Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Uvaženi gosti, koleginice i kolege, Vlada je predložila izmenu člana 2. Zakona o bezbednosti i zdravlja na radu i njihova izmena se odnosi, pročitaću član – prava obaveza i odgovornost poslodavca i zaposlenih nadležnosti i mere čijom se primenom odnosa u sprovođenju osigurava bezbednost i zdravlje na radu ostvaruje se u skladu sa ovim zakonom i propisima donetim na osnovu zakona. Onda je predložila dopunu člana stav 2. koji kaže – ovaj zakon se ne primenjuje pri obavljanju specifične vojne službe u Vojsci Srbije i obavljanju policijskih i poslova zaštite spasavanja iz delokruga nadležnog državnog organa u kojima su pitanja bezbednosti zdravlja na radu pri obavljanju te službe tih poslova uređena posebnim zakonom i propisima donetim na osnovu zakona. Mislili, smo i to je Vlada prihvatila da to treba proširiti i dodati da posle dela gde kaže „posle državnih organa“ kada nabrajaju da se dodaju reči „kao i obavljanju poslova zaštite i spasavanja koje obavljaju drugi subjekti u skladu sa posebnim zakonom“. Smatramo da treba izuzeti od odredbi ovog zakona ne samo subjekte specifične vojne službe i subjekte koje obuhvataju policijske i poslove zaštite i spasavanja iz delokruga nadležnih državnih organa, već i subjekte koji obavljaju poslove zaštite i spasavanja po osnovu drugih zakona i propisa donetih na osnovu tih zakona, te stoga smo i podneli ovaj amandman. Hvala.
Hvala. Da li se još neko javlja za reč? Reč ima narodna poslanica Vesna Rakonjac. Izvolite.
Uvažena predsednice, poštovani predstavnici Ministarstva, uvaženi ministre, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po amandmanu. Jako je dobro da je ovo urađeno tako kako treba. Zahvaljujemo se konstuktivnoj opoziciji, ali na žalost moram da primetim da postoji jedan deo nekonstruktivne opozicije koji ne iskoristi pravo da dođe na sednice Odbora i da blagovremeno uvaži primedbe, a nama ide jedan važan zakon o spomen obeležjima koji je važan i za našu tradiciju i za državu Srbiju. Pozivam predstavnike opozicije koji su delegirani od svojih strana, kao ovde izabrani da budu članovi Odbora da prisustvuju da ne bismo došli u situaciju kao juče da se ponovo preispituje lik i delo ministra vojske Bratislava Gašića i da li je on bio u pravu kada je položio cveće na spomen obeležje poginulima u Prvom svetskom ratu za oslobođenje Kruševca. Zarad javnosti, a pošto sam Kruševljanka, želim i da vas obavestim da je Kruševac tri puta u svojoj istoriji maltene istog datuma oslobađan od okupatora. Godine 1833. od Turaka, sredinom oktobra, 14. na 15. oktobar 1918. godine i 14. na 15. oktobar 1944. godine.
Poslanice, nemojte pogrešno da me shvatite, molim vas, da li ste vi tražili povredu Poslovnika?
Ne, ja sam se javila po amandmanu. Dobro je što je prihvaćen, ali želim samo i molim vas da mi dozvolite da završim.
Ne, ja ću vam dozvoliti, ali to je kršenje Poslovnika.
Svesno kršim Poslovnik, jer je juče prekršen Poslovnik, bavili smo se likom i delom osobe koja ovde nije bila prisutna i nije mogla da da objašnjenje zašto se to tako dogodilo.
Sačekajte samo momenat, sve ima svoju formu. Sačekajte samo momenat, dakle, nemam ništa protiv toga što ćete vi izgovoriti ili bilo ko ovde i znate da ne reagujem. Molim vas, da se pozovete na povredu Poslovnika, jer ja ili bilo ko bude predsedavao mora da reaguje. Molim vas, da se pozovete na povredu Poslovnika zbog člana tog i tog i recite u dve minute šta želite.
Pozivam se na član 107. Poslovnika, povrede dostojanstva Narodne skupštine.
Zahvaljujem. Vratićemo vam vreme ponovo, jer ne mogu da vam dam po amandmanu da pričate, a svesni sami pričate ne želim o tome.
Ja sam se javila da svesno prekršim Poslovnik.
Nemojte molim vas, sve ima svoju formu. Izvolite sad sve ispočetka. Molim da se prijavite ponovo da krenemo od nule, molim vas. Molim vas, da samo izvučete karticu. Hvala vam. Recite u čemu je povreda.
Samo želim da objasnim, da je grad Kruševac tri puta u svojoj istoriji od okupatora oslobođen sredinom oktobra. Godine 1833. od Turaka, 14. na 15. oktobar 1918. godine od Austrougarskog i Nemačkog okupatora, 1944. godine od Nemačke okupacije, 14. na 15. oktobar. Sve što je urađeno dana 14. oktobra ispoštovan je maksimalno protokol i mi smo beskrajno zahvalni našem vojnom ministru zato što ima obzira i vodi računa o svom rodnom gradu i ponosni smo što imamo takvog ministra odbrane. A vaši neimenovani izvori koji vas pogrešno obaveštavaju šta se dešava u gradu Kruševcu, evo ja vas pozivam da vidite sa kako malo finansijskih sredstava za dve godine vlasti koliko obavljamo, vodimo brigu o našim mladima, o ljudima koji žive u Kruševcu i sa koliko malo sredstava može mnogo da se uradi. Grad Kruševac ima tri datuma koji su veoma važni za njegovu istoriju i skupljeni su u jedan, 14. na 15. oktobar. To je naše tri u jedan za ponos, a vi imate Beogradski most, tri u jedan za bruku i sramotu. Hvala vam.
Da li želite da glasamo o povredi? Ne. Reč ima Vladimir Pavićević, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre i uvažene gošće i gosti iz Ministarstva, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, malo pre je povređen član 103. Poslovnika naše Narodne skupštine. Gospođo Gojković, ja poštujem gospođu Rakonjac, mi često ovde imamo jedan dijalog i ovde na plenarnoj sednici i inače, ali ne mogu da preskočim sada ovu jednu situaciju gde je, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođa Rakonjac saopštila nama ovde da se javila da svesno prekrši Poslovnik Narodne skupštine. Vi ste gospođi Rakonjac rekli – pa, javite se da ukažete na povredu Poslovnika Narodne skupštine, a onda je gospođa Rakonjac nakon toga potvrdila da se javila ne da interveniše po povredi Poslovnika nego da sama povredi Poslovnik Narodne skupštine, poštovana gospođo Gojković. Uz svo uvažavanje gospođe Rakonjac, ja uživam u dijalozima ovde kada i gospođa Rakonjac učestvuje, ali budući, poštovana gospodo da i prema članu 98. Ustava naše Republike, Narodna skupština najviše predstavničko telo, nosilaca ustavotvorne, zakonodavne vlasti u Republici Srbiji, mislim da ne možemo ovde da dozvolimo da bilo koji narodni poslanik, ja to ni sebi ne bih dozvolio poštovana gospodo, da se javim, da kaže ovde – ja se javljam da svesno kršim Poslovnik, a da predsednica, dakle, vi gospođo Gojković, takvom narodnom poslaniku kažete – pa, evo javite se po povredi Poslovnika. Vaša je obaveza ja mislim bila gospođo Gojković da kažete gospođi Rakonjac da ne može da dobije reč da bi kršila Poslovnik naše Narodne skupštine, poštovana gospodo. Mislim da je to jasno ovde. Hvala vam.
Ne vredi Vesna da pritiskate, ne možete da replicirate na povredu Poslovnika. (Vesna Rakonjac, s mesta: Ne želim da repliciram, nego želim povredu Poslovnika.) Da, samo momenat, moram neposredno i da je učinim. Tako je. A, vama da kažem, napravili ste krupnu grešku, ne može poslanica da povredi Poslovnika. (Vladimir Pavićević, s mesta: Vi, ne ja sam i rekao Vi, poštovana predsednice.) Tako da nije ona povredila ni prošli put, a nije ni sada povredila. Ako neko povređuje Poslovnik, to sam ja. (Vladimir Pavićević, s mesta: Vaša je obaveza bila) Jeste, nemojte sada da pričamo u glas. Čekajte da vas isključim prvo. Sada ne možete da mi odgovarate. Znači, ja sam učinila sve da ne povredim Poslovnik i poslanica Vesna Rakonjac je prihvatila i govorila je dve minute, mislim da je opravdano, jer je govorila o istoriji, istorijskim činjenicama vezano za neki događaj ili govor koji je juče održan, nisam predsedavala u tom momentu, inače bi zapamtila. Mislim da nije se ništa desilo negativno ovom parlamentu, nego pozitivno zbog građana Srbije, da je poslanica Vesna Rakonjac nešto saopštila, a ja ničim nisam povredila Poslovnik, jer treba malo da postoji i lufta, odnosno kako mi to kažemo, mesta da neposredno učinim, ali ne mogu da učinim povredu Poslovnika ako vi samo koristite Poslovnik, kao povredu Poslovnika da bi nešto rekli. Prema tome, ja ću svima dati povredu Poslovnika, ali znam da se ništa ne odnosi na mene ovog puta, nego želite svi nešto jedni drugima da kažete za početak današnjeg dana, i ja to prihvatam u duhu parlamentarizma, jer mi nismo samo telo koje će da govori ovako o članovima i o nekim zadatim temama nego mora malo i o političkom životu i događajima u našoj državi. Jel tako? Vi se često pozivate na mogućnost debate, ajmo sada pre prelaska na dalje amandmane da kažemo svi šta imamo jedni drugima. Izvolite, narodna poslanica Vesna Rakonjac pa Marijan Rističević, sve povrede Poslovnika. Prva se Vesna javila. Izvolite Vesna, javljali ste se još dok je govorio poslanik.
Hvala uvažena predsedavajuća, javljam se po članu 27. Poslovnika, interesantno je da se kolega javio samo sada da interveniše, a ne juče, kada je grubo prekršen Poslovnika, a govorilo se o ministru odbrane koji nije bio prisutan da da objašnjenje, i to uopšte nije bila tema jučerašnje rasprave. Sa druge strane, uvaženi gospodin Pavićević, ja duboko poštujem njegovo znanje i umenje i manipulativnu sposobnost i mogućnost za okretanjem činjenica u svoju korist. Sve to uvažavam duboko, ali istina je takva kakva jeste. Ona ne može da se menja. Prestanite više da se bavite likom i delom Bratislava Gašića, ništa juče nije pogrešio, niti juče niti prekjuče kada je dostojanstveno položio vence na spomenika za oslobođenje Kruševca. Znači, smo vas molim pogledajte istorijske činjenice zarad građana Srbije da ne ide u etar nešto što uopšte ne stoji i što nije korektno. Zamolila bih vas sada da se vratimo na amandmane i na raspravu koja je danas na dnevnom redu, jednostavno sam morala da reagujem i ono što ste vi rekli. Kod nas u SNS ne želimo da zloupotrebljavamo Poslovnika, ja sam zato i naglasila šta želim da uradim po cenu i da dobijem opomenu i kaznu. Hvala vam.
Reč ima Marijan Rističević, povreda poslanika. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedavajuća, reklamiram član 105. i član 109, član 105. stav 1. niko ne može da govori na sednici Narodne skupštine, pre nego što zatraži i dobije reč od predsednika Narodne skupštine. Svi ste svedoci drage moje koleginice i kolege, da je gospodin Pavićević dva puta uzeo reč, malo pre, dva puta uzeo reč, a da je nije dobio. Naprosto vodio je dijalog sa predsedavajućim, govorio je kada je on hteo, govorio je šta je hteo, posle završene diskusije. Dakle, ja smatram da je u tom trenutku on uzeo neovlašćeno reč. S tim u vezi, član 109. kaže, da se opomena izriče narodnom poslaniku, pa u stavu 1. ili trećem delu stoji - govori pre nego što je zatražio i dobio reč. Mislim da su ispunjeni uslovi, jer je gospodin Pavićević uzeo sam reč pre nego što je dobio od predsedavajućeg dva puta, posle završene diskusije i mislim da je zaslužio, po njegovoj meri, ili ma kako on to često nama spočitava, zaslužio jednu malu opomenicu, ali ja na njoj neću insistirati, svestan toga da su njemu zasmetala ona tri oslobođenja, a posebno zasmetalo ono četvrto oslobođenje od stranke bivšeg režima u Kruševcu. Hvala.
Ja neću izreći opomenu, mislim da bi bilo suviše rigidno, jer poslanici to često rade, to što ste naveli, slažem se duboko sa vama, ali suviše je rigidno. Hvala. Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? Ne. Na član 2. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Dakle, ja ću vam pročitati naš predlog amandmana da vam ne bi oduzimao vreme čitajući izvorni predlog amandmana od strane Vlade. Znači, predloženo je da se član 2. menja i glasi: u članu 4. tačka 2) tačka i zapeta se zamenjuju sa dve tačke, znači idemo na navođenje primera, dodaje se podtačka (1) koja glasi: kao poslodavac u smislu ovog zakona smatra se i fizičko lice koje po bilo kom pravnom osnovu obezbeđuje posao zaposlenom, izuzimajući lice, koje posao obezbeđuje u domaćinstvu i nosioca porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koji obavljaju posao sa članovima porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, u skladu sa propisima o poljoprivredi. Dodaje se tačka 23) gde kažemo: jezik koji zaposleni razume jeste maternji jezik, jezik koji je u službenoj upotrebi na teritoriji na kojoj poslodavac ima sedište, odnosno zaposleni obavlja poslove i koji zaposleni govori, čita i piše, kao i jezik koji je utvrđen kao uslov za obavljanje poslova radnog mesta. Smatramo, neprihvatljivim, kako je predložio predlagač, da se u definiciji poslodavcu u smislu ovog zakona, poslodavcem ne smatra lice koje posao obezbeđuje u domaćinstvu niti se poslodavcem smatra nosilac porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, a da pritom prema rešenju iz Predloga zakona poslodavcem smatra fizičko lice koji sa članovima svojeg porodičnog domaćinstva obavlja privrednu ili drugu delatnost. U pitanju su, dakle male porodične firme, najčešće zanatske delatnosti ili male start-ap firme koje pružaju usluge u oblasti dizajna putem interneta itd. Takođe, smatramo da pojam prevencija nije primeren u tekstu zakona, budući da se već u tački 5) definišu preventivne mere, a ovaj izraz se koristi u svim daljim odredbama Predloga zakona, te smatramo da reč „prevencija“ kao opšti generički pojam ne treba koristiti već pojam „preventivne mere“. Zahvaljujem.
Izvinite, reč ima prvo ministar Vulin. Izvolite.
Samo da obrazložim ukratko. Znate definicija koja je preuzeta, šta je poslodavac i ko je poslodavac, je preuzeta iz Zakona o privrednim društvima, dakle ne može ovaj zakon da promeni Zakon o privrednim društvima. Mi smo morali da se služimo terminologijom koja postoji u Zakonu. Ono što je takođe važno, ovde se traži amandmanom da se izbaci prevencija, jeste proces obezbeđivanja, nama je prevencija suština ovog zakona, mi ne smemo da izbacimo prevenciju. Dakle, prevencija mora da bude srž ovog zakona i razlog suštinski zašto ga donosimo jeste da bi smo prevenciju digli na jedan viši nivo i to je razlog što ne prihvatamo amandman.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marjan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja podržavam mišljenje Vlade, posebno mi se dopao ovaj stav oko poljoprivrede. Dakle, seljaci, mučenici, braća po znoju, braća po muci, ljudi ne znaju šta je bolovanje, letovanje, godišnji odmori, 99% njih u životu nije videlo more, onaj 1% je služio mornaricu. Dakle, zaslužili su makar da zaštita na radu bude nešto što će ih zaštititi od gubitka delovanja tela, posebno su sada jesenje berbe kukuruza, veoma opasne po zdravlje tih ljudi. Tako da je zaštita koja je predviđena za njih zaštita na radu veoma bitna, s obzirom da to bitno utiče na njihovo zdravlje, ne samo trenutno već utiče na to da postaju invalidi. S obzirom da, posebno kada su uslovi meteorološki kao što sada jesu, kada žure da završe svoje poslove, kada žure da zaseju pšenicu, kada nemaju ni dovoljno novca ni dovoljno vremena, rizikuju da povrede na radu budu učestale. Samo da podsetim ministra, da za onu sezonsku radnu snagu, za koju sam se već zalagao, da i ta sezonska radna snaga na određen način bude socijalno i zdravstveno zbrinuta, kada radi na poljoprivrednom gazdinstvu. Zato sam u obavezi da to navedem još jednom, da ubuduće kada se bude spremao zakon o sezonskoj radnoj snazi, da se to oko poljoprivrede posebno reguliše na neki način koji će biti jeftin i dostupan svim nosiocima poljoprivrednog gazdinstva, da mogu sa punim pravom, na bezbedan način i na određen način, osigurani, da završe poljske radove, da prehrane stanovništvo i da prerađivačku industriju snabdeju sirovinama da možemo da budemo proizvođači prerađevina i da budemo konkurentni na svom i okolnim tržištima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Vlada je predložila izmenu člana 12. Ja ću vam pročitati kako izgleda taj predlog – dakle, preventivne mere obezbeđuje poslodavac, polazeći od sledećih načela: pod jedan, izbegavanje rizika, pod dva, procena rizika koji se ne mogu izbeći na radnom mestu, pod tri, otklanjanje rizika na njihovom izvoru primenom savremenih tehničkih rešenja, pod četiri, prilagođavanje rada i radnog mesta zaposlenom, naročito u pogledu izbora opreme za rad i metode rada, kao i izbora tehnološkog postupka, da bi se izbegla monotonija u radu, u cilju smanjenja njihovog uticaja na zdravlje zaposlenog. Oni su predložili da se tačka 5. menja, a ona je izvorno glasila: „Zamena opasnih tehnoloških procesa ili metoda rada bezopasnim ili manje opasnim“, oni predlažu da se to briše i da tačka 5. glasi: „Zamena opasnog bezopasnim ili manje opasnim“. Mi smo predložili da se ovaj predlog promeni tako da ostane izvorno, znači da tačka 5. bude zamena opasnih tehnoloških procesa ili metoda rada bezopasnim ili manje opasnim. Mislimo da je to jasnije i primerenije. Dakle, tačka 6. – davanje prednosti kolektivnim nad pojedinačnim merama bezbednosti i zdravlja na radu, što je sasvim uredu. Tačka 7. – osposobljavanje zaposlenih za bezbedan i zdrav rad i izdavanje uputstva za rad na siguran način. Onda su predložili još dve tačke, 8. i 9. Tačka 8. je prilagođavanje tehničkom napretku. Mi smo predložili da tačka 8. glasi: „Načelo konstantnog praćenja tehnološko-tehničkog napretka“. Predložili su tačku 9, koja kaže: „Razvijanje koherentne celokupne politike prevencije“. Mi smo predložili da tačka 9. glasi: „Razvijanje koherentne celokupne politike prevencije“. Mislimo da je naš predlog smisleniji i bolji, te bih zamolio ministra da još jednom razmisli o našem amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Vulin.
U ovom članu smo se rukovodili direktivom EU, sa kojom smo dužni da prilagođavamo ovaj zakon i to je stav Evropske komisije, ali mimo toga da li je to stav Evropske komisije ili nije, polazili smo od sledeće pretpostavke, za koju mogu da kažem da je aksiom, nije ni pretpostavka. Naime, ovde se traži da mi zamenimo reči: „prilagođavanje tehničkom napretku“, odnosno rečenica: „načelo konstantnog praćenja tehnološkog napretka“. Mi smatramo da nije dovoljno pratiti, nego da se mora prilagoditi, mora se delovati. Dakle, nije samo terminološka razlika, nego mislimo da je ovo svrsishodnije. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Poštovane koleginice i kolege, poštovani predsedavajući, poštovani gosti, član 11, na koji smo mi podneli amandman, se odnosi izvorno na član 28, koji kaže: „Osposobljavanje zaposlenih za bezbedan i zdrav rad poslodavca obavlja teorijski i praktično u skladu sa programom osposobljavanja za bezbedan i zdrav rad, koji donosi poslodavac. Provera teorijske i praktične osposobljenosti zaposlenog za bezbedan i zdrav rad obavlja se na radnom mestu. Periodične provere ospoboljenosti za bezbedan i zdrav rad zaposlenog koji radi na radnom mestu sa povećanim rizikom vrši se“, pa sad, Vlada predlaže izmenu: „najkasnije u roku od jedne godine“. Mi smo predložili da to bude šest meseci umesto jedne godine, „od dana prethodne provere, a na ostalim radnim mestima najkasnije u roku četiri godine od dana prethodne provere“. Mi smo tu predložili da umesto četiri godine bude jedna godina. „Osposobljavanje za bezbedan i zdrav rad obavlja se na jeziku koji zaposleni razume i prilagođava se mogućnostima i sposobnostima osoba sa invaliditetom“, što je potpuno razumljivo i tu se slažemo. Smatramo da rokove za periodične provere osposobljenosti za bezbedan i zdrav rad zaposlenog koji radi na radnom mestu sa povećanim rizikom treba skratiti, te u tom smislu smo i podneli ovaj amandman. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Vulin.
Namera zakonodavca je bila da uspostavimo povećanu bezbednost na radu i da se stalno obučavamo u procesu proizvodnje. Šta smo uradili? Radna mesta sa pojačanim rizikom se proveravaju na godinu dana. Mislimo da je šest meseci prekratak rok i da to ne bi bilo svrsishodno, suviše bismo opterećivali poslodavca, posebno, recimo, zamislite u rudniku, gde imate nekoliko hiljada ljudi, pa sad svakih šest meseci da se proveravaju, to bi bilo previše, ali smo zato uveli jednu normu koja do sada nije bila, da se radna mesta sa manjim rizikom, da se uopšte proveravaju. Do sada nije bilo ove zakonske obaveze i odredili smo na četiri godine, što mislimo da je realan rok.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Dušan Milisavljević.
Poštovani potpredsedniče, poštovani ministre, gosti iz ministarstva, koleginice i kolege narodni poslanici, dobro je da pričamo o ovom amandmanu, dobro je da pričamo o članu ovog zakona zato što on ima za cilj da vodi računa o zdravstvenom stanju naših radnika i naših građana. Lično mislim i to sam u ime poslaničke grupe DS pre dva dana i pričao kada smo pričali o tome, da bi trebalo da uvedemo obavezne sistematske preglede za sve zaposlene, kao što je SFRJ imala obavezne lekarske preglede i zdravstvena situacija u našem stanovništvu je tada bila znatno, znatno bolja. Ovo bi bila jedna obaveza gde bi muškarci i žene preko pedesete godine, pogotovo žene, obavezno slali na preglede dojke i na preglede grlića materice, kao najčešće organe za oboljevanje od malignih oboljenja, a muškarce na pregled pluća i na pregled debelog creva, kao organe gde se najčešće javlja maligni procesi. Nažalost, Srbija je po oceni evropskih institucija u vrhu evropske liste po oboljevanju od malignih oboljenja i kardiovaskularnih oboljenja. Pa, da li je radno mesto zaposlenog više ili manje rizično, mislim da bi najbolje bilo da zakonskim rešenjem, moguće da to ne bi moglo iz vašeg delokruga rada, ali zajedno sa Ministarstvom zdravlja, da se nametne obaveza zaposlenima, tj. kolektivima republičkim ili gradskim preduzećima da svoje zaposlene jednom godišnje obavezno sistematski šalju na preglede i da se kontinuirano radi skrining pregled naših građana, naših radnika. Ja vam garantujem da bi za dve, tri godine imali znatno manji procenat smrtnosti od kardiovaskularnih oboljenja, znatno manji rizik i procenat smrtnosti od onkoloških oboljenja. Znači, zakonski regulisati, kao što je u Nemačkoj, kao što je u nekim zapadnoevropskim zemljama, obavezu poslodavca da šalje zaposlenog i da plati taj pregled zdravstvenoj instituciji gde ga on šalje. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Potpuno razumem zbog čega ste stavili period zaposlenja sa pojačanim rizikom na godinu dana, ali bih vas samo podsetio na načelnu raspravu kada smo govorili o medicini rada, evo i kolega je napomenuo medicinu rada, i na neka iskustva medicine rada i praćenja profesionalnih oboljenja pre nego što je zakonom skinuta obaveza finansiranja od strane Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje medicine rada. Mislim, dajem vam opet sugestiju, gospodine ministre, da bi bilo dobro da u razgovoru sa kolegama, naročito iz Ministarstva zdravlja i Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, vratite kao obavezu finansiranja medicine rada, jer tako ćemo imati sigurno permanentno praćenje obolevanja na rizičnim mestima naših upošljenika u Republici Srbiji. Ovde je sad prepušteno, jeste da je zakonski regulisano da je poslodavac dužan da vrši periodične preglede, ali to se postiže tako što sklapa ugovore. Ovde će imati obavezu medicina rada, kao što je radila, dok joj nije skinuto to pravo da i dalje prati i brine o zdravlju upošljenika, naročito na rizičnim mestima tj. na radnim mestima koja su sa povećanim rizikom od povreda i oboljenja.
Reč ima narodni poslanik dr Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, u principu se slažem sa predlogom koji je dao ministar Vulin i ti rokovi koje je on naveo, godinu dana, odnosno četiri godine, deluju i jesu priličniji nego predlog u amandmanu i ne vidim ništa loše za ove vaše predloge koji imaju kraće rokove. Što se tiče ovih obaveznih sistematskih pregleda za sve zaposlene, to je dosta lepo i deluje lepo, ali je pitanje koliko možemo da izdržimo i da li smo sada u situaciji da to možemo da izdržimo, a za neka buduća vremena slažem se da to bude. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre Vulin, članu najneefikasnije Vlade na svetu, odnosno jedne od najneefikasnijih Vlada na svetu, podneo sam amandman na član 13. zakona u ime Pokreta za preokret i predložio sam da se reči „što je moguće pre“ zamene sa reči „odmah“. U pravnoj terminologiji i običajima poslovnog prava zna se šta znači reč „odmah“, a reč „što je moguće pre“ nije uobičajena u toj terminologiji. Zbog toga je bio predlog da se ove reči zamene sa rečju „odmah“. Zašto niste prihvatili ovaj amandman? Obrazloženje nije jasno i nisam zadovoljan sa obrazloženjem. Smatram da će ovo dovesti do problema u primeni. Recite mi, molim vas, gospodine Vulin, šta vam znače reči „šta je moguće pre“? Reči „odmah“ znače bez odlaganja. Zna se tačno u običajnom poslovnom pravu da je to odmah nakon nastupanja uslova za to. „Šta je moguće pre“ su žargonske reči koje pravna terminologija ne prepoznaje. Zbog toga predlažem da prihvatite ovaj amandman i nadam se da ste uvideli grešku.
Reč ima ministar Aleksandar Vulin.
Uvek je lepo čuti kada se pripadnici bivšeg režima, svakako najnesposobnijeg i jednog od korumpiranijih režima koje smo ikada imali u ovoj zemlji, autora pljačkaške privatizacije, ljudi koji su ostavili preko 400 hiljada ljudi bez radnih mesta samo u jednom pokušaju, a u 12 godina svoje vlasti temeljeno i efikasno uništili našu privredu, ne slažu sa procenom građana Srbije da je ova Vlada veoma efikasna i da ova Vlada uživa poverenje građana, a uostalom to se rešava na izborima. Znate, ono što se ovde traži nije realno. Šta znači „odmah“? Prvo, vi imate obavezu da radnika upoznate sa pravcem njegovog kretanja, gde je dozvoljeno, gde nije dozvoljeno samom činjenicom da on dolazi na radno mesto. Vi ste dužni to da uradite. Daću vam primer iz uporedne prakse. U slovenačkom zakonu koji se odnosi na ovom se stavlja reč „odmah“, a onda se dodaje zarez i kaže „što je moguće pre“. Inače, ova formulacija „baš što je moguće pre“ je realna. Šta znači „odmah“? Čim vidite radnika, vi ćete da ga upoznajete. Nećete, nego ćete prvo da uradite ono što ste dužni, a to je da ga prvo upoznate sa pravcem kretanja, šta je opasno, šta nije opasno, gde može da se kreće. To ne radite odmah. To radite čim čovek uđe u proces proizvodnje, a ne kada je zasnovao radni odnos, što bi onda moglo da znači odmah. U pitanju jeste terminološka razlika. Niko ne sme da pusti radnika da uđe u pogon i da se kreće bilo gde, a da ga pre toga nije upozorio na kretanje i koje su njegove mogućnosti kretanja. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, po amandmanu.
Ministre, vi ste demantovali sami sebe, što nije prvi put. Citirali ste uporedno zakonodavstvo, slovenački zakon u kojem stoji reč „odmah“ sa pojašnjenjem „što je moguće pre“. Zašto stoji „odmah“? Zato što je to termin iz pravne terminologije, a ovo pojašnjenje „što je moguće pre“ nije suvišno. „Što je moguće pre“ bez pravnog termina „odmah“ stvara mogućnost da ta odredba ne može da se primeni zato što u poslovnom pravu, u običnoj poslovnom pravu, koje je izvor prava kao i zakon, ne postoji taj termin „što je moguće pre“, već se koristi termin „odmah“. Gospodine Vulin, nije ni čudo što su vaši rezultati takvi kakvi jesu i što ste među 10 najnesposobnijih vlada na svetu, najneefikasnijih vlada na svetu, i to ne po vašoj oceni, nego po zvaničnim podacima. Dakle, ovde se radi o zvaničnim podacima. Vi imate ovde neku vašu autoprojekciju da ste sposobni, pa građani Srbije jako dobro znaju… [[Isključen mikrofon.]]
Gospodine Veselinoviću, upravo ste iskoristili vreme predviđeno za samostalnog poslanika. Reč ima ministar Aleksandar Vulin.
Rekao bih da ovo vreme koje imate govore o tome koliko ste sposobni. To je nešto što građani odlučuju i bojim se da je to vrhunsko merilo svačije sposobnosti. Ovde sam se pitao kada ćemo prestati da razgovaramo o amandmanima, jer oni koji su nesposobni ne mogu da razgovaraju o struci i amandmanima, nego će doći do politike i pokušavati da se svađaju i pokušavati da izazivaju političku raspravu u tehničkom zakonu, a u kome nema ni jednog jedinog slova politike. Dobro, svako ima svoje birače, pogotovo ako ima birače. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gospodine ministre, predlažem da se odbije ovaj amandman, dakle amandman na član 13. Pozdravljam sve one argumente koje je i ministar izneo, ali i obrazloženje koje nam je Vlada dostavila. Prvo, želeo bih da kažem da me raduje činjenica da je uvaženi predlagač ovog amandmana prestao da insistira na tome da je nekakav pokret ili neka grupa građana, kolega Rističević ima još bolju formulaciju za to – udruga za obrtaj, podneo ovaj amandman. Dakle, verovatno je kritika urodila plodom i počeo je da upotrebljava formulaciju da je on predlagač ovog amandmana, što odgovara istini. Dakle, on kao samostalni poslanik je podneo ovaj amandman, što je njegovo pravo. Predlažem da se odbije. Ne mogu da se otmem utisku da, dok slušam obrazloženje predlagača ovog amandmana, me neodoljivo podseća na gospodin Karamarka, predsednika HDZ-a, dakle Hrvatske demokratske zajednice… (Janko Veselinović, s mesta: Šta je ovo?) … i po načinu govora, i po formulacijama. Potpuno iste floskule – najneefikasnija Vlada, čak i gestikulacija mu je slična… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Reč ima narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, replika.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Naravno, član 107. mislim da ste i ministru Vulinu, i nakon toga poslaniku Markoviću dozvolili da se obraćaju na jedan potpuno neprimeren način kolegi Janku Veselinoviću. Najpre, mi od ministra u Vladi Republike Srbije očekujemo da vodi ozbiljnu polemiku ovde sa poslanicima, a ne da ih vređa lažno duhovitim opaskama, a drugim narodnim poslanicima, upravo onom kom ste se zahvalili nakon diskusije, ste dozvolili pre toga da na najgrublji mogući način vređa narodne poslanike koji podnose amandmane i učestvuju u diskusiji. Ukoliko vi smatrate da je primereno na takav način se obraćati narodnim poslanicima onda recite, ali onda treba mi da shvatimo da vodimo diskusiju na takav način. Mi smatramo da to nije primereno, mi u takvoj diskusiji nećemo učestvovati, a vaša obaveza je da onemogućite drugim narodnim poslanicima, bez obzira na to šta vi privatno mislite, da na takav način razgovaraju sa kolegama.
Prvo, koleginice Jerkov, mogu da vas obavestim da sam isključio i jednog i drugog govornika kada sam procenio da to može da pređe granice dobrog ukusa, ako se sećate... (Aleksandra Jerkov, s mesta: Već je prešlo.) To je vaša procena, moja procena je da nije. Ako se sećate, gospodin Janko Veselinović je započeo svoju diskusiju tako što je Vladu iz koje dolazi ministar Aleksandar Vulin nazvao najnesposobnijom Vladom, a njega jednog od najnesposobnijih ministara. I ako vi očekujete da će s druge strane poslanici koji podržavaju Vladu da sede skrštenih ruku, vi ste se prevarili. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Očekujem da brane Vladu, a ne da vređaju narodne poslanike.) Ako očekujte da ministar, posle toga ne odgovori na ono što mu je upućeno, smatram da je to prirodna reakcija, i bi biste isto uradili da ste na mestu ministra Vulina. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Ne, ne bih vređala poslanike.) Sada, meni ostavljate dva izbora, da odmah čim neko izađe iz konteksta amandmana isključim mikrofon, ili da malo slobodnije da vodim sednicu, pod jednim uslovom da svi učesnici u diskusiji imaju jednaka prava. Znači, kada je gospodin Veselinović imao pravo to da kaže, ima pravo i gospodin ministar da odgovori, ima pravo i neko od poslanika koji podržavaju Vladu, da odgovori. (Aleksandra Jerkov, s mesta: Oni mogu da brane Vladu, a ne da vređaju poslanike.) Znate šta, više puta sam rekao svaka akcija izaziva reakciju. Ja samo gledam da reakcija bude srazmerna akciji. Ništa više. Smatram da nije povređen član 107. Želite da se u danu za glasanje izjasnimo? (Aleksandra Jerkov, s mesta: Da.) Pravo na repliku, povreda Poslovnika, narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući povređen je Poslovnik član 107, a to je dostojanstvo Narodne skupštine. (Aleksndra Jerkov, s mesta: Sada je bio.) Hoćete mi dozvoliti, gospodine predsedavajući, ili sednicu vode oni koji dobacuju i na taj način krše Poslovnik?
Ne mogu odmah kolega Babiću, čim određeni reaguju.
Onda 27. gospodine predsedavajući, ako mogu i ako dozvole koleginica Jerkov i ostali koji dobacuju. Izvršena je povreda Poslovnika i sada u ovom trenutku smo videli da je vređanje, to što se jedan narodni poslanik poredi sa političarem iz susedne nam države, i to čovek koji vodi jednu veliku stranku u susednoj državi, za nekoga u ovoj Narodnoj skupštini je vređanje. Konkretno za gospođu Jerkov. Na taj način, mislim da se dobrosusedski odnosi koje mi razvijamo sa svim zemljama i u okruženju, ali i sa svim zemljama, na taj način se ugrožavaju, da čak i ni u onim vremenima kada smo imali nerazumevanja, da takva ni jedna jedina izjava nije mogla da dođe niotkoga, ni iz SNS ni iz Vlade Republike Srbije, ono što je malopre došlo od gospođe Jerkov, da je omalovažavanje narodnog poslanika to što se poredi sa gospodinom Karamarkom. To je skandalozno. S druge strane, mislim da je za nekoga ko ne može da formira ni grupu građana, a kamo li političku stranku, mislim da je kompliment sa predsednikom možda i najveće stranke jedne zemlje u okruženju. Kompliment za sve, osim za gospođu Jerkov koja na ovaj način remeti odnose Srbije sa susednom Republikom Hrvatskom.
Vreme, gospodine Babiću. Određujem pauzu u trajanju od pet minuta.
Zbog nekih tehničkih problema, moramo da napravimo dužu pauzu. Računajte kao da je redovna pauza. Vidimo se u 12,00 časova.
Nastavljamo sa radom. Amandman koji se posle člana 15. dodaje novi član 15a, zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika odbacio je ovaj amandman, a prema stavu 4. istog člana odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović, Šaip Kamberi, Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, mg Dejan Čapo, Zoran Živković, Vladimir Pavićević, Marko Đurišić,Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić, Ivan Karić, Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Jovana Jovanović, Nataša Vučković, Jovan Marković i Aida Ćorović. Primili ste izveštaje Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti. Na naziv Predlog zakona amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Jovana Jovanović, Nataša Vučković, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Jovana Jovanović, Nataša Vučković, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Dejan Nikolić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mg Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Jovana Jovanović, Nataša Vučković, Jovan Marković i Aida Ćorović. Vlada i Odbora za rad, socijalan pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li se neko javlja za reč? (Ne.) Na član 18. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Vlada i Odbora za rad, socijalan pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbora za rad, socijalan pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman suzajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mg Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbora za rad, socijalan pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Aleksandar Senić, akademik Ninoslav Stojadinović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini.