілося б, щоб ми професійно і серйозно підготували ці парламентські слухання, щоб це не пішло в гудок, щоб це не пішло у свисток, і щоб люди знали графік, можливий графік повернення заощаджень. Це буде краще, ніж слова, декларації і обіцянки. Дякую.
Дякую. Будь ласка, одна хвилина Аржевітін і Ляшко.
Дуже слушна пропозиція Петра Миколайовича. Хоч Петро Миколайович і називає мене, що аржевітівізм – це загроза економіки, але в цьому питанні я, дійсно, з вами. І сьогодні ціна цього питання – 132 мільярди гривень. За сьогоднішніми оцінками – це вже 180 мільярдів гривень, а за умови інфляційної компенсації – це 480 мільярдів гривень. Але проблема не в тому, проблема в тому, що спроможність економічних реформ саме визначається сукупним ефектом нації заощаджування. Від вирішення цих проблем ми можемо вирішити проблему із залученням глобального ресурсу на українця 450-550 мільярдів гривень на руках. Ми – країна, держава з багатющим внутрішнім резервом, ресурсом, з багатющим, але з кожним роком все більше попадаємо в залежність від інших країн, від Міжнародного валютного фонду. Хоча останнім часом, ви бачите, меморандуми не співпадають із нашими національними інтересами. Тому ми повинні зробити все, щоб мобілізувати цей ресурс, і тільки тоді ми можемо проводити структурні реформи в Україні. Дякую.
Олег Ляшко, будь ласка.
Тема дуже актуальна, і я буду голосувати за проект цієї постанови. Але, ви знаєте, ми в черговий раз переводимо тему на обговорення. Парламентські слухання запропоновано провести в квітні 2011 року, це означає, що як мінімум в 2011 році мільйони громадян України знову не дочекаються своїх вкладів. Ви знаєте, колега Лук’янова підказала дуже добру ідею, що якби всі уряди за роки незалежності виплачували гроші тим, кому за 80, потім тим, кому за 70, то сьогодні ми вже б почали виплачувати гроші тим, кому 60. А так ми тільки роками говоримо, говоримо, говоримо, а гроші людям не вертаємо. І в проекті бюджету, який сьогодні буде затверджуватися у Верховній Раді, жодної копійки на погашення вкладів немає. Оце така державна політика, хоча нинішня влада обіцяла погашення оцих вкладів. Тому я звертаюся із вимогою, із пропозицією передбачити кошти в наступному році на погашення вкладів і обов’язково провести парламентські слухання, аби вирішити як взагалі розв’язувати цю глобальну проблему. Бо ми за рік усі вклади не виплатимо, але хоча б покажемо сигнал суспільству, що нинішня влада готова.
Завершуйте.
але покажемо сигнал суспільству, що нинішня влада готова виконувати свої.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Я інформую вас, шановні колеги, а також тих, хто нас слухає і дивиться, що передбачено, що після виконання Державного бюджету України в першому кварталі будуть внесені зміни у вигляді пропозицій від Кабінету Міністрів України. На цьому, до речі, наголошує і Президент України, щоб передбачити фінансування з повернення заощаджень громадян. Я думаю, що ми цю роботу підсилимо проведенням парламентських слухань, і таким чином будуть практичні кроки здійснені для розв’язання і цієї вкрай болючої теми. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7460]] про проведення Парламентських слухань на тему: «Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених, знецінених заощаджень громадян» 13 квітня 2011 року. Чому 13 квітня? У нас тільки цей день залишився, бо всі інші місяці вже зайняті. Прошу голосувати. [[10:55:40]] За-260 Рішення.
Що, що? Я не.
По фракціях.
А, по фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 171, «БЮТ – «Батьківщина» – 0, [[Шум у залі]] «Наша Україна – Народна самооборона» - 17, комуністів – 25, Народна партія – 20, позафракційні – 27. З мотивів, Василь Хара, мікрофон, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, Александр Николаевич Пеклушенко при выступлении предложил направить для подготовки данных слушаний в Комитет по вопросам социальной политики и труду, к сфере деятельности которого относится этот вопрос. А комитет, который возглавляет Пеклушенко, будет вместе с нами вторым там. Просьба, отметить это вот в этом решении. Спасибо.
Шановні, шановні колеги, я думаю, що давайте поступимо таким чином. Враховуючи вашу пропозицію, що один комітет головний, пропозиції від всіх інших комітетів до комітету узагальнимо і виробимо єдину лінію. Бо якщо ми визначимо два комітети, це точно ми не проведемо парламентських слухань. Таким чином погодили. Шановні колеги, оголошую до розгляду питання. Проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 7450]]. Доповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Олексійович Баранов. Будь ласка, давайте підемо зразу по поправкам. Ваше вступне слово і поправки.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати та запрошені! До початку розгляду законопроекту слід наголосити, що його завданням є узгодження бюджетного, податкового та іншого законодавства з метою уникнення правових колізій в бюджетному процесі, насамперед, при формуванні та затвердження державних місцевих бюджетів на наступний рік. Це спонукало комітет до виваженої роботи над документом у досить скорочені строки, результати якої викладені у порівняльній таблиці, яка є у вас на руках за номером 7450. При цьому належить зазначити, що пропозиції, які увійшли до порівняльної таблиці, відображають позицію народних депутатів щодо упорядкування законодавства і враховують зауваження і пропозиції Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради. Зокрема ті, що потребують змін у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу. Крім того, зважаючи на будь-які питання щодо оподаткування регулюються лише Податковим кодексом і не можуть встановлювати або змінювати інші закони України, враховано ряд пропозицій, що усувають протиріччя з іншими законами, які встановлюють на сьогодні певні правила з оподаткування. Отже, у відведений Регламентом термін 7 днів [[за скороченою процедурою]], тобто до 21 грудня включно Комітет з питань бюджету опрацював 121 пропозицію народних депутатів законопроекту, з яких було підтримано 84 та відхилено 37. У той же час я пропоную правку номер 65, яка у нас виписана як відхилена, врахувати, оскільки це технічна помилка. У цілому Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді прийняти законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу та деяких інших законодавчих актів України за номером 7450 у другому читанні та в цілому як закон згідно із запропонованою в порівняльній таблиці остаточною редакцією законопроекту. Прошу підтримати рішення бюджетного комітету.
Шановні колеги, йдемо по поправках. 1-ша поправка. Ярослав Джоджик, мікрофон.
Володимире Михайловичу, прошу спочатку по процедурі дати мені слово.
Що? Процедура визначена.
Я звертаю увагу голови комітету і Голови Верховної Ради, що всі мої пропозиції, які стосуються декількох статей, вони довільно були всі викладені в одній поправці. Тому я прошу мені дати слово для викладення кожної пропозиції до кожної статті, яку я пропоную, а не так, як довільно були вони посортовані всі в одну поправку. Це по процедурі в мене таке прохання.
Я думаю таким чином. Ви ж брали участь у засіданні комітету? І очевидно обстоювали ці свої поправки. Комітет виходив з того, що треба, щоб цілісність була, а не розірваний був документ. Він має право згрупувати поправки, але ви по кожній з них маєте право на аргументацію. Перша поправка ваша, будь ласка. Перша ваша поправка, аргументація щодо неї.
Останні роки ми є свідками фактично хронічного невиконання бюджету. І сьогодні ми маємо ситуацію, коли уряд на власний розсуд, по суті, вирішує, які статті фінансувати в повній мірі, а які недофінансовувати. Оскільки процедури секвестру бюджету в чинному Бюджетному кодексі в необхідному розмірі не встановлено. Тому пропонується цією групою поправок, які мною запропоновані, пропонується ввести поняття секвестру бюджету з чітким спеціальним механізмом, який полягає в пропорційному зниженні витрат на 5-10 і так далі відсотків у випадку, якщо не виконується бюджет. У такий спосіб ми уникнемо ситуації, коли без відома парламенту уряд вирішує, які статті йому фінансувати, які не фінансувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я з цього приводу можу сказати, що, очевидно, це є проблема парламенту, що ми слабо контролюємо процес виконання бюджету, і уряд не може допустити того, щось виконувати, що не виконувати. Він зобов’язаний тоді подавати пропозиції щодо секвестру бюджету, тут ви абсолютно праві. Але ми ж повинні контролювати, насамперед, бюджетний комітет і всі інші. Тому я ставлю вашу поправку на голосування. Прошу, шановні колеги, визначайтесь. Голосується 1-ша поправка. [[11:02:26]] За-6 Поправка не підтримується. Поправка 2-га. Будь ласка, мікрофон Ярослава Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ну, насамперед, я хочу зауважити на тому, що наша присутність, представників Української Народної Партії, в тому числі полягає в тому, щоб, по-перше, підтримати позицію фракції "Наша Україна – Народна самооборона", яка залишила зал засідань з вимогою перекваліфікації кримінальної справи, яка відбулася.
Так, відключіть мікрофон! Або ви будете виступати по темі, або не можна буде. Не треба тут політичних маніфестацій нам! Будь ласка, я вас прошу, по темі. Мікрофон Ярослава Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. До початку останньої глобальної фінансової кризи вважалось цілком безпечним для стабільності держави-позичальника розмір загального обсягу державного боргу та гарантованого державою боргу на рівні 60 відсотків річного обсягу ВВП. І саме цей рівень уряд пропонує український уряд. Але останні події показують надзвичайну небезпеку великого боргу для держави. При цьому слід усвідомлювати, що проблема боргу пов’язана не тільки з його розміром, але зі строками та ціною його обслуговування. Якщо уряди розвинутих країн залучають кошти зі сплатою 2-х, 4-х, максимум 5-ти річних і на строк до 30 років, то країни, що розвиваються, до яких і відноситься Україна, змушені залучати щонайменше удвічі дорожче і зі строками погашення не більше 3-5 років. Не важко згадати, на яких умовах в минулому році залучав попередній уряд. Це формує ризики величезних втрат для бюджету України. Тому пропоную.
Дякую. Так, ставиться на голосування поправка номер 2. [[11:04:43]] За-3 Поправка не підтримана. Рухаємося далі.
Одну хвилинку. Поправка 3-тя, вона врахована. Ну, будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна. Я прошу депутатам.
Юрій Кармазін , Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я солідарний абсолютно з фракцією, яка вимагає перекваліфікації злочинних дій.
Мікрофон виключіть, будь ласка. Так, ідемо далі по поправках. Я вас просив, шановні колеги, по поправці давайте.
Я маю хвилину.
Маєте хвилину, тільки по суті питання. Будь ласка, мікрофон.
Володимире Михайловичу, я маю свою хвилину, прошу мене не коментувати.
Я ще раз хочу сказати, тільки по суті питання.
У нас врахована зараз поправка номер 3, в якій слова: “Верховна Рада” заміняється словами “Комітетом Верховної Ради з питань бюджету”. Я вважаю, що ця поправка є антиконституційною через те, що питання, які належать до відання всієї Верховної Ради – це конституційні питання, в тому числі питання щодо зміни Закону про бюджет, до узгодження всіх питань до Закону про бюджет, і в тому числі питання про Бюджетний кодекс. Шановний Володимире Михайловичу, хіба ви не розумієте, що зараз, змінюючи цей Бюджетний кодекс, ви змінюєте правила гри під час самої гри? І підготовка бюджету відбувається, і зараз наступне питання, на базі неіснуючого кодексу. Навіть якщо ви зараз проголосуєте за цей кодекс, він все одно не буде зараз підписаний Президентом, а значить незаконно ставити питання на цій базі розглядати цей закон.
Справа в тім, шановний Юрію Анатолійовичу, шановні колеги, що ми повертаємось до тієї практики, яка була, що будь-які зміни узгоджуються з комітетом, бо якщо брати Верховну Раду, тут можна по-різному тлумачити: чи це з Головою Верховної Ради, чи це треба виносити на розгляд Верховної Ради. Тому тут у нас пропозиція, до речі, на якій наполягає бюджетний комітет, і вона, очевидно, правильна, для того, щоб оперативно, але фахово і відповідально вирішувати це питання. Очевидно, ми маємо довіритись комітету, в якому є представники всіх політичних фракцій. Тому я просив би не наполягати на підтвердженні цієї поправки, якщо ви погоджуєтесь. Можна, Юрію Анатолійовичу, не наполягати? Можна. Дякую. Ідемо далі. Поправка 4-та, Ярослав Джоджик, мікрофон, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Валерію Олексійовичу! У правовій державі не може існувати ситуація, коли інформація про ситуацію щодо планування та виконання дохідної та видаткової частини бюджету є закритою. І дуже часто це має наслідок те, що ми сьогодні маємо, коли нова влада приходить і потім відкриває кримінальні справи проти попередньої. Уряд та місцеві органи влади збирають та витрачають не власні кошти, це кошти всіх українських громадян, тому вся інформація щодо планування та виконання бюджету має бути повністю доступна для контролю з боку громадськості та засобів масової інформації. Те ж саме стосується інформації про усі здійснені видатки та одержувачів бюджетних коштів. Моя пропозиція робить повністю відкритою і публічною фактично всі державні фінанси і, по суті, приведе до того, що нова влада уже не буде відкривати кримінальні справи проти сьогоднішньої влади. Тому я прошу підтримати цю пропозицію.
Будь ласка.
Шановні депутати, пропозиція Джоджика розглядалася в комітеті і вона слушна, але вона вже рахована у Бюджетному кодексі повністю і не є якоюсь новелою. Більш того, сьогодні Кабмін займається тим, щоб впровадити програму “Прозорий бюджет”, в якій кожен громадянин нашої держави зможе зайти в Інтернет і подивитися усі доходні і розхідні частини нашого бюджету і весь процес. Тому це все враховано і його не потрібно другий раз сюди вносити.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 4, автор Ярослав Джоджик. [[11:09:33]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка номер 6. Куликов, Чорноволенко, Лисов, Рибак, Кармазін. Хто буде виступати? Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі!.
А, Куликов, я перепрошую, зараз.
От вперше в історії України робиться спроба знищити місцеве самоврядування наступним способом: щоб не зараховувати весь або частину [[це не має в даному випадку значення]] прибутковий податок з громадян до місцевого бюджету. Причому це робиться на прикладі міста Києва, вилучаючи з міського бюджету майже 7 мільярдів гривень ще додатково до 1,5 мільярдів, які вже вилучаються прямим способом всупереч теж чинного законодавства. Причому це тільки формально воно звучить на рівні 7,5. 7 мільярдів, бо насправді в місті Києві, як правило, буває перевиконання. Насправді, це і 8 може бути, і 9, і більше мільярдів з міського бюджету. Тому пропозиція і вона підтримана депутатами з усіх фракцій, що вилучити це положення з Бюджетного кодексу, а відтак, із бюджету України на 2011 рік. Дякую.
Кирило Куликов, будь ласка. Я просив би, шановні колеги, оперативно. Потім Юрій Анатолійович Кармазін.
Неодноразово звертався. Кирило Куликов “"Наша Україна – Народна самооборона". Неодноразово звертався з цим питанням і до комітету обговорювали це питання в комітеті, і більшість людей підтримують це. Дійсно підтримують це в комітеті. Колеги, я прошу послухати. Це, дійсно, на Київ налагається контрибуція. Я не розумію, чому кияни винні за те, що влада обкрадала киян 4 роки. Немає довіри до влади киян. Ви змінили владу. Є голова КМДА. Є особи, які винні в розкраданні бюджету міста Києва. Це Черновецький і його молода команда. Звільніть Київ без цього, але залишіть в Києві гроші для того, щоб Київ розвивався. Сьогодні те, що відбувається в Києві, побачте це, а це буде ще гірше вдвічі, якщо буде ця поправка. Вона буде не врахована, наша поправка, всіх депутатів від різних фракцій. Це контрибуція на місто Київ.
Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я також вважаю, що треба залишити в місті Києві 7 мільярдів. Я хочу сказати, що це колапс для економіки Києва. Один колапс, це що зараз відбувається. І показушні пуски метро, всього іншого, що зроблено 5, 4, 3 роки назад. А зараз це запускається. Хочу вам сказати, що не тільки зміни треба робити до Бюджетного кодексу. Ще треба тоді вам робити зміни до Закону України про столицю України місто-герой Київ. А ви цього не робите. Більш того, Рахункова палата вам написала, що це все незаконно, що ви приховуєте 1 мільярд 316 мільйонів гривень прибутків ще! І це з чого вони складаються, - орендна плата за природний газ, конфіскованого майна, власних надходжень і так далі. Тобто є джерела. Перестаньте чіпати Київ, залиште його в спокої! Дякую.
Так, будь ласка, Позиція комітету.
По цьому питанню в комітеті було дуже багато дискусій. Дуже бурхливі обговорення були. Але більшістю голосів прийнята така пропозиція, яка виписана в законі.
Шановні колеги! З цього приводу я просив би, щоб ми знайшли порозуміння. Вчора ще й пізно ввечері і в Кабінеті Міністрів України, і в Адміністрації Президента обговорювалось це питання. І погодились з тим, що треба залишити 50 відсотків. Бо підрахунки показали, що на даному етапі, якщо ставити цю проблему і вирішити її позитивно, по-перше, треба перекроїти ще раз бюджет. А, по-друге, тоді вилучення з міста будутьбільшими, якщо порахувати скільки людей доїжджають на роботу в місто Київ. І ряд інших проблем. Але, знову ж таки, є пропозиція, щоб ми до цього питання повернулися за результатами роботи в першому кварталі і в принципі знайшли таку погоджену, консенсусну позицію. І якщо ви будете наполягати, я буду ставить його на голосування. Разом з тим таке прохання. Ну, я ставлю на голосування поправку номер 6. Прошу визначайтесь.
Я прошу вас. Я прошу вас. Проблему учора обговорювали всебічно. Ніхто не хоче зробити гірше, всі бажають зробити краще. І я підтримую цю ідею. Я прошу вас. [[11:14:38]] За-9 Верховна Рада не підтримала. Рухаємось далі. Поправка 15-та, Костенко, Джоджик. Будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Встановлення заборони щодо видачі працівникам матеріальної допомоги за рахунок бюджетних коштів, середньомісячна зарплата з урахуванням усіх доплат та премій, яких, за даними Держкомстату, втричі більше середньомісячної зарплати по країні, пов’язано з цинічною та аморальною ситуацією, коли майже в усіх оприлюднених деклараціях про доходи та майно наших високопосадовців, у тому числі народних депутатів, що отримують чималу заробітну плату, можна побачити рядок: «матеріальна допомога». При цьому розмір цієї разової матеріальної допомоги вище, ніж середня річна заробітна плата абсолютної більшості наших громадян. Якщо ми закликаємо громадян країни затягнути паски, то повинні мати моральну гідність та відповідальність і почати з себе. Тому, прошу колег провладної коаліції підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 15-ту поправку. [[11:16:16]] За-6 Поправка не підтримується. Юрію Анатолійович, на якій поправці ви наполягали? Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Тут змінюється трошки стаття. Було записано: «Рентна плата за транзитне транспортування природного газу», зараз замінюється за транспортування «трубопроводами» природного газу. Природний газ транспортується не тільки трубопроводами, він транспортується і іншими засобами. Є країни, де взагалі трубопроводів немає, вони відсутні, але все одно беруть рентну плату. Через це я хочу запитати у голови комітету. Ви внесли таку поправку. Чи не вважається вам, що це звужує надходження до бюджету? А далі у відповідності до вашої відповіді я таким чином хочу потім прийняти рішення про голосування. Дякую.
Шановний Юрію Анатолійовичу, ми не думаємо так, як ви сказали, оскільки транзитне транспортування трубопроводами, дійсно, різними способами відбувається. Тому у нашій поправці у дужках написано: «якщо інше не встановлено законом про Державний бюджет України», то вони регулюються іншими законодавчими актами.
Юрію Анатолійовичу, ви погоджуєтесь? Тоді, шановні колеги, прошу уваги, я поставлю на голосування поправку номер 8 для її підтвердження. Прошу голосувати, підтвердити 8-му поправку, яку комітет врахував. Прошу голосувати. [[11:18:35]] За-217 Не повернулись. Шановні колеги, я прошу вас розслабитися після того і то на коротку хвилину, після того як ми приймемо бюджет. Ці документи взаємопов’язані. Я ставлю на голосування про повернення до 8-ї поправки. І давайте працювати. [[11:19:06]] За-262 Повернулись. Я ставлю на голосування про підтвердження поправки номер 8. Прошу голосувати. [[11:19:27]] За-260 Поправка підтверджена. Так, рухаємося далі. Поправка 17-та, Ярослав Джоджик. Мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ця поправка до статті 51 стосується єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, що мають право на соціальні пільги та соціальну допомогу за рахунок коштів державного бюджету. Відмінність позиції уряду та Української Народної Партії стосовно цього питання полягає в наступному. Уряд розглядає цей реєстр лише як допоміжний механізм для виконання ним своїх функцій. Натомість Українська Народна Партія наполягає на формуванні єдиного публічного реєстру осіб, які отримують соціальні пільги та соціальну допомогу за рахунок державного та місцевих бюджетів. Виконання бюджету неможливе без чіткого контролю за витрачанням коштів, а в Україні найбільш непрозорим залишається управління коштами в соціальній сфері. Різноманітні пільги, надбавки, підвищення пенсії перетворилося у справжню діру, де зникають бюджетні кошти. Щоб припинити цей процес.
Будь ласка, завершуйте.
Українська Народна Партія переконана, що припинити процес розчинення грошей, можна шляхом оприлюднення повної інформації про витратну частину у соціальній сфері, зокрема, використання пільг, підвищених виплат і пенсій саме в публічний спосіб, наголошую на цьому. Прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 17-та, Ярослав Джоджик. [[11:21:37]] За-7 Поправка не підтримана. Поправка номер 18, Ярослав Джоджик, мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, я хочу звернутися до вас. Ви неодноразово говорили про те, що нам потрібно вернутися все-таки до роботи в штатному такому режимі, в режимі присутності всього парламенту. Тому я персонально звертаюся до вас, щоб ви підтримали позицію фракції «Наша Україна – Народна самооборона» стосовно звернення до Генеральної прокуратури, щоб.
Мікрофон виключіть. Я інформую вас, що з фракцією було домовлено, що коли Верховна Рада України проголосує про розгляд питання про надання інформації Генеральною прокуратурою щодо правової оцінки останніх конфліктних подій в Верховній Раді України, фракція буде працювати. З огляду на це, я переконав інші фракції, проголосувати за це рішення. Ми проголосували, зараз ви хочете тренувати Верховну Раду України і в тому числі приховано, приховано рекламувати Українську народну партію. То давайте, платіть за рекламу. [[Оплески]] А ви виступаєте з поправками як народний депутат України, то давайте і виступайте. Тому я ставлю на голосування 18-ту поправку Ярослава Джоджика. [[11:23:14]] За-5 Поправка не підтримана. Далі поправка 19-та. Мікрофон Ярослава Джоджика. Знімаєте, да? Добре. Дякую. Ідемо далі. Кирило Куликов. Поправка 21-ша. Мікрофон.
Це поправка ідентична по суті міста Києва, вона вже не врахована. Я просто хочу сказати, що логікою, те, що в Київ їздять багато громадян України, в Києві немає підприємств, які працюють. І головний податок, який складає бюджет міста Києва, це податок з фізичних осіб. Ми сьогодні маємо в Києві, і це підтвердила Верховна Рада постановою Верховної Ради, катастрофу. Ми знаходимось в дуже важкому стані. Сьогодні Київ лишати бюджету – це залишати столицю напризволяще.
Шановні колеги, давайте ще раз так домовимось. Справа в тім, що проблема існує, і давайте ми до неї повернемось через три місяці. І така начебто з інформації Кабінету Міністрів України є погоджена позиція з керівництвом міста Києва. Зрозуміло, проблема є, і позиція Президента, я вчора мав розмову з цього приводу, інформую Верховну Раду України, що він також переймається цією проблемою. Шукаємо компроміс для того, щоб запустити процес реалізації бюджету на 2011 рік, потім повернемось. Я просив би, щоб ми це питання тримали на контролі і потім до нього повернулися. Юрій Анатолійович, поправка 22-га, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину першу статті 65 викласти в такій редакції: «До доходів в бюджеті міст Києва та Севастополя зараховується 100 відсотків загального обсягу податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються згідно з Податковим кодексом України на території цих міст». Кінець цитати. Хочу вам сказати, що Київ позбавили виборів спочатку, шановний Володимире Михайловичу, потім позбавили Магдебургського права, а тепер киян вже позбавляють права на життя, бо існує загроза і ви добре знаєте ті загрози, які є, і платини, і всі інші речі, і не очищені стоки, і все інше що стосується Києва. І останнє. Володимире Михайловичу, ви говорили про домовленість із нашою фракцією, що буде інформація Генеральної прокуратури. Я чітко вам заявляю, що те, що ми вчора почули, була не інформація, а дезінформація. На превеликий.
Дякую. Ставлю на голосування 22-гу поправку. [[11:26:14]] За-7 Поправка не підтримана. Наступна поправка, Юрій Кармазін, 23-тя. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я просто хотів би, зараз вона ідентична. не ідентична, але вона стосується того, що фактично цих самих норм, про які я зараз говорив. І через те я пропоную вам подумати, що зараз відбувається. Ми змінюємо правила гри, тобто Бюджетний кодекс, під час прийняття бюджету. Ми вже прийняли Податковий кодекс, який зроблений в порушення Бюджетного кодексу, і намагаємося ввести його зараз далі. Через те може давайте відмовимося від прийняття цього закону зараз або будемо приймати його на майбутній період, не для цього бюджету? У мене питання до голови бюджетного комітету, він надзвичайно мудра людина. Подумайте, будь ласка, щоб ми не зробили гірше. Дякую.
Я вже казав, що навколо цього питання було дуже багато дискусій, і це підтвердив Володимир Михайлович. Тому ця проблема є, і вона, мабуть, буде вирішуватися в наступному році згідно законодавства.
Голосується 23-тя поправка. [[11:27:57]] За-5 Поправка не підтримується. Шенцев, 24-та, наполягаєте на ній? Ні. 25-та. Ярослав Джоджик, мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Мабуть, виходячи з того, що ви постійно знаходитесь в президії і постійно ведете сесію, мабуть, теж вас можна дорікнути в тому, що ви рекламуєте свій «Блок Литвина». Тому я прошу не відповідати, як-то кажуть невідомо про що, а по суті.
Я прошу вас! Мікрофон відключіть. Я ще раз нагадую шановному народному депутату. Я ніколи не займаюся рекламою, якщо я оголошую виступ від фракції представника, я ніколи не називаю від якої партії чи блоку він належить. Помітьте собі. І, будь ласка, коли ви виступаєте, поправки вносить народний депутат, а не Українська Народна Партія. І давайте виконувати Регламент. Ставлю на голосування 25 поправку. [[11:29:04]] За-4 Поправка не підтримана. Так, ідемо далі по поправках. 28-ма поправка. Мікрофон Ярослава Джоджика. Вона врахована, я перепрошую, вона врахована. Давайте наступну подивимося. 32-га ваша поправка не врахована.
Я знімаю її.
Знімаєте, дякую. Ідемо далі. Поправка 36-та. Ярослав Джоджик, наполягаєте на ній?
Знімаю, не наполягаю.
Добре. 38-ма. Деркач Микола Іванович. Ні. Шустік. 39-та. Ні. 40-ва поправка. Наполягаєте на ній, Ярослав Джоджик?. Наполягаєте? Ні, не наполягаєте. Далі. 43-тя ваша поправка. Ні. Горіна. 44-та. Ні. Шпенов. 46-та. Ні. Бондар Олександр. 51-ша. Наполягаєте? Ні. Воропаєв. 54-та. Ні. Грицак. 53-тя. Ні. Шпенов. Яка? 45-та? Зараз, давайте повернемося до 45-ї. Вона врахована ця 45-та. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Я хочу звернутися до голови комітету. У нас записано, що ця поправка врахована, а в ній пропонується в Законі про нафту і газ слово “аукціон і аукціони” замінити словами “біржовий аукціон і біржові аукціони”. Я не говорю, що це зміни ідуть не до Бюджетного кодексу, це зміни ідуть до Закону про нафту і газ. Це окремий предмет регулювання, і очевидно, що ми маємо це окремо розглядати. Але, звуження тільки до проведення аукціонів на біржах є фактично лобіюванням бірж. Можливо, давайте знімемо цю поправку чи перегляньте якось свою участь – у вас більшість. Але я, наприклад, проглядаю в тому, що хтось хоче пролобіювати біржі. Я просив би голову комітету подивитися аукціони.
Будь ласка, Валерію Олексійовичу.
Шановний Юрію Анатолійовичу, комітет має таку думку, що такі пропозиції щодо біржових аукціонів дають більш жорстокі чи жорсткі вимоги до аукціонів, де буде більше можливостей зекономити бюджетні гроші, і закупляти цю продукцію по більш дешевим цінам.
Юрію Анатолійовичу, ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Поправка 45 комітетом врахована. Народний депутат вимагає поставити поправку на голосування для її підтвердження. Прошу голосувати поправка 45-ту для її підтвердження. [[11:32:52]] За-267 Поправка врахована. Наступна поправка в нас 65-та. Ви тоді сказали, що вона врахована, там технічно неправильно написано, так?
Так, так.
Далі. Поправка в нас 69-та. Аржевітін, наполягає на ній? Ні. Мікрофон, будь ласка. Яка поправка Воропаєва?
Яка?
Яка? Да, я пропустив, перепрошую. Воропаєв, 60-та поправка. Мікрофон.
Я бы хотел ваше внимание обратить на эту поправку, почему? Моя поправка, я не понимаю, почему государство пытается лишить себя права получить дивиденды за прошлые годы. Моя правка позволяет и государству получить дивиденды из распределенной прибыли прошлых лет, если не принималось такое решение акционерами раньше. Это первое. И в том числе самим акционерам получить часть своей прибыли за прошлые годы. И второе. Есть определенные сроки отчетности финансовой, аудита, проведения собраний акционеров и принятия решения. Эта правка это все урегулирует. Прошу ее поддержать.
Володимире Михайловичу, тут, дійсно, вчора був прийнятий Закон про акціонерні товариства, і тому я просив би, щоб тут була проголошена позиція Мінфіну з цього питання.
Будь ласка, мікрофон Федора Ярошенка.
Це 58-ма поправка.
Ні, 60-та поправка.
60-та, да. Извиняюсь.
Владимир Михайлович, есть пропозиція.
Та у нас, дійсно, розбіжність вийшла з законом, що ми прийняли 2 дні тому назад.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Є пропозиція, і Кабінет Міністрів підтримує 60 поправку народного депутата Воропаєва з невеликим доповненням. Ми пропонуємо в пункті два перший абзац і кінцеве речення замінити речення, да: «урахуванням вимог, передбачених законом», да, викреслити тут його, да, щоб виключити, а пропонується: «відповідно до закону». Крапка.
Ви не погоджуєтесь? Не погоджується. Будь ласка, Воропаєв, мікрофон.
Я понимаю так, что вы предлагаете принять поправку 60-ю с дополнением, что згідно з законодавством.
Да, згідно з законодавством.
Так скажите об этом. Вы ж другое говорите сейчас.
Нет. Відповідно до закону.
Правкувы предлагаете принять или нет?
Принять. Да. І доповнити словами “відповідно до закону”.
Тобто виходить таким чином, що згідно закону, який ми прийняли 2 дні тому. Правильно? Так я розумію? Так розумію?
Ні. Є діюче законодавство по акціонерним товариствам, тому ми прописуємо норму, що згідно до закону. Але враховуємо правку Воропаєва. Так. Абсолютно, так. Узгоджена позиція, Володимире Михайловичу.
Тоді давайте таким чином. Я поставлю на голосування, щоб для підтримки правки Воропаєва з доповненням “відповідно до закону”. Немає заперечень? Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[11:36:41]] За-256 Поправка приймається. Так, рухаємося далі. 65-та поправка. І ще раз для стенограми: вона комітетом врахована 65-та.
Так, так. Тут помилка у нас. Тому прохання її врахувати.
Так, Воропаєва 68-ма. Ні. Справа в тім, що комітет, коли доповідав, це технічно не правильно написано, що вона врахована. 75-та поправка. Яка? 60?. 72-га, Олександр Стоян. Будь ласка.
Шановні колеги, я взагалі-то дивуюся, яким чином могла попасти сюди стаття, яка передбачає, що Фонд соціального страхування, його бюджет, повинен затверджувати уряд в разі, якщо цей фонд затвердив до певного часу свій бюджет з дефіцитом. Фонд самоврядний. Є: соціального страхування, по тимчасовій непрацездатності, по зайнятості, - ці фонди формуються за кошти працівників. І ніякого відношення вони не мають до держави. Вони управляються на тристоронній основі: роботодавці, уряд і профспілки. І тому включати цю позицію, щоб фонд повинен, бюджет фонду повинен утверджувати уряд, немає ніякого відношення. Я наполягаю на тому, що це порушення законів, порушення Конституції, щоб ця стаття взагалі 14, стаття 13 була вилучена. Якщо вона не буде вилучена, у мене є доручення фонду це озвучити, буде це робитись через суд. Держава ніякого відношення не має до самоврядних фондів. Прошу поставити на голосування і вилучити цю статтю.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу. Біля цієї поправки було теж багато дискусій, але комітет прийняв таке рішення. Оскільки в цьому фонді є і гроші державного бюджету, і тому держава має право цими грошима управляти і дивитися, як вони використовуються.
Ставлю на голосування поправку 72-гу. Будь ласка, визначайтесь. Шановні колеги! Правильно, поправка, я прошу вас заспокоїтись. Поправка народного депутата Стояна не була врахована. То я зараз ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. Якщо вона буде підтримана – вилучається позиція, ні – залишається. Будь ласка, Мінфін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Міністерство фінансів підтримує позицію комітету.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 72-гу. Прошу визначатись. [[11:39:58]] За-30 Поправка не підтримана. Поправка 69-та, Аржевітін, будь ласка.
Шановні народні депутати! 69-та поправка. І я хотів би ще раз звернути увагу до комітету, що цю позицію поділяє і Національний банк України. І ось у мене копія листа, з яким він звернувся до комітету з приводу того, щоб вилучити цю статтю 9, тому що пропозиція в цьому законопроекті подана до відміненого закону.Тому що 8 липня 2010 року ми прийняли один закон, на який подається, а 9 липня законопроектом 2478 ми вилучили цю норму. І так з’ясувалось, що подається пропозиція до недіючої редакції. І тому з цих технічних питань, я так розумію, юридичне управління зробить аналогічне зауваження, що до недіючої редакції подані пропозиції. І Національний банк звернувся з листом, щоб цю норму вилучити. Тому, я до вас звертаюсь, будь ласка вилучіть. Тому що ми подали пропозицію до неіснуючої норми.
Валерію Олексійовичу, будь ласка, аргументи комітету.
Комітет розглянув цю пропозицію і прийшов до висновку, що вона не узгоджується із Законом «Про Національний банк» і Бюджетним кодексом.
Отже, я ставлю на голосування поправку 69-ту. Будь ласка, визначайтесь. [[11:41:39]] За-3 Поправка не підтримана.
71-ша поправка. Будь ласка, мікрофон, Юрій Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Мова йде про внесення змін до Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням. Тут, враховуючи цю поправку, получається, що зараз, якщо не затверджується правлінням фонду до 1 вересня року, що передує плановому бюджету фонду на наступний рік на реальній бездефіцитній основі, подає в тижневий строк проект бюджету фонду Кабінету Міністрів України для затвердження. І далі по тексту. Тобто абсолютно незалежна установа раптом стає залежною від Кабінету Міністрів, і Кабінет Міністрів затверджує їм бюджет. Володимире Михайловичу, це ж нікуди не вклеюється. Які це можуть бути зміни до Бюджетного кодексу? Тому я хотів би почути, для чого ми враховуємо, почути думку міністра фінансів і комітету. Я розумію, що міністр фінансів зацікавлений, щоб все під себе.
Будь ласка, комітет, Валерію Олексійовичу. 71-ша поправка.
Я вже казав про те, що комітету прийшов до висновку, якщо десь є державні гроші, то їх треба контролювати і дивитися, як вони цільове використовуються. Тому таке рішення у нас і прийнято.
Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування.
Підтвердження.
Шановні колеги, поправка 71-ша комітетом врахована. Але на вимогу депутата я ставлю на голосування про підтвердження поправки 71-ї, прошу голосувати. [[11:44:12]] За-263 Поправка підтверджена. Наступна поправка, Петьовка, 75-та. Наполягаєте на ній? Ні. 74-та врахована. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми тільки-тільки з вами оговталися від Податкового кодексу, а у нас уже зараз ідуть зміни до Податкового кодексу. Я наголошу, Володимире Михайловичу, коли треба Апарату Верховної Ради, коли треба більшості, то включається стаття 116 Закону про Регламент. Тут не треба, не приймалося нічого по Податковому кодексу, і раптом стаття 116 Закону про Регламент уже для вас не працює. Тут мова йде про зміни вже до Податкового кодексу, де такі редакції, великий платник податків щодо якого і так далі. Я наполягаю на тому, що це є порушення статті 116 Закону про Регламент Верховної Ради України, і ця стаття не мала голосуватися. І наступна поправка, яка відхилена, вона також стосувалася змін до Податкового кодексу. Ми зараз розглядаємо зовсім інший закон, і тут немає цього. У першому читанні.
Шановні народні депутати, я нагадую, що цей закон називається «Про внесення змін до Бюджетного кодексу та інших законів». І мова йде в тому числі про приведення у відповідність із Податковим кодексом ряду інших законів. Тому тут немає жодних суперечностей із статтею 116 Регламенту Верховної Ради України. Тому я просив би шановного колегу не наполягати на голосуванні. Я ще раз хочу сказати, що мова йде про. Назва закону така: «Про внесення змін до Бюджетного кодексу та інших законів», і в тому числі й до податкового. Але ви, оскільки вимагаєте, я поставлю на голосування. Прошу уваги. Все відповідає 116-й, почитайте заключення науково-експертного і юридичного управління. Я прошу вас. Шановні колеги, ставлю на голосування про підтвердження поправки 74-ї, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[11:47:08]] За-260 Поправка підтверджена. Йдемо далі. 75-та, Петьовка. Не наполягає? Не наполягає. Шпенов, 76-та. Ні? Так, далі враховано, враховано. 121-ша поправка, Горіна. Наполягають на ній? Ні. Таким чином, шановні колеги, всі поправки наступні враховані, це свідчить про те, що комітет працював дуже уважно. Будь ласка, міністр фінансів, Федір Ярошенко, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Пропонується відхилити пропозицію народного депутата Баранова номер 78. У зв’язку з тим пропонується розділ І законопроекту викласти в редакції такого змісту. У Законі України «Про судоустрій і статус суддів» [[«Відомості Верховної Ради» 2010 року, № 4145]] стаття 525 підпункт 1 пункту 2 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» після слів: «Закон України про статус суддів» [[«Відомості Верховної Ради України» 1993 року, № 8]] стаття 56 [[1994 року, № 22]], стаття 142 [[№ 26]], стаття 203 [[1995 року, № 34]], стаття 268 [[1999 року, № 50]], стаття 434 [[2000 року, № 10]], стаття 79 [[№ 13]], стаття 102 [[№ 38]], стаття 322 [[2001 року, № 33]], стаття 180 [[2004 року, № 25]], стаття 353 [[2006 року, № 1]], стаття 18», крім слова: «статей 43 та 44», які втрачають чинність з 1 січня 2011 року», замінити словами: «стаття 43 частин п’ятої, тринадцятої статті 44, які втрачають чинність з 1 січня 2011 року та частин першої, четвертої статті 44, яка втрачає чинність з 1 січня 2012 року». Про що йде мова? Це мова йде про те, що оплата праці суддів буде в наступному році. залишається на рівні поточного року, а нововведення будуть вводитися з 1 січня 2012 року. Прошу підтримати.
Таким чином, шановні колеги, виголошені пропозиції від міністра фінансів. Нам треба їх підтвердити або не підтвердити шляхом голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про врахування поправки, яка щойно була виголошена від Кабінету Міністрів України міністром фінансів. Прошу голосувати. [[11:50:45]] За-262 Поправка врахована. Шановні колеги, всі інші поправки враховані і узгоджені, погоджені між собою. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон цей проект. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Зніміть голосування. Що ще, Федоре Олексійовичу?
Есть поправка Притыки 65-та. Прохання повернутися до неї і проголосувати. Врахувати. Щодо довічного утримання суддів. Поправка номер 65. Кабінет Міністрів її підтримує.
Справа в тім, що ми цю поправку врахували, про що сказав голова комітету. Поправку 65-ту Лук’янова ми врахували. Там була технічна описка. Поправка врахована 65-та. Для стенограми. Шановні колеги, все? Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер7450]]. Прошу голосувати. [[11:52:16]] За-266 Закон прийнято. Шановні колеги, в засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров. Прошу привітати Прем’єр-міністра України. [[Оплески]] Друге. Шановні колеги! Є така пропозиція про те, щоб ми о 12 годині не робили перерву, попрацювали до 14 години. З 14 до 16 години осмислили результати нашої титанічної діяльності, а з 16 години продовжили плідну роботу. Немає заперечень? Хто за таку пропозицію, прошу голосувати. [[11:53:07]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер переходимо до розгляду питання – проект Державного бюджет України на 2011 рік. Відповідно до Регламенту, шановні колеги, спочатку ми повинні заслухати міністра фінансів, потім – голову комітету, а потім перейти до прийняття рішення. Я запрошую міністра фінансів. Скільки вам потрібно часу? Процедура визначена. Яку ще можемо процедуру? Шановні колеги, ми до поправок ще не дійшли. Це зараз будуть говорити, про які поправки мова йде. Федоре Олексійовичу, скільки вам треба часу? До 10 хвилин, будь ласка.
Будемо скорочувати. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні! Перш за все, я хочу подякувати всім народним депутатам за конструктивну і напружену роботу з підготовки проекту Державного бюджету 2011 року до розгляду у другому читанні. Окремо хочу подякувати бюджетному комітету Верховної Ради України, який в дуже стислі строки зміг розглянути усі надані пропозиції. Ми спільно опрацювали більш, ніж як 1 тисячу 145 поправок до проекту. І сьогодні бюджетний комітет Верховної Ради представить вам своє бачення до кожної з них. Ми намагалися йти назустріч усім розумним побажанням народних депутатів, зберігаючи при цьому збалансованість і цілісність державного бюджету. Ми врахували максимально можливий обсяг пропозицій народних депутатів. Наша співпраця, це ще зайвий раз підтверджує, наскільки важливим є дотримання процедури ухвалення державного бюджету у двох читаннях та надання часу на внесення і розгляду пропозицій. Хочу відмітити, ще з часів, коли Президент України Віктор Федорович Янукович очолював уряд, ми завжди намагались суворо виконувати вимоги бюджетного законодавства та Регламенту Верховної Ради України. Навіть в поточному році, враховуючи дві проведені реформи, ми все одно витримуємо вимоги, щодо обговорення та розгляду проекту державного бюджету в Верховній Раді у двох читаннях. Лише навесні поточного року ми змушені були ухвалювати державний бюджет, одразу в цілому, але це опозиція просто не залишила нам іншого виходу, перетворивши Верховну Раду України в «театр бойових дій». Але це не єдине виключення з правил і в 2003-му, 2004-му, 2006-му, 2007 роках проекти державного бюджету подавались Верховній Раді України своєчасно і розглядались з суворим дотриманням процедури. А в 2007-му, 2008-му, 2009 роках така позиція була зовсім зворотна і 2009 рік зовсім країна залишилась без ухваленого бюджету. На відміну від попередників, наш уряд не уникає парламентського контролю. Ми розуміємо, що тільки шляхом відкритого обговорення можна створити досконалий бюджет, який відповідатиме заявленій стратегії «від економіки терпіння до впевненого економічного зростання». Ми підтримали пропозиції народних депутатів фракції Комуністичної партії по збільшенню фінансового ресурсу Закону про дітей війни і ветеранів Великої вітчизняної війни, по збільшенню мінімальної пенсії і прожиткового мінімуму, по збільшенню фінансування знецінених заощаджень, по збільшенню сум на фінансування молодіжних програм, на кредитування МЖК, на кредитування і навчання і збільшення фінансування дитячих установ “Артека” і “Молодої Гвардії”. Усім вам роздані порівняльні таблиці, за результатом розгляду бюджетним комітетом Верховної Ради України, пропозицій народних депутатів. Ми підтримуємо повністю позиції комітету, які вчора були ухвалені. Я тільки хочу зупинитися лише на деяких позиціях щодо збільшення видатків на заходи в соціальній сфері. На видання підручників додатково спрямовано 40 мільйонів гривень. На програму “Шкільний автобус” збільшено видатки на 25 мільйонів гривень. На 130 мільйонів збільшуються видатки в галузі охорони здоров’я, з яких: 52 мільйона гривень буде спрямовано на програми лікування онкологічних захворювань у дітей; на 25,2 мільйони – на програму боротьби з туберкульозом; на 16 мільйонів гривень – програму боротьби з захворюванням ВІЛ-СНІД; на 13,8 мільйона – лікування онкологічних захворювань. На виконання Державної програми здешевлення кредитів для молодих сімей і придбання житла пропонується додатково спрямувати 40 мільйонів гривень. Пропонується також збільшити видатки в галузі розвитку агропромислового комплексу. В наступному році збільшуються видатки на виплату дітям-війни. Приблизно 500 мільйонів гривень пропонується спрямувати додатково на фінансування програм соціально-економічного розвитку регіонів. Ці кошти будуть витрачені на реконструкцію наявних та будівництво нових шкіл, лікарень, газових і тепломереж, розвиток транспорту, енергетичні інфраструктури регіонів. За рахунок додаткових асигнувань буде здійснено і видатки на захист регіональних пам’яток культурної спадщини. Так,. і сім десятих мільйона гривень буде виділено на місто Глухів Сумської області на проведення реставраційних робіт. Ми зовсім не відмовляємося від подальшого збільшення соціальних стандартів вже в наступному році. Але робитись це буде не за рахунок виснаження економіки, а за рахунок наполегливої праці всіх гілок влади, спрямованої на забезпечення випереджаючого прогнози економічного розвитку. Ми докладемо усіх зусиль, аби вже по результатам першого кварталу отримані були кращі результати, ніж було прогнозовано. І тоді ми повернемося до Верховної Ради України з пропозицією збільшення. збільшити подальше підняття соціальних стандартів. Я пропоную іще внести одну правку у статтю 19, де йде мова про збільшення видатків на державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям. В тексті закону вам переданого йде така редакція: «а на дітей віком від 13 до 18.», - я пропоную внести правку: «а на кожну дитину віком від 13 до 18 років». В цілому за рахунок ефективної праці уряду та Верховної Ради України для розгляду у другому читанні вноситься збалансований документ, який забезпечить виконання стратегічних завдань, поставлених перед нашою державою, та сприятиме захисту інтересів кожного громадянина. Дякую за увагу та прошу підтримати проект у другому читанні та в цілому.
Так. Питань немає. Це ж друге читання, які питання, шановні колеги? Одну хвилинку. Шановні колеги, буде можливість, я думаю, що виступ іде від кожної фракції, ми домовимося. І викласти свою позицію. Будь ласка, Валерію Олексійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати і запрошені! За результатами розгляду проекту Закону “Про Державний бюджет на 2011 рік” у першому читанні Комітету з питань бюджету було доручено разом з уповноваженими представниками уряду у дуже стислі строки опрацювати законопроект та пропозиції депутатських фракцій, комітетів і народних депутатів до нього та підготувати 22 грудня для розгляду в другому читанні. Звертаю вашу увагу, що відповідно було обмежено строки подання пропозицій народних депутатів, комітетів і фракцій по 19 грудня включно. Тому всі пропозиції, які надійшли після цієї дати не могли вже бути включенні до таблиці і розглянуті комітетом. Підкреслюю, що це було рішення Верховної Ради. Загалом комітетом опрацьовано майже 2 тисячі пропозицій від депутатів, комітетів, фракцій, які узагальнено в 1 тисячу 167 пропозицій. Враховано та враховано частково – 460, відхилено – 707. Потреба додаткових коштів бюджету для врахування всіх цих пропозицій становить орієнтовно 184 мільярда гривень. Проект бюджету підтвердив неможливість виконання державою всіх прийнятих раніше зобов’язань. Люди стали заручниками хронічного популізму політиків. Багато років бюджет латав дірки та не мав посилок до стратегічних проривів і реформ заради спільноти. Комітет підкреслив, що процес формування та виконання бюджету повинен стати відкритим та доступним для кожного громадянина України. Сьогодні проект бюджету вперше робить крок до очікуваних змін. Розпочаті реформи і є єдиним потрібним кроком до ліквідації проблем, а не традиційної героїчної боротьби з наслідками. Є шанс навести порядок у нашому домі. Розпочати погашення накопичених боргів та створити стимули до розвитку економіки, надати достойну підтримку тим, хто її найбільш потребує. Політична воля до цього очевидна. Розуміння суспільства треба формувати разом. І тоді бюджет зможе бути запорукою стабільності та розвитку держави. Сьогодні бюджет може бути тільки економним, націленим на структурні зміни, без яких немає майбутнього. На своєму засіданні вчора комітет більшістю голосів ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект про державний бюджет на наступний рік у другому читанні та в цілому як закон. У розданих вам матеріалах є порівняльна таблиця з остаточною редакцією тексту законопроекту, а також відповідно доопрацьовані урядом додатки до нього. Звертаю вашу увагу, що у нас є одна ошибка, як вкралася в наш текст, і я прошу її врахувати. Ошибка, яку нам підтвердив депутат Журавко, щодо фінансової підтримки громадських організацій інвалідів. Ошибкою – там вказана сума замість 55.
Мікрофон будь ласка.
Замість 55952,6 гривень помилково указано 51 мільйон 838 гривень. І я прошу її врахувати. Прошу підтримати рішення комітету і дякую вам за увагу.
А яке рішення комітету, ще раз наголосіть.
Рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон.
Так, дякую. Сідайте будь ласка. Шановні колеги! Давайте від фракцій зараз здійснимо виступи, так? А потім перейдемо до прийняття рішення. Давайте таким чином, по 3 хвилини від фракцій. Це 15 хвилин. [[Шум у залі]] І один від позафракційних, це Олег Ляшко традиційно. 18 хвилин виставте будь ласка. Від фракцій будь ласка. Записуємося. Від фракцій. І позафракційні ми врахували 3 хвилин, це 15 буде. [[Шум у залі]] Ну, так мовчать, я не буду випрошувати. Будь ласка, записались? Прізвища. Так, Чорноволенко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Потім буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні друзі! Я хочу довести до вас точку зору фракції „Наша Україна – Народна самооборона”. Ми вважаємо, що це найгірший бюджет за всі часи існування української держави. Тому очевидно, що ми не будемо приймати участі в голосуванні за цей бюджет. Ми всі проти. І я хотів би звернути увагу на основні недоліки, на які ми вже неодноразово звертали. Але все ж таки хотів перерахувати. Перше. Всі показники, які викладені як основні макропоказники, є необґрунтовані. Це стосується і основних засад грошово-кредитної політики України. Очевидно, що ми будемо в наступному році ще неодноразово повертатися до цього бюджету, робити в нього правки саме тому, що він розроблений, його розробка була необґрунтована. Не дивлячись на те, що з того часу пройшло, як він був перший раз внесений, три місяці, особливих змін немає. Як немає змін і до структури того, що нам подали відповідно до указу Президента, тобто ми його розробили на неіснуючій базі. Тобто основні розпорядники коштів не ті, що є зараз насправді у країни. У цьому бюджеті надзвичайно погано викладений сам підхід до місцевих бюджетів. І те, чим пишається уряд, тим що він зменшив перерозподіл валового національного продукту через бюджет на 1 відсоток, насправді, це сумнівне досягнення, бо у всьому світі якраз цей показник зараз, в умовах економічної кризи, збільшують. Але зроблено це було в основному за рахунок місцевих бюджетів і за рахунок соціальних програм. Те, що зробили з містом Києвом, це взагалі ганебна ситуація. Коли з нього вилучили 50 відсотків основного показника прибуткового податку з громадян. Це основа будь-якого місцевого самоврядування, саме цей доход, який завжди у нас зараховувався. У даному випадку, так, сьогодні так поступили з Києвом. Завтра – ви знищите все місцеве самоврядування в Україні. Тим більше, що хочете і доходи від землі забрати, і землею розпоряджатися без місцевих рад, от. То, я хочу сказати, що з цього моменту, самоврядування в Україні у нас уже немає. Але, я ще раз хочу, і бюджетного процесу як такого немає, бо так ще ніколи бюджет в Україні не розглядався. Ніколи ще не робили бюджет на неіснуючій податковій основі, ніколи не було так, що спочатку приймається Бюджетний кодекс, потім розробляється на неіснуючому Бюджетному кодексі і неіснуючому Податковому всі основні показники цього бюджету, а потім заднім числом вносяться правки. І то правки до кінця в усі закони, що є, у всю законодавчу базу України не внесені. Тому ще раз кажу: фракція „Наша Україна.
Дякую. Михайло Чечетов передає право на виступ Владиславу Лук’янову. Наступною буде виступати Алла Александровська.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, шановні громадяни України! Бюджет 2011 року приймається у надзвичайно складних умовах. Приведу тільки одну цифру: тільки на погашення боргів минулої команди витрачається 90 мільярдів гривень. Тобто всі ці видатки, якби минула влада відповідально ставилась до своїх зобов’язань і не навішувала борги на наступні покоління, ситуація була б набагато краще і легшою. Але не буду зосереджуватись на проблемах. Хочу сказати, що навіть в цій надзвичайно складній ситуації уряд проявив максимальну відповідальність і зваженість. Було чітко враховано і включено до бюджету, до головного кошторису держави найбільша кількість питань, які торкаються соціального розвитку, які торкаються простих, пересічних громадян України. Навіть між першим і другим читанням було внесено десятки пропозицій, які збільшили видатки на охорону здоров’я, на фінансування дуже складних і важливих проблем. Наприклад, на фінансування програм охорони здоров’я, захисту здоров’я по серцево-сосудистим захворюванням було виділено більше 130 мільйонів гривень. Додатково були виділені кошти на виконання зобов’язань по законодавству щодо забезпечення дітей війни. Було забезпечено ряд програм підтримки і розвитку української культури. Тобто цей уряд розвитку і підтримки нашої української держави, нашого українського народу. Було зроблено набагато більше і не тільки закладено в кошторис, але й профінансовано ті програми, які безпосередньо торкаються громадян України. І в цій ситуації ми не пішли на популізм, ми зберегли ті видатки, які забезпечують макроекономічну стабільність. Вони забезпечують на наступний рік стабільний курс гривні, невисокі темпи інфляції і поступальний розвиток економіки. Я вважаю, що цей бюджет є бюджетом відновлення і зростання економічної держави навіть в тих надскладних умовах, які були залишені минулою командою. Дякую за увагу і прошу підтримати бюджет в цілому.
Шановні колеги, тепер право на виступ має Алла Алексанровська, фракція комуністів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, уважаемые представители правительства! Вы знаете, честно говоря, все что угодно можно ожидать, но когда говорят одно, а делают другое, вот такого ожидать нельзя. Потому что это совершенно недопустимо, когда нам говорят: «Мы увеличили на столько-то», называют сотни миллионов гривен увеличение социальной помощи и ни копейки на детей войны. Нам говорят об увеличении социальных программ – и ни копейки на погашение вкладов граждан. Нам говорят о том, что очень сильная социальная помощь идет в регионы, а на «Школьный автобус», наше предложение, мы предложили увеличить всего лишь на 10 миллионов увеличить финансирование учебников для малообеспеченных детей, чтобы дети могли получить учебники бесплатно, наши предложения не учтены. Представитель фракции «Партии регионов», фамилию не буду называть, он тоже поддерживает наше предложение, он тоже внес аналогичное предложение. И он говорит, что та сумма, которая нам здесь предоставляется на учебники, это только треть потребности для обеспечения тех детей бесплатными учебниками. Игнорируется это предложение полностью. Увеличение финансирования на поддержку молодежного жилищного строительства, мы же понимаем, какая это колоссальная проблема. Мы говорим, правительство говорит, Президент говорит: строительство вытащит нас из кризиса. Правильно, строительная отрасль – мобильная, энергичная, потенциал есть, надо строить, для этого нужны деньги. Квартиры молодым семьям нужны, нужны молодым медикам, которые должны ехать в сельскую местность после того, как они окончили вузы на бюджетной основе. Учителя должны ехать в сельскую местность по разнарядке, тоже самое им нужно жилье. Аграрии, мы хотим, чтобы там работали фермеры, им нужно жилье. Но мы не прислушиваемся к предложению коммунистов, которые говорят о необходимом увеличении на эти нужды, на эти цели. Вы понимаете, мы начинаем опять говорить о прожиточном минимуме, опираясь на цены 2000 года. Я от фракции коммунистов вносила предложение, и Петр Николаевич от фракции коммунистов вносил предложение, пересмотреть нормы прожиточного минимума, потому что берется корзинка потребительская и цены 2000 года. Сегодня 2010-й. Послушайте, разве же можно так обманывать людей? И более того, прожиточный минимум все равно уменьшается, когда мы рассматриваем социальные гарантии, например, по обеспечению бесплатным питанием ребенка в дошкольном учебном. в дошкольном учреждении. И там берется ограничение прожиточного минимума для семьи. Зачем мы это делаем? С одной стороны, мы даем деньги на рождение ребенка, увеличиваем сумму, а с другой стороны, требуем, чтобы эти деньги родители платили за ребенка, когда он ходит в детский садик. Короче говоря, 360 миллионов – очень хорошо, что правительством выделяется на создание рабочих мест в угледобывающий регионах. Это, действительно, страшно смотреть, целые города пустые, брошенные, закрыта шахта и там людям делать нечего.
Завершуйте, будь ласка.
Но при этом я внесла предложение, у нас есть города, в которых уничтожено государственное предприятие, градообразующее, и весь город без работы. Например, в Харьковской области это город Первомайск - «Первомайский химпром». Он уничтожен, он не работает и весь город не имеет работы, кроме как на рынке. Давайте мы эти 360 миллионов, в том числе, направим на города, в районные центры хотя бы, областного значения, в которых есть такая ситуация. Проигнорировано наше предложение. Поэтому вызывает вопрос, а нужно ли нам сотрудничать с таким бюджетом, если в этом бюджете говорится неправда.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, сьогодні тут розгорнулась така невеличка дискусія з приводу того, хто більше бюджетів приймав: одні – вісім бюджетів, інші – шістнадцять бюджетів. Але, я думаю, треба зупинитися і, нарешті, сказати правду, що стається з кожним бюджетом. Останніми роками недофінансування соціальних виплат щорічно 20 мільярдів, про це ніхто не каже. Робимо вигляд що все гаразд, дефіцит бюджету величезний, доходна частина надута, розхідна частина, витратна, надута і думаємо, що так будемо завжди. Тому мені здається, що саме прагнення нарешті зупинитися і зробити реальний збалансований бюджет треба вітати. Це перший момент. Другий момент. Треба буде реалістами. За останні роки, держава взяла 400 мільярдів гривень зобов’язань на себе, те що треба виплатити. На 2011 рік припадає 78 мільярдів гривень, їх треба виплатити. Безумовно, було б дуже добре щоб не виплачувати борги, ці 78 мільярдів, і спрямувати їх на соціальну частину, на соціальну сферу. Чи реально це, чи ні, я думаю, що дефолта ніхто не хоче. І тому, як на мене, як на думку фракції Народної Партії, треба приймати збалансований бюджет. Те, що дефіцит передбачений в обсязі 3,5 відсотка це добре, це правильно. Це говорить про те, що населення, народ ніхто обманювати цим бюджетом не збирався і, очевидно, не буде. З іншого боку, я хотів би запропонувати, щоб ми зараз тими чи іншими поправками, одна проходить, інша не проходить, не зробили дисбаланс цього бюджету, бо в бюджеті найгірше, що може бути – це незбалансованість, нечіткість. І ще один момент. Очевидно, нам треба бути дивитися і моніторити щодо виконання цього бюджету тих бюджетних статей, які є в пропонованому бюджеті або через квартал, або через півроку повернутися знову до бюджету і, можливо, внести відповідні корективи. Але ще раз хочу наголосити на тому, що казав уже. Не можна продовжувати обманювати людей, не маючи можливості покрити всі соціальні витрати, 20 мільярдів недофінансування в минулих роках продовжувати не можна. Дякую.
Давайте таким чином виступи від фракцій завершились. По дві хвилини від позафракційних – Ляшко і Тарас Чорновіл. Ні? Все, я прошу вас, давайте.
Володимире Михайловичу, дякую. Олег Ляшко. Я й за дві хвилини встигну сказати те, що ховає уряд. Уряд нам розказує про те, що бюджет має бути економним, бо, бачите, всі попередники щось там розікрали. На собі не економлять. Видатки на Адміністрацію Президента – майже 1,5 мільярди, добавили 400 мільйонів в порівнянні з нинішнім роком. Видатки на Верховну Раду між першим і другим читанням добавили 140 мільйонів гривень. Видатки на Генеральну прокуратуру – плюс мільярд у порівнянні з нинішнім роком. На Міністерство внутрішніх справ – плюс 2 мільярди. На Службу безпеки – 500 мільйонів. На лікування чиновників – 200 мільйонів. На чорнобильців – 30 мільйонів. На санаторно-курортне забезпечення отого уряду і всіх інших чиновників – 150 мільйонів. От на це у них економіка не «терпіння», у них економіка розкоші, економіка повного споживання. А коли доходить до людей: зростання заробітної плати в наступному році – 60 гривень за рік. Зростання пенсій – 50 гривень за рік. Нехай Прем’єр-міністр Азаров розкаже, яка в нього пенсія, яка в нього заробітна плата, нехай вся країна знає! І нехай порівняють мільйони громадян, які в них пенсії і зарплати і які зарплати в урядовців, яка пенсія у міністра фінансів, яка в нього зарплата. І тоді ми зрозуміємо, що для владоможців економіка зростає, а для людей бідних – грошей немає. Я прошу на Чернігівську область, просив, подав пропозицію, область, яка перше місце в Україні по смертності і останнє по народжуваності, прошу 100 мільйонів на соціально-економічний розвиток. Уряд каже: немає. А на Будинок культури Петровського у місті Донецьку, на реконструкцію – 50 мільйонів. На це гроші є. На житло, на будівництво житла для чорнобильців, для ветеранів війни – грошей немає. На придбання автомобілів – грошей немає для тих же ветеранів війни. А 300 мільйонів на придбання літака для Президента України – на це гроші в бюджеті уряду є. І щодо співпраці, про яку тут міністр фінансів.
Так, дякую. 10 секунд, завершуйте.
я вперше, 5 років працюю в бюджетному комітеті, і вперше бачу, коли уряд абсолютно ігнорує всі пропозиції опозиції.
Дякую, дякую. Так, шановні колеги, тепер, будь ласка, міністр фінансів, мікрофон, будь ласка. І запросіть народних депутатів до сесійної зали.
Шановні народні депутати, шановні присутні, я дуже коротко хочу проінформувати вас, що питання, які от щойно піднімала Александровська Алла Олександрівна, ми вчора з нею обговорювали і я вчора доповідав про. які зробили заходи, уряд, для того, щоб збалансувати і врахувати пропозиції, щодо внесення змін в результаті другого читання. І ми показали, що по всім питанням є розуміння, і зокрема уряд збільшив і погодився з пропозицією щодо внесення змін на збільшення видатків: по підручникам – на 40 мільйонів, по програмі “Шкільний автобус” – 25 мільйонів, по видаткам на діти-війни збільшено – більше 30 мільйонів, на видатки в галузі по. я вже розповідав, по яким статтям. На лікування онкологічних захворювань дітей – 52 мільйони, на програму боротьби з туберкульозом – 25 мільйонів, програм боротьби з захворюваннями ВІЛ-СНІД – 16 мільйонів, на здешевлення кредитів для молодих сімей – 40 мільйонів. І надалі підтримка буде йти щодо підняття соціальних стандартів по підсумкам роботи за перший квартал і за перше півріччя. Обов’язково ці соціальні стандарти, вони знаходяться на надзвичайній пристальній увазі уряду, і уряд буде робити все для того, щоб видатки на ці напрямки збільшувалися. Ми завершили роботу з вами над проектом Закону про Державний бюджет на 2011 рік. Це документ, який дозволить на практиці реалізувати реформи, проведені в 2010 році. Цей також документ забезпечить стабільне зростання соціальних гарантій і розвиток економіки. Державний бюджет на 2011 рік зменшує податкове навантаження на вітчизняний бізнес, розширює фінансові можливості місцевих бюджетів, скорочує боргові зобов’язання України, що є реальним вкладом в економічну політику і безпеку нашої держави. Тому я вас всіх закликаю і прошу, щоб ми сьогодні проголосували і прийняли Закон про Державний бюджет у другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. [[Оплески]] Так, будь ласка, шановні колеги, є ще, одну хвилиночку, є ще уточнення від комітету. Будь ласка, голова комітету. Прошу спокійно. Ні, я не можу. Алла Александровська.
Шановні депутати, у нас є одна редакційна правка, ми зробили помилку, і я вас дуже прошу: код функціональної класифікації видатків та кредитування бюджету 0431. Написано: “охорона праці та підвищення техніки безпеки на вугледобувних підприємствах”. І пропонується добавити: “а саме” і далі по тексту. Це дуже важливо. Ми це не врахували. Прошу вас підтримати цю правку. І пропоную прийняти закон в цілому в другому читанні.
Дякую. Шановні колеги, під час виступу згадувалося прізвище Алли Александровської. На репліку – 1 хвилина, будь ласка. Зараз Верховна Рада визначиться.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Мне меньше минуты даже нужно, потому что я вообще-то верю документам. Если называются цифры, я хочу эти цифры увидеть в той таблице, которая нам роздана. Я, к сожалению, в таблице увидела совершенно другое. Напротив наших предложений, например, по учебникам 10 миллионов 888 тысяч написано «врахована», а цифра указана, если не ошибаюсь, 50 миллионов, сейчас, вот, нет под рукой документа, та, что была до внесения поправок в первом чтении. Так все-таки врахована чи не врахована? Вы мне покажите документ, потому что говорить можно много, а результата не будет. Да, да.
Ми, шановні колеги, там враховано, бо неодноразово вели дискусії з цього приводу і ряд наполягань. І під стенограму. Я ще раз хочу сказати. Шановні колеги! Є стенограма, і ми будемо уточнення вносити відповідно до стенограми. Я прошу вас. Прошу Міністерство фінансів, будь ласка, скажіть, скільки додали з тих позицій, про які щойно дебатуються? Ну ще раз, будь ласка, скажіть.
Ще раз додатково, ще раз повторюю, що “Шкільний автобус” – 25 мільйонів, підручники – 40 мільйонів.
Ну, додали ж.
Охорона здоров’я : туберкульоз – 25 мільйонів, ВІЛ-СНІД – 16 мільйонів, онкологія – 13 мільйонів, дитяча онкологія – 52 мільйони, серцево-судинні захворювання – 22 мільйони, здешевлення кредитів молодим сім’ям – 40 мільйонів, дітям війни – 30 мільйонів.
Це те, що додали, шановні колеги, в процесі дискусії. Я прошу вас! Це плюс до того, що передбачалося. Шановні колеги, ми завершили обговорення питання. Прошу уваги! Шановні колеги, завершили розгляд питання. Є така пропозиція, щоб коли ми приймемо рішення, оформити доручення Кабінету Міністрів України за результатами виконання бюджету у першому кварталі надати відповідну інформацію, внести пропозиції щодо збільшення видатків на ті статті, які є надзвичайно чутливими в соціальному плані і щодо яких акцентували увагу народні депутати. Те ж саме зробити за результатами першого півріччя. І я пропоную, щоб ми це проголосували, оформили як постанову Верховної Ради України для того, щоб в нас була можливість для належного контролю. Шановні народні депутати! Звучала пропозиція про те, щоб ми прийняли рішення про схвалення проекту Державного бюджету, щоб ми не входили зараз в голосування за поправками, інакше ми розірвемо узгоджені позиції. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Прошу голосувати. ([[Шум в залі]]) [[12:30:31]] За-252 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читання і в цілому як закон проект Закону «Про Державний бюджет України на 2011 рік” (реєстраційний номер 7000). [[Шум в залі]] Я керуюсь рішенням Верховної Ради України. [[Шум в залі]] [[12:31:07]] За-279 Державний бюджет України на 2011 рік прийнято. ([[Оплески]]) Шановні народні депутати! А тепер я прошу проголосувати пропозицію, яку ми оформимо як постанову. Кабінету Міністрів України за наслідками роботи у першому кварталі внести пропозиції щодо змін до Державного бюджету України в частині підвищення фінансування статей, які стосуються соціальних видатків. Те ж саме, за підсумками виконання бюджету за півроку. Прошу проголосувати за цю пропозицію. Прошу голосувати. За квартал і за півроку. І далі по кожний квартал. [[12:31:59]] За-275 Рішення прийнято. Шановні колеги! Будь ласка, запишіться, 5 хвилин з мотивів. Запишіться, 5 хвилин. По хвилині, будь ласка запишіться. 5 хвилин. Прошу прізвища вивести. Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Скажу откровенно. Мне очень тяжело вот далось это голосование по одной простой причине: я впервые, еще раз говорю, не держала на руках решение бюджетного комитета по этому законопроекту. Такого еще никогда не было. Поэтому я еще раз говорю: либо бюджетный комитет наладит свою работу, либо работы в Верховной Раде по бюджету не будет. И я поддерживаю предложение, что по итогам первого квартала мы будем требовать и настаивать, чтобы были внесены серьезные коррективы в финансирование социально-экономических программ. В том числе, что касается молодежи и образования, и обучения в школах.
Народний депутат Давиденко передає право на виступ Ярославу Джоджику, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Потім виступить Ляшко.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Нещодавно вся країна була бачила, як Київська міська рада приймала відповідне рішення не по документах, а лише по номерах документів. Сьогодні очолювана вами Верховна Рада йде по такому шляху, коли надзвичайно важливий документ, бюджет України, приймається по суті без обговорення правок народних депутатів. Чи не вважаєте ви, що в такий спосібви доведете Верховну Раду і її керівництво до такого рівня, до якого рівня дійшов Черновецький і його команда. Дякую.
Олег Ляшко, будь ласка. Олег Ляшко, будь ласка.
Шановні громадяни України! Щойно Верховна Рада проголосувала Закон про бюджет на наступний рік. Цей закон дозволить купці людей, які сидять в отій ложі, які сидять в уряді і в президентській адміністрації, заробити за рахунок ваших податків мільярди собі до кишені, розкравши їх через непрозорі тендерні процедури, через лобістські проекти. Водночас, вам навіть не кинуть обгризену кістку із свого барського стола. От який бюджет вони щойно прийняли! І коли Голова Верховної Ради закликає: давайте швиденько-швиденько голосувать, він знає, чого він закликає, бо там є і його інтереси в цьому бюджеті. Саме тому вони відмовилися обговорювати всі поправки народних депутатів, бо вони бояться, що люди побачать, який, насправді, жахливий документ був щойно проголосований у Верховній Раді. Це ганьба! Це сором! Це порушення прав народних депутатів, це обман виборців! Обіцяного покращення життя не буде ні в цьому році, ні в наступному році, ні в усі роки, поки ця влада буде керувати нашою країною. Дякую за увагу.
Народні депутати, я підтверджую, що в мене є особливий інтерес, він називається: державний інтерес. І я просив би, не верещати в сесійній залі, коли не врахований чийсь особистий інтерес. ([[Оплески]]) І не гарячкувати зі звинуваченнями! Я прошу вас, не верещіть. Спокійно. ([[Шум у залі]]) Не зловживайте. Далі. Олександр Стоян.
Мені було б цікаво, за які гроші ця людина, яка верещала зараз, бігборди свої розмістила, і думає, що він комусь сподобається, особливо знаючи його біографію. Останні секунди передаю Пеклушенко. Дякую.
Будь ласка, Олег Зарубінський. Шановні колеги, ви спочатку прочитайте Регламент, а потім будете кричати. Олег Зарубінський, будь ласка. Я прошу вас, давайте не збурювать зал.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Я бачу в ході обговорення, що тут вже почалися деякі персональні виборчі компанії. Очевидно, на «Ютубі» і «Сітілайтах» недостатньо, то треба бюджетний процес використовувати для піару, власного піару. Тому, мені здається, що у даному випадку треба погодитись, що уряду буде дуже важко виконувати цей бюджет, бо він є напружений, він є складний. Але є один позитив – він є збалансований. І те, що зараз проголосували за цей бюджет, я думаю, ті, хто проголосував, більше думають насправді, щоб він виконувався, ніж ті, які вирішують свої проблеми через білморди і сітілайти. Дякую.
Гордієнко, будь ласка, мікрофон.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні керівники уряду, шановні громадяни України! Звичайно, абсолютно є негативним те, що ні у сесійній залі Верховної Ради, ні в залах місцевих рад ми 20 років не ведем серйозної предметної розмови про плани соціально-економічного розвитку, про те, що дає наповнювати бюджет. Неприпустимим є те, що ми проводимо завжди питання розгляду бюджет з порушенням усіх мислимих і немислимих процедур від Бюджетної резолюції аж до його прийняття. Я думаю, що неправильно, абсолютно неправильно, що ми не розглядали його постатейно. Я все-таки звертаюсь до вас, Миколо Яновичу, і питання дітей війни, 889 мільйонів безспірних судових рішень необхідно виконувати. І Полтава, не враховані корегуючі показники, воно ще обернеться нам. І прошу переглянути по надрах Полтаву.
Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання. Там звучала проблема запорізьких мостів. Так я доводжу до вашого відома, що загалом передбачено на цей рік 700 мільйонів. Я не помиляюсь? Так що, дай Боже, щоб освоїли ту суму там. Да. Шановні народні депутати, у нас перед тим, як ми перейдемо до розгляду питання щодо призначення та звільнення суддів, є ще одне питання, це проект Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні. Оскільки ця тема вже говорена і переговорена, і треба приймати реальне працююче рішення, то давайте ми зараз оперативно розглянемо це питання, для того щоб далі комітети спільно з урядом могли доопрацьовувати цей документ. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання цього за скороченою процедурою. Я ще раз хочу сказати, я ставлю на розгляд Верховної Ради України, не голосуйте. Я розумію, що важливо. Треба приймати рішення, а не говорити. От і все. [[12:39:20]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Вернидубов Іван Васильович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про засади запобігання і протидії корупції в Україні. Я думаю, що ми всі пам’ятаємо історію питання, коли було прийнято 3 проекти закону в 2009 році, які мали подібну назву, але суть яких була скерована переважно або не на наведення порядку, або проти громадян України і обмеження їх конституційних прав, що зрештою і стало наслідком рішення Конституційного Суду стосовно окремих положень цього законопроекту. Зараз пропонується проект, який враховує цінні на сьогодні конвенції, перш за все Конвенцію Організації Об’єднаних Націй про боротьбу з корупцією. І результат цієї роботи, який був проведений на виконання указу Президента Національним антикорупційним комітетом, пройшов експертизу в групі «Держава проти корупції» і отримав відповідну підтримку після опрацювання цього проекту. Новації, які представлені в цьому законопроекті, спрямовані на розширення кола суб’єктів відповідальності за корупційні правопорушення. Ви можете їх всі бачити в переліку. На адаптацію окремих положень Конвенції Організації Об’єднаних Націй і додаткового протоколу до неї до українського законодавства. Це: чітке визначення кола суб’єктів, які здійснюють заходи, координують і контролюють діяльність щодо запобігання та протидії корупції; конкретизація видів обмежень суб’єктів відповідальності за корупційні правопорушення; встановка спеціальної антикорупційної експертизи для проектів законодавчих актів, починаючи з проектів законів і закінчуючи актами місцевого самоврядування; це установлення адекватного строку обмеження щодо працевлаштування для осіб.
Мікрофон, будь ласка.
Для осіб, які здійснили корупційні правопорушення; запровадження реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення з тим, щоб можна було обмежувати їх право на роботу в державній владі і на державній службі протягом трьох років. Вся низка новацій, представлених в проекті, є в пояснювальній записці, яка детально описує все, що внесено в цей проект. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Іван Васильович Вернидубов, голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Представлений міністром юстиції України Олександром Лавриновичем, поданий Президентом України проект стратегічно спрямованого антикорупційного законодавчого акту базується на положеннях антикорупційних стандартів двадцяти керівних принципах боротьби з корупцією, оонівських конвенціях проти корупції та транснаціональної організованої злочинності, європейських антикорупційних конвенцій. Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією на своєму засіданні одностайно підтримавці законодавчі пропозиції Президента України і рекомендує парламенту прийняти за основу проект Закону України про засади запобігання і протидії корупції в Україні. Комітет вважає нагальною проблему законодавчого врегулювання діяльності державних інституцій у сфері запобігання і протидії корупції. Запрошуємо до цієї роботи усіх народних депутатів, фракції і комітети. Щодо результатів вивчення комітетом запропонованих Президентом України антикорупційних новацій. Перше, понятійний апарат. Законопроект розкриває визначення терміну «корупція». Слід зазначити, що досить сміливий крок, оскільки навіть світові антикорупційні стандарти не надають такого тлумачення. Незважаючи на суттєві розбіжності думок фахівців, науковців і практиків, законопроект включає в суть поняття «неправомірна вигода», це не матеріальні активи. Ми розуміємо, що це сьогодні не співпадає з чинною судовою практикою. Друге. Законопроект визначає, що підґрунтям у справі запобігання і протидії корупції є верховенство права, законність, пріоритетність запобіжних заходів, участь громадського суспільства, забезпечення відновлення порушених прав і законних інтересів, відшкодування збитків і шкоди, завданих корупцією. Третє. Питання про криміналізацію корупції.
Завершуйте, будь ласка.
кодексу і Кримінально-процесуального кодексу, що відповідає положенням відповідних міжнародних договорів України. Прийняття в цій залі за основу запропонованого Президентом України проект Закону України про засади, запобігання і протидії корупції України свідчитиме про наше спільне бажання справжньої антикорупційної діяльності парламенту. Прошу підтримати.
Дякую, Іван Васильовичу. Є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатися від фракції: два «за», два «проти». Будь ласка, Зарубінський, підготуватися Чечетову.
Олег Зарубінський фракція Народної Партії. Шановні колеги! Те, що треба приймати антикорупційне законодавство, здається, ні в кого сумнів немає. Питання лише в тому, щоб не на шкодити. Бо коли є проблема, яка торкається практично всіх людей, бо це ж стосується не тільки державних службовців, це стосується всіх людей, то тут оцей медичний термін, або медичне кредо «не нашкодь» має бути присутнім. Я продивився структуру цього законопроекту і думаю, що при підготовці до другого читання у нас буде така технологічна можливість до кожного з цих розділів і навіть абзаців вносити відповідні поправки. Безумовно, після певної дискусії, після певної полеміки. Що мені сподобалося відразу, коли я дивився цей законопроект, - виведення в окремі розділи деяких речей або деяких категорій. Наприклад, кодекси поведінки, стаття 13. Стаття 14 – урегулювання конфлікту інтересів. Бо ми прекрасно розуміємо, що наявність конфлікту інтересів є поживним ґрунтом для спокуси корупційних діянь. Стаття 15 – антикорупційна експертиза проектів нормативно-правових актів. І через призму нашої законодавчої роботи, вважаю, що це дуже правильний розділ. Бо нормативно-правові акти мають проходити експертизу на можливість корупційної зацікавленості тих, хто їх розробляє, хто лобіює той чи інший законопроект, чи інший нормативно-правий акт, вважаю, це теж позитивним. Тому думаю, що у нас є підстави взяти на себе подальшу роботу з цим законом і багато ще й активно працювати. Дякую.
Михайло Чечетов, будь ласка, фракція Партії регіонів. Потім – Руслан Князевич.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Верховною Радою України в червні 2009 року був прийнятий пакет антикорупційних законів. Однак окремі положення цих законів не відповідали чинному законодавству. Запропоновані в них заходи відрізнялися як безсистемністю, заплутаністю і неефективністю. Крім того, громадськістю та експертами неодноразово висловлювалися критичні зауваження щодо цих законів, наголошувалося на неможливості застосування цих актів, оскільки вони порушують гарантовані Конституцією України права і свободи громадян. Суперечливість та незрозумілість цих законів створювали передумови для обмеження прав і свобод громадян, у тому числі шляхом протиправного втручання в їх приватне життя. Деякі положення законів перенесені з чинних міжнародних договорів, однак редакції цих положень належним чином до українського законодавства адаптовані не були. З врахуванням вищезазначених проблем, за дорученням Президента України і виконавчим секретарем Національного антикорупційного комітету, міністром юстиції Олександром Лавриновичем було організовано комплексу та системну роботу, щодо вдосконалення зазначених антикорупційних законів. До цього процесу було залучено органи державної влади, міністерства, органи прокуратури, парламентські комітети, вчених представників громадських організацій. У цій роботі також було використано міжнародний досвід і рекомендації провідних світових організацій. Розроблені національним антикорупційним комітетом зміни було за дорученням глави держави розглянуто експертами групи країн проти корупції Ради Європи, яка відповідно до Плану дій Україна-ЄС контролює виконання взятих Україною на себе зобов’язань. Висновки експертів містили позитивну оцінку запропонованих змін. Фракція Партії регіонів пропонує підтримати даний законопроект. Дякую.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановний Голово, шановні колеги, ну я пригадаю, що ми мали протягом року мороку, що робити з попередніми законами. І нарешті, кілька днів тому, парламент визначився на користь того, що оскільки внесено Президентом новий, більш узагальнений законопроект, ми їх визнали такими, що втратили чинність. І причина була якраз в тому, що попередній закон містив низку речей, які, з точки зору сприйняття їх, скажімо суспільством, виглядали як не Закон про боротьбу з корупцією, а «закон боротьби корупціонерів з народом». І, відверто кажучи, в великій мірі цей законопроект, внесений Президентом, знімає цю проблему. Але, на превеликий даль, не повністю. І частково ті проблеми, які тут вже, знаєте, говорено-переговорено, так само перейшли в новий законопроект. Ну я вам нагадаю, що ці закони народились після того, як ми ратифікували міжнародну конвенцію. І суб’єктами тієї Конвенції були лідери міжнародних держав і міжнародних організацій. Чомусь в цьому законі, який прийнятий на виконання конвенції, подумайте, в Україні підпадають під дію антикорупційного законодавства лідери іноземних держав і міжнародних організацій. Просто переписали і так воно з закону, з закону йде. Всі на комітеті про це говорять, кажуть: що це абсурд, який треба викинути. На превеликий жаль, воно збережено. Наступне. Питання громадських організацій. Я звертаю вашу увагу, багато громадських організацій трублять про те, що ці закони чомусь відкладають, їх треба приймати. Шановні представники громадських організацій, ви ж подивіться, що ви є суб’єктами цього закону, ви вимагаєте, щоб вас перевіряло СБУ? Вас мало перевіряють? Ви або читайте закони, або давайте тоді якусь спільну позицію в цьому плані находити. Наступне. Питання, які на мою точку зору, бо я вносив, в тому числі альтернативний законопроект щодо попереднього закону, стосується виборів. Я особисто про це говорив. Говорив я і відповідно представнику, який зараз доповідає, що питання: що стосується перевірки членів дільничних і територіальних комісій на відповідність корупційному законодавству є абсурдом. Ми ніколи не найдемо людину, яка погодиться це робити – раз. А, по-друге, подумайте, ми проводимо спец-перевірку по членах дільничних комісій, які на 20 днів прийшли, і які не мають жодного відношення до державної служби.
Завершуйте, будь ласка.
щоб у нас так не трапилося, що в результаті тільки представників якоїсь однієї політичної сили будуть в виборчих комісіях. Або, що стосується кандидатів на всі виборні органи. Тут поправлено це. І насправді дуже добре, що вже зараз вони не є суб’єктами спец-перевірок. Але написано, що якусь спец-перевірку має проводити ЦВК. Це що таке? Бо відповідно до Конституції і Виборчого закону є перевірка, яка встановлюється ЦВК і тут не треба її дублювати. Вона стосується загальних речей, цензів, які встановлені Конституцією. Розширювати їх ніякими законами не можна. Бо, якщо це буде робитися, ніяких демократичних виборів вже в Україні не буде. Дякую. Тому треба до другого читання досить актуально попрацювати. Зі свого боку, від імені фракції я готовий ввійти: чи в склад комітету, чи в склад робочої групи. І дуже попросив наші мудрі, мені здається, поправки врахувати до другого читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершеною. Перед постановкою на голосування я просив би, щоб і комітет, і всі ми прислухалися до того, що сказав наш колега і інші виступаючі. Нам потрібно серйозно доопрацювати цей закон, а не діяти за принципом. Продемонструвати на словах, як ми боремося всі за чистоту в Україні, я маю на увазі проти корупції, щоб потім цей закон не обернувся проти тих, хто найбільше закликав до прийняття цього закону, і до всіх інших. Тому, шановні колеги, з урахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону “Про засади запобігання і протидії корупції в Україні”. Прошу голосувати. [[12:53:35]] За-261 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Доповідач – голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсін Ігор Леонович. Будь ласка.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76 закону України “Про судоустрій і статус суддів” Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53 і 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України “Про судоустрій і статус суддів” вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов.
7503, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Кіровоградської області Письменного Олексія Письменного Олексія Анатолійовича. Апеляційного суду Львівської області Мацея Михайла Михайловича. Київського апеляційного господарського суду Остапенка Олега Миколайовича. Луцького міськрайонного суду Волинської області Кихтюка Романа Миколайовича. Андрюшівського районного суду Житомирської області Карповця Віталія Володимировича. Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бесагу Тараса Юрійовича. Костопільського районного суду Рівненської області Піскунова Володимира Миколайовича. Солом’янського районного суду міста Києва Оксюту Тараса Григоровича, Соколову Вікторію Вячеславівну. Дніпропетровського окружного адміністративного суду Чабаненко Світлану Володимирівну. Господарського суду Автономної Республіки Крим Привалову Анжеліку В’ячеславівну. Прошу підтримати.
Шановні колеги, прошу уваги. Ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 7503]] про обрання судів. Прошу голосувати. [[12:56:55]] За-245 Рішення прийнято. Тепер проект постанови номер 7503-1.
Обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: Вищого адміністративного суду України Веденяпина Олександра Андрійовича; апеляційного суду Автономної Республіки Крим Хмарук Наталію Сергіївну; апеляційного суду Донецької області – Гаврилову Галину Леонідівну, Дундар Ірину Олександрівну, Мироненко Ірину Петрівну, Савкову Світлану Володимирівну, Янчук Тетяну Олександрівну; апеляційного суду Закарпатської області Дацківа Володимира Васильовича; апеляційного суду Кіровоградської області Гончара Володимира Миколайовича, Дьомич Людмилу Миколаївну, Кабанову Веренею В’ячеславівну, Карпенка Олександра Леонтійовича, Широкоряда Романа Володимировича, Яковлєву Світлану Володимирівну;Житомирського апеляційного адміністративного суду Майора Григорія Івановича, Філіпову Тетяну Леонідівну; Київського апеляційного адміністративного суду Бужак Наталію Петрівну, Гром Любов Миколаївну, Пилипенко Олену Євгеніївну, Степанюка Анатолія Германовича, Шелест Світлану Богданівну; Севастопольського апеляційного господарського суду Воронцову Наталію Владиславівну, Євдокімова Ігоря Вячеславовича, Проценко Олександру Іванівну, Рибіну Світлану Анатоліївну; Київського районного суду міста Сімферополя Сенька Миколу Федоровича; Київського районного суду міста Одеси Борщова Ігоря Олексійовича; Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Антонюка Олега Володимировича, Трачука Руслана Миколайовича; Ленінського районного суду міста Севастополя Лушнікова Володимира Федоровича; господарського суду Запорізької області Кагітіну Людмилу Петрівну, Кричмаржевського Володимира Анатолійовича, Мойсеєнко Тетяну Володимирівну, Хуторного Віталія Михайловича, Шевченко Тетяну Миколаївну; господарського суду Луганської області Єжову Світлану Степанівну, Іноземцеву Любов Василівну, Лазненко Людмилу Леонідівну, Семендяєву Інессу Вячеславівну, Якушенко Раїсу Євгеніївну; господарського суду міста Києва Мельника Сергія Миколайовича. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, [[реєстраційний номер 7503-1]] «Про облання суддів». [[13:00:05]] За-246 Рішення прийнято. Тепер проект постанови, реєстраційний номер 7503-2.
Обрати на посади суддів безтроково: апеляційного суду Волинської області Овсієнка Андрія Анатолійовича; апеляційного суду Тернопільської області Галіян Людмилу Євгенівну; Одеського апеляційного адміністративного суду Скрипченка Вадима Олександровича; залізничного районного суду міста Сімферополя Уржумову Наталію Валеріївну; Рівненського міського суду Рівненської області Крижову Оксану Григорівну. Прошу підтримати.
Шановні колеги, вношу на голосування проект Постанови про обрання суддів (реєстраційний номер 7503-2). Прошу голосувати. ([[Шум у залі]]) [[13:01:07]] За-248 Рішення прийнято. Так, далі проект постанови 7503-3, будь ласка.
Обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: Вищого адміністративного суду України Зайцева Михайла Петровича, Шведа Едуарда Юрійовича; Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ: Дем’яносова Миколу Власовича, Єлфімова Олександра Васильовича, Журавель Валентину Іванівну, Завгородню Ірину Миколаївну, Карпенко Світлану Олексіївну, Кафідову Олену Василівну, Колодійчука Віктора Миколайовича, Крещенка Анатолія Миколайовича, Крижановського Валентина Яковича, Олійник Аллу Сергіївну, Орлянську Валентину Іванівну, Попович Олену Вікторівну, Сімоненко Валентину Миколаївну, Шилову Тетяну Семенівну, Юровську Галину Валентинівну; апеляційного суду Івано-Франківської області Кавацюка Миколу Федоровича; апеляційного суду Тернопільської області Іващенка Олександра Юрійовича; Вінницького апеляційного адміністративного суду Совгиру Дмитра Івановича; Донецького апеляційного адміністративного суду Компанієць Ірину Дмитрівну; Харківського апеляційного господарського суду Вілецьку Аллу Миколаївну, Грибенюк Наталію Володимирівну. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови про обрання суддів [[реєстраційний номер 7503-3]]. Прошу голосувати. [[13:03:07]] За-257 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, я прошу привітати суддів, яких щойно Верховна Рада України обрала на посади безстроково і побажати їм плідної роботи при гарному здоров’ї. А тепер я прошу голову Вищої ради юстиції Колесниченка Володимира Миколайовича до трибуни. Будь ласка.
Вища рада юстиції на своєму засіданні 6 грудня цього року відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126, статті 131 Конституції України, статтею 100, 109 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статті 31 Закону України «Про Вищу раду юстиції» розглянула матеріали про звільнення суддів Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, апеляційних та місцевих судів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів з’ясовано їх дійне волевиявлення, стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення про звільнення не встановлено. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад. Законопроект 7468.
Зараз переходим до законопроект 7468, так? Будь ласка.
Звільнити Цицака Олега Васильовича з посади судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням.
Нема тут телеграми, нічого, да? Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови про звільнення судді [[реєстраційний номер 7468]]. Прошу голосувати. [[13:05:18]] За-260 Рішення прийнято щодо Постанови 7468. Тепер 7468-1. Будь ласка.
Звільнити з посад суддів: апеляційного суду Донецької області Звягінцеву Олену Миколаївну в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, Зубову Людмилу Миколаївну в зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю апеляційного суду Полтавської області у зв’язку з поданням заяви про відставку Шабовську Валентину Анатоліївну, суддю апеляційного суду міста Києва Бачуріна Олександра Володимировича у зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Запорізького апеляційно-господарського суду Зубкову Тетяну Петрівну у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням, суддю Харківського апеляційно-господарського суду Бухана Анатолія Івановича у зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Литвиненко Валентину Миколаївну у зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Слов’янського міськрайонного суду Донецької області Ламєкіна Миколу Івановича в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків, суддю Харцизького міського суду Донецької області Наюк Лідію Михайлівну в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, суддю Петровського районного суду міста Донецька Мірошниченка Вадима Васильовича в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, суддю Черняхівського районного суду Житомирської області Сергійка Василя Володимировича в зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Кам’яно-Дніпровського районного суду Запорізької області Юхна Леоніда Михайловича в зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Іванківського районного суду Київської області Гавриленка Володимира Григоровича в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, суддю Жовківського районного суду Львівської області Пака Василя Михайловича в зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Кобилятського районного суду Полтавської області Зацеркляного Володимира Костянтиновича у зв’язку з поданням заяви про відставку, суддю Козелищинського районного суду Полтавської області Самосьонка Володимира Миколайовича у зв’язку з поданням заяви про відставку, суддів Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Кобзія Бориса Івановича і Усенко Тамару Іванівну в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Демидівського районного суду рівненської області Зозулю Петра Григоровича в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Нововодолазського районного суду Харківської області Мирного Олександра Сергійовича в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Миколаївської області Моргуленко Тамару Євгенівну в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я. І суддю господарського суду Одеської області Мазура Дмитра Тимофійовича в зв’язку з поданням заяви про відставку.
Так, шановні колеги, вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів, реєстраційний номер 7468-1. Прошу голосувати. [[13:08:23]] За-262 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови 7468-2.
Відповідно до пункту 5 частини п’ятої статті 126 Конституції України Верховна Рада. пропонуємо в зв’язку з порушенням присяги судді звільнити з посад суддів: Єнакіївського міського суду Донецької області Карякіна Олега Олександровича; Бориспільського міськрайонного суду Київської області Бондаренка Ігоря Анатолійовича та Завірюху Олексія Васильовича; Шевченківського районного суду міста Києва Кормушина Кирила Олександровича. Інформую про порушення. Карякін Олег Олександрович в установленому порядку повідомлений. На засіданні його немає. Я би хотів би, щоб визначитися із можливістю слухання у відсутності.
Що, що?
Відсутні судді на засіданні.
Ну, тут є ряд звернень. Да, а ви це по Карякіну, да?
Да, по Карякіну Олегу Олександровичу є телеграма і є повідомлення про те, що вручено в установленому порядку, причини неявки його на засідання Верховної Ради невідомі, не повідомив. Я вважаю, за необхідне розглянути без його участі, доповідаю про суть порушення. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Карякіна Олега Олександровича за порушення присяги, а саме за безпідставну тяганину, допущену суддею при розгляді кримінальної справи, незважаючи на перебування підсудного протягом більше ніж чотирьох років розгляду справи під вартою. Людина була без вироку чотири року під судом і під вартою.
Шановні народні депутати, пропозиція від голови Вищої ради юстиції розглядати питання при відсутності, то я поставлю цю пропозицію на голосування. Якщо Верховна Рада України підтримає, тоді ми зразу перейдемо до прийняття рішення, якщо ні, то наступний раз ми будемо приймати рішення. Нема заперечень? Я ставлю на голосування, щоб розглянути питання про звільнення у зв’язку з порушенням присяги судді Єнакіївського міського суду Донецької області Карякіна Олега Олександровича. Тобто, щоб розглянути це питання у його відсутність. Прошу, голосуйте, будь ласка. [[13:11:11]] За-261 Рішення прийнято. А тепер я ставлю на голосування, шановні колеги, пропозицію про звільнення судді у зв’язку з порушенням присяги, це Єнакіївський міський суд Донецької області, Карякіна Олега Олександровича. Прошу голосувати. [[13:11:47]] За-263 Рішення прийнято.
Бондаренко Ігор Анатолійович. Це суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області. У встановленому порядку повідомлений, проте надійшла заява такого змісту. У зв’язку з тим, що він з 13.12.2010 року знаходиться у декретній відпустці до досягнення донькою Яриною трьохлітнього віку, просить відкласти слухання цієї справи. Зазначу,що дитина народження 12.05.2010 року, з цього часу дружина була у відпустці по догляду за дитиною. А 13.12. після рішення Вищої ради юстиції він написав заяву, видали наказ, і він пішов у відпустку по догляду за дитиною. Я вважаю про те, що оскільки він в установленому законом повідомлений, що це як спосіб ухилення від відповідальність, і пропоную розглядати без його участі.
Шановні народні депутати! Шановні колеги! Давайте таким чином поступимо. Надійшла заява. Одну хвилиночку! Надійшла заява і на ім’я Голови Верховної Ради, зміст по суті справи цієї заяви от щойно було викладено, що у нас є всі ці документи. То я пропоную давайте поступимо таким чином. Якщо це ухиляння, але воно відповідає закону, то ми повинні дотримуватись закону. Тому прохання таке, мабуть, було б зараз відкласти розгляд цього питання. Попрохати Вищу раду юстиції ще раз вивчити це питання разом з комітетом, а тоді вже наступний раз будемо визначатися. Давайте будемо поступати по закону. Відкладаємо питання. Хто за те, щоб відкласти розгляд питання щодо звільнення з посади судді судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області Бондаренка Ігоря Анатолійовича, прошу проголосувати. [[13:13:58]] За-251 Рішення прийнято. Будь ласка.
Суддя Завірюха Олексій Васильович, суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області. На адресу Голови Верховної Ради надійшов лист про те, що він перебуває на стаціонарному лікуванні. Є довідка про те, що він находиться на лікуванні: гіпертонічна хвороба друга стадія. Прошу відкласти.
Будь ласка, ваша рекомендація.
Прошу відкласти.
Шановні колеги, також документи надійшли у вигляді телеграм і безпосередньо заяв до Верховної Ради України, то така пропозиція: давайте ми підтримаємо від Вищої ради юстиції про відкладення розгляду питання щодо суддів Завірюхи Олексія Васильович, це Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Прошуза цю пропозицію проголосувати, щоб все було відповідно до закону. [[13:15:02]] За-253 Рішення прийнято. Дякую.
Кормушин Кирило Олександрович, Шевченківський районний суд міста Києва. У встановленому законом порядку повідомлений, даних про його відсутність причини немає. Пропоную розглядати без його участі.
Шановні колеги, тому я ставлю на голосування пропозицію Вищої ради юстиції розглянути питання, щодо звільнення судді Кормушина Кирила Олександровича за його відсутності. Прошу голосувати. [[13:15:48]] За-247 Рішення прийнято. Будь ласка, мотивація.
Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Кормушина за порушення присяги, а саме за вчинення ряду корупційних дій із втручанням у діяльність Служби безпеки України в розгляді кримінальних справ, із грубим порушенням прав підсудних, допущеної тяганини. Так суддя, всупереч вимогам частини першої статті 272 КПК України, видалив підсудного Коваленка із залу суду на весь час розгляду справи, без наведення мотиву прийнятого рішення. Тим самим суддя позбавив підсудного брати можливість у судових дебатах та звертатися до суду з останнім словом, чим порушив його право на захист. Суддя також не виконав вимоги статті 81-1 КПК України про фіксування судового процесу технічними записами. В окремій ухвалі Апеляційного суду міста Києва також зазначено, що про порушення суддею Кормушиним в принципі в безпосередності та усності судового розгляду, передбачених статтею 257. При розгляді іншої справи суддя допустив істотні порушення вимог Кримінально-процесуального закону, які потягли за собою скасування судового рішення та направлення справи на новий судовий розгляд, порушення прав засудженого Зайцева на розгляд його апеляції. Також у порушення вимог статті 407 КПК України розглянув справу без повідомлення та участі органів, що.відає відбуванням покарання, подання якого розглядалось. Крім того, статтею 354 вказаного кодексу передбачено, що суд, який постановив вирок чи виніс ухвалу, постанову протягом 7 діб передає справу, разом з поданою апеляцією і тому подібне. Вища рада юстиції ретельно розглянула за його участю на своєму засіданні і прийняла рішення про звільнення. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про звільнення у зв’язку з порушенням Присяги судді Шевченківського районного суду міста Києва Кормушина Кирила Олександровича. Прошу голосувати. [[13:17:46]] За-246 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови 7468-3.
Відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє: звільнити з посад суддів апеляційного суду Кіровоградської області Пономаренку Валентину Григорівну в зв’язку з поданням заяви про відставку. Апеляційного суду Чернівецької області Сулятицьку Марію Миронівну в зв’язку з поданням заяви про відставку. Київського районного суду міста Сімферополя Бортник Олену Петрівну, в зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я. Жмеринського міськрайонного суду вінницької області Петрашека Леоніда Іванович, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Локачинського районного суду Волинської області Усік Надію Євгенівну, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Тлумацького районного суду Івано-Франківської області Керничного Івана Степановича, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Бондаренко Ірину Сергіївну, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Монастирського районного суду Тернопільської області Бойка Михайла Петровича, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Та Київського окружного адміністративного суду Штогуна Сергія Григоровича, в зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні колеги, вношу на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів за номером 7468-3. Прошу голосувати. [[13:19:26]] За-251 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проекту Постанови про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України щодо звільнення суддів [[реєстраційний номер 7469]]. Будь ласка.
Про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України щодо звільнення суддів. У зв’язку з прийняттям Вищим адміністративним судом України постанов від 17.08.2010 року, від 18.08.2010 року, від 09.09.2010 року у справах таких-то та від 02.11.2010 року, 13.10.2010 року у праві № такій-то. Внести зміни до таких Постанов Верховної Ради України. У Постанові Верховної ради України про звільнення суддів від 3 червня 2010 року №32 сторінка 456 слова “Червонозаводського районного суду міста Харкова – Атакову Людмилу Олексіївну та Кишинського Миколу Івановича” виключити. Друге. У Постанові Верховної Ради України про звільнення суддів від 17 червня 2010 року №32 слова “Київського апеляційного адміністративного суду – Бараненка Ігоря Івановича; Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області – Стасовську Людмилу Іванівну та Ворошилівського районного суду міста Донецька – Міщенка Геннадія Автономовича; Малиновського районного суду міста Одеси – Демченка Олександра Миколайовича та Святошинського районного суду міста Києва – Бабич Ніну Дмитрівну” виключити. Третє. У Постанові Верховної Ради України про звільнення суддів від 9 вересня 2010 року слова” Святошинського районного суду міста Києва – Пізняхівського Федора Миколайовича” виключити.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови Верховної ради України про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України щодо звільнення суддів [[реєстраційний номер 7469]]. Прошу голосувати. [[13:21:37]] За-242 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, переходимо до розгляду проекту постанови 7469-1, будь ласка.
Про звільнення суддів. Відповідно до пункту 5 частини п’ятої статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє: у зв’язку з порушенням присяги суддів звільнити з посад суддів Київського апеляційного адміністративного суду Бараненка Ігоря Івановича; Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Стасовську Людмилу Іванівну; Ворошиловського районного суду міста Донецька Міщенка Геннадія Автономовича; Малиновського районного суду міста Одеси Демченка Олександра Миколайовича; Червонозаводського районного суду міста Харкова Артакову Людмилу Олексіївну та Святошинського районного суду міста Києва Бабич Ніну Дмитрівну. Всі судді у встановленому порядку повідомлені урядовими телеграмами, є відповідні повідомлення про вручення їм. На засідання Верховної Ради ніхто із них не з’явився. Тому пропоную, оскільки це повторний розгляд, і саме суд із процедурних питань скасував рішення Верховної Ради у зв’язку з тим, що вони не з’явилися тоді на засідання, а потім представили документи про те, що вони були на лікарняних, і це було визнано, як поважною причиною, і було скасовано відповідні рішення Верховної Ради. Тому вважаю, що повторна їхня неявка на засідання – це теж серія тих кроків, які свідчать про те, що ухиляються навмисно від засідання. Прошу розглянути без їх участі.
Шановні колеги, аргументацію вам викладено. Разом з тим я не можу не сказати про те, що отримав я лист від голови Київського апеляційного адміністративного суду щодо Бараненка Ігоря Івановича. Я зачитаю тільки останній абзац: «Збори суддів одноголосно прийняли рішення звернутись до Верховної Ради України з проханням не звільняти суддю Бараненка з посади за порушення присяги судді». І також є, власне, сама заява від Бараненка такого змісту: «До порядку денного пленарного засідання Верховної Ради України 23 грудня включено питання про звільнення мене з посади судді. У зв’язку з неможливістю прибути 23 грудня 2010 року на засідання Верховної Ради України за станом здоров’я прошу перенести розгляд питання щодо мене на іншу дату». Але довідки про причини неможливості прибути за станом здоров’я не додано. Тому. Будь ласка, яка тут буде.
Я би просив підтримати і розглядати без його участі.
Я ставлю на голосування пропозицію, щоб розглянути питання щодо звільнення з посади судді Бараненка Ігоря Івановича за його відсутності. [[13:25:00]] За-240 Рішення прийнято. І тепер ще є до мене лист щодо судді Артакової Людмили Олексіївни такого змісту. Прошу зняти з порядку денного Пленарного засідання Верховної Ради України питання про розгляд подання Вищої ради юстиції про звільнення Артакової Людмили Олексіївни з посади судді Червонозаводського районного суду міста Харкова, оскільки правомірність цього подання оскаржується мною та відкрито касаційне впровадження відповідно до ухвали Вищого адміністративного суду України від 22 жовтня 2010 року по справі. Номер такий-то і додається копія ухвали. Будь ласка, пропозиція Вищої ради юстиції.
Суддя реалізувала своє право, звертаючись до суду. Рішення першої інстанції їй відмовило в позові, рішення апеляційної станції відмовило. Тепер вона в касаційному порядку оскаржує, що не є перешкодою для розгляду по суті цього питання.
Я тоді ставлю на голосування пропозицію Вищої ради юстиції, розглянути питання щодо звільнення з посади судді Артакової Людмили Олексіївни, незважаючи на її звернення до Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[13:26:27]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, якщо буде інше рішення суду, тоді Верховна Рада вимушена буде переглянути очевидно. Та що там очевидно, вимушена буде переглянути рішення, яке вона очевидно прийме.
Шановні народні депутати, я доповідав вже по суті порушень цими суддями на минулому засіданні. Я коротко інформую вас щодо кожного. По Бараненку Ігорю Івановичу. Вища рада юстиція пропонує звільнити суддю Бараненка за порушення присяги, а саме за незаконне закриття впровадження по справі та позбавлення позивача права на справедливий та неупереджений розгляд її справи у суді, яке відбулося завдяки перебування судді Бараненка у родинних і дружніх відносинах із апелянтом по справі на той час, і суддею Верховного суду України Волковим. Причому, суддя Бараненко, всупереч вимогам статті 27 КАС України, не заявив самовідвід. Це по Бараненку. Будемо голосувати всіх разом чи?
Ми таким чином, ви про всіх викладіть. А потім ми проголосуємо пропозицію, щоб розглянути за їх відсутності ще трьох, яких ми не проголосували. І потім, а потім проголосуємо в цілому всю постанову і все.
Зараз мені доповідати по Артаковій? За ту, що ми голосували?
Давайте, ми вже проголосували по Артаковій, що будемо розглядати, не зважаючи на її відсутність. Те саме стосується Бараненка. Будемо розглядати, не зважаючи на відсутність. Тепер щодо Стосовської, Міщенка і Демченка, і Бабич.
Артакова Людмила Олексіївна. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Артакову за порушення присяги, а саме: за незаконне блокування виконання рішення господарського суду Одеської області, яке набуло чинності в установленому законом порядку. Це що стосується Артакової. Тепер, що стосується Стосовської Людмили Іванівни. Повідомлення є належним чином, повідомлення, поручення також є. Прошу розглядати також без її участі. Стосовська Людмила Іванівна.
Так. Щодо Міщенка і Демченка?
І так само і Міщенко, і Бабич, якщо будете голосувати.
І Демченко, да?
Да.
Шановні колеги! Я поставлю на голосування рекомендацію Вищої ради юстиції, щоб розглянути питання про звільнення з посади суддів: Стосовської Людмили Іванівни, Міщенка Геннадія Автономовича, Демченка Олександра Миколайовича і Бабич Ніну Дмитрівну, не зважаючи на їх відсутність. Прошу голосувати. [[13:29:05]] За-239 Рішення прийнято. Тепер ми можемо голосувати постанову.
По Міщенку, да, по Міщенку Геннадію Автономовичу. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Міщенко за порушення присяги, а саме: за постановлення ряду незаконних ухвал щодо керівництва Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний», які призвели до блокування господарської діяльності господарського підприємства. Прошу підтримати.
Так. Так ми зараз по всіх будемо голосувати одночасно. Тепер по Демченку, будь ласка.
Давайте. Демченко Олександр Миколайович, Малиновський районний суд міста Одеси. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Демченка за порушення присяги, а саме: за розгляд справ із порушенням правил виключної підсудності, та в порядку заочного розгляду із позбавленням сторін права на інформацію про час і місце розгляду справи у суді. У результаті дій судді, ряд підприємств були незаконно позбавлені майнових прав на нерухомість в місті Одесі та Одеській області на декілька мільйонів гривень. Бабич Ніна Дмитрівна, Святошинський районний суд міста Києва. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю Бабич за порушення присяги. А саме, за безпідставний заочний розгляд справ із позбавленням сторін права на інформацію про час і місце розгляду справи; за участь у реалізації рейдерських схем по відношенню до двох товариств, блокування їх господарської діяльності. Внаслідок її неправомірних дій рейдерські атаки доведені до кінця, підприємства ліквідовані. І Стасовська. Я уже зачитав. Все, я інформацію дав щодо всіх суддів.
Шановні колеги. Ставиться на голосування проект Постанови про звільнення суддів [[реєстраційний номер 7469-1]]. [[13:31:09]] За-245 Рішення прийнято. Так, я дякую вам, Володимире Миколайовичу. Шановні колеги, нам треба розглянути зараз ще одне питання. Це проект Постанови про надання згоди на затримання та взяття під варту судді Іванівського районного суду Одеської області Доніна. Відповідно до Регламенту доповіді з цього приводу ми маємо заслухати від Голови Верховного Суду України і голови Комітету з питань правосуддя. Так? Відповідно до Регламенту спочатку Голова Верховного Суду. Василю Васильовичу, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! 15 лютого 2010 року до Верховного Суду України надійшло подання Генерального прокурора України про надання згоди на затримання і взяття під варту судді Іванівського районного суду Одеської області Доніна. Із подання випливало, що прокуратурою Одеської області розслідується кримінальна справа за обвинуваченням судді Доніна в порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого, тяжкі тілесні ушкодження. І ця передбачена статтею відповідальність частиною другою статті 286. Із даного подання ми побачили у Верховному Суді, що Донін 25.10.2007 року біля 22 години вечером, керуючи автомобілем, належав йому на праві власності, Пежо 407, на 456 кілометрі траси Київ-Одеса порушив правила дорожнього руху, дігнав, ну, якщо можна так сказати, дігнав інший автомобіль, де були, наздогнав, потерпілі. І в результаті цього один пасажир загинув зразу ж, інший пасажир отримав тяжкі тілесні пошкодження, а ще один пасажир, водій – легкі тілесні пошкодження. Але суть не в цьому. Прокурор посилався на те, що цей факт доказується відповідними показами свідків, також висновком комісій комісійної судової авто-технічної експертизи, висновком комплексної судово-медичної експертизи. Також прокурор вказував на те, що суддя Донін, зловживаючи наданим йому Законом України про статус суддів правом недоторканності, до слідчих органів не з’являється. І, як зазначав Генеральний прокурор, що в період з 19 січня 2009 року по 9 листопада 2009 року він шістдесят. тобто суддя шістдесят п’ять разів не з’явився без поважних причин на виклики до слідчого, ігноруючи вимоги закону. 12 березня 2010 року я зробив подання до вас, до Верховної Ради. Ми запрошували до Верховного Суду суддю і з ним спілкувався колишній перший заступник Голови Верховного Суду Пилипчук Петро Пилипович, мої колеги і в тому числі був запрошений слідчий, який веде цю справу. Суддя був попереджений і ми йому сказали, що ти повинен виконувати вимоги закону і повинен являтися на допити, інакше буде змінена міра запобіжного заходу. Більш того, в присутності моїх колег слідчий вручив йому ще одне запрошення-повістку. Але на сьогоднішній день, на скільки мені відомо, процес цей розслідування ще не завершений і в вас, ви маєте відповідне подання про зміну запобіжного заходу з підписки про невиїзд на арешт. Тому ви повинні сьогодні прийняти відповідне рішення. Я знаю, що це питання розглядалося на Комітеті з питань правосуддя і комітет прийняв теж відповідний висновок. Дякую за увагу.
Шановні колеги, якщо у вас є запитання, або Голови Верховного Суду, або до Генерального прокурора, так буде можливість ці запитання поставити. Тепер до Голови Верховного Суду, будь ласка, є запитання? Запишіть, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Василю Васильовичу, проблема страшна, і це не перший випадок, коли людина, яка говорить від імені України, скоює злочин. Мене цікавить інше питання. Ми ж всі живі люди, і що таке дорога сьогодні, і траса і так далі, і може статися з кожним, з любим. Ми знаємо тут в залі у нас народних депутатів України, в них можна зірочки малювати на машинах, на капотах. Скажіть, будь ласка, цей суддя, коли скоїв таку біду таку, він був у стані тверезому? Він був адекватний чи просто, чи це перший випадок, чи він постійно порушував, його попереджували він випивши сідав за кермо і ганяв от що він за людина?
Ярославе Михайловичу, кримінальна справа, розумієте, розглядалась в Генеральній прокуратурі слідчим. Але із тих матеріалів, які ми отримали, я не вбачав, що він був у нетверезому стані. Тому це було автотранспортна подія, де він так, як випливає з матеріалів справи, на високій швидкості, на великій швидкості догнав машину потерпілих і ззаду був такий контакт. Але, очевидно, такий контакт, ви розумієте, що люди один помер, інші – в тяжкому стані і легкі тілесні пошкодження.
Так, будь ласка, Євген Царьков мікрофон.
Но я хотел только добавить ко всему, что кроме мнения суда, кроме мнения комитета, есть еще мнение и на местах, и оно совпадает на 110 процентов с тем, которое здесь озвучено. То есть очень много есть жалоб с Ивановского района, с области. Есть, есть параллельные. И поэтому я прошу зал поддержать то, что сейчас просит и комитет, и судьи, чтобы я не поднимал те документы, которые есть еще на этого судью.
Василю Васильовичу.
Шановні колеги, ми, перш за все, ведемо мову про недоказанність злочину, це вже суд встановить: був злочин чи не є. А мова йде про заміну, щоб ви зрозуміли, підписки на невиїзд, на затримання, на арешт, по суті. Тому що він не являвся, як видно з матеріалів справи, на допити до слідчого.
Так, дякую, Василь Васильович. Сідайте. Я запрошую Сергія Васильовича Ківалова, голову Комітету з питань правосуддя. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на засіданні Комітету з питань правосуддя 20 жовтня 2010 року розглянуто подання Генеральної прокуратури України, підтримане та внесене Головою Верховного Суду України про надання згоди на затримання та арешт судді Іванівського районного суду Одеської області Доніна Володимира Євгеновича. За інформацією Генеральної прокуратури України прокуратурою Одеської області розслідується кримінальна справа за обвинуваченням Доніна у порушенні правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керувала транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого і заподіяла тяжкі тілесні ушкодження. Василь Васильович уже казав у відношенні до судового слідства, що встановлене, я зараз не буду зупинятися на цьому. Скажу тільки, що в результаті зіткнення пасажир автомобіля ВАЗ-2106 отримав тяжкі тілесні ушкодження, від яких помер по дорозі до лікарні. Два інших пасажира отримали тяжкі та легкі тілесні ушкодження. 11 березня 2009 року Доніну пред’явлено обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченою частиною другою статті 286 Кримінального кодексу України і обрано запобіжний захід – підписку про невиїзд. У поданні Генеральної прокуратури України зазначається: що суддя Донін, зловживаючи наданим йому правом недоторканності, не з’явився на допит за викликами слідчого до слідчих органів та ухиляється від слідства. Так, за період від 19 січня 2009 року до 9 листопада 2009 року він більше 65 разів не з’явився без поважних причин на виклики слідчого до слідчого органу, ігноруючи всі отримані та направлені йому повістки та телеграми. Розглядаючи зазначені матеріали, комітет дійшов висновку, що Генеральною прокуратурою України підтримане та внесене Головою Верховного суду України відповідає вимогам частини першої статті 220 Регламенту Верховної Ради України та може бути підтримане. Прошу шановних народних депутатів підтримати проект Постанови 7274.
Так, сідайте будь ласка. Шановні колеги, хто бажає виступити з цього приводу? Немає? Тоді переходимо до голосування. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про надання згоди на затримання та арешт, взяття під варту судді Іванівського районного суду Одеської області Доніна. [[Реєстраційний номер 7274]] Прошу голосувати. А, зніміть голосування. Будь ласка, зніміть голосування. Бо мені сказати, що відсутній суддя. Будь ласка, шановні колеги. Які є запитання до судді Доніна Володимира Євгеновича? Можливо, ви висловите свою позицію? Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемые народные депутаты! Я заявляю, что следователями одесской прокуратуры сфальсифицированы вот эти обвинения в отношение меня, в отношение этого уголовного дела. Обвинения мне не предъявлялось, подписка мне не избиралась. В тот момент я был на работе. А следователь прокуратуры представил, видать, в Генеральную прокуратуру документы, что якобы он мне предъявил обвинение. На самом деле слушалось уголовное дело, в процессе был прокурор, адвокаты, подсудимый был. Ну, не может такого быть! Я неоднократно допрашивался, десятки раз был на личных приемах и в областной прокуратуре, и в Генеральную прокуратуру я приезжал. Я невиновен. Но прокуратура этого просто не желает видеть. Из дела изъяты ряд показаний свидетелей, 12, которые подтверждали мою невиновность. Я в то время вообще не был за рулем, а за рулем был другой человек, меня доставали с разбитого автомобиля с пассажирского места. На это все закрываются глаза. С помощью сотрудников УБОП те неугодные свидетели, утром приезжали, забирали их из квартир и допрашивали в УБОПе только для того, чтобы они отказались от своих показаний. Когда они от этого не отказались, эти показания пропали из дела. То есть, нет 12 объяснений на сегодняшний день. Заявление о фальсификации дела упорно не рассматривается. Мной поданы и в Верховную Раду, и пофракционно я писал, и в Генеральную прокуратуру именно о подделке данного уголовного дела. Депутатские запросы. Там более 20 было депутатских запросов, которые игнорируются, ответов никаких нет на эти запросы, на ваши запросы, уважаемые депутаты. Это все как-то просто пропадает. В судах блокируется рассмотрение моих жалоб на постановление о возбуждении уголовного дела. Дело, материалы этого дела в суд просто не предоставляются, что исключает возможность их рассмотрение. Прокурор не является в дело. Это все длится и длится. Я никогда не прятался от следствия, никогда ни от кого не прятался. В то время, что я не сказали, что я не являлся на допросы к следователю, за это время как раз я перенес семь операций, я стал инвалидом второй группы, я физически не мог, будучи в больнице, прийти к следователю как раз в этот период времени. То есть, умышленно слались телеграммы и домой, и на работу. Я вам скажу, что дело фабрикуется по заданию председателя апелляционного суда Одесской области. Я ему просто неугоден, как судья и как председатель районного суда. В суд пришел работать его крестник, сначала председателя суда, так сказать, устранили, теперь устраняют меня. Поэтому я фактически подлежу устранению любым способом. Сейчас моя судьба в ваших руках. Я вас попрошу, решите ее, решите, как Господь велит. Спасибо за внимание.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ми заслухали пояснення судді. Кожен буде враховувати отриману інформацію. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради про надання згоди на затримання та арешт (взяття під варту) судді Іванівського районного суду Одеської області Доніна Володимира Євгеновича (реєстраційний номер 7274). [[13:46:52]] За-180 Рішення не прийнято. Так, тепер, ну, рішення не прийнято. Давайте тепер ще вивчать це питання будемо. Да. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 140, БЮТ – 0, «Наша Україна – Народна самооборона» - 6, комуністів – 25, Народна Партія – 0, позафракційні – 9. Шановні народні депутати, оголошується. Так, я всім дякую, хто брав участь у розгляді питання щодо призначення та звільнення суддів, а ми тоді продовжимо далі роботу. Всім дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[щодо видатків Мінрегіонбуду]]. Пропозиція поступила розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу проголосувати за цю пропозицію. [[13:48:06]] За-200 Рішення прийнято. Доповідач – Лисов Ігор Володимирович і співдоповідач – Баранов Валерій Олексійович. Прошу коротко. І перейдемо до прийняття рішення.
Шановний головуючий, шановні колеги! До вашої уваги подано проект про Державний бюджет України на 2010 рік [[щодо видатків Мінрегіонбуду]]. Проектом передбачається в межах бюджетних видатків загального фонду Міністерства регіонального розвитку та будівництва України здійснити їх перерозподіл шляхом збільшення видатків споживання на суму 450 тисяч гривень для забезпечення достатнього рівня оплати праці працівників міністерства відповідно до Закону України про Державну службу. Прийняття законопроекту не вимагає збільшення видатків Державного бюджету, а передбачає їх перерозподіл та спрямовано на забезпечення ефективного використання бюджетних коштів. Є позитивний висновок Міністерства фінансів з цього приводу і позитивний висновок Головного наукового-експертного управління. Враховуючи вище викладене, прошу підтримати і прийняти за основу і в цілому цей законопроект з стислими строками виконання бюджету 2010 року. Дякую за увагу.
Дякую, Ігоре Володимировичу. Голова комітету Баранов Валерій Олексійович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати і запрошені, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України законопроект за номером 7382, за наслідками його розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому, як закон. Разом з тим, для стенограми я зазначу, що з часу розгляду законопроекту в комітеті прийняті закони, якими внесено зміни до Закону про Державний бюджет на 2010 рік, зокрема Закон 2773 від 3 грудня та інші закони. В зв’язку із цим для забезпечення збалансованості підсумкових показників Державного бюджету та узгодження законопроекту за номером 7382 з останньою редакцією Закону про Державний на 2010 рік Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради необхідно при оформленні законопроекту внести відповідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до закону та додаткові. додатки в законопроекту за номером 7382 у разі його прийняття. Прошу підтримати рішення комітету з урахуванням озвученого. Дякую за увагу.
Шановні колеги, давайте підтримаємо рішення комітету з урахуванням зауважень, які були щойно висловлені для врахування. Нема заперечень? Я ставлю на голосування. Будь ласка, відмініть голосування. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович, ми, я сьогодні знаходжусь під глибоким враженням порушення Закону про Регламент, Конституції при прийнятті бюджету. З 1994-го року у цій залі такого брутального порушення Закону про Регламент не було, ніколи не було. І я, Адам Іванович, щоб ви не кричали там, у вас є час кричати, хочу сказати, що ви не хочете ні чути, ні бачити іншу точку зору. Але її треба чути і треба бачити. І я вас запитую, Адам Іванович, як одного із керівників парламенту, а де рішення комітету з питань бюджету по тому бюджету, який ми сьогодні приймали. Немає. По цьому є, по цьому ви зараз роздали. Я бачу, зараз ви пропонуєте, а чому ми не розглянули з вами те, передбачене законом, програму приватизації, а передбачаємо зараз, що ми звідти наберемо 10 мільярдів. Це ж має відношення і до цього закону, який ми зараз розглядаємо. Чому ми з вами ігноруємо взагалі і навіть не запросили, я не бачив сьогодні голови Рахункової палати, його пропозиції щодо Закону про Державний бюджет на 2011 рік і висновків по 2010 року. Там же передбачено, цитую: «Результати експертизи, проведеної Рахунковою палатою, засвідчили, що наявні резерви в частині збільшення надходжень окремих платежів на 1 мільярд 316,5 мільйона гривень. Зокрема, орендної плати на газ на 236 мільйонів, коштів від реалізації майна конфіскованого за рішенням суду на 30 мільйонів гривень, власних надходжень бюджетних установ на 1 мільярд, надходжень до Фонду соціального захисту інвалідів на 50 мільйонів. Таким чином дохідна частина мала бути 282 і 781,4 мільйона гривень. Через це, шановні друзі, наша фракція категорично проти таких підходів до розгляду законопроекту.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Репліка, Адаме Івановичу, будь ласка.
Шановні колеги, на щастя, в сесійній залі знаходиться чимало людей, які пам’ятають і можуть підтвердити, що Юрій Анатолійович говорить абсолютно неправду. Це перше. Друге. Ми скористалися вашим безцінним досвідом, коли ви були у складі правлячої коаліції і коли у грудні 2008 рокуприйняли постанову про те, щоб розглядати Закон про Державний бюджет на 2009 рік без обговорень і так далі, і тому подібне. Сьогодні обговорення бюджету було. Так що це неправда. Дякую.
Шановні народні депутати! Я прошу вас, я прошу, бо у нас всі виступи вони адресовані не Верховній Раді, а людям. Тому давайте поборолись за людей і будемо тепер приймати практичні рішення. Я прошу вас. Пропозиція комітету: прийняти законопроект за основу і в цілому. Прошу підготуватись до голосування. З урахуванням зауважень, які були викладені головою комітету. Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер 73820]]. Прошу голосувати.
У першому читанні тільки, Володимире Михайловичу.
Пізно. Я запитав немає заперечень? Ви сказали, що немає. [[13:54:44]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги! Є прохання, прошу уваги, щоб ми включили до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру» [[щодо затвердження тексту присяги працівника прокуратури]]. Комітет підготував, він звернувся до нас, щоб ми включили до порядку денного, якщо включимо, на вечірньому засіданні зможемо розглянути. Це реєстраційний номер 7426-1. Прошу проголосувати за пропозицію про включення проекту Закону до порядку денного. Прошу голосувати. Шановні колеги! Давайте ми будемо на цьому загострювати уваги. Голосуємо тай і все. [[13:55:32]] За-244 Рішення прийнято. І ще нам залишилось невеличкий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" [[щодо спеціальної підготовки кандидатів на посаду судді]]. Це рішення Погоджувальної ради розглянути це питання. Пропоную за скороченою процедурою і потім оголосити перерву. Будь ласка, проголосуйте. [[13:56:06]] За-216 Рішення прийнято. Валерію Володимировичу, будь ласка, коротко.
Дякую. Шановні колеги, ми в цьому законопроекті дещо спрощуємо процедуру по прийняттю суддів на цю посаду і пропонується визначити, що програму, навчальний план і порядок впровадження спеціальної підготовки та перелік вищих юридичних навчальних закладів, які здійснюватимуть таку підготовку, затверджувати Вища кваліфкомісія суддів, а організовуватиме спеціальну підготовку Національна школа суддів, яку ми з вами утворили під час судової реформи, яка функціонує при Вищій кваліфкомісії України. Критеріями визначення переліку вищих юридичних навчальних закладів затверджуватиме також Вища кваліфкомісія суддів. Необхідність прийняття також у нас залежить від того, що ми маємо відповідні пропозиції Венеціанської комісії і в цьому наша європейська спрямованість цього законопроекту. Комітет розглянув його. Є пропозиції прийняти його сьогодні в цілому. Він невеличкий і дещо просто регулює певні процедури. Тому прошу колег підтримати законопроект 7451 і проголосувати його в цілому. Дякую.
Дякую. Від комітету – Пилипенко Володимир Пилипович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, розглянувши поданий законопроект, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя вважає, що його положення є слушними, а прийняття їх дозволить вдосконалити процедуру добору кандидатів та сприятиме швидкому та якісному формуванню суддівського корпусу. Розглянувши на своєму засіданні цей законопроект, Комітет з питань правосуддя рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про судоустрій та статус суддів” [[реєстраційний номер 7451]], внесений народними депутатами Ківаловим та Писаренком, прийняти за основу та в цілому як Закон України. Дякую. Прошу підтримати.
Шановні колеги, пропозиція прийняти за основу і в цілому. Заперечень немає?
Ні, ну, є, ну чого я буду? Ну, заперечує чоловік. Шановні колеги, давайте таким чином. Я ставлю на голосування про прийняття проекту закону 7451 за основу. [[13:58:30]] За-245 Рішення прийнято. Оскільки, шановні колеги, є заперечення, я просив би комітет, узгодьте позицію. Якщо узгодите, буде нормально все. Ви не заперечуєте? А, ну все, заперечуєте. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо роботу з 16 години. Я просив би врахувати, що у нас там є розгляд питань у другому читанні.