Poštovani građani Srbije, uvažena gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predstavnici nevladinih organizacija, dragi gosti iz Autonomne Pokrajine Vojvodine, dozvolite mi da se pozovem na član 146. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije, ali mi, takođe, dozvolite da konstatujem da svakog dana, kako odmiče rad Skupštine, mi počinjemo da radimo sve kasnije i kasnije. Danas smo počeli u 11,15 i opet kuburimo sa kvorumom. Prekjuče smo prekinuli sednicu zbog toga što nije bilo kvoruma. Zaista molim parlamentarnu većinu, koja kaže da broji 131 poslanika, da već jednom disciplinuje svoje poslanike da makar predlog zakona koji oni predlažu ispoštuju do kraja i da budu prisutni u sali, kako ne bismo gubili dragoceno vreme zbog nedostatka kvoruma. Član 146. Poslovnika govori o tome da predlagač može da povuče svoj predlog, odnosno kada predlagač prihvati predlog većine, odnosno Vlade, onda on postaje sastavni deo predloga zakona, jer o tome Narodna skupština posebno ne odlučuje. Ja ovde govorim o jednom presedanu u zakonodavnoj praksi, ne samo u Srbiji i Jugoslaviji, nego, čini mi se, i svih evropskih demokratskih zemalja. Bili smo svedoci kada je parlamentarna većina tog dana u Narodnoj skupštini odbila da prihvati amandman V Vlade Republike Srbije na član 16. Predloga omnibus zakona. Dakle, redosled stvari je bio sledeći: Narodna skupština je odbila vladin predlog. Nakon toga, predstavnik predlagača, da li ovlašćeni ili ne, u to ne ulazim, jer zaista ne znam da li je mogla da odluči o tome Skupština Vojvodine u roku od tri sata koliko je trajala pauza, rekao je da oni prihvataju sve amandmane, uključujući i amandman V na član 16. zakona. Ja tvrdim da to nije dobro. Predlažem da Zakonodavni odbor zaseda hitno o ovom slučaju i da donese pravilnu odluku. Tvrdim vam da ukoliko se to ne desi da ćemo poništiti rejting Narodne skupštine Republike Srbije, jer ne može predlagač, Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine, da bude veći od Narodne skupštine Republike Srbije. Dakle, zna se redosled stvari. Stav 3. člana 146. jasno o tome govori. Dakle, mi smo odbili amandman 5. na član 16. ovog zakona. Molim vas da se to ispoštuje i da se konstatuje da je taj amandman odbijen. Ako preko toga budete prelazili, kao što prelazi predsednik ovog parlamenta gospođa Mićić, onda zaista to nije u redu. Upozoravam vas na to i kažem vam da ćemo zaista srozati ugled i rejting Narodne skupštine Republike Srbije. Ako mi dozvolite da zloupotrebim ovaj izlazak za govornicu, meni je predstavnik partije SPO DP, takođe član DOS-a, gospodin Momčilo Trajković, danas rekao da je 10.000 Srba okruženo, već deset dana, borbenim vozilima KFOR-a i UNMIK-a i da nemaju nikakvu komunikaciju, da konvoji ne mogu da idu i da im preti humanitarna katastrofa. Molim vas da se Vlada ovim pozabavi i da se ovo stavi na dnevni red, kako bi se uspostavili bolji odnosi sa KFOR-om i UNMIK-om, kako bi se sprečila humanitarna katastrofa u Štrpcu. Zahvaljujem na pažnji.
Narodni poslanik gospodin Momčilo Trajković tražio je reč. Pre nego što gospodin Trajković dobije reč, htela bih da dam objašnjenje gospodinu Peleviću. Narodni poslanik Borislav Pelević pozvao se na članove 145. i 146, Poslovnika, o čemu je, na insistiranje, tri puta u ovoj skupštini već raspravljano. Sve što mogu kao objašnjenje da pružim narodnom poslaniku je da konsultuje stenograme sa sednica, kada su drugi po istom osnovu predlagali i tražili drugačije rešenje, odnosno tumačenje, nego što je dala predsednica Skupštine Nataša Mićić. Što se tiče primedbe koju ste dali na činjenicu da Skupština kasni, ona je opravdana. To je na savesti svih nas narodnih poslanika i na našem shvatanju naših prava, obaveza i odgovornosti. Ne postoji pravilo koje možete propisati, ako ne postoji volja da se to pravilo primenjuje. Da li ste zadovoljni odgovorom ili želite da stavimo na glasanje, mada se Skupština o tome izjasnila po istom principu. Zahvaljujem. Narodni poslanik Momčilo Trajković, replika. Osnov za repliku je pominjanje u izlaganju prethodnog govornika.
Inforamcija koju je gospodin Pelević dao je tačna. Već nekoliko dana zovu ljudi sa Brezovice, a ja sam u nedelju i boravio tamo. Moram da kažem da je naš narod tamo u izolaciji. Vrši se pritisak da po svaku cenu prihvate kandidata za predsednika opštine Albanca, kako bi dobili pratnju da izađu iz Štrpca. Ima još jedan problem: stotinu građana Štrpca je van Štrpca u centralnoj Srbiji i ne može da se vrati zato što nema pratnju. Želim da iskoristim ovu priliku da apelujem na Vladu da hitno preduzme odgovarajuće mere, da se omogući ljudima koji su van Štrpca da se vrate svojim kućama, jer su u teškoj poziciji; nemaju gde da spavaju, jednostavno. To je jedan vrlo težak problem. Mislim da treba da se ode tamo hitno, da se razgovara sa KFOR-om i UNMIK-om, kako bi se taj problem razrešio. Samo usput da kažem, od kosovskih izbora koji su održani 17. novembra do današnjeg dana, tamo niko više nije otišao da obiđe taj narod. Oni su izuzetno ljuti, s pravom, i u potpunosti podržavam ovaj predlog gospodina Pelevića, da Vlada hitno o tome razgovara i da se preduzmu odgovarajuće mere kako bi se sprečila eventualno humanitarna katastrofa. UNMIK i KFOR insistiraju da će dati pratnju Srbima iz tog dela, odnosno Srbije, ukoliko prihvate da Albanac bude predsednik opštine u opštini gde ima preko 70% Srba. Hvala.
Narodni poslanik Branislav Ivković, po Poslovniku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, nenadano, i moj izlazak je u direktnoj vezi sa izlaskom prethodnih govornika za ovu govornicu. Tema je Kosovo i Metohija. Na neki način, Kosovo i Metohija je deo sudbine svakog građanina Srbije, a posebno pripadnika srpskog naroda. U tom smislu, svaki građanin Srbije očekivao je da će juče državna televizija na Prvom programu imati sluha za sve ono što se događa u Hagu, u procesu ranijem predsedniku SRJ i predsedniku SPS Slobodanu Miloševiću. [[Žagor u sali.]] Nažalost, RTS je državna televizija i pokazuje kako sistemski može da se radi protiv istine. Istina o onome što je bilo juče, saopštena nije. Javljam se po Poslovniku, član 157. stav 1, obzirom na sve ono što je rečeno u vezi događanja kod Štrpca, obzirom na činjenicu da se u ovoj sali nalazi delegacija Udruženja porodica sa Kosova i Metohije, čija je rodbina kidnapovana ili nestala, a da je juče pred Haškim tribunalom u procesu protiv Slobodana Miloševića, po ko zna koji put, ponovljena lažna optužba o genocidu nad Šiptarima na Kosovu i Metohiji, zahtevam da u skladu sa Poslovnikom, član 157. stav 1, Narodna skupština Republike Srbije donese odluku kojom se nalaže i preporučuje RTS da se na Prvom programu RTS u celini reprizira jučerašnji tok rasprave suđenja ranijem predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću; Ppsebno njegova izjava kojom se razobličava lažna optužba protiv srpskog naroda, daje potpuna istina o tadašnjoj državnoj politici i borbi za slobodu, mir i nezavisnost jedne države. (Iz sale: Tema.) Tema je, dragi moji poslanici, istina; istina o tome šta se događalo poslednjih deset godina na prostorima bivše Jugoslavije. Tražim da se o ovom zahtevu izjasnite demokratski, glasanjem. Ukoliko odbijete ovaj predlog, mi ćemo kao poslanici SPS-a na dva sata iz protesta napustiti sednicu ove skupštine. Vratićemo se zbog toga što smo uvereni da predlozi u tzv. autobus zakonu ili zakonu svaštari direktno ugrožavaju nacionalne i državne interese. Vratićemo se da i vama, a pre svega građanima Srbije, objasnimo suštinu naših amandmana na ovo sve što je podneto. Hvala.
Narodni poslanik Branislav Ivković pozvao se na član 157. stav 1. koji glasi: "Predlog poslovnika, deklaracije, rezolucije, preporuke, odluke ili zaključka može podneti predlagač zakona, u pisanom obliku, sa obrazloženjem". Podsećam narodnog poslanika da je predlagač zakona u ovoj skupštini svaki narodni poslanik, te po tome nije ni prekršen član Poslovnika, jer niko nijednom narodnom poslaniku nije prethodno zabranio da podnosi zaključak, odluku, rezoluciju, preporuku, deklaraciju itd. Molim vas da o tome vodite računa kada za govornicom dajete predlog koji niko ne spori i na koji vi imate potpuno pravo kao narodni poslanik, vi lično kao i ostalih 249, u pisanom obliku, procedurom u Skupštinu, a Skupština će raspravljati, ako se sa tim složi. Da li ste zadovoljniobrazloženjem? Da li hoćete da se glasa o tome da je prekšen član 157.stav 1. Poslovnika? (Da.) Dakle, nije podnet pisani predlog, ali poslanik tvrdi da je taj stav ipak prekršen. Želite li da se glasa? (Da.) Molim narodne poslanike da se izjasne. Za 54, protiv 92, uzdržano 26, nije glasalo 10,ukupno 182. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila da je prekršen član 157. stav 1, jer narodni poslanik nije ni podneo pisani predlog za odluku i zaključak. Političko pravo je postupak svake poslaničke grupe. (Poslanici poslaničke grupe SPS-a napuštaju salu Skupštine.) Molim narodne poslanike da sačekamo da poslanici SPS-a po svojoj odluci izađu iz sale Narodne skupštine. Nadamo se da ćete biti tu za dva sata. Molim narodne poslanike da poštuju Poslovnik Narodne skupštine, bez dobacivanja iz poslaničkih klupa. To nam je svima zabranjeno kao narodnim poslanicima. Nastavljamo raspravu u pojedinostima. Amandman na član 44. u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Branislav Blažić i Borivoje Drakulović. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 29, protiv 86, uzdržano 29, nije glasalo 12, ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Kermeci Karolj. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatiliovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za sedam, protiv 91, uzdržano 29, nije glasalo 11, od ukupno 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo narodni poslani Bojan Kostreš. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatiliovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Bojan Kostreš je juče usmeno izjavio da povlači amandmane koji su istovetni po svojoj sadržini, a odnose se na razne članove zakona, ali moja obaveza je da pročitam ovaj amandman i da podsetim Narodnu skupštinu da je narodni poslanik to učinio u toku jučerašnjeg zasedanja, čime je ovaj amandman prestao da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Živanko Radovančev. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne, nije prisutan u sali.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 29, protiv 93, uzdržano 25, nije glasalo 8, od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Kermeci Karolj. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatiliovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 22, protiv 97, uzdržano 23, nije glasalo 11, od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45.amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na član 46. vezan je za šumarstvo. Autonomna Pokrajina traži da ova oblast bude regulisana ovim zakonom u tri stava. Šumarstvo je oblast koja ne trpi brze i nepromišljene promene, koje su ovim predlogom evidentne. Amandman Srpske radikalne stranke predlaže da se ovaj član briše. Šume su danas organizovane i deluju u sistemu jedinstvenog preduzeća, koje se zove Javno preduzeće "Srbijašume". Prema Zakonu o šumama Republike Srbije: "radi racionalnog sprovođenja mera gazdovanja šumama, šumskim zemljištima i drugim potencijalima šuma na određenoj teritoriji" obrazuju se šumska područja. Šumska područja najveće jedinice prostorne podele šuma, obrazuju se prema geografskim i prirodnim uslovima. U Srbiji je obrazovano 27 ovakvih celina - šumskih područja. Ona obuhvataju šume u državnoj i privatnoj svojini, čime se izjednačuje značaj potreba i obaveza. U okviru Preduzeća "Srbijašume" postoji 110 šumskih uprava, koje predstavljaju osnovne organizacione i operativne jedinice u šumarstvu. Broj i veličina šumskih uprava kao i njihov teritorijalni raspored u okviru 27 šumskih područja, odnosno gazdinstava različit je u zavisnosti od površine i stanja šuma. Ovi gore izneti elementi govore u prilog tome da nove organizovanosti i nove podele, koje su predviđene članom 46. omnibus zakona, nisu potrebne. Ta organizovanost može da pretrpi i treba da doživi određene promene, ali te promene moraju biti usklađene i unapred izanalizirane na državnom nivou, a taj nivo nije Autonomna Pokrajina Vojvodina. Šumske površine, i pored velikih stručnih napora, ipak se smanjuju, a stepen šumovitosti (29,6%) i površina šuma po stanovniku (0,31 hektar) praktično stagniraju na evropskom nivou. Željeni rezultati ne ostvaruju se ni u fazi nege i melioracije šuma (opadaju po veličini tretirane površine, nega podmlatka, čišćenje, proređivanje, supstitucija, konverzija i rekonstrukcija), ni u pošumljavanju, iako je u Srbiji obim pošumljavanja smanjen za više od šest puta od 1982. Usled takvih kretanja, nije poboljšana ni struktura šuma prema uzgojnom obliku (površine pod visokim i izdanačkim šumama približno su jednake), a one zajedno čine 89% površina svih šuma. U Srbiji, vezano za vlasništvo 44% šuma, su u privatnom vlasništvu, a 56% u državnom vlasništvu - i ovaj podatak upozorava šumare da na ovom planu treba nešto raditi, ali ne na ovaj način koji predviđa ovaj član 46. omnibus zakona. Srbija obuhvata tri biljno geografske celine: prva, obuhvata najveći deo Srbije sa najznačajnijim šumskim kompleksima; druga, manje delove jugozapadne i zapadne Srbije; a treća, šumske površine pored Save i Dunava. U zavisnosti od prirodniih uslova izdvajaju se: kompleks šuma, vrba i topola, lužnjaka, poljskog jasena i jove. Drugo, kompleks pretežno šuma cera i sladuna, i treće,kompleks kitnjakovih i grabovih tipova šuma, i tako dalje, znači sve do onih visoko planinskih područja gde raste smrča i planinski korov.Drvna zapremina i zapreminski prirast u jugoslovenskim šumama iznosi 307 miliona kubnih metara, u Srbiji 235 miliona kubnih metara, a zapreminski prirast 7,6 miliona metara prosečnog godišnjeg prirasta. Što se tiče nacionalnih parkova i oni, po Zakonu o šumama, imaju obavezu da gazduju u skladu sa istim. Njih u Srbiji ima pet i oni treba da budu tretirani kao jedinstvena celina - nacionalni parkovi, a ne da oni dožive sada razmišljanja da budu deljeni. Zadatak šumara u Srbiji je da povećaju obraslost, odnosno - šumovitost, a to se može samo ako država planira i ulaže kvalitetna sredstva, vezano za biološka ulaganja. U svim kriznim vremenima šume su bile i ostale oslonac svakog društva. Tako i danas to treba negovati i poštovati. Šuma je složena formacija biogeneza i kao takva zaslužuje više pažnje i kvalitetnijeg razmišljanja u odnosu na ovaj član 46. Predloga zakona koji je predložio predlagač. Srpska radikalna stranka smatra da ovaj član treba brisati, a Zakon o šumama regulisati tek posle donošenja ustava i svih pratećih zakona koji su vezani za šume i šumske komplekse.
Da li se još neko javlja za reč od ovlašćenih učesnika u raspravi? (Da.) Narodni poslanik Tomislav Nikolić, predstavnik poslaničke grupe.
Dame i gospodo narodni poslanici, sudbina člana 46, je u stvari, slika političkih odnosa, političke klime, trgovine, ucena, glasanja po narudžbini koja sada dominiraju na politčkoj sceni, pa i u ovoj Narodnoj skupštini. Kada smo dobili Predlog zakona, bilo je očigledno da Vlada Republike Srbije ne može da prihvati član 46. Posle toga je usledio amandman narodnog poslanika iz DOS-a, koji je direktor Javnog preduzeća "Srbijašume", pa smo na televiziji videli početak kampanje,(a ova vlada se samo bavi televizijskim kampanjama), koja je opravdavala amandman na član Predloga zakona. Čitav seminar je organizovan o tome kako su šume nedeljive i kako ne postoji osnov da se formira novo javno preduzeće - Vojvodinašume (najverovatnije da će se tako zvati). Sve ovo što vam sada govorim je deo istorije i sve je palo u vodu onda kada je pao jedan amandman Vlade Republike Srbije na Predlog zakona i kada su se usijale telefonske veze između Beograda i Novog Sada. Sada mi ovde, kao prisutni koji, istina besplatno, prisustvuju jednoj pozorišnoj predstavi, ali karte nam je obezbedio narod za ovu predstavu, samo čekamo kako ćete se dogovoriti i kako je moguće da to rešite u roku od samo dva dana, tako da jedan opšti nacionalni interes prestane da to bude. Ko to utvrđuje noću šta je nacionalni interes, a sutradankada se probudi i kada se umije, odustane od onoga što je prethodne noći utvrđeno i već obnarodovano građanima Srbije kao opštenacionalni interes. Gde je sada direktor preduzeća "Srbijašume" da nam kaže, pa kako to da nije uspeo za ovih godinu dana kako je DOS preuzeo rukovođenje tim preduzećem da sagleda da li je moguće podeliti šume u Srbiji ili nije. Amandmanom koji je podneo, tvrdio nam je da nije moguće. Kada je povukao amandman, ispada da je to moguće. Pazite obrazloženje Vlade na amandman SRS - da bi odbila amandman i da bi to izgledalo uverljivije, Vlada nas upućuje na to kako se u Vojvodini nekontrolisano seče šuma, a kao u vrlo malom procentu se zanavlja i kako je samo 200hektara pošumljeno prošle godine; tobož, raspašće se taj sistem i hajde da ga gurnemo u ruke Vojvodini, da ne odgovara Vlada Republike Srbijeza sudbinu šuma u Vojvodini. Pa, nije to vruć krompir, šume nigde nisu vruć krompir, šume su bogatstvo. To što Vlada Republike Srbije sada trenutno loše gazduje šumama, i u Srbiji, i na teritoriji AP Vojvodine, nije razlog da se toga odriče. Nije razlog da to prepušta u ruke onima koji su i do sada o tome vodili brigu, pa vodili loše. Očigledno da je nadzor nad gazdovanjem šumama u Vojvodini bio izuzetno loš, a oni isti ljudi koji su do sada radili u šumarstvu u Vojvodini, radiće u šumarstvu i u okviru preduzeća "Vojvodinašume", pa ako je od ukupne količine drveta, isečenog prošle godine u celoj Srbiji, skoro 35% isečeno na teritoriji Vojvodine, a ona ima samo 6,7% šuma čitave teritorije Srbije, to će biti i iduće godine. Ništa se neće promeniti. Vojvodina će ostati bez šuma, pa nije valjda Vladi Republike Srbije cilj da pokaže kako Vojvodina neće umeti da gazduje šumama; valjda joj je cilj da sagleda teritoriju Republike Srbije, da obezbedi kontrolu nad radom svih onih koji rade u okviru države i da ta kontrola bude jedinstvena na teritoriji Republike Srbije. Da ne bude posle kao na televiziji "da komšiji krava bude zdrava". U ovom slučaju, Vlada se ponaša u stilu "da komšiji crkne krava", da Vojvodina ostane bez šuma. Ostaće ako šume pređu potpuno u nadležnost Vojvodine, a ostaće bez šuma i ako DOS ostane na vlasti, jer nam Vlada priznaje da je 2001. godine izvršen pomor šuma na teritoriji AP Vojvodine, i niko za to ne odgovara. Otkako smo dobili ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, ostasmo bez šuma, ostasmo bez ptičica, ostasmo bez velikih ptica. Bilo bi mnogo bolje da ostanemo bez takvog ministra, nego da se ruinira pred nama flora i fauna, a vi ovde gledate - hoće li u 11 ili u 11,30 biti kvoruma za rad Narodne skupštine.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne želi.) Ako ne, molim narodne poslanike da se izjasne o amandmanu na član 46. koji je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Za 23, protiv 84, uzdržan 21, nije glasalo 14, od ukupno 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Miomir Ilić. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Podnosilac amandmana, Miomir Ilić, nije prisutan.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne želi.) Ako ne, molim narodne poslanike da se izjasne o amandmanu na član 46. Za 7, protiv 84, uzdržano 19, nije glasalo 33, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanci Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Karolj Kermeci. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatili ovajamandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko od podnosilacaamandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne želi.) Ako ne, stavljam amandman na član 46. na glasanje i molim narodne poslanike da se izjasne. Za 8, protiv 84, uzdržano 19, nije glasalo 17, od ukupno 128 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Bojan Kostreš je izjavio da povlači ovaj amandman, čime on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 46. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 47. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Stevan Kesejić i narodni poslanik Dragan Tomić. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, reč ima Stevan Kesejić, narodni poslanik.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici Srpske radikalne stranke podneli su amandman na član 47. koji se odnosi na lovstvo. Naime, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede ustanovljava i daje pravo na gazdovanje, a ujedno pravo i obavezu korisnika, pre svega Lovačkom savezu Srbije, a koji ta svoja prava prenosi na lovačka udruženja, u vezi gazdovanja lovištima na teritoriji Republike Srbije. Sada, ovim zakonom ili omnibusom, Autonomna Pokrajina Vojvodina želi da preuzme ovlašćenja Republike Srbije i gotovo na istovetan način, kako je to već regulisano republičkim zakonom iz ove materije, želi da prenese u nadležnost Autonomne Pokrajine Vojvodine. Pa, tako, kaže: donosi program unapređenja, zaštite i gajenja divljači za teritoriju Autonomne Pokrajine Vojvodine, u skladu sa jedinstvenim programom za područje Republike. Ako je, znači, u skladu sa jedinstvenim programom za područje Republike Srbije, zbog čega bi onda autonomna pokrajina donosila program unapređenja? Valjda bi sprovodila. Dalje, u tom članu se uglavnom koriste prerogativi kojima se cepa od zakona i Ustava Republike Srbije i preuzima u nadležnost i ingerenciju Vojvodine. Međutim, ovde ima jedna krucijalna stvar koja je veoma važna. Kako ovde predlagač, Nenad Čanak, govori: "čije su naše pare", "gde su naše pare" i "ko je upalio žito", moramo da kroz ovaj član objasnimo te stvari. Naime, sigurno da bi Šicer poverovao da student nije upalio žito, ako dođemo do podataka koje imam, da je ministar poljoprivrede taj koji je dozvolio da se ubijaju i uništavaju zabranjene ptice, da se koriste [[žagor]] lovišta, rezervati, gde se posebno vrši obezbeđivanje i zaštita pojedinih divljači, pre svega ptica o kojima je bila ona afera. A,ministar ne samo da je znao za to, nego je i lično dao odobrenje. Vi se možete smejati koliko god hoćete. Umesto da se ministar policije, Dušan Mihajlović, pozabavio ovim kriminalom i korupcijom, jer je nadležan organ podneo i zahtev Vrhovnom sudu o pokretanju krivičnog postupka protiv ministra Dragana Veselinova, vi se tako slatko smejete, pa ukoliko se tako smejete dajte neka vam ministar poubija štiglice i kanarince u vašim kavezima, pa se smejte. Ovde se radi o velikom iznosu deviznih sredstava koja se odlivaju ne iz Beograda, ne iz džepova vojvođanskih radnika i seljaka, ne iz lovišta Vojvodine, nego se odlivaju, odnosno slivaju u džepove ministara koje vi ovde danas štitite i branite. Zbog toga ovaj član, u stvari, ima za cilj da se izbegne jedna kontrola, da se pokrajinska vlast može nesmetano i bahato ponašati, kao što se ponaša danas autonomaš - ministar Dragan Veselinov, koji je izdao dozvolu privatnoj firmi - "Kraljevska prepelica", koja se bavi lovom i turizmom... (Predsedavajuća: Molim narodnog poslanika da se drži sadržaja člana i amandmana)... Apsolutno se držim amandmana, apsolutno. Dakle, izdaje dozvolu privatnoj firmi za lov i turizam... (Predsedavajuća: Podsećam narodnog poslanika da Predlog zakona menja oblast u kojoj se vrše javni poslovi, a da on opisuje postojeće stanje po svojim informacijama). Molim vas da završim. (Predsedavajuća: Molim vas da se vratite na sadržaj). To ima uske veze - i na taj način je sprečio da se iz člana 47. ostvari tačka 1) unapređenje i zaštita gajene divljači, jer se ova firma bavi isključivo odstrelom i prodajom divljači, a nikako uzgojem i unapređenjem, ili zaštitom. Dakle, vidite da ima direktne veze sa ovim o čemu govorim. (Predsedavajuća: Šest minuta.) Zbog toga poslanička grupa Srpske radikalne stranke predlaže da poslanička većina prihvati ovaj amandman, sem ukoliko nisu za korupciju i za ovakve nezakonite radnje kakve sam vam predočio ovde.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, predstavnik poslaničke grupe.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ovoj apsurdnoj situaciji, u kojoj želite da jednu malu republiku, čak ne ni državu, podelite na još sitnije delove, mnogo toga bih mogao da razumem. Da je, recimo, iz moje Bajčetine postavljen ministar poljoprivrede, a to vam je na Gledićkim planinama, na 900 metara nadmorske visine, i da je naturen Vojvodini kao ministar, razumeo bih da moj Laza kaže - čekaj bre čoveče, taj nikad nije video ove traktore koje mi vozimo, nikada nije zastao pred njivom od 100 ili 200 hektara, ne ume on to da radi, naturate nam ljude iz uže Srbije, a mi u Vojvodini to najbolje znamo, to bih i mogao da razumem, odnosno takvu vrstu protesta. Ali, trenutno poveravati Vojvodini, autonomnoj pokrajini, (tobož - Vojvodina), čitavu oblast poljoprivrede, pa i lovstvo, a ministar je iz Vojvodine i sve upropastio čega se dotakao u oblasti kojom gazduje. Sinoć ste gledali državnu televiziju i državna televizija mora da kaže da šećerna repa nije isplaćena - a, evo ljudi pale traktore, kreću u njive da prave novi program šećerne repe. Ovde, u ovoj oblasti lovstva, njegov je greh posebno izražen. Da nije bilo slučajne kontrole na italijanskoj granici mi ne bismo saznali za greh, za zločin, koji je na teritoriji Vovjodine, znači na teritoriji Srbije, u vreme kada je ministar iz Vojvodine, načinjen prema blagu koje retko koje države na svetu imaju. Ministar je iz jednog lovišta, kojim je upravljalo lovačko društvo, izdvojio jedan poseban deo, mimo svih osnova, a to pravo sada predviđate da ima ministar iz Vojvodine, vojvođanski minstar, a i ovaj je bio vojvođanski, iz Vojvodine, za posebnu namenu iako na to nije imao nikakvo pravo - i, nestadoše male ptice na trpezama besnih Italijana, kod kojih je čak zakonom zabranjeno da te ptice služe za ishranu, ali su delikates, pa još kada je taj delikates neubijen, nego su na stotine hiljada malih ptica uhvaćene mrežama ili na neki drugi način, pa onda ubijane sistematski. Kada je takva predistorija, tih malih ptica - vidite postoje narodi u svetu koje vi držite za civilizovane, na koje želite da se ugledate, koji se time hrane. Ovde se za par hiljada maraka, dolara ili evra prodaje duša đavolu. Nikoga glava ne boli. Pala bi vlada u drugoj državi da se takav zločin na njenoj teritoriji dogodio. Vi još kažete da nagradimo ovog ministra, pošto je on baš iz Vojvodine. Možda ćete izvršiti smenu ministra poljoprivrede tako da on postane ministar poljoprivrede AP Vojvodine, a za svaki slučaj pošto ide tamo da mu prebacimo i ovo gazdovanje nad malim, bespomoćnim pticama. Lepo ume da organizuje, sarađuje sa italijanskim grofovima, ume da uzme novac, ume da pronađe mesto na kome će ptice biti ubijane i što sada da učimo nekog drugog, gospodin Veselinov je za to izvanredan, a ima i pedigre porodični, ume da upropašćuje i državu i narod. Molim vas, dame i gospodo narodni poslanici, da posao vođenja države shvatite tako ozbiljno kako mi shvatamo opozicioni posao, da vi u vođenje države uložite onoliko truda koliko mi ulažemo u naš opozicioni posao. Biće bolje za državu. Vi pred naletima opozicije više nemate kvorum u Narodnoj skupštini. Zašto baš nemate kvorum na zakonima kojima se tobož utvrđuju nadležnosti Autonomne Pokrajine Vojvodine? Zato što je mnoge od vas sramota što učestvuju u ovoj radnji. (Milka Marinković: Nije tačno i ne pričaj svašta, ne lupetaj.) Naravno one koje uopšte nije sramota možete da čujete i u direktnom televizijskom prenosu. Oni ne mogu da se uzdrže da ne dobacuju. (Milka Marinković: Naravno kada lupaš. Ne mogu da ćutim kada lupaš.)
Molim narodne poslanike da poštuju Poslovnik, a govornika podsećam da je pet minuta i 30 sekundi.
Bez obzira na to što za ovaj amandman nećete glasati, samo koristim priliku da vas još jednom upozorim. Podsećaću vas na sve ovo što radite ovih dana, jednog dana kada nažalost bude kasno za to.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 16, protiv 92, uzdržano 15, nije glasalo 11, od ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Kermeci Karolj. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko od podnosilaca želi reč? (Ne.) Da li neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam da je ukupno pristupilo glasanju 120 narodnih poslanika, što je nedovoljno da bi bila donesena bilo kakva odluka i što je osnov za poništavanje ovakvog glasanja. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Obaveštavam prisutne narodne poslanike da u 12 časova i 14 minuta određujem pauzu koja će da se završi u 13,00 časova. Molim sve narodne poslanike i svoje kolege koji imaju obaveze da do 13,00 časova to obave, da bismo mogli redovno da nastavimo rad Narodne skupštine.
Pošto je elektrinskim sistemom utvrđeno da imamo kvorum, nastavljamo rad. Stavljam na glasanje amandman na član 47. koji su zajedno podneli narodni poslanici: Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Kermeci Karolj. Za 5, protiv 98, uzdržanih 24, nije glasalo 16, ukupno 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik Bojan Kostreš želi reč? (Ne.) Narodni poslanik povlači amandman. Znači, narodni poslanik Bojan Kostreš, povlači amandman na član 47. Na član 47. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Predstavnik predlagača, Zakonodavni odbor i Vlada nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Poštovani narodni poslanici, u ovom amandmanu koji sam podneo (Vlada je prihvatila amandman koji nije korektan) tražio sam da naknada od vodoprivrede pripada lokalnoj samoupravi. Šta se dešava: kada je bio Zakon o porezima, stopa od 20% data je vodoprivredi. Tada sam tražio da se smanji ta stopa za vodoprivredu. Sada, stopa od 20% na jedan način će se preneti na AP Vojvodinu, od toga mi u Melencima nemamo ništa, bukvalno ništa. Pare od vodoprivrede, ne znam ko to kontroliše. Pare koje se daju, ne vraćaju se. Tražio sam da se prenese na lokalnu samoupravu - sigurno je da će jedan deo ostati i Republici, to nek bude 5%, a 15% da se prenese na lokalnu samoupravu. Jer, mi koji plaćamo taj samodoprinos znamo šta znači. Ovde u sali neki ljudi, da ne postoji televizor, ne bi znali da postoji živa kokoška. Svi mi koji obrađujemo zemlju i radimo, znamo to da je vodoprivreda krvopija i dere kožu, nama treba da se vrate te pare za vodoprivredu. Meni je potpuno isto, da li će otići u Novi Sad ili u Beograd. Treba pare da se vrate seljacima. Republičke pare će uzeti pokrajinska vlada, a mi od toga nemamo ništa. Zato je najčestitije i najbolje da se veći deo para, oko 15%, vrati lokalnoj samoupravi, kako bi ljudi sa sela imali koristi. Do sada smo imali obećanja od ministra za poljoprivredu: - biće ovo - biće ono, biće pariteti. Cena kukuruza je 5 dinara, semenskog 11 dinara, ureje 12 dinara; još, pored toga,cena otkupnog kukuruza ista je. Vodoprivreda je ta koja uzima veliki danak. Ništa se ne vraća selu, a samo tražite da selo ispunjava svoje obaveze. Čestitoi pošteno ste uzeli od onoga od koga ste uzeli, sada je uzimala ova vlada, od koga će uzimati pokrajinska vlada i te pare neće vratiti tamo gde pripadaju. Sigurno će otići ili na ubijanje ptica ili će Đelić sanirati neka propala preduzeća.
Izvolite, da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, evo tako od nekih državnih entiteta stigli smo i do vodoprivrednih entiteta, bar se tako kaže u obrazloženju Vlade Republike Srbije, koja prenosi terminologiju koju u ovoj oblasti nameće Evropska unija. Počesmo da se delimo po vodoprivrednim entitetima. Jedan ugledni voćar iz Grocke Dragoljub Raja Radosavljević, obratio se Vladi Republike Srbije, Ministarstvu za poljoprivredu, pošto je čuo da Vlada Republike Srbije kao administrator dodeljuje kredite Evropske unije za navodnjavanje. Iz Ministarstva su mu odgovorili da kredite za navodnjavanje seljaci mogu da dobijaju. Tražili su njegove podatke. Kada se predstavio i rekao da je iz Grocke, rekli su mu da ne može, jer su to krediti samo za Autonomnu Pokrajinu Vojvodinu. To je to, dame i gospodo narodni poslanici, to je, otprilike, ono što nas čeka ubuduće. To je ono što vi znate, prećutkujete, nećete ovde da kažete. Neće više biti Save, Dunava i Morave. Zaista su to celine kako treba organizovati vodoprivredu (iz sale dobacuju). Možete vi da dobacujete koliko god hoćete. Kada biste znali nad čim sve nisam zaplakao, ne bi vam palo na pamet da me na taj način prozivate. Kada biste znali koliko ste malo pametni, ne biste mi se uopšte obraćali dok sam za govornicom. Iskoristiću svako dobacivanje iz klupa da koristim grube reči, a da ne dobijem opomenu. Zato, bolje ćutite, veoma lepo izgledate na televiziji. Uvođenjemnekih prava autonomne pokrajine nad vodama, nad oblašću kojom se uređuju vode, drži se neki kontinuitet razdvajanja. Koliko ministarstava u Vojvodini, toliko zahteva za autonomijom u tim oblastima, toliko novih službi, toliko novih zavlačenja ruku u džepove svim građanima Srbije, bez obzira na to da li se nalaze na teritoriji autonomne pokrajine ili se nalaze na onom delu Srbije koji još uvek nije podeljen nekim autonomnim pokrajinama, a očekuje kada i kako će to biti i kako će to da izgleda. Naravno, niste prihvatili već četrdesetak amandmana SRS, pa nećete ni ovaj. Neka ostane zabeleženo - a stenografske beleške još iz prošlog veka postoje u biblioteci Narodne skupštine Republike Srbije, pa tako će i ove jednog dana, jednog dana kada o svemu bude moglo da se hladne glave razmišlja i razgovara, jednog dana će ljudi, koje sada kao maloletne izgleda razdvajate na neke nove države, kada dođu sebi, kada budu imali pravo glasa, čitajući beleške, ustanoviti ko ih je to delio i razdvajao, a možda čak uvodio i u sukobe. Slušajući izlaganje Nenada Čanka za ovom govornicom, naravno nisam bio uplašen, ali uz opreznost koju mi nalaže dosadašnjih deset godina istorije ovog naroda, shvatio sam da možemo da očekujemo i sukobe na teritoriji Republike Srbije. Mi želimo da dušu svoju spasimo i da vas upozorimo na posledice do kojih će doći. Vi, kako vam je volja.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 48. Za 48, protiv 90, uzdržano 28, nije glasalo 11, ukupno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Miomir Ilić. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, a posebno građani Srbije, SPS je podnela ovaj amandman na tzv. omnibus zakon, čiji je predlagač Skupština AP Vojvodine i nazvala ga omnibus zakon, a koji mi slobodno možemo da nazovemo zakon svaštara. Da se jednim zakonom prenose neka prava koja su po Ustavu Republike Srbije već preneta i koja su već zastupljena, a prenosi će se iz 24 oblasti određena prava autonomnoj pokrajini, a zakonskim rešenjima, određenim zakonima Republike Srbije ta prava su već preneta. Ne vidim razloga zašto o ovome razgovaramo, pogotovo što je usvojeno 30 amandmana koje je podnela Vlada Republike Srbije i ovaj predlog više ne predstavlja ništa - pogotovo o prirodnim resursima kao što su šume i vod, nacionalno blago Republike Srbije, jer nijedna država u Evropi ili ako hoćete u državama koje vi nazivate u tranziciji, nije dala da se ne vodi jedinstvena politika u toj oblasti. Pošto nismo bili prisutni kada se govorilo o šumama, govoriću o vodama, gde sam kao stručnjak iz te oblasti u tridesetogodišnjem radu imao i određeno iskustvo. Iz tog razloga, SPS je podnela amandman da se iz člana48, brišu: tačka 1) "donosi" vodoprivrednu osnovu za teritoriju autonomne pokrajine u skladu sa vodoprivrednom osnovom Republike Srbije; "zatim, tačka 3) osniva javno preduzeća za gazdovanje vodama na teritoriji autonomne pokrajine"; i, tačka 4) "vrši nadzor nad zakonitošću akata". Moram da kažem da je Zakonom o vodama, Prostornim planom Republike Srbije, zatim Strategijom razvoja vodoprivrede Srbije do 2005. godine. određen jedinstven razvoj vodoprivredne delatnosti Republike Srbije. Moram da kažem da je vodoprivredna osnova Republike Srbije građena na osnovu stručnih analiza, a ne političkih stvari. JP "Srbijavode", osnovano 1992. godine, koje jedinstveno gazduje i upravlja prirodnim resursima, odnosno vodom, u ovih deset godina nije se bavilo politikom već strukom, dalo je koncepciju razvoja iz ove oblasti, a pogotovo što je voda nacionalno blago koje posebno treba da se čuva i koje treba da bude jedinstveno. Moram da kažem da je u razvoju naših vodoprivrednih organizacija i u oblasti koja ima tradiciju preko 90 godina, AP je sa svojim stručnjacima isključivo imala dobra iskustva, ta iskustva preneta su i na centralnu Srbiju; formiranjem JP "Srbijavode" ta iskustva su se usaglasila i imala su jedinstven pristup. Ne možemo deliti nacionalno blago po nekoj teritoriji koja će da se zove administrativna ili teritorijalna - a tu su poznate i hidrografske mreže, koje jedino treba da budu osnov za sagledavanje te oblasti. U vodoprivrednoj osnovi Republike Srbije dati su pravci i razvoj vodoprivrede do 2021. godine, koji su se uklopili u Prostorni plan Republike Srbije. Ovde ima stručnjaka, kao što je prof. Branislav Ivković, koji je učestvovao u radu Prostornog plana Republike Srbije. Mogao bi i on nešto da kaže vezano sa tim. Kao stručnjak kažem da nema potrebe da ovo delimo, jer je ovo sve preneto. Napomenuću samo za ulaganja u vodoprivredu: u osnovnu kanalsku mrežu Dunav-Tisa-Dunav ulagala je Republika Srbija zajedno, izrepubličkog budžeta, od 1953. do 1977. godine, jedinstveno. Mi ne možemo vodoprivrednu osnovu da delimo po raznim čukama, da svako uzme svoje čekmeže, da zadrži u svom čekmežetu svoje pare i da razbija nešto što je prirodno. Prema tome, smatram da ovde ima osnova da se usvoji amandman SPS-a i da se ove tačke brišu. Pogotovo, što su tačkom 2), člana 48ovog predloga zakona data prava AP Vojvodini da daje saglasnost na visinu naknade i da ubira sredstva od tih naknada na teritoriji AP. Sve ostale oblasti regulisane su Prostornim planom, vodoprivrednom osnovom i strateškim razvojem vodoprivrede do 2005, odnosno 2021. godine. Smatram da sam bio dovoljno jasan i da amandman treba usvojiti, a sve u interesu jedinstva Republike Srbije. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? (Da.) Narodni poslanik Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe.
Dame i gospodo poslanici, nije jednostavno govoriti o članu 48, gde se govori o ključnom resursu za jednu naciju, a to je voda. Kada ste već usvojili zakon po kojoj ribar peca ribu na ušću Morave u Dunav, kada upeca ribu može da doživi da mu ona kaže - izvinite, ali ja sam iz Ečke, za mene daje Vojvodina nadležnost, da me neko upeca. Vodoprivreda jedne zemlje je osnov upravljanja ključnim resursima zemlje, a to je voda. Srbija, a posebno Vojvodina nisu bogatije vodom. Srbija kao celina ima dovoljno čistih i kvalitetnih voda, ali neravnomerno raspoređenih. Ključni potencijali ove zemlje, 60% nalazi se na nivou Užičkog regiona i Užičkog okruga, ostali potencijali zemlje su siromašni i morajuda se transportuju, a posebno ugrožena jeste Vojvodina. Vojvodina nema dobre podzemne vode, ima vrlo nekvalitetne podzemne vode, koje sa velikih dubina treba da se izvlače, i treba da ulažemnogo u njihovu preradu da bi voda bila za piće. Upravo zbog toga, kvalitet jedne države, rukovođenja jednom državom, se odslikava kvalitetom upravljanja ključnim resursima te zemlje, a to je pre svega, voda. Samo da vam kažem, u vreme važenja starog Ustava Srbije iz 1974. godine, kada su dve autonomne pokrajine bile donele svoj prostorni plan, a kada Srbija kao celina nije mogla da ima prostorni plan jer obe autonomne pokrajine nisu htele da daju saglasnost za izradu tog prostornog plana, imali smo rešenja koja su bila na granici da budu suluda. Vojvodina skoro nijedan novi most preko Dunava i Savenije imala u planu u narednom periodu za 20 godina, a Kosovo i Metohija je puštala vode Crnoga Drima da idu 56 kubnih metara u sekundi kod Šiptara u Albaniju, a da uzima iz "Šumadije" sa Ibra, sistemom "Ibar - Lepenac", vodu za Kosovo i Metohiju. Takva suluda rešenja jesu uticala da se donese Ustav iz 1990. godine i da Srbija postane normalna država. Članom 48, posebno tačkom 1) i 4) kaže se ka čemu se ide. Ako se u tački 1) kaže: " donosi vodoprivrednu osnovu za teritoriju autonomne pokrajine", pa još sa nadom i smernošću napiše - u skladu sa vodoprivrednom osnovom Republike, to deluje fino i čovek bi pomislio - znate šta, to je samo razrada vodoprivredne osnove Srbije kao celine. Ako u tački 4) piše: "vrši nadzor nad zakonitošću akata", onda onaj ko se iole razume o čemu se radi shvata da Republika Srbija za republičke zakone gubi sva prava - nadzor i kontrolu predaje Vojvodini kao zasebnoj državi. Ko će suditi o tome da li je vodoprivredna osnova Pokrajine Vojvodine u skladu sa Republičkom vodoprivrednom osnovom? Ko će procenjivati da li su podaci koji se daju za vodoprivredu, neku novu inovaciju, za osnovuRepublike Srbije, da li su pravi podaci? Ko će odlučivati da li moraju da se daju uopšte, da li će ti podaci uopšte imati bilo kakvu vrednost i hoće li ko to slušati? Odlučuje Vojvodina, odlučuje oligarhija koja iz Novog Sada vlada Vojvodinom, ne razmišljavajući o ostatku Republike Srbije. Znači, ovo što piše da će vodoprivredna osnova biti urađena u skladu sa vodoprivrednom osnovom Republike Srbije, bilo bi vredno da nema člana 48. tačke 4) koja kaže: " vrši nadzor nad zakonitošću akata". Ta tačka 4) kaže da će u rukama oligarhije u Novom Sadu, biti i pogača i nož, a baš ih briga za ostatakRepublike Srbije. Šta se krije iza svega kaže tačka 3) a ona govori da osniva javno preduzeće za gazdovanje vodama. Jedino što je važno sada legalnoj ali nelegitimnoj skupštini, jer je izabrana 8. oktobra na onom toku događaja posle 5. oktobra, Skupštini koja je izvor najvećihpolitičkih poremećaja u Srbiji, posle sukoba u vrhu DOS-a, normalno, a to je važno, da oni kadriraju i da imaju preduzeće, i da oni gazduju u svom ataru, a baš ih briga za celinu. Znači, mi smo u suštini, posle jedne očajne pozicije 1974. godine, iz jedne dobre pozicijekada smo mogli kao država na svojoj teritoriji da uradimo celovitu vodoprivrednu osnovu, da uradimo celoviti prostorni plan Republike Srbije, a to je naše optimalno rešenje za državu kao celinu i garantovano ravnomeran razvoj svih delova, ponovo sada na silaznoj putanji da dopustimo da delovi misle na sebe. Ključna stvar koja se govori studentima iz oblasti teorije sistema, informisanja i optimizacije je sledeća - ne može skup optimalnih rešenja pojedinih delova sistema biti optimalno rešenje za sistem u celini. Vi to upravo radite sada.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? Ovlašćeni učesnici? Narodni poslanik Dragoljub Stamenković javlja se greškom jer nije ovlašćen za učešće u raspravi o amandmanima. Akone, stavljam amandman na glasanje i molim narodne poslanike da se izjasne o amandmanu na član 48. Za 51, protiv 94, uzdržanih 30,nije glasalo osam, ukupno 183 narodna poslanika. Konsatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Kermeci Karolj. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatiliovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za devet, protiv 125, uzdržan 31, nije glasalo 18, ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Narodni poslanik se usmeno izjasnio o povlačenju ovog amandmana, čime je on prestao da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 49. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dragan Čolić i Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman narodnog poslanika Dragana Čolića, istovetan sa amandmanom Vlade Republike Srbije, postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanik Bojan Kostreš podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 49. doda novi član 49a. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne želi.) Ako ne, stavljam amandman na član 49,i novi član 49a, koji je dodatak, na glasanje. Za 9, protiv 128, uzdržanih 28, nije glasalo 18, ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni poslanici, avet prošlosti kruži Srbijom. Žal za Ustavom iz 1974. godine i Srbije tako uređene, mobilisala je decu komunizma, nekadašnje pionire, da obnove i aktiviraju, da se vrate unazad 30 godina, da uvedu Srbiju kakva je bila nakon Ustava iz 1974. godine. Predloženi zakon omogućiće, slično kao i nakon Ustava iz 1974. godine, da se formiraju novi centri moći, novi birokratski državni aparati, koji će samo otežati ionako težak život građana Srbije. Obrazloženje Vlade Republike Srbije da će ovaj zakonski projekat doprineti decentralizaciji i demokratizaciji je politička demagogija, koja ovim zakonom omogućuje ne decentralizaciju, ne demokratizaciju, već dekoncentraciju moći vlasti jednog dela moćnika DOS-a. Dame i gospodo narodni poslanici, članom 50. predlagač zakona definiše ostale oblasti u zakonu i njima pokušava da zaštiti korišćenje imena Vojvodina, i to samo u oblasti prometa i proizvodnje alkoholnih pića. Član 50. ne samo da je u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije i Ustavom SRJ, nego je nedorečen i apsurdan i može se različito tumačiti, pa je isti neophodno popraviti i precizno definisati. Citiram član 50: "Autonomna pokrajina, preko svojih organa, daje saglasnost na korišćenje imena "Vojvodina" na markama alkoholnih pića", što znači da bilo koja autonomna pokrajina može davati saglasnost na korišćenje imena "Vojvodina", trenutno dve, a u perspektivi šest autonomnih pokrajina. Predlagač je verovatno želeo da to pravo uzurpira i zadrži za sebe, ali ga precizno nije definisao. Šta će biti ako neka druga autonomna pokrajina da saglasnost na korišćenje imena "Vojvodina" kao marke alkoholnog pića? Šta će se desiti ako AP Kosovo i Metohija da saglasnost na korišćenje imena "Vojvodina" u proizvodnji i prometu vina, rakije, loze ili nekog drugog alkoholnog pića? Šta će biti ako se pojavi na tržištu vojvođansko belo, vojvođansko crno ili vojvođanska loza? Ko je u tom slučaju nadležan da zaštiti korišćenje imena, porekla, geografskog položaja, jer je član 50. tako loše definisan da omogućuje različito tumačenje? Svojim amandmanom, ispred SRS, predložio sam da se reč "Vojvodina" zameni rečima "Autonomna Pokrajina", i to iz više razloga. Ono što ostavlja nedoumicu kod člana 50. predloženog zakona je korišćenje imena "Vojvodina" kod ostalih proizvoda. Zašto se ograničava samo na alkoholna pića, šta je sa korišćenjem imena u prometu i proizvodnji duvana, prometu i proizvodnji prehrambenih proizvoda, prometu i proizvodnji industrijskih proizvoda? Da li će npr. fabrika cigareta u Čačku tražiti saglasnost da njihova cigareta nosi ime "Vojvodina", ili "Vojvodina lajt", ili "Vojvodina klasik", ili je to već unapred dogovoreno. Šta će biti ako neka fabrika poljoprivrednih mašina da nekoj od mašina ime "Vojvodina", npr. traktor "Vojvodina", kombajn "Vojvodina" i sl? Od koga će ta fabrika tražiti saglasnost za korišćenje imena "Vojvodina"? Svi ovi navodi dovode do toga da je ovaj član predloženog zakona ne samo u suprotnosti sa Ustavom, nego nedorečen i sam sebi protivurečan. S druge strane, ovim zakonom se predlagač, kao i Vlada Srbije, unapred odriče druge pokrajine, koja figurira u Ustavu Republike Srbije, a reč je o Kosovu i Metohiji. Da vas podsetim, dame i gospodo, okupatorske snage na Kosovu i Metohiji ovih dana drže u totalnoj blokadi, totalnoj izolaciji, 10.000 Srba u Štrpcu, ne dozvoljavaju nikome da izađe iz Štrpca, kao i da neko dođe u Štrpce. Maltretiraju, hapse i ucenjuju Srbe, da prvo prihvate za predsednika opštine Šiptara, pa da im onda omoguće pratnju i kretanje u konvojima u pravcu Štrpca i iz Štrpca. Da li i ovakvo ponašanje okupatora stoji u sporazumu Čovića i Hekerupa? Zašto Vlada ne interveniše, zašto ne pošalje avione i helikoptere u Štrpce? (Predsedavajuća: Molim narodnog poslanika da svoje trenutno izlaganje dovede u vezu sa sadržajem amandmana.) Zar su joj Srbi potrebni samo za registraciju i izbore, a nakon toga ih prepusti na milost i nemilost okupatorima i šiptarskim teroristima. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 50. u stvari se vidi svrha čitavog predloga omnibus zakona. Trebalo je pošteno zgaziti Ustav Republike Srbije i u naslovu zakona napisati da je ovo zakon o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine. Sve bi onda bilo jasno, ne bismo se ovde igrali "zatvorenih očiju". Ovaj član 50. i kaže da autonomna pokrajina, preko svojih organa, daje saglasnost na korišćenje imena Vojvodina na markama alkoholnih pića. Čak se nije potrudio predlagač, a ni Vlada, da ga ispravi, da kaže da AP Vojvodina daje saglasnost na ime Vojvodina na alkoholnim pićima. Znači, kroz ceo zakon, reči "Autonomna Pokrajina Vojvodina", zamenjene su rečima "autonomna pokrajina", a to znači da se potpuno ugrožava jedinstvo Republike Srbije, ustavno jedinstvo i ustavni poredak i na jednom delu teritorije Srbije specijalnim zakonima se odnosi uređuju drugačije nego što je na drugom delu teritorije Republike Srbije. I, sada pitam predlagača, a i ovu našu vladu u egzilu, a zašto samo ime Vojvodina i zašto samo na alkoholnim pićima? Šta to tera rukovodstvo AP Vojvodine da zaštiti ime Vojvodina na markama alkoholnih pića? Šta to uopšte znači ime Vojvodina? Razumem da ljudi zaštite neki porodični naziv, neku svoju osobenost, koju vuku vekovima, ali da se jednom delu teritorije da apsolutno pravo da određuje hoće li jedan toponim biti korišćen i kako će biti korišćen, to dovodi do apsurda. Pitam vas - da li je ovo samo za teritoriju Vojvodine ili će možda proizvođač vina iz Negotina, ako želi da nazove vino Vojvodina, morati da pita autonomnu pokrajinu? Možda je pitanje nesuvislo, možda vi podrazumevate šta će biti, a u zakonu se stvari ne podrazumevaju. Čim postoji zakon, po tom zakonu mogu da se vode sporovi, a kada se vode sporovi, sudija mora iz zakona da presudi ko je u pravu. Ko će u ovom slučaju biti u pravu, draga gospodo, kada autonomna pokrajina daje saglasnost na korišćenje imena Vojvodina? Od kada se to Republika Srbija odrekla mnogih svojih nadležnosti, pa i ovoga? Razumem da Jovanka Broz može da zaštiti ime "Tito", jer je bio njen muž; hajde razumem da i neka druga žena može da zaštiti ime nekog drugog čoveka. Ali, da organi autonomne pokrajine budu čuvari imena Vojvodina i da Srbija više u to ne sme da se meša, da niko sa teritorije Srbije ne može tim srpskim imenom da se koristi, to zaista ne mogu da shvatim. Ne znam koliko ko novih minstarskih mesta očekuje u nekoj novoj podeli karata, vi igrate ovde karte, ne mogu da kažem da kockate između sebe, ali kockate se sa sudbinom države. Pozivam one poslanike koji znaju o čemu se ovde radi, da ne budu uzdržani kad se glasa o amandmanima. Mislim da o ovom zakonu nema uzdržanih i nema onih koji nisu glasali. Voleo bih da znam ko je za, a ko je protiv, koja je politička stranka za, a koja je protiv. Čekaju nas novi izbori, bilo bi lepo da svaka politička stranka, kad se bude predstavljala na teritoriji Vojvodine, kaže - mi smo bili za ovaj zakon ili mi smo bili protiv ovog zakona. Ne mogu da shvatim, radi se o sudbini dva miliona ljudi ili o sudbini deset miliona ljudi, da neko sada, u ovom času, može da bude uzdržan. Ta uzdržanost ... (Predsedavajuća: Pet minuta i 30 sekundi)... nas košta. Ovde uzdržani obezbeđuju kvorum, a voleo bih da kvorum obezbede oni koji su za ovaj zakon.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 47, protiv 92, uzdržanih 27, nije glasalo 8, ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Tomislav Nikolić i narodni poslanik Predrag Čanović. Predstavnik predlagača, Vlada i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. [[Glasovi - pauza.]] Da li podnosilac amandmana želi reč? Narodni poslanik Tomislav Nikolić javlja se povodom Poslovnika ili amandmana?
Ne, nego samo hoću da pitam kada ćete dati pauzu.
Narodni poslanik je postavio pitanje o pauzi za ručak, pošto nije određeno da li je to u 14,00 ili 14,30, a Skupština je kasnila sa radom, onda da radimo bar još 30 minuta i da odredimo pauzu od jednog sata, po Poslovniku, a Poslovnikom nije utvrđeno u koliko sati počinje ni u koliko sati se završava pauza. Dakle, u 14,30 časova da započnemo pauzu koja će trajati do 15,30. Ima reč narodni poslanik Predrag Čanović, podnosilac amandmana.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ukoliko se član 51. Predloga zakona o utvrđivanju određenih nadležnosti autonomne pokrajine prihvati omogućiće autonomnoj pokrajini da preko svojih organa organizuje, odnosno formira direkciju za robne rezerve za teritoriju autonomne pokrajine. Dakle, omogućiće autonomnoj pokrajini da formira jednu posebnu, potpuno nezavisnu i autohtonu direkciju za robne rezerve. Poslanička grupa Stranke srpskog jedinstva smatra da član 51. Predloga zakona treba u celosti izbrisati, jer po našem mišljenju ne postoji nijedan jedini racionalni razlog zbog koga bi trebalo osnivati ovakve posebne direkcije za robne rezerve za teritoriju autonomne pokrajine, s obzirom da već znamo da postoji Direkcija za robne rezerve koja funkcioniše na nivou celokupne teritorije Republike Srbije. Po našem mišljenju, cilj ovog člana Predloga zakona nije decentralizacija Srbije, kako se to često govori, već njena dezintegracija i u krajnjoj liniji njena destabilizacija. Iz tog razloga mi pozivamo narodne poslanike da prihvate ovaj amandman, odnosno da se član 51. Predloga zakona briše. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe.
Primećujem, gospođo Čomić, da ste jednom nerazumnom odlukom i insistiranjem da na silu radimo još pola sata proizveli nedostatak kvoruma i sada će biti jako teško da objasnite da sada zbog nedostatka kvoruma nećemo nastaviti rad. Elektronski sistem već pokazuje da u sali ima samo 120 poslanika. Ali, evo da ukratko obrazložim amandman, radi se o robnim rezervama. Evo sad, što kaže narodna poslovica "Kud svi Turci tu i ćelavi Mujo"- evo sada i robnih rezervi na teritoriji autonomne pokrajine. A što da ne, kada je sve krenulo niz vodu. Evo, imaćemo sada ne samo opštinske, što je razumno, što je logično, robne rezerve, i ne samo republičke, što je isto tako razumno, nego ćemo sada imati i robne rezerve Autonomne Pokrajine Vojvodine. Samo još više čuvara, još više lagera, još više zaposlenih lica, još više sredstava, još više činovnika, funkcionera, ali je dobro što je Vlada Republike Srbije, bar za ovaj amandman rekla da ga ne prihvata i da čvrsto ostaje pri tome, za razliku od prethodnog u kome je rekla da ne prihvata, pa smo mi narodni poslanici u tom materijalu, u zagradi, od Vlade Republike Srbije dobili dve glupe reči. Kaže - sporno, proveriti. Kome li to Vlada Republike Srbije u obrazloženju svog neprihvatanja amandmana piše - sporno, proveriti. Da tu piše podnosiocu amandmana da proveri, pa i nekako. Ali, Vlada sama sebi kaže - proveri Vlado ovo što pišeš, i to tako stiže do narodnih poslanika, da oni nešto tobož proveravaju. Mislim da je vreme da mi proverimo ovu vladu. Ova vlada je potekla iz ove skupštine ogromnom većinom glasova narodnih poslanika. Sada ste svi nešto njom nezadovoljni. Jedino ostasmo mi radikali na istim pozicijama - nit su valjali kada ste ih birali, niti valjaju danas. Ali, očigledno je da je mnogo vas shvatilo da ova vlada ne valja i nećete da joj dajete podršku svojim prisustvom u ovoj sali. Kada je već tako, pozovite ih da dođu ovde, da nam se izvine za ovih godinu i po dana vladanja nad Srbijom, da podnesu ostavke i da rešimo na izborima ko će to sačiniti neku novu vladu. Ne bojte se za njih. Oni obavljaju svoje poslove sve dok se ne izabere nova vlada. Neće oni ostati bez posla, a i dok su bili u opoziciji ništa im nije falilo, verujte mi, to znam mnogo bolje od svih vas. Dakle, treba ukinuti ove robne rezerve autonomne pokrajine, izuzev što to lepo zvuči za autonomaše, nema nikakvu funkciju, nema nikakvog osnova. Ako u Beogradu neko brine o tome da u slučaju velikih elementarnih nepogoda, dugotrajnih suša, ne daj bože rata, građani Srbije imaju ishranu, to se brine za svakog pojedinačno. Ne mislite valjda da će robne rezerve Srbije sada, kada postoje robne rezerve Vojvodine, reći - e, o Vojvodini više ne moramo da brinemo, baš nas briga ako bude suše da li će u Vojvodini biti hleba ili neće. Zato vas molim da prihvatite ovaj amandman.
Narodni poslanik Dragan Tomić, kao predstavnik poslaničke grupe, ili? Ovde se radi o amandmanu na član 51, koji su podneli narodni poslanik Tomislav Nikolić i Predrag Čanović. Nedostatak informacije za vas je što morate biti u sali kada se raspravlja o amandmanu. (Poslanik Dragan Tomić prilazi predsedavajućoj i pokazuje materijal.) Vi ste podneli amandman koji će doći na red tek kada budemo glasali o ovom amandmanu. Ne raspravljamo o amandmanu koji ste vi podneli. Amandman o kome raspravljamo glasi: "član 51. briše se". Podneli su ga u istovetnom tekstu narodni poslanici Tomislav Nikolić i Predrag Čanović. Vi ste podneli amandman u kome piše: "u članu 51. stav 2. briše se." To su dva različita amandmana na isti član zakona. (Poslanik Tomić se vraća na svoje mesto.) Zahvaljujem. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Zaključujem glasanje i konstatujem da glasanju nije pristupio dovoljan broj poslanika. S obzirom da insistiramo na pauzi određujem pauzu do 15,30 časova. Zahvaljujem, i još da vas obavestim da će sednica Odbora za pravosuđe biti održana u pauzi, u sali I u prizemlju.
Molim narodne poslanike da ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma i nastavka sednice. Konstatujem da nemamo kvorum, a na osnovu člana 95. stav 2, određujem pauzu do ponedeljka, 4. februara, u 10,00 časova, radi obavljanja konsultacija sa članovima predsedništva i predsednicima poslaničkih grupa. Još jedno obaveštenje, Odbor za pravosuđe i upravu imaće sednicu sada. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 151 narodni poslanik. Molim vas da, radi utvrđivanja kvoruma, ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Ratimir Svirčević, Dragan Jočić, Vladimir Dobrosavljević, Branimir Trajković, Rodoljub Šabić, Momčilo Trajković, Radoslav Veselinović, samo pre podne, a Milena Andrić i Vasilije Pavićević. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju: predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije;sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo; Nenad Čanak, predsednik Skupštine AP Vojvodine i dr Predrag Filipov, potpredsednik Skupštine AP Vojvodine, u svojstvu ovlašćenih predstavnika Skupštine AP Vojvodine, koja je podnela Predlog zakona o utvrđivanju određenih nadležnosti autonomne pokrajine, a čije je razmatranje u toku. Takođe, saglasno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvala predstavnike Narodnog pokreta "Otpor", kao i predstavnike Udruženja porodica otetih i nestalih Srba sa Kosova i Metohije. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije za upražnjeno poslaničko mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnog poslanika radi popune upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnog poslanika, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku dr Tomislavu Jovanoviću, izabranom sa izborne liste Demokratska opozicija Srbije - dr Vojislav Koštunica. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije, izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku dr Tomislavu Jovanoviću. Čestitam narodnom poslaniku na izboru. [[Aplauz.]] Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O UTVRĐIVANjU ODREĐENIH NADLEŽNOSTI AUTONOMNE POKRAJINE (nastavak) Podsećam vas da smo raspravu o Predlogu zakona o utvrđivanju određenih nadležnosti autonomne pokrajine u pojedinostima prekinuli zbog nedostatka kvoruma, koji je konstatovan u toku glasanja o amandmanu na član 51, a koji su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Tomislav Nikolić i Predrag Čanović. Stavljam na glasanje amandman na član 51. Predloga zakona,koji su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Tomislav Nikolić i narodni poslanik Predrag Čanović. Za 40, protiv 97, uzdržanih 27, nije glasalo 7, ukupno 171 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. (Iz Službe Skupštine upozoravaju da je preskočen jedan amandman na član...) Preskočen je amandman na član 51. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Predstavnik predlagača i Vlada nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li narodni poslanik Dragan Tomić želi reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Dragan Tomić.