Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 108 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje kartice u identifikacione jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 102 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da prisustvuju današnjoj sednici poslanici: Vladimir Pavićević, Branko Đurović, Branka Bošnjak, Nataša Vučković i Igor Bečić. Nastavljamo rad i prelazimo na pretrese u pojedinostima PREDLOGA ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TURIZMU. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, Lukrecija Đeri i Stevan Nikčević, državni sekretari, dr Renata Pindžo i Gordana Radosavljević, pomoćnici ministra i Stanka Radan i Tatjana Dinkić, načelnici Odeljenja u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja, zakonodavstvo i Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, podneli smo nekoliko amandmana, uglavnom tehničke, jezičke prirode, iz nekoliko razloga. Prosto nemamo velikih zamerki na Predlog zakona, odnosno izmene i dopune sa kojima ste došli u parlament. Lično, mislim da je bilo prostora da se uradi novi zakon o turizmu i da time označimo jedan novi početak razvoja turizma u Srbiji. Mislim da je trebalo dodati, kasnije ćemo o tome govoriti, jednu moderniju formu i turističku organizaciju Srbije, govorićemo o tome. Međutim, hteo sam i amandmane da predložim, to bi izazvalo toliki broj promena, prosto više od polovine i onda samim tim iniciralo novi zakon. Pristali smo na to da zajedno sa vama menjamo ovaj zakon, odnosno Predlog izmena i dopuna i kažem, nemamo krupnih zameri. Zato smo predložili i ovakve jezičke promene. Hvala vam što ste usvojili ovaj amandman, odnosno odbijen je, pardon, razmotrite da usvojite ovaj amandman. Ovaj član, iako ne usvojite naš amandman, dobro je definisan, jer nosi nove stvari. Ne mogu baš da kažem moderne, jer su to trendovi koji se u Evropi koriste već bezmalo 10 godina. Govorimo o destinacijskom menadžmentu, govorimo o destinacijskim menadžmentskim organizacijama, kompanijama koje upravljaju konkretnim lokacijama. To je koncept razvoja turizma koji je proveren u Evropi, bezmalo 10 godina. Dobro funkcioniše. Loše je bilo do sada voditi turizam centralno, za sve lokacije isto, za čitavu Srbiju isto. Dobro je razvijati posebne konkretne lokacije i tako, samim tim, razvijati turizam u celosti. Kažem, dosta dobra stvar, nije toliko moderna, već desetak godina se koristi u Evropi. Trebalo je to i 2012. godine, nismo. Dobro je da ste sada predložili. I ako ne usvojite ovaj amandman, ovaj član je dobar, pošto je naš amandman jezičke prirode, ali razmislite o tome da i usvojite naš amandman. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik dr Janko Veselinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Vesna Marijanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Poštovana predsednice, ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj član definiše, pre svega, da se strategija razvoja turizma radi umesto na 10 godina na pet godina. Dakle, to je dobar predlog. Naš amandman je takođe jezičke prirode, međutim, hteo sam nešto da dodam. Prosto, mislim da treba da razmislite i o reviziji, bez obzira što se radi o strategiji koja se donosi na neki duži period, treba raditi reviziju svake godine. Zašto? Zato što su koraci kojim se razvija turizam, dinamika kojom se nameću trendovi u turizmu toliki brzi i toliko veliki, da prosto moramo da radimo čak i reviziju strategije možda i na godinu dana. Zašto? Dok smo razgovarali o Turističkoj organizaciji Srbije i 2000. godine, evo i danas, Evropa je prešla na turistički bord. Dok mi govorimo o velnes centrima, velnes centri širom Evrope vraćaju zdravstvenu funkciju u velnes centre. Mnogo kasnimo. Možda treba da razgovaramo i o reviziji i o češćem razgovoru o strategiji razvoja turizma. Zašto? Ono što je vrlo važno jeste i brend Srbije, možda rebrendiranje Srbije, termin koji mogu sada da iskoristim. Znate da postoji „fjučr kantri brend indeks“ u Evropi, mi smo po tom indeksu 108 od 116 zemalja sveta. Iza nas su Bangladeš, Pakistan, Ruanda. Mi smo po tom indeksu 108. Šta govori brend i na koje tri stvari utiče, pre svega brend jedne zemlje? Na politički položaj države u međunarodnom društvu, na dolazak stranih investitora i na turizam. Brend pre svega i dominantno utiče na ove tri stvari. Zašto? Zato što na zemlju sa dobrim imidžom, odnosno u zemlju sa dobrim imidžom dolaze diplomate, strani investitori, dolaze i turisti. Ovo govori o toj socioekonomskoj strani turizma. Da nije samo zakon turizam, koji je vaš posao? Da nakon zakona konačno uradite onaj posao koji nije uradio niko pre vas unazad 25 godina ili 15 godina, da odbijemo onih 10 godina devedesetih, ironija ratnog turizma sumnjam da bi nekog privela i dovela u Srbiju. Dakle, vaš posao je da turizam dovedete na sto Vlade kao prioritetnu agendu. Bez toga, zakon, neće ostati mrtvo slovo na papiru, ali neće doneti ono turizmu što je Srbiji potrebno da se desi. Zato je vaš posao veliki u ovoj oblasti i na ovaj posao o kojem ja govorim, razmislite. Imaćete našu podršku ukoliko želite na taj način da pristupite razvoju turizma. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Rasim Ljajić. Izvolite.
Vrlo kratko, da se kasnije ne bi javljao. Naravno, da je ova greška uočena i ona će biti ispravljena kroz pravno-tehničku redakciju, kao i većina amandmana koje je podneo, pre svega gospodin Pavićević i gospodin Živković. Dakle, nešto je prihvaćeno, a nešto će kroz pravno-tehničku redakciju biti ispravljeno. Mi smo razmišljali, zaista da idemo sa potpuno novim zakonom, ali smo zbog brzine ipak se odlučili za ovu varijantu da menjamo do 50% odredbi zakonskih rešenja, ono što je bilo najnužnije, ono što su bili zahtevi turističke privrede. U skladu sa onim što ste i vi spomenuli ovde, mi smo po prvi put sada pomerili rok za izradu strategija. Dakle, ona neće više važiti za 10 godina. Može da važi za pet godina, sa tim što ćemo verovatno akcioni plan još manje oročiti, odnosno da se moraju donositi akcioni planovi koji će biti na godinu ili dve da možemo da pratimo njihovu realizaciju i da ti planovi realno ne bi bili spiskovi želja, kao što je do sada bio slučaj.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, meni je baš zadovoljstvo da je današnja sednica počela u jednom ovakvom duhu i drago mi je da se i ministar sa tim slaže. Što se strategije tiče, obično je bilo da strategija bude jedan projekat koji je na duži nizgodina, ali s obzirom da su danas promene u svim oblastima dosta brze, sasvim je u redu, kao što reče ministar da buduća strategija se donosi i na manje od pet godina. Ono što će biti obaveza svakog ministarstva i svakog ko se bude bavio tim poslom je kontrola tih planova koji se predviđaju i oni će biti u tom kraćem vremenskom periodu. Mislim da će se u toj strategiji naći mesto i za razvoj turizma obalom Dunava i da ćete u tu strategiju uneti Grocku i gročanski deo, Ritopek, Vinču itd. jer je to jedan zbilja veoma lep i fin predeo koji je neiskorišćen. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marjan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je pet godina za strategiju realni rok, a ono što je meni zasmetalo je nabrajanje na kom mestu je sve naša zemlja, u kojim oblastima, pa se tamo poredimo sa Ruandom itd. To nameće jedno pitanje - otkud tako da smo nisko plasirani, kada smo u prethodnih 12 godina imali tako dobru, plemenitu, valjanu, vrednu vlast? Kako to da smo tako nisko plasirani? Da li se to desilo u poslednje dve godine ili se to desilo možda od 2000. do 2012. godine, pa smo zbog toga u raznim oblastima završili na samom dnu svetskih lestvica, ne samo što se tiče turizma, već što se tiče svih segmenata života u našoj zemlji? Ne mogu da prihvatim da neko ko je najodgovorniji za veoma težak položaj naše zemlje, za veoma težak položaj našeg naroda, neko ko se 12 godina bahatio, neko ko se iživljavao, dok je narod jedva preživljavao, ne mogu da prihvatim to da neko ko od danas živi kao u bajci, narodu koji živi kao u basni, spočitava, svoje grehe prebacuje na neku drugu stranu, da građani znaju ko je i odgovoran za tako veoma nizak standard života u našoj zemlji, ko je odgovoran za nisku poziciju na svetskim lestvicama, u privredi, u raznim drugim delovima, pa i u turizmu. Ne verujem da je to ova vlast u dve tri godine, i da je htela, uspela toliko da uništi. U koliko su oni koji su vladali od 2000. do 2012. godine, a još uvek vladaju u Vojvodini, u koliko su oni bili dobri, ja ne verujem da smo mi pogoršali neku poziciju i ovo je za mene ne prihvatljivo, da neko svoje greške prebacuje na neku drugu stranu. Valjda je vreme da nam oproste, makar svoje greške. Danas je 5. oktobar, to je dan izneverenih nada ogromnog broja građana i mislim da nije primereno da oni koji su jeftino prodali 5. oktobar sada spočitavaju nekom drugom na onome što su oni izgrešili. Hvala vam.
Hvala. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Ako se dobro sećam, ministar je obećao da će prihvatiti sve amandmane koji su ovog tipa bili, odnosno, dobro, ovaj član 3. koji niste prihvatili, ali je bilo obećanje ministra da će prihvatiti te amandmane, tako da je interesantno da se promenio stav, ali, šta da radimo, to je deo politike verovatno. Obrazloženje je interesantno za odbijanje amandmana. Kaže - amandman se ne prihvata iz razloga što će uočena tehnička greška biti otklonjena kroz pravno-tehničku redakciju teksta. Mislim da ovaj parlament zaslužuje, i srpska javnost, da dobije tekst koji je već prošao pravnu-tehničku redakciju, pre nego što dođe kod nas. To naravno, nije suština zakona i to neće da promeni ništa dramatično, ali govori, opet, o jednom odnosu prema parlamentu koju iskazuje izvršna vlast na taj način. Koristim pet minuta, predsednice. Pet minuta koristim, da znate samo. O zakonu, kada smo već pričali prošle nedelje, pa da ponovim i sada. Evo, sada čujem da je zbog hitnosti se odustalo od donošenja novog zakona i ostalo se na principu da se promeni do 50%. Moje je pitanje - koja je to hitnost? Šta je to tako hitno što je nateralo ministre, ministarstvo i Vladu da ne donesu novi zakon, koji, svi se slažemo, da bi bio bolji? Siguran sam da ministarstvo ima potencijal da napravi bolji zakon od ovoga, to je nesumnjivo, i vrlo je interesantno - šta je to hitno? Da li je to neka navala velika za kupovinu stanova u „Beogradu na vodi“ ili je tu neki drugi razlog. U svakom slučaju, voleo bih da dobijem odgovor na to pitanje. Ovi amandmani koji su usvojeni, koje smo pisali kolega Pavićević i ja, odnosno dva su usvojena, će biti dovoljan razlog da podržimo vaš zakon u danu za glasanje, ali ostaje ta žal za tom šansom da se napravi novi zakon. Očekujem da, ako ti razlozi hitnosti nisu baš nešto previše opasni i obavezujući, da će Ministarstvo što pre ući u proces pisanja nacrta novog zakona, koji će na savremeniji način da obuhvati ovu oblast. Naravno, slažem se sa kolegom Dejanom, koji je govorio pre mene, da tu treba da se prati ta dinamika događanja u oblasti turizma vrlo intenzivnije. Turizam, naravno, u Srbiji nikada neće biti vodeća grana, bez obzira na našu želju. Naprosto, ko ima more, taj uvek ima 10 kilometara prednosti u toj trci za turiste. Mi to nemamo, ali one potencijale koje imamo možemo da iskoristimo na bolji način uz viši nivo kontrole, razvoja, stimulacije i svega onoga što treba da poveća učešće turizma u našem BDP-u i stvaranje uslova za njegov razvoj iz mnogih razloga. To je ono što je jako važno. Koristim priliku da svim kolegama i ministru Ljajiću čestitam 5. oktobar. Svako ima neki razlog da bude srećan zbog tog dana, i oni koji su tada pobedili i oni koji su tog dana izgubili, i mislim da je to jedan veliki dan u istoriji Srbije i da su, naravno, svi oni koji kažu da su izneverena očekivanja u pravu, ali svako treba da vidi i svoj deo odgovornosti na to. Bilo bi sreća za Srbiju da se ne ponovi takav događaj nikada, a uslov za to je da dalja demokratizacija i razvoj Srbije, koja u ovom trenutku ide u pogrešnom smeru. Hvala.
Hvala. Reč ima prvo ministar, pa onda Marjan Rističević, pa onda Marko Atlagić.
Tačno je da sam rekao da ćemo prihvatiti sve vaše amandmane, jer su bili na mestu. Neki su prihvaćeni, a neki su prihvaćeni kroz pravno-tehničku redakciju, ali primedbe koje ste dali su potpuno tačne, odnosno imalo je razloga da budu ugrađene u tekst izmena ovog zakona. Što se hitnosti tiče, bila su tri razloga za to – učestale zloupotrebe od strane turističkih agencija, da budem potpuno iskren, nadali smo se da će ovo biti usvojeno pre letnjih odmora, hteli smo da sprečimo eventualno nove prevare putnika, odnosno da zaštitimo njihova prava. zakasnili smo, ali u svakom slučaju, to je bio razlog za hitnost, da vas ništa ne lažem. Drugi razloga je bio usklađivanje sa drugim propisima i zakonima i treće, usklađivanje sa direktivama EU i zato se nismo odlučili na novi zakon, već na izmene ovog zakona, ali s obzirom na ono što smo dobili kao amandmane i što smo ugradili u tekst ovog zakona, verujem da smo dobili jedan kvalitetan zakon i sa rešenjima koja mogu da zadovolje sve aktere turističke privrede.
Reč ima narodni poslanik Marjan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je možda trebalo prihvatiti ovu zapetu, jer je to veliko unapređenje. Po meni je trebalo prihvatiti u znak sećanja na 5. oktobar, dan kada je ova skupština toplom ljubavlju spaljena. Kao neko ko je učestvovao u svim tim protestima 90-ih godina, moram da kažem da smo se mi sa puno nade, sa puno vere u bolju budućnost kretali za svojim vođama. Od 5. oktobra ta ljubav je između nas naroda i njih prestala. Posle 5. oktobra oni iz pocepanih patika, iz pocepanih farmerki uskaču u vile, dvorce, stanove, Maldive, vinograde, a mi koji smo išli sa njima po ulicama, mi obični narod, stotine hiljada građana ostalo je na ulicama. Mislim da je vredno bilo to što je narod imao ogromnu energiju da prihvatimo ovu zapetu, iz prostog razloga što su se naše vođe dobro ububrežile u tom svom naporu da oni dođu do svog boljeg života, umesto da odvedu građane do boljeg života. Toplom ljubavlju su spalili ovu Skupštinu, u čemu ja nisam učestvovao. Neki od tih vođa su čak tražili da se narodu podele puške i da se obračunamo, odnosno da oni sa ulice krenu sa puškama i obračunaju se, kako su oni to rekli, sa ostatkom Miloševićevog režima. Ja u tome ni tada nisam želeo da učestvujem. Te puške je hteo da podeli čovek koji je kasnije postao premijer, da bi te puške sutradan došle do zemunskog i surčinskog klana i pomoću tih pušaka je usmrćeno više desetina ljudi, a jačanje tih klanova pomoću tog oružja je dovelo do ubistva samog premijera, koga je zamenio, gle čuda, savezni ministar unutrašnjih poslova koji je uskočio na upražnjeno mesto svog poginulog saborca. Ja verujem da je trebalo preispitati političku pozadinu tog ubistva, ali ne samo sa opozicione strane, već je trebalo ispitati političku pozadinu tog događaja i sa druge strane, odnosno onih koji su dobili, odnosno avanzovali na tom slučaju i dobili unapređenje, nove položaje, nove funkcije itd, a nije ih malo koji su na tome avanzovali. Dakle, u znak sećanja na taj 5. oktobar, mi koji smo išli za svojim vođama zaslužili smo da se ta zapeta makar danas usvoji. Ja sam malo kasnije stigao zato što sam tog 5. oktobra te brao kukuruze, te brao vinograde, te brao grožđe, pa nisam učestvovao u kompletnom događaju. Stigao sam tek uveče, jer su navodno najavili neke tenkove, kojih nije bilo, ali dotle je već ova Skupština bila spaljena, tako da bi eventualno moji napori da to sprečim bili uzaludni. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana predsednice, gospodine ministre Ljajiću, predlažem da se odbije amandman predlagača docenta, doktora Vladimira Pavićevića i gospodina Živkovića, zato što su uočene tehničke greške, u ovom slučaju zarezi koji se otklanjaju kroz pravno-tehničku redakciju teksta, iako je ona tačna, što ste i vi rekli. Inače, sve njihove intervencije u Predlogu ovog Zakona o turizmu u obliku amandmana odnose se na tehničke detalje, kako ste videli, koji se inače u konačnoj pravno-tehničkoj redakciji otklanjaju. Šta nam to govori? Da i njih dvojica priznaju, gospodini ministre, da je ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu izuzetno dobar i valjan. To nam govori da će i oni u ovom viskom domu Narodne skupštine u danu za glasanje dati svoj glas za ovaj amandman i zakon u celini, ako se kojim slučajem nađu u ovom visokom domu kada bude glasanje, jer obično ih tada nema, pa ne glasaju ni za svoj amandman. Ja im na koncu preporučujem da možda zamene radna mesta. Bolje bi odgovarali pomoćniku lektora nego na funkciji narodnog poslanika. I na koncu, kada je u pitanju 5. oktobar jedna rečenica. Gospoda nasuprot mene, pojedinci su palili ovu Skupštinu, a ja sam gasio kantom. Oni su mog i vašeg predsednika, gospodo narodni poslanici, izručili Hagu. Moja malenkost u vidu svedoka je branila tada, ne samo predsednika, već i državu Srbiju. Ostavimo to prošlosti i istoričarima, okrenimo se budućnosti, a istorija će dati svoj sud o tome. Prema tome, predlažem da se amandman odbije, kao i svi budući amandmani u vidu pravno-tehničkih grešaka koje su zaista tačne, jer na koncu se daju pravno-tehničke ispravke prilikom štampanja zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, replika. Izvolite.
Naravno da mi ne pada na pamet da repliciram, a na to me posebno obavezuje i zahtev foruma mladih Nove stranke, koji je na zahtev… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, poslaniče, što ste to objasnili, ali onda nema replike. Pružila sam šansu da replicirate, a vi objašnjavate da je vama partija zabranila da replicirate. Da, nisam normalna. Zahvaljujem na tome što ste rekli da ja nisam normalna i molim da uđe u zapisnik, da javnost Srbije čuje da mi je poslanik Zoran Živković rekao da nisam normalna. Evo, ja prihvatam. (Zoran Živković, s mesta: To je netačno. Dajte mi mikrofon.) Nemojte da vičete, ja prihvatam da nisam normalna, i gestom i rečima. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Sabina Dazdarević. Izvolite.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, predstavnici ministarstva, mi smo dali nekoliko amandmana na predloženi zakon o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, a koji se tiču jedne vrlo bitne stvari kada govorimo o razvoju turizma. Naime, u skladu sa svojom politikom pridruživanja EU, kao i mogućnošću korišćenja pretpristupnih fondova EU, Vlada Republike Srbije, odnosno nadležno ministarstvo treba imati na umu turistički potencijal koji se može ostvariti iz projekata prekogranične saradnje. Ovde se radi o projektima koji imaju za cilj jačanje prekogranične saradnje kroz zajedničke lokalne i regionalne inicijative, a koje bi doprinele sveukupnom poboljšanju između ostalog i turizma, što je od posebnog značaja za lokalne zajednice koje se nalaze na granici sa susednim državama. Kada se radi o klasterima koji povezuju privredne subjekte i druga pravna ili fizička lica, koji postoje radi povezivanja zajedničkih potreba i jačanja konkurentnosti, pogranične opštine mogu da razviju svoj turistički potencijal po modelu prekogranične saradnje sa susednim opštinama iz drugih zemalja, jer postoji povezanost po svim kriterijumima. Modeli prekogranične saradnje sa opštinama i gradovima iz susednih zemalja su se pokazali veoma uspešnim unutar EU, te je potrebno razmišljati u jednom ovakvom smeru i iskoristiti znanje koje dobijamo iz praksa koje su se pokazale kao dobre i uspešne u razvijenim zemljama. Ovi projekti su važni jer promovišu ideju regionalne saradnje, multinacionalne saradnje, te smatramo da bi se usvajanjem našeg amandmana stvorila jedna zakonska osnova koja bi olakšala implementaciju ovakvih projekata koji su važni i za region Sandžaka, kao i za neke opštine kao što su Tutin, Sijenica, Prijepolje, koje se graniče sa Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom, kao i ostalih opština i regiona u Srbiji. Zahvaljujem.
Reč ima narodna poslanica Adriana Anastasov. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, smatram da treba odbiti ovaj amandman iz sledećih razloga. Ne zato što ima lošu nameru. Naprotiv, ima jaku dobru nameru. Međutim, prekogranična saradnja lokalnih samouprava je već uspešna u Republici Srbiji, već mnoge lokalne samouprave, a naročito na jugu Srbije, razvijaju svoju prekograničnu saradnju preko IPA programa i tu su turističke organizacije više nego uključene. Mogu da navedem primer grada Niša koji sarađuje sa Bugarskom, susednom Republikom, gde imamo programe prekogranične saradnje, čak i uspešne IPA programe gde je turistička organizacija sprovela turističku signalizaciju npr. na teritoriji grada Niša. Tako da, smatram da u delokrug rada turističkih organizacija nema potrebe navesti prekograničnu saradnju, jer prosto lokalna samouprava u saradnji sa turističkom organizacijom već ima taj način prekogranične saradnje. Mislim da je ovo zaista višak da dodamo u zakon, jer bi zbunili možda direktore turističkih organizacija, možda bi malo previše dali ovlašćenja, obzirom da uz saradnju lokalne samouprave oni već rade na tom prekograničnom programu. Hvala.
Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Reč želi Marko Đurišić.
Hvala poštovana predsednice, potpredsedniče Vlade, u načelnoj raspravi vi ste nekako imali razumevanja, ja sam najavio suštinu našeg amandmana, a to je da se izmeni član koji govori da direktora Turističke organizacije Srbije imenuje Vlada na predlog nadležnog ministra, tako stoji u Predlogu zakona. Mi smo stavili da direktora Turističke organizacije Srbije imenuje Vlada na osnovu sprovedenog javnog konkursa. U obrazloženju Zakona ne vidim razlog zašto ovaj amandman nije prihvatljiv, ne vidim ni obavezu da će iako se ne prihvati naš amandman direktora Turističke organizacije Srbije predložiti nadležno Ministarstvo na osnovu konkursa. Mislim da treba da stoji u Zakonu „na osnovu konkursa“, ne samo zbog imenovanja direktora Turističke organizacije Srbije. Ovaj član Zakona 37. definiše način izbora, između ostalog i direktora turističkih organizacija koje osnivaju lokalne samouprave i autonomne pokrajine. Mislim da je loše ako se ne uvede obaveza javnog konkursa pre izbora direktora, koga posle imenuje osnivač, u ovom slučaju je to Vlada, u ovim drugim slučajevima su to skupštine AP, odnosno skupštine lokalnih samouprava. Šta ako ne uvedemo ovo kao zakonsku obavezu, moja bojazan je da će se u praksi ovo mesto direktora turističke organizacije, pogotovo u manjim sredinama, osnivaće se turistička organizacija, a onda će to biti deo nekih koalicionih sporazuma ko će koju funkciju dobiti i to će postati samo jedna od funkcija u nekoj lokalnoj samoupravi, gde će dolaziti partijski pogodni ljudi koji će možda, a možda i ne ispunjavati formalne uslove, možda će kao v.d. popunjavati ta mesta, bez da formalne uslove ispunjavaju i nećemo dobiti onaj kvalitet i one rezultate koje ovim zakonom želimo da postignemo. Druga stvar je ono što je jedna od stvari i ciljeva koje ova Vlada hoće da ostvari, to je smanjenje uticaja partija u imenovanju ljudi na stručne funkcije. Ako se ne usvoji ovaj amandman i ne uvede obaveza javnog konkursa, da to ne ostane stvar izbora. Verujem da ćete vi kao ministar sprovesti javni konkurs, ali šta ćemo u nekoj maloj opštini gde ćeovo mesto postati mesto monete za potkusurivanje među strankama kada se prave koalicije ili kada se vrši prekomponovanje ili razne druge stvari. Zato vas pozivam da prihvatite ovaj amandman jer će on dovesti do toga da se biraju putem javnog konkursa najkvalitetniji ljudi na mesta direktora turističkih organizacija, ne samo Turističke organizacije Srbije, nego i turističkih organizacija lokalnih samouprava i time će se lakše ostvariti ciljevi zbog kojih usvajamo izmene i dopune ovog zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, potpuno razumem kolegu Đurišić, on je shvatio da u periodu u kome su oni bili na vlasti u Srbiji nisu radili ni savesno ni dobro i sada pokušava na neki način da to preporuči sadašnjoj, aktuelnoj vlasti da ona to menja. Ako hoćemo biti iskreni zašto je problem da Ministarstvo bude to koje odlučuje, to uopšte nije problem. Ako smo savesni i ako dobro radimo i rukovodimo zemljom zašto bi nam neko uskratio pravo da određene kadrove mi sami biramo. Nadam se da će ova Vlada imati snage, mudrosti i hrabrosti da prave ljude postavi na prava mesta i da blagovremenom kontrolom prati njihov rad. Tako da ne vidim razloga da se prihvati ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, replika.
Hvala vam. Naravno, nekako po običaju, argument je – kako, zašto niste vi, kako je bilo u vaše vreme i slične stvari za odbijanje amandmana i inicijativa koja dolazi od strane opozicije i to je u redu, meni lično politički to odgovara. To pokazuje da ova Vlada i ova većina ništa nije naučila iz grešaka koje smo mi pravili. Mi smo naučili za razliku od vas i sagledali smo greške koje smo napravili, svesni smo njih danas, priznajemo tamo gde smo grešili da smo grešili. Ono što je suština i konkretna ideja ovog amandmana jeste da promenim stvarnost u Srbiji, ne stvarnost koja je postojala pre tri i po godine nego stvarnost koja postoji danas. Danas je pola funkcionera koje imenuje Vlada u v.d. stanju. Cela država je u v.d. stanju. U lokalnim samoupravama koje se prekomponuju svakih nekoliko meseci svi funkcioneri se biraju u v.d. stanju. Takva država ne može da ide napred i zato nam je svakog dana sve gore i gore. Zato građani ove zemlje žive sve teže. Zato što jedini argument kada se da nešto, predlog kako da bude bolje, nešto što je u skladu sa proklamovanim načelima ove Vlade, argument je a što to niste vi i kako ste to radili vi. Mi smo pre tri i po godine izgubili vlast na demokratskim izborima na kojima su učestvovale sve stranke ravnopravno. Nije bilo da samo se čuje jedno mišljenje kad god upalite televizor. Nije bilo toga da ne možete da izađete i da napravite protest zato što vam ne da policija. Toga nije bilo pre tri i po godine, a toga ima danas. Razmislite malo i razmislite gde će vas to odvesti.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović.
Meni je jako žao što mene uvaženi kolega nije razumeo, nijednog trenutka nisam spomenuo da su oni loše radili, na protiv, ja sam rekao da je meni zadovoljstvo i da mi je drago što su uvideli svoje greške i što pokušavaju da nama danas pokažu da može to da se radi i na drugi način. Hvala.
Reč ima narodi poslanik Nada Lazić.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege iz Ministarstva, želim da podržim u ime poslaničke grupe LSV upravo ovaj amandman i instituciju konkursa kao mogućnost da se izaberu pravi kadrovi. Nažalost, nama stručni i mladi ljudi, ne samo mladi ljudi, odlaze iz zemlje, najviše ćemo to osetiti u zdravstvu i ne možemo sebi da dozvolimo luksuz da se može baviti svako svačim. Ta priča podesni kadrovi, to smo već videli i to je nešto što je zapravo samo šteta. Instituciju konkursa, ne samo u ovoj oblasti već u bilo kojoj drugoj treba podržati i da se dobiju najkvalitetniji kadrovi jer će nam sva mladost otići. Prema nekim anketama, nekih 80% mlađih od 35 godina koji su anketirani su izjavili da žele da napuste zemlju. Ko će nam sutra zaraditi penzije. Zato nam treba struka i znanje i zato podržavam ovaj amandman.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
Hvala predsednice. Poštovani ministre, naši amandmani, amandmani LSV, a imamo ih pet skoro svi se odnose na stručnu spremu, odnosno na obrazovanje kadrova u turizmu. Mislili smo, a to sam ja u svojoj načelnoj raspravi i rekla da imamo jako puno turističkih škola, škola koje obrazuju kadrove, imamo fakultete i privatne fakultete i državne fakultete ali jednostavno ljudi koji su završili te neke visoko-turističke ugostiteljske škole, fakultete ne mogu da nađu posao. Dolazim iz jednog sela gde ima dvojica završenih, u Beogradu su završili visoko-turističku ugostiteljsku školu, jedan je radio na nekom kruzeru, ne znam gde, sada jednostavno nemaju posao, završili su fakultete i sade papriku. Svaki posao treba da se radi, nije do toga, ali jednostavno na njihovim poslovima, poslove koje su možda oni mogli da obavljaju rade neki nestručni ljudi, zato smo od naših pet amandmana, tri ili četiri, ne znam tačno se odnose na tu stručnu spremu. U članu 10. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu kojim se menja član 37. stav 3. tačka 2) novog člana 37. se menja i glasi – Radno iskustvo od sedam godina, od čega najmanje pet godina u turizmu. Tu se misli na konkurse i na radno iskustvo. Prvenstveno se taj amandman odnosi na direktora, u stvari rukovodećeg radnika u Turističkoj organizaciji Srbije, pa smo mislili da direktor koji treba da obavlja tako važnu funkciju a imenuje ga Vlada, treba da dolazi iz struke. Znači, da bude uslov da ima najmanje pet godina radnog iskustva i da ima završeni fakultet turističko-ugostiteljskog smera, a ne da to bude tako opširno kao što ste vi dali, da može da završi raznorazne društveno-humanističke struke. Konačno, ako će ove izmene i ovaj Zakon o turizmu da napravi promene i da uredi turizam na neki način, onda treba i vodeći čovek, koji će voditi turističku organizaciju Srbije, da dolazi iz struke i da ima završeni fakultet koji je ili turističkog ili ugostiteljskog smera.
Hvala. Reč ima ministar Rasim Ljajić.
Pošto ima puno amandmana na ovom tragu o kojem ste i vi govorili, šta je bila naša ideja? Dakle, da ne ograničavamo da to bude oblast turizma i ugostiteljstva, kao što se manje-više predlaže, iz prostog razloga što se ovde zahtevaju pre svega menadžerske sposobnosti i sposobnosti marketinga i promocije. Ukoliko samo limitiramo na turizam i ugostiteljstvo, postoji bojazan da će to, prvo, ograničiti mogućnost adekvatnog izbora, a druga stvar, kako sad jednom ekonomisti ili pravniku da ograničite mogućnost, sa ovim sposobnostima o kojima sam govorio, da konkurišu i budu birani na mesto direktora Turističke organizacije Srbije ili bilo koje lokalne organizacije? To je bio jedini razlog, što smo hteli zaista da ostavimo mogućnost svim visoko stručnim kadrovima sa menadžerskim sposobnostima, sa sposobnostima marketinga i promocije, koji su radili u tim oblastima, da mogu da konkurišu za ovo mesto.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga. Izvolite.
Hvala. Jeste, u redu je to. Vi kažete da i pravnici i ekonomisti mogu da budu direktori Turističke organizacije Srbije i da im se ne uskraćuje to pravo na rad. To je istina. Ali, jedan pravnik, kako ćete njega navesti, koji će biti uslovi u tom konkursu da vi znate da će taj pravnik ili taj ekonomista obavljati dobro taj posao, ako nikada nije radio u turizmu? Možda će doći iz advokature, možda će doći iz neke firme gde je pratio radne odnose ili ne znam šta drugo, ili taj isti ekonomista koji je radio u nekoj fabrici, bio vodeći i rukovodeći kadar u tom nekom svom odeljenju, kako će on sada ući u turizam? Opet ste to proširili na jako daleko. Ja shvatam nemanje posla u Srbiji i da svako ima pravo na rad, ali, jednostavno, mislim da to neće urediti oblast turizma.
Hvala. Ministre, jedino mogu da vam dam repliku, da replicirate? Ne, odustajete. Hvala. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, u duhu tih promena o kojima smo sada govorili, da se ne bih ponavljao, naš amandman je isti. Dakle, ne menjamo struku. Odnosno, mi ne kažemo – direktor Turističke organizacije Srbije ne sme ili ne može biti pravnik, ekonomista. Naprotiv, može. Ali, mi prosto kažemo – Ukoliko hoćete da budete prvi čovek Turističke organizacije Srbije, mora pre toga da ste radili makar malo u turizmu, makar vodili lokalnu organizaciju, makar vodili neku drugu organizaciju. Prosto, nije moguće da budete prvi čovek TOS i da prvi svoj dan provedete u turizmu na tom direktorskom mestu. To je naša poruka. Međutim, drugu stvar sam ja hteo da kažem u vezi sa TOS. Naime, to su glavne promene o kojima sam ja hteo i govorio s početka, ako se sećate, hteo sam da podnesem i nekoliko amandmana, ali, odlučio sam se da to ne radim jer je onda broj promena toliki da ukazuje na potrebu za novim zakonom, zato sam se odlučio da menjamo postojeći i zato smo odneli ovaj amandman. Naime, turistička organizacija kao takva, kako mi ovde danas menjamo i kakvu imamo u Srbiji, je zastareo model. Prosto, čitava Evropa već je prešla na turističke bordove. Turistički bordovi omogućuju privatnom sektoru, hotelijerima, aerodromima, ugostiteljima, da učestvuju u upravljanju, u kreiranju kampanja. Kada se oni uključe u kreiranje određenih kampanja, braniće svoje interese u jednom državnom aparatu, zajedno sa državom, koja štiti svoje interese. Onda su te kampanje efikasnije, bolje plasiraju proizvod, bolje promovišu državu. Kakva je uporedna analiza? Mislim da je jedan model kakav Nemačka ima najbolji i možda prihvatljiv za nas. Nemačka je zadržala i turističku organizaciju, a ima u turistički bord. Možda je to kao prelazno rešenje dobro za Srbiju. Hrvatska ima neku mešovitu organizaciju, Slovenija je kompletno prešla na turistički bord. Prosto, rekao sam s početka, tendencije su velike, brze, promene vrlo dinamične. Mislim da je turistička organizacija kao takva zastareo model i da možemo da razmišljamo o tome da menjamo u narednih godinu ili dve ovaj član zakona i da umesto turističke organizacije organizujemo neku vrstu turističkog borda. Tražimo od privatnog sektora da prosto uloži svoj kapital. Nosioci turizma u Evropi, u svetu, jesu privatnici. To ćete se složiti. Imate sjajne saradnike, konkretno za turizam, to znam, i oni će vam to potvrditi. Prosto, država se ne bavi turizmom. Država pravi okvir. Država ulaže u infrastrukturu. Turizam nosi privatni kapital. Ukoliko to već tražimo od njih, pravimo takav ambijent, onda treba omogućiti i da odlučuju. Ponoviću – kada tur operateri i venc organizacije, hotelijeri, predstavnici privatnog kapitala, učestvuju u kreiranju kampanja, te kampanje su mnogo efikasnije i mnogo bolje plasiraju proizvod. Prosto, možda će bolje promovisati našu zemlju od onoga što danas radi TOS. Tamo ima sjajnih ljudi. Dobro rade posao. Ali, prosto ih zakonski okvir upućuje na ono što oni danas imaju. Hajde da njima pomognemo, da pređemo na jednu moderniju organizaciju. Razmislite o ovome, garantujem vam da ćemo o ovome razgovarati u naredne dve ili tri godine. Ali, mogli smo to i danas. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Rasim Ljajić.
Hvala. Upravo da potvrdim ono što ste vi i rekli. Mi i inače zakonom predviđamo da se donese pravilnik koji će definisati uslove za formiranje turističkih organizacija. Ideja sa tim pravilnikom jeste da pospešimo formiranje regionalnih turističkih organizacija, jer ovo zaista jeste prevaziđen model, a nakon toga da to preraste u destinacijsku menadžment organizaciju. Kako će to ići, kojim tempom, meni je u ovom trenutku teško da kažem. Ali, suština jeste da to bude model javno-privatnog partnerstva. Potpuno je tačno – nema razvoja turizma, ja sam to prošli put ovde i govorio u raspravi u načelu, dok ne pospešimo privatne investicije i privatna ulaganja u ovaj sektor. Dakle, sa pravnim okvirom, sa strategijom koju ćemo doneti ovim zakonom, mislim da mi stvaramo dobar osnov za to. Država treba da ulaže u infrastrukturu, ali, suština jeste da pospešimo i domaće i strane investicije da više ulažu u sektor turističke privrede. Spomenuo sam takođe prošli, put kao primer neracionalnosti kada govorimo o turističkim organizacija, da mi imamo glavnu skoro turističku destinaciju u zemlji Kopaonik, koju pokrivaju dve turističke organizacije iz Raške i Brusa, da Kopaonik nema vlastitu turističku organizaciju, a to je idealan primer za destinacijsko-menadžment organizaciju, gde bi i privatni sektor i država mogli zajedno da rade na promociji jedne takve turističke destinacije i generalno da upravljaju tom turističkom destinacijom.
Hvala. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
Hvala. Pa, isto kao i u onom prošlom amandmanu, ovaj amandman se odnosi na turističke radnike u AP Vojvodini, tako da smo ovde isto mislili da, to uredi tako da direktori treba da imaju pet godina rada u turizmu, jer kako sam naglasila, Vojvodina nema problem sa obrazovanjem turističkih kadrova. Ima 12 škola ekonomskog smera koji izvode programe za ugostiteljske smerove. U AP Vojvodini postoji Prirodno-matematički fakultet, Ekonomski fakultet u Subotici i još dva ili tri privatna fakulteta, koja obrazuju kadrove tih turističkih smerova, tako da mislimo da bi kadrovi koji će voditi turizam u AP Vojvodini trebali da dolaze iz turističke struke, a ne iz svih ostalih struka.
Hvala. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić, Aida Ćorović. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Ministre, kratko ću ponoviti, a onda dodati nešto i odgovoriti, prosto da uđemo u tu vrstu polemike koja može i da da neki rezultat. Samo ću ponoviti kratko, i dalje mislim da ukoliko hoćete da budete prvi čovek Turističke organizacije Srbije, neophodno je da imate iskustvo u oblasti turizma. Tu počinjem i završavam svaku dalju diskusiju. Mislim da je neophodno. U redu, ranije je bilo isto tako, u duhu priznavanja grešaka. Da, bilo je tako. Dobro je da danas krenemo drugačije, da kažemo, tačka negativnoj selekciji. Pravićemo okvir da biramo najbolje ljude. Ako smo mi priznali grešku, možete i vi. Ovaj amandman je posledica prethodnog amandmana. Imate pravo da usvojite oba i da kažemo, ukoliko hoće neko da konkuriše za mesto direktora Turističke organizacije Srbije, mora da ima iskustva u oblasti turizma. To je prva stvar. Druga stvar, destinacijski menadžment i destinacijski menadžment organizacije i kompanije, to je razlog zbog kojeg sam i odlučio da ne podnosim amandmane na Turističku organizaciju Srbije u ovom obliku i da samo otvorim debatu na metu i diskusiju na temu turističkih bordova. Prosto, turistički menadžment organizacije, moguće je da budu, da prosto iz privatnog sektora preuzmu destinacije, razvijaju jednu po jednu i tako utičemo na razvoj turizma. Zašto ovo govorim? Turizam je najbrže rastuća privredna grana u svetu. Taj nivo od 15% rasta, radili, ne radili, vi ćete svedočiti tom rastu, jer je to globalni trend većeg obima putovanja i svaki rast od 15% je zapravo posledica tog trenda, ne da mi sada nešto bolje radimo u oblasti turizma ili ne. Ukoliko hoćemo veći rast, moramo više da se potrudimo. Moramo brže, ministre. O tome sad ovde govorimo. Zašto? Pa, kažem vam, dok smo mi centralno vodili turizam, oni su već početkom 2000. godine prešli na destinacijski menadžment. To je trend od pre 10, 15 godina u Evropi. Kada smo mi govorili, sada govorimo o velnes centrima, oni već razmišljaju o tome da vrate zdravstvenu funkciju. Dok smo mi razgovarali o Turističkoj organizaciji Srbije, i danas razgovaramo, oni su uveliko prešli već na turističke bordove. Samo ukazujemo na to, na neophodnost bržih promena u oblasti turizma, jer se radi o jednoj vrlo dinamičnoj privrednoj grani, koja može da utiče, ne mogu da kažem presudno, ali recimo u jednom velikom, ogromnom razvoju čitavog društva. Daću jedan primer. U Sloveniji su doneli odluku, od tog trenutka za godinu dana opštine koje su imale banje su postale najrazvijenije opštine Slovenije. Taj posao su uradili za nešto više od godinu dana. Turizam u Sloveniji danas učestvuje preko 13% u BDP. Kod nas je 1,8. Ja ne krivim vas, jer je to posledica neaktivnosti unazad 15 godina. Ali, apelujem i kažem, ukoliko danas otvorimo makar debatu, možemo da kažemo - dobro, danas počinjemo, hajde da zajedno menjamo nove zakone, da donosimo nove zakone, da menjamo i budemo brža promena u turizmu koja mora u Srbiji da se desi. To je ono na šta danas apelujem. Hvala.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Reč ima narodni poslanik Sabina Dazdarević.
Hvala, gospođo predsednice. Ovim amandmanom se jasnije opisuje veza između jedne lokalne samouprave i turističke organizacije, te se time i isključuje mogućnost poveravanja posla nekom drugom pravnom licu koje zakonodavac nije predvideo. Takođe, s druge strane, projekti prekogranične saradnje takođe treba da budu uzeti u obzir, kada se govori o organizaciji različitih turističkih manifestacija, jer se ovim stvaraju uslovi da zemlje regiona zajednički deluju na svom putu ka EU. Zahvaljujem.
Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala. Poštovani potpredsedniče Vlade, našim amandmanom na član 18. hteli smo da izvršimo dopunu člana 50. koji se menja, gde ste vi kao predlagač, na drugačiji način, u skladu sa usaglašavanjem sa drugim zakonima, definisali stručnu spremu i ostali taj član definiše uslove koje rukovodilac turističke agencije u svakom prostoru mora da poseduje. Suština našeg amandmana je da se doda novi stav, koji definiše da se u slučaju privremene sprečenosti za rad u trajanju dužem od 30 dana porodiljskog odsustva ili u slučaju prestanka radnog odnosa, za rukovodioca poslovnog prostora, odnosno mesta poslovanja turističke agencije, može zaposliti na mestu rukovodioca i lice koje ne ispunjava uslove iz stava 1. tačka 5. ovog člana na period do povratka rukovodioca na rad, odnosno ne duže od šest meseci, u slučaju da je prestao radni odnos rukovodiocu. O čemu se ovde radi? U Srbiji, pogotovo u manjim sredinama, postoje male turističke agencije gde obično radi jedna osoba i sada u slučaju privremene sprečenosti za rad, porodiljskog odsustva ili drugih razloga koje smo naveli, može da se desi da ne može u kratkom roku da se nađe odgovarajuća osoba koja bi zamenila tog rukovodioca i u tom slučaju bi ta turistička agencija morala da bude zatvorena. Ono što mi želimo da omogućimo ovim amandmanom jeste da se omogući rad, da se pronađe osoba koja bi u nekom kraćem vremenskom periodu, mi smo ovde rekli ne duže od šest meseci, zamenjivala tu osobu, kako bi ta turistička agencija ili posrednik, to su male agencije sa jednim zaposlenim, mogli da rade, a ne da se zatvore, jer je to nekada jedini izvor prihoda. U slučaju zatvaranja bilo bi pitanje kako bi ta osoba mogla da ostvari pravo na bolovanje i na druge stvari. Ne vidimo razlog za odbijanje ovog amandmana, pogotovo ne sa obrazloženjem koje kaže da je odredba Predloga zakona celishodnija. Mi nismo čak ni menjali odredbu zakona koju ste predložili, već smo dopunjavali. Ne menjamo ono što ste vi predložili, smatramo da je to u redu, nego dopunjavamo, tako da ne vidim razlog obrazloženja da je nešto celishodnije. Recimo, nisam se javio po amandmanu na član 9, jer smatram da ste vi u pravu i vaše obrazloženje je u redu, pa nisam hteo ni da diskutujem. Ovde stvarno moram da skrenem pažnju da ne mogu da prihvatim obrazloženje da je nešto celishodnije, jer bi podrazumevalo da mi nešto menjamo, a mi ništa ne menjamo, nego dopunjujemo. U tom slučaju, mislim da bi zakon bio kvalitetniji, da bi omogućio rad turističkih agencija, pre svega u malim sredinama, gde radi jedan zaposleni, da ne dođe do zatvaranja i do ugrožavanja egzistencije ljudi koji su radili, a koji usled bolesti, zbog nekoliko nedelja zbog kojih ne mogu da prisustvuju, bi morali da zatvore tu agenciju, pa se postavlja pitanje na koji način bi ljudi ostvarivali svoja prava. Hvala.
Reč ima ministar.
Mi smo do sada imali jednu intenciju da na neki način pooštrimo uslove za izbor rukovodećih ljudi u turističkim organizacijama. Sa druge strane, hteli smo da budemo fleksibilni i da ne limitiramo sa ugostiteljskom i turističkom strukom da bi imali mogućnost većeg izbora, a računajući na ove argumente koje ste vi naveli, da u malim mestima je teško naći ljude sa tako uskom stručnom spremom. Ovo je bio zahtev većine turističkih agencija u nacrtu izrade ovog zakona i upravo su naveli ove argumente da nemaju dovoljno kadra da u slučaju odsustva sa posla mogu da zamene adekvatnim kadrom. Međutim, za organizatore putovanja je potrebna viša stručna sprema, za subagente je dovoljna srednja stručna sprema i mislimo da smo našli pravumeru. Nismo limitirali sa ugostiteljskom ili turističkom strukom. Prema tome, ovo je jedan kompromis. Nismo do kraja izašli u susret turističkim agencijama koje su tražile promenu ove zakonske odredbe, ali u svakom slučaju smo zadržali duh zakona, a opet bili dovoljno fleksibilni i prema njima.
Reč ima narodni poslanik Darko Laketić.
Poštovana predsednice, uvažene kolege narodni poslanici, predlažem da se ovaj amandman odbije iz razloga što je zakonom već definisano koje uslove treba da ispunjava rukovodilac u turističkoj agenciji. Naime, smatram obrazloženje predlagača neadekvatnim, a obrazloženje je da postoji manjak kadrova koji ispunjavaju zakonski propisane uslove u pogledu radnog iskustva. Da je to zaista tako sigurno je da bi i sam zakonski predlog bio drugačiji. Dakle, da bi u samom zakonu uslovi, koji su definisani za rukovodioce u turističkoj agenciji, bili drugačiji, odnosno niži. Pre svega, jednom analizom kadrovske strukture i profila koji se nalaze na Nacionalnoj službi za zapošljavanje došlo se i do ovog zakonskog rešenja koji apsolutno podržavam. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Mirjana Đoković.
Poštovana predsedavajuća, kolege poslanici, ja ću u potpunosti da podržim priču kolege Laketića iz razloga što sam htela da kažem da upravo ovakav predlog predlagača amandmana obesmišljava rad 1.800 ljudi u Nacionalnoj službi na teritoriji čitave Republike Srbije. Iz kog razloga? Neću da prihvatim činjenicu da kažete da u malim mestima kubure sa kadrovima. U Nacionalnoj službi postoji jedna mera, a to je teritorijalna pokretljivost nezaposlenih lica na čitavoj teritoriji Srbije. Znači, ako Kraljevo nema rukovodioca svoje turističke agencije, imaće Čačak, Milanovac, Raška, Kosovska Mitrovica, gradovi u okruženju. To se upravo radi na takav način i predlažem kolegama poslanicima da odbijemo ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Gospodine potpredsedniče Vlade, radi se o manjim sredinama od Kraljeva, Čačka. Radi se o Ivanjici, Koceljevi i sličnim opštinama gde je možda teško naći osobu koja ima tri godine radnog iskustva kod organizatora putovanja i jednu godinu za rad kod posrednika. Smatramo da su ovakvi uslovi i kadrovi koji imaju ovu osposobljenost deficitarni, deficitarni pronaći u nekim malim sredinama, gde postoji neki posrednik neke turističke agencije i da će se u tom slučaju desiti da će se ta turistička agencija zatvoriti i postavlja se pitanje da li će posle te pauze rukovodilac te turističke agencije imati gde da se vrati da radi. Zato smo smatrali da treba da se ostavi mogućnost da u jednom kratkom vremenskom periodu, do šest meseci maksimalno, neko lice koje ne ispunjava ove uslove, ne uslove vezane za stručnu spremu, nego ove uslove vezano za radno iskustvo, tako kaže naš amandman, da se takvo lice nađe i da privremeno nekoliko nedelja, meseci, najviše šest, bude na mestu rukovodioca turističke agencije, kako se ta turistička agencija ne bi zatvorila, kako bi mogla da opstane na tržištu. Pretpostavljam da u tim malim opštinama postoji jedna ili dve turističke agencije. Ako jedna zatvori na nekoliko meseci, pitanje je da li će posle moći da otvori i da nastavi sa radom. Hvala.
Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Marinković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Poštovana predsednice, uvaženi ministre, nekoliko prethodnih amandmana po kojima se nisam javio u principu je ista promena koju predlažemo. Naime, nekoliko članova, odnosno kraj stavova, menjate, odnosno završavate i drugo. Mislimo da ne bi trebalo u jednom zakonu članove i stavove završavati sa i drugo i ostalo, jer nije dovoljno precizno i podložno je tumačenju. Imamo tu boljku da prosto tumačimo slobodno zakone, a onda nadležni organi traže tumačenje ministarstva, a to je nepotreban posao. Ono što mi predlažemo jeste da se te stvari i drugo i ostalo briše iz ovog zakona, kako bi zakon bio konkretniji, precizniji ili navedite sve ostalo što je potrebno ili ostavite u ovom slučaju registru turizma da definiše šta je potrebno. Pročitaću da bi građanima bilo jasnije - Obaveštenje iz stava 9. ovog stava sadrži podatke o putniku (ime i prezime, adresa, kontakt telefon i drugo.)“ Šta drugo? Ili navedemo sve ono što je potrebno ili brišemo ovo i ostavimo registru da definiše tačno, precizno koji su podaci sve potrebni, a sve u smislu i funkciji da zakon bude jasniji, precizniji i konkretniji i što manje podložniji tumačenju. Hvala.
Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanik Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman sa ispravkom podneo je poslanik Zoran Babić. Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatio je amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Ministre želite reč? Morate se izjasniti samo, zbog beležaka.
Da, prihvatamo ovaj amandman sa ispravkom.
Ministar je prihvatio amandman. Zahvaljujem. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Reč ima Marko Đurišić.
Hvala poštovana predsednice. Poštovani potpredsedniče Vlade, pa ja evo nikako ne mogu da razumem razloge iz obrazloženja koje ste naveli za neprihvatanje ovog amandmana. Znači, vi ste naveli ovde da ne može da seprihvati ovaj amandman, zato što u pravno-tehničkom smislu nije moguć, jer se u amandmanu traži izmena stava 4. člana 27. koji ima samo tri stava. Znači, izvinite, evo ga stav 27. on ima četiri stava. Ako je ovo razlog, on ne stoji, ako postoji neki drugi razlog zašto Vlada nije htela da prihvati amandman, sad ću da kažem njegovu suštinu, a to je stav 4. člana 27. koji treba da se sada zameni u zakonu u postojećem članu 68. glasi ovako – nadležni organ lokalne samouprave dužan je da u elektronskoj formi kvartalno dostavlja Ministarstvu i Registru turizma evidenciju konačnih rešenja iz stava 7. ovog člana. Naš amandman je bio da se posle reči „u elektronskoj formi“ doda reč „koju bliže određuje ministar“, znači ništa sporno, ništa ni epohalno. Onda me stvarno iznenađuje da amandman nije prihvaćen, a pogotovo ne razumem obrazloženje koje kaže da smo mi pogrešili stav na koji se pozivamo i kako smo hteli da menjamo amandman, što jednostavno nije tačno. Znači, mi smo izbrojali pravilno, da član 27. ovako kako je predložen ima četiri stava, tražili smo intervenciju u 4. stavu člana 27. i ja vas molim samo da kažete, ako nećete da prihvatite ovaj amandman, razloge za neprihvatanje, a ne da ovde stoji, jer to će ostati negde zabeleženo da smo mi napravili neku grešku, što se, mislim, da kažem, dešavalo. U životu nismo mi nepogrešivi, kao što neki misle, ali ovde konkretno u ovom slučaju nismo pogrešili, pogrešio je neko ko je spremao i pisao obrazloženje za neprihvatanje ovog amandmana. Hvala.
Hvala. Ministar ima reč.
Mi smo pogrešili, izvinite prihvatam ovaj amandman.
Amandman se prihvata. Hvala. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
Hvala predsednice. Ovo je treći amandman koji se odnosi na stručnost. U članu 28. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu kojim se menja deo člana 70. Zakona u novom članu 2. člana 70. reči „društveno humanističkih nauka“ zamenjuju se rečima „hotelijerstva ili ugostiteljstva“ članom 28. preciziraju se uslovi u pogledu stručne spreme rukovodilaca u hotelima, itd. Tako da mora da ima najmanje višu stručnu spremu, odnosno stečeno visoko obrazovanje na osnovnim akademskim studijama, to smo mi predložili. Odnosno da aktivno zna, osim srpskog jezika i još dva strana jezika i da ima tri godine radnog iskustva u ugostiteljstvu. Smatramo da je neophodno da rukovodilac hotela ima visoko obrazovanje na osnovnim akademskim studijama, odnosno strukovnim studijama u trajanju od tri godine u oblasti hotelijerstva ili ugostiteljstva, a ne iz spolja društveno-humanističkih nauka kako je određeno predlogom zakona, to sam već u onim obrazlaganju ona dva amandmana rekla da se ne slažemo da to bude humanističko društvena struka, nego da ljudi, jednostavno, koji rade u turizmu treba da imaju završene škole koje su iz hotelijerskog ili ugostiteljskog smera.
Hvala. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Đorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Đorović. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić.
Kao što sam rekao, nekoliko naših amandmana se odnosi na pravno-tehničku korekciju. Ovaj se odnosi na jezičku. Kratko ću razmisliti o tome. Mislim da ćemo bolje definisati ovaj član ukoliko prihvatite naš amandman. Isti ovaj amandman je posledica prethodnog amandmana, imate tu mogućnost sa sada prihvatite odmah. Hvala.
Hvala. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojana Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podnela narodna poslanica Biljana Ilić Stošić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojana Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojana Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
Hvala predsednice. U članu 39. piše da treba animator treba da zna srpski jezik. Mi smo napisali da treba da zna najmanje dva strana jezika. Srpski se podrazumeva. Ako je privredno društvo u stvari subjekat u turizmu registrovan na teritoriji Republike Srbije, valjda je normalno da animator zna srpski jezik. To ne možemo da shvatimo, pa smo zato još predložili da je uslov i da zna najmanje dva strana jezika, osim srpskog jezika.
Hvala. Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Uvaženi ministre, mi smo podneli amandman i radi se o jednom bolje formulisanom članu. Dobili smo obrazloženje da se amandman ne prihvata iz razloga što je u vezi sa predloženim izmenama već prihvaćen amandman narodnog poslanika Zorana Babića, kojim amandmanom je ovaj član sveobuhvatnije izmenjen. Prihvatam. Dakle, član je već izmenjen. Važno je da zajedno radimo na boljoj definiciji i preciznijim definicijama amandmana. Mogli ste, ministre, da pokažete blagonaklonost ka opozicji, da prihvatite naš amandman, a kolegi Babiću pošaljete obrazloženje da se njegov amandman ne prihvata, jer ste prihvatili amandman opozicije. Verujem da kolega Babić ne bi imao ništa protiv i da smo mogli i tako da promenimo ovaj član. Hvala najlepše.
Hvala. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Babić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Poštovani ministre, koleginice i kolege, poštovani građani, član 55. na koji smo uložili amandman odnosi se na član 124. koji kaže da će se novčanom kaznom od 120.000,00 do 800.000,00 dinara, kazniti za prekršaj pravno lice ako nudi i prodaje programe putovanja koji nisu pripremljeni na osnovu zaključenog ugovora, u slučaju otkaza putovanja putnicima u zakonskom roku ne izvrši povraćaj uplaćenih sredstava, ne obezbedi smeštaj putnika za sve vreme trajanja ugovorenog putovanja, ne obezbedi povratak putnika na odredište, putnici budu neopravdano zadržani na putovanju duže nego što je predviđeno programom putovanja itd, itd. Mi smo predložili da se reči 120.000,00 do 800.000,00 dinara zamene rečima od 500.000,00 do 2.000.000,00 miliona dinara. Obično se kod predlaganja zakona ide na blaže kazne koje treba da budu popularnije, koje treba da budu takve da skrenu pažnju i da ljudi imaju simpatije prema onome ko je to predložio, ali mi smo išli obrnutim načinom razmišljanja. Smatramo da su ove kazne blage. Svesni smo šta se sve dešavalo u prošlosti u turizmu, kakvi su propusti bili, kakvo je bilo mešetarenje i mislimo da ova kazna nije kazna koja odvraća. Mislim da je to funkcija kazne da odvrati od učinjenog prekršaja. Mnogo je loših stvari bilo koje su naši sugrađani doživeli na turističkim putovanjima od raznih agencija i raznih organizatora putovanja. Zato mislimo da je uputnije da kazne budu u većem nominalnom iznosu, da ćemo na taj način imati funkciju odvraćanja, a ne kažnjavanja. Nije cilj kažnjavanje, nego odvraćanje od činjenja tog krivičnog dela. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč?(Ne.) Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Poštovani potpredsedniče Vlade, ovim amandmanom smo hteli kaznu maksimalno propisanu za prekšaje iz člana 125. zakona da povećamo, znači maksimalnu kaznu sa 450.000,00 dinara na 1.000.000,00, odnosno sa25.000,00 na 100.000,00 dinara. Cela naša ideja je bila da suština propisanih kazni ima odvraćajući efekat. Znači, da na eventualnog prekršioca će preventivno delovatii sprečiti ga da možda svesno napravi neki prekršaj, računajući da i ako bude kažnjen, da je ta kazna nešto što on može da plati, ili, čak, da kažem, da negde može da uračuna kaznu i svesno onda napravi prekšaj. Zato smo smatrali da ove gornje granice treba da budu više, pa u slučajevima kada se desi prekršaj, sud će odlučivati koja je to prava mera, da li je samo do ovog iznosa koji ste vi predvideli predlogom zakona ili neki već iznos. Ono što, opet kažem, mi naročito smeta je obrazloženje za odbijanje amandmana kojim se kaže da su propisani iznosi novčanih kazni za prekršaj celishodnije rešenje. Imam problem da diskutujem sa tim u raspravi u načelu, kada Vlada kaže da je neko rešenje celishodnije, jer to ne govori ništa. Nemamo nikakav argument zašto je nešto celishodnije u odnosu na ono drugo što se predlaže. Smatram da je bolje da su maksimalne kazne propisane više, da će one bolje ostvariti taj efekat preventivni, odvraćajući, da neko možda i svesno, da kažem, računajući da može da plati kaznu napravi neki prekršaj. Pogotovo, ne mogu da razumem i hteo bih da čujem na koji način ministar obrazlaže ovu poslednju rečenicu iz obrazloženja za neprihvatanje amandmana, koja glasi – veoma visoki iznosi ne bi doveli do željenih efekata. Da čujemo koji su to željeni efekti koji se izmenama člana 125. važećeg Zakona u turizmu žele postići. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Adrijana Anastasov. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvaženi ministre, drage kolege poslanici i poslanice, znate, neko ko dolazi iz turizma mogu reći da greške u turizmu zaista ponekad se dese, usled nepredviđenih okolnosti. Ovde imamo tačno navedene članove po kojima može to da se desi. Ako stavimo kazne na maksimum, bojim se da će tu doći do destimulacije nekog razvojnog turizma. Uzmimo u obzir i organizatore putovanja koji nisu veliki organizatori putovanja, koji rade u sklopu programa putovanja, ali desi se da nekad neki član iz ovog člana 125. koji je predložen za izmenu bude na neki način neispoštovan. Onda možemo doći do toga da ako kažnjavamo čak i one koji posluju u skladu sa propisanim uslovima zakona maksimalnom kaznom, onda manji turistički organizatori, turističke agencije zatvaraju svoje agencije. Mislim da maksimalne kazne zaista ne treba uvesti. Mislim da turistička inspekcija treba da radi svoj posao. Ovlašćene jedinice lokalne samouprave, to su inspektori, ovlašćenja jedinica lokalne samouprave su sada proširena. Ukoliko svako radi svoj posao, do greška koje su se dešavale u prošlosti neće dolaziti. Mislim da zaista povećanje maksimalne kazne ne može doneti nečeg dobro. hvala.
Reč ima ministar Ljajić. Izvolite.
Uvek kada govorimo o visini kazne, naravno, zavisi iz kog ugla posmatrate. S jedne strane smo hteli da vodimo računa i o zaštiti putnika i turista, a s druge strane da ne ugrozimo aktere turističke privrede, odnosno turističku privredu. Opet, s treće strane, nastojali smo da uskladimo ove kazne sa Zakonom o prekršaju, ali bih hteo samo da vas podsetim da ove kazne nisu jedine sankcije prema onima koji krše odredbe ovog zakona, da uz ove kazne ide i mogućnost zabrane rada tim agencija i ide i postupak oduzimanja licence tim agencijama. Tako da, za sve zajedno možemo da kažemo da smo našli pravu meru.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Javio sam se za reč da podržim predlog koji smo mi dali i da obrazložim dodatno, jer nisam zadovoljan komentarima koji su bili i od strane koleginice i od strane ministra. Dakle, zarad istine i javnosti, kazne se odnose na onog ko: ne upiše delatnost u odgovarajući registar, tj. radi na divlje, to nisu turističke agencije, ne angažuje najmanje jednog turističkog pratioca ili turističkog vodiča na način iz člana 45. stav 1, ne angažuje predstavnika na turističkoj, osim ako na destinaciji nisu angažovana lica iz člana 45, za usluge turističkog vodiča, turističkog pratioca ili lokalnog turističkog vodiča angažuje lice koje ne ispunjava uslove iz člana 94. stav 1. ovog zakona. Pa, mi smo polemisali već stručnu spremi i valjda imate ististav i u onom članu i ovom članu. Dalje, za usluge predstavnika na turističkoj destinaciji ne angažuje lice koje ispunjava uslove iz člana 99, obavlja turističku delatnost a nema zaposleno lice koje ispunjava uslove iz člana 51. Sada ja vas pitam – koga mi štitimo i šta štitimo? Rad na divlje? Pa, kazna ne treba da bude nešto što će da puni budžet, nego što odvraća eventualnog počinioca od vršenja krivičnog dela iz ove oblasti. To da li će neko da bude kažnjen drugim nekim zakonom, mi pričamo sada o ovom zakonu i normama koje kažnjavaju one ljude koji se ne pridržavaju članova ovog zakona. Stoga ja vas molim, ministre, u cilju zaštite naših sugrađana koji idu i koriste usluge turističkih agencija, da prihvatite naš predlog, tj. naš amandman na ovaj član, jer mi ne idemo sa tim da gledamo da li je neko platežno sposoban da plati kaznu, nama nije cilj da naplaćujemo kaznu, nama je cilj da kaznom odvratimo eventualnog počinioca da učini to delo, da bi uopšte došlo u razmatranje za kažnjavanje. Ja vam se zahvaljujem.
Samo Adrianu da pitam, jel vi po amandmanu? (Adriana Anastasov, s mesta: Da.) Onda ćete sačekati malo, pošto ima prethodnih govornika [[Adriana Anastasov, s mesta: Može i replika, pošto me je spomenuo.]] Molim vas, zato sam vas namerno i pitao. Ako hoćete repliku, imate prednost. (Adriana Anastasov, s mesta: Pomenuo me je kolega, rekao je da nije zadovoljan mojim obrazloženjem.) Ja vas i pitam hoćete li po amandmanu ili repliku. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Ja se slažem sa kolegom Bradićem kada je iščitavao ove stavove da se kažnjavaju ljudi koji ne poštuju ove stavove. Naravno, ali kada iščitavate stavove, svako ko se ozbiljno bavi poslom, tj. delatnošću turističkih agencija, pod jedan, stav 1. - ne upisati delatnost u odgovarajući registar, pa kako se onda možemo baviti? Sada ću iščitavati stavove kao i vi, ali ću objašnjavati. „Svaka ozbiljna turistička agencija ne može da ne angažuje najmanje jednog turističkog pratioca ili turističkog vodiča“. Sve ozbiljne turističke organizacije, tj. turističke agencije koje se bave organizacijom putovanja moraju da imaju angažovanog turističkog pratioca, turističkog vodiča i to je prosto nešto što je delatnost turističke agencije i što je već duži niz godina. Svim ovim izmenama u Zakonu o turizmu to je propisano i još bolje razrađeno da ne bi dolazimo upravo do ovih stvari koje su ovde spomenute. „Da ne angažuje predstavnika na turističkoj destinaciji.“ Uglavnom svi ozbiljni organizatori putovanja imaju svoje predstavnike na turističkoj organizaciji, samo je sada pravno zakonom regulisano. „Za usluge turističkoj vodiča, turističkog pratioca ili lokalnog turističkog vodiča ne angažuje se lice koje ne ispunjava uslove.“ Upravo sve turističke agencije se trude da izbegnu kazne, trude se da posluju na najbolji način i uz odgovarajuću kontrolu inspekcija one se zaista trude da ispoštuju sve uslove u ovom zakonu. Znam da se, recimo, turističke agencije u Nišu zaista trude da na najbolji način i uzmu turističkog predstavnika i turističkog vodiča, svi koji ispunjavaju zakonom propisane uslove. Dakle, vi sada idete sa pretpostavkom da se to dešava, da se ovi propisani stavovi, da se to dešava stalno i želite da na taj način povećate kaznu kako se to ne bi dešavalo. Međutim, ne samo ovim stavovima, već i drugim delovima i prošlog Zakona o turizmu i ovim Zakonom o turizmu se rešavaju ovi problemi i detaljno je pojašnjeno i objašnjeno…
Vreme!
… ali zaista vam kažem, turističke agencije i organizatori putovanja se trude da ispoštuju sve ovo što je ovde navedeno, tako da mislim da povećavanje maksimalne kazne neće doneti dobro. Hvala.
Po kom osnovu, gospodine Bradiću? (Blagoje Bradić, s mesta: Replika.) Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Čitamo isti tekst, ali ga ne razumemo na isti način ili drugačije razmišljamo. Kada govorimo o turističkom vodičima, ovde se ne misli na to da li agencija ima turističkog vodiča ili nema. Ako negde pođe grupa, da budem plastičan, i u pravilu službe, da se razumemo, stoji da mora da bude turistički vodič u autobusu, a gazda turističke agencije pošalje grupu bez turističkog vodiča, on će biti kažnjen. Zašto? Zato što nije ispunio sve uslove na koje je obavezan ako organizuje grupno putovanje. Ta kazna ide od 100.000 do 450.000, a mi kažemo da ide do milion dinara. Zašto? Zato što će neko da se preračuna da li mu je u interesu da organizuje grupu bez vodiča, pa ako prođe, prođe, platiće malu kaznu. Ja kažem ne, kazna mora da bude takva da njega bude strah uopšte da pomisli da pošalje grupu bez vodiča. To je suština. Zašto? Pa, interes je valjda svima nama da taj putnik, taj turista koji je uplatio aranžman ima maksimalno ispoštovane sve uslove koje treba da mu pruži agencija i da bude maksimalno zaštićen. Valjda nam je to interes, a ne interes da ovaj ako ga uhvate ne plati mnogo. Ima da plati i to ozbiljno da plati, jer je valjda nama cilj da štitimo turiste ovim zakonom. Dakle, mi ne štitimo ovim turističke agencije, mi štitimo turiste ovim zakonom. Ovim članovima štitimo turiste, korisnike usluga. Agencija, da bi se bavila tom delatnošću, mora da ispuni sve ono što propisuje zakon i odgovarajuće propozicije koje idu uz to, za formiranje takve jedne delatnosti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Saša Mirković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažene kolege, i tako ceo dan: „Trla baba lan da joj prođe dan“. Ja u prethodnom vremenskom periodu nisam siguran da opet ovde dajemo kvalitet koji će da poboljša zakon, nego uporno pričamo o onome šta bi trebalo, a šta ne bi trebalo. Opet sve to iz jednog neznanja, iz onog što se kaže da nema dovoljno prakse na terenu. Mene pre svega zanima da li se neke kolege sećaju ko je vodio ministarstvo do 2012. godine i kako je to funkcionisalo? Sećam se nekih kampanja Turističke organizacije Srbije koje su propagirale turizam u samoj Srbiji, u samoj Srbiji se reklamirale, a Turistička organizacija Srbije nije davala sebi za pravo da izreklamira zemlju van granica zemlje kako bi dovukla strane turiste. Sada je veliko pitanje šta mi hoćemo ovim amandmanima o kojima kolege pričaju? Da, treba da se zaštiti svaki domaći turista, ali i treba da se dovede svaki strani turista. Ne možemo mi sada da pričamo o pooštrenom kažnjavanju i da gasimo privredne subjekte kod nas u državi zato što postoje pojedinačni slučajevi. Za pojedinačne slučajeve treba da bude odgovorna i Turistička organizacija Srbije i JUTA koja treba da kaže – zatvoriti agenciju ako se tako nešto desi i ne dati više mogućnost da radi. Ovo nije rešenje, ovo koje ovaj amandman predlaže. Znači, ovim rešenjem treba da se bave ljudi koji imaju posla u turizmu. Ja razumem gospodina Ljajića, koji ima jedno veliko i super ministarstvo, što ne može da bukvalno sve zakone, a sačekali su ga mnogi zakoni koji u prethodnom vremenskom periodu nisu odrađeni na pravi način, sačekali su ga i ovi zakoni, pošto Zakon o turizmu niko nije predlagao, jer mi obično radimo to sve u minut do dvanaest, pa kad se nešto desi – e, trebalo bi to da uradimo. Pitam kolege – što to nismo ranije odradili? Nemojte sada da samo kritikujemo ovaj zakon koji je sad trenutno pred nama, nego dajte da vidimo zašto to nije odrađeno već, a ja mislim da ne bi trebalo ni time da se bavimo jer jednostavno neko nije radio svoj posao. Konkretno što se tiče ovih kazni, mislim da su zadovoljavajuće, s tim što bih ministru skrenuo pažnju da turistička organizacija treba da se bavi više promocijom Srbije u inostranstvu nego promocijom Srbije u samoj Srbiji. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Zoran Antić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, malo sam ponukan ovom raspravom, pa stičem utisak da su preduzetnici ti koji se, eto, trude da krše propise i zakone i nekako mi se čini da mi, narodni poslanici, koji živimo od budžeta, ne bismo na taj način trebali da se odnosimo prema onima koji pune budžet. Mislim da Ministarstvo ima mnogo bolji pregled kakvo je stanje na terenu, da je mnogo primerenije opredelilo nivo kazni i da mi narodni poslanici ne bismo sebi trebali da dajemo za pravo da tako olako uvećavamo kazne jer, kao što rekoh, živimo od tog dinara. Nama i društvu ne može da bude cilj da se zatvaraju privredni subjekti, treba da nam bude cilj da kontrole budu što redovnije, što češće, da se sve anomalije i sva kršenja zakona u startu zaustave, a ne da to ode predaleko i da onda dođemo u situaciju da gubimo i ovako nedovoljan broj radnih mesta koja imamo. Prema tome, pozvao bih sve kolege da tako olako ne govorimo o preduzetništvu i o preduzetnicima i da odustanemo od ovakvih amandmana i ovakvog tipa amandmana kojima se samo dodatno kažnjava preduzetništvo i privreda u Srbiji. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Bratimir Vasiljević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo poštovane kolege poslanici, predlažem da se ovaj predlog amandmana ne prihvati, iz prostog razloga što je definisano Predlogom zakona baš onako kako i treba, a to jeste primereno snazi i primerno težini prekršaja koji bi eventualno mogli da proisteknu. Nije cilj i nije intencija zakona da samo propisuje drakonske kazne, treba malo i dati prostora privrednim subjektima da dođu do mogućnosti da počnu da stvaraju i da počnu da rade, a ne da se bavimo pre svega kažnjavanjem. Iz tog razloga predlažem da se ovaj predlog amandmana ne prihvati. Hvala lepo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić, po amandmanu.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dobro, vi, kao skupštinska većina, imate pravo, ja sam rekao. Vi možete da glasate i da je Zemlja kockasta. Vi možete i da istinu prihvatate kroz autoritet vlasti. Znači, to što predloži Vlada je jedina tačna i neosporiva istina. To je legitimno pravo. Ja stvarno nemam problem sa time. Ono što je vrlo bitno je da se vidi, valjda građani gledaju, ko želi da zaštiti putnike, a ko želi da zaštiti turističke organizacije. Kao što vi, poštovane kolege, imate pravo na svoje mišljenje i da pričate o svemu, sem o ovom zakonu, a ja govorim o kaznenim odredbama koje se tiču zakona o kojem raspravljamo i kažem da bi trebale da budu drakonskije, da ljudi ne bi došli u situaciju da pomisle da prekrše zakon koji usvajamo i za koji mislim da je dobar, vi mislite drugačije, da treba da damo šansu. Šta? Da kraducnu. Ne razumem koju šansu? Kome? Štitimo turističke organizacije tako što dajemo meke kazne, pa ne štitimo ih. One koji rade legitimno ne štitimo. Ako mi dajemo mogućnost da neko proračuna da li mu se isplati više da poštuje zakon od slova do slova ili da ga prekrši pa da plati neku kaznicu, hajde tako da se izrazim, onda ne mislimo na isti način. Onda stvarno ne mislimo na isti način. Ja bih vas molio, ministre, da prihvatite našu argumentaciju jer mislimo da kazna treba da bude ne nešto što će da se naplaćuje, nego treba da bude sredstvo odvraćanja od činjenja krivičnog dela iz domena ovog zakona. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Rasim Ljajić. Izvolite.
Već sam rekao da koliko god da smo propisali kazne, uvek bi postojala mogućnost i zahtevi da se one povećaju. To možete uvek da uradite. Te kazne treba da budu primerene veličini i obimu prekršaja, ali treba da budu primerene i ekonomskoj situaciji u zemlji. Cela intencija ovog zakona jeste da štitimo putnike, da štitimo od prevaranata, da štitimo od onih agencija koje su izigravale odredbe i dosadašnjeg zakona. Ali, mi imamo obavezu, kao Ministarstvo, da štitimo i turističke agencije i to je tačno. Imamo obavezu jer su oni privredni subjekti koji rade, posluju, plaćaju poreze ovoj zemlji. Nemamo mi nikakvog interesa da te agencije prestanu sa radom. Mi želimo da uvedemo red u rad turističke agencije, potpuni red, zakonitost. Onaj ko prekrši, treba da bude kažnjen, ne samo novčano, rekao sam već, i sa mogućnošću da se oduzme dozvola, da se zabrani rad tim agencijama. Dakle, ovo je jedna rasprava koja nema kraja. Dakle, i da smo ove kazne povećali, uvek bi mogao neko da kaže da su kazne male i da treba da povećamo kazne da bi one delovale preventivno. Čini mi se ovo nije suština ovog zakona čitavog, duhu ovog zakona, da je ovo mera koja je pronađena da se štite putnici, ali i da se omogući agencijama, bar onima koje normalno rade i posluju, da u ovoj zemlji funkcionišu, da se otvaraju nove agencije, mi imamo za to interes, ali imamo interes i da zatvaramo one koje ne posluju i ne rade u skladu sa ovim zakonom.
Hvala. Po amandmanu, Saša Mirković. Izvolite.
Neću dalje zato što sam zadovoljan odgovorom gospodina Ljajića kolegi. Podržavam taj odgovor.
Hvala. Adriana, i vi?
Takođe sam zadovoljna objašnjenjem ministra, tako da odustajem. Hvala.
Hvala. Na član 56. amanmdan je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov,Vesna Marjanović, Goran Ćirić i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Dejan Nikolić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, mi smo u članu 56, u izmenjenom članu 125, nakon reči: „turističkoj“ dodali reč: „destinaciji“. Mislim da to treba da prihvatite jer radi se o vrlo jasnoj omaški koju ste napravili u pisanju ovog zakona, pa verujem da ćete sada i prihvatiti. Međutim, kada se radi o turističkim destinacijama, ono u čemu sam hteo sa vama da razgovaram,uz toleranciju predsedavajućeg, jesu banje. Turističke destinacije o kojima hoću da razgovaram jesu srpske banje. Zašto? Najveći resurs, u smislu turizma, razvoja turizma i našeg društva jesu srpske banje. Lokalne samouprave imaju svoje limite. Mi smo, recimo, u Sokobanji prevazišli te limite, ali ne možemo dalje. Za nekoliko godina izgradili smo i akva park i putnu infrastrukturu do turističkih lokacija. Od 700 hiljada noćenja od 2008. godine, danas beležimo preko milion noćenja u Sokobanji. Međutim, i mi imamo naše limite, kao što i ostale banje imaju, kao što i ostale opštine imaju. Gde su ti limiti? Pa tamo gde država treba da kaže šta jasno hoćemo sa banjama Srbije, šta hoćemo, u smislu razvoja tih banja, u smislu razvoja turizma. Počeli smo sa novim Zakonom o privatizaciji sa privatizacijom banja. Krenuli, stali, naišli na pravni galimatijas, nekako to rešavamo, međutim, ide jako sporo. Imamo novi Zakon o privatizaciji. Imamo sada nove izmene i dopune Zakona o turizmu iz 2015. godine, ali, ministre, imamo Zakon o banjama iz 1992. godine, nefunkcionalan, kao da ne postoji, kamen oko vrata razvoju svih banja. Znam, ja sam lično iz Sokobanje i znam koliko to koči dalji razvoj. Moramo da kažemo šta hoćemo sa srpskim banjama. I dalje stojim iza toga, najveći resurs jesu srpske banje. Nije moguće uložiti u razvoj turizma, pet miliona evra i čekati veći prihod od 500 miliona evra. To prosto nije moguće. Morate, u tom smislu, vraćam se na ono što sam govorio sa početka naše diskusije, da turizam dovedete na sto Vlade i da kažete ovo je za prioritetnu agendu. Moramo više da uložimo u turizam, ne svuda, pa nije moguće da se 160 opština bavi turizmom. Znamo ko se danas i koje lokacije, koje opštine mogu da se bavi turizmom. Koristim vreme ovlašćenog, u koliko mi dozvolite.
Gospodine Nikoliću, ipak ste izašli, ja sam dozvolio da pričate o banjama, ali ovo ne uklapa se u amandman koji ste dali
Predsedavajući, ako vidite ja sam dopunio i radi se o turističkim destinacijama i zato ukazujem da treba prihvatiti. Objašnjavam jednu od turističkih destinacija, upravo je to jedno od promena koju smo predložili ovim amandmanom. Završiću. Uporedna analiza kaže sledeće, malo pre sam govorio - Slovenija je za godinu i po dana završila posao, danas su opštine koje imaju banje najrazvijenije u Sloveniji, 13% BDP-a. Češka je imala čitavu tranzicionu politiku razvoja čeških banja. Možemo slobodno reći, najrazvijenije banje Evrope, jesu u Češkoj. Šta mi radimo? Prosto, tražimo od vas odgovore, jasnu politiku razvoja banja. Zašto ovo kažem? Ušli smo u privatizaciju određenih državnih hotela, međutim zastali smo. Bez pomoći države radnici ostaju bez posla, bez socijalnih programa, tu je potrebna pomoć države, to je multiresorna politika. Morate sa vašim kolegama da se uključite, uložite više u banje, to je investicija kao i obrazovanje. Razlika je što se budžet, odnosno puni mnogo brže, sredstva uložena u turizam se vraćaju mnogo brže. Dakle, očekujemo od vas promene Zakona o banjama, nije lako znam, ali ni posao ministra nije lak, vi ste ga prihvatili. Našu pomoć, moju lično, jer dolazim iz Sokobanje, će te uvek imati ukoliko se dogovorimo da uložite u srpske banje, u koliko vidimo jasnu politiku razvoja srpskih banja. Hvala vam.
Reč ima ministar Ljajić.
Što se tiče amandmana, on je prihvaćen kroz amandman gospodina Kostića, bukvalno u istovetnom obliku. Što se tiče banja, određen je privatizacioni savetnik koji treba da predloži model privatizacije za prvih deset banja u Srbiji. To bi trebalo da bude okončano negde do novembra meseca, dakle da predloži vrlo jasan model kako te banje da se privatizuju. Ono što očekuje Ministarstvo privrede da do prve polovine naredne godine taj proces bude završen, s obzirom da ima interesovanja među tim banjama i od stranih investitora i ulagača za njihovu kupovinu. Ali, videćemo kada bude predložen jasan model njihove privatizacije. Ono što je bilo ključna prepreka, uopšte za razvoj banjskog turizam, nažalost mi smo na početku, to su nerešeni imovinsko-pravni odnosi i vi to znate sigurno bolje od mene. Spor koji je PIO vodio sa državom oko toga, pa onda odluka suda da se PIO-u deli vlasništvo nad nekim banjama u zemlji, dok to ne rešimo ne vredi nam nikakav zakon o banjama, jer on neće rešiti ništa. Prema tome, privatizacija banja, rešeni imovinsko-pravni odnosi, definisanje šta će biti deo velnes, odnosno spa turizma, a šta deo zdravstvenog turizma, je nešto što moramo da definišemo u narednom periodu, vrlo brzo. Slažem se da je to jedan od najvažnijih resursa pored Beograda, planina, odnosno Kopaonika, pre svega i Zlatibora i Dunava, da su banje glavni turistički resurs koji ova zemlja uopšte može da ponudi.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Saša Mirković.
Evo, ja sada neću reći da sam zadovoljan odgovorom ministra Ljajića, iz jednog prostog razloga, zato što sam kod kolege, uvaženog kolege, koji je ispred vas govorio, primetio izraz destinacija. Ovo je zakon Republike Srbije i ja vas molim da mi nađete gde to vuče koren izraz destinacija, može odredište da bude, znači i, kao takav, zakon može da se kaže turističko odredište. Turistička destinacija nije, prosto moguća i molim vas da u tom smislu ne uvažite ovaj amandman, jer mi ipak smo poslanici Republike Srbije i glasamo za zakon Republike Srbije. Znači, iza toga bi, takođe da kažem da tj. da uputim jednu molbu vama i vašem ministarstvu, ako možemo da dobije informaciju, pošto je dosta tih trgovinskih sudova, trgovinski sudovi u stečaju odlučuju o mnogim hotelima u mnogim banjama i tu leži najveći problem. To nije problem ministarstva samo, to je problem cele države. Svi mi to znamo, kao što zna i uvaženi kolega Nikolić, zna koliko je hotela prodato u samoj Sokobanji na vrlo čudan način se sad skoro još jedan hotel i sve to iz stečaja. Tako da Trgovinski sud u Zaječaru ima pune ruke posla za malo para. Mislim da treba preispitati na koji se način prvostečajni upravnici, na koji način te hotele sređuju, onda ulažu ogroman novac svih građana Srbije, budžetskih korisnika, a onda iza toga se to proda na volšeban način na nekim licitacijama, ne zna se ni kako ni kome. To je problem koji postoji u turizmu, nema veze ni sa ovim ministarstvom, ni sa ovom Vladom, ni sa ovom Skupštinom, to je jednostavno problem gde postoji ta stečajna mafija koja godinama radi posao i sad su prešli da kupuju hotele po banjama. Zahvaljujem.
Gospodine Nikoliću po kom osnovu? (Dejan Nikolić, s mesta: Rekao je Nikolić i govorio u odnosu na mene.) Ne, otvorili ste vi problem. Ja sam vam dozvolio, tolerisao, govorili ste o banjama koje nisu sada predmet ovog zakona i ja vas molim da to uvažite. Hvala vam. (Dejan Nikolić, s mesta: Molim vas, onda povreda Poslovnika.) Po Poslovniku, hajde da vidimo šta ćete mi reći po Poslovniku.
Predsedavajući, povređen je član 107. Nemam nameru da kršim Poslovnik i da repliciram kolegi Mirkoviću, jer nije čitao zakon. Neću da repliciram njemu, obratiću se vama. Dakle, ja sam govorio o turističkim destinacijama zato što su to glavne promene ovog zakona. Mi odredište menjamo, kolega Mirkoviću, ovim zakonom, niste čitali zakon. Što se tiče dalje privatizacije, tačno, ja sam u parlamentu o tome mnogo govorio. Tražio sam pitanja i odgovore od ministra Ljajića, od ministra privrede Sertića.
To više nije predmet povrede Poslovnika, molim vas.
To vodi privredni sud. Tražim da država pomogne u tom procesu kako bi bio transparentniji. Hvala vam.
Molim vas, ne vidim da je uopšte pitanje povrede dostojanstva Skupštine što se vi ne slažete u izrazu jedne odrednice, da li je destinacija, odredište, po čemu je tu povreda Poslovnika. Ne vidim da je povređene Poslovnik, prema tome, moja je obaveza samo da vas pitam da li želite da se izjasnimo u danu za glasanje? (Dejan Nikolić, s mesta: Ne.) Gospodine Mirkoviću, po kom osnovu vi. U redu, znači odustajete. Hvala vam. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Uvaženi ministre član 57. odnosi se na član 126. koji glasi – novčanom kaznom od sto do 250.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice, pa ću nabrojati samo par stvari da vam ne oduzimam mnogo vremena, za prekršaj iz dela, kaže – ako u ugostiteljskom objektu za smeštaj ne vodi evidenciju gostiju ili je ne vodi dnevno i uredno na propisan način, ako pruža ugostiteljske usluge suprotno članu 64. stav 2. ovog zakona i ako pruža ugostiteljske usluge suprotno članu 65. stav 2. ovog zakona. Mišljenja samo da bi ovaj zakon bio kvalitetniji i više bi se po meni poštovao ako bi ova skupštinska većina prihvatila našpredlog koji kaže da se reč to jest broj 250 zamenjuje sa 500.000, pa bi on glasio da se novčanom kaznom od 100 do 500 hiljada kažnjava za prekršaje pravno lice ako ne ispuni sve ono što ovaj zakon propisuje. Ja vas molim, gospodine ministre da, maksimalno uvažavajući sve one argumente koje ste vi izneli braneći član 56. ove izmene zakona, da prihvatite naš predlog izmena član 126. jer mislim da je svrsishodnije i više u smislu od vraćanja ako kazna bude oštrija, drakonskija i daj bože da onda svi poštuju zakon za koje svi koliko vidim se zalažemo i da uopšte ne dođe u situaciju neko da primeni ove kaznene odredbe. Ja vam se zahvaljujem.
Na član 58. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 59. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 60. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 62. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Vlade, ja želim da vam se zahvalim za prihvatanje ovog amandmana. Suština je da se zakonom odredi rok za donošenje podzakonskih akata. Vi ste već najavili da je većina toga spremna. Rok koji ste vi rekli da će oni biti doneti se manje više poklapao sa ovim rokom koji smo mi predložili amandmanom koji je na kraju prihvaćen. Želim samo da vas zamolim da na Vladi insistirate da se i kod predloga drugih zakona stavljaju u zakon obavezni rokovi za donošenje podzakonskih akata jer je to jedan od problema sa kojima se građani, privreda danas suočavaju, to je da donosimo zakone ali ne i podzakonska akta u neko razumnom vremenskom periodu, pa onda zakoni postaju mrtvo slovo na papiru, ne sprovode se, ne mogu da se primene. Tako da vas molim da ovu dobru praksu probate, koliko je to u mogućnosti sa vašim kapacitetom kao potpredsednika Vlade, da prenesete na Vladu i kod donošenja ostalih zakona kako bi izmenili ovu lošu praksu koja trenutno postoji u Srbiji. Hvala.
Hvala. Na član 62. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 62. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 62. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stav 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Određujem pauzu do 14,00 časova.
Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da su današnjoj sednici pozvani da prisustvuju ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine prof. dr Snežana Bogosavljević, vršioci dužnosti pomoćnika ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine, kao i načelnik Odeljenja u Ministarstvu i viši savetnik u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za zaštitu životne sredine i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram Predlog zakona u pojedinostima. Amandman kojim se posle člana 1. predlaže dodavanje novog člana 2. podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
Poštovana predsedavajuća, poštovana ministarka, predstavnici Vlade, poštovane kolege i koleginice, posle člana 1. dodaje se novi član 2. koji glasi – nacionalni parkovi su područja posebnih prirodnih vrednosti i svojstava od ekološkog, naučnog, kulturnog, istorijskog, obrazovnog, zdravstveno-rekreativnog i turističkog značaja, koje karakteriše prisustvo reprezentativnih, bioloških, geomorfoloških, geoloških i hidroloških promena i procesa staništa i vrsta od posebnog značaja i pripadajućih kulturno-istorijskih vrednosti. Srpska narodna partija smatra da bi trebalo definisati nacionalne parkove po njihovim svojstvima da bi imao razgovetno tumačenje. Ovakvom definicijom mi utvrđujemo sadržaj nacionalnih parkova, što smatramo veoma bitnim. Tražimo da se ovaj amandman usvoji zbog preciznije forme postojećeg. Inače, ovaj amandman je odbijen od strane Vlade pod izgovorom da je pravno-tehnički neispravan. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je doneo izveštaj koji sadrži da je u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Mene sada ovde zbunjuje situacija da li je moguće da ima nekoliko različitih mišljenja povodom ovog amandmana, obzirom da je ovo čista definicija? Inače, nije prvi put da se sva obrazloženja za amandmane, pogotovo predstavnicima opozicije, pišu istovetno. Meni su svih sedam amandmana odbijeni pod istim izgovorom, namerno ne kažem obrazloženje, jer smatram da je to samo izgovor za neusvajanje. Inače, pozivam kolege i koleginice da usvoje ovaj amandman da bi imali preciznu definiciju nacionalnih parkova, jer ona ne postoji u zakonu. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Predstavnik predlagača i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Daću reč ministarki. Prebrzo sam otišla na sledeći amandman. Znači, odgovor na prvi amandman.
Ja ću samo kratko prokomentarisati razloge zbog kojih ovaj amandman nije prihvaćen i da sa žaljenjem konstatujem da smo još nekoliko vaših amandmana, koji su po našim procenama zaista kvalitetni, odbili iz istih razloga. Procena naše stručne pravne službe je da ovi amandmani nisu pravno-tehnički dobro uređeni i da kao takvi ne mogu biti sastavni deo Predloga zakona. Što se tiče konkretno amandmana koji ste vi sada obrazložili, gde stoji definicija nacionalnog parka, to bi mogao da bude sastavni deo ovog zakona i ne bi bilo loše, mada nije greška i što je izostavljena definicija, s obzirom da je pojam nacionalnog parka u pravom smislu te reči definisan Zakonom o zaštiti prirode. Ali, podvlačim, naše odbijanje amandmana nije iz tih razloga, već zbog pravno-tehničke neispravnosti. Znači, pravno-tehnički nije bilo usaglašeno i zbog toga smo morali da odbijemo, nažalost, ovaj amandman.
Hvala. Znači, amandman na član 2. poslaničke grupe LSV sam pročitala. To je prihvaćeno. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Anamarija Viček, Balint Pastor, Arpad Fremond i Zoltan Pek. Predstavnik predlagača i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Anamarija Viček.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, poštovana ministarko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici i poslanice i drage kolege, volela bih samo radi javnosti da kažem par reči o ovom našem amandmanu. Mi smo podneli amandman na član 2. tačka 9). Pošto se u članu 2. navode ciljevi koji se odnose na nacionalne parkove, mi smo predložili da se u tački 9) dodaju reči: „i sport i rekreacija“. Naime, prvih osam tačaka ovog člana opisuje tu biocentričnu funkciju, što je izuzetno bitno za zaštitu prirode. Međutim, pored toga bi trebalo, po našem mišljenju, i antropocentrična funkcija nacionalnih parkova da se istakne. Zbog toga mislimo da bi bilo dobro da se unesu i reči: „i sport i rekreacija“. U puno slučajeva se dešavalo da su udruženja, sportska i rekreativna udruženja, podnosila zahteve za odobravanje održavanja raznih sportskih manifestacija. Međutim, neki od javnih preduzeća, nacionalnih parkova, su odbijali te zahteve, govoreći da nisu nadležni. Dodavajući reči: „sport i rekreacija“ smatramo da bi sada došlo do prevazilaženja tog problema i da bi moglo da dođe do poboljšanja zakona na taj način. Naime, trebalo bi naglasiti to da se u strategiji razvoja sporta u Republici Srbiji za period 2014-2018. godine očekuje, između ostalog, i povećanje obuhvata bavljenja građana sportom kroz razvoj i unapređenje sportske rekreacije. Takođe, i strategija razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine stavlja veliki naglasak na ekskurzije, nastavu u prirodi, rekreativnu nastavu, za koju bi nacionalni parkovi bili idealna lokacija. Na ovaj način se ovaj zakon u nekoj meri usaglašava i sa ostalim resorima, sa ostalim ministarstvima. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Hvala narodnoj poslanici za obrazloženje amandmana. Sa zadovoljstvom mogu da konstatujem da Vlada prihvata ovaj amandman.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice Poslaničke grupe Demokratske stranke. Želim da ponovim da je dobra odluka ministarke da u ime Vlade prihvati amandman i da sport i rekreacija budu deo zakona. Na ovom mestu bih spomenula da sam u raspravi u načelu govorila o vodama u nacionalnim parkovima i o sportskom ribolovu. I sada, kada smo uvrstili sport i rekreaciju, samo želim da ponovim i da zamolim ministarku da se za buduće predloge zakona koji su pred nama obrati pažnja. Inicijativa građana u Republici Srbiji o potrebi da se na mnogo bolji način čuvaju vode u nacionalnim parkovima, ali i vode inače, videćemo se mi kod zakona o vodama u budućnosti, pa nam je tako potrebna široka akcija iz vašeg ministarstva bukvalno za praćenje sportskog ribolova u zakonske okvire. Radi se o resursu koji se ne vidi kao iscrpiv, a jeste, i radi se o resursu čija se vrednost često ne vidi, a neprocenjiva. Ja dodajem da ja tu možda nisam objektivna, zbog toga što kao neko ko smatra sportski ribolov jednom od vrhunskih ljudskih aktivnosti, lično i sa prijateljima, samo želim da uz ovaj amandman podsetim ministarku da se toj temi da mnogo veća pažnja u budućnosti. Korist će biti zajednička. Hvala vam.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. Janko Veselinović. Izvolite.
Vidim oduševljenje poslanika SNS time što ću obrazložiti amandman i koristiti vreme od pet minuta. Poštovana predsednice, uvažena ministarko, Pokret za preokret je podneo osam amandmana na ukupno dva zakona koji su bili u okviru ovog objedinjenog pretresa. Vlada je usvojila jedan amandman, što je preko 10%, govoreći rečnikom mog kolege Pavićevića, ali podrška idejama Preokreta su u narodu mnogo veće i, verovatno zbog toga uznemirenost ili uzbuđenje, kako god hoćete, one suprotne strane. Ovaj amandman, gospođo ministarko, tiče se suštine postojanja izvršne vlasti, zakonodavne vlasti itd, a tiče se primene zakona. Naime, ovim amandmanom tražio sam u ime Pokreta za preokret da izbrišete opštinu Petrovaradin iz spiska opština koje obuhvata Nacionalni park Fruška gora. Gospođo ministarko, opština Petrovaradin ne postoji. U obrazloženju zašto ne prihvatate amandman kažete – amandman se ne prihvata iz razloga što je odredba definisana u Predlogu zakona preuzeta iz zvaničnih podataka Republičkog geodetskog zavoda. Gospođo ministarko, opština Petrovaradin ne postoji. Ne možete doneti zakon koji za nekoliko dana stupa na snagu preuzimajući podatke bilo koga, koji su netačni. Dakle, za nekoliko dana će ovaj zakon stupiti na snagu. Određena ovlašćenja ili zaduženja, ili obaveze, će imati i opštine sa tog područja. Zamislite situaciju, uvažena ministarko, da biste u želji da pospešite realizaciju ovog Zakona o nacionalnim parkovima, pozvali sve predsednike opština sa područja koje obuhvata Nacionalni park Fruška gora ili nekih drugih nacionalnih parkova i kada bi vas izvestili – nema predstavnika opštine Petrovaradin, vi biste verovatno pitali – a zašto ga nema? A oni bi vam rekli – zato što ta opština ne postoji. A onda biste se vi verovatno pitali – a zašto smo mi tu stavili tu opštinu da je deo Nacionalnog parka Fruška gora, kad ta opština ne postoji? I onda bi vam se oni verovatno smejali i rekli bi – Pa, vi ste ministarko to predložili, gospodin Veselinović je predložio amandman da se briše ta opština, a vi to niste prihvatili, iz ovog obrazloženja koje je smešno, gospođo ministarko. Dakle, vi ste preuzeli netačan podatak, podatak koji je pre ukidanja opštine Petrovaradin, a ta opština je ukinuta 2014. godine, možda 2013, ili 2015, nije bitno. U svakom slučaju, pre 2010. godine. Ne radi se ovde samo o formalnosti. Ovaj zakon treba da se primenjuje. Da bi se zakon primenjivao, svi subjekti na koje se on odnosi, a to su i lokalne samouprave, treba da su uključene u njegovo sprovođenje. Dakle, ne radi se ovde o katastarskoj opštini Petrovaradin. Ovde se radi o lokalnoj samoupravi opština Petrovaradin, koju ste stavili u zakon. Na području ove i susednih opština su i neki sakralni objekti, neki manastiri itd. Stavili ste opštinu Petrovaradin, koja formalno ne postoji, kao deo Nacionalnog parka Fruške gore, ne znajući faktičko stanje. A faktičko stanje jeste veoma loše, gospođo ministarko. Niste se pripremili za donošenje ovog zakona. Zato vas molim da otklonite sujetu onih koji su pravili ovaj zakon i da prihvatite amandman danas na sednici. Zašto? Iz jednog jednostavnog razloga – što je šira definicija koja obuhvata i opštinu Petrovaradin grad Novi Sad. I grad Novi Sad se nalazi u definiciji područja koje obuhvata Nacionalni park Fruška Gora. Dakle, time što ćete izbrisati Petrovaradin, ostaće grad Novi Sad, on će obuhvatiti južni pojam, koji, istina, ne postoji, i na taj način će biti otklonjene sve nepravilnosti koje mogu prouzrokovati ovo na čemu insistirate neprihvatanjem ovog amandmana. Dakle, ne insistiram na ovom kao poslanik opozicije, kao neko ko je oponent ovoj Vladi, za koju smatram da loše radi, neko zato što ne bih hteo ni da većina usvoji predlog zakona koji je u osnovi neprimenjiv. Zato vas molim da na sednici, ako je moguće, prihvatite ovaj amandman i da izađemo iz ovog problema.
Reč ima ministar. Izvolite.
Samo ću kratko da obrazložim razlog zbog koga smo amandman odbili. Razlog je u tome što se izrada ovog zakona, a posebno ovaj deo koji se ticao teritorija, područja, granica, bazirao na nekim zvaničnim dokumentima. U zvaničnim dokumentima koje smo preuzeli za određivanje granica područja nacionalnih parkova, to su dokumenta Republičkog geodetskog zavoda, stoji upravo ovako kako smo mi ovde i napisali. Mi nismo imali mandat da proveravamo da li je sve tačno napisano kada se radi o spiscima RGZ, ali zato smo dali zadatak da se u roku od 12 meseci izvrši identifikacija granica svih nacionalnih parkova, dakle, svih katastarskih opština, da se o tome sačini zapisnik, a na taj zapisnik, znate i sami, saglasnost daje ministarstvo nadležno za poslove planiranja. Tako da, može biti da ste vi i upravu, ali vi kao pravnik, dobro znate da se moramo bazirati na neka dokumenta koja su zvanično još uvek važeća, može biti da su ona u postupku ispravljanja, ali to opet nije deo našeg posla koji smo mi preuzeli u pripremi ovog zakona. Dakle, biće sve uređeno u narednih 12 meseci, kada ćemo imati i zvanično i definitivno identifikovane granice nacionalnih parkova. Hvala lepo.
Izvolite, replika.
Radi razjašnjenja. Dakle, i sada ste rekli ministarko da će biti utvrđene granice katastarskih opština. Ovde se ne radi o katastarskoj opštini. Opština, kao lokalna samouprava,koja je ovde definisana i katastarska opština su različiti pojmovi. Vi to dobro znate. Vi posle, u sledećem članu, navodite katastarske opštine, dakle, ne radi se ovde o katastarskoj opštini nego lokalnoj samoupravi i kako ćete u narednih godinu dana primenjivati zakon na lokalnu samoupravu koja ne postoji. Dakle, ne radi se o katastarskoj opštini, nego o lokalnoj samoupravi kao jedinici teritorijalne organizacije Republike Srbije.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
U stavu 1. ovog člana, navodi se da je jedna od funkcija Nacionalnog parka Đerdap zaštita flore i faune, kulturno istorijskih spomenika i ostalih znamenitosti koje se nalaze na teritoriji nacionalnog parka. Takođe, u istom stavu 2. se navodi koji lokaliteti pripadaju Nacionalnom parku Đerdap, gde se ističe i Nacionalni park Đerdap da obuhvata i deo Dunava. Međutim, ovde se ništa ne navodi da nacionalni park ima zadatak i zaštitu Dunava kao sastavnog dela svoje teritorije. Zaštita reke Dunav i njenih obala koje pripadaju Republici Srbiji, smatramo da moraju ući u plan upravljanja JP Nacionalni park Đerdap, i zaštita reke Dunav i njegova obala treba da se obavlja u saradnji sa drugim javnim preduzećima koja gazduju ovom rekom, npr. JP „Srbijavode“ i EPS. Samo bih zamolio, ako nije problem, da mi se objasni, pošto je pod istim razlogom odbijen, iz pravno-tehničkih razloga odbijen ovaj amandman, samo da vidim koji su to pravno-tehnički razlozi da, eventualno, ako sam ne znajući napravio grešku da je ne ponovim ponovo. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar.
Suštinski ovaj amandman je dobar, ali mi mislimo da je naše rešenje celishodnije. To je razlog zbog koga nismo prihvatili vašu dopunu i izmenu. Evo, toliko.
Koristite pet minuta? Izvolite.
Replika je u pitanju. Replika na odgovor ministarke. Nije mi jasno šta je pravno-tehnički neispravno u ovom delu? To je obrazloženje koje sam ja dobio od Vlade. Opet kažem, ponavljam, neke amandmane sam ponovo, od strane naše tehničke službe, vraćeni su mi nazad, uradio sam u obliku koji je zadovoljavajući, adekvatan i ja mislim da je baš iz tog razloga Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je rekao da jesu u skladu sa pravnim sistemom. Ali, opet ulazimo u pitanje šta je pravno-tehnički neispravno u ovom delu? Ja sam dodao samo tekst „reke Dunav i njegovih obala“ odnosno dela koji pripadaju Republici Srbiji. Ne znam šta je neispravno, pravno-tehnički neispravno u tom delu? Samo bih to hteo da znam, da ne bi opet napravi neku eventualno grešku, jer vi tvrdite da je to tako. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS. Ovaj amandman je zanimljiv, ne zato što nedostaje objašnjenje šta je tu pravno tehnički neispravno, nego što iziskuje pitanje koje se nadovezuje na odgovor vaš o tome da će se u sledećih 12 meseci utvrditigranice nacionalnih parkova. Kako ćete utvrditi granicu na Dunavu?
Reč ima ministar.
Upravljač, u skladu sa praksom utvrđivanja granica, uz pomoć podataka Republičkog geodetskog zavoda, utvrđuje granice, identifikuje ih, pravi zapisnik, a na to daje saglasnost ministarstvo nadležno za poslove prostornog planiranja.
Po amandmanu?
Nisam ja pitala ko to radi. Ja sam pitala kako ćete to uraditi? To su dve različite stvari. Znači, kada vam se kaže da su lokalna samouprava i katastarska opština dve različite stvari, mi to govorimo zato što znamo šta je katastarska opština, šta je lokalna samouprava. Tako npr. Beogradske opštine nisu jedinice lokalne samouprave na često iznenađenje mnogih. Kada vas pitam - kako ćete utvrditi granicu na Dunavu nacionalnog parka, ja vas ne pitam ko će to da radi, nego vas pitam kako? Pošto ste na odgovor – kako će biti utvrđene granice nacionalnih parkova za 12 meseci, rekli – biće na osnovu katastarskih opština. I to znamo šta je. Ali, za Dunav mi niste dali odgovor. Nije pitanje nevažno, iz mnogih razloga, jedan od najstarijih nacionalnih parkova, jedan od najvrednijih nacionalnih parkova, najdragocenijih, mada je teško meriti nacionalne parkove šta je tu lepše, vrednije, neprocenjivije od čega. Ali, ako već odbijate amandman da se reka Dunav stavi u nacionalni park na način kako je kolega Petrić predložio, onda nam dugujete odgovor kako ćete odrediti granicu Nacionalnog parka Đerdap, na reci Dunav?
Hvala. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Kolega Pavićević i ja smo podneli šest amandmana na ovaj zakon. Svi su gramatičkog karaktera. Mi smo uspeli da popravimo u zakonu ono što je bilo moguće da se popravi. Ali, i iz prvog čitanja i iz reakcija kolega poslanika koji su govorili pre mene, očigledno da ovaj zakon ima puno nedostataka i da je više skup lepih želja nego nešto što je sprovodljivo u praksi. Ceneći dobru nameru koju ste uložili kada ste pisali ovaj zakon, mislim da je zakon u takvom stanju došao pred poslanike da bi bilo najbolje da povučete zakon, da ga uredite i suštinski i po njegovom karakteru i da ga vratite u proceduru za najkraće moguće vreme, za mesec dana. Svima nam je u interesu da nacionalni parkovi u Srbiji budu zaštićeni, svima nam je u interesu da to jedino blago koje imamo u ovoj zemlji treba da bude na adekvatan način i korišćeno, ali i zaštićeno, da nam se ne ponavljaju situacije koje odavno imamo u svim nacionalnim parkovima koji su napadnuti, koji su delom devastirani, trajno su neki delovi uništeni. To nema veze sa ovom ili onom vlašću, to je jedan proces koji traje jako dugo i ništa od ovoga što pričam nije upućeno vama konkretno. Ali, sigurno je dobro da ono što je ostalo, što može da se zaštiti da bude zaštićeno na najbolji mogući način. Zato apelujem na vas, to neće biti pobeda ničija, ni opozicije, niti bilo koga, ali da i to je moguće u parlamentarnoj praksi, da se zakon povuče, još jednom da prođe i vašu analizu u Ministarstvu i analizu stručnjaka koji su van državne uprave i da za mesec dana dobijemo zakon za koji će glasati svi poslanici. Time da okončamo tu devastaciju koja traje jako dugo. Hvala.
Reč ima ministarka.
Zahvaljujem. Ja sam zakasnila malopre kada je završila narodna poslanica Gordana Čomić, da joj dam odgovor na primedbu koju je iznela, što je izneo i poslanik Petrić. Moram da kažem da materijal koji mi dostavimo trebalo je pročitati u celosti, jer u prilogu zakona stoje tačno definisane katastarske parcele, tačan popis katastarskih parcela koje ulaze u sastav svakog nacionalnog parka, a time je data i definicija, odnosno odredba koja se tiče reke Dunav, što vi sada postavljate kao pitanje. Tako da, u prilogu član 4. stoji – Nacionalni park Đerdap nalazi u severoističnom delu Republike Srbije i obuhvata deo područja Đerdapske klisure „Gvozdena vrata“ u srednjem toku Dunava, obuhvata delove masiva itd, itd. Za svaki nacionalni park dat je popis katastarskih parcela, date su granice, potrebno je samo da one budu identifikovane na terenu. Znači, potrebno je bilo pročitati i prilog. Što se tiče poslanika Živkovića, vi kažete da ste dali nekoliko amandmana koji su tehničke prirode i svi su prihvaćeni. Zahvaljujem vam se na tim amandmanima. Mi smo nekako krišom imali i nameru da vi imate za posao da ispravljate pravno-tehničke greške, prosto, želeli smo da damo svoj doprinos vašoj kolekciji amandmana. Tako da, ne vidim razlog da ako ste imali tu vrstu amandmana, sada se tako odnosite prema celom zakonu i da imate neke predloge u smislu povlačenja zakona.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Volim pokušaje duhovitosti, to je stvarno lepo u jednoj sumornoj atmosferi koja najčešće karakteriše događanja u ovom parlamentu, ali nemojte da se sekirate uopšte za kolekciju amandmana, to naravno nije cilj. Cilj je da se nešto popravi i zato je i drugi deo moje diskusije bio usmeren ka tome da donesete zakona kojim ćete biti ponosni i na koji ćemo svi biti ponosni kada ga usvojimo, a to ko se bavi statistikom amandmana, brojem, to je stvarno jedan pokušaj duhovitosti koji u stvari govori o tome da izvršna vlast i dalje prema parlamentu ima odnos nipodaštavanja. Ne postoji parlament u svetu gde bilo koji ministar, pa čak i predsednik Vlade na takav način može da komentariše rad poslanika. Svi amandmani koji su podneti, i oni koji su usvojeni i oni koji nisu, su pravno-tehnički ispravno i mogući po Ustavu i zakonu i tu je tačka o tome da li su oni ovakvi ili ovakvi. To što ste vi rekli u najmanju ruku zahteva izvinjenje, ali ja, sviko na ponašanje ove vlasti prema parlamentu, neću biti iznenađen ako tog izvinjenja ne bude.
Ne možete ministre sada. Izvinite u ministarkino ime. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsednice. Uvažena ministarko, kolege narodni poslanici, neću se previše doticati pravopisnih grešaka ukoliko su one identifikovane, zbog toga što smatram da ukoliko se nije pronašla manjkavost u suštini zakona, onda su pravopisne greške najmanji problem, jer samo potvrđuju kvalitet zakona. Naravno da treba prihvatiti da sve ono što se tehnički može ispraviti i treba ispraviti. Međutim, ovde se kroz kritike zakona koji je na dnevnom redu pojavljuju pitanja koja se vezuju ne za ovo ministarstvo i ne za ovaj zakon. Radi se o nečemu što mora biti usmereno u sasvim drugom pravcu, a to je definisanje katastarskih opština shodno odredbama Zakona o državnom premeru i katastru. Kada se ovaj zakon sagleda i primeni, onda dolazimo do dve činjenice koje niko ne može da dovede u sumnju. Prvo, da Republički geodetski zavod prema svojim evidencijama vodi podatke o katastarskim opštinama koje nekada, kao što je u konkretnom slučaju bio primer, pokrivaju teritoriju jedne lokalne samouprave. Da li je to tačan podatak ili ne, da li faktički odgovara stanju na licu mesta ili ne, to je neko drugo pitanje, ali je taj podatak relevantan podatak koji mora da se koristi, jer ne postoji drugi, ne postoji druga evidencija iz koje bi taj podatak mogao da se iscrpi kako bi se primenio na konkretnu situaciju koju ovaj zakon definiše. Prema tome, i kolega Veselinović, koji sigurno ima dobru nameru kada je podneo ovaj amandman, mora da ima u vidu da je i predlagač morao da iz zvanične evidencije, koja se vezuje za zakonsku regulativu, a ta zakonska regulativa je sadržana u odredbama Zakona o državnom premeru i katastru, reguliše pitanje površine katastarske opštine u odnosu na površinu jedinice lokalne samouprave. Isto to važi i u odnosu na vodna područja i vodotokove, pa i sam vodotok Dunava, gde ne bih sada dalje obrazlagao, jer bi ušao u tumačenje zakona, definiše pitanje granica i kada je u pitanju vodni tok Dunava kroz Đerdap. Prema tome, ovde se samo mora imati u vidu ono što reguliše Zakon o državnom premeru i katastru u odnosu na materiju koja je definisana ovim zakonom. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Naš nesporazum je banalan, ali je dubok očigledno. Kada pitam kako se određuju granice Nacionalnog parka na Dunavu, znam tačno šta pitam i pročitala sam sve dostupno. Pitam to zašto što je ministarka kazala da će da odredi vodne granice na Dunavu. Znate, da postoji takva stvar kao što vi mislite da postoji, onda mi ne bi imali problem sa pravljenjem državnog ugovora o granici na Dunavu između Srbije i Hrvatske, onda Slovenija ne bi imala problem sa Hrvatskom, da postoje katastarske crte na morskom dnu. Znam šta vas pitam i to je pitanje koje je važno za nas da se reši kako treba, a vaš izbor da smatrate da odgovorom – nisi čitao obrazloženje, možete meni da osporite pravo da pitam kako ćete da određujete, razgovarate sa nekim ko zna gde su šporovi na Dunavu, ko zna kako se menja plovni put na Dunavu, znam, kako da vam kažem, znam Dunav. Kada vas pitam kako ćete odrediti granicu, pitam zato što Nacionalni park Fruška Gora daje ribolovne dozvole za Dunav.
Poslanice, amandman glasi- degatacija zamenjuje se rečju vegetacija.
Sve se ovde mora zameniti, poštovana predsednice, pogotovo ne čitanje i smatranje da može da se ne odgovori na pitanje, to treba zameniti, tako da sam i u ovom amandmanu. Pitam vas to zato što je to pitanje vama u korist, a ne zato što mislite da ja ne znam gde su katastarske granice. Na žalost, znam kakav će to problem da bude.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Momo Čolaković. Da li ne ko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Samo ću laku digresiju na amandman koji je podneo narodni poslanik Momo Čolaković, trebalo je prihvatiti taj amandman. Mi ćemo glasati za njega. On samo traži da se kada utvrdite granice nacionalnih parkova, da se to na terenu vidi. Našoj Srbiji nedostaju putokazi, nedostaju nam oznake, nedostaje nam oglasnih tabli na kojima neće pisati – drž. granica, kao što piše na kopnenim prelazima i mislim da trebalo prihvatiti amandman koji obavezuje da jednom ucrtane granice, po vašem predlogu za 12 meseci, po našem za šest meseci, budu po standardima i na terenu. Dakle, kada prolazite Srbijom da znate kada ste naišli na granicu nacionalnog parka, šta je taj nacionalni park, šta u njemu ima, kuda, kako, gde, šta smete, šta ne smete u tom nacionalnom parku, kako je to inače u svetu kada su nacionalni parkovi u pitanju. Žao mi je što ste prevideli mogućnost da prihvatite prihvatanjem amandmana Mome Čolakovića. Mi vam kažemo, pošto i ovako tvrdite da se to sve zna, gde su katastarske opštine, sve to može čas posla i usaglasiće se posle šta – zakon sa katastarskim opštinama ili katastarske opštine sa zakonom, da to uradite za šest, a ne za 12 meseci, to je naš predlog. Da se vratim na primer koji ste podelili sa nama. Petrovaradin nije lokalna samouprava. Vi ste ga ostavili u zakonu kao lokalnu samoupravu. Neko će da vam kaže šta su katastarske opštine, pa će prema tome da bude granica nacionalnog parka na osnovu katastarskih opština i to za 12 meseci, osim na Dunavu. Izvinite, ali osim na Dunavu. Mi vam kažemo - ako to sve znate, dajte za šest meseci, iz dva razloga. Šta ćete u slučaju da vam se ne poklapa ovo što u zakonu imate kao lokalne samouprave? Da li ćete uneti izmene i dopune ovog zakona za godinu dana, da brišemo Petrovaradin npr? Zašto posao za koji sami tvrdite da može da se uradi, jer sve postoji i oni svi znaju šta treba da se radi, zašto da se ne uradi za šest meseci? Vaše je pravo da ovaj amandman ne prihvatite ili prihvatite, a moja je obaveza da vas zaista molim da i naše obrazloženje i naše amandmane čitate kao izraz naše obaveze da ovaj zakon bude što bolji. U načelnoj raspravi ja sam rekla – on je po duhu i po članovima kako bismo voleli da nešto izgleda, a nema nijednu meru u kojoj ćemo zaista obezbediti. Čak ovde odbijate amandman koji kaže – jesi izmeri nacionalni park i katastarske opštine, pa daj obeleži na terenu, neka bude znak na terenu, da se zna dovde je, odavde je, to mu je sadržaj. To je po meni taj nedostatak. Nedostatak tih znakova je po meni nedostatak samopoštovanja. Znate, mi volimo da pričamo o tome kako smo zemlja bogata sakralnim spomenicima, a ne samo bogatstvom prirode. Jako dugo vremena, ako hoćete da odete u neki manastir, možete da odete samo ako vas vodi neko ko je već bio i to po istom godišnjem dobu, da biste znali da dođete. To je nepotrebno. Obeležimo Srbiju onim na čega smo ponosni. Na nacionalne parkove smo ponosni. Pa, zašto onda da ne bude zakonska obaveza da se na terenu vidi taj znak?
Hvala.
Ako sam dobro razumela poslanicu Čomić, ona ovim amandmanom predlaže da se skrati rok za identifikaciju i obeležavanje granica. Obzirom da se radi, po nama, o jednom dosta obimnom poslu, smatrali smo da je 12 meseci primereniji rok da se na pravi način granice na terenu identifikuju. Imam utisak da vi ovde sada u jednom delu mešate identifikaciju i obeležavanje granica. Dakle, upravljač ima obavezu da u roku od 12 meseci, zajedno sa Republičkim geodetskim zavodom i Zavodom za zaštitu prirode, identifikuje granice u skladu sa parcelama koje su navedene u prilogu teksta ovog zakona. Nakon te identifikacije i sačinjavanja zapisnika, dobijanja saglasnosti na zapisnik od strane resornog ministarstva, ministarstva nadležnog za poslove planiranja, ide obaveza obeležavanja, a obeležavanje granica sprovodi upravljač u skladu sa Pravilnikom o obeležavanju koji je sastavni deo Zakona o zaštiti prirode. Dakle, imamo cilj da se posao završi što je moguće pre, ali smo rekli do 12 meseci. Bićemo srećni i radićemo na tome da on bude završen i ranije, ali mislimo da će biti to jedan veliki posao na terenu. Katastarski podaci su promenljivi podaci i zahtevaju puno aktivnosti, te smo smatrali da je ovo jedan optimalan rok, do 12 meseci. Naravno, može da bude završen i ranije. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Koristim vreme poslaničke grupe. Hvala vam. U stavu 2. člana 9. koji menjamo kaže se – katastarski podaci neophodni za potrebe upravljanja nacionalnim parkom obezbeđuju se iz baze podataka katastra nepokretnosti. Šta će da se menja? Morate se odlučiti, da li ćete da uzimate podatke o katastarskim opštinama i da pravite granice nacionalnih parkova, ili će to da bude neprekidno promenljiva stvar? To su dve različite stvari. Prvo nam kažete – dobićemo granice na osnovu katastarskih opština. Mi kažemo - Petrovaradin nije lokalna samouprava, ne možete da radite katastarsku parcelu na Dunavu. Vi kažete – to se stalno menja. Šta se menja, ministarka? Šta se menja? Granice katastarskih opština? Menjaće se do godinu dana, a posle se više neće menjati, ili se neće menjati ni do godinu dana. Kada vam kažem da je propuštena prilika da se prihvati amandman Mome Čolakovića, vi mi kažete – imaće nacionalni park obavezu da obeleži na osnovu svog pravilnika. Gde to piše? U Zakonu o zaštiti prirode, koji šta, tek će da bude unet u Skupštinu? Ja vas molim da ne dobacujete. Stvarno vas molim, i vaše saradnike molim da ne dobacuju.
Ko dobacuje, izvinjavam se?
Saradnik ministarke.
Molim vas da ne dobacujete poslanicima dok govore. Znači, sve što neko nekom treba da kaže, to su poslanici…
U ovoj Skupštini je do sada bilo svega i svačega, ali da saradnici ministra dobacuju narodnim poslanicima, to još nije bilo, ali za sve postoji prvi put.
Zabunili su se. Izvinite.
Verujem. Ne zameram ja to. Znam kako je to teško kad nisi u pravu, a ovaj tamo nešto priča i znaš da je u pravu, a ne smeš da mu kažeš – ti si u pravu. Nije to lako, znam ja to. Tako da, u redu je, katastarske opštine, Dunav, kako god hoćete, videćemo se mi ovde za godinu dana. Hvala vam.
Reč ima narodna poslanica Ivana Stojiljković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ja bih po ovoj temi samo dodala nešto. Identifikacija granica definitivno pre svega će podrazumevati nabrajanje katastarskih parcela, ali bilo bi jako loše da samo na tome ostane. To bi možda i moglo da se završi u roku od nekih šest meseci, iako je to, ako uzmemo u obzir da su nacionalni parkovi po površini najmanji oko 12.000 hektara, a najveći blizu 50.000 hektara, izuzetno obiman posao. Najlošije bi bilo da ostane nabrojano samo po katastarskim parcelama. Ono što je jako bitno, jeste da se izvrši identifikacija, odnosno podudaranje tih granica sa ortofoto planovima, odnosno sa ortofoto snimcima, avionskim snimcima, jer će kasnije oni poslužiti i za izradu dalje planske dokumentacije. Naravno, cela ta izmena vuče dalje izmene planske dokumentacije. Tako da, prosto, ja bih ipak podržala, uz uvažavanje da uvek treba podržati što kraći rok, ali dati šansu da geodetski zavod što kompletnije završi tu proceduru i taj posao, da kasnije i urbanistima i projektantima bude olakšan posao, jer se najviše i čekaju ti ortofoto planovi. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da ne treba prihvatiti ovaj amandman. Mislim da je koleginica koja je govorila pre mene već dovoljno o tome rekla, da je utvrđivanje onoga što predlagač amandmana misli da treba skratiti rok, da je previše komplikovano, da bi moglo da se reč: „dvanaest“ zameni sa rečju: „šest“. To ubeđenje da ne treba glasati za ovaj amandman mi je produbljeno time što je ovde prigovoreno da neko nekome dobacuje, a ja sam, čini mi se, primetio da ovi saradnici ministarke pomalo prisluškuju. E, to je već opasno.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe. Dobro je što ste prihvatili pojašnjenje ovim amandmanom narodnog poslanika Mladena Lukića. Ono što je ostalo nejasno je zašto je u osnovnom tekstu zakona izostavljeno sve ono što je popravljeno. O tome vam ja pričam u načelnoj raspravi. Nedovoljno se temeljito radilo na Predlogu zakona. Zakon samo opisuje kako mi jako želimo nešto da se desi, a u primeni zakon neće ostvariti posledice koje zajedno želimo. Hvala vam.
Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. Uvažena ministarko, ovaj amandman tiče se prava na upravljanje Nacionalnim parkom Fruška gora. On je u zakonu dat zajedno sa definisanjem načina upravljanja ostalim nacionalnim parkovima. Razlog zbog čega niste prihvatili amandman Pokreta za preokret, kojim se traži da ovim nacionalnim parkom upravljaju zajedno Vlada Republike Srbije, odnosno Republika Srbija, i Pokrajina Vojvodina, u tom obrazloženju se kaže - Ugovor koji je zaključen između Vlade Republike Srbije i AP Vojvodine od 22. marta 2013. godine, na osnovu zaključka Vlade od tog i tog dana, utvrđeni su međusobni odnosi između Vlade Republike Srbije i Vlade AP Vojvodine, tiče se upravljanja nacionalnim parkom. Da, ministarko. Ali, vi donosite zakon danas. Vi, faktički, sa ovim zakonom dezavuišete ovaj ugovor između dve vlade. Zašto? Zato što u isti koš stavljate i nacionalne parkove koji imaju, na neki način, zajedničko upravljanje i one koji nemaju. Dakle, vi ste sa ovim zakonom, kod nas nema supremacije zakona. Dakle, vi ste na ovaj način, pošto je ovo poslednji zakon koji je donet, stavili van snage ovaj ugovor. Dakle, molim vas da razmislite o ovome. Dakle, definisali ste upravljanje, niste isključili iz ovog način upravljanja Nacionalnim parkom Fruška gora, dovešćete do zabune u primeni ugovora koji je zaključen.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Ne slažemo se sa obrazloženjem vašim koje ste dali za ovaj amandman, iz razloga što smo samo poštovali odluke Ustavnog suda. Kao što znate, Zakonom o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine utvrđeni su poslovi koji su povereni AP Vojvodine, u skladu, dakle, sa ovim zakonom, poslovi Vlade Republike Srbije. Ovim istim zakonom ukinut je član 27, koji je ranije predviđao prenošenje prava osnivača. Dakle, Vlada Republike Srbije - prenošenje i poveravanje Autonomnoj pokrajini, u smislu upravljanja ovim zaštićenim područjem, Nacionalnim parkom Fruška gora. Dakle, kada je Ustavni sud ukinuo ovaj član zakona, zato što je bio neustavan, ova osnivačka prava su ponovo vraćena Vladi Republike Srbije i mi sada sa ovim zakonom nismo mogli da prihvatimo da kršimo odluku ovog zakona, dakle, ove odredbe iz jula 2012. godine, i da vam to pravo damo, jer prosto nije u skladu sa zakonom koji je stariji u odnosu na ovaj zakon, vi to dobro znate. Ali, naravno, postoje i drugi zakoni kojima se reguliše pitanje saradnje između Republike Srbije, Vlade Republike Srbije i Vlade AP Vojvodine. Vi znate da, u skladu sa tim zakonom koji reguliše saradnju, za Vladu AP Vojvodine određena je mogućnost i obaveza i pravo da odredi dva člana nadzornog odbora. Da ne pričam o onim drugim zakonima, kao recimo što je Zakon o zaštiti prirode, koji takođe znači obavezu saradnje između republičkih i pokrajinskih organa. Dakle, još jednom želim da kažem da mi ovim zakonom nismo nikakvu nadležnost AP Vojvodine uskratili, samo smo predložili rešenja koja su bila pravno moguća.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, replika. Izvolite. Ne vidim baš osnov.
Mislim da je diskusija korisna da bi razjasnili pitanje. Pitam ministarku, imajući u vidu ovo obrazloženje vezano za ovaj amandman, zašto nije prihvaćen, i ovo što ste sada rekli, da li ugovor od navedenog datuma iz 2013. godine između Vlade Republike Srbije i AP važi ili ne važi?
Izvolite. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Naravno da važi. Znači, to je saradnja i u inspekcijskom nadzoru i u ovom delu koji se tiče kontrole upravljanja, znači, dva člana nadzornog odbora određuje AP Vojvodina.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, bez obzira što je predlagač amandmana nosilac visokog akademskog zvanja, doktor pravnih nauka, ja baš nisam razumeo suštinu njegovog amandmana. Ako sam dobro razumeo to, mislim da je on poželeo da Nacionalni park Fruška gora zajedno vode pokrajinska i republička vlada. Ono što je meni malo zasmetalo, to je što oni te dve vlade stavljaju u isti rang. Po meni, ne može ista ovlašćenja da ima Vlada Republike Srbije, po meni, ona je državni organ, a Vlada Vojvodine je pokrajinski organ. Ukoliko on ne želi da Vladu Vojvodine digne da državni nivo, da bude jednaka sa pravima vlade jedne države, ukoliko to ne želi, ne razumem smisao ovog amandmana, a onda ne vidim ni to visoko akademsko zvanje da je potkovano znanjem, već neznanjem. Gotovo je neverovatno da doktor pravnih nauka predloži jednakost dve vlade – pokrajinske i republičke vlade. Zato mislim da, bez obzira što je to predložio osnivač pokreta, udruge za obrtaj, ovo ne treba prihvatiti jer bi time mi koji ovde zastupamo državu Srbiju doveli sebe u situaciju da smatramo da je Vlada Republike Srbije jednaka Vladi Vojvodine. Mislim da je to iz razloga što je tamo predsednik Vlade Vojvodine poželeo da se kandiduje za predsednika Vlade Republike Srbije. Mislim da mu je bolje bilo da se kandidovao za bivšeg predsednika Vlade Vojvodine, da bi mu to uspelo u vrlo kratkom roku. Hvala.
Molio bih da ipak ovakvu vrstu rasprave ne vodimo ubuduće. Reč ima Janko Veselinović.
Radi narodnih poslanika koji sede u sali, radi ljudi koji sede ovde ispred Ministarstva i radi građana Srbije, dakle, u amandmanu jasno piše, dakle, u članu 11. u stavu 3. posle reči: „vrši Vlada“ dodaje se zapeta i reči: „osim kod Nacionalnog parka Fruška gora čiji su osnivači sa jednakim udelima i pravima Vlada i Pokrajinska vlada“. Dakle, to su ustavne kategorije. Ja nisam rekao Vlada AP Vojvodine, nego Pokrajinska vlada. Takav joj je zvaničan naziv. Mislim to svako ko je dobronameran i ko poznaje pravni režim u Srbiji može jasno da iz ovoga zaključi.
Hvala. Reč ima Gordana Čomić.
Replika. Narodni poslanik smatra da može da se ruga predsedniku DS kako hoće. Ja sam ovlašćena predstavnica i tražim pravo na repliku, uz zahvalnost vama što ste zamolili narodne poslanike da se ponašaju pristojno i da svoje govore usklade sa pravilima odredbi Poslovnika Narodne skupštine. Svaka volja da se diskredituje čovek, a ne ono što radi, najviše govori o onome ko takav manir ima. Diskreditacija ad hominem, klevetanje ljudi, ruženje ljudi često u ovoj Skupštini smatra se slobodom političkog govora. Verovatno to do neke granice i jeste. Kada nekoga, kao prethodnog govornika, to izrazito zabavlja onda, osim što je tužno da vas verbalno nasilje zabavlja, pokazuje koliko nemate karaktera kao osoba, nažalost, ali i na to ima pravo. Dakle, kada neko sebi uzme za pravo da se ruga i čoveku koji je predsednik Pokrajinske vlade Vojvodine i čoveku koji je predsednik DS, onda je, uz još jednu zahvalnost predsedavajućem, naša zajednička obaveza da kažemo da je to nedopustivo i da se tako ne možemo ophoditi jedni prema drugima, bez obzira koliko nas to verbalno nasilje veselilo. To je sramota. Hvala vam.
Izvolite, gospodine Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, koristim svoju priliku za repliku na isti način na koji je to koristio prethodni, ali malo najjači. Dakle, moj govor je pogrešno protumačen, ja uopšte nisam pomenuo stranku koja je ovde pomenuta. Ja retko spominjem brodove koji tonu, jer tom brodu spasa nema, ja ne želim da im dižem reklamu i da pominjem ime i naziv stranke koji je ovde pomenuo prethodni govornik ili jednostavno to tamo više ne vredi spašavati, to je prostor iz koga beži svako pametan, svako ko stigne, ko razmisli dve rečenice beži iz stranke koja je malopre pomenuta. To da li neko ima karaktera ili nema, to najbolje govore poslednje afere, poslednji vetroparkovi, gde Nacionalni park Fruška Gora pretvoren u vetropark vlasnika koji su bili ministri energetike ili su bili u bliskim rođačkim odnosima u kojima sam govorio još 31. oktobra 2012. godine ovde. Dakle, ukoliko misle da obasjaju Srbiju onim vetroparkovima po ceni od 15 evra centi, neće da može. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Osim što se izmišljanje, klevetanje i ruženje takođe se zove slobodom govora, ja samo mogu da ponovim da kada god nekome padne na pamet i oseti neodoljivu želju da kleveće, ruži i vređa predsednika pokrajinske vlade, da izrazim svoje duboko uverenje da u našem društvu postoje institucije, postoje ljudi nadležni za istrage, postoje ljudi nadležni za utvrđivanje činjenica, kao što postoje ljudi i ovde koje veseli da se samo kleveće i ruži. I, možda za iznenađenje onima koji neće da pomenu ime DS, ja ću da pomenem ime predsednika SNS koji je danas izjavio da stoji, ako ne znate kako se zove mogu i to, ali nadam se da svi znamo, nema dobacivanja, da stoji kao predsednik Vlade i to je dobra izjava iza zahteva da se izvrše sve istrage, da se utvrde sve činjenice i da tako sa pozicije predsednika Vlade Srbije pokaže da je ipak za vladavinu prava, a ne pere pisare iz administrativnih odeljenja koji žure da se iskažu u javnosti klevetanjem i ruženjem ljudi. Svima će nam biti bolje ako prihvatimo da je vladavina prava načelo jednako za sve nas, a onaj ko hoće da se bavi jezikom nasilja, verbalnim nasiljem, to je na njegovu sramotu, nije ga niko naučio kako se sa ljudima razgovara, ali polako naučićemo svi. Hvala vam.
Završićemo ovaj krug replika, nećemo više. Molim vas. Onda sačekajte po amandmanu, jel prvo se javio Ivan Karić. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarko, pa, ovaj član 11. i ovaj amandman o kome govorimo upravo govori o srži ovog zakona. Ovaj zakon je nedovršen, ovaj zakon je nejasan, ovaj zakon je neprimenjiv i ovaj zakon treba povući. Još uvek nije kasno da se ovaj zakon povuče zato što traje rasprava u pojedinostima, a po Poslovniku član 159. vlada do kraja pretresa u pojedinostima, može da povuče ovaj zakon. Molim vas, da obavestite premijera Vlade Republike Srbije da se ovde radi o katastrofalnom zakonu koji je neprimenjiv i koji će da dovede do pravne nesigurnosti, koji će da unese zabunu i kod investitora, i kod nacionalnih parkova, i kod čuvara prirode. Molim vas, da dok još imamo vremena obavestite predsednika Vlade da je ovaj zakon katastrofalan i siguran sam da će on u skladu sa Poslovnikom kada mu kažete, o kakvom katastrofalnom zakonu se ovde radi da će on sigurno povući ovaj zakonski predlog i za to ima i ovlašćenja prema Poslovniku. Ovakav zakon je verovatno najgori i zakonski predlog koji je došao u ovaj parlament i o kojem narodni poslanici razgovaraju. Mi imamo takav zakonski predlog koji povećava pravnu nesigurnost, mi ovde imamo zakonski predlog koji privatnim investitorima do kojih vam je do stalo više nego da ste liberalna partija, a predstavnik ste neke levičarske partije i ovde donosite zakon koji pojačava korupciju koja smanjuje borbu protiv korupcije, koja lokalnim samoupravama…
Molim vas, Kariću vratite se na amandman. Vi ste sada počeli da govorite o zakonu u načelu.
Ovaj amandman upravo govori o tome da je ugrožena pravna sigurnost zakona.
Molim vas sačekajte samo. Da ovaj zakon ne valja trebali ste da kažete u raspravi u načelu. Ne možete zloupotrebiti jedan amandman i sada da tvrdite da zakon treba povući. To ste trebali reći još ranije. Prema tome, nije sada mesto da kroz jedan amandman vi govorite da zakon valja ili ne valja, molim vas. Ako imate nešto vezano za amandman izvolite, ako ne molim vas da završite.
Uvaženi predsedavajući, hvala na upozorenju. Zeleni Srbije i SDS podržavaju ovaj amandman, ali ovaj amandman govori o suštini ovog zakona koji je loš, koji je katastrofalan i koji unosi pravnu nesigurnost. U načelnoj raspravi SDS i Zeleni Srbije su pozvali Vladu da povuče ovaj zakonski predlog i jedino što bi bilo racionalno da je ona do sada to učinila.
Hvala vam, Kariću.
Molim vas, ja koristim vreme poslaničke grupe.
Molim vas, ne radi se o tome, vi mene ne razumete.
Oduzimate mi reč? Mogu ja da budem ograničen čovek, ali toliko mogu da razumem u kojoj meri se prelazi na ne temu dnevnog reda.
Tema dnevnog reda je član 11. I ne možete sada o celom zakonu da govorite. Ne mogu to da vam dozvolim.
Ne govorim o celom zakonu.
Bili vi u pravu ili ne, ja u to ne ulazim.
Govorim o amandmanu na član 11.
Zloupotrebljavate jedan član da bi sada govorili da ceo zakon ne valja, molim vas.
Pa, suština ovog člana je da ceo zakon ne valja. Kako vi hoćete da vam ja kažem da je zakon dobar, jer zakon je katastrofalana i da omogućava… [[Isključen mikrofon.]]
Neću vam jednostavno dozvoliti, Kariću, koliko god ja bio tolerantan čovek. (Ivan Karić, s mesta: Ja znam da se vama istina ne sviđa i da ne želite da čujete. Molim vas, onda po Poslovniku.) Gospodine Kariću, ovaj zakon se ne dotiče mene kao ličnosti, kao čoveka, ja sam ovde ličnost koja predsedava ovom Skupštinom. Uopšte se više ne govori da li se on meni dopada ili ne dopada. Otkud vi znate, možda se i meni ne dopada, ali ja moram da poštujem, zbog čega ste vi ovde izabrali i da poštujem Poslovnik. Dozvolite onda, ako sam zbog toga ovde, onda da ja zastupam interese odnosno stavove Poslovnika ove Skupštine i ništa drugo. Vi možete biti u pravu, ja ne tvrdim da ste vi u pravu ili niste u pravu. Prema tome, molim vas, ako imate još nešto o amandmanu da kažete izvolite.
Po Poslovniku član 159. Vlada do kraja pretresa u pojedinostima može da povuče ovaj zakonski predlog.
Aman čoveče božiji, ovde se ne traži po ovom amandmanu, se ne traži povlačenje zakona, molim vas.
Zahvaljujući odbijanjem ovog amandmana, ja dolazim do zaključka da ovaj zakon samo može da se povuče i da se poništi.
Molim vas, gospodine Kariću. Nemojte me provocirati i dovoditi u situaciju da preuzmem neke druge mere koje jednostavno ne želim.
Sve mere koje su dozvoljene Poslovnikom vi možete da preuzmete.
Znam ja šta meni dozvoljeno, nisam ja od juče, ja vam poručujem da sednete.
Da li to znači da sam ja od juče?
Molim?
Ja vama nisam rekao ni da ste ograničeni, to ste vi rekli. Nisam vam rekao ni da ste od juče to ste vi meni.
Jesam i ne stidim se ja toga, ne stidim se da priznam, jer sigurno sam u nekim stvarima i ograničen.
Nisam ja to rekao za vas niti pomislio.
Hvala gospodine Kariću. Hvala sedite, molim vas.
U redu, znači ne date mi pravo na reč.
Kariću, daću vam ako ćete govoriti o amandmanu.
Upravo o amandmanu govorim, na član 11. uvaženog gospodina Janka Veselinovića.
Gospodine Kariću, dobro, hajde tako. Samo molim vas sačekajte, daću vam reč. Prva reč koja bude mimo amandmana daću vam opomenu. Izvolite. (Ivan Karić, s mesta: Da li treba da sačekam da mi date podsetnik da bi znao šta da kažem.) Izvolite, prijavite se. Moram obrisati listu da bi se vi prijavili.
Da li treba da sačekam da mi date podsetnik da bih znao šta treba da kažem, ono što se režimu sviđa, ili mogu da govorim ono što ima veze sa temom? Da li će neko od vaših kolega da mi donese podsetnik…
Gospodine Kariću, vi niste ni malo toliko naivni da ne znate to. Znate vi dobro. Baš zato što znate, ja tako vama i govorim. Šta je dnevni red. Izvolite.
Dnevni red je rasprava o amandmanima na zakon o nacionalnim parkovima.
O amandmanu na član 11. Izvolite.
Da, nejasnoća o kojoj ovde razgovaramo.
Izvolite.
Kad god kažem nešto, a ne izgovorim amandman na član 11. vi me upozorite. Je li tako? I? Znači, ovaj zakon je katastrofalan. Trebalo bi ga povući. Na osnovu člana 159. još uvek imate dovoljno vremena. Ako hoćete…
Gospodine Kariću, izričem vam opomenu.
Zahvaljujem se. Znači nema istine u ovom parlamentu i ne sme ni da se izgovori.
Ima istine, i kako ima istine i pre toga sam dosta tolerisao i dozvolio sam da to nekoliko puta ponovite i vi jednostavno insistirate na svojim stavovima. Ovog puta ću da prekršim Poslovnik. Moram dati ministarki reč iz prostog razloga, što je neophodno da da komentar na ovo što je gospodin Karić rekao.
Zahvaljujem. Ovaj zakon koji je predložen i koji danas razmatramo u pojedinostima je odličan zakon. Ni reči o tome da je katastrofalan. Ovaj zakon je rađen šest godina i mnogi pre nas su imali priliku i ne priliku, nego i obavezu da ga donesu. Mi smo ga priveli kraju. Od nekih poslanika čula sam kritike, ali nisam čula argumente zbog čega povući zakon. Koji su argumenti koji kažu da zakon treba povući? Pritom, želim da kažem svima jasno i glasno – ovaj zakon su pripremali stručni ljudi, stručne službe i oni koji pominju Frušku goru danas, treba da znaju da su u radnoj grupi učestvovali i ljudi iz pokrajine, Pokrajinskog sekretarijata za zaštitu životne sredine, Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode i ovi pokrajinski organi imaju izvanrednu saradnju sa republičkim organima. To je na osnovu i prakse dosadašnje i na osnovu ugovora. Nama nisu potrebni neki posebni ugovori da znamo da moramo zajednički da radimo u interesu očuvanja prirode. Dakle, za sve ovde poslanike i građane sa punom odgovornošću tvrdim da se radi o odličnom zakonu, zakonu kojim ćemo identifikovati granice zaštićenih područja, utvrditi režime zaštite prvi, drugi, treći, tačno će se znati gde će se šta moći graditi, u kojoj meri, štitićemo ono što je naše nacionalno blagu na ovaj način. Neki kažu da je ovo dosad neprimenjivo, ali ćemo se mio potruditi i učinićemo da ovaj zakon zaista bude primenjiv u praksi. Verujem, prosto sam ubeđena da ćemo u tome i uspeti.
Hvala. Znam da se Marijan Rističević prvi prijavio, ali vi ste govorili po ovome, prvo će Ivana Stojiljković, pa Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajući. Malopre sam se javila po ovom amandmanu, pre svega zato što ovaj amandmani traži da se menjaju nadležnosti AP Vojvodine, međutim zakon se time nije bavio. Dakle, ovaj zakon se nije bavio izmenama nadležnost, ova prava koja su preneta poverena AP Odlukom Ustavnog suda još 13. jula 2012. godine i ovaj zakon apsolutno se nije ticao ovoga. Ceo zakon je išao u nekom dobrom pravcu, usaglašavali smo se, bojim se da je počelo da se politizuje, a mi danas pričamo o našim opštim nacionalnim dobrima i ne vidim zašto ih sada delimo unutar naše države. Bojim se, svi se pozivaju na to da političke stranke pripadnosti, kada je u pitanju zaštita životne sredine, ne smeju da prave razliku i ja i dalje pozivam na to, jer ako ovo ne budemo sačuvali, i ako našu prirodu ne budemo čuvali neće biti ni nas. Zato još jednom pozivam, nema veze, možda će morati još jednom da se izmene dešavaju, ali kada je zaštita životne sredine u pitanju možemo se ponovo sastati sa zadovoljstvom. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, naravno da predlažem se ne prihvati ovaj amandman. Dakle, amandman na član 11. i da ponovim zbog nekih kolega koje očigledno nisu uspele da se snađu bar da kažu po kom amandmanu se javljaju za reč i komentarišu ga. Isprava nisam imao nameru da se javim po ovom amandmanu i da diskutujem, ali me je ponukalo usmeno obrazloženje predlagača ovog amandmana ali i nekih poslanika koji su se javili da daju podršku i da na neki način, naravno bez ikakvih argumenata stvore neku kritičku notu. Istine radi, nisam protivnik kritike. Kritika kao takva može da proizvede i neki pozitivan efekat. Kritika ponekad urodi plodom, doprinese nečemu, uradi nešto dobro. Znači, kritika kao takva nije neka loša pojava. Međutim, kada je kritika bez ikakve argumentacije, apsolutno ikakve argumentacije u tom smislu, a što je najgore ne nude nikakvo rešenje, onda je to već nešto što je domen politikanstva i ja mogu da imam neko lično razumevanje u tom smislu da neko želi da iskoristi direktan prenos i besplatne minute, pa da vrši promociju svoje političke stranke. Možda bih razumeo kada bi se neko nov pojavio u ovom parlamentu, neko potpuno novo lice pa da izrazi svoj neki kritički stav, da ne ponudi nikakva rešenja, ali bih eto možda imao neki kredit, pa bi mu možda poverovali, ali predlagač ovog amandmana, kao i poslanici koji su mu pružili podršku, sve su, samo ne nova lica. Mi ih, nažalost, jako dobro znamo iz prošlosti…
Markoviću, molim vas vratite se i vi na amandman.
Dakle, iz vremena kada su vršili vlast. Ovo su sve razlozi koje navodi u prilog tome da treba da se odbije ovaj amandman, gospodine predsedavajući. Ovaj amandman ne nudi nikakvo novo rešenje i ne postoji ništa sporno. Ja ću pročitati samo jedan deo obrazloženja koje nam je Vlada dostavila u mišljenju. Dakle, nije tačno da se dezavuiše ugovor koji je zaključen između Republike Srbije i AP Vojvodina 22. marta 2013. godine, što je predlagač ovog amandmana malopre izneo kao tezu. Ne znam kako se dezavuiše. Nije tačno da se narušava ničiji položaj, ustavno-pravni položaj, o čemu je uvaženi doktor pravnih nauka, koji je predlagač ovog amandmana malopre iznosio. Ovo je pokušaj samo da se skrene pažnja, jedna zamena teza. Nećemo sada da pričamo o njihovoj prošlosti. Imao sam nameru da kažem nekoliko stvari, ali ne želim da me opomenete da prelazim iz domena onoga što je tačka dnevnog reda. Zahvaljujem. Predlažem da ne usvojimo ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, ajde da pričamo konkretno o amandmanu. Predlagač je dao svoje obrazloženje koje naravno ne stoji, ali oni koji podržavaju pričaju o katastrofalnom zakonu. Nikako da prevale preko usta da je suština sledeća, da žele da jednostavno pokrajinska Vlada upravlja nacionalnim parkovima koji su na teritoriji, praktično Pokrajine Vojvodine. To je suština amandmana. Zbog čega? Zbog toga što vrše vlast, trenutno u pokrajinskoj Vladi. Šta će se desiti u budućnosti, ako recimo Demokratska stranka ne bude vršila vlast? Da li će ona tražiti da izmene ovog amandmana idu u smislu da zajednički upravljaju sa Vladom i nekom lokalnom samoupravom u kojoj budu uspeli da ostvare vlast, možda u par opština? Da li će onda tražiti takve izmene, kojim će suštinski hteti da pokažu kako se zalažu za prava zaštite životne sredine. Predlog za taj član 11. je sledeći, da kompletno pokrajinska Vlada upravlja nacionalnim parkom Fruška gora. Znači, takva je vrsta amandmana predlagača koji danas brane, praktično ove amandmane. Naravno da Vlada Republike Srbije i da uopšte bilo ko ko je radio ovakav Predlog zakona ne može da se složi sa ovim, iz prostog razloga što su to nacionalna dobra, što svi moramo da znamo koliko iznose ta nacionalna dobra, da Vlada Republike Srbije, koja upravlja kompletnom imovinom i nacionalnim dobrima Republike Srbije, ne želi da odvaja Vojvodinu od Srbije, nego jednostavno da bude u punom svom kapacitetu, kada govorimo o prirodnim resursima zajedno. Prema tome, ovakav vid amandmana nikako ne smemo da dovedemo u vezu sa ovakvim zakonima. Politizacija ovog tipa nikako ne može da bude pravilo po kojem ćemo da govorimo da postoje određeni amandmani, da postoji struka, jednostavno, to je politizacija na najvišem nivou, u ovom trenutku kada pokrajinska Vlada nema određeni legitimitet za vršenje vlasti. Hvala.
Gospodine Kariću, vi želite repliku? (Ivan Karić, s mesta: Da, replika. Mene ste opomenuli da nisam govorio o temi dnevnog reda, a ministarka na to što ste mene opomenuli replicira, a ja nisam govorio kako ste vi dozvolili.) Gospodine Kariću, vi niste mene dobro pratili. Ja sam na skupštini rekao da kršim Poslovnik dajući ponovo reč ministarki, ministru, izvinjavam se, ona je za mene ministar, jer je prethodno iskoristila svoje pravo od dva minuta, imajući u vidu diskusiju vašu kojom ste insistirali na povlačenje zakona i smatrao sam za potrebnim da ministar treba da da objašnjenje zašto je ovaj zakon dobar i ona je to učinila i ništa drugo. Molim vas, ne vidim razlog, vi tražite da se zakon povuče, ministar je ovde obrazložio da zakon ne treba da se povuče. Mislim da smo sa tim rešili, odnosno učinili jasnim stavove vaše i Ministarstva, a u danu za glasanje će se rešiti ko je u pravu. Zato ne vidim razloga za repliku. (Ivan Karić, s mesta: Slažem se, zahvaljujem. Znači, svaki amandman govori o tome da je ovaj zakon ništavan i da ga treba povući što pre iz procedure.) Hvala. Gospodine Rističeviću, da li vi želite da govorite po amandmanu?
Naravno. Gospodine predsedavajući, ja sam strpljivo čekao. Ništa nije sporno, čak nije ni sporno kada date pravo opoziciji na repliku zato što je pomenuta funkcija predsednika Vlade Vojvodine. Znači, za mene ništa nije sporno, sve što je u njihovu korist, za mene je dobro, sve što više govore, sve je više dobro za nas, ali da se ja vratim na amandman. Već sam rekao da ga ne treba prihvatiti zbog toga što bi, ako bi prihvatili takav amandman, derogirali bi odluku Ustavnog suda, koja je objavljena u „Službenom glasniku Republike Srbije“ 13. juna 2012. godine. Vratili bi se na neki početak i to je predlagač amandmana, doktor nauka, svakako morao da zna. Ja sam zemljoradnik, ali sam makar pročitao ovde šta piše u obrazloženju amandmana i složio se sa predstavnicima Vlade Srbije da ovaj amandman ne treba prihvatiti, a vi svakako znate da sam ja jedan od poslanika koji vrlo često glasa za amandmane opozicije, čak sam više puta glasao za amandmane pojedinih opozicionih poslanika nego oni sami. Dakle, ja molim da se to i proveri, čisto da se zna, ali ovakav amandman ne mogu prihvatiti bez obzira što je on došao iz pera jednog doktora nauka. Druga stvar, ja sam slušao i druge poslanike iz opozicije, mada oni vrše vlast na trećini teritorije Srbije i nad gotovo trećinom stanovništva Srbije, ja sam slušao pažljivo i sem pokušaja da me uvrede, ništa nisam razumeo, a vi ćete dozvoliti da ja stavim slušalice, ali rizikujem da me oni optuže da prisluškujem. Nadam se da to neće biti protumačeno kao prisluškivanje.
Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Amandman koji sam podnela sa kolegama, narodnim poslanicima iz DS tiče se stava 6. člana 12. teksta Predloga zakona. U osnovnom Predlogu zakona stav 6. glasi: „Program upravljanja za narednu godinu upravljač dostavlja nadležnom organu do 15. novembra tekuće godine i sadrži aktivnosti sa dinamikom izvršavanja poslova i visinom potrebnih sredstava za sledeću godinu“. Naš predlog je bio da se datum 15. novembar zameni sa rečima: „1. novembra“. Ako nije došlo do izmena Zakona o budžetskom sistemu i do kalendara kada budžet Republike Srbije ulazi u Skupštinu, ja mislim da vam je 15. novembar kasno. Jesenji raspored oko sredstava za sledeću godinu, po Zakonu o budžetskom sistemu, počinje radom Odbora za finansije Narodne skupštine, koji pravi svoj budžet, a Vlada mora taj budžet da prihvati takav kakav je i ima svoj rokovnik po kome treba da dođe u Skupštinu. Retko koja Vlada, mislim da je jedna samo uspela da poštuje taj zakonski rok, i to prošle godine, ili pretprošle, dok je ministar bio Lazar Krstić. Sve druge vlade su probijale rokove. Mi ovde nismo zbog toga da pričamo kako se ne poštuju rokovi, nego kako se poštuju rokovi. Pa, ako je 1. novembar datum koji je u ostalim propisima koji se tiču sredstava, zašto onda ne bi bio 1. novembar i za program, pogotovo što on dostavlja to nadležnom organu? Znači, ko je za plan upravljača, ko je za upravljače nadležan organ? To znači da Vlada, ako poštuje rokove prema Narodnoj skupštini, da ona neće imati uopšte pred sobom ili pred nama, plan ko je upravljač, ako ja dobro pratim druge zakone koji se tiču rokova za donošenje budžeta. Pošto se sredstava za sledeću godinu za nacionalne parkove, ako ja ne znam da postoji neki drugi izvor, a ne budžet Republike Srbije, onda je to druga stvar. Ako vi ovde ne mislite na budžet Republike Srbije, na šta onda mislite? Kome ispostavlja, šta je to dinamika izvršavanja poslova i visina potrebnih sredstava za sledeću godinu? Prosto je amandman u skladu sa onim kako čitamo druge zakone koji se tiču obezbeđivanja sredstava kroz budžet Republike Srbije i to je obrazloženje. Nije napamet – hajde, ovi rekli 15, mi ćemo da kažemo 1. nego ima osnova za amandman. Naravno da je vama na volju da li ćete amandman usvojiti ili ne. O tome se uopšte ne radi kada mi podnosimo amandmane. Naša je želja da se amandmanima poboljša osnovni predloženi tekst zakona. Sve ovo ostalo, koje ide uz raspravu o amandmanima, može da bude a ne mora. Ja smatram svojom obavezom da vam obrazložim da 1. novembar umesto 15. nije dat napamet i tek da bi se podneo amandman. Hvala.
Reč ima ministar.
Hoću samo kratko da pojasnim. Možda je u pitanju neki nesporazum i nedovoljno razumevanje sa vaše ili sa naše strane. Ovaj rok koji smo mi predložili 15. novembar za predlaganje godišnjeg programa upravljanja nacionalnim parkom za narednu godinu podrazumeva niz aktivnosti, između ostalog i finansiranje. Međutim, vaše obrazloženje, gde vi kažete da nam je to kasno, da bi trebalo ranije, pre nego što se usvoji republički budžet, mislim da ne stoji, iz prostog razloga što upravljači kroz svoj program upravljaju sa svojim sredstvima i sa, hajde da kažem, procenjenim sredstvima koje će dobiti za subvencije. Dakle, njihov budžet nema veze sa republičkim budžetom, osim u delu subvencija, ali za ovaj deo subvencija, oni su dužni da naredne godine, nakon utvrđivanja budžeta, odnosno usvajanja budžeta, znači, u januaru ili februaru, do kraja januara, početka februara, imaju i uredbu o raspodeli subvencija. Dakle, oni svoje finansiranje baziraju na drugim izvorima, ne na republičkom budžetu, izuzev subvencija, a subvencije raspoređuju kroz uredbu nakon usvajanja republičkog budžeta, dakle, u januaru do početka februara. Zbog toga mislimo da nije sporno ovo da bude 15. novembra, jer je to usklađeno i sa Zakonom o zaštiti prirode i sa drugim rokovima za donošenje planskih dokumenata. To je razlog.
Gospođo Čomić, da li želite po amandmanu? (Gordana Čomić, s mesta: Koristim vreme ovlašćene predstavnice i vreme poslaničke grupe.) Onda moram dati reč drugom poslaniku, pa ću onda vama. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić, po amandmanu.
Zahvaljujem se. Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, kolege poslanici, ja mislim da ovaj amandman ne trebamo prihvatiti. Ministarka je već rekla zašto, pa pozivam i sve kolege poslanike da ne prihvatimo amandman. Ja ću glasati, kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke izabran sa liste SNS, protiv ovog amandmana i glasaću za predlog Vlade, jer mislim da je 15. novembar rok koji bi zadovoljio sve što treba, a u krajnjem slučaju čuli smo od vas da je sve ovo što ste napisali baš ono što je potrebno za program i plan društva koje će raditi vezano za održavanje nacionalnog parka. Još jednom pozivam sve kolege poslanike da ne prihvate ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem. Imamo nesporazum. Zato što se u stavu o kojem ja govorim kaže „da upravljač dostavlja nadležnom organu“. Vi govorite o subvencijama. Ja vam govorim o Zakonu o budžetskom sistemu. Novembra 1. budžet treba da uđe u Skupštinu. Šta ćete raspoređivati uredbom ako nemate i subvencije u januaru? Vi govorite o tome da upravljač nacionalnog parka ima i druge prihode. Ja o njima ne pričam. To je poslovni plan nacionalnog parka i sve ostalo. Vi ste sami u zakon stavili da upravljač dostavlja nadležnom organu do 15. novembra tekuće godine program upravljanja i sadrži aktivnosti sa dinamikom izvršavanja poslova i visinom potrebnih sredstava za sledeću godinu. Hoćete da kažete da visinu subvencija, koje upravljač hoće, on sam određuje ali mora to do 15. novembra, a Vlada prema Skupštini ima obavezu 1. novembra. Te subvencije moraju da stoje u republičkom budžetu. Mi imamo nesporazum. Dakle, vi smatrate ovako. Ja razumem kako se ovo desilo. Te će subvencije da idu, pa će da idu. Ja ovo kada završim samo da damo papir. Neće. Neće. Čekaju nas promene ove godine. Čekaju nas promene i posle rasprave skrininga. Čekaju nas promene i o subvencijama. Čekaju nas promene. Nemojte ljudima odseći tih 15 dana samo zato što je rutinski tako sve išlo. Ako se ovaj stav 6. i odnosi samo na subvencije iz budžeta Republike Srbije, onda ne može da stoji 15. novembar, onda mora da stoji 1. novembar. Ako se ne odnosi na subvencije, onda se odnosi na sredstva sa kojima nadležni organ nema nikakve veze. Znači, nacionalni park sam za sebe kaže – ja ću da imam toliko miliona dinara za svoj program aktivnosti, ja obaveštavam nadležni organ da će to tako da bude. To su dve različite stvari. Ako je ovo drugo, onda je svejedno da li je 15. novembar ili je 1. novembar ili je 1. decembar. Ja vam govorim o obrazloženju zašto naš amandman je sa datumom koji je i u Zakonu o budžetskom sistemu. To što, ponavljam, u stvarnosti vlade kasne, da li ćemo oko toga da se razgovaramo ili nećemo, to nema veze. Ja vam kažem da mi očigledno, čitajući stav 6. ovog člana 12, ili govorimo o različitim stvarima ili ja ne uspevam da vam objasnim šta je obaveza Vlade po Zakonu o budžetskom sistemu, kada je budžet u pitanju. Ako su subvencije za nacionalne parkove u tom budžetu, a nemaju gde drugde da budu nego u budžetu Republike Srbije. Ako uopšte nije reč o subvencijama, mislim ne treba vam nikakav datum.
Reč ima ministarka Bogosavljević.
Evo, samo ću kratko da pokušamo da se razjasnimo, da vam pročitam šta piše. Dakle – upravljač u svom programu između ostalog predviđa visinu potrebnih sredstava za sledeću godinu. To je ono što on predviđa. Inače, svi u sistemu pravimo, da li je tako, programski budžet, imamo programski budžet. Mi planiramo potrebna sredstva. On predviđa potrebna sredstva. Nakon usvajanja Zakona o budžetu, on zna čime raspolaže i to čime raspolaže, a odnosi se na subvencije, raspoređuje kroz uredbu u januaru mesecu. Znači, u tom delu se, mislim, ne razumem dobro i radi se o datumu 15. novembar koji smo mi predložili zbog svega što sam navela i ono što vi kažete da bude 1. novembar. Znači, samo je u tome spor, ali ne znamo zbog čega. Evo, ja stojim iza toga da se radi o planiranim potrebnim sredstvima, a koliki će dobiti značaj nakon usvajanja budžeta i ono što dobije u smislu subvencija raspodeliće kroz uredbu u januaru mesecu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, po amandmanu.
Evo o čemu se radi. Ako se poštuje zakon, 1. novembra je Vlada već uvela predlog zakona o budžetu u Skupštinu. Kome onda upravljač daje 15. novembra? Samo se o tome radi. Dakle, ako se radi o tome da hoćemo da poštujemo zakone i da uspem da vam objasnim zašto govorim o 1. novembru, zato što bi 15. oktobra Vlada trebala da utvrdi budžet i vi da glasate i 1. novembra da bude u Skupštini. Ako uđe u Skupštinu, kako će upravljač nacionalnog parka i kom državnom organu da dostavlja svoj plan sredstava? Gotovo je, piše na poziciji, jednom kada od nacrta budžeta postane predlog budžeta. Naša je želja da nacionalni parkovi imaju vremena da podnose svoj plan dok je budžet u nacrtu. Ako se pozivate na realnost da to nije bilo da mi poštujemo datume, isto to razumem. Ne pravim oko toga nikakvu dramu, niti ću praviti ako zakasni, ako dođe na vreme, čak sam pohvalila ministra ove Vlade, prethodne, svejedno, koja je to uradila na vreme. Moja je obaveza da vam obrazložim zašto je potrebno da ovde piše 1. novembar.
Reč ima narodni poslanik Branislav Blažić.
Poštovani predsedavajući, gospođo ministarka, saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada kada donosi budžet planira sredstva u zavisnosti od toga kako je to bilo prošle godine, prema finansijskim mogućnostima i prema već nekim ustaljenim standardima u odnosu na prethodnu godinu. Ovo što će uraditi nacionalni park podrazumeva šta će on prema svojim nekim željama, predlozima planirati za sledeću godinu. Da li će te njegove želje, mogućnosti, planovi biti ispunjeni ne zavise od njega, već zavise od mogućnosti Vlade i sredstava koje država u datoj godini ima. Ne možete vi čekati da svi svoje predloge, želje ispune, pa će to onda Vlada svima ispuniti. Neće. Radi se o nečemu što se zove planiranje budžeta, a on se radi prema prethodnoj godini ili prema mogućnostima ili prema predviđenim projektima ili prema ostavljenim sredstvima rezervi koje će moći u zavisnosti od date godine, kada se novi projekti pojave, da se ostvare u nacionalnom parku. Prema tome, datum, da li je prvi ili petnaesti, je savršeno svejedno. Nacionalni park će dati svoj program i plan, a Vlada će već to prema nekim mogućnostima ispuniti ili neće, a prema sredstvima koje je već planirala. Mislim da su tu stvari potpuno jasne.
Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
U članu 14. smo, rukovodeći se bezbednosnim principima, ubacili tekst: „Čuvari moraju proći posebnu obuku koje će propisati nadležno ministarstvo kao i posebne sigurnosne provere.“ Čuvar u okviru čuvarske službe, koju formira upravljač, potrebno je da prođe sigurnosne provere, kao i obuku koju propisuje nadležno ministarstvo za tu poziciju. Posebnu pažnju treba obratiti na visok nivo komunikacije čuvara, odnosno među njima, na koncentraciju i sposobnost da brzo i efikasno javlja o pojavi, recimo, požara, klizišta, krađe šuma, kontrolisati grupe posetilaca u nacionalnom parku, kontrolu transporta, građevinskog materijala za eventualnu ugradnju nelegalnih objekata, a za koje znamo da ih ima dosta unutar granica parka, prijavljivanje svih građevinskih aktivnosti u okviru granica za koje bi se naknadno utvrdilo da li su u skladu sa urbanističkim planom ili nisu. Efikasnost čuvarskih službi se mora unaprediti i postavljanjem ulaznih i izlaznih kapija na granicama nacionalnih parkova gde je to moguće, na svim pristupnim putevima koji imaju mogućnost kretanja motornim vozilima. Još jedno pitanje, pošto mi na prethodna dva nije odgovoreno od strane ministarke, pitam opet – šta je konkretno ovde pravno-tehnički neispravno, pošto je i ovaj amandman isto odbijen kao i prethodna dva i svi ovi ostali naredni koji će biti, takvo isto obrazloženje, samo bih voleo da mi konkretno kažete šta je pravno-tehnički neispravno u ovoj formulaciji koju sam ja predložio? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
U obrazloženju je napisano zbog pravno-tehničke neispravnosti. Možda bi bilo jasnije da smo napisali da nije formulisano u skladu sa jedinstvenom metodologijom koja je za našu pravnu službu prihvatljiva, ali još bilo bi sigurnije i izvesnije i tačnije da smo rekli da u stvari ovaj amandman ne ispunjava one zahteve koji su propisani sadržinom ovog Predloga zakona. Dakle, vi predlažete nešto što je u redu i što je dobro, ali to što vi predlažete je već sastavni deo drugog zakona, Zakona o zaštiti prirode. Taj zakon podrazumeva između ostalog, kada se radi o čuvarima zaštićenih područja, definiše precizne uslove koji oni moraju da ispunjavaju i formuliše, odnosno definiše obavezu polaganja stručnog ispita za sve one koji su u službi čuvara zaštićenih područja. Dakle, suštinski vaši predlozi su sastavni deo Predloga zakona o zaštiti prirode, a ovaj deo koji smo definisali kao pravno-tehnička neispravnost, u stvari neslaganje sa jedinstvenom metodologijom pisanja članova amandmana u skladu sa ovim predloženim zakonom.
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Reč ima Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Amandman i član su paradigma. Zbog toga i hoću da komentarišem, jer se radi o članu 14. kojim u svoja četiri stava definiše šta radi čuvar zaštićenog područja. Sada u 1. stavu se kaže – čuvar zaštićenog područja obavlja poslove u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita prirode. U stavu 2 – čuvarsku službu upravljač formira posebno od službi čuvanja, koje seu nacionalnom parku organizuju, u skladu sa posebnim zakonima. Malopre u objašnjenju koje je ministarka dala za čuvare važe posebni zakoni, a onda imate stav 3. i stav 4, za koji kolege predlažu da se briše, a koji glasi, stav 3. – čuvar zaštićenog područja nosi značku čuvara za zaštićeno područje, a stav 4. – ministar nadležan za poslove zaštite životne sredine bliže propisuje izgled značke čuvara zaštićenog područja i uslove za korišćenje značke čuvara. Znači, sve što treba o čuvarima je u nekom drugom zakonu. Ja tu mogu čak i da se složim sa vama, pogotovo što znam na kakve probleme nailaze čuvari, na kakve probleme ćete nailaziti vi u poslaničkim pitanjima kada su čuvarske službe u pitanju. Onda imate stav u Zakonu o nacionalnim parkovima koji propisuje da čuvar nosi značku čuvara zaštićenih područja. Paradigma je. Paradigma je i ako vam ova ilustracija nije dovoljna, onda ja mogu samo da ponovim da je naš nesporazum oko toga kakvi su dometi ovog zakona, naš nesporazume je ovde banalan, ali nepremostiv. Nadam se da će budući Zakon o zaštiti prirode omogućiti da imamo zaista mehanizme u rukama da bude primenjen Zakon o nacionalnim parkovima. Ja ovom argumentacijom završavam moju podršku amandmanu kolegama koji kažu da se ta značka i to da ministar propisuje kako značka izgleda, briše iz zakona. Prosto je po meni očigledno, ali naravno većini nije.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Članom 1. Zakona o nacionalnim parkovima, Predloga zakona u stavu 2. jasno piše na upravljanje, korišćenje, čuvanje i prezentaciju nacionalnog parka, shodno se primenjuju odredbe zakona kojim se uređuje zaštita prirode, ako ovim zakonom nije drugačije određeno. Dakle, sve odredbe zaštite prirode se primenjuju u određenim slučajevima, odnosno u skladu sa materijom ili sa predmetom koji obrađuje određen član, odredbe iz Zakona o zaštiti prirode. Što se tiče definisanja obaveza čuvara zaštićenih područja, sve te obaveze su propisane Zakonom o zaštiti prirode. Dakle, član 109. odnosi se na čuvarsku službu, član 110. na prava i dužnosti čuvara, Zakon o zaštiti prirode koji postoji i koji je važeći. Jedino u okviru Zakona o zaštiti prirode nemamo definisanu obavezu čuvarske značke i njenog izgleda i zbog toga je ona sastavni deo ovog našeg predloženog Zakona o nacionalnim parkovima. Dakle, ništa drugo nije, sem to. Sve što smo mogli preuzeli smo iz Zakona o zaštiti prirode i to smo na početku našeg zakona jasno istakli u članu 1, a ono što nije bilo smo dodali i to smo posebno obrazložili.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, po amandmanu.
Zahvaljujem. O tome vam i pričam, koliki nam je nesporazum. Vi birate koje odredbe će da budu u skladu sa budućim zakonom o zaštiti prirode, a koje neće. Ja vam kažem da to tako nije dobro. Znači, neke odredbe ste promenili zato što će biti promenjene u Zakonu o zaštiti prirode. To je čuvena odredba o ukidanju Pokrajinske inspekcije, jer kažete – mi imamo pripremu, pa taj član 25, on će tim budućim zakonom biti da nema Pokrajinske inspekcije. Ovde kažete – nema u Zakonu o zaštiti prirode postojećem, kako će izgledati onaj koji pripremamo? Nema veze, nego ćemo ovde kao važnu stvar da stavimo da čuvar zaštićenog područja nosi značku čuvara zaštićenog područja. Ne insistiram ja na prihvatanju amandmana, mada mi nije prvi put da podržavam tuđi amandman koji je dobar. Ja gledam šta piše, ne gledam ko ga je potpisao. Mi ovde imamo problem što se gleda ko je potpisao amandman i ko priča, a ne šta se priča. Tako se nacionalni parkovi ne čuvaju.
Ne slažem se sa vama. Mislim da niste u pravu, ovaj zakon je zaista najbolji mogući u ovom momentu i ja sam posebno ponosna što je veliki broj amandmana usvojen. Amandmani su i od strane poslanika opozicije i vladajućih partija, tako da sam danas sa zadovoljstvom na Odboru konstatovala da je ovaj zakon, zakon onakav kakav bi trebao da bude u interesu zaštitite prirode, gde nema interesa stranačkih, politikantskih, nego je jedinstven interes svih građana Srbije zaštita prirode. Zato je ovaj zakon, zakon svih poslanika, usvojeni su amandmani i opozicije i pozicije. Ovo je naš zajednički zakon. Zbog toga ne prihvatam vaše mišljenje i mislim da ste u onoj malobrojnoj grupi poslanika koji smatraju da je ovaj zakon u interesu vladajućih partija.
Reč ima Gordana Čomić, po amandmanu.
Potpuno vas razumem da vi ne prihvatate moje mišljenje. To je moje mišljenje. Možete da ga prihvatite ili odbijete, ali dobro to je već jezička stvar. Ja da imam nameru da kažem da je zakon vladajuće stranke, ja bi to kazala, ali nemam. Ja sam vrlo jasno kazala da se u raspravi o zakonu sluša ko govori, a ne šta se govori i to ne mora da bude vezano za to ko je vlast, a ko je opozicija. Da ili ne, sam malobrojna grupa koja smatra da ovaj zakon neće proizvesti dobre posledice po nacionalne parkove, niko sretniji od mene, da se ispostavi da nisam u pravu. Niko sretniji od mene. Na kraju, moram s vama da podelim svoje mišljenje. Ja ne bih uložila ni truda, ni vremena, ni dijaloga u temu do koje mi nije izuzetno stalo, u temu koja mislim da može da bude dobra za dijalog i u temu o kojoj smatram da imam dovoljno znanja. To očigledno za vas ne predstavlja nikakav drugi utisak osim da mi kažete da ne prihvatate moje mišljenje i da sam malobrojna. Ja to vama prihvatam. Ja razumem i da vi nećete da prihvatite neke amandmane. Uopšte se ne radi o prihvatanju amandmana – mi se ne razumemo na mnogo dubljem nivou.
Reč ima ministarka.
Izvinjavam se što se ponovo javljam. Ja sam komentarisala samo konstataciju da nismo slušali ko je šta govorio, nego smo gledali ko je govorio. Ja sam iz tog razloga istakla da to nije tačno i da ne delim sa vama vaše razmišljanje. Možda to nije stilski dobro složeno, ali pretpostavljam da razumete šta želim da kažem. To sam argumentovala činjenicom da smo usvajali amandmane od poslanika, ne gledajući na to ko je poslanik, iz koje političke opcije, nego smo cenili ono što je napisano u amandmanu, sve sa ciljem i sa željom da postignemo što je moguće širi konsenzus za podršku ovom zakonu, ne zato što mi želimo da mi budemo ti slavodobitnici što smo predložili zakon, nego zato što želimo zaista da na pravi način zaštitimo prirodna dobra Srbije. Vi znate da se na ovaj zakon čekalo šest godina. Znate da su stručni ljudi stali iza ovih odredbi, a ja sam danas ovde samo u ime njih, da pokušam da odbranim ono što su oni predano radili, priznaćete, dugo vremena. Pri tom, još jednom naglašavam da su bile uključene i republičke i pokrajinske institucije, i to je na ponos i Vladi Republike Srbije i Vladi AP Vojvodine. Ja se više zaista neću javljati, prosto, ne želim više da polemišem na ovakav način. Imam utisak da želite da često zamenite teze. Slažem se sa vama da su naša razmimoilaženja mnogo dublja nego što to izgleda.
Hvala. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
U članu 15. smatramo da treba dodati tekst: „Ako takvi objekti narušavaju svojstvo nacionalnog parka, vlasniku objekta naložiti da objekat dovede u stanje koje neće narušavati svojstvo nacionalnog parka, ili ga ukloniti“. Objekti koji svojim izgledom i funkcijom narušavaju svojstvo nacionalnog parka, a ne plaćaju naknadu za korišćenje istog, ili trebaju biti dovedeni u formu koja je zadovoljavajuća i koja će biti u skladu sa funkcijama nacionalnog parka, ili jednostavno trebaju biti uklonjeni. Evidentan problem upravljanja nacionalnim parkovima predstavlja i izgradnja velikog broja nelegalnih objekata koji, osim ugrožavanja prirodnih i kulturnih vrednosti tog parka i same životne sredine nacionalnog parka, prouzrokuju i teškoće obezbeđivanja svih ostalih funkcija, recimo, komunalnih, na primer, vodosnabdevanje, kanalizaciju, čišćenje, električnu energiju i sve ostalo. Korisnici tih objekata su u dosta slučajeva vršili nelegalnu seču šuma za zagrevanje objekata, krivolov, prekomerno ubiranje lekovitog bilja koje je pod zaštitom i druge nelegalne aktivnosti i samim tim ugrožavali prirodne i kulturno-istorijske vrednosti nacionalnog parka. Iz navedenih razloga, smatramo da bi trebalo usvojiti ovaj amandman, koji bi mogao da doprinese zaštiti prirodnih bogatstava nacionalnog parka. Zahvaljujem.
Reč ima ministarka.
Ovi vaši amandmani uglavnom nisu prihvaćeni zbog pravno-tehničkih neispravnosti, a sada sam se konsultovala sa svojim saradnicima šta to u stvari znači pravno-tehnička neispravnost, pošto ja nisam po vokaciji pravnik. Oni kažu da se to odnosi na jedinstvena metodološka pravila za izradu propisa, koja su sadržana u ovoj knjizi – Zbirka propisa Narodne skupštine. Znate da je to zbirka koju je usvojio Zakonodavni odbor Skupštine i ona podrazumeva tu jedinstvenu metodologiju, koje su se oni, pre svega, pridržavali kada su određivali koji je amandman pravno ispravan a koji nije. Ovaj vaš amandman koji ste predložili, pod uslovom i da je bio po ovoj jedinstvenoj metodologiji koja je sadržana u ovoj Zbirci propisa, i suštinski ne bi mogao da bude prihvaćen, zbog toga što mi ovim zakonom ne uređujemo pitanja šta raditi sa objektima koji već postoje na nekom prostoru u zaštićenom području, pošto to nije u delokrugu nadležnosti našeg ministarstva, već je to u delokrugu nadležnosti drugih ministarstava koja će morati tim problemom da se pozabave u narednom periodu, nakon identifikacije granice i određivanja režima zaštite u svakom posebno nacionalnom parku u Srbiji.
Gospodine Petriću, vi želite repliku ili po amandmanu? (Milan Petrić, s mesta: Po amandmanu.) Onda ćete sačekati redosled. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Uvažena ministarko, poštovane koleginice i kolege, ovde se radi o Amandmanu broj 15 i on govori o suštinskom nedostatku ovog zakona. Stav Zelenih Srbije, stav Socijaldemokratske stranke je da podržavamo kolegu Milana Petrića u podnošenju ovog amandmana, a ovaj amandman kolege poslanika govori o suštinskom nedostatku ovog zakona. Ovaj zakon nema sankcije i ovaj zakon nema ograničenja. Još uvek imamo dovoljno vremena da povučemo ovaj zakon iz procedure, da ga usaglasimo sa sistemskim zakonima ili da sačekamo donošenje novog zakona o zaštiti prirode, o kojem je ministarka govorila i rekla da je ovaj zakon apsolutno usaglašen sa zakonom koji ćemo tek doneti. Ispred sebe imam Zakon o zaštiti prirode, kaznene odredbe. Zakon o prirodi podrazumeva preko 120 različitih prekršaja i govori o njima kao o privrednim prestupima. Mi podržavamo ovaj amandman zbog toga što mislimo da su sankcije morale da se nađu u ovom posebnom zakonu, kao što to Zakon o zaštiti prirode i predviđa. Bez kaznenih odredaba, bez sankcija, bez toga šta je zabranjeno u prvoj zoni, u drugoj, u trećoj zoni, mi ne možemo da razmatramo ovaj zakon, jer ovaj zakon ne štiti nacionalne parkove. Ne može Zakonom o zaštiti prirode da se štiti priroda na isti način pored Obrenovca, koja je priroda sama po sebi, i nacionalni park koji je nacionalni park, najveća vrednost, najveće bogatstvo koje jedna država ima. U ovom zakonu, i zbog toga je ovaj amandman ključan za ovu raspravu, ne postoji nijedna sankcija, ne postoji nijedno ograničenje i bar jedan prekršaj od ovih 120 je trebalo da se nađe u zakonu, u ovom članu, i da se iz Zakona o zaštiti prirode unese u Zakon o nacionalnim parkovima, zbog toga što je nacionalni park daleko važniji od zaštite prirode u nekom, bilo kom delu Srbije. Ako niste u stanju da povučete ovako loš Zakon o zaštiti nacionalnih parkova, verujem da će u budućnosti Zakon o zaštiti prirode, verujem da će Zakon o zaštiti sredine biti katastrofalni, da će nastaviti da se urušava životna sredina u Srbiji i verujem da nikada nećete doneti zakon o Fondu za zaštitu životne sredine, zbog toga što sve vreme radite u interesu kapitalista i krupnog kapitala. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Nevena Stojanović.
Hvala vam, uvaženi predsedavajući. Moram da primetim da se današnja rasprava sve do ovog člana vodila sa željom, barem od strane opozicije, da se prebaci više ingerencija pokrajinskoj vladi u vođenju nacionalnih parkova. Smatram da građane Srbije to ne treba da interesuje. Ne treba da ih interesuje ko će voditi nacionalne parkove, već da se to valjano i čini. Njima je najbitnije da se ne ruše svojstva nacionalnih parkova. Međutim,kada govorimo o članu 15, ja sam i u načelu govorila o ovom članu i pitala sam Ministarstvo za pojašnjenje, jer se pojavljuju nelogičnosti. Nelogičnost se pojavljuje u rečenici da određeni objekti svojim izgledom narušavaju svojstva nacionalnog parka i oni podležu određenim taksama. Smatram da ne treba da postoje objekti koji narušavaju svojstva nacionalnog parka, jer se gubi suština celog zakona, koji je u svakom slučaju dobar kada govorimo o uređenju i vođenju nacionalnih parkova. Ali, ne smemo da zaboravimo činjenicu i suštinu zbog čega postoje ovakvi zakoni, a oni postoje da bi se očuvala prirodna baština Republike Srbije. Tako da, ako Ministarstvo kaže da neće postojati nikakvi podzakonski akti koji će malo podrobnije urediti ovu stvar, ja ću morati da prihvatim amandman poslanika koji ga je predložio.Hvala.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Dva pitanja. Prvo - koji deo, koji član jedinstvenih metodoloških pravila je prekršen time što se dodaje stav 2. na član15? Težina javno izgovorene reči je veoma ozbiljna. Prema tome, ako kažete da se krše jedinstvena metodološka pravila, onda vas molim da mi citirate gde se krše i čime? Koju povredu jedinstvenih metodoloških pravila je načinio poslanik tako što je podneo amandman? Kazali ste da ne prihvatate amandman zbog toga što su prekršena jedinstvena metodološka pravila. Ja sam bila u ovoj Skupštini kad su pripremana, kad su donošena i kad je doneta Rezolucija o zakonodavnoj aktivnosti, koja je između ostalog glasana u plenumu i obavezuje Vladu da donosi podzakonske akte zajedno sa predlogom zakona. Razumem svaku vladu, i koju podržavam i koju ne, ali ne razumem kako možete da kažete da narodni poslanik krši jedinstvena metodološka pravila koja se odnose u celini na onog ko zakon priprema i podnosi u Skupštini. Da li mu amandman nije u skladu u celini sa jedinstvenim metodološkim pravilima? Onda ne može da bude ovde. Ako je amandman mimo jedinstvenih metodoloških pravila, onda je on u celini morao da bude odbačen negde u toku procedure. Nije dobro napisao, nije se dobro pozvao, šta god, dešava se. Greške se dešavaju. Znači da nije do vas da obrazložite, nego do odbora koji to nije uradio. Šta je suština amandmana? Suština amandmana je da se traži nekakva kaznena odredba, jer tekst Predloga zakona u članu 15. kaže – objekti za koje se ne plaća naknada za korišćenje nacionalnog parka, po osnovu zakona kojim se uređuje zaštita prirode i koji svojim izgledom narušavaju svojstva nacionalnog parka, a koja su u vlasništvu pravnog lica, preduzetnika ili fizičkog lica, podležu naplati naknade za zauzeće prostora u nacionalnom parku. Šta ste vi meni rekli ovim članom? Ovi objekti ni na šta ne liče, ruže mi park, ali ću ja Zakonom o nacionalnom parku dati upravljaču pravo da mu naplati naknadu. Pa, o čemu je ovaj zakon? O zaštiti nacionalnih parkova ili o legalizaciji divlje gradnje u nacionalnim parkovima? Vi ovim članom kažete upravljaču - naplati onom ko je narušio nacionalni park. To je član zakona za koji vi kažete da je kako treba, a da je amandman kolege odbačen zato što nije u skladu sa jedinstvenim metodološkim pravilima. Ne možete vi o tome da odlučujete. O tome može da odlučuje nadležni odbor koji razmatra amandman koji je narodni poslanik podneo. Svi grešimo, ali moramo svi mnogo više da pazimo kada govorimo o tome šta piše u zakonu i šta su razlozi za odbijanje ili prihvatanje nekog amandmana. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
Prvenstveno mislim da se ovo odnosi na suštinu samo ovog zakona i smatram da ovo treba biti sastavni deo ovog zakona i to treba ubaciti kroz amandman, jer u suštini svrha ovog zakona jeste zaštita prirodnih i kulturnih vrednosti nacionalnih parkova, ne samo jednog, već svih ostalih. Prvo to. Drugo, želim da ministarka potvrdi, da li i dalje ostajete pri stavu da su vaše pravne službe ili pravna služba, kako već, odbila iz pravno-tehničkih razloga ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo nije odbio? Tehnička služba Skupštine Republike Srbije nije odbila, a samo ste vi našli podatak da je zbog određene metodologije odbijen. Voleo bih, kao što je cenjena koleginica Goca Čomić objasnila, da mi kažete konkretno koji član sam ja prekršio iz zbirke propisa, odnosno pravilnika Narodne skupštine Republike Srbije. Zahvaljujem.
Reč ima ministar.
Više je tema pokrenuto kroz poslednjih tri amandmana, ili dva amandmana a tri govornika, svejedno. Želim da kažem da plan upravljanja donosi Vlada Republike Srbije. Plan se donosi na deset godina. Plan između ostalog podrazumeva zabrane i ograničenja. Dakle, nije tačno da ovaj zakon ne precizira ili ne podrazumeva zabrane i ograničenja. Ona će biti definisana kroz plan. Zašto kroz plan? Zbog toga što se stanje prirode menja i zbog toga što je potrebno sprovoditi jedan kontinuiran monitoring. Na osnovu tog monitoringa sačinjava se plan, a na osnovu plan godišnji program upravljanja nacionalnim parkom. Dakle, nije tačno da nema zabrana i ograničenja, kao što nije tačno da nema sankcija za kršenje pravila u nacionalnim parkovima. Sankcije su propisane Zakonom o zaštiti prirode, da se sada ne citiram i ne navodim članove, vi to dobro znate. Što se tiče člana 15, koji se odnosi na objekte u zaštićenim područjima, kako sa njima postupati, da li ih možemo ukloniti ili ne možemo, predmet ovog zakona nije uklanjanje tih objekata, ali predmet ovog zakona jeste naplata takse za takve objekte, što će sasvim sigurno doprineti tome da vlasnici ove objekte privedu nameni. To je ono što je zatečeno stanje, a ono što sledi ubuduće jeste izrada prostornog plana u skladu sa režimima zaštite koji su takođe utvrđeni ovim zakonom, odnosno uredbom koju je usvojila Vlada Republike Srbije, Uredbom o zaštićenim područjima, odnosno o režimima zaštite, „Službeni glasnik“ taj i taj.
Vreme, dve minute. Hvala.
Izvinjavam se, samo još momenat. Što se tiče pravno-tehničke redakcije, to je naše mišljenje, suština vaših amandmana nije bila u nekoj meri neophodna, nije bila potrebna, ali pravno-tehnička redakcija, odnosno pravno-tehnička neispravnost, to je ono što je procenila naša pravna služba, imajući u vidu ovu jedinstvenu metodologiju koju je usvojila Narodna skupština.
Hvala. Malo sam vam produžila jer ste imali dve replike na dva poslanika. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Radojević. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana ministarko, koleginice i kolege, moram da kažem da se ne slažem sa ovim amandmanom i obrazloženjem opozicije, jer ako je, ono što je njihova primedba, osnova stvar zaštita nacionalnih parkova, onda su o toj zaštiti nacionalnih parkova morali da vode brigu daleko pre, onda kad su bili na vlasti, kad su objekti podizani i kad su oni postali tamo faktičko stanje, tamo gde se nalaze. Ako vi sada mislite da neka nova vlast treba da dođe, pa da sruši hiljadu, dve hiljade ili 20 hiljada objekata koji se vama ne sviđaju, koji nisu lepi, nisam siguran kako bi to odjeknulo u javnosti. Šta bi ti ljudi koji se zaista brinu o tim svojim objektima, podignutim tamo gde su podignuti za vreme vaše vlasti, bespravno ili sa nekim pravom, kako god, ali u svakom slučaju ti objekti koji se nalaze na najlepšim mestima, jer sami vlasnici se trude da lepo izgledaju i da oni provode lepo slobodno vreme pored tih objekata, u ovom trenutku su jako teški za procenu. Ko bi bio taj koji bi procenio da li su oni lepi, ružni, da li su za rušenje ili ne? Kako god, mislim da je to davno prošlo vreme i da je trebalo voditi brigu kada su oni podizani, a ne sada kada su deo stvarnosti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se, uvažena predsednice. Poštovana gospođo ministarko, vratio bih se na amandman na član 15. Upravo se ovde radi o tome da ne postoje dovoljne sankcije. Pretpostavljam da kolega prethodni govornik nije mislio na sve nas iz opozicije jer, recimo, ministarka je bila u toj vlasti o kojoj vi govorite, je li tako, zajedno sa njima. Pretpostavljam da mislite da nastavlja kontinuitet loših zakona ministarka i danas i zbog toga ovaj zakon ne treba prihvatiti, a ovde se radi o objektu koji je iznikao ili može iznići kao pečurka posle kiše, verovatno slučajno se pojavio, čim je pala kiša objekat je iznikao, a mi govorimo o kaznenim odredbama koje važe u zaštiti prirode. Kada govorimo o nacionalnom parku, vrhunskom dobru, vrhunskom bogatstvu koje jedna država ima, kazna za hotel koji se pojavio iznenada ne može da bude tri miliona dinara, ako taj hotel vredi 300 miliona evra. Svako će da plati tri miliona dinara. Zbog toga kaznene odredbe moraju da budu jako stroge i moraju da budu definisane u ovom posebnom zakonu, kako Zakon o zaštiti prirode i predviđa. Vi ovde nemate ni jednu kaznenu odredbu. Može da bude ali ne mora da znači je zakon koji ovde donosite. Povucite zakon, još uvek imamo dovoljno vremena. Ovo je loš zakon, ovo je zakon koji unosi pravnu nesigurnost. Ovo je zakon koji šalje pogrešnu poruku investitorima i ovo je zakon koji legalizuje sve ono pogrešno što se radilo u poslednjih 25 godina. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se, predsednice. Uvažena ministarko, čuli smo brojna mišljenja ovde i očigledno je da postoji toliko lutanje i nerazumevanje, a možda i nešto drugo o čemu ne želim da komentarišem kada je u pitanju tumačenje i zakona i amandmana. Čvrsto verujem da poslanik Petrić ima i te kako dobru i želju i volju da poboljša kvalitet ovog zakona, što je uvek i do sada činio, ali što se tiče ovog amandmana, zaista ne mogu da prihvatim takvo podozrenje prema nekim delovima objašnjenja, namerno govorim – prema nekim delovima objašnjenja, koja su data od predlagača zbog toga što kazna ili sankcija ne može uopšte da se normira i pravno je nedopustivo da se normira na ovaj način. Uklanjanje objekata, kao neka vrsta sankcije ne sme da bude regulisana ovim zakonom jer je regulisana odredbama Zakona o planiranju i izgradnji i odredbama Zakona o legalizaciji, tako da su to isključivo zakoni koji kao leks specijalis zakoni mogu da regulišu ovu materiju. Uklanjanje objekata na ovaj način prekoračuje okvire ovlašćenja koja se ovim zakonom inače mogu propisati. Ne želim da se upuštam uopšte u to da li je to jedinstvenom metodologijom usaglaašeno ili ne, ali mogu sa pravom da kažem da je pravno nedopustivo, osim toga i neodređeno, formalno neodređeno. Kada bi se tumačilo, onda dolazi da ukoliko se objekat ne dovede u stanje koje će narušavati svojstva nacionalnog parka. Koje? Nedovoljna preciznost. Znači, postoji jedna vrsta apstrakcije koja se unosi ovim članom. To se pravnički ne može, a ne politički dozvoliti. Na kraju, želim samo da istaknem da zaista cenim dobru volju da se, naravno, ovim članom poboljša kvalitet zakona, ali moram da podvučem da sankcija ovim članom koja se propisuje ne može biti sastavni deo ovog zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gordana Čomić, po amandmanu, izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo važan član. Neće pomoći nikakva zamotana obrazloženja. Predlagač, Vlada Republike Srbije, članom 15. definiše objekte za koje se ne plaća naknada za korišćenje nacionalnog parka po osnovu zakona, a svojim izgledom narušavaju svojstva nacionalnog parka i u vlasništvu su ili privatnog lica ili pravnog lica, odnosno fizičko-pravnog ili preduzetnika. Onda zakon kaže – naplatite im naknadu za zauzeće prostora u nacionalnom parku. Koji hoćete nacionalni park? Hoćete li Đerdap, hoćete Zlatibor, hoćete Kopaonik, hoćete Frušku Goru? Koji hoćete nacionalni park? Tamo ima objekata koji, po vama, narušavaju svojstva nacionalnog parka. Onda, kako se ovo primenjuje? Plati naknadu za zauzeće prostora. Ako je objekat nelegalan, kako ćete mu naplatiti zauzeće, kog prostora, kada objekat ne postoji? Ako je objekat legalan, kako možete da mu naplaćujete zauzeće prostora? Zna se šta radi legalan objekat, koja god da mu je parcela. Namera u raspravi je samo da amandmanom koji je podneo kolega, koji imate prava legitimno da vičete da ne valja, da ga odbacite, sve po redu, ali šta ćete vi sa onim što ostaje na snazi, što je vaš predlog? Postoje objekti koji narušavaju svojstva nacionalnog parka. Oni su u vlasništvu pravnog, fizičkog lica ili preduzetnika. Vi zakonom kažete – plati nadoknadu za zauzeće prostora. Da li su objekti pokretni ili nepokretni? Da li su kuće ili su prikolice sa pčelama? Da li su štandovi ili su restorani? To ovde ne piše, piše – objekat. To vam je jedan od ključnih dokaza da je tačna rečenica – vi ovim zakonom pričate kako biste želeli da nešto izgleda. Ja se tu sa vašim željama slažem, ali ovaj zakon naše želje neće ispuniti, a može da bude vrlo neprijatan u spisku onih koje će nacionalni parkovi vama staviti uz vaše ime da im je naplaćena naknada za zauzeće prostora u nacionalnom parku. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Hvala, predsednice. Ako sam pažljivo pratio terminologiju gospođe Čomić, onda ću morati da odgovorim na sledeći način. Na objašnjenja za koja se tvrdi da su zamotana, ne mogu se odmotati dodatnim zamotavanjem. Radi se o sledećem. Ovde je suština što ne postoji sankcija koja je predviđena amandmanom. Mi ne govorimo o članu postojećeg zakona, govorimo o amandmanu. Govorimo o prihvatljivosti tog amandmana, i topravnoj prihvatljivosti. Bilo kakvi podsmesi ili bilo šta neće dovesti u sumnju sve ovo što sam rekao iz jednostavnog razloga što se uklanjanje objekata može izvršiti samo na jedan jedini mogući način – ukoliko se donese rešenje o uklanjanju objekata. To rešenje mora doneti nadležni organ. Taj nadležni organ dobija nadležnost ili ovlašćenje na osnovu odredaba Zakona o planiranju i izgradnji ili Zakona o legalizaciji, a to rešenje opet mora da bude utemeljeno na onim kriterijumima koji su zakonom propisani – da je izgrađen bez građevinske dozvole, da mu je naloženo rušenje pa se oglušio o to ili bilo šta drugo. To ovim amandmanom, hteli-ne hteli, ne može da se propiše, zamotavali i odmotavali. Neka predlagač da kvalitetniji amandman kojim će se, navodno, poboljšati kvalitet člana 15. i ja ću ga zdušno podržati, nemam ni jedan jedini problem, ali dok je ovakav amandman kakav jeste, to je nemoguće, bez obzira kolika bila kritika prema postojećem članu 15. Hvala.
Hvala. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
U članu 16. u stavu 1. tačka 10. smo pored svih nabrojanih organizacija sa kojima treba sarađivati lokalna zajednica, mesnim organizacijama, udruženjima građana smatramo da ipak treba stajati „državna uprava“ jer smatramo, ako su već sve nabrojane onda i ta državna uprava treba stajati u tom delu. U stavu 1, vi sigurno znate da postoje u svim tim nacionalnim parkovima pored državnog vlasništva, državnih šuma, da postoje privatne šume. Tu se taksativno nabraja koje su to mere i aktivnosti koje se sprovode u poslovima zaštite i razvoja nacionalnog parka. Navodi se takođe je upravljač gazduje šumama u državnoj svojini upravlja šumama u nacionalnom parku, znači svim zajedničkim šumama. I tačno upravljač gazduje u državnim šumama u granicama parka, ali takođe gazduje i u samim privatnim šumama koje se nalaze u svim tim granicama na svoj toj teritoriji. Takve šume su obično u vidu enklava, što znači manje privatna površina pod šumom, unutar veće površine u državnom vlasništvu. Njime se takođe vrše stručno-tehničke mere koje se inače koriste u šumarstvu. Odličan primer za to može biti Nacionalni park Tara, gde pored gazdovanja nad šumama u državnom i privatnom vlasništvu unutar nacionalnog parka stručne-tehničke mere gazdovanja sprovode se i na šumama u državnom i privatnom vlasništvu zajednički. Znači, treba i obratiti posebnu pažnju na taj deo, jer i privatne šume podilaze pod nacionalni parkovi i trebate posebno obratiti pažnju na to. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Momo Čolaković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavno-pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milomir Mijatović, Branko Đurić, Milena Bićanin, Ivan Bauer, Vladimir Marinković, Vesna Besarević, Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak i Ljiljana Nestorović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, i magistar Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Poštovana predsedavajuća, poštovana gospodo iz ministarstva, poštovane kolege i koleginice, ovaj član 20. na koji smo mi podneli amandman, odnosi se na davanje saglasnosti. Naime, on kaže – zaštite unapređenje flore, faune posebno lovne i ribolovne i vegetacije šuma i voda, planiranje i korišćenje prirodnih resursa i prostora, uređivanje građevinskog i poljoprivrednog zemljišta u nacionalnom parku sprovodi se prema posebnim planovima, programima, osnovama i projektima u skladu sa ovim i drugim posebnim zakonom kao i planom upravljanja. Članom je predviđeno da na ovaj akt na području nacionalnog parka saglasnost daje ministarstvo. Naš amandman koji smo predložili je tražio da se doda da za područje nacionalnog parka koji se nalazi na teritoriji AP Vojvodine, odnosno autonomne pokrajine, pardon, ministarstvo daje saglasnost uz prethodno pribavljena mišljenja nadležnog pokrajinskog organa. Smatrali smo da je, s obzirom da se nalazi na području AP Vojvodine i dokle god postoje nekakve prenete nadležnosti, pogotovo kada je inspekcija u pitanju, i neke druge, odnosno kada postoji Pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine da je logično da se dobije i mišljenje nadležnog pokrajinskog organa, pogotovo ako uzmemo u obzir da je pokrajina, recimo, finansirala master plan za Nacionalni park Fruška Gora, gde je cilj bio da se zaštite prirodne vrednosti, ekološka održivost, razvoj šumarstva, lovstva, ribarstva, pčelarstva, poljoprivrede čak i ekoturizma gde ovde se to malo spominje. A upravo je cilj bio da se kvalitetnim dokumentom, da se dobije osnov investitorima i opšte onima za investiranje u ovoj oblasti, daljem razvoju, normalno u cilju zaštite. Mi smo dobili odgovor, kao odbijanje ovog amandmana da se amandman ne prihvata iz razloga što je donošenje navedenih akata regulisano drugim posebnim zakonom iz oblasti šumarstva, lovstva i drugo na osnovu kojih nadležni pokrajinski organi daju saglasnost u skladu sa posebnim zakonima. To je sada jedna šuma posebnih zakona i već danas u ovoj našoj raspravi se vidi da je neophodno ono što smo mi zastupali u načelnoj raspravi, da je bilo potrebno doneti posebne zakone za svaki nacionalni park sa jasno definisanim i čak elementima planova, a ne da stalno tragate za drugim zakonima i drugim dokumentima koji mogu da pomognu da se razreši problem. Znači, ovde se ja pitam kojim zakonima, kojim propisima vezano za oblast šumarstva, lovstva i tako dalje, jer je ovde prevashodni cilj zaštita nacionalnog parka, odnosno onih planova kojima je cilj zaštita. Bojim se da ne dođemo u situaciju da su kroz druge dokumente neke stvari dozvoljene, a u ovoj oblasti zaštite, recimo, ne bi bile dozvoljene, pa zbog toga mislim da ovako kako je sročen odgovor nije zapravo za nas odgovor i nije dobar. Ponavljam, da smo dobili Predlog zakona zasebno za svaki nacionalni park bez obzira na izjavu u načelnoj raspravi, da bi to bilo dodatno administriranje, ponavljanje članova i tako dalje, mi bi sada u jednom dokumentu imali sve i za svaki nacionalni park bi imali praktično neku vrstu svetog pisma kroz koje bi bilo moguće štititi taj nacionalni park, a ovako se pruža mogućnost da različita tumačenja pa čak i zloupotrebe nekih odredaba. Hvala vam lepo.
Reč ima ministarka. Izvolite.
Samo kratko, na postavljeno pitanje zbog čega je odbijen amandman i koji su to posebni zakoni, dokumenti kojih smo se držali kada smo predlagali ovaj član i kojih smo se držali kada smo obrazlagali razloge odbijanja amandmana. Tu je više zakonskih rešenja propisa koja su aktuelna i kojih se moramo pridržavati kao što je Zakon o lovu, Zakon o korišćenju ribljeg fonda, Zakon o šumama, Zakon o turizmu, Zakon o planiranju i izgradnji, dakle, sve su to zakoni na koje se mi sada sa ovom predloženom odredbom oslanjamo. Ti zakoni podrazumevaju jasno definisane procedure i odredbe i mi sada sa ovim našim zakonom ne možemo da ih izmenimo. Prosto, samo radi pojašnjenja.
Zahvaljujem. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanovi, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Đorović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.)
U članu 21. stav 1. trebao bi glasiti ovako po našem mišljenju – specijalizovane organizacije pravna i fizička lica koja su angažovana na korišćenju resursa nacionalnog parka moraju imati odgovarajuće licence za obavljanje takvih poslova ili ukoliko ne postoje licence moraju proći posebnu obuku o ne narušavanju drugih prirodnih resursa tokom radova. Ovim članom zakona se navodi da upravljač može angažovati specijalizovane organizacije pravna i fizička lica u skladu sa zakonom za određene poslove koji su potrebni koji koriste resurse nacionalnog parka kao što su radovi iz oblasti šumarstva, lova i ko zna čega još. Naravno, po dobijanju saglasnosti ministarstva. One specijalizovani organizacije, odnosno pravna i fizička lica koja su unajmljena, koja su angažovana u korišćenju resursa nacionalnog parka. Moraju imati odgovarajuće licence za obavljanje takvih poslova ili ukoliko ne postoji takva mogućnost za dobijanje tih licenci, smatramo da moraju proći posebnu obuku samo da ne bi narušili trenutno određena blaga nacionalnih parkova. Takvu obuku mogu sprovoditi stručna lica za datu oblast, zaposlena u nacionalnom parku ili određeno nadležno ministarstvo koje može takođe organizovati takav vid obuke. Zahvaljuje.
Hvala. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milorad Mijatović, Branko Đurović, Milena Bićanin, Ivan Bauer, Vladimir Marinković, Vesna Besarović, Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak i Ljiljana Nestorović. Predstavnik predlagača i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman, a odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, Dejan Čapo. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Da li neko želi reč? (Da.)
U članu 23. u stavu 2. ovog člana taksativno se nabraja koje sve organizacije i udruženja imaju po jednog člana koji ulazi u sastav saveta korisnika nacionalnog parka. U ovom nabrajanju, po našem mišljenju, treba dodati i jednog predstavnika privatnih šumovlasnika sa teritorije, ali samo sa teritorije nacionalnog parka, s obzirom da procenat šuma u privatnom vlasništvu u granicama nacionalnog parka, uopšte nije zanemarljiv, što se može videti kroz članove ovog zakona, 3, 4, 5, 6. i 7. Takođe, u stavu 3. ovog člana navodi se da, ukoliko na teritoriji nacionalnog parka postoje vojni kompleksi i objekti u savet korisnika se imenuje i jedan predstavnik Ministarstva odbrane i Vojske Srbije. Po istom principu i mi smatramo da treba takvo učešće i uzeti i član i predstavnik Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. Zahvaljujem.
Na član 23. amandmana su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Predstavnik predlagača i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 23. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Milorad Mijatović, Branko Đurović, Milena Bićanin, Ivan Bauer, Vladimir Marinković, Vesna Besarović, Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak i Ljiljana Nestorović. Molim ministra da se izjasni da li prihvata amandman.?
Prihvata se amandman sa ispravkom.
Hvala. Amandman je prihvaćen od strane ministra. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Snežana Malović, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Molim ministra da se izjasni da li prihvata ovaj amandman.
Prihvata se amandman.
Hvala. Amandman je prihvaćen od strane ministra. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na Prilog Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Zahvaljujem ministre na radu. Hvala vama. Izvinjavam se, imaćemo pauzu do 17,00 časova. Pojavio se još jedan predlog za tačku dnevnog reda, kadrovska pitanja, pa samo zbog toga da mi spreme. Znači, u 17,00 časova, a posle toga je odmah glasanje, pošto su to kadrovska pitanja. Znači, molim vas u 17,00 časova ko želi da prisustvuje glasanju. Hvala. [[Posle pauze.]] Molim vas da počnemo da radimo. Pošto smo imali pauzu, molim vas da utvrdimo kvorum i da ubacite svoje kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 133 narodna poslanika i da postoje uslovi za odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, da se stavi na dnevni red ove sednice PREDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSEDNIKA I ČLANA KOMISIJE ZA HARTIJE OD VREDNOSTI Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet poslanika od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj Predlog. Nastavljamo rad i prelazimo na jedinstveni pretres 13. tačke dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSEDNIKA I ČLANA KOMISIJE ZA HARTIJE OD VREDNOSTI. Primili ste Predlog odluke o izboru predsednika i člana Komisije za hartije od vrednosti, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da mi odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Kolege poslanici, ja, naravno, želim da iskoristim pravo i da prokomentarišem činjenicu da danas na ovaj način raspravljamo o izboru predsednika i člana Komisije za hartije od vrednosti. Ovaj predlog smo usvojili, odnosno stavili na dnevni red malopre. Predlog je stigao 2. oktobra. Pre svega, žao mi je što predstavnik predlagača nije obrazložio predloge i razloge za ovakvu brzinu. Danas smo dobili saziv nove sednice za petak i ne razumem zašto to nije moglo da sačeka tu sednicu, koja je to brzina koja je zahteva da na ovaj način raspravljamo? Praktično, očigledna je želja da većine da se o ovom predlogu danas u Skupštini ne raspravlja. Sam po sebi meni predlog nije sporan. Ja sam pogledao biografije kandidata. Ono što jeste neobično, to je da su oba kandidata trenutno zaposlena u Komisiji za hartije od vrednosti. Da li to znači da niko ko nije zaposlen ne može da obavlja ovu funkciju predsednika člana Komisije? To mi je neobično. Neobična mi je brzina, s obzirom da je 15. jula predsednik Komisije dao ostavku i taj predlog za novog predsednika, tada smo dobili kao poslaničke grupe obaveštenje, bez roka, da damo predlog, a onda je, čini mi se, 29. ili 28. septembra došao dopis predsednika Odbora za finansije da u roku dva dana, do 1. oktobra damo predlog. Ono što mi je, takođe, zanimljivo, to je da je mesto člana Komisije upražnjeno gotovo četiri godine, od 22. novembra 2011. godine, kada je prethodnom članu prestala funkcija na osnovu ostavke, podnošenja ostavke. Znači, skoro četiri godine nije postojao razlog i brzina da se popuni to mesto, a sada ovde praktično, koristeći mogućnost koju Poslovnik daje, ali ja ne mogu da vidim razloge zbog čega se to radi na ovakav način, imenujemo člana Komisije koji će u krajnjoj liniji za oba ova, i predsednika i člana, mandat im traje, čini mi se, do 14. jula 2016. godine, kada bi onim članovima koji su izabrani tada 2011. godine na petogodišnji mandat istekao mandat. Što se tiče kandidata, mislim da ono što mogu da pročitam iz biografije kandidata za predsednika, on očigledno poseduje znanja za jednu ovako odgovornu funkciju i njegovo iskustvo govori o tome da ima znanja. Da li će imati dovoljno slobode da unapredi rad komisije, a pre svega razvoj tržišta hartije od vrednosti u Srbiji, ostaje da vidimo. Ostaje da vidimo da li će zaživeti beogradska berza, da li će se povećati dnevni promet na njoj, da li će se povećavati u budućnosti, u šta ja sumnjam dok je ova Vlada u mandatu i vrednost akcije na berzi, da li će rad beogradske berze privući nove investitore, nove investicije u Srbiji, da li će se radom ove komisije i razvojem tržišta hartija od vrednosti otvoriti neko novo radno mesto, da li će doći neki broker ili brokerska kompanija, pa kupiti stan u Beogradu na vodi ili slično, to su pitanja koja ćemo videti u budućnosti. Šteta je što mandat ovih ljudi traje nepunih godinu dana i teško da na kraju mandata oni će lako moći da kažu da za to kratko vreme nisu mogli da ispune sve ono što bi želeli da urade. Ovde i nema nekog plana i programa kandidata, šta je njihova namera, na koji način misle da razvijaju tržište hartije od vrednosti, ali ono što mi najviše smeta je način i brzina na koji je ovo stavljeno pred Skupštinu na odlučivanje i to je razlog zbog koga nećemo podržati ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja pretresa, pitam.. Da, reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić po članu 96. Poslovnika. Izvolite, vi ste ovlašćeni.
Dame i gospodo narodni poslanici, nema ovde nikakve brzine. Predsednik Komisije za hartije od vrednosti je podneo ostavku, čini mi se, jula meseca ove godine. Na jednoj od sednica, Odbor je predložio njegovo razrešenje. Jednostavno, bili smo samo u nedoumici da li da to ide na prvoj narednoj sednici, da potpuno blokiramo rad Komisije za hartije od vrednosti ili da zatražimo da nam poslaničke grupe dostave kandidate za predsednika Komisije. Pošto je 2011. godine prestao mandat već jednom članu Komisije, sa odlaskom predsednika bio bi potpuno blokiran rad. Odbor za finansije uputio je pismo da se dostave predlozi kandidata. Sve do 24-25. septembra nije Odboru za finansije dato ime ni jednog kandidata koji ispunjava uslove da bude predsednik Komisije ili član, pošto su potpuno isti uslovi. Zato smo mi u Odboru za finansije doneli zaključak da odredimo rok, jer ako skoro dva meseca nije bilo dovoljno, ne vidim da će neko ko ima kandidata, ko raspolaže ogromnim brojem kadrova, a tako se predstavljaju stranke bivšeg režima, i za ta dva dana da da predlog kandidata za člana Komisije i predsednika Komisije za hartije od vrednosti. Znači, ovde nema nikakve žurbe. U pitanju je jedan državni organ koji već duži vremenski period ne funkcioniše kako treba zbog poremećenih međuljudskih odnosa. Ja ne vidim šta je to strašno da mi sada na ovoj sednici konačno stavimo tačku na sve ono loše što se dešavalo u Komisiji za hartije od vrednosti i nastavimo dalje. Kada su u pitanju uslovi, jedan od uslova je pet godina rada na poslovima hartija od vrednosti. Ne vidim baš puno naših stručnjaka, kada kažem naših mislim na čitavu Srbiju, koji imaju takvo iskustvo, osim pojedinih brokerskih kuća i Komisije za hartije od vrednosti. Ne vidim šta je tu toliko sporno da oni koji su zaposleni u Komisiji, koje SNS naravno nije zapošljavala, budu i članovi Komisije. Imali smo i predlog Demokratske stranke. Široko tumačeći, možda je kandidat ispunjavao uslove da bude član Komisije ili predsednik. Nemamo ni jedne zamerke na njegovu biografiju, radio je u raznim međunarodnim finansijskim institucijama. Da li je imao ili nije imao dodire sa hartijama od vrednosti, mi to teško možemo da utvrđujemo, ali njegova biografija je, mogu da se složim, impozantna. Odbor je razgovarao i napravio intervju sa oba kandidata, zapravo predsednika Komisije za hartije od vrednosti, jer smatramo da je to i te kako važno mesto. I jedan i drugi kandidat su imali sličan pogled na budući rad Komisije za hartije od vrednosti. Zašto smo se rešili da Narodnoj skupštini Republike Srbije predložimo sadašnjeg kandidata? U jednom delu sadašnji kandidat je napravio jednu jako bitnu razliku na tržištu hartija od vrednosti, i to je nama bilo odlučujuće. Kada neko kaže – hartije od vrednosti, mi pomislimo da su to samo finansijski derivati u kojima se rešavaju vlasnički odnosi između raznih privrednih subjekata. Da li su to mešovita deoničarska društva, akcionarska društva, društva sa ograničenom odgovornošću, otvorenog tipa, zatvorenog tipa, sticanje svojine itd? Jeste, Komisija za hartije od vrednosti bavi se i time, ali gospodin Milićević je imao, odnosno predložio je jednu novinu, ja bih zamolio predsedavajućeg, ako može malo poslanike da…, a to je da finansijski derivati čiji rad reguliše Komisija za hartije od vrednosti ne budu samo vlasnički odnosi, već i finansijski derivati u smislu finansiranja malih i srednjih preduzeća. Mi smo do sada na tržištu imali samo banke koje su finansirale mikro, mala i srednja preduzeća. Vidite sada, i pored toga što je Centralna banka drastično smanjila referentnu kamatnu stopu, što se drastično smanjuju obavezne rezerve banaka koje su bile izgovor bankama da imaju ekstremno visoke stope kamate, te kamate ne prate trendove smanjivanja koje Centralna banka pravi. Ne prate trendove, po pitanju svoje politike i uslovima zaduženja kako dolaze banke do kapitala kojim bi trebalo da finansiraju i privredu i građane i, naravno, od toga da ostvare dobit. Zašto bi privatni investitori…
Poslaniče, molim vas, o kandidatu, pošto samo to imamo na dnevnom redu.
Pričam o programu kandidata koji je izložio Odboru za finansije i odluci Odbora za finansije zašto je stao iza tog predloga.
Dakle, koji su kvaliteti kandidati, molim vas. Samo da se usredsredimo na tačku dnevnog reda.
Vrednost tog kandidata je ta što je imao jako dobar program i što monopol na finansijskom tržištu, po pitanju finansiranja privrede, neće više biti samo u rukama banaka, već svako ko želi da investira u berzu će moći da finansira, odnosno kreditira mala i srednja preduzeća. O dobrim razlozima jednog takvog programa ne treba da govorim, ako se uzme u obzir da je cena finansijskog zaduživanja i privrede i građana danas izuzetno visoka i da će jednim ovakvim postupkom, ako je Komisije sprovede u delo, privreda da jeftinije dolazi do obrtnih sredstava, tako što mnogo lakše ulaže u svoju proizvodnju, nova radna mesta i na taj način podigne i bruto proizvod i zaposlenost u Srbiji.
Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Poštovana predsedavajuća, meni je drago da je predsednik Odbora rekao nekoliko rečenica šta možemo da očekujemo od rada Komisije pod novim predsednikom i ja sam upravo to naveo kao razlog zašto ne možemo da podržimo ovaj predlog, jer ne znamo ništa. Znači, dobili smo pisane biografije u kojima samo stoje podaci gde je ko radio i bez ideje šta je plan, šta je program. Drago mi je da čujem da postoje ovakvi planovi. Želim da verujem da će se to sprovesti i da će dati ove efekte o kojima je predsednik Odbora za finansije govorio. Moja intervencija je išla ka tome da nisam video razlog zašto nemamo normalnu raspravu, zašto ova tačka nije na početku uvrštena u dnevni red. Nije bila spremna za početak ove sednice, ali za novu sednicu koja počinje za četiri dana… Nisam razumeo zašto je bez reči trebalo da se izjasnimo danas o dva kandidata za jednu važnu instituciju koja treba da doprinese razvoju privrede u Srbiji. Drago mi je što smo čuli neke ideje koje novi predsednik, ja verujem da će on danas biti izabran, Komisije za hartije od vrednosti želi da sprovede i da će imati uspeha u tome. Ja mu želim sreću, jer je to dobro za sve nas. Hvala.
Hvala što ste učestvovali u raspravi. Zaključujem jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. Poštovani poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem ponedeljak, 5. oktobar 2015. godine, sa početkom u 17 časova i 18 minuta, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Poštovani poslanici pre nego što pređemo na odlučivanje, molimo vas da još jednom utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem, primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 151 narodni poslanik i da postoje uslovi za odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 149, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo devet poslanika od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka – Partija za demokratsko delovanje. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 poslanik od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka – Partija za demokratsko delovanje. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 poslanika od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Predstavnik predlagača prihvatio je ovaj amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest poslanika od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinavećinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 poslanika od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela grupa od 10 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podnela narodni poslanik Biljana Ilić Stošić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman, sa ispravkom, je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman je podnela grupa od 10 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dubravka Filipovski i Velimir Stanojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 55. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podnela grupa od 10 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 56. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman, sa ispravkom, je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman, sa ispravkom, je podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandmanje podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih dvoje, nije glasao pet od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Prelazimo na odlučivanje. Druga tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU AMANDMANA NA STATUT SVETSKE TURISTIČKE ORGANIZACIJE A/RES/422(XIV), A/RES/511(XVI)I A/RES/512(XVI) Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na Statut Svetske turističke organizacije A/RES/422(XIV), A/RES/511(XVI)i A/RES/512(XVI), u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 160, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao dvoje od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Treća tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE O SARADNjI U OBLASTI TURIZMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo troje od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Četvrta tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O EKONOMSKOJ SARADNjI IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo troje od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Peta tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU PROTOKOLA O IZMENAMA I DOPUNAMA SPORAZUMA O SLOBODNOJ TRGOVINI IZMEĐU DRŽAVA EFTA I REPUBLIKE SRBIJE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo šest od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Šesta tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O NACIONALNIM PARKOVIMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o nacionalnim parkovima, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – tri, uzdržanih nema, nije glasalo šest od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Amandmankojim se posle člana 1. predlaže dodavanje novog člana 2. podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmanje podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmanje podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmanje podneo narodni poslanik Momo Čolaković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmanje podnela grupa od 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmanje podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmanje podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmanje podnela grupa od 12 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmanje podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmanje podnela grupa od osam narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tro, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandmanje podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmanje podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandmanje podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandmanje podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od 10 narodnih poslanika poslaničke grupe Socijaldemokratska partija Srbije. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman sa ispravkom u toku pretresa u pojedinostima. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela grupa od osam narodnih poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, sa ispravkom, u toku pretresa u pojedinostima. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od 12 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o nacionalnim parkovima, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 152, protiv – troje, uzdržan – jedan, nije glasalo pet, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o nacionalnim parkovima. Prelazimo na odlučivanje o potvrđivanju međunarodnih sporazuma. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU PROTOKOLA O SPREČAVANjU ZAGAĐENjA VODA PROUZROKOVANOG PLOVIDBOM, UZ OKVIRNI SPORAZUM O SLIVU REKE SAVE, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo troje, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE KRALjEVINE MAROKO O SARADNjI U OBLASTI VETERINE, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao jedan, od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE MAĐARSKE I VLADE REPUBLIKE SRBIJE O PRAVOVREMENOJ RAZMENI INFORMACIJA U SLUČAJU RADIOLOŠKE OPASNOSTI, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 157, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo troje, od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izborima i razrešenjima. Stavljam na glasanje PREDLOG ODLUKE O PRESTANKU FUNKCIJE PREDSEDNIKA KOMISIJE ZA HARTIJE OD VREDNOSTI, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Narodne skupštine, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest, od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA I ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA PARLAMENTARNOG ODBORA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANjE, koji je podnela predsednica Narodne skupštine Maja Gojković, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri, od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje PREDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSEDNIKA I ČLANA KOMISIJE ZA HARTIJE OD VREDNOSTI, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Narodne skupštine, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Narodni poslanik Vladimir Pavićević, na sednici 1. oktobra 2015. godine, u 17 časova i 10 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim vas da odlučite da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Živković, na sednici 1. oktobra 2015. godine, u 17 časova i 18 minuta, ukazao je na povredu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Molim vas da odlučite da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Hvala. Vidimo se u petak.