Dobar dan, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Treću sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 98 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 127 narodnih poslanika. Danas je svoj izostanak prijavila samo poslanica Sanda Rašković Ivić, nijedan drugi poslanik nije danas opravdano odsutan. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri i usvoji predloge akata iz predloženog dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 125, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 11 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o reviziji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 13 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – jedan, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o računovodstvu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 125, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 13 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banke Srbija a.d. Novi Sad, Banka „Inteza“ a.d. Beograd, NBG Bank Malta LTD, „AIK banka“ a.d. Niš i „Unikredit“ banka Srbija, a.d. Beograd, po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“ Novi Sad. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izboru člana Komisije za hartije od vrednosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 126, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izboru Saveta Državne revizorske institucije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 126, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa SDPS je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o organizaciji i radu Službe Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 127, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Prelazimo na dopune dnevnog reda. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Da li želite reč? Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, malopre smo videli na mrežama podatak da se srušio vojni avion i ja izražavam duboko saučešće porodici poginulog i mislim da je to izuzetno loša vest za današnji dan. Predlažem izmene i dopune Zakona o odbrani. Ovo su izuzetno važne izmene i dopune Zakon o odbrani. Ja se zahvaljujem eminentnim stručnjacima iz ove oblasti koji su mi pomogli da predložim ove izmene i dopune Zakona o odbrani. Ovo nema veze ni sa jednom političkom partijom, ovo je dobro za celokupan sistem bezbednosti, pogotovo za sistem odbrane. Ovo je izuzetno važan zakon, kao što je sistem odbrane izuzetno važan sistem za funkcionisanje celokupne naše države. Odmah da kažem da ne očekujem da ćete usvojiti predložene izmene i dopune Zakona o odbrani, jer znamo kako se odnosite prema sistemu bezbednosti u celini. Kada je ministar odbrane Aleksandar Vulin, kada je direktor BIA Bratislav Gašić, to govori da ne pristupate sa dovoljno ozbiljnosti ovoj izuzetno važnoj temi od koje zavisimo svi mi u Srbiji. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. stava 1. i u tačkama 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije kojima je upravo predviđeno da Srbija uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost svih njenih građana. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinski važna pitanja. Jedan od razloga je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata i mislim da je potrebno ponovo raditi na osnovnim strateškim dokumentima. Zato vas molim da sa dovoljnom ozbiljnošću razmotrite izmene i dopune Zakona o odbrani koja je predložena. Nužno je pre svega uspostaviti sklad sa drugim zakonima, kao što je Zakon o vanrednim situacijama. Nije normalno i nije prirodno da Zakon o odbrani ne bude kompatibilan sa Zakonom o vanrednim situacijama u ovoj 2018. godini. Mi smo podneli izmenu i dopunu osam članova i to je pre svega dobro za sistem bezbednosti u celini. Kažem još jednom, ovo nema veze ni sa jednom političkom partijom, ovo je čist profesionalni zakon. Zahvaljujem se ljudima koji su stručnjaci u sistemu odbrane koji su mi pomogli da izradimo ove izmene i dopune zakona. Ja se nadam da ćete predložiti da dođu na dnevni red. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena predsedavajuća, Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi upravo zato što nam je život svih građana podjednako važan, bez obzira da li oni žive u Surdulici, Beogradu ili Subotici. Zbog toga je Demokratska stranka predložila izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi sa nekoliko konkretnih tema. Prva tema je da se svim lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara koliko im je prošle godine oduzela vladajuća većina, na čelu sa SNS, jer su lokalne samouprave u izuzetno teškoj situaciji, nemaju dovoljno svojih finansijskih sredstava, još im je Vlada oduzela pet milijardi dinara. Zbog toga predlažem izmene i dopune Zakona, da se lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara. Znam šta je namera SNS. Namera SNS je da uceni i da svi lokalni lideri ili predsednici opština i gradonačelnici budu zavisni od stava SNS. To smo videli u situaciji kada je gradonačelnik Subotice šamarao svoje zaposlene u svom kabinetu, naravno, nije snosio nikakve konsekvence i videli smo prošle nedelje kada je gradonačelnik Kraljeva pretukao građanina na ulici. Ja sam sinoć bio u Kraljevu, naravno da su građani Kraljeva zgroženi tim ponašanjem i da niko iz SNS nije reagovao na to, a ne želim da govorim o ovom geniju iz Brusa koji je zlostavljao svoje zaposlene u lokalnoj samoupravi, naravno, govorim o damama. Vidimo šta se dešava i meni je zaista fascinantno da niko ne reaguje na sve to što se danas dešava u Srbiji od strane lokalnih knezova i SNS. Naravno da vama ne odgovara da se prihvati ovaj zakon i da gradonačelnici i predsednici opština budu nezavisni. Evropska povelja koju je Srbija ratifikovala 2007. godine kaže da sve lokalne samouprave treba da imaju zagarantovanu administrativnu, finansijsku i političku nezavisnost. Nijedna lokalna samouprava nema zagarantovanu niti političku, niti finansijsku nezavisnost i to odgovara samo vladajućoj većini. To je loše generalno za funkcionisanje čitave države, kada znamo da u Evropskoj uniji polovina budžetskih sredstava i prihoda ide lokalnim samoupravama, a polovina vladi tih zemalja, dok u Srbiji 90% prihoda ide Vladi Republike Srbije, a samo 10% lokalnim samoupravama. Od 2012. godine SNS građankama i građanima i svim lokalnim samoupravama je oduzela preko 50 milijardi dinara, što je, naravno, izuzetno loše. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, shodno Poslovniku, želim da utvrdite kvorum.
To može da traži samo šef poslaničke grupe. Izvolite, ako želite reč. Ako ne, nikom ništa.
Želim, javio sam se. Hvala. Demokratska stranka predlaže nekoliko sličnih zakona o informisanju i naravno da su ti zakoni em nedovoljno kvalitetni, em je SNS i ono malo kvalitetnog u tim zakonima što postoji potpuno pogazila. To možemo da vidimo da je Srpska napredna stranka, ili njeni tajkuni su vlasnici svih televizija sa nacionalnom frekfencijom. Da ne bude da samo govorimo o vladajućoj većini, mi govorimo o principu, Demokratskoj stranci je važan princip i zato je DS protiv toga da vladajuća većina 24 časa govori bez prava da neko iz opozicije odgovori na TV Pinku, kao što sam protiv toga da pojedine stranke iz opozicije 24 časa samo oni nastupaju na televiziji Naša. Ovim DS treba da pokaže i pokazuje princip, da nam je važan princip, da ako je neko nešto uradio što nije dovoljno dobro da mi to kritikujemo bez obzira da li je to uradio neko iz opozicije ili iz vlasti. Tako da vas molim da usvojite ovaj zakon. Znam, da vi to nećete uraditi zato što se plašite, zato što vama odgovara da maltretirate novinare, da maltretirate vlasnike medija, da nemate suprotstavljeno mišljenje, da kod vas ne postoji pravo na suprotno mišljenje, sloboda medija, sloboda govora i sloboda različitosti. Kod vas postoji samo direktiva iz SNS i to smo mogli da vidimo na različitim medijskim kanalima i u različitim izbornim kampanjama, pre svega predsedničkoj kampanji, gde je SNS imala 94% ukupnog vremena koliko je bilo određeno za političke partije. Još jedan od razloga što vi ne usvajate ovaj zakon to je što je tokom 2013 godine zabeleženo 23 napada na novinare, što je katastrofa. Naravno, da vi uvek idete brže, bolje, jače, ali po grbači naroda dokazuje i to da je tokom 2017. godine sa 23 napada broj napada na novinare skočio na 54 napada. Ne znam da li to vas uopšte tangira, doći ćete i vi u opoziciju, bez obzira da li ste vlast ili opozicija, ovo nije dobro. Ovo nije dobro ni za funkcionisanje države, ovo nije dobro ni za ljude koji žive u ovoj državi, ovo nije dobro ni za vas iz SNS, nego vi to trenutno ne shvatate. Molim vas da usvojite ove predložene izmene i dopune Zakona kako bismo zajedno radili na poboljšanju.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Marko Đurišić: Poslovnik.) Nema Poslovnika sada. Zaključujemo glasanje. Samo momenat u toku je glasanje, ne ispunjavamo ovde želje muzičke, nego glasamo. Za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Samo polako, konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje, za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom –Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje predlog. (Marko Đurišić: Tražim kvorum po Poslovniku.) Molim vas, samo polako. Ima dovoljno, pa 138 je prisutno, imam prava na glasanje. Molim vas nemojte da vičete na mene dok vodim sednicu, jer to jasno. (Marko Đurišić: Imam pravo da tražim da se glasa.) Dok vodim sednicu nemojte vikati sa mesta niste dobili reč, Poslovnik je vrlo jasan, nemojte vikati. (Marko Đurišić: Nemojte vi na mene da vičete, ja tražim kvorum.) Bez vikanja, ne čujem kad neko viče na mene, zaista ne čujem. Prisutno je 139 narodnih poslanika u sali. (Marko Đurišić: Po članu 88. tražim da se utvrdi kvorum, jer izražavam sumnju u postojanje kvoruma.) Molim poslanike da omoguće normalan rad i da ne ometaju tok glasanja kako bi pročitala, a sada vam izričem opomenu. Marko Đurišić, izričem vam opomenu zbog ometanja u radu Narodne skupštine Republike Srbije. (Marko Đurišić: Ja vas molim da utvrdimo kvorum po članu 88. Poslovnika. Izražavam sumnju u postojanje kvoruma i molim vas da utvrdite kvorum.) Važi, samo da završim tok glasanja i da pročitam koliko nije ljudi glasalo za ovaj predlog. (Marko Đurišić: Tražim pravo po Poslovniku da se utvrdi kvorum, jer izražavam sumnju u postojanje kvoruma.) Izričem vam još jednu opomenu, jer mi je teško da vodim sednicu u ovakvim uslovima. Zaključujem glasanje, za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nisu glasala 138 narodnih poslanika, što znači da kvorum iznosi 139 poslanika i da sam završila ovaj krug glasanja. (Marko Đurišić: Tražim pravo po Poslovniku, po članu 88. da se utvrdi kvorum.) Izričem vam treću opomenu, jer zaista ne mogu da radim ovako. (Marko Đurišić: Molim vas, pročitajte član 88. Poslovnika.) Po tome što urlate na predsedavajućeg i ne dozvoljavate… pa, nisam ja kriva što Balša Božović ne dolazi na sednice. (Marko Đurišić: Sram vas bilo, ja ne urličem, ja izražavam sumnju u postojanje kvoruma. Pročitajte član 88. Poslovnika. Morate da mi date reč.) Hvala, možete da govorite kada vam budem dala reč. Molim vas, vi ste dobili tri opomene. Dobili ste Marko Đurišiću tri opomene. (Marko Đurišić: Molim vas, pročitajte član 88. Poslovnika. Pročitajte član 88. Poslovnika.) Da li ste završili sa vikanjem na predsedavajućeg? Zahvaljujem se, mislim da omogućite da možemo civilizovano da radimo bez urlanja, vikanja i bez vikanja u toku glasanja, u toku procesa glasanja. Kada ste u parlamentima širom sveta, u međunarodnim, znam da ste vrlo tihi i mirni i da poštujete pravila te vas pozivam da tako poštujete i svoj nacionalni parlament, a ne da se ponašamo drugačije u Briselu i Strazburu, a kad smo u Beogradu onda pravimo haos. (Marko Đurišić:Molim vas, utvrdite kvorum, to se vi tako ponašajte, ponizno, sram vas bilo.) Opšte sam poznata po tome. Hvala vam na tome, sram vas bilo, a sad vam izričem meru udaljenja sa sednice jer ne dozvoljavam da bilo ko vređa predsednika parlamenta, kako god da se zove. Srećan put. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje predlog. I, da vam kažem da neću dozvoliti, niti da ovaj parlament, niti da bilo koji predsedavajući bude otirač ovde za pojedine poslanike. U redu, ne želite da glasate, dakle, glasanju nije pristupio niko, protiv - niko, uzdržanih – nema. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa br. 3 Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici…
Gospodine Đurišiću, molila bih vas da nam dozvolite da nastavimo da radimo i da prihvatite kaznu koja vam je izrečena. (Radoslav Milojičić: Nije lepo što ste ga kaznili.)
Infrastruktura je veoma bitna i ja ću to pokazati na primeru Smederevske Palanke. Dakle, ovde su krivične prijave koje su vezane za infrastrukturu o kojima su govorili i moje kolege prethodnici. Govorili su o tome kako opštine nemaju dovoljno para. Opština Smederevska Palanka za vreme vlasti bivšeg režima je potrošila preko tri milijarde više nego što je dozvoljeno. Potrošila je četiri svoja budžeta nego što je na to imala pravo. Ovde su krivične prijave zbog kojih se predsednik opštine Smederevska Palanka, gospodin Kena u narodu poznat kao hajnekena, tereti za 459 miliona 110 hiljada dinara. Ako uzmemo da je potrošio tri milijarde više, kada to podelite na opštine u Srbiji, svaka opština je mogla dobiti 20 miliona dodatnih da ne moramo da regulišemo dugove Smederevske Palanke. Smederevska Palanka za vreme vlasti ovog genija je izdala bazen na 50 godina, zajedno sa toplom vodom, za 2.000 evra godišnje. Mi u Inđiji za isti bazen, kada izdamo samo mesto za prodaju sladoleda, uzmemo 5.000. Znači, ceo bazen u Smederevskoj Palanci, sva topla voda u Smederevskoj Palanci oko bazena, eksploatacija tople vode, godišnje je vredela dva i po puta manje nego što je vredeo prostor za prodaju sladoleda u Inđiji. Slučajevi niskogradnje gde je ispumpano 100.116.590, Komesarijat za izbeglice koji je oštećen za 13.813.000 za 365 dana, pokazuje da nisu bile ni izbeglice …
Samo tiše da čujemo govornika.
Slučaj Doma vojske Smederevska Palanka 16 miliona, slučaj Opštinskog kluba PK „Jasenice“ 53.449.000, slučaj PK „Vodice“ 21.717.000.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putnih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije trga Slavija i izgradnje muzičke fontane. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije gospodine Aleksandar Vulin stekao stan u Beogradu od 107 m2 u vrednosti od 244.620 evra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanje ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije KiM tzv. „žuta kuća“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD i SR Nemačke koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost, kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Šta je bre, ćorava, to mi je rekao koji je inače dobio meru udaljenja. (Marko Đurišić: Ja nisam tu, kako mogu da kažem bilo šta, sve ste slagali, samo lažete.) Pa primitivac uvek nađe način kako da bude tu. Znači – šta je bre, ćorava, eto i to sam dobila kao predsednik, što samo potvrđuje, molim vas, nemojte biti primitivni ovako na ovom mestu, a privatno kakvi ćete biti, kako god hoćete. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. A to ćorava, to ostavite za vaše kućne uslove. Zahvaljujem se na ovom predivnom komplimentu. Jasno je, građani prepoznaju primitivizam na svakom koraku. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mejta“ u Bariču. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora za Projekat „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Ugovorom Republike Srbije i firme „Al Rawafed International Investment“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za– četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Airways“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj „Air Serbia“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti po stanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načina na koji je guvernerka Narodne banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratnih, za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao predsednik Narodne seljačke stranke želim da kažem da smo mi promenom Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koje smo vršili krajem 2015. godine i prošle godine, u avgustu mesecu upristojili. Evo, ekspert za poljoprivredno zemljište se upravo javlja. Doduše, on je više za vinogradarsko zemljište, ali želim da kažem da smo u sistem ubacili više desetina hiljada hektara koji vrede više od pet miliona evra. Dakle, Skupština je samo promenom zakona doprinela da svake godine ova država dobije pet miliona evra više za zakup poljoprivrednog zemljišta i da u sistem ubaci 73.000 hektara. Naterali smo lokalne samouprave da donose programe, da na vreme vrše licitacije i želimo da i dalje da unapređujemo ovaj zakon. Imam puno prigovora od pripadnika stranke bivšeg režima i ja se pitam za tih 73.000 hektara sa kim su oni delili onih pet miliona evra, koliko je bila zakupnina koju niko nije plaćao. Trenutna prosečna zakupnina je negde oko 220 evra, druga klasa oko 200 evra i kada to pomnožite sa onim što je bilo uzurpirano, dobićete gotovo 14 miliona i onda je pitanje još opravdanije – kome i zašto su dopustili da zemljište bude uzurpirano? Moj predlog je da zavedemo disciplinu i po pitanju prečeg zakupa, koje smo dozvolili stočarima, da oni imaju pravo da po privilegovanoj ceni zakupe zemljište, iz prostog razloga što mislimo da ova država ne treba više da izvozi samo miliona tona žitarica, da izvozi stočnu hranu koja je u težini negde vredna oko četiri miliona tona. Sa tom stočnom hranom mi možemo da utovimo stoke u vrednosti oko dve milijarde, odnosno milijardu kilograma. To ukoliko preradimo u klanicama, ne baš i u finalnim, možemo da ostvarimo prihod od četiri milijarde. Trenutno za sve žitarice i stočnu hranu koju izvozimo dobijamo između 700 i 800 miliona evra. Hoću da kažem da naši stočari gube oko milijardu i 200, da naši prerađivači gube oko dve milijarde i stoga verujem da poboljšanjem i sadašnjeg zakona, koji je pokazao svoje opravdanje, možemo da napravimo još veće prihode, odnosno da stimulišemo stočare koji će stočarskom proizvodnjom obnavljati i kvalitet zemljišta. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – n iko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena predsedavajuća, kao poslanik tražim utvrđivanje kvoruma, pošto kolegi Đurišiću niste dozvolili kao šefu poslaničkog kluba. Molim vas da utvrdite kvorum, jer nije primereno da ovde unižavate institucije, da radimo bez kvoruma. Kao što ste udaljili kolegu Đurišića sa sednice bez kvoruma, na nepostojećoj sednici, vi tako možete da izađete ispred Skupštine, održite sednicu sa njih petoro i donesete neke odluke. To nije legitimno, nije po zakonu i to ne treba da se radi u ovom visokom domu. Da li mogu da dobijem odgovor da li ćete utvrditi kvorum ili ne?
Kada pogledate i naučite član 88. stav 5. možemo nastaviti da razgovaramo.
Da, samo šef poslaničkog kluba može da traži kvorum. Tražio je gospodin Đurišić i nije dobio.
Imate još dve minute. Prvo, kvorum se ne utvrđuje tako što u Poslovniku piše – utvrđivanje kvoruma od prisutnog broja poslanika određenih poslaničkih grupa. Imamo 148 prisutnih. Izvolite.
U redu, molim vas da utvrdite kvorum.
Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti sa malo čudnim obrazloženjem. (Radoslav Milojičić: Ja imam još minut vremena.) Izvolite. (Radoslav Milojičić: Ukrali ste mi vreme.) Zaključujem glasanje. (Radoslav Milojičić: Molim vas da mi vratite vreme.) Bez dobacivanja i vređanja ako nemate jače političke argumente. Molim gospođu Jerkov da se smiri. (Radoslav Milojičić: Da li čujete šta mi je rekao gospodin Martinović?) Za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen vaš predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Izvolite.
Ovo je pravi zakon i ja se nadam da ćete vi svi završiti pred policijom zbog ovoga što radite, što maltretirate sve ljude koji drugačije od vas misle, koji drugačije govore. Što maltretirate ove institucije, pre svega Narodnu skupštinu, što maltretirate građane Srbije, što maltretirate poslanike. Na šta liči ovo sednica, gospođo predsedavajuća? Da li ste čuli malopre šta mi je dovikivao gospodin Martinović? Na to ste se oglušili. Ako imate jedne aršine prema vlasti, imate i prema opoziciji. Neću obrazlagati ove izmene i dopune zakona zbog solidarnosti sa gospodinom Đurišićem, jer ste na najbrutalniji način prekršili Poslovnik, prekršili pravila u ovom visokom domu. Nije ovo vaša SNS da ovde možete da radite šta hoćete i da očekujete da mi ovde ćutimo i klimamo glavom na to što vi kažete. Ovo što se dešava u Nišu je samo početak onoga šta će vam se desiti.
Zahvaljujem. U Poslovniku piše da morate da obrazlažete predlog zakona ili da kažete da to ne želite. Sve ostalo smatram političkim folklorom danas. Znači, kada mi se bude svi zajedno izvinili za reči ….
Imam još vremena, nemojte da mi oduzimate moje vreme.
„Šta hoćeš ćorava, bre?“, onda ćemo razgovarati.
Imam još minut. Nemojte da uzimate moje vreme.
Stavljam na glasanje ovaj predlog, pošto…. (Radoslav Milojičić: Ne možete da stavite, imam još vrmena. ) Izričem vam opomenu uvaženi poslaniče, za ometanje rada Narodne skupštine Republike Srbije. (Radoslav Milojičić: Zašto?) Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Radoslav Milojičić: Imam još minut.) Molim službe, ako mogu da prate i poslanike koji žele da glasaju, da pristupe glasanju. Ako ne, onda da zaključim glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Unapred vam kažem da ste dužni da obrazlažete zakon, a ne da psujete i pričate šta god vam padne na pamet. (Radoslav Milojičić: Ko je psovao?) Toga nema u Poslovniku.
Molim predsednicu Narodne skupštine da ne izvrće ono što nisam ovde izgovorio. Tako da vas molim da bar jednom u životu, znam da je to vama iz SNS teško, da bar jednom u životu kažete istinu, ali …
Molim poslanika da zaista obrazlaže predlog zakona, a ne da se svađa.
Nemojte da mi oduzimate vreme. Govorim o izuzetno važnim izmenama i dopunama Zakona o Vojsci, molim vas da mi ne uzimate vreme, ne zbog mene, već zbog 35.000 pripadnika Vojske Srbije, kojima je SNS smanjila plate, kojima je SNS smanjila dnevnice. Ono što je SNS i vi sa njom, što ste uspeli da uradite niko do sada nije uspeo da uradi. Vojska je nekada bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju. Sada je Vojska institucija iz koje se beži. Vojska je institucija iz koje se nažalost, beži. Non-stop imamo strašna događanja u Vojsci. Imate situaciju da 70% civila u Vojsci ima zaradu 22.000 dinara. Šta ljudi koji rade za 22.000, koji su na rubu egzistencije sa tim primanjima, mogu da urade sa tim svojim primanjima? Promenili ste pet ministra odbrane za poslednjih šest godina vaše bahate i korumpirane vlasti SNS. Za tih šest godina svaki ministar kojeg predloži SNS je lošiji od svog prethodnika. Ja sam to govorio i kada je bio gospodin Đorđević, misleći da vi ne možete gore od gospodina Đorđevića. Vi ste predložili gospodina Vulina da bude ministar odbrane, da nam se smeje i cela Evropa i ceo svet i svi građani Srbije. Čovek koji je dezertirao iz vojske, sada komanduje oficirima, podoficirima i vojnicima. To može samo u SNS i sistemom gde SNS nakaradno odlučuje i nakaradno rukovodi. Osamdeset posto pripadnika Vojske Republike Srbije ima zaradu manju nego što je prosečna zarada u Republici Srbiji. Ja ne znam šta je još potrebno da se vama kaže? Obećali ste 31. jula 2016. godine nove helikoptere. Evo sada je bezmalo dve godine prošlo od tog vašeg obećanja. Šta je sa MIG-ovima koje je Aleksandar Vulin, pozajmljenim parama od tetke iz Kanade, sklapa već godinu dana, koji su stigli u Srbiju i šta se dešava sa njima? Vi bi ste kliker pokvarili, draga gospodo iz SNS. Ja ovde govorim u ime 35 hiljada pripadnika Vojske Srbije, koji izuzetno teško žive.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Vladimir Orlić: Nemaš ti 35 hiljada glasova.) (Radoslav Milojičić: Ti Orliću nemaš pamet, a živiš.) „Ti Orliću nemaš pamet“. To poslanik kaže drugom poslaniku. (Radoslav Milojičić: Pa živiš.) Da živi? A pa živiš. Evo, nadopunjuje me poslanik radi lepote rečenice. (Radoslav Milojičić: Samo istina.) Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenice, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane VBA, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikata i pojedine sudije. Izvolite.
Zahvaljujem i molim vas da mi ne oduzimate vreme pošto od moja tri minuta vi pričate minut. Ovo nije ćaskanje uz kafu, molim vas da mi ne oduzimate vreme, to ste mi dva puta do sada uradili. Ja znam da vas boli sva istina koju mi ovde govorimo. Podneo sam ove izmene, tj. obrazovanje anketnog odbora zato što je svima jasno da SNS prati, maltretira, hapsi i ugnjetava sve one ljude koji drugačije misle i drugačije govore. Kako će se to završiti, meni nije jasno. Nije jasno ni građanima Srbije koji sve teže i teže žive, ali mi je jasno da ste i vi poprimili te obrise tog ponašanja i vidimo šta ste malo pre uradili, potpuno mimo Poslovnika, uz potpuno nepoštovanje pravilnika i pravila i Poslovnika i pokušali da udaljite sa sednice, nepostojeće sednice, kolegu Marka Đurišića. Niste imali kvorum. Ne može vas dvadesetoro ovde da se skupi i da vi donosite odluke kakve vi hoćete. Postoje stvari preko kojih zdrav i normalan razum neće da pređe, a vi svakoga dana unižavate zdrav razum građana Srbije lažnim obećanjima, smanjenjima plata, smanjenjima penzija, otimanje novca od građana i građanki Srbije i puneći džepove tajkunima SNS.
Dobro. Budite ljubazni sada obrazložite tačku da vidimo da li će vas neko podržati.
Ja o tome govorim.
Ne govorite, ne.
Da vi maltretirate, špijunirate i pratite sve ljude koji drugačije misle i drugačije govore.
Ja?
Vi iz SNS, da vi. Nemojte za godinu dana kada izgubite vlast da kažete – Ja bila u SNS? Kao što ste rekli da niste bili ni u G17+ ni u SRS, ali to je vaš manir. Samo da vam kažemo nešto. Ovog puta nećemo zaboraviti to što ste radili građanima Srbije.
Dobro. Budite ljubazni, samo o tački dnevnog reda.
Ja vas molim da vi budete ljubazni da mi ne uzimate vreme.
Sve prihvatam, uvrede na moj račun, nije problem, samo…
Zašto mi oduzimate vreme? To što je vama uvreda što ste bili u SRS, u G17+ i u SNS, to nije do mene.
Tako što po Poslovniku ne možete da pričate šta god hoćete, nego da obrazložite…
To je odraz vas što ste bili u tim strankama, ne znam što se toga stidite, ja govorim istinu ovde.
Ja se toga ne stidim.
Nemojte molim vas da mi oduzimate vreme non stop. Ako želite incident na ovoj sednici, recite, ne razumem.
Neću. Vi želite incident, tako ste krenuli od početka.
Vi mi ne dozvoljavate da govorim o izmenama i dopunama zakona.
Samo o tački dnevnog reda, jer vi predajete tačku dnevnog reda sa jednim obrazloženjem, ustajete i pričate o meni. Ja stvarno nemam veze sa ovom tačkom dnevnog reda.
Vi kršite Poslovnik ovde, predsedavajuća. Vi kršite Poslovnik. Prekršili ste Poslovnik time što ste dali tri opomene gospodinu Đurišiću, na nepostojećoj sednici, sednici bez kvoruma.
Sednica je otvorena. Poslaniče, ne znate Poslovnik, jako mi je žao, a ako budete želeli konsultacije, izvolite kod mene.
Stvarno? Jako ste ljubazni.
Nemojte, tako se ne razgovara. Inače, ne pijem kafu nego čaj ili belu kafu, da ne varamo građane, pošto ste me pozvali na kafu. Znači, poziv prihvatam, ali kafu ne pijem. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja u fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke. Izvolite.
Ukrali ste čak i „Gošu“. Tristapedeset ljudi, 350 porodica je ostalo bez posla. Ovde sam upozoravao nekoliko puta na to šta će se desiti, ali vama iz SNS, naravno, ništa nije sveto sem vašeg interesa i interesa vaših tajkuna. Neću da izgovaram ime nijednog tajkuna, pošto vidim da svaki tajkun koga izgovorite vi iz SNS, onaj čije ime ne sme da se pomene, koji je najveći narko diler u Evropi, kako ste vi rekli, je juče oslobođen. Juče je oslobođen. I da građani Srbije znaju, upravo će građani Srbije i svi mi plaćati odštetu svim tim ljudima koje ste vi hapsili zbog podizanja vašeg rejtinga, kao što sve radite gledajući u rejting, ne gledajući u džep građana Srbije, ne gledajući u frižider građana Srbije i u rezervoar građana Srbije, koji su svakim danom sve siromašniji i sve prazniji i prazniji, dok su vaši džepovi sve puniji i puniji, kao što će biti puniji, puniji naši zatvori kada vi odete sa vlasti, ne zato što ćemo mi to raditi, već sistem, Ustav i zakon ove zemlje, koji vi gazite iz dana u dan. Na ovo što ste uradili gospodinu Đurišiću, nek vam je na čast. Mi se sa tim nećemo nikada složiti. Ne možete na svakom mestu, sve vreme, da pokazujete nasilje. Ja nisam, to sam rekao i prošli put, toliki hrišćanin, da kada mi neko udari šamar, da okrenem drugi obraz. Ne. Branićemo pravo i Ustav ove zemlje, Poslovnik. Nemojte da mislite da možete da radite šta god hoćete. Maltretirate sve građane već šest godina, političke protivnike. Ne govorite istinu, uzurpirali ste sve medije i vi nam ovde govorite o nekakvoj demokratiji. Ovde ne postoji ni d od demokratije. Organizujte fer izbore, sa fer tretmanima na televiziji, sa fer finansijskim sredstvima, a ne sa milionima i milionima kojima kupujete glasove. U Mionici je 300 porodica dobilo po 20 hiljada dinara. U Smederevskoj Palanci je 400 porodica dobilo po 15 hiljada dinara. Pretili ste doktorima da neće moći da dobiju specijalizaciju ako budu na listi DS. Šta vi mislite i dokle vi mislite? (Vladimir Orlić: Jel glasaju tvoji za tebe?) Molim vas da opomenete gospodina Orlića i Martinovića. I sada kažite šta su oni nama rekli iz opozicije. Samo da znate, u jednoj evropskoj zemlji, pošto se dičite procentima, je jedan lider imao 100% podrške, ali ….
Hvala lepo. Ako se neko seća šta je kolega predložio, stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju protokola o izmeni člana 50a Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu i protokolu o izmeni člana 56 Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu. Izvolite.
Samo vi lupajte. Dovedite i Balšu da vam pomogne. On je pomogao da vas balšamujemo. Dakle, upravo ste imali priliku da vidite šta radi ostatak DS, i dragi gledaoci, upravo ste imali priliku da čujete zbog čega se ta stranka srozala na 2%. Umesto da nađu ljude koji nemaju putera u glavi, oni dovedu neke za koje ne znam šta imaju u glavi. Dame i gospodo, upravo smo čuli čoveka koji je popio tenk. Da. Upravo smo slušali čoveka koji je popio tenk. Naime, Dragan Šutanovac koji je ostavio jedan MIG, znači, Dragan Šutanovac nam je ostavio jedan MIG, da se ne daj Bože pokvario, mi ne bi imali civilno vazduhoplovstvo. To gospodin Lazanski zna, da bi imali kontrolu leta, morali bi da imamo vojno vazduhoplovstvo koje može da garantuje civilnom vazduhoplovstvu određen nivo bezbednosti. Bez toga nema kontrole leta, nema lepih prihoda itd. Ali, mi smo slušali čoveka koji je popio tenk. Za jedno veče u kafiću „Atrijum“ popio je 343 piva. Da li je popio ili se brčkao u pivu, baš ne znam. Zbog toga nosi nadimak „hajnekena“, a to je vredelo ukupno 471.000 dinara. To je nešto preko pet hiljada dolara. Za pet hiljada dolara, a gospodin Lazanski to zna, gospodin Šutanovac, njihov predsednik još uvek, je prodavao tenkove Iraku. Da nismo promenili vlast 2012. godine, ja mislim da mi ne bi imali vojsku, da bi nam ostao samo ministar vojni, odnosno gospodin Šutanovac, koga od milja narod zove „zgrabinovac“. U njihovo vreme oni su Srbiju proglašavali vojno neutralnom, a kako su se prema avijaciji odnosili, mislim da naša vojska i avijacija nije bila vojno neutralna, već vojno neutralisana. Danas smo slušali čoveka koji je Dom vojske kupio za 36 miliona, uložio šest miliona za rušenje, 42 miliona, a prodao ga Miškoviću, zato ne spominje tajkune, prodao ga Miškoviću za 16 miliona jeftinije. Dakle, 16 miliona, to je 160 hiljada onih dečijih doručaka, užina, za koje on proziva nas.
Hvala, prošlo je vreme. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje JP „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena JP „Elektroprivreda Srbije“ Beograd. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: nije niko pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za nije glasao niko. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje „Er Srbija“, obaveza koje Vlada Republike Srbije i „Etihad“ imaju prema „Er Srbiji“, ukupnog poslovnog gubitka „Er Srbije“ u periodu od 2013. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena „Er Srbiji“ u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa „Etihadom“ i Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o predsedniku Republike. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vučića sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale mutavi, i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije „Alti/Vin-Vin“, „Prointer“ i „Energosoft“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan - niko. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o međunarodnom i drumskom prevozu putnika i tereta. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je ovaj zakon veoma važan. To je zakon koji je predložila Vlada Republike Srbije i moj pokušaj je da to stavimo na dnevni red, s obzirom da je prevoz putnika veoma bitan. Za vreme vladavine ovih koji su izašli, prevoz putnika, posebno radničke klase, uopšte nije bio bitan. NJima razvoj privrede nije bio bitan. NJima razvoj privrede u regionu i trgovina nije bila bitna. Filozofija koja je vladala za vreme bivšeg režima je bila bolje uvesti nego proizvesti. S tim u vezi su im trebale komunikacije i infrastruktura koju nisu bili sposobni da naprave. Verujem da su putevi i infrastruktura i trgovina najbitniji za našu privredu, ali pri tome moramo napraviti proizvod sa kojim možemo da trgujemo, kupujemo drugi proizvod. Novac je sredstvo za razmenu robe, usluga i znanja. Ukoliko mi nemamo proizvodnju svoje robe, ukoliko ne pružamo svoje usluge, onda mi nemamo za koji novac da kupimo neku robu, čiji su oni uvoz dozvolili nesmetano, posebno SSP iz 2007. i 2008. godine. Da bi kupili nečiju robu moramo da prodamo svoju i za taj novac da kupujemo robu. Ako kupujemo za dug, za tuđi novac kupujemo tuđu robu, onda to ima svoje limite. Ti limiti su pokazani od 2008. do 2012. godine, ti limiti neminovno dovode do gubitka radne snage. Izgubili smo 400.000 radnih mesta, od toga je 300.000 bilo iz proizvodnje, 100.000 bilo je iz usluga. Radnici su se poželeli posla, ali posla nije bilo. Umesto da lustriraju krivce u svojim redovima, oni su lustrirali radnike iz fabrika, pokušali su da lustriraju i seljake iz njiva. To im zbog promena 2012. godine nije u potpunosti pošlo za rukom, ali nemojmo da zaboravimo da je od 400.000 ljudi 300.000 radilo u proizvodnji, 100.000 u uslugama, a da su pri tome javni sektor doveli na 781.000 ljudi. Takav sistem više nije mogao da funkcioniše. Na sreću građana Srbije, došlo je do promena, zavedena je finansijska disciplina, stranim i domaćim investicijama počeli smo da proizvodimo robu za koju možemo da kupujemo neku drugu robu. Filozofiji koja je bila u vreme njihove vladavine, kada su zajedno vladali stečajni upravnici i stranka bivšeg režima, u zajedničkom zločinačkom poduhvatu, bolje uvesti nego proizvesti, je došao kraj. Dakle, mi želimo da radnim mestima i infrastrukturom naši radnici i naša roba mogu da putuju ne samo unutrašnjim tržištima, nego želimo da pokrivenost uvoza izvozom koja je porasla sa 50% na 80% bude 100% i da možemo u potpunosti da očuvamo devizne rezerve, razvijamo zemlju, nađemo posao i za radnike i za seljake. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih, nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Železara Smederevo od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Železari Smederevo u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada Srbije zaključila u vezi sa poslovanjem Železare u navedenom periodu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju, te nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi koje su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje, Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija – Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi uvida u celokupan izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanja da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem koji se sprovodi nad Rudarsko-topioničarskim basenom Bor, razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje RTB Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Bor i štetnosti plana reorganizacije RTB Bor. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Javno preduzeće „Srbijagas“, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Javnom preduzeću „Srbijagas“ počev od osnivanja preduzeća 2005. godine pa do danas. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja i okolnosti koje su dovele do toga i obeležile sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine na teritoriji opštine Sjenica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja porekla novca kojim je ministar odbrane Aleksandar Vulin kupio stan u Beogradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarade i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o trgovinsko-ekonomskoj saradnji. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, međunarodni sporazumi, posebno zbog privrede, trgovine, turizma, su veoma bitni. Naša zemlja je zaslužila priliku, naš narod je zaslužio priliku da se razvija, da mu bude bolje. Da bi mu bilo bolje, moramo imati što više prijatelja, saveznika, što više partnera. Mi moramo gajiti dobre odnose sa svima. Ne možemo imati sve prijatelje, ali barem možemo pokušati da nemamo protivnike, da smanjimo broj protivnika i da imamo što bolje odnose, posebno sa zemljama koje su na nekom stepenu razvoja kao i mi, gde možemo prodati dovoljno svoje robe i kupiti njihove robe. Bez trgovine, bez dobrih odnosa, ne možete razvijati privredu jedne zemlje, ne možete razvijati prehrambenu industriju. Da bi nekom prodali robu, vi morate imati odgovarajuće sporazume, morate imati bescarinske aranžmane, morate imati diplomatiju i morate imati rukovodstvo države koje može da napravi privredni ambijent u zemlji, ali i da napravi ambijent u inostranstvu, da naša roba može da dođe do kupca. Upravo posle promena 2012. godine, 2014, 2016. godine, kad smo se rešili jednog zla kome nije bilo bitno da li se nešto proizvodi, već im je bilo bitno samo da su njihovi džepovi i stomaci puni, apsolutno ih nije bilo brigo da li su stomaci i džepovi gladnih radnika puni, da li imaju posla, da li će postati socijalni slučajevi, da li će biti izbačeni iz privrednog lanca, apsolutno ih nije bilo briga za to. Međunarodni sporazumi koje su oni pravili bili su samo u njihovu ličnu korist, da što pre i što više od javnih funkcija naprave privatne biznise. Ova zemlja i njeno novo rukovodstvo je okrenulo to u sasvim drugom pravcu. Zato svaki novi sporazum, posebno trgovinski, svaka nova zemlja koja sarađuje sa nama, svako povećanje izvoza daje šansu da tu robu proizvedemo u našoj zemlji, posebno u poljoprivredi, prehrambenoj industriji i energetici. Mi smo zemlja koja iz poljoprivrede može da izvuče dovoljno energenata da kroz bio-dizel zasnuje poljoprivrednu proizvodnju i dovoljno električne energije iz poljoprivrede da tu poljoprivrednu proizvodnju preradi u gotov proizvod i da tako, sa više novca, sa više robe izađemo na međunarodno tržište, a da naši ljudi steknu priliku da povrate dostojanstvo koje su izgubili za vreme bivše vlasti, da steknu posao od koga mogu pošteno da žive. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom „ATP Vojvodina“ i izgradnjom Međumesne autobuske stanice u Novom Sadu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla Cevdet Ayaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Države Izrael u vezi sa vojnom, odbrambenom i odbrambeno-industrijskom saradnjom. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postoji izreka – Kad snaga šapuće, usta ne mogu da grme. Zatekli smo vojsku gotovo u potpunom rasulu. Izgleda da smo imali samo ministra vojnog, a od tehnike, o tom rasulu govorim, gotovo da nismo imali ništa. Od 1.000 oklopnjaka ostalo nam je samo 300. Oprema je bila zastarela, prodali ste sve što se prodati moglo. Srbija nije bila više vojno neutralna, Srbija je bila vojno neutralisana. Saradnja sa Izraelom po pitanju obuke, po pitanju opreme je za našu zemlju veoma dragocena. Mi treba da imamo dovoljno plugova i strugova i mačeva, što plug zaradi, mač mora da odbrani. Neko je rekao da je ludo, suludo reći, ali je istina da samo spremni za rat možemo čuvati mir. To nije Titova izreka, mislim da je to izreka jednog od američkih predsednika. Verujem da je to bio Kenedi, kolega Lazanjski to najbolje zna. Zato mi moramo ulagati u vojsku i opremu, ne da bi bili pretnja drugima, već da bi se od takve pretnje odbranili, dakle da bi preventivno odvratili sve moguće protivnike od toga da mogu da naude ovoj državi i ovom malom, hrabrom, velikom narodu. Mi, pri tome, ne gajimo nikakve agresorske ambicije, a ni kombinacije. Mi želimo da sačuvamo mir, ali želimo da sačuvamo i integritet i suverenitet ove države. Mi smo dosta bili hrabri, ali često i ludo hrabri. Vreme je da budemo samo hrabri. Dosta smo ratovali za druge, vreme je da živimo malo i za sebe. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv - niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom –Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislio sam da će kolege koje su brze noge udarile biti prisutni, zato što plovidba uglavnom njih dodiruje. Oni su navikli na jahte, oni su navikli na Maldive, oni su navikli da grickaju jastoge na Maldivima, dok oni koje su unesrećili nemaju ni za čestit život. Teško mogu da nađem radnika koji sada ima čamac na Dunavu, teško mogu da nađem radnika koji se odmara na Fruškoj Gori, teško, ali zato na hiljade pripadnika stranke bivšeg režima možete da nađete na belosvetskim morima gde pod suncobranima uživaju u svom raju. Taj raj je zasnovan na paklu onih siromaha koje su oni osiromašili u ovoj našoj lepoj i napaćenoj državi. Dakle, oni su ti koji se najbolje razumeju u plovidba i plovila. Mislio sam, s obzirom da će oni biti ovde prisutni, da im iznesem taj njihov problem vezan za plovidbu. Dobro je možda za narod što su otplovili, ali nije trebalo da prođu nekažnjeno, jer sva njihova zadovoljstva su zasnovana na patnji siromašnih. Lako bismo mi nahranili posle promena siromašne, ali nismo mogli da nahranimo njih, njihove prijatelje, njihove tajkune, koji su uvek gladni i nikada im nije dosta. Siromašni ljudi koji još uvek nisu izašli iz siromaštva ne treba da se stide svog siromaštva, ovi njihovi bogati treba da se stide svog bogatstva i jahti koje su ovde zaradili, na društvenom kapitalu, većinom na prevari, a i te jahte koje su kupili nisu registrovali na ovu zemlju da ne bi platili porez, već su ih registrovali na razna Maldivska i Devičanska ostrva. Neki od njih, recimo kao Čeda Jovanović, a preporučuje, s obzirom da se ovako penje na Karaporu na Himalajima, da ovde bude vođa gorske službe spašavanja. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Vesna Marjanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Veroljub Stevanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „takovo osiguranja“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik dr Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzija. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala gospođo predsedavajuća. Ovo je treći, četvrti put da obrazložen Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzija, jer mislim da to ima smisla obrazlagati, pošto se u tom međuvremenu dešavaju neke stvari koje, bar onako kako se saopštavaju, idu u prilog ovog mog predloga. Već je prošlo preko tri godine, dakle tri i po godine od kada je donet taj zakon, 28. oktobra 2014. godine, i ona priča o tome koliko je sa donošenjem tog zakona kom penzioneru, koji spada u kategoriju onih koji su imali više penzije od onih na koje je počeo da se primenjuje Zakon, oduzeto je priča koja je verovatno ispričana. U zavisnosti od visine penzija, oni koji su imali više penzije, uzeto im je i preko stotinak hiljada dinara, a u međuvremenu u dva navrata dodeljeno je po 5.000 dinara neke nazovi pomoći. S obzirom da od momenta donošenja novog zakona rečeno je da zakon privremen. Dakle, još jedna nelogičnost koliko traje to što je privremeno, da li to traje godinu, dve, tri, pet, deset nemamo odgovor, preko toga da su članom 20, npr, Ustava Republike Srbije ljudska prava, odnosno njihov nivo zagarantovan, a da se smanjenjem visine penzija, kao stečenog prava, smanjuje taj nivo ljudskih prava, sve to stoji kao razlog da ovaj predlog bude prihvaćen. Da ne kažem da u ovom predlogu imamo jasne pokazatelje koji govore o diskriminaciji, jer sa ovakvim zakonom nisu podjednako svi, da kažem, oštećeni, nekome je uzeto više, nekome je uzeto manje, neko je stekao kroz svoj radni vek pravo na višu penziju pa je procenom i odlukom nekog odlučeno da to bude više uzeto, evidentan vid diskriminacije. Međutim, ključni razlog koji daje za pravo predlagaču ovakvog zakona da očekuje da će i vlast ovo da podrži jesu reči predsednika države i svih relevantnih faktora ove države da je budžet nikad puniji. Dakle, ako nekada nisu bili i postojali uslovi sada su oni stečeni i mislim da ovaj zakon može da bude na dnevnom redu. Hvala vam.
Hvala kolega Vesoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, nije glasalo 134 od ukupno 137. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 20. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marija Janjušević i Boško Obradović 23. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 17. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO je u vrlo bliskoj vezi sa onim malopređašnjim predloženim zakonom. U obrazloženju koje smo mi dali, mi navodimo razloge za donošenje ovakvog zakona. U stvari, radi se o tome da je izmenama Zakona o PIO došlo do promena sastava Upravnog odbora ovog Fonda, koji je tada imao dvadeset i jednog člana, a smanjen je broj članova na sedam članova. Tako da, od tih sedam članova četiri člana su članovi koji se imenuju na predlog ministra nadležnog za poslove PIO. Jedan član je iz reda osiguranika na predlog reprezentativnog sindikata, jedan član je iz reda poslodavaca na predlog reprezentativnog udruženja poslodavaca i jedan član je iz reda korisnika prava na predlog Udruženja penzionera osnovanog na nivou Republike Srbije. Dakle, sa ovakvim Upravnim odborom i ovakvim odnosom članova u Upravnom odboru, vidi se da je Vlada Republike Srbije zadržala sve mehanizme vlasti i da na posredan i neposredan način ona može da rukovodi sa ovakvim Upravnim odborom na način kako njoj odgovara. Mi smatramo da to nije u redu i u predlogu te izmene tog člana 2. mi smo predložili da se formira Upravni odbor koji će imati 15 članova gde će pet članova biti iz redova penzionera, pet članova iz reda osiguranika, po dva iz reda poslodavaca i Vlade, a jedan iz Fonda. Smatramo da je ovakav način formiranja Upravnog odbora mnogo logičniji i da bi on omogućio ili vratio prava onima koji su korisnici i koji su stekli te penzije, te da bi on na ovaj način mnogo bolje i funkcionisao. Ako bi se ovakav Upravni odbor formirao, on bi sigurno bio da se malopređašnji Predlog zakona koji sam predložio o izmeni Zakona o privremenom regulisanju načina isplate penzija promeni. Nažalost, vi nemate sluha za sačuvanje stečenih prava najstarijih članova naše populacije i to sigurno nikome od nas koji sedimo u ovoj sali ne ide na čast i obraz. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Dakle, jedna deklaracija o zaštiti srpskog jezika, za koju meni nije jasno kako neko u ovoj sali takvu deklaraciju ne može da podrži. Nije sporna priča da u članu 10. Ustava Republike Srbije kažemo da je jezik u Republici Srbiji srpski, a pismo ćirilično. Nije sporno ni to da svi zvanični dokumenti koji dolaze u rad ovog doma, kao najvišeg zakonodavnog organa Republike Srbije, dolaze na ćiriličnom pismu i na srpskom jeziku. Ali mnoge druge stvari koje se dešavaju oko nas, a koje ne bi trebalo da se dešavaju su sporne. Pre neki dan smo imali situaciju da zaštitnik prava u nama susednoj Republici Hrvatskoj kaže da su najugroženija prava srpskog naroda i, između ostalog, kao jedno od mesta gde se ta prava flagrantno urušavaju navodi nemogućnost upotrebe ćiriličnog pisma i srpskog jezika. Dakle, stvarno pitam kolege koje imaju apsolutnu većinu i imaju mogućnost da ovakvu deklaraciju izglasaju – šta je sporno u ovoj deklaraciji? Zašto se u Ustavu kaže jedno, a u životu spominje drugo? Pitam vas, kolege, zašto je npr. vozačka dozvola ili saobraćajna dozvola na latinici u Republici Srbiji? Da li još neko sem vas koji sedite u ovom parlamentu, odnosno sem mene ima, recimo, ćirilični pasoš? Da li znate da sam dve godine vodio bitku sa MUP u gradu Kraljevu da ostvarim svoje ustavno pravo da mi zvaničan dokument, pasoš, bude na ćiriličnom pismu? Da li znate da sam posle dve godine ostvario to pravo da mi samo ime i prezime piše na ćirilici kroz ime i prezime na latinici? Da li znate da u isto vreme Srbi u Crnoj Gori mogu da imaju ćirilični pasoš? Da li znate da je i u Makedoniji ćirilični pasoš? Da li znate da su u arapskim zemljama zvanična dokumenta na arapskom pismu, što je potpuno opravdano? Da li ćemo mi i kada ćemo da zaštitimo srpski jezik i pismo ili ćemo da nešto što je evidentno vezano sa identitetom srpskog naroda iz nekog razloga koji meni nije jasan non-stop da gazimo? Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Zaista se zahvaljujem kolegama iz vladajuće većine, troje njih je bilo koji su podržali onu deklaraciju. Zaista im se zahvaljujem i nadam se da će taj broj vremenom da raste. Predlažem i da predložite vi deklaraciju, verujte mi, ja ću za to da glasam. Slična je stvar ova ovde deklaracija o kojoj sada pričamo, o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Nisam stigao na prošloj sednici kada je bio gospodin ministar prosvete da sa njim porazgovaram o tome zašto je iz lektire u višim razredima izbačeno mnogo dela koja su pisali znameniti Srbi katoličke vere i koji su pisali na pismu, kako su ga oni zvali, lingua Serbiana, a to je bilo latinično pismo, pa smo doživeli da iz lektire izbacimo i Držića i Gundulića i sve te znamenite Srbe koji su koristili latinično pismo, a nisu bili pravoslavne vere. Godine 1908. imali smo situaciju da se u Dubrovniku na popisu 98% izjasnilo kao Srbi katolici. Danas tamo nemamo niti Srba pravoslavnih, niti Srba katolika. Problem je u tome da sva kulturna baština koja je napisana na latinici, a koju su pisali Srbi koji nisu bili pravoslavne vere danas ne spada u srpsku kulturnu baštinu. Ova deklaracija ima za cilj i ideju da omogućimo da takva i ta kulturna baština bude prevedena, prepisana na ćiriličnom pismu i bude za pokolenja koja dolaze iza nas sačuvana kao srpska kulturna baština. LJudi, nije u redu da se odričemo nečega što je naše. Mi to iz nekog razloga radimoa. Ja ću vas podsetiti da se stotine hiljada ljudi u Hrvatskoj podiglo da razbije jednu ćiriličnu tablu, a mi ono što je naš narod druge vere pisao drugim pismom dajemo na poslužavniku onima koji nam ne misle dobro. Zato je išla ova deklaracija, zato smatram da ovu deklaraciju zaista jedan ovako ozbiljan dom, bez obzira na neke naše političke razlike u mišljenjima, treba da podrži. Ponavljam, ako smeta što ona dolazi sa ove strane, ja vas ljudski kao Srbin pravoslavne vere molim, napravite sličnu, predložite je. Verujte mi da ćemo uvek takvu deklaraciju podržati. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o održivom transportu uz Okvirnu konvenciju o zaštiti i održivom razvoju Karpata. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, sem ćirilice treba štititi i životnu sredinu. Ja sam glasao za ćirilicu, ali sledeći put kad me tuže pripadnici vaše koalicije nemojte da me tužite na latinici, onda sudija neće da uredi tu tužbu, iako ja imam pravo na ćirilicu po Ustavu. Kad me tužite, tužite me na ćirilici. Kad tražite pare od Vlade, doduše, ovo je bilo za vreme stranke bivšeg režima, zaštitite ćirilicu i onda. Evo, gospodin Ševarlić, zahtev za 62.000 evra da se doplati onaj projekat STAR, iako je memorandum na ćirilici, napisao je na latinici. Evo, vidite. Nemojte da budemo licemerni. Ja sam za apsolutnu zaštitu ćirilice. Gospodine Vesoviću, ja verujem da ste vi častan čovek, prvo ispravite svoju okolinu, nemojte ovako.
Molim vas, o Karpatima.
Što se životne sredine tiče, moramo se starati o njoj pre nego što ptice počnu da kašlju, pre nego što vazduh ugledamo, moramo voditi računa o životnoj sredini. Vodeći računa o životnoj sredini to ne mora da bude trošak, to može da bude i biznis. Dakle, svuda u Evropi zaštita životne sredine, saniranje ugroženih područja je posao veoma ozbiljan, a često isplativ posao i ova država i Ministarstvo za zaštitu životne sredine ide u tom pravcu. Verujem da nemamo ni dovoljno novca, zato što još uvek industrija koja je u razvoju ne može da dostigne određeni stepen, ali prilikom njenog razvoja mi moramo voditi računa da ne ugrozimo životne sredine tim pre što pijaća voda i proizvodnja hrane treba da bude biznis koji će biti večiti biznis i koji će uskoro donositi najveću dobit. Stoga, ova država i ovaj narod ne pripada samo sadašnjoj generaciji, ovaj narod ne čini samo sadašnja generacija, mi smo tu prolaznicio. Život je pravo, život je crtica između dva numerička broja, između godine rođenja i godine smrti. Toliko naš život traje. Nama ne pripada ova država. Narod, to nije sadašnja generacija već prošla i buduća. Znači, nama su naši preci ostavili daleko zdraviju životnu sredinu i mi smo u obavezi da budućim generacijama ovoj državi životnu sredinu isporučimo na isti način na koji smo dobili od svojih predaka, ako ne bolju onda makar istu državu sa istom zdravom životnom sredinom. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova. Poslanik Zoran Radojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija. Izvolite.
Poštovani građani Srbije, poštovane koleginice i kolege, polazeći od državotvorne tradicije srpskog naroda i njegovog istorijskog prava na AP Kosovo i Metohija, kao sastavnom delu Republike Srbije, imajući u vidu da su Kosovo i Metohija istorijski državotvorno, duhovno i kulturno, dakle stožer Republike Srbije i njenih građana, budući da nakon nelegalne i nelegitimne agresije NATO na Saveznu Republiku Jugoslaviju, dakle kao pravna prethodnica Republike Srbije i okupacije dela njene državne teritorije najviši državni cilj Republike Srbije predstavlja fizički povratak njenih državnih organa institucija na teritoriju Kosova i Metohije. Naročito uviđajući činjenicu da bez fizičkog povratka državnih organa Republike Srbije na teritoriji AP Kosova i Metohije nije moguće sprovesti ustavnu normu o jedinstveno pravnom poretku koji važi na celokupnoj teritoriji Republike Srbije uključujući AP Kosova i Metohiju i uvažavajući principijelni i nedvosmislen stav SPC da državna vlast Srbije ne sme nikada da svoju saglasnost na otuđenje Kosova i Metohije, jer ono što se silom uzme to se i vrati, ali ono što se pokloni nekome to je svagda izgubljeno. Predlažemo da Narodna skupština Republike Srbije usvoji rezoluciju o AP Kosova i Metohija u kojoj bi pored ostalog rekli sledeće – da Republika Srbija u skladu sa međunarodnim javnim pravom, Ustavom i voljom građana, dakle ne prizna i nikada neće priznati jednostrano proglašeno nezavisnost Kosova i Metohije od strane ilegalnih organa u Prištini. Da Kosovo i Metohija su sastavni i neotuđivi deo Republike Srbije koji se trenutno nalazi pod okupacijom o čemu bez odlaganja treba obavestiti međunarodnu javnost. Da nijedan građanin Republike Srbije koji se nalazi na javnoj funkciji nema pravo da potpiše obavezujući dokument koji će pravno otuđiti Kosovo i Metohiju kao deo teritorije Republike Srbije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da prekine svaki vid komunikacije i pregovora u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa koji se vode uz posredstvo EU. Evropska unija čije su vodeće države izvršile agresiju na Saveznu Republiku Jugoslaviju, dakle, a čije su oružane snage okosnice okupacionih trupa na Kosovu i Metohiji nikako ne može biti posrednik u pregovorima o rešavanju problema Kosova i Metohije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da poništi sve pisane i usmene sporazume koji su postignuti u Briselu, sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa uz posredovanje EU, budući da je reč o ustavno-nezakonitim i privatnim političkim pogodbama neovlašćenih lica. Zatim, obavezuje se Vlada Republike Srbije da naloži svim političkim organizacijama i pojedincima koji su na okupiranoj teritoriji Kosova i Metohije uključeni u rad ilegalnih organa u Prištini, a koji priznaju, primenjuju ili donose akte u okviru ilegalnog prištinskog sistema da iz istih istupe i uskrate im podršku.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Zoran Radojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog deklaracije izražavanjem počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti, poginulim za otadžbinu. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Imajući u vidu da prema Ustavu Republika Srbija je država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimajući u obzir činjenicu da su se kroz našu istoriju brojni pripadnici srpske vojske, ne srpske nacionalnosti, dakle, isticali po svojoj hrabrosti i požrtvovanosti u ratu, a naročito se sećajući i pamteći da su u Balkanskim ratovima, Prvom svetskom ratu, Drugom svetskom ratu, kao i u otadžbinsko odbrambenim ratovima koji su vođeni od 1991. do 1999. godine, ratujući i žrtvujući se za Srbiju poginuli brojni građani nesrpske nacionalnosti, predlažemo da Narodna skupština Republike Srbije donese deklaraciju o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske na nacionalnosti i poginulim za otadžbinu u kojoj bi se reklo sledeće. Pod jedan, Narodna skupština Republike Srbije izražava posebno poštovanje i odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote boreći se u ratovima na strani države Srbije. Pod dva, Narodna skupština Republike Srbije poziva nadležne institucije Republike Srbije da odaju počast ovim herojima podizanjem spomenika kojim bi se obeležio njihov doprinos borbi za slobodu naše zajedničke otadžbine. Pod tri, Narodna skupština Republike Srbije predlaže da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. Pod četiri, Narodna skupština predlaže da se odredi poseban dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva kao državni praznik kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Deklaracijom osobito želimo da skrenemo pažnju domaćoj ali i svetskoj javnosti na odsustvo svake vrste ksenofobije, netolerancije, šovinizma i nacionalne netrpeljivosti većinskog srpskog naroda prema pripadnicima nesrpskog naroda kroz primere i odavanje počasti brojnim pripadnicima srpske vojske nesrpske nacionalnosti koji su se kroz istoriju isticali po svojoj hrabrosti i požrtvovanosti u ratovima za oslobođenje od okupatora. Smatramo da se usvajanjem deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu čiji se prvi korak u posvećivanju, dakle, pažnje ovoj temi kako bi se kroz zakonodavne aktivnosti Narodne skupštine i naporima državnih institucija Republike Srbije odredio poseban državni praznik pod nazivom – Dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva kojim bi se obeležilo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Hvala vam.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo –šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Miladin Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetičkim modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO. Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Preko šest hiljada odbornika u 136 skupština opština gradova u Srbiji se jednoglasno izjasnilo za prihvatanje deklaracije o zabrani uvoza uzgoja prihvata i prometa genetički modifikovanih organizama i proizvoda od genetičko modifikovanih organizama. To su ove opštine i gradovi koji su obojeni zelenom bojom na karti Republike Srbije. Na području tih 80,5% ukupnog broja lokalnih samouprava živi 223 poslanika iz ovog saziva Narodne skupštine, pa se postavlja pitanje zašto poslanici koji žive i rade na teritoriji tih 136 lokalnih samouprava ne žele da podrže deklaraciju koje su njihove lokalne samouprave jednoglasno usvojile. Uzgred, da li znate da u Svetskoj banci semena ne postoji lagerovano ni jedno seme genetički modifikovanih organizama? Ako je tako dobro, zašto ga ne lageruju za buduće generacije? Očigledno da postoji nesklad između onoga što je marketing proizvođača genetičkih modifikovanih organizama i onoga što je suština stvari. Srbija je jedna od retkih zemalja koja u potpunosti može da obezbedi samodovoljnost u proizvodnji hrane za ljude i za stoku, ne samo za sopstvene potrebe, nego i za izvoz. Recimo, pre raspada Jugoslavije, stepen samodovoljnosti u proizvodnji hrane u Srbiji je iznosi 122,4%, a u Vojvodini čak 237%. Poređenja radi, u Sloveniji je tada stepen samodovoljnosti iznosio svega 66,3%. Srbija nije u istoj situaciji kao EU koja uvozi velike količine genetički modifikovanog kukuruza i genetički modifikovane soje, mi naprotiv izvozimo velike količine genetički modifikovane soje i genetički modifikovanog kukuruza. Umesto da razvojem sopstvenog stočarstva te sirovine pretvorimo u visoko vredne prerađevine od mesa i mleka i da ih izvozimo pod robnom markom, bez genetički modifikovanih organizama i na taj način da postanemo tržišno prepoznatljivi. Na taj način bismo obezbedili daleko više sredstava i za nauku i obrazovanje, jer se sećam perioda kada su studenti iz Holandije dolazili na praksu u Institut za ratarstvo i povrtarstvo u Novom Sadu, kada su naučnici iz zemalja zapadne Evrope dolazili na naučne skupove u Srbiju, da bi saznali najnovije informacije o srpskim hibridima. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika republike. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima, počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. godine do 1922. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad A.D. za osiguranje „Takovo osiguranje“, Kragujevac. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima. Da li narodni poslanik Marijan Rističević, želi reč? Izvolite, kolega.
Dame i gospodo narodni poslanici, talozi i balasti su veoma opasna stvar. Recimo, kada moj kolega poljoprivrednik koji je malopre predložio da nas sve pošalje na psihijatrijski pregled, a koji nije ni sam prošao, onda je vreme da razmislimo i o političkim talozima, da oprostite. Svi se sećamo kako je o talozima lepo govorio gospodin Vladimir Pavićević, sećamo se dobro. To je čovek koji je sedeo pored komandanta opozicije Zorana Živkovića i samo da upozorim ove koji su sa njim, da je on veoma opasan kao krpelj. Gde se on prikopča, tu posla nekog velikog nema, sem propasti, sem taloga ništa drugo ne ostane. Talog bude oko dva posto. Sećamo se dobro kako je Vladimir Pavićević pričao o talozima, a onda ga je gospodin Živković nazvao – propali docent je postao politički nadničar. Kada pričamo o talozima, treba se setiti toga. Ovi koji su izašli za njim, evo šta je govorio o njima baš nedavno, dakle 1. juna 2017. godine, valjda je želeo da govori o talozima, pa je rekao – skup opozicije bez ideje, programa i cilja. Moj mozak nije u inostranstvu, tako da mogu da govorim o talozima raznih vrsta. Kaže o Đinđiću, taložna izjava, kaže da je odbijeno Živkovićevo rešenje jer je predviđao da spomenik Đinđiću bude izgrađen isključivo od viljušaka i noževa, i to tvrdi bivši predsednik Tadić. Dobro mu nije pravio spomenik od vadičepova. Ovi koji, kaže – zapanjen sam količinom besmisla i laži koje izgovara bivši predsednik Srbije, istakao Živković, koji je sa njim ušao u koaliciju pre mesec dva dana. Onda dalje, kaže Živkovićev Tadić. Tadić je pokvario DS. On je od DS napravio jednu operetu, operetsku kuću, itd. To su ovi koji nas šalju na psihijatrijski pregled. Onda dalje. Tadić – DS već više od osam godina nije DS, a od danas više nije stranka; rekao Đilasu i o talozima, Zoran Živković koji sada nudi Đilasu. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona i proceniteljima nepokretnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 133 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Moldavije o međunarodnom drumskom saobraćaju. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, drumski saobraćaj je veoma bitan, posebno u prevozu tereta, robe i ljudi. Da nije došlo do promena, verujem, da ne bi bilo ni radnika koji mogu da putuju drumovima, ne bi bilo ni robe, naše, koja može da se prevozi tim drumovima, ne bi bilo zaposlenih, ne bi bilo ničega. Sve što su divljom privatizacijom, predatorskom, mogli da urade, oni su uradili. Danas ih ovde nema. Oni su nas napustili. Narod su napustili davno. Opljačkali su ga surovo, napustili, ne mogu da se setim da li su uspeli da izgrade 50 kilometara auto-puta, ili polu auto-puta. NJih nije zanimao ni železnički ni drumski saobraćaj. NJih su zanimale jahte, plovila, belosvetska mora. Predlažem im da ih registruju, pošto se stalno pozivaju na nepravdu da registruju jednu maldivsku stranku, s obzirom da su na Maldivima veoma cenjeni i češće su na Maldivima, nego u poslaničkim klupama. Možda tako pređu prirodni cenzus, gospodine predsedavajući. Verujem da bi stranka maldivske nacionalne manjine sastavljena od …
Ovo je sporazum sa Moldavijom, ne Maldivima.
Molim? Maldivska. Rekao sam Maldivska. Znači, Maldivska nacionalna manjina, njima nije bio važan sporazum sa Moldavijom, pogrešno ste razumeli, ni drumovi, ni putevi, ni putnici, ni radnici, ni roba ni industrija, ništa. NJima su bili bitni Maldivi i zato poredim. Dakle, oni nisu mogli da naprave auto-put do Maldiva, nego su koristili avione, koristili su jahte, grickali jastoge na Maldivima, njima narod nije bio bitan i zato im ja predlažem da oni, pošto se izbori održavaju po njihovim pravilima, oni kažu da je to nepravda, da ubuduće registruju stranku maldivske nacionalne manjine, jer tamo ih češće ima nego u ovim klupama, možda ispune onaj prirodni cenzus od 0,35%. Hvala.
Hvala kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Slaviša Ristić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti zbog kojih je došlo do dramatičnog porasta nasilja nad Srbima i nealbanskim stanovništvom na severu AP Kosovo i Metohija u periodu od 2013. godine do danas. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi Projekat „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija demokratija, pravda“ počinjenog u Kosovskoj Mitrovici, dana 16. januara 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Saveta Evropa o kinematografkoj koprodukciji (revidirana). Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, ja se ne predajem tako lako, kao neke moje kolege. Uporno ću vas ubeđivati da predlozi koji su u skupštinskoj proceduri vredi staviti na dnevni red, ali pri tome neću napuštati ovu Skupštinu nezadovoljan time što nisam uspeo da ubedim dovoljan broj kolega. Što se kinematografije tiče i koprodukcije, verujem da bi ovim zakonom mogli iz te oblasti daleko više da zaradimo nego što je to do sada bio slučaj. Država, po ko zna koji put moram reći, koju smo nasledili i koju smo dobili na upravljanje bila je zapuštena i napuštena zemlja, bez ikakvih šansi za sadašnje i buduće generacije, pa i iz ove oblasti. Verujem da o snimanju filmova i koprodukciji možemo daleko više da zaradimo nego sada. Zamislite film strave i užasa, film Povratak otpisanih, povratak stranke bivšeg režima na vlast. Zamislite snimanje, hipotetički, takvog filma? Dragi moji građani, zamislite kada bi neko snimio mogući povratak žutih na vlast? Verujem da bi se većina građana naježila. Čak i oni koji nikad nisu glasali za nas, trčećim korakom bi išla na biračka mesta da glasaju da bi to sprečili i zato verujem da treba snimiti takav film sa hipotetičkom nekom težnjom, da se u tom filmu prikaže strava i užas koja bi nastala kada bi se oni vratili na vlast i dokopali državne kase koju su ostavili praznom, a sada je dovoljno popunjena i onda bi oni krenuli ne da grade, oni bi krenuli da se ugrade. Znači ne bi ništa narodu uradili, oni bi se ugradili, a narod bi izradili. Mogli bi da snimaju i crtane filmove. Moj kolega poljoprivrednik je idealan za tu stvar. Još nešto, oni bi mogli da igraju do mile volje u tim filmovima. Ja nisam navikao da igram kako drugi snima i svira, a oni koji su navikli da igraju kako drugi svira, lako bi našli i gazdu svirača. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske u oblasti urbanizma, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 25. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rističeviću.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, Sporazum sa Turskom o urbanizmu je za mene veoma značajan. Bilo koji sporazum sa Turskom, koja nam je veoma važna zemlja, čak i sa manje važnim zemljama, je u ovom trenutku dragocen za Srbiju. Situaciju koju smo mi zatekli je bila sledeća. Posle raznih sporazuma koje su pravili Jeremić, Tadić, posle mišljenja Međunarodnog suda pravde, koje nam nije trebalo, posle promenjene Rezolucije UN, situacija je bila takva da smo se držali za vazduh. Znači, jedino je ostalo još da se držimo za vazduh. Ništa drugo nismo imali. Ova vlast je izgleda uhvatila orla u letu. Naša pozicija je daleko bolja. Gospodine Orliću, nisam rekao orlića, nego orla. Naša pozicija se poboljšava. Svaki sporazum je veoma bitan, ne samo o urbanizmu, poljoprivreda, 5.000 tona goveđeg mesa. To je 20.000 tovljenika, junadi, 20.000 goveda, da bi izvezli meso 5.000, bez carina. To je rezultat nove politike i novog rukovodstva zemlje. Jeremića sem njegovog naftnog izvora, teksaškog, naftnog izvora u selu Ježevica kod Čačka, ništa drugo nije zanimalo. Đilasa sem zlatnog rudnika njegovog dede, pored pocepanih patika, ništa drugo nije zanimalo. Ovu vlast zanimaju međunarodni sporazumi, trgovina. Dakle, 15.000 litara ulja, hiljade tona suncokreta. To je rezultat poboljšanja odnosa između naše zemlje i Turske. Zato verujem, ako ne sada, da ćete ubuduće ovo staviti na dnevni red. Ja, naravno, neću odustati. Ja nisam kao ovi ovde. Dakle, narod treba da vidi koga je svojom voljom, nesporno svojom voljom, poslao u Skupštinu i da to više ne čini. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko, od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju.Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam : za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prva petoletka“ Trstenik. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o očuvanju populacija slepih miševa u Evropi. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mada na prvi pogled ne izgleda da je ozbiljna stvar, ali po pitanju zdrave ishrane, po pitanju poljoprivrede ovo je veoma bitno. Znači, Evropa je to prepoznala zbog zdrave hrane zato što slepi miševi uništavaju insekte u poljoprivrednim usevima. To što ptice rade danju, oni rade noću. Svaki od njih uništi 3.000 insekata. Ima manje prskanja, ima manje zaštite, ima manje hemije, imate manje razloga za brigu. Kada odete u prodavnicu, uvek možete da nađete dovoljno kvalitetan, dobar proizvod. Ovde nekima koji su otišli ta je tema izgledala neozbiljno. NJima očigledno po restoranima i kafićima se priviđa neka druga mišja populacija. Verovatno da moj kolega poljoprivrednik u ovom trenutku vidi bele miševe umesto ovih, ali, bože moj, on se poljoprivredom bavio samo dok nije uzeo 25.000 evra narodnog novca, bio je poljoprivrednik u pokušaju, uzeo novac i kupio stan za 500.000 evra u Beogradu, na Vračaru. Mi moramo u svakom segmentu, kao svaki čovek, vreme provoditi u radu, trudu i u borbi. Ko to ne radi, taj je propao. Za razliku od ovih, ja ću uporno pokušavati da ove predloge, koji su vladini, stavim na dnevni red na nekim budućim sednicama i pokušaću, za razliku od ovih pobegulja, a narodu da kažem da je vreme da menjaju opoziciju, jer ovu je nemoguće oslabiti. Imaju više lidera, nego što imaju ne članova glasača. Znači, trenutno ovi koji su izašli, njih kao lidera ima više, nego što njihove izborne liste imaju glasača. I dalje ću pokušavati da im pokažem da vreme provode u radu, trudu, da je bolje biti i vreme provoditi na plugu, strugu, a ne na kauču i u kafiću. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanici Dušan Pavlović i Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanici Dušan Pavlović, dr Ratko Janko i mr Jasmina Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 131 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o privrednim komorama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 130 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog.
Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: glasanju nije pristupio niko. Narodna poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: glasanju nije pristupio niko. Narodne poslanice Tatjana Macura i Branka Stamenković predložile su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: glasanju nije pristupio niko. Narodna poslanica Tatjana Macura predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Branka Stamenković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: glasanju nije pristupio niko. Narodna poslanica dr Ana Stevanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: glasanju nije pristupio niko. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o mirnom rešavanju radnih sporova. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, i dalje ne odustajem od svojih predloga, za razliku od nekih koji su ovaj parlament napustili, a verujem da građani to veoma cene i da im neće na sledećim izborima dopustiti da se vrate i da će svojim glasovima učiniti uslugu i sebi i nama. Predlog o mirnom rešavanju radnih sporova je pre svega zbog radnika, za koje u ovoj državi ima sve više posla, za razliku od ne tako dalekih vremena kada su ispadali iz privrednog lanca i kada su brisani sa spiska ljudi zaslužni da žive životom čoveka. Sem što su gubili posao, gubili su i dostojanstvo i sada s obzirom na novo zapošljavanje, posebno u proizvodnji, vreme je da im olakšamo da te radne sporove koje imaju sa poslodavcima rešavaju na što mirniji način jer je vreme da povrate ne samo svoja radna mesta, da povrate svoje dostojanstvo da mogu da rade pošteno i od tog poštenog rada da žive, da se leče i da mogu da školuju svoju decu, što do sada nije bio slučaj zaslugom onih koji su želeli da 400.000 vrednih, poštenih ljudi pretvore u socijalne slučajeve. Ne samo da su na takav način oštetili porodice tih radnika, njih lično, već su na takav način oštetili sa dalekim višegodišnjim posledicama i budžet Republike Srbije, PIO, Zdravstveni fond, jer umesto 400.000 penzijsko-invalidskih doprinosa, odnosno socijalnih doprinosa, mi smo bez toga ostali i umesto da ljudi privređuju, da budu u privrednom lancu, sa prihoda prešli su u rashod. Zato predlažem da ovaj zakon stavimo na dnevni red jer mislim da je naša želja za uspehom nesporna, a želja i vera u uspeh je pola uspeha, a ja želim i verujem u uspeh. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Molim da pre utvrđivanja dnevnog reda utvrdimo kvorum. Ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Prisutno je 122 poslanika i zato određujem pauzu od 15 minuta. Molim da ostane tu kako bismo utvrdili dnevni red sednice pre redovne pauze. Hvala. [[Posle pauze.]] Radi utvrđivanja broja prisutnih u sali, molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Prisutno je 128 narodnih poslanika. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i čl. 170. i 192. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o planskom sistemu Republike Srbije; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju; Predlogu zakona o dopunama Zakona o računovodstvu; Predlogu zakona o dopuni Zakona o reviziji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke, KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije“, Beograd (Projekat obnovljive energije Kostolac-vetropark); Predlogu zakona o izmenama Zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banke Srbija a.d. Novi Sad, Banka „Inteza“ a.d. Beograd, NBG Bank Malta LTD, „AIK banka“ a.d. Niš i „Unikredit“ banka Srbija, a.d. Beograd, po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“ Novi Sad; Predlogu zakona o potvrđivanju izmena i dopuna Konvencije o privremenom uvozu; Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Železnička pruga Niš-Dimitrovgrad između Republike Srbije i Evropske investicione banke; Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat tehničko-putničke stanice (TPS) Zemun – Faza 1) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Multilateralne konvencije za primenu mera koje se u cilju sprečavanja erozije poreske osnovice i premeštanja dobiti odnose na poreske ugovore; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni i Republike Srbije – Program podsticanja obnovljive energije: Razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji (Prva komponenta); Predlogu odluke o izboru Saveta DRI; Predlogu odluke o izboru člana Komisije za hartije od vrednosti i Predlogu odluke o organizaciji i radu Službe Narodne skupštine. Da li narodni poslanik dr Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasao jedan poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i čl. 170. i 192. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o planskom sistemu Republike Srbije; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju; Predlogu zakona o dopunama Zakona o računovodstvu; Predlogu zakona o dopuni Zakona o reviziji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke, KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije“, Beograd (Projekat obnovljive energije Kostolac-vetropark); Predlogu zakona o izmenama Zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banke Srbija a.d. Novi Sad, Banka „Inteza“ a.d. Beograd, NBG Bank Malta LTD, „AIK banka“ a.d. Niš i „Unikredit“ banka Srbija, a.d. Beograd, po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“ Novi Sad; Predlogu zakona o potvrđivanju izmena i dopuna Konvencije o privremenom uvozu; Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Železnička pruga Niš-Dimitrovgrad između Republike Srbije i Evropske investicione banke; Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat tehničko-putničke stanice (TPS) Zemun – Faza 1) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Multilateralne konvencije za primenu mera koje se u cilju sprečavanja erozije poreske osnovice i premeštanja dobiti odnose na poreske ugovore; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni i Republike Srbije – Program podsticanja obnovljive energije: Razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji (Prva komponenta); Predlogu odluke o izboru Saveta DRI; Predlogu odluke o izboru člana Komisije za hartije od vrednosti i Predlogu odluke o organizaciji i radu Službe Narodne skupštine. Sada određujem pauzu do 15,00 časova, kada ćemo nastaviti sa radom u prisustvu ovlašćenih ministara. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Da li predstavnici predlagača žele reč? Zoran Đorđević ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, dr Aleksandra Tomić, predsednik Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i dr Aleksandar Martinović, predsednik Odbora za administrativno-budžetska i mandatsko-imunitetska pitanja. Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, danas se pred vama nalazi čitav niz predloga zakona, odnosno predloga izmena i dopuna. Ja ću ih samo nabrojati sve. Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju; Predlog zakona o dopunama Zakona o računovodstvu; Predlog zakona o dopuni Zakona o reviziji; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke, KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju obnovljive energije Kostolac-vetropark; Predlog zakona o izmenama Zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banke Srbije a.d. Novi Sad, banka „Inteza“ a.d. Beograd, NBG Bank Malta LTD, „AIK banka“ a.d. Niš i „Unikredit“ banka Srbija, a.d. Beograd, po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“ Novi Sad; Predlog zakona o potvrđivanju izmena i dopuna Konvencije o privremenom uvozu; Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Železnička pruga Niš-Dimitrovgrad između Republike Srbije i Evropske investicione banke; Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji za tehničko-pristupne stanice Zemun – Faza 1 između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj; Predlog zakona o potvrđivanju Multilateralne konvencije za primenu mera koje se u cilju sprečavanja erozije poreske osnovice i premeštanja dobiti odnose na poreske ugovore; Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni i Republike Srbije – Program podsticanja obnovljive energije: Razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji; Predlog odluke o izboru Saveta DRI; Predlog odluke o izboru člana Komisije za hartije od vrednosti i Predlog odluke o organizaciji i radu službe Narodne skupštine. Ja sam danas u ime u Vlade ovde da predstavim ovih 16 predloga zakona, odnosno izmena i dopuna zakona, pozivam vas da naravno u danu za glasanje glasate za ove zakone. Mislim da je Vlada Republike Srbije svakako svojim odgovornim radom predložila ove izmene i dopune, koje će svakako omogućiti da Vlada funkcioniše dosta bolje i funkcionalnije i da sve izmene idu, u stvari u smeru toga da rad Vlade bude što transparentniji, da bude efikasniji i naravno da rezultat svega toga imamo i bolji rezultat i kao Vlada i kao država i da ćemo svakako u narednim godinama sve ovo što radimo danas i sve ovo što će biti predlog izmena i dopuna dobiti, da kažem, neki svoj značaj i videće se u samoj primeni. Ono što bih ja izdvojio danas, to je svakako prvi, to je Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije i mislim da je on svakako vrlo bitan. Razlog za donošenje ovog zakona je potreba da se uspostavi efikasan, transparentan, koordinisan i realističan sistem planiranja Republike Srbije AP, jedinice lokalne samouprave, koji pokriva sve ključne aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike i regionalnog i prostornog razvoja uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava, obezbeđenje održivog rasta i razvoja, da efikasno sprovođenje procesa pristupanja EU posebno u kontekstu zahteva koji proističu iz pregovaračkih poglavlja 17. i 22. Efikasan planski sistem na nivou Republike Srbije AP i jedinica lokalne samouprave, naročito podrazumeva sledeće stvari: koordinisano planiranje javnih politika od strane nadležnih donosilaca dokumenata javnih politika, planiranje javnih politika uz obavezu sprovođenja analize efekata, kao i obaveze predstavljanja analize efekata u postupku usvajanja dokumenata javnih politika i propisa, standardizaciju planskih dokumenata, usklađenost planskih dokumenata na svim nivoima sa preuzetim obavezama u procesu pristupanja Republike Srbije EU, konzistentno srednjoročnih planova, odnosno srednjoročno planiranje od strane organa nadležnih za sprovođenje konkretnih mera ili aktivnosti iz dokumentovanih javnih politika, uspostavljanje mehanizma za kontrolu sprovođenja javnih politika, utvrđivanje javnih politika, odnosno rad na dokumenta javnih politika i propise na transparentan način i kroz sprovođenje konsultacija sa svim zainteresovanim stranama koje žele da učestvuju u procesu konsultacija uključujući udruženja građana i druge organizacije civilnog društva, predstavnike akademske naučno-istraživačke zajednice i druge zainteresovane strane, uključujući i da se obezbedi transparentnost u sprovođenju javnih politika, uspostavljanje informacionog sistema za planiranje, praćenje, sprovođenje i koordinaciju javnih politika, izveštavanje, u kojoj učesnici unose svoja dokumenta javnih politika, a pre svega zbog brze i efikasne razmene tih dokumenata, lake dostupnosti podataka iz tih dokumenata, jednostavnije kontrole sprovođenja usvojenih javnih politika, standardizacija planiranja i izveštavanje kao i povećanje transparentnosti sistema. Naravno, ovim Predlogom zakona uređuje se i obaveza sprovođenja konsultacija prilikom izrade dokumenata javnih politika i propisa, a podzakonskim aktom će se urediti metoda i konsultacija kako bi se u konkretnoj situaciji odabrao optimalan metod konsultacija čime je svrha da se obezbede imputi neophodni za izradu kvalitetnog i efikasnog propisa. Primetno je da u praksi nije jasno razgraničeno šta je svrha sprovođenja konsultacija, šta je svrha sprovođenja javne rasprave, pa se ovim zakonom jasno definiše njihova suština i propisuju obaveze u sprovođenju. Moram da vam kažem da je ovako nešto slično postojalo, međutim nije bilo u formi zakona, da smo mi naravno kao Vlada u prethodnom periodu radili na vrlo sličan način. Međutim, postajala je potreba za uvođenjem sistemskog rešenja, odnosno zakona koji će biti obaveza, ne samo Vlade već i AP naših i takođe lokalnih samouprava da planiraju i svakako sprovode javne politike u skladu sa interesima Republike Srbije i smernicama koje i Vlada i Narodna skupština imaju, i da ćemo mi svakako probati da uvezivanjem kako lokalnih samouprava i autonomnih pokrajina, ali i same Vlade dolazimo do konkretnih rešenja koja će svakako biti doneta na najtransparentniji način, najbolji i u interesu svih naših građana. Na kraju, još jednom da vas ne bih previše opterećivao, ja vas pozivam da u danu za glasanje glasate za ovo. Pažljivo smo radili na izmeni i dopuni ovih zakona, tako da pred vama su i očekujem da glasamo jednoglasno za njih. Hvala vam.
Zahvaljujem ministre Đorđeviću. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Molim vas da se prijavite. Reč ima narodni poslanik Jasmina Karanac. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre Đorđeviću, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovane građanke i građani Republike Srbije, pred nama je set finansijskih zakona koje Srbija kao zemlja čije je strateško opredeljenje članstvo u EU treba da donese da bi postala ravnopravna članica zajednice evropskih narodna. Predloženi zakoni koji su danas pred Narodnom skupštinom su u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između EU sa jedne i Srbije sa druge strane. Kada imamo u vidu da je primena SSP preduslov za pozitivnu ocenu Srbije o pregovorima sa EU, onda je jasno i zašto je potrebno da svoje zakonodavstvo uskladimo sa evropskim. Znamo da su dve najvažnije obaveze koje je Srbija preuzela ovim sporazumom uspostavljanje zone slobodne trgovine i usklađivanje zakonodavstva sa pravom EU. U tom smislu, jedan od preduslova za ispunjenje ovih obaveza je i izmena i dopuna Zakona o devizom poslovanju, o kome danas raspravljamo. Ovde želim da istaknem da usklađivanje naših finansijskih zakona sa evropskim zakonodavstvom ne treba da shvatimo kao puke ciljeve i obaveze koje je pred nas postavila EU, već između ostalog, tim zakonima želimo da postignemo određene pozitivne ekonomske efekte, kao što su omogućavanje jednostavnijeg, bržeg i lakšeg protoka novca, a samim tim i roba i usluga, kako unutar Srbije, tako i između Srbije i ostatka sveta. Jedna od novina Zakona o deviznom poslovanju je ta što je posebno dat podsticaj izvozno orijentisanoj IT industriji. Ako uzmemo u obzir podatak da bi Srbija mogla da poveća izvoz softvera sa 800 miliona dolara, koliko sada iznosi, na dve milijarde dolara, složićete se poštovane kolege, da je očigledno reč o industriji kojoj treba pomoći, jer je softver najbolji gotov proizvod koji Srbija u ovom trenutku može da izveze. Koliko su značajne ove izmene zakona govori to što će, ako budu usvojene, a nadam se da hoće, omogućiti kompanijama da svoj digitalni biznis vode iz Srbije u celom svetu. Sve ovo direktno utiče na bar tri elementa naše ukupne privrede, kao i na društvo uopšte. Prvo, udeo visokotehnoloških i gotovih proizvoda u ukupnom izvozu se povećava. Drugo, struktura radne snage koja učestvuje u stvaranju izvoznih proizvoda se značajno poboljšava učešćem većeg broja visokokvalifikovanih stručnjaka. Treće, visokoobrazovani kadrovi će biti motivisani da žive i rade u Srbiji. Novina koju donosi ovaj predlog zakona je i da će građani Srbije moći između sebe da trguju digitalnim proizvodima i da realizuju transakcije u devizama. Dakle, prodavci iz Srbije više neće kršiti zakone ako neko, takođe iz Srbije želi da kupi njihov softver. Da pojasnim, prema dosadašnjem zakonu, oni koji se u Srbiji bave ovom trgovinom, ukoliko im kupac plati devizama čine prekršaj, jer je u Srbiji dinar jedino zakonito sredstvo plaćanja. Oni koji se ozbiljno bave ovim poslom snašli su se tako što su osnovali svoje kompanije u inostranstvu, uglavnom u zemljama u okruženju ili su im kolege koje već imaju kompaniju u inostranstvu naplaćivale takvu vrstu usluga. Dakle, da bi izbeli devizni prekršaj morali su da se dovijaju na razne načine, što više neće biti slučaj. Dobro je i da se ovaj propis odnosi i na elektronske knjige koje su veoma tražene, kako u svetu, tako i kod nas. Ja ministre Đorđeviću, verujem da Srbija neće stati samo na ovim izmenama i da će se postepeno sva onlajn plaćanja uskladiti sa sličnim propisima EU. Nadam se da će biti donet propis i da oni koji ostalu fizičku robu prodaju preko interneta mogu da plaćaju u stranoj valuti, ukoliko su i kupac i prodavac rezidenti iz Srbije, kao što će to biti slučaj u IT sektoru. Predložene izmene Zakona o deviznom poslovanju, a koje se odnose na plaćanje iz inostranstva, obradovaće i humanitarne organizacije koje su registrovane u Srbiji. One će ubuduće moći da preko pej-pala primaju donacije iz inostranstva, a da tako ne krše zakon. To je najbrži način za pomoć u vanrednim situacijama poput onih koje smo u Srbiji imali 2014. godine. Kada govorimo o Zakonu o deviznom poslovanju, ne mogu, a da ne spomenem kripto valutu i najatraktivniji bit koin, kao sredstvo plaćanja, o čemu danas bruji gotovo čitava planeta. Znamo da je u Srbiji dinar jedina valuta kojom se može plaćati, osim u specijalnim slučajevima propisanim zakonom, o čemu ovde mi danas govorimo. Narodna banka Srbije ne smatra bit koin valutom, pa prema tome, ne dozvoljava bankama i menjačnicima da bave otkupom ili prodajom bit koina. S druge strane, kupoprodaja kriptovaluta zakonom nije zabranjena. Evropska unija je, koliko sam razumela, a ako nisam, ispravite me, zauzela stav da se razmena virtuelnih valuta smatra finansijskim transakcijama. Zanima me da li se razmišlja o tome kako će se Srbija u budućnosti odnositi prema kripto valuti i da li će se taj vid finansijske transakcije jednog dana uvesti u zakonske okvire? Naravno, ne mislim da se to može desiti preko noći, jer Srbija svoje zakonodavstvo postepeno usklađuje sa evropskim i u tom smislu, ovde imamo dobre finansijske i druge zakone. Da je tako, potvrđuje i to što stranci sve više vide interes da ulažu u Srbiju. Da nemamo dobre zakone, Srbija ne bi bila u njihovom fokusu. Ilustrovaću to primerom hrvatskih portala koji su kritikujući vladu svoje zemlje, da je daleko od privlačne destinacije za strane ulagače, sa žaljenjem konstatovala da je Srbija, citiram – prešišala ceo region i pokupila sve strane investicije. Mi smo u protekle tri godine privukli sedam milijardi evra stranih investicija, što je za oko četiri milijarde evra više nego u Hrvatskoj. Evo sada se najavljuju i dve nove investicije, a reč je o automobilskoj industriji. Jedan ide u Vojvodinu, a jedna u centralnu Srbiju, Čačak, što me posebno raduje. Naime, nemačka kompanija „Forverk“ uložiće u izgradnju fabrike automobilskih delova u Čačku oko 50 miliona evra, a plan je da se zaposli 1.000 ljudi. Ovo su samo dva od 54 projekta koji bi Srbiji uskoro trebali da donesu dve i po milijarde evra stranih investicija i da otvore prostor za 30.000 radnih mesta. Dobro je da je Srbija prepoznala trend seljenja industrije iz zapadne Evrope na istok i mi tu šansu moramo da iskoristimo, uz razumljivi oprez, složićete se. Korist od stranih investicija je očigledna. Svakako izvoz sa jedne i radna mesta sa druge strane. Ali, ono na čemu moramo još više da poradimo ministre je da stvorimo i bolje uslove za domaće investitore. U tom smislu, ministar Vujović je nedavno, kada su ga novinari pitali – da li ima prostora za smanjenje poreza, izjavio da ima, ali ne mnogo, pa je moje pitanje – koliko ima tog prostora i šta bi još mogle biti olakšice za domaće investitore? Pred nama je danas još nekoliko važnih predloga zakona, kao što su Predlog zakona o dopunama Zakona o računovodstvu, zatim Predlog zakona o dopuni Zakona o reviziji i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu. Dakle, ovo su važni sistemski zakoni, jer od kvaliteta finansijskih izveštaja i od kvaliteta revizije tih izveštaja zavisi i kvalitet realnog prikaza stanja u ekonomiji, a od toga, između ostalog, zavisi i dolazak novih investitora koji žele da vide realne finansijske izveštaje kompanija za koje su zainteresovani. Od ovih izveštaja zavisi i realni prikaz osnovice za oporezivanje, kod poreza na imovinu i poreza na dobit. Na kraju krajeva, od toga na zavisi i prihod u budžetu i veličina deficita. Dakle, završni račun nekog privrednog društva mora da bude kredibilan dokument,a da bi bio takav, svi koji imaju odgovornost za njegovo kreiranje moraju takođe da poseduju odgovarajući kredibilitet. Upravo iz ovih razloga su bitne predložene odredbe koje onemogućavaju da pravna i fizička lica, ukoliko su pravosnažno osuđivana za određena krivična dela ili ako se protiv njih vodi neki krivični postupak, budu osnivači, vlasnici, odnosno članovi organa upravljanja privrednih društava, odnosno preduzetnici u delatnostima računovodstva, revizije i faktoringa. Sve ove izmene predložene su u kontekstu napora Republike Srbije da svoje zakonodavstvo prilagodi najvišim međunarodnim standardima u oblasti sprečavanja i otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Na ovaj način, Srbija jasno pokazuje da je stala u red zemalja koje se organizovano bore protiv ovih pojava. Mislim da su sve ovo, naravno, uz neke eventualne amandmane koji će učiniti preciznijim i dostupnijim za razumevanje predložene zakone, više nego dobri razlozi da prihvatimo ove zakone i da damo podršku njihovom doslednom sprovođenju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li još neko od predsednika, odnosno od predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Molim vas da se prijavite. Apsolutno niko nije prijavljen u elektronskom sistemu i ukoliko ostane tako, mi moramo da pređemo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč. Još jednom postavljam pitanje, da li neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) Prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč u zajedničkom načelnom i jedinstvenom pretresu o predlozima akata iz tačaka od 1. do 19. dnevnog reda. Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić. Nije prisutan. Izvinjavam se. Vidim da ste zarotirali. Reč ima narodni poslanik Jahja Fehratović. Vidim da ste u sali kolega Fehratoviću, samo da li imate karticu? Molim vas da se prijavite sada. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući na razumevanju. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predstavnici Vlade, poštovani ministre, danas imamo veliki broj tačaka o kojima treba raspravljati. Ono na šta ja želim fokusirati svoje izlaganje jesu izmene i dopune Zakona o igrama na sreću. Kao što znate, u našoj državi su igre na sreću jedna od posebnih tema koja opterećuju sve one građane koji razmišljaju o zdravom okruženju. U ime građana Novog Pazara, mi smo pre izvesnog vremena uputili peticiju sa 10 hiljada potpisa nadležnim ministarstvima, tražeći da se isključivo poštuje Zakon o igrama na sreću, kada je u pitanju udaljenost ovih objekata od škola, tj. ona važeća regulativa iz člana 86. koja zahteva da ti objekti budu 200 metara udaljeni od škola. Naravno, podneli smo i zakon koji će narednih sednica ući u proceduru, apsolutno zabrani svih mogući igara na sreću, kao i nekoliko amandmana sa ciljem da recimo da se te takve igraonice, kladionice, koje opterećuju i unazađuju naše društvo, a posebno su opasne za maloletnu populaciju, za đake, učenike, izmeste iz naseljenih mesta. Zato smo imali podlogu, recimo, da u jednoj od najuspešnijih država danas u svetu, ili još pre, usvojile princip da takve vrste poslovanja mogu samo štetiti društvu u celini, pa su recimo, SAD, zabranile ili udaljile, dozvolile da se samo na određenim mestima priređuju igre na sreću, dok je Rusija u potpunosti zabranila priređivanje bilo kakvih igara na sreću na svojoj teritoriji. Naše društvo je jako ugroženo ovom pošašću, i zato smatramo da u narednom periodu treba preduzeti što je moguće više koraka da se i trenutno važeći zakon implementira, tj. da se i u onoj meri kojom Zakon predviđa da te kladionice, te kockarnice, te takve ustanove budu udaljene od obrazovnih institucija, poštuje, kao i da se poštuju svi ostali članovi zakona koji su dosta restriktivni i koji bi trebali da omoguće, kakvu takvu kontrolu nad ovim poslom. Svesni smo da se vrlo često ovim poslom igara na sreću, nažalost, bave, posebno u manjim sredinama, ljudi koji pokušavaju preko toga da naprave i političku i neku drugu moć. Tako je recimo, u centru Novog Pazara, na jednoj kladionici koja nije udaljena više od 200 metara od obrazovne institucije, stavljen jedan natpis „ La Casa Nostra“. Svi u ovoj državi i na celom svetu znaju šta to znači, znaju šta to sugerira, a da bi situacija bila još gora, taj lokal jeste u vlasništvu bliskog rođaka jednog visokog funkcionera ove države. Vrlo je važno da pored ovih izmena i dopuna ovog Zakona o igrama na sreću i ovim putem apelujem na Vladu da usvoji amandmane koje smo podneli, a takođe apelujem na sve kolege narodne poslanike da u narednom periodu, kada dođe u proceduru i naš predlog zakona o zabrani igara na sreću isti podrže, da na taj način sprečimo ovo veliko zlo koje uništava, razara porodice, razara srpsko društvo, a naročito ima negativne posledice po maloletnike, po đačku i studentsku populaciju u našoj državi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, prvo me raduje efikasnost parlamenta. Očigledno da su nam neki učinili svojim ne prisustvom da ovaj narod i ova država njihovim nedolaskom na sednice ništa nisu izgubili, naprotiv, svakog dana dobijamo. Što se tiče predloga zakona, u potpunosti podržavam sve predloge i ovde ima zanimljivih predloga zakona, recimo, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Meni je žao što kolega nije tu da nam objasni kako u njihovo vreme čak i Lutrija Srbije bila u minusu, a to je gotovo ne verovatno, a oni su dobijali za neka istraživanja, da li ste zadovoljni vašim životom, po dva, tri miliona dinara i tako umesto neke javne funkcije te lutrije, od tih prihoda umesto javnih poslova, javne delatnosti pravili su privatne biznise i pri tome žestoko obmanjivali narod. Što se tiče, Zakona o deviznom poslovanju, nadam se da devizni priliv u ovoj zemlji će rasti neposredno iz godine u godinu, s tim u vezi sam u obavezi da pohvalim rukovodstvo države jer smo ovih nekoliko godina, pokrivenost uvoza i izvoza digli sa 50 i nešto procenata na gotovo 80%, što nama garantuje uz priliv investicija da nećemo imati problem sa devizama, dakle, da će devizne rezerve biti i dalje stabilne. S tim u vezi moram reći da to omogućava rast BDP, koji se za razliku rasta koji su nekada imali ovi što su pobegli sa sednice, ne zasniva na uslugama, na prodaji tuđe robe, pa na trgovini napravite lažni rast BDP, u stvari ste podigli proizvodnju ne svoje zemlje već zemalja odakle ste tu robu uvozili. S tim u vezi, ovaj rast BDP koji se ostvaruje u poslednjih nekoliko godina se bazira na proizvodnji usluga u turizmu, što garantuje stabilne devizne prihode, prihode našoj zemlji. S tim u vezi donosi nam, naravno i veće poreze, čim nam donosi veće poreze donosi i veće javne prihode, što nam garantuje da možemo da dotiramo penzije bez ikakvih problema, da projektujemo njihov rast, da projektujemo rast plata u javnom sektoru i pažljivo da gledamo i da realno sektoru plate, ako ne ništa drugo, ono prate rast plata u javnom sektoru. Mi moramo, s tim ću i završiti, da ostavim vreme i drugim kolegama, moramo biti vredni, radni, strpljivi, marljivi. Moramo svakog dana raditi na sebi, moramo raditi u korist našeg naroda, a ne protiv naroda, kao što ovi rade. Hvala.
Zahvaljujem kolega Rističević. Reč ima narodni poslanik Miljan Damjanović. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo, gospodine ministre, kada se bavite ekonomijom, onda imate snove i maštate. Kada danas dođete u parlament Republike Srbije i ekonomske teme ne zavređuju pažnju opozicije, onda je to više nego bilo šta dokaz da je Srbija danas na pravom putu. Da podsetim vas, da podsetim građane Srbije, da podsetim svoje kolege narodne poslanike, samo pre tri godine raspravljali smo o ključnim ekonomskim parametrima i te rasprave su bile potpuno drugačije. A kako i da ne budu drugačije, kada je Srbija tada, bila na ivici kolapsa, kada smo potpisali ugovor sa MMF, koji se završio pre nekoliko meseci, ovo su prvi zakoni koji se tiču ekonomskih stvari posle završetka tog sporazuma od pre nekoliko meseci, Srbija je bila na ivica ekonomskog kolapsa. Tri godine nam je trebalo da donosimo suštinske, sistemske, ekonomske zakone, da menjamo Srbiju, u ovom parlamentu da Vlada Republike Srbije predlaže a mi glasamo, rekli su - teške zakone. Zakoni koji su definitivno dali rezultate. Najbolji pokazatelj u parlamentu Srbije je današnja rasprava o setu ekonomskih zakona, prvih posle završetka bilateralnog sporazuma sa MMF. Imamo sistemske reforme koje smo završili u prethodne tri godine. Danas ne govorimo o deficitu države Srbije, ne govorimo o deficitu budžeta Republike Srbije, ne govorimo o deficitu budžeta opšte države. Ekonomska situacija u Srbiji danas izgleda potpuno drugačije. Govorimo o suficitu. Kada govorimo o drugoj stvari koje smo radili u prethodne tri godine, a to se tiče javnog duga. On je danas na nivou od 60%. Šezdeset procenata je granica mastrihta za zemlje koje imaju deficit od 0,9%. Za ove tri godine imali smo stabilnu monetarnu politiku, tako da ne možemo da kažemo da smo imali bilo kakvih inflatornih problema. Nikada u istoriji Srbije inflacija nije bila na nižem nivou, nikada nismo imali manja inflatorna očekivanja, nikada Srbija u monetarnoj politici nije imala manje kamatne stope za sektor privrede i sektor stanovništva. To je sve iza nas. Ti rezultati su nam omogućili da danas donosimo ovakav set zakona, imamo ovakvu raspravu. Set zakona koji se tiču sistemskih promena u jednom delu naše ekonomije. Ovo su, da budemo realni i iskreni, zakoni koji su manje-više tehničke prirode. Ceo set ovih zakona tiče se popravljanja i drugačije funkcionisanje institucija, odnosno otklanjanje nedostataka koje smo uočili. Nema tu nikakvih velikih komplikovanih ekonomskih odluka. Ovo su odluke koje trebaju da učine institucije koje uređuju ekonomski poredak Srbije drugačijim i boljim. Ovo su odluke koje se tiču, pre svega, nas samih, da imamo korektan i pravilan odnos prema javnim prihodima, da Srbija počne da funkcioniše potpuno drugačije. Praktično, ovim odlukama uređujemo sistem koji funkcioniše, uređujemo ga u oblasti računovodstva, uređujemo ga u oblasti monetarne politike odnosno menjačkih poslova, odnosno deviznih poslova. Uređujemo ga u oblasti poreske politike i sve su to manje-više tehničke stvari koje jedna uobičajena Skupština treba da donosi kada uoči da postoje problemi. Naravno da ove odluke usklađujemo i sa odlukama EU, zašto ne reći i sa četvrtim poglavljem, zato što želimo da postanemo deo uređenog sistema sa sistemom Fahma, sve su to stvari koje funkcionišu. Suštinski, u stvari, kada menjamo ove zakone, a prvi delovi i prvi setovi zakona tiču se ličnih biografija vlasnika, odnosno lica koja su vlasnici menjačnica, računovodstvenih agencija, u stvari tražimo istoriju njihovih biografija, njihovo funkcionisanje, njihovu odgovornost, njihov korektan odnos, a vrlo često kažemo – prema budžetskim prihodima, fiskalnim prihodima, ja volim da kažem, prema jedinstvenom tržištu, svi funkcionišemo po istim pravilima i po istim principima. Kada danas donosimo i kada danas glasamo o ovom setu zakona, ono što bih ja posebno želeo da istaknem jeste zakoni koji se nalaze na kraju, odnosno odluke koje se donose na kraju. Mi danas raspravljamo o izboru rukovodstva državne agencije, odnosno DRI. Radi se o instituciji koja je relativno mlada institucija u funkcionisanju države Srbije i možda zato što nismo imali i nju, imali smo takve fiskalne probleme. Druge uređene srećne zemlje imaju DRI koja traje vekovima, a mi je imamo samo desetak godina, ali to je period za koji možemo da kažemo da je ta DRI učinila puno toga. Kada svako od nas, kada javnost Srbije dobije hiljade i hiljade materijala od 12.000 direktnih i indirektnih korisnika budžeta Republike Srbije koji su predmet revizije, te institucije, onda je to jedan ogroman mukotrpan posao, koji Skupštini Srbije, Vladi Republike Srbije da korektni kontrolni mehanizam da prati šta se dešava, kako iz republičkog, tako i iz lokalnog budžeta. To je institucija koja kontroliše završni račun Republike Srbije, kontroliše konsolidovani i završne račune lokalnih samouprava, političke stranke, praktično, ogroman deo finansijskih institucija na teritoriji Republike Srbije. Dakle, 3.500 milijardi imovine, 6.321 milijardu nefinansijskih sredstava, 2.472 milijarde primanja i prihoda, 3.500 milijardi, 3.500 milijardi rashoda kontroliše DRI. NJen značaj, njena uloga je ogromna. To je u stvari jedan tim. Danas kada biramo rukovodstvo DRI koja će nastaviti da obavlja isti posao koji je obavljala u prethodnih 10 godina i da ostvaruje značajne rezultate, mi u stvari nastavljamo kontinuitet te DRI. Zamenik direktora DRI je neko ko je obavljao tu funkciju. Gospodin Sretenović danas napušta DRI, ali mora mu se odati priznanje zato što je dao lični pečat da ta institucija tako funkcioniše. Na mesto direktora DRI dolazi čovek koji je u svom potfoliu poslovnih aktivnosti imao 50%, odnosno bavio se, čini mi se, najneuređenijim sektorom funkcionisanja fiskalnog poretka države Srbije, to su lokalne uprave. Kada kontrolišete 6.000 direktnih i indirektnih korisnika budžeta, onda je vaša odgovornost takva kakva jeste, velika je, ali su i rezultati veliki. Državna revizorska institucija ima ključnu ulogu da pomogne parlamentu Republike Srbije, Vladi Republike Srbije, da kontroliše, ali istovremeno i da otkloni sve nedostatke koje uoči u suprotnosti sa zakonima i sve ono drugo što je čini da bude stožer i branilac fiskalnog poretka Republike Srbije. Dame i gospodo, kada raspravljamo danas o setu ekonomskih zakona o kojima nema velike rasprave, kada pre nekoliko dana predlažemo, a odbor bira ključne faktore, ličnosti stabilnosti u DRI, a nemate više predloga, onda to govori da Vlada Republike Srbije, parlament Republike Srbije, državne institucije koje se bave fiskalnom i monetarnom politikom rade dobro svoj posao. Građani Srbije, nesporno je da svaka ekonomska odluka za sobom povlači i određene obaveze. Ove obaveze koje se donose danas su u stvari potpuno fiskalne i neutralne, ove odluke neće izazvati nikakvo povećanje bilo kakve vrste poreza, odnosno fiskalnog tereta na teret građana Republike Srbije. Ako možemo da kažemo da će u narednom vremenskom periodu doći do povećanja plata, što je nesporno, a ako dolazi nesporno do fiskalnog rasterećenja, ako rasprava u Skupštini Srbije danas o ključnim, odnosno tehničkim i ekonomskim zakonima izgleda ovako, a kako da ne glasate za ovakve odluke Vlade Republike Srbije i ovakve odluke vladajuće većine?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Milovan Krivokapić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege, danas ću diskutovati, između ostalih, i o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, jer se radi o jednom od važnih zakona, pogotovo zbog razvoja i ekspanzije IT sektora u Republici Srbiji. Možemo reći da su bitni razlozi za donošenje ovog predloga zakona sledeći: Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju se vrši dalje usklađivanje sa obavezama preuzetim potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, u delu kretanja kapitala po osnovu kratkoročnih, portfolio investicija i kratkoročnih finansijskih zajmova i kredita. Znamo da portfolio investicije predstavljaju ulaganja kapitala posredstvom raznih vrsta hartija od vrednosti. Tipičan primer portfolio investicija jeste emitovanje i plasman obveznica. Da bi se prikupila sredstva za određene potrebe državne institucije, banke i preduzeća emituju obveznice koje plasiraju na finansijskom tržištu. Predlogom zakona se ispunjavaju obaveze u skladu sa preporukama Organizacije za kontrolu i sprečavanje pranja novca i usklađivanja domaće regulative sa međunarodnim standardima u oblastima sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma. I najzad, Predlogom zakona su predviđene izmene čiji je cilj stvaranje povoljnijeg poslovnog ambijenta, kao i izmene koje se odnose na nadležnost u vršenju kontrole menjačkog poslovanja i deviznog poslovanja rezidenata i nerezidenata. Napred u izlaganju sam već pomenuo razvoj IT sektora u Srbiji, a usvajanjem Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju će znatno omogućiti lakše poslovanje IT kompanija, koje će ubuduće moći da preko interneta kupuju ili prodaju softver i druge digitalne proizvode, i to za devize. Dakle, IT kompanije koje imaju devize i zavise od uvoza neće više morati da te devize konvertuju u dinare. Tačnije, izmenama i dopunama Zakona predloženo je i da se plaćanje u devizama u Srbiji može obavljati i u slučaju kupoprodaje softvera i drugih digitalnih proizvoda na internetu, i to ako se plaćanje vrši preko banaka, platnih institucija, institucija elektronskog novca sa sedištem u Srbiji. Druga novina je i da će naši građani moći da trguju hartijama od vrednosti čija je oročenost kraća od godinu dana, a koje emituju države članice EU. Ovom izmenom širi se mogućnost ulagača, iako investicije u ove kratkoročne hartije od vrednosti koje emituju države članice EU trenutno ne donose veću zaradu za našu državu, jer, važno je i to što će biti omogućeno da i stranci kupuju naše državne hartije od vrednosti, sa rokom kraćim od godinu dana. Predloženim izmenama i dopunama biće omogućeno da rezidenti, znamo da su to pravna ili fizička lica, koja imaju stalni boravak, odnosno sedište u jednoj državi i kome zakon te države priznaje status domaćeg lica, bez obzira na državljanstvo, slobodno plaćaju kako bi ulagali u strane kratkoročne hartije od vrednosti, a čiji su izdavaoci iz zemalja članica Evropske unije, odnosno da nerezidenti iz zemalja članica EU slobodno plaćaju, kako bi ulagali u kratkoročne hartije od vrednosti u Republici Srbiji. Dodatno, predloženim izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, propisalo bi se u samom zakonu da rezidenti slobodno mogu ulagati u dugoročne dužničke hartije od vrednosti koje izdaju pravna lica iz EU, a što je do sada bilo uređeno podzakonskim aktom. Dakle, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju sadrži i rešenja koja će da doprinesu stvaranju povoljnijih uslova za poslovanje, a pre svega za razvoj inovacionog preduzetništva i informacionih tehnologija, što je jedan od prioritetnih ciljeva Vlade Republike Srbije i zbog toga ga treba usvojiti. Odlučio sam se da prokomentarišem malo i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, jer se radi o jednom od najbitnijih zakona u poreskom i privrednom sistemu, od koga naročito zavisi obim i mogućnost u budžetu finansiranja svih državnih i ustavnih nadležnosti države u toku jedne fiskalne godine. Osnovni razlozi za donošenje ovog zakona, problemi koje bi zakon trebalo da reši, odnosno ciljevi koji se zakonom postižu su usaglašavanje sa Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom i dalje usaglašavanje sa propisima EU koji uređuju oblast oporezivanja potrošnje PDV-a. Ukoliko postoje problemi u praksi u određenim segmentima društva, donošenje zakona je najbolji način za rešavanje tih problema, iz razloga što se radi o zakonskoj materiji koju je jedino moguće menjati odgovarajućim izmenama zakona. Pored toga, uređivanjem poresko-pravne materije zakonom daje se doprinos pravnoj sigurnosti i ujedno obezbeđuje transparentnost u vođenju poreske politike. Naime, zakon je opšti pravni akt koji se objavljuje i koji stvara jednaka prava i obaveze za sve subjekte koji se nađu u istoj poresko-pravnoj situaciji, čime se postiže transparentnost u njegovoj primeni. Uzimajući u obzir potrebu da se u Republici Srbiji u što kraćem roku još više unapredi javna infrastruktura, da se adekvatno koriste dobra u opštoj upotrebi i pruža usluga od opšteg interesa, sigurno je da bi predložena rešenja dovela do veće motivacije privatnih partnera da svoja finansijska sredstva usmere ka projektima kojima bi se omogućilo navedeno u Predlogu ovog zakona. Posebno interesantno za mene kao lekara, koji se ceo radni vek bavio i bavim mladim ljudima i njihovim problemima, su članovi ovog zakona koji se usklađuju sa ostalim setom zakona bitnim za olakšanje formiranja porodice i povećanje nataliteta. Jedan od strateških ciljeva Srbije je povećanje nataliteta, koje je podjednako važno kao i ekonomska stabilnost zemlje. Posebno priznanje za podsticaj populacione politike moramo odati predsedniku Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije, koji, pored borbe za svako radno mesto, fabriku, projekat, poboljšanja uslova za život, uopšte najznačajnije povećanje penzija i plata, neće i ne želi da zanemari ono što je od suštinskog značaja, a to je formiranje porodice i rađanje dece. U tom cilju predsednik Vučić je odneo odluku o formiranju Saveta za populacionu politiku, a Vlada Republike Srbije donela je i strategiju i mere za podsticaj populacione politike. Strah i ekonomska nesigurnost je primarni osnov za smanjenje nataliteta, a za vreme prethodne vlasti država je osiromašila narod, koji je bio nesiguran, plašeći se budućnosti najpre za sebe, a onda i za svoje potomstvo. Sada nam ekonomija ide na bolje i upravo zbog toga krećemo u rešavanje ogromnog problema nataliteta. U tom cilju se i u ovom zakonu definiše povećan iznos PDV koji se refundira za kupovinu hrane i opreme za bebe, kao i limiti koji se odnose na neto prihod i ukupnu imovinu roditelja, odnosno staratelja. Zatim, imajući u vidu da mladi bračni parovi teško dolaze do sopstvenog stana, omogućavanje prava na refundaciju PDV za kupovinu prvog stana građanima punoletnim državljanima Republike Srbije sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije koji kupuju prvi stan koji je predmet hipoteke, u smislu propisivanja da se kod kupovine takvog stana može ostvariti pravo na refundaciju PDV po osnovu kupovine prvog stana. Rešenja Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o PDV će, pre svega, uticati na privredne subjekte, odnosno obveznike PDV i na građane svakako, a kako primena ovog zakona ne bi trebalo da stvori dodatne troškove, posledice njegovog donošenja mogu da budu samo pozitivne i mišljenja sam da ga treba usvojiti i tako obezbediti pravo na pretpostavku za blagovremenu primenu njegovih odredbi. Hvala lepo.
Zahvaljujem, kolega Krivokapiću. Reč ima narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ovaj dnevni red vrvi od kvalitetnih predloga, odnosno naslova Predloga zakona, a da li će to suštinski popraviti život građana Srbije, apsolutno sam siguran da neće. U to ste, gospodine ministre, sigurni i vi. Dvadeset tačaka dnevnog reda da vi obrazlažete u ukupnom vremenu od šest minuta i 52 sekunde govori dovoljno. Najviše pažnje ste posvetili 1. tački dnevnog reda - Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Ovo je zaista jedan splet različitih zakona po građane Srbije, reklo bi se, veoma važnih. Zakon o poreskoj administraciji, o poreskom postupku, Zakon o PDV, Zakon o akcizama, Zakon o igrama na sreću i slično su zakoni iz kojih proističe puno obaveza i istina je, kolege koje su govorile, da ovi zakoni ne zahtevaju dodatna sredstva iz budžeta Republike Srbije. To je apsolutno tačno, ali oni dovode ni do boljeg kvaliteta građana Srbije, pa se onda postavlja pitanje ima li smisla sve ovo raditi? Poštovane kolege narodni poslanici, nisu reper danas za život građana Srbije ovi sa desne strane poslanika SRS. Oni su zasigurno prošlost u Srbiji, ali, bogami, vi ste preuzeli veliku odgovornost. Građani Srbije su vam ukazali poverenje, mi dobro znamo kako i zbog čega, računajući da će sa vama na čelu živeti bolje, a da li je tako ne trebate ni vi da pričate ni ja da vam osporavam. Oni to sami odlično znaju i apsolutno su nezadovoljni. Ja ću ovde kroz samo nekoliko praktičnih primera da vam pokažem da je naša diskusija apsolutno u pravu. Mi ćemo imati baš uskoro baš jednu inflaciju, odnosno već je imamo, inflaciju propisa koje mi donosimo, odnosno vi glasate za njih u Narodnoj skupštini, a da ni najdirektniji primenjivači, ne građani Srbije, najčešće neuke stranke, stranke koje zbog svojih obaveza ne mogu ni da proprate sve ono što je aktivnost Narodne skupštine Republike Srbije, nego onih koji direktno primenjuju određene propise, videće da od toga nema ništa. Ja sam, kada su u pitanju ovi poreski zakoni, konsultovao sam se ljudima koji to praktično primenjuju u praksi i naravno i sam sam video da u nekoliko ovih zakona, to je zakon o dopunama Zakona o računovodstvu, Zakona o reviziji, Zakona o igrama na sreću, gde vi kažete, odnosno predlagač kaže da određena lica koja su izvršila krivično delo, kako fizička, tako i pravna, kojima se stavlja nešto na teret, ne mogu se baviti određenim aktivnostima. To je predmet izmena i dopuna važećih zakona. Da li to ima neki kvalitet? Nema. Naravno, precizira se ko ne može da se bavi određenim aktivnostima. Da li su uopšte i sazreli uslovi da se mi malo ozbiljnije bavimo realnim sektorom, realnom privredom, odnosno proizvodnjom? Pravo da vam kažem, i posumnjam u namere predlagača, u ovom slučaju to je Vlada, kada je u pitanju Zakon o dopunama Zakona o akcizama i gde vi kažete ko će biti oslobođen, odnosno da će promet derivata nafte biti oslobođen radi mogućnosti da privreda ulaže u novi razvoj, u proširenje novih kapaciteta. Ko danas u Srbiji može da investira? Pre svega, to su strane, odnosno firme osnovane po važećim propisima Republike Srbije, ali gde je osnivački kapital ili ulog iz inostranstva, to su, svakako veliki broj tajkuna i ne možemo reći da nema i čestitih ljudi koji su danonoćnim radom uspeli da svoj nivo poslovanja podignu na jedan zavidan nivo, gde se ne može ništa osporiti. Mnogo veći broj je ovih i ovakvih. Stičem utisak da vrlo često pod određenim pritiscima Vlada Republike Srbije pristupa određenim izmenama i dopunama zakona da bi izašla u susret još više stranim ulagačima. Nemamo mi ništa protiv stranih ulaganja. Naravno, sve to treba podržati, ali moramo malo više da vodimo računa o domaćim privrednim subjektima. Gospodine ministre, ovo je vaša oblast, nije bila ranije naravno, ali u ovom periodu i ja sam potpuno siguran da vi znate da porezi i doprinosi na zarade, znate koliko iznose? Iznose 64%. Znači, na isplaćenih 100 dinara, 64 dinara su obaveze. Da li je to pozitivno činjenje i pokušaj pomoći domaćim privrednicima? Nije. Odavno pričate, odavno je bivši premijer, sada predsednik države, Aleksandar Vučić, pričao da će se pomoći, da nam je cilj obuhvatiti što veći broj poreskih obveznika i to treba da bude želja i cilj svake ozbiljne države, a da bi se osnovica smanjila. Imamo li to? Nemamo ni posle šest godina vlasti SNS, mi imamo situaciju da imamo 64% obaveza poreza i doprinosa na zarade. Imamo još jednu situaciju. Ovde određeni broj kolega lepo govori o potrebi da razvijamo poljoprivredu i to zaista i jeste ozbiljna šansa države Srbije. Naravno, u razvijenim zemljama na direktan način nije uključen veliki broj poljoprivrednih proizvođača, znači izvršena je automatizacija. Živi rad je malo unet u to, ali je zato proizvod, odnosno prihod od poljoprivredne delatnosti velik. Ja ću samo navesti jedan primer, jedne porodice iz mesta odakle ja dolazim. Porodica Radanović, ozbiljni poljoprivredni proizvođači, više od dva vagona maline oni naberu, isto toliko kupine, ali greškom je bilo i ovde pokazujem nešto drugo, želja mi je da ilustrujem koji je odnos u slučaju da zaista ta porodica nije platila sve obaveze i doprinose, pa je na 514.000 obaveza, odnosno u iznosu od 514.000 koje je poreska uprava poslala rešenje da treba da plate, 270.000 je kamate. Vidite da je to više od 50%. To je već ozbiljan problem. Zvuči malo paradoksalno, ozbiljni proizvođači, ozbiljni ljudi, a duguju. Ne, to je bila greška. Kasnije kada se videlo uvidom u određenu dokumentaciju, koju su oni naravno sačuvali, a to je opet problem poreskog postupka i poreske administracije. Da li je moguće ozbiljno razvijati poljoprivredu, poljoprivrednu proizvodnju, ozbiljno voditi računa o svojim građanima, ako na ovakav način pokušavamo, pod uslovom da blagovremeno nisu izmirili svoje obaveze, da im ovolike namete postavimo? Naravno da to nije. Ovo je sada, gospodine ministre, tema na koju vi možete da date malo više odgovora, malo više objašnjenja. Ja verujem u početku što je ovo, kada sam rekao koliko ste vi govorili o dnevnom redu koji ima 20 tačaka, vi ste verovatno danas u nekom periodu saznali da vi treba da budete ovde ovlašćeni predstavnik Vlade i to je moguće i mi to ne ističemo kao nekakav problem. Sada ćete valjda, ja sam namerno birao neke teme i kandidovao pitanja na koja bi vi trebali da odgovorite i pretpostavljam da ćete to moći da uradite i ne samo da odgovorite i uradite, nego morate mnogo više i da razmišljate. Ovde smo čuli i kada je u pitanju izmena i dopuna Zakona o PDV-u, zbog toga da određena lica, odnosno deca ne bi bila izostavljena ili iz jedne ili druge kategorije, gde navodno ova Vlada vodi proaktivnu politiku u smislu populacione politike, pa ćemo onda da kažemo do 36-og šta ćemo da uradimo, znate li koliko su komplikovane procedure za roditelje da bi došli do povraćaja PDV koji oni ulažu u opremu i u hranu za bebe? Zar to nije moglo da se pojednostavi? Čini mi se da je prvobitni zakon donet pre vas, pre ovog režima, ali sve jedno, vi ste promenili mnoge zakonske propise, za neke ste bili u pravu i dobili ste podršku građana za to, a za mnoge niste. U proseku, u drugom predlogu zakona vi objašnjavate da se taj zakon donosi zbog usaglašavanja propisa sa EU, a znate da je to besmislen posao, da je politika koju vodi Vlada Ane Brnabić i predsednik Aleksandar Vučić tumarajuća politika kada je u pitanju ulazak Srbije u EU. Tu je više praktičnih razloga zbog čega od tako sulude ideje, od takve pogrešne politike treba odustati čim pre. Ukoliko gospodine ministre imate mogućnost da na neka pitanja odgovorite, da pošaljete poruke građanima Srbije, vi posle mog obraćanja izvolite. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Zahvaljujem na pitanjima. Ja ću samo prvo da se vratim na početak vašeg izlaganja, gde ste prvo rekli da ovi zakoni sumnjate da će uticati na poboljšanje života naših građana. Mi sve zakone koje donosimo, donosimo upravo u tom nekom cilju, a to je da poboljšamo život naših građana i da naša država bude funkcionalnija. Neki zakoni jesu pretrpeli sitne izmene i dopune, a to govori samo o kvalitetu tih zakona koji su doneti. Vi kažete da su neki doneti tako što imamo podršku negde gde nismo imali podršku. Ja hoću da vas podsetim da je ova Skupština izabrana voljom naroda i da su svi zakoni izglasani većinom, tj. voljom naroda. Kada je u pitanju Zakon o planskom sistemu Republike Srbije, za koji kažete da sam ja najviše vremena posvetio, ja naravno, sa namerom je bilo posvećeno najviše vremena ovome, zato što je to nov zakon. To je nešto što je novo pred poslanicima, novo pred građanima i koje treba upravo da donese jedan bitniji kvalitet koji će indirektno da poboljša, ja mislim, i položaj naših građana. Zašto to pričam? Zato što vi donošenjem ovog zakona stvarate jednostavno povezivanje i mogućnost da sve ono što donosi država, što donosi Vlada, što donosi autonomna pokrajina, što donosi lokalna samouprava, bude povezano i horizontalno i vertikalno, da se planski donosi sve ono što mi želimo da uradimo i da ne radimo ad hok, niti da neka lokalna samouprava radi mimo onoga kako je, recimo, Vlada propisala ili kako je autonomna pokrajina propisala, već da s jedne strane radimo koordinirano kao tim, s druge strane, da pratimo sve ono što na početku godine donesemo kao plan i drugo, da možemo da budemo merljivi, da ono što je najbitnije, a to je da kad trošimo budžetska sredstva, naši građani znaju da Vlada Republike Srbije prvo to radi planski sa analizom efekata, da znamo unapred kako će mere koje smo predvideli i kakav je taj akcioni plan koji smo doneli konkretno imati uticaj, pa ako vi pričate ovde i o materijalnom položaju naših građana, ali da znamo i da li smo, kad smo to građanima obećali i kad je Vlada nešto predvidela u nekoj godini da uradi, na kraju godine i kad uradi, i kad istoj Narodnoj skupštini to u sledećoj godini i predoči, da kaže, da je to uradila i da je to stvarno ono što smo vama predstavili urađeno i da je stvarno to po analizi efekata pokazalo neki boljitak. Mi ne želimo da kao Vlada radimo ad hok, da radimo bez ikakvog plana. Želimo da donosimo planski dokumenta i to je osnova svakog menadžmenta i vođenja i velikih kompanija, ali u ovom slučaju i Vlade Republike Srbije. Ne treba ništa da bude tajna, sve treba da bude planski, treba da bude organizovano i treba da bude sa nekim ciljom, ali taj cilj ne sme da bude samo politički. Taj cilj mora da postoji i da bude merljiv, da taj cilj ima indikatore i da može, kako Narodna skupština, tako i naši građani da prate sve ono što radimo i sve ono što smo obećali da ćemo da uradimo, naravno, sa svim efektima koji prate izvođenje svega toga. To ima indirektno veze i sa svim ovim izmenama i dopunama zakona, jer ako mi vama na početku godine kažemo da ćemo u ovoj godini da radimo neke izmene i dopune zakona, mi moramo da vam kažemo sa kojim ciljem to radimo i kakve efekte će to imati po građane Republike Srbije i da, naravno, u godini koja dolazi ispred nas, s obzirom da ne znamo kakva je, hajde sada da pričamo hipotetički, koliko vremenski će biti potrebno za pokazivanje efekata, ali da bude merljivo i da kad Vlada stane pred Skupštinu, može vama da obrazloži zašto je nešto uspelo ili nije i da ima odgovornost za ono što vama predloži. Kada pričate o akcizama, vi i sami znate šta su akcize i zašto se donose akcize. Znači, sve što smo ovde radili, i kada je u pitanju devizno poslovanje, kada su u pitanju akcize, kada je u pitanju poreska administracija, jeste indirektno vezano sa materijalnim položajem naših građana, možda ne direktno, ali indirektno da, jer sa tim efektom mi ćemo negde u pozadini uspeti da nešto pokrenemo. Vlada Republike Srbije ne bih se složio sa vama da nije radila. Mislim da rezultati upravo na ovaj način, kao što je u ovom prvom zakonski predviđeno, u nekom budućem periodu, kada budemo vama predstavljali, će upravo pokazati da investicije koje dolaze pokazuju efekat. Nije tačno da su samo otvorene za strane investitore. Mi smo i te kako dobro otvoreni i za domaće investitore i za naše građane koji žele da ulažu i Fond za razvoj Republike Srbije je otvoren za sve građane, za sve dobre projekte. Naš predsednik i dok je bio predsednik Vlade je najčešće govorio o tome da mi imamo dovoljno para. I sada u budžetu se pokazuje da imamo veliki suficit i da imamo dovoljno para, ali da nemamo dovoljno kvalitetnih projekata. Mi želimo da pokrenemo i želimo građanima Srbije da kažemo da postoji šansa za sve, da postoje projekti, da postoji novac za projekte i da građani mogu slobodno da apliciraju kod Vlade Republike Srbije i kod Fonda za razvoj upravo sa namerom da nešto naprave, da promene svoj materijalni položaj, a mislim da će onda i indirektno da menjaju i materijalni položaj naših građana. Kada pričate o porezima i doprinosima, vi znate i tu, vrlo dobro, zašto su porezi i doprinosi na nekom nivou i zašto postoje, a to je upravo da bi mogla država da funkcioniše, a s druge strane, ako transparentno trošite taj novac, da pokažete i građanima Srbije kako i gde odlazi taj novac. Vlada Republike Srbije od 2014. godine, kad se uključila u borbu protiv sive ekonomije, upravo i radi na tome da građani Srbije znaju kad god se naplate neki porezi i doprinosi gde i u kom pravcu oni idu. Nagradna igra koja sad postoji upravo i govori o tome, da mi sa većom naplatom poreza i doprinosa želimo kako direktno, tako i indirektno našim građanima da pomognemo i da pokažemo da novac ide u prave stvari. Siva ekonomija je nešto protiv čega mi moramo da se borimo. Ukoliko ne postoji borba protiv toga, dosta novca će odlaziti u neku drugu sferu koja neće biti pod kontrolom. Onda dolazimo do toga da imamo građane koji u nelojalnoj konkurenciji ne mogu da plaćaju svoje poreze i doprinose i da sve ono što država od njih traži, da mogu i da servisiraju. Mi želimo da medijski edukujemo naše građane, da znaju da država sa merama poreske politike nije protiv njih, već za njih, da naplatom poreza mi ćemo moći da pravimo taj balans, da rasterećujemo privredu sa jedne strane, a da sa druge strane ulažemo. Vi morate da znate da samo od utaje poreza u sivoj ekonomiji ova država gubi mnogo para, da može da finansira od gubitaka i plate i policajaca i vatrogasaca, da možemo od tih para da u jednoj godini sazidamo u svim opštinama nove domove zdravlja i da možemo da rekonstruišemo sve bolnice u Srbiji, samo od jedne godine. To građani Srbije moraju da znaju. Sve ovo što radimo, radimo upravo zbog toga, da bi mogli da edukujemo građane, da bi mogli da radimo efikasnije, da bi mogli da naplaćujemo to, a to ne ide u korist neke treće strane. To ide u korist naših građana. I mi želimo time da poboljšamo njihov materijalni položaj. I, eto, tu je ta konekcija koja postoji sa boljim položajem naših građana. Kad je u pitanju poreska reforma i poreska administracija, opet ima tu dodirnih tačaka. Siva ekonomija, borba protiv sive ekonomije sa jedne strane zavisi od svesti naših građana, a s druge strane zavisi i od same efikasnosti poreske uprave. Transformacija poreske uprave je počela. Ovo je jedan od koraka. Mi, naravno, verovatno nećemo stati na ovome. Vreme koje dolazi ispred nas će verovatno tražiti neke nove transformacije, neke nove mere, ali ćemo se mi svakako tim merama ne prilagođavati zbog potrebe zato što je loš zakon, već zato što će mere i ono što mi radimo terati nas da se prilagođavamo nekim novim uslovima. Mi svakako želimo dobro građanima Srbije. Vlada Republike Srbije je pokazala od 2014. godine da sve ono što radi, radi na najbolji mogući način i da samo posle tri godine već možemo da ubiremo plodove svega toga. Za to nismo samo zaslužni mi. Za to su zaslužni građani Srbije koji su dali nama poverenje i to poverenje mi moramo da delimo danas sa njima, da delimo sve ono što ubiremo kao uspeh. To ćemo da radimo i ubuduće. Sve ove mere, verujte mi, daće efekta, a pričaćemo o tome možda na nekoj sledećoj Skupštini, kada se budemo dotakli opet svega ovoga. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Sreto Perić, po replici.
Gospodine ministre, najbolje je ono što se plaća kao porez ukoliko se dovede na optimalnu meru. Nemojte mi pričati - Vlada od 2014. godine. Recite – Vlada od 2012. godine. Upravo toliko je SNS na vlasti. Znači, vi imate šest godina. Ovo 64% obaveza na zarade nije od juče, niste vi to zatekli 2012. godine, pa da imamo razumevanja. To već traje šest godina. Ja nisam siguran da ćete vi sa 64% uspešnije se boriti protiv sive ekonomije, a podržavamo borbu protiv sive ekonomije, protiv korupcije, protiv kriminala. Svaka Vlada, svaka vlast će imati podršku SRS kad je to u pitanju. Ali, 64% nije nešto što ne motiviše ljude da pokušaju da drže neprijavljenu radnu snagu. Vi to znate. I tu je izgleda najefikasnija borba putem inspektora. A, onda ćete vi da kažete da ih nemamo dovoljno, što je tačno. Ne možemo mi za svakog poslodavca obezbediti jednog inspektora. Ovo je već odavno prošlo vreme, odzvonio je sat da se smanji. Ovo je moralo do sada da se uradi. Ja ne znam gde je zapaljeno, šta gori? Nekoliko predloga zakona smo mi dobili 5. aprila. I, sad će kolege reći – pa, bilo je dovoljno vremena. Pa, jeste bilo dovoljno vremena, nije to problem, ali da vidimo malo šta kažu i oni na koje se ovi zakoni odnose. Kad kažete da se ovaj Predlog zakona o planskom sistemu na indirektan način odnosi na građane, dajte, gospodine ministre, nešto što se odnosi na direktan način. Željni su ljudi toga što sutra već mogu da vide efekte. Posle šest godina vi ste morali da imate mnogo više rešenja koja su vidljiva, ne za godinu, ne za dve ili ne znam ni ja koliko godina, nego neposredno po donošenju tih zakona. To ste morali da uradite i da obezbedite. Analize vršite. Ja ću vas sada demantovati, ne vršite, evo oblast pravosuđa nije tema u koju se najbolje razumete. Kada je Ministarstvo pravde, kada je Vlada razmatrala da vidi da li je sudska mreža optimalna, onakva kakva bi trebala da bude?
Zahvaljujem. Reč ima ministar Zoran Đorđević.
Kada pričamo o datumima, 2012. godine SNS je došla na vlast u julu mesecu. To je bila već polovina godine, polovina izvršenog budžeta. Da kažemo, morali smo da uđemo u 2013. godinu, a vi sami znate da kada se uradi promena vlasti ne radite odmah rezove, već ulazite u analizu toga šta bi trebalo da se uradi i ne možete u tekućoj godini, trošeći budžet, da uradite bilo kakvu reformu koja može da bude ključna ili tektonska, a da bude u korist toga da promenimo društvo i da imamo jednu potpuno drugačiju viziju i pristup svemu onome što radimo. Stoga, 2014. godina jeste godina kada na čelo Vlade dolazi Aleksandar Vučić. Hrabrim merama tada, iako se u istoj ovoj Skupštini možda tada nije dopadalo nekima šta je bilo predloženo, jeste bilo da se promeni nešto, ne samo pogled na jednu stvar, da shvatimo da moramo da budemo mi sami drugačiji prema svemu i da budemo mnogo odgovorniji, već i sama činjenica da ćemo morati da donesemo mnoge stvari koje neće biti baš toliko popularne i koje neće ići u korist toga da imamo popularnost kada je u pitanju politika. Aleksandar Vučić je doneo te odluke i tri godine posle toga mi imamo suficit. Kada pričate o nametima koji su za poreze i doprinose, sami znate da je bilo pokušaja u nekom ranijem periodu, kada smo imali neke kvaziekonomiste koji su probali na neki način da se dodvoravaju time što su spuštali poreze i doprinose, da nismo uspeli u tome da smanjimo sivu ekonomiju, već je ona bila jača. Mislim da neke stvari koje prate smanjenje poreza i doprinosa moraju da prate neke druge promene i neka druga dešavanja koja moraju da se dešavaju tj. da imamo odgovorniju poresku politiku, da imamo bolju kontrolu i, sa druge strane, ono što je najbitnije jeste da to bude neutralno za budžet. Mi svi živimo od toga da se ne zadužujemo, već da od poreza i doprinosa možemo da finansiramo, ne samo finansiranje države, već i nova ulaganja i nove investicije. Upravo ove mere, koje su sada urađene i sve ovo što sada pokazuje rezultate, pokazuju da postoji suficit, da ono što smo radili tada ima sada rezultate i upumpavanje ovih finansija koje su, sa jedne strane, u plusu treba nama da da pokretanje jednog točka i da imamo još veće prihode. Tada možemo da pričamo o smanjenju nameta i da pravimo jedan balans u tome, da vidimo do koje mere možemo da idemo dole kada su u pitanju porezi i doprinosi, ali pažljivo da pratimo šta se dešava na drugoj strani. Mi nikada više ne smemo da budemo neodgovorni kao što su neke vlasti bile pre 2012. godine i da dovedemo zemlju do toga da nama preti bankrotstvo, da živimo od toga da se zadužujemo i da ne vodimo računa uopšte o onoj drugoj strani, a to je odgovornost države i onaj prihod koji država treba da ima. Na kraju, mi nemamo drugu državu. Ukoliko mi ne budemo odgovorni prema ovoj državi, niko drugi više neće da voli nju od nas samih. Prema tome, verujem da i vi verujete u sve ovo što mi radimo. Hvala vam na tome što podržavate Vladu Republike Srbije u borbi protiv sive ekonomije, kao što ste rekli, jer borba protiv sive ekonomije je efikasna borba. U toj borbi ta efikasnost će upravo biti bolja svim građanima Srbije, a to jeste cilj Vlade Republike Srbije. Hvala.
Izvolite, kolega Periću.
Gospodine ministre, vi ste mene dva puta pogrešno razumeli. Ovde se nalazi neko ko ima podršku građana. Kada smo govorili, nisam mislio na tu podršku građana. Mislio sam na podršku propisa koje je ova skupštinska većina usvojila, sa jedne strane. Sa druge strane, nemojte nama, kakvo podržavanje Vlade Aleksandra Vučića i Ane Brnabić, nema govora. Mi podržavamo ono što je dobro za građane Srbije, ma od koga dolazilo, nemojte sada da podržavamo Vladu Aleksandra Vučića i Ane Brnabić, taman posla. Ovde nema ništa dobro. Zaboravili ste, gospodine ministre, čim je Vlada Aleksandra Vučića stupila, odmah je povećan PDV i na nižoj, i na višoj tarifnoj stopi. Nije to u službi građana, nije to bolje građanima. Valjda je bolje ako budu nečeg oslobođeni. Nemamo ništa protiv stranih investitora, i to je pogrešno razumevanje, ali su uslovi takvi da malo ko u Srbiji može da to ispuni. Tačno se zna ko to može da uradi. Ova situacija sa aerodromom u Nišu, i ona govori o nečem, kao da je Niš izvan Srbije, pa je dugovao tamo nekoj stranoj državi, pa je odavde trebalo preduzeti neke mere. Očigledno da to nije tako, da vi ne pričate, odnosno radite jedno, a pričate sasvim drugo.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Zoran Đorđević.
O podršci građana Republike Srbije najbolje govore izbori i oni pokazuju koliko građani Srbije veruju onome što radi Vlada Republike Srbije. Vi ste lepo rekli da su Aleksandar Vučić, dok je bio predsednik Vlade, i Ana Brnabić uspešno krenuli u borbu protiv sive ekonomije i da vi podržavate, kada je u pitanju siva ekonomija i borba protiv sive ekonomije, a ta borba pokazuje jednu svoju efikasnost upravo po tome što imamo manje nezaposlenih, po tome što je nivo sive ekonomije manji nego što je bio, i to na nivou toga da su se neke vlade ranije borile po osam, devet godina da bi stopu sive ekonomije smanjile, koliko je ova Vlada uspela za tri godine. Mislim da ćemo sa time nastaviti dalje još efikasnije, još bolje i da će rezultati biti još bolji i kvalitetniji kada je u pitanju životni standard naših građana. Preslikavanje borbe protiv sive ekonomije upravo jeste boljitak života naših građana. Drugo, kada kažete povećanje PDV je bilo odmah posle dolaska na vlast, pa upravo ovo što se danas dešava govori o tome da te teške mere koje smo doneli, prvo, sa jedne strane, imaju razumevanje građana, što su pokazali na izborima, a drugo pokazuju rezultati sada kada znamo da nam je inflacija na najnižem nivou, da nam je kurs stabilan, na nivou iz 2012. godine. Znači, govori o tome da su ove mere koje smo uradili, pa uključujući i to povećanje PDV, imale osnovu, što ne znači da u nekom budućem periodu neće biti drugačije. Ova Vlada neće da donosi populističke mere da bi se dodvoravala bilo kome, već će donositi mere koje će biti u interesu boljitka života naših građana i tako će biti. To je ono što je zacrtao, dok je bio predsednik Vlade, Aleksandar Vučić, a to je nastavila Vlada Ane Brnabić, i to ćemo nastaviti ubuduće da radimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vera Paunović.
Poštovani gospodine potpredsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, svedoci smo da su veliki napori koji su učinjeni u proteklom periodu na podizanju kompletne privrede odavno počeli da daju rezultate, a to se odražava na sve dinamičniji rast finansijskog tržišta i privrede u celini. Zato je neophodno da se stalno prati stanje i popunjavaju pravne praznine u ovoj oblasti. Predlozi izmena i dopuna Zakona o deviznom poslovanju predstavljaju ključni segment ovog paketa zakona kojima se vrši dalja liberalizacija našeg tržišta i pravila poslovanja, a što je i naša obaveza koju smo preuzeli u postupku pridruživanja EU. Značajne izmene predviđene su u članu 18. gde će se dodavanjem nekoliko novih stavova, nakon stupanja na snagu zakona, biti dozvoljeno da se domaći i strani državljani zadužuju u inostranim finansijskim institucijama koje imaju svoje sedište u zemljama EU. Istovremeno, biće dozvoljeno i davanje kratkoročnih kredita od strane domaćih subjekata inostranim zajmoprimcima iz EU. Dalje se ovo pravo širi na poslove jemstva, ali je izmena u članu 23. ovlašćena NBS da može u takvim slučajevima propisati izvesna ograničenja ako se za to ukaže potreba. Značajna je dopuna u članu 32. u kojem se predviđa da se platni promet sa inostranstvom u vidu elektronskog novca dopušta u slučajevima donacija u humanitarne svrhe što je veoma značajno, jer se svi sećamo situacije od pre četiri godine kada su nastale pravne poteškoće tretiranja uplata humanitarne pomoći za poplavljena područja u slivu Kolubare. U članu 34. predviđa se dopuna kojom bi se omogućilo devizno plaćanje po kartice sa inostranstvom i za slučajeve kupovine softvera i digitalnih proizvoda preko interneta. Na kraju, u članu 32. predloženo je da Narodna banka Srbije ubuduće bude ovlašćena za postupke izdavanja i oduzimanja ovlašćenja za rad menjačnica. Ceo ovaj član je redefinisan i pooštreni su uslovi za obavljanje ovih poslova, jer će se ubuduće tražiti i neosuđivanost pravnog lica koji obavlja ove poslove i znatno su preciznije definisani ostali uslovi. Nekoliko manjih izmena posvećeno Zakona o faktoringu pre svega su vezane za naše međudržavne obaveze, prvenstveno u vezi sprečavanja pranja novca i finansiranje terorizma. Ona se odnose na potencijalne osnivače i vlasnike privrednih društava koja se bave ovom delatnošću. Od njih će se zahtevati da prilikom podnošenja zahteva za izdavanje odobrenja za obavljanje posla faktoringa, pored već propisane dokumentacije, da dostave i uverenja da nisu osuđeni pravosnažnom presudom za krivično delo, kao i da se protiv njih ne vodi krivični postupak. Imajući u vidu da je ovo vrlo specifična i složena privatna delatnost, koja se odnose na otkup postojećih ili budućih potraživanja ove izmene svakako imaju smisla, jer se sa takvim delatnostima koja iziskuju iznose stepen savesnosti u radu i poslovanju i kod kojih je lakše prikrivati potencijalne mahinacije, svakako ne bi trebalo baviti oni koji su osuđivani za privredne prestupe. Gotovo istovetne dopune koje se tiču zabrane osuđivanim pravnim ili fizičkim licima da budu osnivači ili vlasnici agencija koje se bave revizijom sadrži predloženi Predlog zakona o dopuni Zakona o reviziji i Predlog zakona o dopuni Zakona o računovodstvu. Poštovani narodni poslanici, poslanička grupa PUPS je mišljenja da ovi predloženi zakoni svakako doprinose boljem poslovnom ambijentu u Srbiji, jer sa jedne strane olakšavaju protok novca sa inostranstvom, što će svakako stimulativno delovati na dodatno privlačenje stranih investitora. S druge strane, uvode se i određeni mehanizmi kontrole koje će nastojati da spreče i umanje potencijalno izvršenje krivičnih dela u ovoj oblasti. Zbog toga ćemo mi u danu za glasanje podržati set ovih zakona. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, uvaženi ministre, pred nama je set zakona koji se bave bitnim stvarima. Nekako mi se čini da se najbitnije odnosi na Zakon o igrama na sreću, odnosno o promenama koje donosimo u jednom članu. Jako je bitno reći da je danas sa stanovišta savremene psihijatrije kockanje jedna zaista teška bolest zavisnosti koja se teško leči, koja poprima epidemski karakter i koja često jako puno puta se vraća, mi profesionalno kažemo recidivira. Mi nažalost, menjamo samo jedan član, odnosno dva člana ovog zakona, i uvodimo nešto što je dobro. Uvodimo da vlasnici kockarnica, kladionica i drugih sličnih igara na sreću ne smeju biti osuđivana lica po bilo kojem pitanju. Mi smo kao poslanička grupa zaista imali mnogo amandmana, ali poštujući proceduru koju ova Skupština Poslovnikom donosi, bili smo onemogućeni da ih podnesemo, te smo s toga odlučili da veoma brzo pripremimo i u pripremi je potpuno novi predlog potpuno novog zakona o igrama na sreću. Ovaj zakon zaista ima puno manjkavosti, a mislim da je najveća to što lokalna samouprava, odnosno gradovi u kojima se ove kockarnice i otvaraju nemaju nikakve ingerencije u postupku, niti znaju bilo kakav dokumenat u postupku otvaranja kockarnice. S druge strane, kontrolu apsolutno vrši Poreska uprava. Tako da gradonačelnici, gradovi i lokalne samouprave apsolutno ne odlučuju i apsolutno ne kontrolišu šta se dešava sa kockom, odnosno tim kockarskim objektima u njihovom gradu. Simptomatično je da to jako zloupotrebljava opozicija, naročito u Novom Pazaru, koja danonoćno priča da gradonačelnik ili lokalna samouprava, i to sa svetih mesta, su vinovnici i otvaraju i promoteri takvog ponašanja, što je apsolutno neistina i širenje panike i na šta bi mogao i javni tužilac da reaguje. Jer, izvinite molim vas ako bi neko optužio gradonačelnika Niša da je promoter nečega što je nemoralno, što je loše, pa onda bi ljudi u Nišu osetili da su u panici. To je apsolutno jedna neodgovornost i odnos prema politici i svim građanima ove države. To jedna politička opcija u Novom Pazaru radi, koja se vrlo često krije iza religije i iza vere. Šta bi mi menjali? Mi smo malopre čuli neke političke floskule - potpune zabrane. Ja sam i profesionalno i lično protiv kockarnica, ali, gospodo, iskustvo, istorija je pokazala da to nije najbolji način kontrole. Ako potisnete to u prizemlje, razbujaće se. Država neće imati nikakav profit od toga. Imaće profit kriminalci i to je obični populizam. Ja bih lično sve to ugasio. To je moje versko stanovište, ali iskustvo je pokazalo da je bolje kontrolisati to. Apsolutna kontrola nasuprot zabrani. Šta još može da se kaže i šta još može da se izmeni? Čuli smo, pozivaju se na tu udaljenost koju propisuje ovaj sadašnji zakon – 200 metara od obrazovnih ustanova. Misli se na osnove i srednje škole. Gospodo, nekoliko puta je to u Novom Pazar zloupotrebljeno i meni je ministar finansija odgovorio da je čak bilo i falsifikovanja u tim dokumentima, jer se radi o tome da tu udaljenost meri određeni licencirani geodeta, pa to lokalni katastar potvrđuje. LJudi su merili običnom pantljikom. Uglavnom, najdalji put su pravili, preko 200 metara. Mi smo želeli da predložimo da to bude dve hiljade metara vazdušnom linijom ili više. Moramo naći model da iskorenimo to iz centara gradova, naših, značajnih, koji postaju turističke metropole. Želeli smo da to proširimo, da ne budu samo osnovne i srednje škole, nego i visoko-školske ustanove, jer znate da su vurnebilni i stariji maloletnici. Znači, da su ljudi od 18 do 21 godine pogođeni. Mi smo želeli da se to odnosi i na istorijsko kulturne spomenike. Pa nećemo valjda ispred Altun-alem džamije ili ispred Sopoćana imati kockarnicu. I treba menjati ovaj zakon, ali ovaj zakon moramo na vrlo korektan način sa stručnjacima iz struke konsultovati da bi dobili jedan optimum. Šta se može reći i šta se još može ovde predložiti? Izuzetno je bitno da se sačuvaju mladi ljudi i ovaj zakon ima posebnu stavku. Mislim da moramo mnogo ozbiljnije u tom predlogu, koji ćemo mi doneti, voditi računa o evidenciji. Nikako se ne sme desiti da ljudi mlađi od 18 godina imaju pristup ovakvim mestima. Evidencija koja postoji u nekim stranim zemljama je potpuno drugačija. LJude se moraju slikati, i profilno, i pravi im se praktično kartoteka. Pokušava se na svaki način demotivisati mladi ljudi i bilo koji građani da se praktično bave ovim poslovima. U tom smislu, vrlo brzo treba predložiti novi zakon koji će se baviti ovom tematikom ozbiljno i profesionalno i mislim da ćemo na tom poslu dobiti podršku većine poslanika koji zaista brinu o svim građanima ove države. Kažem, mi ćemo glasati za ovu izmenu, obzirom da onemogućavanje da licima koja su kažnjiva da se bave organizovanjem ovoga jeste jedan korak, ali želim da kažem da postoji puno manjkavosti i da mi, kao politička opcija, verovatno i naši koalicioni partneri zaista želimo da smanjimo i dokinemo kocku ovoj državi. To ćemo uraditi kroz apsolutnu kontrolu, to ćemo uraditi kroz praćenje i motivisanje mladih ljudi da se bave sportom i zdravim aktivnostima, kvalitetnijom školom i to ova Vlada na dobar način čini. Hvala.
Hvala dr Bačevac. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite. Prijavite se na drugu jedinicu.
Ova elektronika, digitalizacija u punom sjaju radi i funkcioniše. Ovde je dosta stvari koje su nejasne. Pre svega, iz ovog dnevnog reda proizilazi da su ovo tzv. iznuđene tačke dnevnog reda. Ove tačke dnevnog reda su stavljene na insistiranje Agencije za borbu protiv terorizma i pranja novca. To je međunarodna asocijacija koja je jasno dala do znanja se Srbija nalazi na tzv. crnoj listi. To se dugo krilo od javnosti, vremenski gledano. Međutim, očigledno da i ta Evropa, taj zapad je izgubio strpljenje sa ovom Vladom, odnosno sa vlašću u Srbiji, pa je morao da prinudi da kroz sistem zakona reguliše tu borbu, a ne da prepušta pojedincima. Ima jedna druga nejasnoća, a to je da Vlada kada predlaže određene zakone, ne vodi računa o aktuelnosti tih zakona, pa imamo jednu tačku koja se odnosi na planski sistem u Republici Srbiji. Zamislite koliko je to aktuelno, stupa na snagu 2021. godine. Mi smo u 2018. godini, ali hajde da razumemo i to da se uklapamo u te evropske okvire da je jednim delom to jedna od obaveza u sklopu čitave ove borbe protiv terorizma i pranja novca. Da bude jedan sistem u kome će biti objedinjeno funkcionisanje svih nivoa vlasti, od prostornog plana, od finansijskih planova, od svega gde će biti jedinstven stav, gde će jasno Vlada imati, što je po nama veoma značajno, da će imati uvid u sve što se dešava na teritoriji Srbije. Ali, postoji jedna opasnost, da se ne uvede tzv. uravnilovka, jer videli smo sada na najnovijem primeru gde predsednik države jasno govori, iskazujući svoj stav o tome kako će se ubuduće ponašati Vlada, konkretno prema građanima Niša, da kako on to kaže, neće više davati pare građanima Niša, ako se oni i dalje odluče da upravljaju aerodromom. Bez obzira što ne postoji ni jedna logična, a ni zakonska mogućnost da se tako postupa, ali po onoj narodnoj – veži konja gde ti gazda kaže, moraće i građani Niša da razmisle dobro kako će ubuduće da žive, jer dok ne stupi ovaj zakon na snagu 2021. godine, kako to se kaže tačno 1. januara 2021. godine će Vlada da izađe pred parlament sa konkretnim predlogom ovog zakona, a svedoci smo da sa druge strane ta ista Vlada, koja predviđa da će 2021. godine, obavezuje se, evo već dugi niz godina ne izlazi sa završnim računom, odnosno sa pregledom potrošenih sredstava za prethodni period. To nije samo zakonska, nego i ustavna obaveza Vlade i ko sada može da poveruje da će 2021. godine biti drugačije u odnosu na ovu ustavnu, odnosno zakonsku obavezu koju ima Vlada? Što se tiče drugih predloga zakona, malo je zabrinjavajuće da u periodu kada je u jeku poljoprivredni i prolećni radovi, odnosno sada tačnije može da se govori o završetku tih poljoprivrednih radova, Vlada izlazi sa predlogom smanjenja akciza i to na tečni gas, na kafu i na neke druge proizvode. Zar nije bilo logično i potpuno razumljivo da Vlada izađe sa predlogom da se smanje akcize i da se na taj način direktno utiče na smanjenje cene dizel goriva koje je preko potrebno seljacima koji sada uvom trenutku privode kraju te poljoprivredne radove, nego to isto gorivo plaćaju po ceni koju plaćaju oni koji koriste putničke automobile? Malo ste u raskoraku očigledno sa, ne životom, nego sa realnošću u životu. Predlažete da se smanji akciza na tečni gas, obrazlažući to da se na taj način pospešuju svi oni koji koriste taj tečni gas kao osnovnu sirovinu ili ga koriste kao pogonsko gorivo. Ovo nas podseća na pripremu ili bolje reći na primoravanje situacije da se već dugo najavljivani tečni gas iz Amerike, kada se bude uvozio, da bude oslobođen akcize. Nas, srpske radikale to podseća. Možda smo mi ptice zloslutnice, možda nismo u pravu, a možda sa druge strane, nešto najavljujemo ranije, pre nego što uopšte bude obelodanjeno. Kada smo govorili da se kriminal, pranje novca ne može sprečiti tako što će se pojedinci sa određenih funkcija i na određenom nivou vlasti zaklinjati da će krenuti u beskompromisnu borbu protiv kriminala, to mora da se obavi tako što će svi biti spremni i koristi zakonske mogućnosti da spreče te protivzakonite radnje. Mi imamo situaciju da se u Srbiji masovno pere, tzv. prljav novac koji se najvećim delom stvara prodajom i pretprodajom narkotika. Pogledajte samo gospodo Zlatibor. Svaki stanovnik Zlatibora, Užičkog okruga će vam reći iskreno o čemu se tu radi. Ne radi se samo o divljoj gradnji, nego se radi o jednoj opštoj pojavi, gde se novac zarađen švercom, trgovinom droge, pretvara u nekretnine. Opere se na taj način i vraća se najvećim delom, kako nas upućuju u Crnu Goru. Ovo ministre, nije ono kako bi vi rekli, trenutno stanje, ako sam dobro razumeo da je to stanje. Ovo je nešto što traje. I dalje se na Zlatiboru i u svim urbanim sredinama, najviše u Beogradu i većim gradovima u građevinskoj operativi masovno ili najvećim delom pere taj tzv. prljav novac i vi mislite da Evropa to ne primećuje, da će Evropa to pustiti u nedogled. NJima je samo izgovor ili plašt pod kojim oni upozoravaju Srbiju. Što se tiče finansiranja terorizma, pa tu smo valjda svi izašli iz zablude. Najveći finansijer terorista u čitavom svetu je Amerika, iza koje stoji CIA, zatim ništa nisu manje dali doprinos tome i zapadnoevropske zemlje. Vidite da je sada velika afera u Francuskoj oko novca koji je Gadafi dao bivšem francuskom predsedniku, a mi ovde slušamo priče koje nas uveravaju da će pojedinci, da će određeni ministri, ministarstva, stupiti u beskompromisnu borbu protiv kriminala. Svi znaju, da ne kažem i vrapci na grani, da je jako bliska veza, gotovo da nema razlike između pojedinih ministara i ministarstava i onih koji se bave kriminalom. Ne samo da to pišu tabloidne novine, na stranu to, svedoci smo, živimo u Srbiji u kojoj se sve zna. U nekom širem smislu Srbija vam je kao jedna malo poveća varoš u nekim svetskim nivoima, sve se zna. Tačno se zna ko se s kim nalazi u letovalištima. Evo, imate jedan slučaj, samo da vas podsetim, vi se sećate afere koja je pratila guvernera NBS prilikom boravka na nekom od savetovanja ili samitu u Budvi, saopšteno je javnosti da je nepoznato lice upalo u sobu guvernerke, da je imalo nameru da je životno ugrozi, tako što joj je uzelo lekove koje koristi za saniranje problema koje ima sa srcem. Kada je objavljeno to zvanično, obaveštajna služba Crne Gore je brzo reagovala i rekla je da je predočila sve podatke vezano za taj slučaj i da je guvernerka lično upoznata i sama Vlada Srbije. Onda se jednostavno prekinulo sa bilo kakvim optužbama, ne samo optužbama, nego bilo kakvim informacijama na tu temu. Veoma je bitno, to je značajna funkcija, da vidimo ko je to imao interesa. Kako u jedan objekat koji je tog trenutka bio najobezbeđeniji u čitavoj Evropi, a to je hotel gde su bili smešteni svi gosti, kako u takav jedan objekat u sobu ulazi nepoznato lice? Ali, kada je obaveštajna služba Crne Gore ponudila dodatne informacije, zaćutalo se. Šta se krije iza dodatnih informacija, da li je to neka finansijska transakcija o kojoj mi nismo upoznati, treba da nagađamo? Sada bi mogli mi srpski radikali da govorimo ono što znamo iz privatnih izvora, da je tu bila i određena količina novca. Pa se postavlja logično pitanje otkud tako visokom funkcioneru toliko stotina hiljada evra? Sa kojom namerom je to nosila? Možda ja malo ovo i emotivno nosim, zato što znam, ministre, da vi poznajete osobu i da vam je stalo, kao i meni, da se zaštiti njen integritet, tako da nema ništa što bi moglo da ima primesu da je to neki politički revanšizam ili bilo šta. Ali, možda je crnogorska obaveštajna služba imala u vidu da se radi o osobi koja je ranije ukrala nešto što ne pripada njoj. Znate kako kažu u narodu – jednom lopov, uvek lopov, nema veze šta krade. Kako da verujemo da će se boriti protiv kriminala i protiv terorizma i pranja novca oni koji su ukrali intelektualnu svojinu, oni koji su pozavršavali kojekakve akademije po Grčkoj, a kasnije došli, to pretvorili u fakultetsku diplomu? Kako? Svaki od tih kriminalaca ili većina njih zna za to. Naravno da će biti predmet ucene, da neće moći da se suprotstave tome. Suština je u sledećem, i ta Evropa kojoj vi težite je očigledno izgubila poverenje i krenula u žestok obračun. Da je ovo većim delom tačno evo vam i jedna tačka dnevnog reda koju ste vi predložili, a to su ovi krediti koje je uzimala „Srbijagas“. Zamislite, u svim ovim bankama, da ne ulazimo u to da li su privatni kapital ili ne, to sad nije bitno, da li je to AIK banka, na čijem čelu je Miki Kostić, pa se promenilo sedište i sada zbog promene sedišta iz Niša se prebacuje u Beograd, mora da se izvrši ta zakonska korekcija. Ali, vi imate banku sa Malte gde je podizan kredit za „Srbijagas“, a Malta je prepoznatljiva kao ofšor destinacija gde se pere novac, pa treba da otkrijemo kroz ovako neke tehničke izmene da se to radi. Pa čemu to vodi? Imate jedan predlog oko povraćaja PDV-a. PDV se vraća roditeljima čija su deca rođena do 31. juna, mislim da je tako, zaključno sa 31. junom ili 30. junom, nebitno, otprilike je to tako i tu se vraća, kasnije se paušalno isplaćuje. Suština tog PDV-a nije samo u tome, nego oslobođeni su plaćanja PDV-a svi koji uvoze robu preko slobodne zone, uz obrazloženje da će to koristiti domaćim proizvođačima da naprave proizvodnju, a onda tu proizvodnju da izvezu u inostranstvo. Mi smo bukvalno u svemu ovome kao kolonija dovedeni u situaciju da sami sebe potcenjujemo, sami sebe. Sada se postavlja logično pitanje – ko može da poveruje u ovakvu jednu priču? Ko se razume u ekonomiju i ko vidi kakvo je stanje privrede, odavno je jasno da domaće privrede i domaće proizvodnje više nema, u pravom smislu reči. Ono što je bilo, u međuvremenu je počelo da jenjava ili gotovo nestaje. Vi onda objašnjavate tako što ćete tu dobronamernost koja se odnosi na refundiranje sredstava na ime PDV-a jednostavno pokriti sa tim da oni koji uvoze, a to su pre svega stranci, pa mi stvaramo, ministre, raj za uvoznike, pa ovde samo profitiraju uvoznici. Ovde onaj ko uvozi, šta ga boli briga, oslobođen je svih dažbina, nema nikakvih obaveza, čuva mu se vrednost koju dobija prodajom te robe tako što je stabilan dinar. Onda slušamo bezbroj puta u beskonačnost jednu te istu priču – otkad smo mi, tj. vi, došli na vlast, Srbija je krenula putem preporoda, putem blistave budućnosti i svetlosti na kraju tunela, a u stvari dug ukupan Srbije se povećava. To što vi pričate nije ubedljivo i nije utemeljeno da je vašom politikom smanjen i da je počeo da se smanjuje dug. Dug se većim delom smanjuje zato što je došlo do promena kamata na svetskom tržištu i došlo je do promene kursa dolara za koji je vezana Srbija. To su jedni od glavnih argumenata. Šta mislite, da će kamata ovako niska ostati? Neće, gospodo, promeniće se, a onda će Srbija da uđe u pravo dužničko ropstvo.
Hvala. Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Zahvaljujem, narodni poslaniče, ali u nekim stvarima sa vama jednostavno ne mogu da se složim. Prvo, kada pričate o Malti, vi pričate od zemlji Evropske unije. Nije ona neka ofšor destinacija koja je toliko primamljiva baš za neko pranje novca, govorimo o zemlji Evropske unije gde postoji vrlo jasna regulativa kako i na koji način se kontrolišu sve vrste transakcija. Očigledno ste je pomešali sa nekom drugom zemljom, kada pričate o Malti. Kada pričate o rezultatima ove Vlade, vi možete da iznosite niz neistina, ali jednu stvar ne možete da uzmete, a to je istina i to je ono što jeste vidljivo. To je da vidite da je nezaposlenost pala sa 26 na 12%, da je inflacija na nivou 1-1,5%, da je kurs stabilan, da je smanjenje duga, kažete, palo kursnim razlikama za 10 procentnih poena. Ne vidim da su se baš toliko kamatne stope pomerile ili kursne razlike u svetu, pa da imamo pomeranje za 10 procentnih poena naniže. Govori samo o tome da Vlada Republike Srbije vrlo pažljivo svojim merama i rezultatima i onim što ubiremo kao plod svega toga vrlo lepo raspoređuje, što u investicije, a što u smanjenje duga. Kada je u pitanju zakon o kojem pričate, on je donesen, možda i kasnimo, to je fakat i kineska poslovica kaže da je možda pravo vreme bilo za to pre desetak godina da se donese, ali sledeći jeste danas. Ova Vlada je odgovorna i želi ovu materiju da zakonski reguliše i da, na neki način, kao što sam vam i rekao, planski rešava neke stvari i da one budu povezane po horizontali i po vertikali, da od lokalne samouprave pa do same Vlade svi radimo zajednički ka istom cilju, da imamo istu politiku, da imamo isti cilj, a da taj cilj bude merljiv i da ono što je najvažnije, da građani Srbije, a i Narodna skupština, kojoj će biti predočeni kako planovi tako i realizacija, ima uvid u to šta radi Vlada Republike Srbije. Vidim da imate niz paušalnih optužbi o tome da se vrši u Srbiji pranje novca nekog prljavog. Znam da MUP Republike Srbije radi vrlo efikasno borbu protiv pranja novca i protiv svih vidova zloupotreba i kriminalnih radnji. Vi ukoliko imate konkretno neke dokaze, vaša dužnost i obaveza je kao svakog građanina to da prijavite konkretno nadležnim organima, jer u protivnom postajete saučesnik u svemu tome. Duboko verujem da ukoliko imate i ukoliko ste sada došli u posed istih, da ćete svakako MUP-u Republike Srbije da iste dostavite. Na kraju, kada pričamo o osobi koju znamo obojica, meni se stiče neki utisak iz vašeg izlaganja da tu postoji jedna vrsta ljubomore prema toj osobi, jer ta osoba je svojim radom na čelu te institucije uspela da transformiše tu instituciju u instituciju koja je uspela da stvori najveće devizne rezerve, da ih očuva, da ih čuva i da imamo najstabilniji kurs u prethodnih 30, 40 godina. To je uspeh te osobe i svaka ljubomora prema toj osobi jeste refleksija možda ovog što ste vi rekli. Hvala vam.
Hvala ministre. Pravo na repliku, Milorad Mirčić. Izvolite.
Prvo ministre vidim da ste za kraj ostavili, ja nisam u nikakvim emotivnim vezama sa bilo kojom osobom koja je u Vladi, niti bio niti imam nameru da budem, ja govorim o funkciji zato što pred sobom imam izveštaj koji je potpisala Ana Brnabić, kao predsednik Vlade Narodnoj Skupštini, godišnji izveštaj o istinitosti sprovođenja u cilju suzbijanja nepravilnosti i prevara u postupanju sa finansijskim sredstvima EU. To je nešto što je prisutno u Vladi, ne znam da li ste bili na sednici te Vlade, kada se usvajao ovaj dokument ministre. Govorim na bazi argumenata. To što vi zamenom teza želite da javnosti, u ovom slučaju, skrenete pažnju na drugu stranu, da je svako ko zna za te malverzacije dužan da prijavi, ostavite se toga. Ovo je suviše ozbiljna stvar, da nije ozbiljna ne bi vas ova agencija upozorila. Srbija se nalazi na listi sa Jemenom, na listi sa Sirijom, kada je u pitanju terorizam i to nije baš nimalo naivno ministre, da se mi sada ovde nadgornjavamo. Što se tiče ovih ekonomskih parametara, niste vi tu ministre baš dobro, znam da imate zadatak i dobro je to da branite svoju Vladu, ali niste vi baš tu u materiji, tu bi trebao ministar finansija da dođe. Pokazaće se na kraju, jel nemoguće je da vraćate, a da dug je mnogo veći nego kada su bili tzv. bivši-bivši koje vi ocrnjujete, a među njima su i vaši sadašnji koalicioni partneri. Oni su imali 15 milijardi ukupnog duga, a sada je 24 milijarde, pa se mi sada licitiramo da li je 24 ili je 23. Kako to kada ste dizali jeftine kredite, kako niste uspeli da smanjite drastičnije, odnosno značajnije te dugove? Hvala.
Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Poštovani poslaniče, elementarno morate znati, kada pričate o dugu da nije to samo visina duga već i njegovo učešće u bruto domaćem proizvodu i da vi možete da se zadužujete ukoliko možete da vraćate i servisirate te dugove. Osmeh i to govori o tome da sam ja u pravu i da nema razloga uopšte za nervozu, bilo kakvu. Kada kažete, ja branim svoju Vladu, znači ja sam član Vlade Republike Srbije, mi svi zajednički vodimo zajedničku politiku, a to je da radimo za dobrobit naše države, na pravom mestu i naših građana. To jeste kvalitet ove Vlade, kada vi kažete da imate godišnji izveštaj predsednici Vlade i to je suštinska razlika između ove Vlade i bilo koje prošle, što se mi ne krijemo i govorimo transparentno građanima o svemu, sa onim sa čime se suočavamo i kako želimo da izađemo iz svega toga. Nije ova Vlada ništa od toga napravila ona, sve što jeste, jeste recidiv neke prošlosti, nekih loših mera i nekih odluka koje su neke vlade donosile, koje su morale pre ili kasnije da se reflektuju na državu i da isplivaju negde, na čistac i da vide građani Srbije da one postoje. Mi nismo želeli da krijemo to. Neke vlade ranije su isto znale za takve stvari, pa o tim stvarima nisu pričale. Ova Vlada ne želi tako da radi. Ovu Vladu su izabrali građani Srbije svojom voljom i ona ima i obavezu i pravo da svoje građane izveštava o svemu tome. Nemojte nama da uopšte uzimate za zlo kada pričamo o tome i kada govorimo šta je to reflektovalo, odnosno uslovilo da se mi danas suočavamo sa tim problemima, ali mi nismo ti koji kukamo i koji govorimo o tome da imamo problem i da ne znamo šta ćemo. Mi govorimo o tome da kada izađe problem i kada ga vidimo mi predložimo kako i na koji način da isplivamo iz toga, jer da vam kažem taj problem nije samo problem Vlade Republike Srbije, taj problem je svih nas. Taj problem se reflektuje na sve građane Srbije bez obzira kojoj političkoj partiji pripadaju. Mi ćemo tako i sa tom politikom da nastavimo i dalje.
Hvala ministre. Reč ima Milorad Mirčić.
Očigledno da nema više razloga da širimo priču. Naime, radi se o sledećem, suština svih ovih primedbi koje mi srpski radikali iznosimo je ipak da su ovi predlozi zakona koji su sada na dnevnom redu iznuđeni. Što se tiče prethodne, prethodne vlasti, da budemo precizni, pa vaša politička opcija kojoj vi pripadate je došla na vlast dobrim delom zahvaljujući tome što su obećali građanima Srbije da će se beskompromisno boriti protiv svake vrste kriminala i da će tu biti nulta tolerancija. To je jasno da je doprinelo da SNS kojoj pretpostavljam da vi pripadate, došla na vlast. Šta se desilo? Desilo se upravo ono što su ranije upozoravali, a kasnije alarmirali da se prodavalo oružje, da se trgovalo oružjem, da li prethodna- prethodna ili prethodna vlas sad to nije toliko bitno, ali je značajno iako je prethodna – prethodna gde je ministar vojni bio vama poznat, a vi ste posle toga bili ministar vojni, da li se tu nešto preduzelo. Da li je bilo ko od njih procesuiran? Da li je zabeležena bilo gde slučaj da se bilo kog predstavnika bivše-bivše vlasti procesuirali, osim ovo što ste najavljivali na velika zvona, Miškovića, Kosmajca i ostali. Nemojte da mislite da nije drago Srbiji. Drago je Srbiji da se oni nađu iza rešetaka, ali samo na osnovu zakonitosti, a ne na osnovu želje i volje. Evo, vi recite šta ste uradili kada je u pitanju sumnje za trgovinu oružjem u sklopu Vojske Srbije od prethodne-prethodne vlasti.
Hvala vam. Reč ima ministar Đorđević. Izvolite.
Moram da vam kažem kada je u pitanju Ministarstvo odbrane, kada je u pitanju Vojska Srbije, odgovorno tvrdim da nije bilo nikakvog niti šverca niti trgovine oružjem, a koje je bilo nezakonito, sve je urađeno u skladu sa zakonom i moram da vam kažem da se ponosim činjenicom kako i na koji način je uređen sam sistem i kontrola trgovine oružjem u Srbiji. Nikada niko u svetu nije nijednog trenutka rekao da Srbija učestvuje u bilo kakvoj trgovini oružjem koja je nelegalna. Vrlo komplikovane procedure koje ima Republika Srbija jesu primer čak i za neke druge zemlje i mi imamo pohvale o tome. Mislim da nije lepo da uopšte pričamo o našoj vojsci Srbije koja nikada, ali baš nikada, ja vam kažem, nije trgovala na nezakonit način, nikada, niti da je Vojska Srbije u jednom trenutku imala bilo kakve indicije, da je postojala, verujte mi da bi to bilo procesuirano. Vojno-bezbednosna agencija radi vrlo odgovorno svoj posao. Sve što se radi, kada je u pitanju trgovina oružjem, pod velikom je lupom. Nama je ugled naše zemlje vrlo bitan i možda na prvom mestu. Mi to nikada, od 2012. godine, kad god smo mogli i kad god se dešavala bilo kakva trgovina oružjem, ona je bila i te kako kontrolisana. Ali, nismo samo stajali na onome šta se dešavalo od 2012. godine, nego i pre 2012. godine. Znači, kad je u pitanju Vojska Srbije, odgovorno tvrdim – nije bilo nikakve nelegalne trgovine oružjem. Kad je u pitanju vlast i kad kažete da smo obećali borbu protiv kriminala, odnosno nulta tolerancija, tačno je to. Mi i dalje stojimo na toj činjenici i to jeste naš glavni zadatak. A potvrda toga da nama građani veruju jeste da smo na svim izborima pobedili, što znači da građani veruju upravo u ono što mi radimo, da ta borba pokazuje svoju efikasnost i da smo mi od izbora do izbora sve bolji u toj borbi, kao i da građani Srbije sve više veruju Srpskoj naprednoj stranci u toj borbi i da vide perspektivu sa Srpskom naprednom strankom u budućnosti da će svima nama biti bolje. Hvala.
Hvala ministre. Pravo na repliku, Vladimir Orlić. Izvolite.
Pomenuta je Srpska napredna stranka, dame i gospodo, pa evo prilike da par stvari pomenutih danas ne ostane nedorečeno. Prvo na temu iznete tvrdnje da je država Srbija, u vreme kada se o njoj stara Srpska napredna stranka, na nekoj crnoj listi određene organizacije. Misli se konkretno na organizaciju za kontrolu i sprečavanje pranja novca. To se pominje u ovom pratećem materijalu. Dakle, prvo ta tvrdnja sama za sebe je neistina. Ne postoji crna lista na kojoj se nalazi Republika Srbija. I to je objašnjeno našoj javnosti dobro. Ja sad krajnje dobronamerno hoću da prihvatim da neko nije imao zlu nameru, nego da prosto nije razumeo ono što je uzeo da prokomentariše. Dakle, ne postoji crna lista te organizacije na kojoj se nalazi Republika Srbija. Republika Srbija je u režimu monitoringa ili što bi, kad se prevede, trebalo da znači – pažljivog posmatranja. Samim tim što ono prvo nije istina, nije istina ni tvrdnja da se nešto dugo krilo od javnosti. To je tako kazano danas. Bukvalno, onog momenta kada je na sajtu te organizacije, skraćeno FAT objavljeno da se vrši monitoring, toga momenta je stiglo i odgovarajuće obrazloženje. Obrazloženje glasi: „Srbija je od 40 preporuka koje su date ranije od strane te organizacije već usvojila 35.“ Kada se izjašnjavalo hoće li se ili neće zvanično usvojiti ovaj status monitoringa, i ta evropska komisija pominjana danas bila je protiv toga, jer smatra da je u Srbiji mnogo toga preduzeto dobrog u periodu kada se o njoj starala SNS, upravo u domenu borbe protiv svih tih opasnih stvari, ne samo Evropska komisija, već mnoge evropske zemlje bile su takođe sa istim viđenjem. Kina je imala isto stajalište. Ruska federacija je imala isto stajalište. Jedna jedina zemlja je insistirala da se Srbija nađe na listi za monitoring, ne bilo kakvoj crnoj listi. To dovoljno govori na temu šta je istina, na temu kakvo je činjenično stanje. I da, ovi zakoni koje mi usvajamo na ovoj sednici biće među onim naporima da se kao što je najavljeno upravo od strane Vlade do kraja godine formalno zadovolje sve one stvari za koje taj neko insistira. Kada Srbija ne bude bila ni na listi za monitoring, ostaće samo pitanje da li su tabloidi sadržani pored toga što su zanimljivi, nešto na šta se teško odgovara. Ja ne bih rekao da je teško. Hvala.
Hvala kolega Orliću. Završavamo krug replika. (Milorad Mirčić: Dajte mi reč samo Orliću da kažem nešto, samo minut tražim.) Nemate stvarno pravo, korektni su bili odgovori ovde, molim vas, ne mogu stvarno, tri puta ste imali priliku. Svako je dobio, dobili ste odgovore, tako da idemo dalje. Reč ima narodni poslanik Milisav Petronijević.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, Poslanička grupa SPS će podržati predložene zakone koji su danas na dnevnom redu. Podržaće ovaj set finansijskih zakona, podržaće za potvrđivanje međunarodnih ugovora, davanje garancija, finansijskih ugovora i podržaće i izbor članova Saveta i Komisiju za hartije od vrednosti. Dakle, u danu za glasanje daćemo svoj glas ovim predloženim izmenama i dopunama. Moje kolege će takođe reći po nekoliko reči o ovim zakonima. Ja ću se zadržati samo na dva pitanja i to vrlo kratko, a koja su na prvi pogled, kada se pogleda količina izmena zakona, mala, dakle male promene, ali veliki značaj, velika poruka i velika vajda za ovaj narod. Prvo, kada je u pitanju Predlog zakona o izmenama Zakona o PDV-u, ja ću se osim ovog pitanja koje se odnosi na oslobađanje poreza onih koji rade u slobodnoj zoni, zadržati na jednom pitanju koje je ovde navedeno samo u jednoj reči, a mnogo znači, a to je izmena Zakona o PDV kada je u pitanju povraćaj PDV za bebe. Naime, dosadašnji važeći Zakon o finansijskoj podršci porodica sa decom, jedan značajan zakon koji je SPS podržala i podržava takvu politiku Vlade prema porodici, prema porodicama sa decom, dosadašnji Zakon o finansijskoj podršci je podrazumevao da se roditeljski dodatak za prvo dete isplaćuje jednokratno u iznosu od 39.503 dinara, za drugo, treće i četvrto dete isplaćuje u 24 jednake mesečne rate i to za drugo dete u iznosu od 154.472 dinara, za treće 278.037 i za četvrto dete 370.713 dinara, time što je bilo predviđeno da se roditeljima vrši povraćaj PDV-a za hranu i za opremu za bebe. Taj zakon prestaje da važi, a 1. jula stupa na snagu novi Zakon o finansijskoj podršci porodica sa decom, koji smo takođe mi kao SPS snažno podržali, jer pokazuje opredeljenost ove Vlade da u ovoj oblasti stalno proširuje, povećava ostvarivanje prava u ovoj oblasti, a mnogo je važna oblast sa kojom se Vlada uhvatila u koštac u zadnje vreme, a to je oblast populacione politike. Novi zakon koji stupa 1. jula na snagu podrazumeva sledeće – za prvo dete roditeljski dodatak je 100.000 dinara, ne više 39.000 dinara, nego 100.000 dinara, a uz taj roditeljski dodatak je predviđena i isplata paušala u iznosu od 5.000 dinara za svako rođeno dete, za nabavku bebi opreme. Dakle, umesto ranijeg povećanja PDV-a na bebi opremu, sada je nešto drugo. Kada je u pitanju drugo, treće i četvrto dete, iznosi su ostali isti, ne računajući ove najnovije mere koje je usvojio Savet za populacionu politiku Vlade, a to je da se za prvo dete pored 100.000 dinara jednokratne pomoći, za drugo dete 10.000 dinara mesečno dve godine, za treće dete 12.000 dinara 10 godina i četvrto dete 18.000 dinara 10 godina od rođenja deteta. Ove izmene koje su jako dobre, a koje stupaju na snagu od 1. jula, ne odnose se samo na roditeljski dodatak, jer bih tu podsetio na jednu veoma važnu izmenu koja se odnosi na promenu oko ostvarivanja prava na porodiljski odnosno na roditeljski dodatak, jer su do sada samo zaposlene žene imale, zaposlene po ugovoru o radu, to pravo. Sada je ono prošireno i na pripadnice, na žene koje samostalno obavljaju neku delatnost, kao i one angažovane uz ugovor o delu, ili uz ugovor o privremenim ili povremenim poslovima. Šta se ovde pojavio kao problem što ovaj zakon ne rešava? Dosadašnje zakon je predvideo da do 30. juna se vrši povraćaj PDV-a za opremu za bebe za nabavljenu opremu za bebe. Šta se može dogoditi? Od 1. jula se uvodi paušal umesto PDV-a. Može se dogoditi da deca koja se rode do 30. juna, a roditelji nisu bili u prilici da ispune to svoje pravo, da ostvare pravo za povraćaj PDV-a, budu na neki način u neravnopravnom položaju. E, upravo suština promene ovog zakona jeste u tome što kaže ne do 30. juna nabavljena, nego za svu decu rođenu do 30. juna, što znači da će sva deca imati mogućnost da ostvare jedno od ova prava u punom kapacitetu. Ja sam želeo ovo da iznesem uz jednu podršku i pohvalu Vladi, kada se radi o ovoj oblasti, merama koje se preduzimaju, iz prostog razloga da vam ne bi prošlo nezapaženo, jer je, kako bih rekao, sitna ispravka. Ono drugo što želim da kažem odnosi se na ova četiri zakona, o izmenama Zakona o računovodstvu, reviziji, o faktoringu i o igrama na sreću. U osnovi, imaju jednu osnovnu ideju i jedan cilj, a to je da se za ona društva koja se bave računovodstvom, revizijom, faktoringom, igrama na sreću, osnivači i vlasnici ne mogu da budu oni koji su krivično osuđivani i, naravno, fizička lica koja ne mogu da se bave tim poslom, što smatram veoma važnim, jer je bitno da ova država ne samo ispunjava obaveze prema Evropi kada je u pitanju borba protiv pranja novca i terorizma, već i zbog sopstvene potrebe da sačuva, kako bih rekao, finansijski sistem od zloupotreba, od pranja novca i tako dalje, a ove oblasti su veoma podložne tome. Dakle, odnosiće se na sva pravna lica, sve preduzetnike i koji su registrovani i koji će biti registrovani. Smatram ovo veoma važnom promenom za borbu protiv sive ekonomije s jedne strane. S druge strane, borba da se ne može u Srbiji dozvoliti pranje novca. Moje kolege će o ovim drugim zakonima. Ja sam imao toliko. Hvala vam lepo.
Hvala, kolega Petronijeviću. Reč ima narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, najviše pažnje posvetiću Zakonu o deviznom poslovanju i sagledaću ga iz nekoliko aspekata. Najpre da istaknem značaj što se ovim predlogom zakona predviđa slobodno kretanje kapitala u onom delu koji se odnosi na portfolio investicije i finansijske zajmove i kredite sa rokom dospeća kraćim od godinu dana. Prvo, ovaj zakon osiguraće da se državljani Srbije, to jest fizička lica i ogranci stranih pravnih lica, mogu kratkoročno zaduživati kod kreditora koji nije državljanin naše zemlje, a koje ima sedište, odnosno prebivalište u nekoj od zemalja članica EU. Međutim, uslovi pod kojima se ostvaruju ovi finansijski procesi u skladu su sa pravilima koje propisuje Narodna banka Srbije. To znači da se ovi poslovi mogu i ograničiti ako je procenjeno da se na taj način čuva javni interes, to jest finansijska stabilnost. Ekonomske prilike na svetskom nivou nam ukazuju da moramo da se svakodnevno prilagođavamo dinamičnom poslovnom okruženju. Na primer, navešću samo da je u drugoj polovini prošlog veka izvoz roba povećan 30 puta, a rast direktnih investicija u inostranstvu čak 50 puta u odnosu na početak. Nema te zemlje koja može da zanemari razvojne tendencije, a pogotovo da se zaštiti i izoluje od njih. Zato je važno da idemo u korak sa međunarodnim pravnim normama i na taj način kreiramo povoljniji poslovni ambijent. Donošenje zakona mi propisujemo pravila igre, a uspešnog biznisa, samim tim ekonomskog razvoja, nema bez pouzdanog i efikasnog pravnog sistema. Zato je značajno da naša zakonska regulativa obezbedi pravnu sigurnost da bismo imali kvalitetnu poslovnu klimu. Nadam se da će set ovih zakona imati pozitivne efekte koji će rezultirati novim investicijama. Tu mislim na kompanije koje će aktivirati novi biznis i uvesti novog tržišnog aktera, što bi omogućilo povećanje zaposlenosti. Drugo, Predlogom zakona o deviznom poslovanju doći će do usaglašavanja naše zakonske regulative sa međunarodnim standardima u oblasti sprečavanja i otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Organizacija za kontrolu i sprečavanje pranja novca locirala je žarišta u ovoj oblasti i na osnovu toga je potrebno izvršiti korekcije. U tom smislu potrebno je pojačati nadzor i zabraniti krivično osuđivanim pravnim licima da budu osnivači i vlasnici društava koje se bave menjačkim poslovima. Rešavanje ovih problema bave se i izmene Predloga zakona o računovodstvu, Zakona o reviziji, Zakona o faktoringu. Donošenjem ovih zakona kreiramo pravni okvir u kome ima sve manje mesta za koruptivne radnje. Na ovaj način postavićemo ekonomske osnove za razvoj zdrave konkurencije i jedino na taj način domaći privredni sistem može da iznedri nove vrednosti i da u istom trenutku budemo konkurentni razvijenim ekonomijama. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Jovanoviću. Reč ima narodna poslanica Vesna Ivković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, govoriću o Predlogu zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Javne politike su pravac delovanja na svim nivoima vlasti – Republika Srbija, AP i jedinice lokalne samouprave, a sve u cilju postizanja ekonomskih i društvenih ciljeva koji su u najboljem interesu društva u celini. Neki od primera su obrazovanje, zdravstvo, odbrana i slično. Javne politike obično uspostavljaju pravce delovanja, regulatorne mere, zakoni prioritete za finansiranje koji se odnose na konkretne oblasti ili probleme, kao i odgovornost za njihovo sprovođenje. Misija javne politike je kvalitetna javna politika, koja najbolje vodi razvoju društva i ekonomije, a njena vizija je dobar sistem kreiranja i upravljanja javnim politikama na bazi činjenica i svest donosioca odluka o vrednostima znanja i analiza rešavanja problema. Razlog za donošenje ovog zakona je potreba da se uspostavi efikasan, transparentan, koordinisan i realističan sistem planiranja Republike Srbije, AP i lokalnih samouprava, koji pokriva sve aspekte socijalne, ekonomske i razvojne politike, uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava, obezbeđenje održivog rasta i razvoja Republike Srbije, kao i efikasno sprovođenje pristupanja EU. Nepovezivanja procesa planiranja javnih politika i izrada propisa jedinstvenih procesa rezultira neefikasnošću planskog sistema i regulatornog okvira za razvoj društva. Pak, nasuprot tome, efikasan planski sistem, odnosno efikasno sprovođenje javnih politika, kao i analiza efekata doprinosi kvalitetnijem društvu i ekonomiji jedne zemlje. Predlogom ovog zakona vodilo se računa o tome da se ne ugroze izvorne i Ustavom garantovane nadležnosti lokalne vlasti. Ovim predlogom se eksplicitno uvodi i obaveza praćenja i vrednovanja usvojenih javnih politika i propisa da bi se video i pratio efekat istih. Ovakva obaveza nije propisana nijednim drugim zakonskim rešenjem, a ovaj zakon to čini. Drugim rečima, obezbeđuje se efikasan planski sistem i povoljan regulatorni okvir za razvoj društva. Važeći propisi ne omogućavaju učesnicima planskog sistema da sa sigurnošću odrede kada donose strategiju, a kada program, niti šta sve ti dokumenti javnih politika i akcioni planovi treba da sadrže. Zbog odsustva ove obaveze dolazi do gomilanja neefikasne, to jest suvišne i štetne regulative, koja opterećuje poslovanje privrednih subjekata i život građanima. Predlogom ovog zakona se prevazilazi ovaj problem. Još jedan od mnogih pozitivnih efekata ovog zakona je taj što će uspostavljanjem jedinstvenog informacionog sistema, u koji će se unositi dokumenti javnih politika, srednjoročni planovi i izveštaji o sprovođenju istih obezbediti efikasno i konzistentno planiranje na svim nivoima i podrazumevati precizno utvrđivanje mera za sprovođenje javnih politika. Sve ovo navedeno su samo neke od pozitivnih mera i benefita koje ovaj predlog zakona donosi. Ovim predlogom zakona uređuje se i obaveza sprovođenja konsultacija prilikom izrade dokumenata javnih politika i propisa. Naime, primetno je da u praksi nije jasno razgraničeno šta je svrha sprovođenja konsultacija, a šta je svrha sprovođenja javnih rasprava, pa se ovim zakonom jasno definiše njihova suština i propisuju obaveze u sprovođenju. Cilj reforme planskog sistema u Republici Srbiji jeste uspostavljanje koherentnog sistema za efikasno planiranje i upravljanje javnim politikama na svim nivoima sistema vlasti. Najbolje rešenje za ostvarenje ovog cilja je donošenje sistematskog zakona o planskom sistemu, koji će dati okvir i smernice za planiranje i kreiranje, za sprovođenje i praćenje efekata javne politike i propisa. Na kraju, ono što je za mene kao socijalistu i pripadnika političke partije, koja je socijalno odgovorna, važno jeste činjenica da će donošenjem ovog zakona građani osetiti efekte u vidu efikasnijeg i delotvornijeg sprovođenja socijalnih i ekonomskih politika, koje će posledično doprineti poboljšanju kvaliteta javnih usluga, životnog standarda i ispunjenju potreba građana. U Danu za glasanje poslanička grupa Socijalističke partije Srbije glasaće za ovaj i set ostalih zakona. Hvala.
Zahvaljujem koleginice Ivković. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Stević. Molim vas da se prijavite. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici i poštovani građani, odmah da kažem moje kolege su rekle da će Socijalistička partije u Danu za glasanje podržati set finansijskih zakona i Zakon o reviziji. Ja ću se danas osvrnuti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Ovim zakonom se pojačava odgovornost za priređivanje igara na sreću. Prema ovim izmenama, priređivači, ni osnivači ne smeju biti pravna lica koja su pravosnažno osuđivana za krivična dela protiv prava po osnovu rada privrede, imovine, pravosuđa, pranja novca, finansiranja terorizma, javnog reda i mira, pravnog saobraćaja i službene dužnosti. Iskreno, bilo je vreme da se i u ovom aspektu povede računa, jer praksa govori da su priređivači i osnivači često pravno i zakonski neodgvorni. Ovom prilikom bih se osvrnuo i na značaj i ulogu igara na sreću, s jedne strane na državu i budžet, a sa druge strane za korisnike igara na sreću. Cilj priređivanja i raspodele sredstava igara na sreću, kako piše u zakonu, priređuje se radi razonode učesnika, ostvarivanja dobitaka u novcu, stvarima, uslugama ili pravima i ostvarivanja sredstava koja su prihod budžeta Republike Srbije. Deo sredstava koji je prihod budžeta Republike Srbije u iznosu od 40% koristi se za finansiranje Crvenog Krsta Srbije, organizacija osoba sa invaliditetom i drugih udruženja čiji je cilj unapređenje socijalno-ekonomskog i društvenog položaja osoba sa invaliditetom i drugih lica u stanju socijalne potrebe, ustanova socijalne zaštite, sporta i omladine, lokalne samouprave i lečenja retkih bolesti. Priređivanje igara na sreću mora biti društveno odgovorno i usmereno ka zaštiti maloletnika, prevenciji bolesti, zavisnosti od učesnika u igrama na sreću i ka zaštiti podataka o ličnosti učesnika u igrama na sreću. Priređivači su dužni da na najefikasniji način sprovode zabranu učestvovanja maloletnih lica u igrama na sreću. Svi zaposleni kod priređivača igara na sreću koji imaju direktan kontakt sa učesnicima u igrama na sreću pre stupanja na rad moraju biti osposobljeni za preventivno delovanje protiv bolesti zavisnosti prema učesnicima u igrama na sreću. Obaveza je svakog priređivača da unutar objekta u kome priređuje igre na sreću u neposrednoj blizini ulaznih vrata istakne poster veličine 100h80sm na kojem se na nalazi odgovarajući tekst o prevenciji bolesti zavisnosti, kao i kontakt podaci ustanove koju je ministarstvo nadležno za poslove zdravlja sertifikovalo za lečenje bolesti zavisnosti od igara na sreću. Kada se igre na sreću priređuju u kioscima, poster veličine 50h40sm ističe se na spoljnoj strani kioska. Na svakom pultu ili šalteru preko kojeg se registruje učestvovanje u igrama na sreću mora postojati brošura, flajer sa navedenim podacima. Priređivači su dužni da na najefikasniji način u skladu sa važećom zakonskom regulativom štite podatke o ličnosti učesnika u igrama na sreću. Ministar nadležan za poslove zdravlja propisuje izgled i sadržinu prospekta. Priređivanje igara na sreću predstavlja delatnost od opšteg interesa za Republiku Srbiju, isključivo je pravo Republike Srbije ako zakonom nije drugačije određeno. Opšti interes u delatnosti priređivanja igara na sreću ostvaruje se naročito radi, pod jedan - obezbeđivanja namenskih primanja budžeta, pod dva - usklađivanje igara na sreću sa socijalno-ekonomskim i drugim prilikama i pod tri - izbegavanje rizika od kriminala, zaštita od obmana i otklanjanje negativnih dejstava koja imaju igre na sreću. Namenska primanja budžeta i izvršni izdaci vodiće se odvojeno u okviru glavne knjige i Trezora na porezanim evidencionim kontima, odnosno tzv. budžetski fondovi. Budžetski fondovi osnivaju se odlukom nadležnog organa na neodređeno vreme i njima u okviru svoje nadležnosti upravljaju ministarstva nadležna za poslove socijalne zaštite, sporta, omladine, lokalne samouprave i zdravlja. Izvori finansiranja budžetskih fondova su, pod jedan - aproprijacija obezbeđena u budžetu za tekuću godinu, pod dva - naknada za priređivanje igara na sreću i pod tri - naknada za dozvolu i naknada za dobijeno odobrenje za priređivanje posebnih igara na sreću, odnosno saglasnosti za priređivanje nagradne igre u robi i uslugama. Namenska primanja budžeta raspoređuju se u iznosu od po 19% za finansiranje, pod jedan – Crvenog krsta Srbije, pod dva – Organizacija osoba sa invaliditetom i drugih udruženja, čiji je cilj unapređenje socijalno-ekonomskog i društvenog položaja osoba sa invaliditetom, pod tri – Ustanova socijalne zaštite i drugih udruženja čiji je cilj unapređenje socijalno-ekonomskog i društvenog položaja lica u stanju socijalne potrebe, pod četiri – Sporta i omladine, pod pet – Jedinice lokalne samouprave. Namenska primanja budžeta raspoređuju se u iznosu od 5% za finansiranja lečenja retkih bolesti. Načini i kriterijumi za raspodelu sredstava namenjenih finansiranju subjekata i namena utvrđuju nadležni ministri. Zakonom o igrama na sreću uređuje se pravo na priređivanje igara na sreću, vrste igara na sreću, uslovi priređivanja, prava i obaveze priređivača igara na sreću, ostvarivanje i pripadnost prihoda ostvarenih priređivanjem igara na sreću, kao i nadzor nad priređivanjem igara na sreću. Razlozi za usvajanje Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću sadržani su i u obavezi Republike Srbije, da usaglasi svoju zakonsku regulativu sa novim međunarodnim standardima u oblasti sprečavanja, otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Međunarodni standardi u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma i širenja oružja za masovno uništenje, koji su doneti 2012. godine od strane Organizacije za kontrolu i sprečavanje pranja novca. Odredbe Predloga zakona odnosiće se na sva pravna lica u smislu pribavljanja odgovarajućih uverenja o neosuđivanosti za propisana krivična dela. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, šta je pokazalo nacionalno istraživanje uticaja psihoaktivnih supstanci i igara na sreću 2014. godine od strane Instituta Batut? Apsolutno, najzastupljenija igra na sreću je igranje lutrije, loto, bingo, greb kartice. Pedeset i četiri zarez šest posto odrasle populacije je u toku života igralo neki vid lutrije. Sportsko klađenje je drugi najzastupljeniji vid kockanja koje je upražnjavalo 17,2% odrasle populacije nekad u toku svog života. Drugi oblici kockanja manje su zastupljeni. Slot mašine u toku života igralo je 5,5% odrasle populacije i to je ujedno i treći najzastupljeniji oblik kockanja. Dok je igranje lutrije jednako zastupljeno u opštoj populaciji prema polu i godinama, drugi oblici kockanja zastupljeni su među muškarcima. Na primer, 91,5% onih koji su se kladili u sportskim kladionicama su muškarci najčešće uzrasta od 44 godine starosti. Ukupno 3,7% populacije u Srbiji je pod određenim rizikom od problema usled kockanja. Ukoliko se ovi rezultati preslikaju na opštu populaciju u Srbiju uzrasta od 18 do 64 godine, procena rizičnog kockanja prisutna je kod 51 hiljade od 93 hiljade osoba, od kojih su od 14 hiljada do 33 hiljade patološki kockari. U najvećem riziku od problema sa kockanjem su oni koji se kockaju na kazino igrama, slot mašinama i onlajn igrama na sreću, gotovo 50%. Kod onih koji su igrali navedene igre u prethodnih godinu dana su u nekom riziku od problema sa kockanjem. Među intenzivnim korisnicima supstanci, kao i kod nekih koji se kockaju i igraju igre na sreću, uočen je viši nivo psihološkog distresa, uznemirenost, napetost, aksioznost, naročito prisutan među svakodnevnim korisnicima sedativa, korisnicima kanabisa, kazina i slot mašina. Do jula 2016. godine registrovano je ukupno 1.750 kladionica u Srbiji. Zakonom o igrama na sreću predviđena je obaveza plaćanja naknada za odobrenje priređivanja posebnih igara na sreću, od kojih se po tom osnovu naplaćuje ukupno 12,8 miliona evra godišnjih prihoda poreske uprave. U Udruženju priređivača igara na sreću ističu da je to samo deo nameta. Nažalost, među maloletnicima u Srbiji sve je više patoloških kockara, uprkos zakonskim zabranama i rigoroznim kaznama za sve one koji dozvoljavaju da se kockaju. Ovaj problem je sve rasprostranjeniji, a neki od njih gube hiljade evra u kladionicama i na poker aparatima. Tu je i ta gubitnička faza očajanja, kada zavisnici rade sve kako bi povratili svoj novac i izvadili se, a tako ulaze u još veće gubitke. U Udruženju priređivača igara na sreću kažu da su svesni da mnoge kockarnice i kladionice ne poštuju zakonske odredbe i dozvoljavaju maloletnicima da se klade čak i na crtu, zbog čega upadaju u još veći problem u kladionicama. Proveru lične karte vrši osoblje i to kada proceni da je osoba mlađa od 18 godina, što lako može dovesti do greške. Maloletnici obično ispred kladionice odluče koje će utakmice odigrati, pa onda punoletnoj osobi daju novac koja će im uplatiti željeni tiket. Ne može ništa da se uradi, jer novac uplaćuje punoletna osoba. Pored ove, postoji i druga varijanta, kada maloletnici popunjen tiket prosleđuju kladioničarima koji se u tom trenutku nalaze u kladionici. Ista je procedura i u slučaju da dobiju novac. Osećanje dosade i želje za uzbuđenjem glavni su motivi za kocku. Posledice – slab uspeh u školi, bežanje sa časova, sukobi u porodici i agresivnost. Najviše kockaju deca iz siromašnih porodica. Kockanje kod maloletnika nije ništa manji problem od narkomanije. Prema poslednjim istraživanjima, kod patološkog kockanja stvaraju se isti biohemijski procesi u mozgu kao kada se uzima droga. Pored kladionica kojih ima na svakom koraku, veliki problem su i mnogobrojna internet kazina. Tu je problem što dete može da sedi za kompjuterom kod kuće i da se kocka. Na sajtovima za klađenje postoji opcija za registrovanje naloga za koji je potrebno upisati ime i prezime, korisničko ime, mejl i željenu šifru. Neke internet kockarnice imaju starosnu kategoriju koju morate da popunite, godinu rođenja, pre registracije, ali neke nemaju opciju, pa je maloletnicima olakšano klađenje. Takođe, maloletnici mogu da koriste podatke roditelja, uključujući i njihov datum rođenja. Ponavljam, na kraju, poslanička grupa SPS će u danu za glasanju podržati set predloženih zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić.
Dame i gospodo, osvrnuću se na Zakon o igrama na sreću. Kao što ste čuli, Stranka pravde i pomirenja je već pokrenula inicijativu i tražiće da se na narednoj sednici uvrsti u dnevni red zakon o ukidanju igara na sreću, tačnije hazardnih igara. Niti u muslimanskoj, niti u pravoslavnoj tradiciji, odnosno etnosu, ne možemo naći niti jedan jedini argument za legalizaciju hazardnih igara. A, kada je u pitanju šteta koju ova pošast izaziva kod mladih, a i kod svih drugih građana, svakako da bi nam za to trebalo jako mnogo vremena da sve aspekte zla iz ove pošasti ovde predstavimo. Ali, nema nikakve sumnje da se radi o još jednom izvoru trovanja mentaliteta, morala, psihičkog i mentalnog zdravlja celokupne nacije koja je svakako ugrožena demografskom i migracionom destrukcijom, kao i mnogim drugim problemima. Zato ćemo mi ostati dosledni opredeljenju da tražimo da se igre na sreću, odnosno hazardne igre potpuno ukinu, a ne bismo u tome bili prvi. Podsetiću da je Rusija 2009. godine potpuno zabranila hazardne igre, a da se već decenijama, odnosno više od jednog stoleća su hazardne igre u SAD zabranjene osim u dva određena mesta. No, dok se ne izborimo za novi zakon o zabrani hazardnih igara, nastojaćemo da damo svoj doprinos kroz zakonske promene koje su, evo, predložene, tako da ćemo imati set amandmana sa zahtevom da se oni koji se hoće baviti ovim poslom dovedu u red, sa, pre svega, zahtevom da se udalje iz naseljenih mesta, što ćemo obrazložiti kada za to dođe vreme. No, i pored toga, fokusiraćemo se na primenom postojećeg zakona, koji se nažalost ne poštuje. Primer je Novi Pazar, u kome postoje na desetine objekata za hazardne igre, koje su bliže od 200 metara od prosvetnih objekata, i vrtića i osnovnih i srednjih škola i fakulteta. To su stecišta kriminala i nije dobro da se na partijskom nivou obračunavamo, već da napravimo jedan savez protiv ove pošasti koja preti svima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, imajući u vidu preostalo vreme koje je kratko, ja ću se u setu ovih zakona o kojima danas vodimo raspravu posvetiti samo jednom od njih, a to su izmene i dopune Zakona o faktoringu. Građanima Srbije sama institucija faktoringa verovatno nije mnogo dobro poznata, ali je jako korisna i izuzetno praktično primenjiva u smislu pojednostavljenja naplate potraživanja. Ono što ste, uvaženi ministre, dobro uradili, jeste što ste ovaj zakon započeli sa usklađivanjem sa zakonodavstvom EU. Moram da podsetim da ste zaista na pravi način fokusirali nešto što je jako bitno. Faktoring kao finansijska transakcija podrazumeva u najčešćem broju slučajeva da jedno preduzeće koje ima potraživanja od nekih drugih privrednih subjekata i nalazi se u nepovoljnoj poslovnoj situaciji, to potraživanje može da proda i prodaje ga uglavnom uterivačima dugova, pod znacima navoda, naravno, to se podrazumeva, koji lakše mogu da naplate ta potraživanja i na taj način dolazi do obrtnih sredstava. Jako dobro, i za razliku od bankarskog kredita, podrazumeva razne olakšice. Prvo, nema nikakve hipoteke, nema zaloge. Nije u pitanju zajam, već je kupoprodaja. Onaj ko preuzima potraživanje, preuzima i rizik naplate potraživanja i na taj način u našem finansijskom sistemu se omogućava da konkretno banke, kao što je slučaj sa bankom Intezom, otkupe potraživanja, ta potraživanja kasnije naplaćuju, ali zato ubrizgaju finansijsku injekciju onome ko stvarno nije u mogućnosti da posluje na pozitivan način. U tom smislu, i tu završavam, želim da vas pohvalim što se tiče samog načina kako ste postavili zakon kada se radi o pranju nova, sprečavanju terorizma i trgovini narkoticima. Još jednom, podrška za ceo set zakona za koji će poslanička grupa SPS nesumnjivo glasati. Hvala.
Zahvaljujem. Primili ste ostavku narodnog poslanika Miloša Boškovića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine povodom razmatranja ove ostavke, koji je utvrdio da je podnošenjem ostavke nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2. Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština, u smislu člana 88. stav 3. i stav 4. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2) i st. 3. i 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Milošu Boškoviću danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Nastavljamo dalje. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, uvaženi ministre, ovom prilikom bih govorio o jednoj sličnosti između Predloga zakona o dopuni Zakona o računovodstvu, Zakona o reviziji i Predlogu zakona o izmenama Zakona o faktoringu i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Mene lično ne dotiče to što je verovatno jedan od motiva usklađivanje sa evropskim direktivama, ali ono što je meni posebno drago jeste što će ovo imati direktnog uticaja na dalje poslovanje u Republici Srbiji i mislim da je ovo jedna dobra praksa koju treba preuzeti kada su drugi oblici privređivanju u pitanju. Naime, ono što je po meni jako važno jeste da se ovim izmenama i dopunama ograničava mogućnost da osnivač, vlasnik, član organa upravljanja, preduzetnik ne može da bude u ovim oblastima o kojima sam govorio, lice koje je osuđeno pravosnažno za krivična dela po osnovu rada, privrede, imovine, pravosuđa, pranje novca, finansiranje terorizma, javnog reda i mira, pravnog saobraćaja i službene dužnosti. Mislim da ovakve izmene treba postepeno uvoditi i u druge oblasti privrednog poslovanja, jer će one jako dobro doći kao dopuna krivičnog zakonodavstva. Naime, imamo situaciju u kojoj se gospoda, koja su se ogrešila o zakon i koja će se naći pod direktnim udarom ovih zakona koje donosimo, nisu mnogo potresla, jer iz raznoraznih razloga umesto bezuslovnih kazni i zatvora dobijali su blaže uslovne osude ili kraće zatvorske kazne i onda nesmetano imala mogućnost da nastave da se bave delatnošću koju su i ranije radili. Nadam se da je ovo samo početni korak u tom pravcu, jer na ovaj način će se ostvariti i mnogo bolja prevencija kada su u pitanju prava radnika po osnovu rada. Nakon ovoga zasigurno će svako mnogo više voditi računa da li je izmirio sve svoje obaveze, poreze, doprinose i prava po osnovu socijalnog osiguranja kada su u pitanju zaposleni tamo gde je on ili osnivač, ili vlasnik, ili preduzetnik, jer proširenjem ovakvih ograničenja i na druge delatnosti bi bilo onemogućeno da oni koji su na bilo koji način oštetili radnike po osnovu njihovih socijalnih prava mogu dalje da se bave privrednom delatnošću. Ovo je jako značajan korak, i to je ono što bismo narodski rekli da oni koji su se ogrešili i spustili šape u med na teret radnika, na teret ove države, ne mogu više da obavljaju privrednu delatnost na bilo koji način. Hvala lepo.
Zahvaljujem, kolega Komlenski. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Nije prisutna. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Osvrnuću se u ovom setu na promene zakona na Zakon o igrama na sreću. Prvo, to je oblast kojom sam se ja dugo godina bavio i veoma dobro poznajem i tržišta na svetu i tržište u Srbiji. Neretko ovde čujemo, nisu naravno krive kolege koje imaju ovakvo mišljenje i u samoj našoj javnosti prevladava takvo mišljenje, da je to najgora pošast, da je to potpuna katastrofa, pre svega, iz razloga zato što ono s čim se Srbija suočava, i to je suština zašto je tako negativno mišljenje, to je sa ogromnom količinom ilegalnog tržišta igara na sreću. Naravno, lako je tako reći – hajdemo sve da ugasimo, ali kada nam je potreban novac za Crveni krst, kada nam je potreban novac za razvoj amaterskih sportskih klubova, kad nam je potreban novac za domove zdravlja itd, onda hajde ipak da ostanu igre na sreću, jer je zakonom predviđeno da se uzimaju ogromna sredstva odatle, upravo iz ove oblasti. Mi tim ukidanjem, ukidanjem igara na sreću, suštinski, imali smo ovde prilike da čujemo da neko traži, bismo ukinuli sredstva koja su veoma bitna za ovaj humani aspekat koji je i te kako važan. Zašto govorim ovde o ilegalnom tržištu igara na sreću? Uvaženi ministre i vi ste na neki način bili uključeni u čitavu ovu tematiku kao ministar odbrane, dok ste bili ministar odbrane, i dobro znate da je bio jedan dobar pokušaj i još uvek je, naravno, implementiran i u vreme gospodina Gašića, upravo softvere Državne lutrije Srbije je radio Vojno-tehnički institut, odnosno da naša Vojska Srbije suštinski ubira veliki prihod od samih softvera u Državnoj lutriji Srbije. Ponosan sam na to što sam nekada, kao predsednik same Skupštine Državne lutrije Srbije, učestvovao u radu na tome. To su ogromna sredstva za našu Vojsku. Ono što je problem bio oko ilegalnog tržišta, implementacija takvih stvari, je upravo što smo imali unutar samog državnog sistema ljude koji su sarađivali sa ilegalnim priređivačima i uvek su im dojavljivali kada, recimo, ide poreska inspekcija da, recimo, poseti neki ilegalni objekat, u smislu da ga zatvori. Neko iz, naravno, tada Uprave za igre na sreću ili, na kraju krajeva, iz same Poreske uprave dojavi, oni zatvore objekat i, naravno, poreski inspektor tu ne može ništa da uradi. Zato smo došli do situacije da smo imali 50% čak nelegalnog tržišta, što je potpuna katastrofa. To je ona problematika gde imamo mlađe od 18 godina koji se klade. To je ona problematika gde imamo sve u sivoj zoni, a upravo zbog tog nelegalnog tržišta, a nije bilo dovoljno želje države da se sa tim obračuna. Zato smo mi gubili enormne svote novca i još uvek, nažalost, gubimo, a posebno sa razvojem novih tehnologija i posebno sa priređivanjem igara na sreću na internetu. Mi imamo strašan problem odliva novca koji je zastrašujući. Neke procene su bile da preko 50-60 miliona na godišnjem nivou mi izgubimo zbog nelegalnog tržišta. Zamolio bih državu da vrati Upravu za igre na sreću. To je bila jedna neviđena glupost koju smo mi uradili, da ukinemo Upravu za igre na sreću. Jedina zemlja u Evropi je Srbija ili jedna od dve zemlje u Evropi koja nema upravu za igre na sreću. U Velikoj Britaniji je to dignuto na nivo ministarstva, jer znaju koliko novca se tu vrtu, koliko je to dobro za državu. Kada imate legalnog priređivača njemu ne pada na pamet da pušta mlađeg od 18 godina da igra bilo koju igru, njemu ne pada na pamet da dopušta da se neko, što bi naš narod rekao, raskući u kladionici zato što on želi da ima konzumenta u smislu igrača koji je došao da se zabavi, a ne da sebe uništi. Oni su dužni zato što su svuda u svetu legalni priređivači ti koji su tražili da se u zakonske okvire ubaci tzv. društvena odgovornost, i to su tražili kod nas ljudi koji su legalni priređivači da se ubaci ta društvena odgovornost, gde ste dužni da, na primer, u saradnji sa Institutom u Drajzerovoj, ako vidite zavisnika, da ga pošaljete tamo i čak su dužni svoje operatere na uplatnim mestima da obuče da takvog prepoznaju i da ga pošalju u Drajzerovu da se leči. Kada imate nelegalnom priređivača, on to nikada neće uraditi, njemu je baš dobro da se neko raskući, da potpuno uništi svoju porodicu i zato imamo danas ovo što imamo. Molim državu da ovde stane konačno za rep nelegalnim priređivačima i posebno na internetu zato što tu imamo potpuni cirkus, jer jednostavno nema nikakve kontrole, a upravo je tu Vojno-tehnički institut koji je mogao dosta da uradi, nadam se da će uraditi, zato što su upravo kod njih te laboratorije i mogućnost da se tako nešto napravi kako bi se nelegalni priređivači apsolutno suzbili. Neko je ovde rekao da su u Ruskoj Federaciji ukinute igre na sreću. To je potpuno netačno. Ruska Federacija ima jedan od najboljih zakona za sportsko klađenje, a što se tiče kockarskih zona, ona ih je stvorila šest u državi i samo tamo možete kazino igre da priređujete. Nešto slično imaju SAD. Ne bi bilo loš kod nas, ali mi smo mala teritorija da tako nešto uvodimo, ali Ruska Federacija, tvrdim, ima jedan od najboljih zakona za sportsko klađenje, a da ne pričam o Velikoj Britaniji koja je tako nešto donela. Inače, najbolje zakone ima Malta koja je izvanredna država po tom pitanju i vi tamo, kada biste hteli da priređujete igre na sreću, morate da prođete bar jedno 40 instanci, veoma nezgodnih, od toga da vam proveravaju kompletno poreklo novca, da li ste se slučajno finansirali od terorizma, od kriminala, od ne znam čega. To je dobro da se uvodi i kod nas, upravo ovim članom, ovo nije loše, ali moramo da znamo, ovo što sada uvodimo ovim izmenama da ne može da bude priređivač igara na sreću neko ko je učestvovao u nekom kriminalu, on svakako nikada to neće ni biti. On će uvek otići u sivu zonu. Legalni priređivač se nikada neće time baviti. Onaj ko je nelegalni priređivač, on će se time baviti i to je ono gde država mora konačno da stane na put, ukoliko želi da iskoreni tu pošast i naravno da omogući ljudima koji legalno priređuju, da mogu to na jedan zdrav i dobar način da rade i da novac ostane svakako u državi. Da imamo onda za finansiranje i sportskih klubova i domova zdravlja i crvenog krsta itd. Nadam se da će Vlada Srbije, a čini mi se da izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, negde i rađen, obzirom da imamo stari zakon iz 2011. godine, dosta prevaziđen, već danas, nadam se da će to konačno doći na dnevni red i da ćemo uskoro glasati o tako nečemu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre, koleginice i kolege, posle ovako dobrog i iscrpnog govora kolege Đukanovića, stvarno čovek ne zna šta da kaže. Pred nama je set, pre svega finansijskih zakona koji se tiču najpre usklađivanja sa merilima i pravilima EU i o tome ne bih mnogo diskutovao. Što se tiče prvog zakona, to je Zakon o planskom sistemu Republike Srbije i tu sam podneo par amandmana i kada bude vreme za amandmane, govoriću mnogo više. Ono o čemu bih govorio večeras i na šta bih skrenuo pažnju je tačka koja se tiče izbora Saveta DRI. Obzirom da od 2012. godine pratim rad DRI, kao član pododbora Odbora za finansije, a koji prati rad revizije, zadovoljstvo mi je da ovde, mislim da je ovo jedinstvena prilika i jedinstveni trenutak, da istaknem šta je sve uradila DRI. Ako se setimo onog vremena kada smo se borili da oni dobiju svoje, pre svega prostorije, da se kadrovski i stručno osposobe, jer najveći problem su upravo bili izgrađeni kadrovi koji mogu da se bave jednim vrlo važnim pitanjem našeg finansijskog sistema. Uz pomoć, mogu reći ove Skupštine i ona prethodna dva saziva, a i ovog trećeg saziva, oni su pre svega našli krov nad glavom, imaju dobre i kvalitetne kadrove i biće mi zadovoljstvo ako u danu za glasanje parlamentarna većina prihvati zahtev Odbora za finansije koji je predložio članove i vrhovnog revizora. Iskoristio bih priliku da se zahvalim dosadašnjem revizoru, gospodinu Radoslavu Sretenoviću na sve ono što je učinio u svom radu. Pre svega na jedan veliki napor da jedna mlada institucija dostigne neke izgrađene evropske, čak i da ih prevaziđe. Mislim da u regionu, sem slovenačke revizorske institucije i ove srpske, nema tako jake. Hvala lepo, sa ovim bih završio.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani gospodine ministre Đorđeviću, dame i gospodo narodni poslanici, danas ću govoriti o Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora - Železnička pruga Niš-Dimitrovgrad, između Republike Srbije i Evropske investicione banke, jer kao narodni poslanik dolazim iz tog grada. Finansijski ugovor – Železnička pruga Niš-Dimitrovgrad između Republike Srbije i Evropske investicione banke potpisan je 31. janura 2018. godine u Beogradu u iznosu od 134 miliona evra, za projekat – Rekonstrukcija železničke pruge Niš-Dimitrovgrad, a koji ukupno košta oko 300 miliona evra. Projekat se sastoji od tri dela. Prvi, rekonstrukcija i modernizacija postojeće jednokolosečne pruge Sićevo-Dimitrovgrad u dužini od 80 km. Drugo, izgradnja jednokolosečne obilaznice severno od grada Niša i treća komponenta deonica Crveni krst, veza sa obilaznicom i Sićevo-Dimitrovgrad. Ovaj projekat je od velikog značaja za Republiku Srbiju jer je ova pruga deo Koridora 10 i predstavlja vezu između Srbije i Bugarske sa Turskom i Bliskim Istokom. Takođe, ova pruga je jedini deo Koridora 10 koja nije elektrificirana, a od velikog je značaja za Republiku Srbiju, kako bi se podstakao tranzit preko Srbije kao konkurentnog pravca Koridoru 4. Pored ovoga, ovim projektom se rešava problem niškog čvora, o čemu ću ja sada govoriti detaljno, kao bitnog čvorišta na jugu Srbije, što podrazumeva izmeštanje železničke pruge iz centra grada Niša, tzv. Projekat železničke obilaznice oko Niša. Železnička stanica Niš, Prosek, odnosno Sićevo. Da podsetim, godinama se priča o tome da će pruga biti izmeštena i sve vlasti su o tome pričale, i gradonačelnik Zoran Živković, i gradonačelnik Miloš Simonović i gradonačelnik Ćirić. Ništa od toga nije urađeno. Konkretni korak je bio potpisivanje protokola o izmeštenju pruge 2012. godine između predstavnika EU, tadašnjem ministra za saobraćaj, gospodina Mrkonjića i gradonačelnika Niša, Zorana Perišića. Analiza ovog projekta je pokazala opravdanost, prvo, sa ekonomskog aspekta, jer 11 miliona godišnje gubi se na relaciji Železnička stanica Prosek, a dobitak je svega milion i 500 hiljada dinara. Drugo, ekološki aspekt. Treći aspekt, gubitak života jer je pruga prolazila kroz centar Niša, što je najvažnije za ovo. Projekat je predviđao dupli kolosek za putnički i teretni saobraćaj, kao i odvajanje za grad Zaječar. Međutim, nakon toga je bivši direktor „Železnice“ Dragoljub Simonović rekao da se od toga odustalo i da postojeću prugu treba samo elektrificirati, što bi faktički bilo i trajno rešenje za ovu prugu. Reagovao je zamenik gradonačelnika Niša, LJubomir Slavković, te je 2015. godine Republička agencija za prostorno planiranje zabranila elektrificiranje pruge. Konačno, 2016. godine češka firma „Sudopraka“ parama EU završila je projekat obilaznice. Železnička obilaznica oko Niša dužine oko 22 kilometra od železničke stanice, odnosno Popovca do Proseka, odnosno Sićeva koštaće 80 miliona evra. Izgradnju će finansirati država Srbija, odnosno njeni građani preko budžeta i Evropska investiciona banka kao kredit od 134 miliona evra, a nešto i nepovratnim subvencijama. Što se tiče dinamike, ona je sledeća – eksproprijacija, odnosno otkup treba da se završi do 2018. godine, početak gradnje do 2019. godine, a završetak radova 2022. godine. Za eksproprijaciju su „Železnice“ ovlastile grad Niš i izdvojeno je 14 miliona evra za dve hiljade i 200 vlasnika, odnosno 1.762 parcele i 61 objekat, odnosno kuća. Ali, pre toga da kažem da je država proglasila javni interes na ovom zemljištu. Od toga dve trećine ovog zemljišta je u vlasništvu države, a 30 hektara je privatno vlasništvo. Za postupak promene namene zemljišta ili preparcelacije za oko 500 rešenja samo za takse grad Niš je izdvojio 15 miliona dinara, što nije bila njegova obaveza. Nakon ovih radnji biće raspisan međunarodni tender za izvođača radova. Toliko o ovoj odiseji pruge kroz grad Niš. Ovo kapitalno delo za grad Niš, kao što sam rekao, završiće se 2022. godine zahvaljujući politici SNS, Vlade Republike Srbije i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, koji i ovom prilikom pokazuje brigu za Niš, pod motom - ne da samo svi putevi vode u Rim, nego svi putevi vode u Niš, dođi i ti da vidiš. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Radojičić. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, imamo set ekonomskih zakona. U pitanju je 19 zakona i ono što građani ne mogu da vide, ali ja ću im preneti, prekoputa nas, na mestu gde treba da sede opozicioni poslanici, poslanici žutog preduzeća, nema nikog, jer upravo njih ovi zakoni ne interesuju, interesuje ih da podrže narodnog poslanika koji je posle treće opomene dobio opomenu, odnosno meru udaljenja iz sale. Oni su stali iza njega, umesto da podrže predsednicu Skupštine, oni su podržali nekog ko vređa tu istu predsednicu i ko vređa dostojanstvo same Skupštine i time pokazali da ih više interesuje to, a ne zakoni koji u mnogome utiču na sve građane i koji uređuju i poslovanje same države i koji će svim građanima doneti boljitak, odnosno poboljšati im poslovanje i korišćenje različitih vidova u delu ekonomskih zakona. Planski i sa ciljem, to je osnovna poruka svih ovih zakona i svi oni su nastavak i kontinuitet Vlade koja od 2012. pa preko 2014, 2016. godine i do današnjeg dana nastavlja sa svim zakonima koji uređuju ovu državu i koji je vode jednim sigurnim korakom i koji su na pravom putu. Jedan od značajnih, po meni, možda i najznačajniji zakon u kome će građani vrlo brzo osetiti promene, a to je pre svega Zakon o poreskom sistemu i poreskoj administraciji. Savremena poreska uprava, uprava koja će na osnovu ovog zakona koji će kroz amandmane, verovatno, biti poboljšan, ali će svakako u danu za glasanje dobiti podršku većine koju pre svega predvodi SNS, i koja će preuzeti odgovornost upravo, ne samo za taj zakon nego za set svih 19 zakona za koje budemo glasali u danu za glasanje. Ta savremena poreska uprava je po meri građana, po meri privrednih subjekata i po meri države i upravo je zakon pravljen tako da odgovori na potrebe koje su se pojavile u poslovanju u prethodnim godinama. Podela definisanja znanja, odnosno zvanja poreskih službenika, gde će se pojednostaviti to znaju već i zaposleni, ali neka znaju i građani, u poreskoj upravi imaćemo samo tri zvanja, to su referent i poreski saradnici i poreski inspektori. Ono što je poreskim obveznicima jako bitno to je da će poreski obveznici konačno imati i mogućnost da ukoliko obavezu koju imaju da plate nisu u mogućnosti, biće predviđeno da mogu da odlože to svoje plaćanje sa grejs periodom do 12 meseci. To će naravno i poreski inspektor konstatovati na licu mesta. Pričamo o poreskim inspektorima koji će biti u službi građana, a ne samo u službi naplate i prinude. Biće tu da odgovore i savetodavno i da pre svega budu saradnici, a ne samo neko ko traži način da kazni i da, na neki način, poreskog obveznika dovede u situaciju da plati nešto, ako nema potrebe naravno da neće biti plaćeno. Znači, dolazi do nove politike u kojoj će u fokusu biti poreski obveznik, odnosno građanin. Poreski obveznici će svakako imati mogućnost da svoje poslovanje usklade sa elektronskim poslovanjem, i da sve svoje poreske akte i dokumenta jednostavno dostave i putem mejlova i drugih vidova elektronske komunikacije, što je jako bitno i deo je sveobuhvatnih programa vezanih za informacione tehnologije i Kancelariju za informacione tehnologije i elektronsku upravu. Ono što je još bitno, to je da se stvaraju uslovi u ovom zakonu, stvaraju se uslovi da poreska uprava pre slanja poreskih rešenja pošalje i neku vrstu podsetnika ili da podseti građane ili poreskog obveznika, na svoju obavezu pre samog slanja opomene ili rešenja sa povećanim uvećanjem za kamatu, ili nešto slično. Znači, pre obaveze biće mogućnost slanja sms-om, mejlom ili nekim drugim vidom elektronske komunikacije. Jedinstveni informacioni sistem lokalnih poreskih administracija predviđen je ovim zakonom i do 1. januara 2019. godine, svakako će biti stvoreni uslovi da to bude pretvoreno u delo. Jednom rečju, nove tehnologije i informacioni sistemi upravo u primeni kroz savremenu poresku upravu i kroz ovaj zakon otvaraju vrata novim i jednostavnijim načinima poslovanja. Svakako bih morao u ovom mom obraćanju, vezano za ovih 19 zakona, pomenuti i Zakon o deviznom poslovanju koji je za svaku pohvalu i respekt, pre svega imajući u vidu poslovanje stranih i domaćih investitora i uopšte privredni ambijent u Srbiji. Ovaj zakon se nameće kao obaveza i to je nešto što mi moramo da uskladimo sa potrebama ne samo EU, nego upravo potrebama investitora koji posluju na našem tržištu. Sve ono što su otprilike prethodne vlade do 2012. godine mogle samo da sanjaju i otprilike što su pričale i obećavale u nekim predizbornim obećanjima i mitinzima, upravo i ova Vlada i vlade u kontinuitetu od preuzimanja odgovornosti, Aleksandar Vučić i SNS, za Srbiju sprovode, upravo nastavljaju politiku kroz ove zakone. Jako je bitno, time ću verovatno i završiti, da napomenem da je odluka o izboru Saveta DRI izuzetno značajna odluka, imajući u vidu koliko je DRI doprinela stabilnosti i uopšte sigurnosti u poslovanje, ako imamo u vidu da je upravo DRI kontroliše poslovanje svih uprava lokalnih budžeta. Naravno, DRI kontroliše i budžet Republike Srbije, koji mi ovde usvajamo u republičkoj Skupštini i jedan je od garancija za sigurnu i svetlu budućnost ne samo države kao države, nego i svakog pojedinca u toj državi. Hteo bih da napomenem da je odlazeći prvi čovek DRI za svaku pohvalu, ali očekujem da se u narednom periodu pojača rad DRI iz razloga što su mnoge gradske i opštinske uprave tek za 2015. godinu izvršili kontrolu poslovanja. Dolazim iz jednog grada gde je prosto neverovatno, ali to već znaju građani Šapca, ali mislim da su čuli i građani Srbije, da je DRI kontrolišući poslovanje grada Šapca za 2015. godinu, konstatovala pet miliona evra, koje je gradonačelnik Nebojša Zelenović zajedno sa svojim saradnicima potrošio mimo budžetom predviđenih stavki i kao rezultat svega toga je naravno krivična prijava koja je našla svoju finalizaciju u Osnovnom sudu u Šapcu. Mislim da 18. aprila konačno počinje suđenje upravo gradonačelniku, zbog nenamenskog trošenja sredstava. Državna revizorska institucije je garant da će toga biti sve manje. Ono što me takođe raduje, to je da je upravo DRI kontrolisao i gradske i opštinske uprave gde su na vlasti i neki članovi SNS i tu nije bilo prostora za malverzacije. Svi ono koji nisu radili u skladu sa zakonom imaju problem sa krivičnim prijavama i sa zakonom, odnosno imaju problem kako da odgovore kako su i zašto zloupotrebili svoj položaj. U danu za glasanje naravno podržavam sve ove zakone i pozivam da svi oni koji misle dobro ovoj Srbiji, koji misle dobro svojim građanima, glasaju za set ovih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić. Nije prisutan. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, poštovani narodni poslanici, Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju vrši se usklađivanje sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između evropskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Srbije s druge strane. Ovim sporazumom je uređeno da će Republika Srbija nakon četiri godine od stupanja na snagu ovog sporazuma, a on je već stupio na snagu 1. septembra 2013. godine, osigurati slobodno kretanje kapitala koje se odnosi na portfolio investicije i na finansijske zajmove i kredite sa rokom dospeća kraćim od godinu dana. Pored toga, Republika Srbija je imala obavezu da uskladi svoje zakonodavstvo sa međunarodnim standardima u oblasti sprečavanja i otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Ovim bi Republika Srbija dokazala konkretne napretke u svakoj od ključnih oblasti iz preporuka Uprave za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma i tako bi pokazala spremnost da kroz izmenu propisa zaštiti finansijski sistem od potencijalnih zloupotreba. Republika Srbija bi donošenjem ovog zakona ispunila svoje obaveze koje smo preuzeli na osnovu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između evropske zajednice s jedne stane i Republike Srbije s druge strane, koji bi se odnosio na slobodno kretanje kapitala. Ukratko, predložena rešenja će doprineti daljem unapređenju, između ostalog, i digitalnog i informativnog sektora u Republici Srbiji, a što je u skladu sa aktivnostima Vlade na unapređenju ovog sektora, tj. sveukupne digitalizacije u Srbiji. S obzirom da je samo u 2017. godini izvoz usluga informatičkog sektora dostigao vrednost od 900 miliona evra, što je za 21,5% više nego u 2016. godini, evidentan je pozitivan trend rasta u informatičkoj industriji. Pošto će predloženim rešenjima u ovom zakonu biti omogućeno da se plaćanje, naplaćivanje i prenos u Republici Srbiji osim dinarima vrši i u devizama, po osnovu kupoprodaje softvera i drugih digitalnih proizvoda na internetu, koji se isporučuju isključivo putem telekomunikacionih digitalnih ili informaciono-tehnoloških uređaja, pod uslovom da se plaćanje vrši korišćenjem platne kartice ili elektronskog novca preko pružaoca platnih usluga sa sedištem u Srbiji, doprineće se ne samo daljem unapređenju domaćeg infrastrukturnog sektora, već i smanjenju troškova izvoza ovog sektora, a time i većoj konkurentnosti na stranim tržištima. Slobodno se može reći da donošenjem ovakvih rešenja povlačimo, u žargonu ljudi koji se bave i koji su zaljubljeni u informacionu tehnologiju, revolucionaran potez koji će pozitivno uticati na sva privredna društva, a posebno na ona koja se bave spoljnotrgovinskim i deviznim poslovanjem. Možemo sa visokim stepenom sigurnosti očekivati veći priliv stranog kapitala i lakše prekogranično investiranje. Ovim, ali i ostalim predlozima zakona iz ovog seta zakona Srbija se sigurnim koracima svrstava u red pravno visoko uređenih država, a naš put ka punopravnom članstvu u EU, postaće vidljiviji i izvesniji. Ovde posebno ističem odlična rešenja u Predlogu zakona o planskom sistemu Republike Srbije, o kojima ću, nadam se, imati prilike da i detaljnije govorim. Izmenama i dopunama zakona koji su na dnevnom redu, a posebno Zakona o porezu na dodatnu vrednost, zatim Zakona o akcizama, kao i Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Vlada Srbije pokazala je da ozbiljno prilazi svakom problemu i uspešno iznalazi najbolja rešenja i spremna je da ispravlja greške, ako ih ima, u cilju boljitka i razvitka celokupnog društva. Na kraju ovog izlaganja želim da izrazim svoje ogromno zadovoljstvo načinom rada i posebno prema odgovornosti i domaćinskom odnosu prema svim svojim obavezama od strane Vlade Republike Srbije, predvođene premijerkom Anom Brnabić. Srpska napredna stranka predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem postavila je pred Vladu Srbije visoka očekivanja i budite uvereni da ćemo biti istrajni u tome da će ta očekivanja, koja su odraz očekivanja celokupnog stanovništva Republike Srbije, da budu na kraju realizovana, a odluke sprovedene. U uzburkanom ekonomsko-političkom okruženju i u situaciji kada se objektivne okolnosti menjaju iz nedelje u nedelju, iz dana u dan, pa i iz časa u čas, Srbiji je životno potreban mir, stabilnost i ubrzan ekonomski razvoj, uz istovremeno jačanje pravne države. Pored opšteg zadovoljstva suštinom i formom predloženih zakona, podneo sam i nekoliko amandmana kojima ću pokušati da dam i svoj doprinos, njihovom poboljšanju, ali o tome ću kada za to dođe vreme. U načelu, podržavam sve predloge zakona koje je za ovu sednicu podnela Vlada Srbije i glasaću za njihovo usvajanje. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, mi iz SNS podržavamo set zakona koji su na današnjem dnevnom redu i glasaćemo za njih. U svom izlaganju ću se zadržati na Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o faktoringu. Želim da kažem da je faktoring veoma prisutan u razvijenim zemljama, odnedavno i kod nas, i veoma je interesantan za mala i srednja preduzeća. Kada već govorimo o faktoringu, nije na odmet zarad javnosti da ponovimo definiciju faktoringa kako bi jasnije bilo o čemu govorimo. Naime, faktoring je finansijska transakcija, odnosno finansijski posao gde preduzeće koje očekuje prihod, a to je prodavac proizvoda i usluga, i ima potraživanja na osnovu faktura ili računa prema trećim licima, prodaje ta svoja potraživanja trećoj strani, tj. instituciji koja se bavi naplatom potraživanja, a obično je to banka ili specijalizovana kompanija koja se zove faktor, po sniženoj ceni. Od faktora odmah dobija gotovinu, tj. novčana sredstva pre roka dospeća i na taj način kompanija dolazi do likvidnih sredstava koja su neophodna za dalje održavanje poslovanja nezavisno od kreditne sposobnosti. Dakle, kod faktoringa imamo tri bitna elementa. U transakciji učestvuju tri strane – prodavac iliti klijent, kupac ili dužnik i faktor. Faktor kupovinom potraživanja preuzima kompletnu odgovornost i rizik naplate. Treći bitan element je kupoprodaja. Ovim izmenama i dopunama Zakona o faktoringu država Srbija i Vlada Republike Srbije pokazuje spremnost i rešenost da zaštiti naš finansijski sistem od potencijalnih zloupotreba i Republika Srbija kao pravno odgovorna država poštuje i primenjuje međunarodne standarde u oblasti borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma i na taj način svi zajedno idemo u korak sa svetom. Želim da kažem koje su novine u ovom Predlogu zakona, to su četiri novine. Prvo novina je da Ministarstvo finansija izdaje odobrenje za obavljanje poslova faktoringa u formi rešenja i na zahtev vlasnika privrednog društva. Druga novina je obaveza pravnog lica da priloži Ministarstvu finansija, pored propisane potrebne dokumentacije, i uverenje nadležnog organa da se protiv njega ne vodi krivični postupak i da nije krivično osuđen. Treća novina je obaveza vlasnika, odnosno osnivača društva da dostavi overene izjave o iznosu njihovih udela, odnosno akcija u faktoring društvu. Četvrta novina je ukoliko dođe do bilo kakvih promena da neko bude u međuvremenu krivično osuđen ili krivično gonjen, dužan je da Ministarstvu finansija podnese taj izveštaj u roku od 10 dana od nastale promene. Na taj način, ovim izmenama i dopunama, uvodi se, između ostalog, zabrana da krivično osuđivana pravna lica ne mogu i neće biti osnivači i vlasnici faktoring društva. Ovim izmenama i dopunama Zakona o faktoringu Republika Srbija usklađuje svoju legislativu sa međunarodnim standardima i propisima u oblasti sprečavanja i otklanjanja pranja novca i finansiranja terorizma, tako da puna podrška državi Srbiji i Vladi Republike Srbije na svim predloženim zakonima koji su na današnjem dnevnom redu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragana Kostić.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, drage kolege poslanici, ja ću danas da govorim o potvrđivanju Finansijskog ugovora železničke pruge Niš – Dimitrovgrad, ali ne, nažalost, sa istim žarom kao moj kolega Branimir Rančić, s obzirom da on dolazi iz Niša. Ali, s obzirom da ja dolazi iz Soko banje, nama je jako bitno da se razvija saobraćajna infrastruktura u Nišu, jer, u stvari, to je i glavno čvorište odakle smo upućeni na dolazak turista u Soko banju. Zakon o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu planirao je zaduženje na ime Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je potpisan još 31. januara ove godine, na iznos od 134 miliona evra. Sredstva su namenjena za elektrifikaciju i modernizaciju signalizacije i izgradnju jednokolosečne obilaznice severno od grada Niša, kao i za rekonstrukciju i modernizaciju postojeće jednokolosečne pruge Sićevo-Dimitrovgrad. Ova pruga je jedini deo Koridora 10 koji nije elektrificiran i zato je neophodno da se ovaj pružni pravac rekonstruiše, kako bi se podstakao tranzit preko Srbije i otklonila uska grla. Ova pruga je veza Srbije i Bugarske, kojom se kreće velika količina robe iz Turske i sa Bliskog Istoka. Takođe bi naznačila i da je skoro, u martu mesecu, 9. marta, ministarka građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja imala sastanak sa zamenikom premijera Bugarske, Tomislav Dončev, gde su takođe razgovarali o rekonstrukciji ove pruge i, između ostalog, o rešavanju problema zadržavanja robe i putnika na graničnom prelazu između Srbije i Bugarske. Završetak radova deonice Sićevo-Dimitrovgrad je planiran za 2020. godinu, dok obilaznica oko grada Niša za 2023. godinu. Ukupna vrednost ovog projekta je 268,28 miliona evra, od kojih se 134 miliona evra obezbeđuje kreditom iz EIP-a, 61,24 miliona evra iz budžeta Republike Srbije, a 73,04 miliona evra u vidu donacije Investicionog okvira za zapadni Balkan. Period otplate ovog kredita je 25 godina, uključujući i period počeka od pet godina, bez plaćanja banci pristupne naknade i provizije na nepovratna sredstva, sa prosečnom kamatnom stopom od 1,6%. Zaista mi je žao što nisu danas ovde predstavnici opozicije, da čuju kakvi krediti se koriste za izgradnju infrastrukture Srbije, a ne kao u njihovo vreme, po 7, 8 i 10 posto su se plaćale kamate. Na kraju, moram da istaknem da sam zahvalna Vladi Republike Srbije, kao i našem predsedniku, Aleksandru Vučiću, što smo svedoci izgradnje, modernizacije i rekonstrukcije železničke infrastrukture Srbije, kao što su i projekti Beograd-Budimpešta, Šabac-Bracina, Žeželjev most, Stara Pazova, Novi Sad, a u najavi je i rekonstrukcija pruge Beograd-Zagreb. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Tijana Davidovac. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću posebnu pažnju posvetiti izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Najznačajnija izmena koja se ovim zakonom predviđa je oslobađanje od plaćanja akcize na pojedine naftne derivate koji se koriste u industrijsku svrhu. Predloženo rešenje direktno utiče na smanjenje troškova privrednih subjekata koji obavljaju delatnost u sektoru prerađivačke industrije, što za posledicu ima niže cene finalnog proizvoda koji će biti konkurentan kako na domaćem tako i na inostranom tržištu. Ovim rešenjem stvoriće se i likvidna sredstva koja su neophodna za investiciona ulaganja u sektoru prerađivačke industrije. Takođe, jedna od pozitivnih strana izmene ovog zakona jeste stvaranje stabilnog i kontinuiranog obavljanja procesa proizvodnje. Predloženim zakonskim rešenjem navedeni privredni subjekti, kroz oslobađanje od plaćanja akcize na sirovinu, koja se koristi kao reprodukcioni materijal za proizvodnju industrijskih proizvoda, bili bi motivisani da povećaju obim proizvodnje i izvozne poslove, što je u neposrednoj vezi sa povećanjem prihoda po osnovu direktnih poreza, i to poreza na dobit pravnih lica, poreza na dohodak građana, kao i doprinose za obavezno socijalno osiguranje. Privredni subjekti mogu u skladu sa važećim propisima da ostvare refakciju plaćene akcize na određene naftne derivate, ali treba uzeti u obzir to da postupak refakcije podrazumeva angažovanje značajnih finansijskih sredstava, kao i vremenski rok potreba za ostvarivanje prava na refakciju plaćene akcize. Ovim zakonskim rešenjem predlaže se oslobađanje od plaćanja akcize na određene naftne derivate, a u cilju nesmetanog obavljanja procesa proizvodnje od strane privrednih subjekata koji iste koriste u industrijsku svrhu. Poslanička grupa Srpske napredne stranke će u danu za glasanje podržati predloženi set finansijskih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Matić.
Zahvaljujem predsedavajući. Mi danas imamo dosta predloženih izmena i dopuna zakona i teško je govoriti o svima. Ja ću se opredeliti uglavnom za jedan, ali jedan ću samo napomenuti, a to je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Ovde je dosta bilo reči oko toga i mislim da je dobar deo poslanika ispravno to i video i predlagao, ali ono što je suština svega ovog jeste da će igre na sreću da postoje. Bitno je samo da se zakonska regulativa tako uradi da igre na sreću budu kontrolisane, da država od njih ima koristi, da tamo ko ne treba da ide ne bude u tim objektima gde se organizuju igre na sreću. I to je suština. Mislim da svaka izmena i dopuna ili novi zakonski propis jednostavno doprinose da igre na sreću budu što bolje organizovane. Ono što pleni pažnju, bar meni, je posebno Predlog zakona o dopuni Zakona o reviziji. Ovim dopunama se reguliše da osnivači društva za reviziju i samostalni revizori ne mogu biti neko ko je osuđivan, što je apsolutno u redu i to treba podržati bez obzira na političke opcije koje su ovde u Skupštini. Međutim, danas bih se opredelio za nešto što je iz prakse i nešto iz rada DRI. Izbliza sam gledao i bio učesnik njihovog rada, njihove kontrole i mogu da kažem da imam jako pozitivna iskustva sa njima. Mislim da je uredu da se to i ovde kaže, da prvo ti ljudi koji to rade, rade jako detaljno, rade stručno i najbitnije savetodavno. Na njih nema nikakvih uticaja ni spolja ni iznutra uticaji. Recimo, ako je lokalna samouprava korektna i kvalitetno sarađuje sa DRI, to je dobro i za nju i sve direktne i indirektne korisnike budžeta. Iz toga se može mnogo toga naučiti da u budućem radu se ne prave greške i da se pravilno troše budžetska sredstva. Ima primera gde to lokalne samouprave ne rade, srećom da je to mali broj lokalnih samouprava. Moj predlog je da što više sarađuju, jer je to prvenstveno najbolje za njih same. Ono možda što niko nije ovde pomenuo, a što je po meni jako bitno, to je da DRI iz svog rada, iz svog iskustva, iz saznanja sa terena predlaže Vladi, nadležnim ministarstvima da izrade određene zakonske propise za oblasti koje nisu dovoljno pokrivene i mislim da to i Vlada i ministarstva koriste i predlažu određena zakonska rešenja koja mi ovde razmatramo i usvajamo. I to je jedan benefit ili veliki benefit za sve nas koji smo na neki način opredeljeni da smo u državnim institucijama i da smo u kontaktu sa državnim parama. Te predloge čak svi, ti predlozi koji idu od DRI su i predloženi i svim poslanicima dostavljeni u pisanoj formi i mislim i predlažem svim kolegama da to pročitaju, mislim da iz toga može mnogo da se nauči, a pogotovo korisnicima budžetskih sredstava bili oni sa nivoa Republike, bili oni sa nivoa lokalne samouprave. Ja ću reći jedan mali primer sa nivoa lokalne samouprave, a to je već dugo da postoji dozvoljen budžetski, odnosno finansijski deficit koji se ne može preći, a to je 10%. Državna revizorska institucija predlaže da to bude urađeno tako da dozvoljeni budžetski deficit bude onoliki koliko je preneto sredstava iz prošle godine u tekuću budžetsku godinu, što mislim da ima velikih opravdanja, jer pojedine lokalne samouprave, pogotovo male opštine nisu u mogućnosti da iz tekućeg godišnjeg priliva rade na velikim investicijama, svejedno koje prirode, da li je to infrastruktura, da li je to nešto drugo i one spremaju sredstva i pare, možda, dve, tri, četiri godine, da bi u jednoj godini ta sredstva iskoristila u tom iznosu ili u većem iznosu i da bi mogli nešto ozbiljnije da urade. Iz tih razloga mislim da je opravdan i taj predlog, i da Vlada, i ministarstva treba to da razmotre i da vide mogućnost da bude usvojen Predlog Državne revizorske institucije. Zato mislim da ova institucija, iako je mlada, radi dosta dobro, odgovorno i da svima doprinosi da što bolje trošimo budžetska sredstva, odnosno narodna sredstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre Đorđeviću, poštovani narodni poslanici, pred nama je set finansijskih zakona i dosta su važni da ih usvojimo, jer se ulažu izuzetni napori da se stvore uslovi poslovanja, učine predvidljivim i stabilnim zbog razvoja naše zemlje. Na vreme se pripremamo za umanjivanje negativnih efekata, mogućih tržišnih rizika, deviznih i kamatnih rizika. Cilj je da podstaknemo i unapredimo korišćenje osnovnih tržišnih instrumenata zaštite od deviznog rizika poslovanja. Uvoznici i izvoznici treba da budu uvereni da je potreba za zaštitom od deviznog rizika manja, jer je sada kretanje kursa povoljnije i oscilacije su niže. Odgovorno preduzeće za to treba da ima takav princip da se poslovanjem eliminišu rizici, i to je na državi, a da se koncentriše na svoje poslovanje i svoje poslovne aktivnosti. Što se tiče ovih izmena Zakona o deviznom poslovanju, na primer humanitarne organizacije mogu primati donacije iz inostranstva u humanitarne svrhe, u stranim valutama. Svi rezidenti mogu obavljati platni promet sa inostranstvom preko platnih institucija i javnog poštanskog operatora, zatim olakšane internet kupovine, izmene radi povoljnijeg poslovnog ambijenta, radi privlačenja što više investicija u zemlju, zatim pribavljanje garancija i jemstava od nerezidenata po dva osnova – uvoz robe i usluga i izvođenje investicionih radova nerezidenata u Republici Srbiji će biti znatno olakšane. Što se tiče Zakona o faktoringu, već smo čuli kolege i o tome su pričale, a ja ću samo nešto ukratko. Šta znači faktoring? Faktoring u stvari smanjuje zavisnost od bankarskog sektora, odnosno smanjuje zavisnost od kredita i faktoring je prisutan u Srbiji od 2005. godine, ali je nedovoljno poznavanje ove materije, odnosno poznavanje ovih transakcija, nije dalo odgovarajuće zakonske i nepostojanje odgovarajuće zakonske regulative, nije doprinelo da se on dovoljno razvije. Sada je omogućen i dvofaktorski sistem, što znači da može da postoji jedan faktor u zemlji, a drugi faktor koji je u inostranstvu, što do sada nije bilo moguće. Zakonom se otklanjaju problemi u praksi i veći stepen sigurnosti učesnika je u ovim poslovima, što takođe donosi država samim zakonom. Cilj je da se omogući, pod 1) povećanje likvidnosti firmi, pod 2) veću sigurnost, pod 3) veću konkurentnost i pod 4) bolju kreditnu sposobnost. To je osnova ovog uvođenja izmena u ovaj zakon o faktoringu. Sledeći zakon, ovo je dosta velika oblast, jer se radi o više finansijskih zakona i ono što je važno jesu izmene i dopune Zakona o PDV-u. Porez na dodatu vrednost, osnovni razlog ove dopune je u stvari usaglašavanje sa Zakonom o finansijskoj podršci porodicama sa decom i sa propisima EU u oblasti oporezivanja potrošnje PDV, a sve radi stvaranja povoljnijih uslova za poslovanje privrednih subjekata. Predviđa se refundacija PDV-a za hranu i opremu za bebe, da se zameni sa roditeljskim dodatkom, uvećan za paušal za nabavku za opremu za dete i za decu rođenu, zaključno sa 30. junom 2018. godine, za koje nije u potpunosti iskorišćen pravo na refundaciju PDV, što smatram da će ovom izmenom zakona uveliko da se olakša postupak i administrativne stvari. Poreska oslobođenja bi podstakla proizvodnju i povećala izvozne poslove domaćih kompanija i povećala konkurentnost domaće privrede na međunarodnom tržištu, što bi značilo da strani obveznici ne snose PDV za nabavku dobara i usluga u Republici Srbiji, ukoliko ne podlažu obavezi evidentiranja. Utvrđivanja ovih izmena zakona daju doprinos pravnoj sigurnosti, utiče na privredne subjekte, obveznike PDV da jednostavnije posluju, zatim veći promet roba i usluga u slobodnim zonama, što bi uticalo i na budžetske prihode. Smatram da je ovaj zakon iz tih razloga veoma bitan. Šta bih rekla što se tiče ovih zakona? Pre bih rekla sada nešto o ministru Vujoviću koji je nosilac u Ministarstvu finansija, da je on svetski stručnjak i da imamo puno poverenja kako vodi finansije ove zemlje. Drago mi je što je tu ministar Đorđević, ali žao mi je što tu nije ministar Vujović. Ministar Vujović će biti uvodničar konferencije u Pekingu koja je jedna od najznačajnijih događaja u svetu tog tipa i koja se bavi ulaganjem u infrastrukturu. Ova konferencija obuhvata vodeće ministre i guvernere centralnih banaka Evrope i sveta i druge stručnjake međunarodnih institucija. Što se tiče ministra Vujovića, 26. janura 2018. godine mu je uručena nagrada „reformator godine“ koju dodeljuje Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj, za celokupan doprinos i unapređenju poslovnog ambijenta i to za postignute rezultate u 2017. godini u domenu suzbijanja sive ekonomije, reforme poreskih nameta i stvaranja podsticajnih uslova za razvoj preduzetništva. Srbija je mala zemlja, međutim ima velikog državnika, a to je Aleksandar Vučić. Srbija je mala zemlja, ali ima svetske priznate stručnjake kao što je ministar Vujović. Ekonomski rast Srbije je prepoznat u svetu. Iz negativne krivulje smo krenuli u konstantan rast, uz brojne tehnološke izazove za trajno podizanje produktivnosti važna je stalna mobilnost ljudi, roba, stvaranje uslova za nove i privatne investicije. Na kraju bih rekla sledeće, a odnosi se na celokupnu našu Vladu i posebno na ministra Vujovića i Ministarstvo finansija – niko nije slučajno postao pametan, jer je znanje sticao trudom i radom, rekao je Seneka. Zato mi imamo među svojim redovima u SNS ljude na koje možemo da se ugledamo i koji su znanjem i trudom došli na najviše pozicije. Hvala svima.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Milićeviću, poštovani uvaženi ministre Đorđeviću, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, Srbija je napredovala za 12 mesta po indeksu konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma. To je najbolji rezultat Srbije koji je registrovan prošle godine od 2010. godine, od kad je promenjena metodologija. Poboljšanja su vidna u osam najvažnijih kategorija po kojima se ocenjuje konkurentnost jedne zemlje, a najveći pomak je u makroekonomskom okruženju, na osnovu čega je Srbija napredovala za 31 poziciju. Srbija je zaista na dobrom putu, to govore i relevantne međunarodne institucije. Dobro je kad nas rangiraju stranci. Po efikasnosti tržišta rada, napredak je za 14 mesta, a u visokom obrazovanju i obuci za 10 mesta. Kada sve to znamo, važno je da napomenemo koji su osnovni razlozi zašto je važno da usvojimo Zakon o planskom sistemu Republike Srbije. Predlog Zakona o planskom sistemu Republike Srbije Vlada je uputila Skupštini 6. septembra prošle godine i on ima za cilj uvođenje jedinstvenih standarda kvalitetnog planiranja i kreiranja javnih politika na svim nivoima u Republici Srbiji, čvršću povezanost planiranja i programskog budžeta, kao i bolju koordinaciju republičkih, gradskih i lokalnih nivoa. Podsetiću vas, i najrazvijenije zemlje sveta poput Amerike, Rusije i Kine imaju svoje jasne planove, imaju određene oblike državnog intervencionizma. Mnogi savremeni teoretičari ekonomskih prilika govore o tome da su postojali bolji i jasniji planovi nama se ne bi ni desila svetska ekonomska kriza, čije negativne efekte i danas osećamo. Koji su razlozi za donošenje Zakona o planskom sistemu Republike Srbije, o kome ću danas nešto više govoriti? Osnovni razlog, zapravo, leži u potrebi da se uspostavi jedan sveobuhvatan, efikasan, transparentan, koordinisan, realistični sistem planiranja, da imamo sve ključne aspekte socijalne, ekonomske i razvojne politike, ali i regionalnog i prostornog razvoja, da koristimo optimalno naša budžetska sredstva, čime ćemo obezbediti održiv razvoj Republike Srbije ali i efikasno sprovođenje procesa evropskih integracija. Kada smo kod evropskih integracija, želim da vas podsetim da je Srbija uspešno otvorila 12 pregovaračkih poglavlja, da očekujemo da ćemo u prvoj polovini ove godine otvoriti još poglavlja, da je naša administracija spremna. Jedno od osnovnih poglavlja, koje smo na samom početku otvorili je upravo poglavlje 32, koje se odnosi na budžetsku kontrolu, na eksternu, internu reviziju. Znači, moramo da vodimo računa da planski budžetiramo i da vodimo računa o našim finansijama. Takođe, jedno od važnih poglavlja koje smo otvorili je i poglavlje 5, na putu Srbiji ka EU, koje se odnosi na javne nabavke i reformu sistema javnih nabavki u našoj zemlji. Osnovni razlozi za donošenje ovog zakona i šta će to dobro doneti građanima, privredi i društvu uopšte je, zapravo, ovaj zakon i ovi propisi će doprineti efikasnom planiranju u Republici Srbiji i upravljanju javnim tipologijama, ali dovešće i do toga da imamo hijerarhiju planskih dokumenata, gde imamo transparentnost donošenja i izrade dokumenata javnih politika, da znamo šta nam je strategija, šta nam je plan, šta su nam akcioni planovi, šta su nam programi. Takođe želim da kažem da su predstavnici ministarstva, državne uprave i lokalne samouprave zaista organizovali veliki broj javnih rasprava koje su bile od decembra prošle godine do januara ove godine i da su učestvovali svi zaista na dva okrugla stola, svi relevantni predstavnici organa državne uprave, Narodne skupštine, civilnog sektora, nezavisnih državnih organa, ali i predstavnici privrednih udruženja. Takođe, dobri zakoni vode dobroj upravi, a dobri planovi dovode do države srećnih građana, do države zadovoljnih građana, što je jedan od ciljeva ovog zakona. Takođe, jedan od pozitivnih koraka Srbije ka članstvu u EU, ali i boljitku i dobrobiti građana republike Srbije, napravljen je u domenu kreiranja javnih politika, a mi kreiramo javne politike upravo usvajanjem zakona o planskom sistemu Republike Srbije, koji je Vlada uputila parlamentu i kojim želimo zapravo da modernizujemo sam sistem planiranja i kreiranja javnih politika. Takođe, želim da kažem kako je to izgledalo kada država nema plan i kada država nema jasnu viziju i strategiju. Bivši režim je donosio i planove i strategije bez ikakve sprovodivosti u praksi, bez ikakvog odnosa ka građanima, ka potrebama građana, bez ikakvog osećaja za realnost i za stvarne prilike u našoj zemlji, zato što su ih i građani kaznili, i u Boru i u Sevojnu i u Aranđelovcu i u Beogradu su ih građani kaznili zato što nisu obezbedili nikakve jasne planove i projekte razvoja u lokalnim samoupravama u kojima su se kandidovali. Takođe, vas niko u svetu neće ozbiljno ceniti. Vi ne možete biti relevantan faktor ni na evropskom ni na međunarodnom planu ako jedno pričate na unutrašnjem planu, a drugo pričate kada sedite izvan granica ove države. Vi sami pišete zakone, vi sami pišete strategije, određene planove, a onda ih ne sprovodite. Koji će relevantan spoljno-politički partner da vas ozbiljno shvati? Takođe, želela bih da kažem da će SNS usvojiti i podržati svih ovih 16 zakonskih rešenja i prateća dokumenta koja su teme ovog dnevnog reda. Ja bih pozvala sve svoje kolege iz pozicije i opozicije da podrže ova zaista dobra zakonska rešenja. Srpska napredna stranka takođe nudi jasan plan i kada je u pitanju razvoj našeg sela, naših gradova, naših opština, svih delova ove Srbije. Mi se upravo od naših političkih protivnika, od naših ostalih političkih partija razlikujemo u tome što ispunjavamo obećanja data građanima. Dobar primer za to je upravo reforma e-uprave i digitalizacija. Za kratko vreme pokazali smo kako kroz reformu elektronske uprave, državne uprave, digitalizacijom mi možemo zaista da pokažemo pozitivne efekte i kod građana i kod privrede, kako možemo da popravimo rejting naše zemlje i na evropskom i na svetskom planu i kada je reč o uslugama koje nudimo on lajn i kada je reč o građevinskim dozvolama. Prioritet predsednika Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, celokupne Vlade Republike Srbije su zapošljavanje i bolji život građana i to su najvažnije teme i tih tema se držimo i kada usvajamo i kada donosimo ove zakone. Reforme su bazirane na tri osnovna stuba, na ekonomiji, administraciji i pravnoj državi. Kada sve to znate, onda ste zaista ponosni kada prisustvujete na brojnim evropskim forumima i konferencijama, kada vašu zemlju, kada Republiku Srbiju zaista hvale i kada nude brojne reči pohvale, jer je Srbija zaista najviše napredovala na putu evropskih integracija kada pogledate sve zemlje kandidate, kada pogledate čitav zapadni Balkan i to zaista sa ponosom želim da istaknem i u ovom domu Narodne skupštine. Ako vam u ekonomiji dobro ide, ako ljudi imaju posao, ako imaju pristojne plate, ako imaju mogućnost da karijerno napredujemo, onda će imati interesovanja da više rade i da se razvijaju u našoj zemlji, manje će ih interesovati politika mržnje koja deo srpske opozicije promoviše u javnoj sferi, što je loše i za našu zemlju i za naše građane. Na samom kraju želim da kažem sledeće, ja dolazim iz Beograda, iz gradske opštine Rakovica. Po prvi put nakon 50 godina, nakon više od pet decenija, mi za Beograd imamo jasnu viziju i jasan plan razvoja i oporavka. Nakon četrdeset godina, mi smo u Rakovici izgradili jedan dom zdravlja na Labudovom brdu. Mi smo otvorili policijsku ispostavu u Resniku, otvorili smo Kapitol park, investiciju vrednu više od 30 miliona evra. Mi smo obezbedili da naši građani Rakovice, ali i ostalih delova Beograda zaista bolje žive. Prvog marta ove godine, počela je rekonstrukcija Bulevara Patrijarha Pavla. To je ona pristupna saobraćajnica koja vodi ka mostu na Adi, koju prethodno žuto preduzeće nije uspelo da uradi. Mi smo i taj most, koji je najskuplji most u istoriji Beograda platili. Evo sada ga i završavamo. Nisu mogli za tri mandata, koliko su vladali Beogradom, da završe jedan most. To vam govori o rezultatima i efektiva njihove vlasti. Mi u Beogradu, Beograd je danas pametan grad, jedna svetska metropola, jedna ozbiljna prestonica, mi danas imamo 800 onlajn usluga. Znači, elektronskim putem građani Beograda mogu da realizuju neku od svojih potreba. Mi ćemo u narednom periodu, u naredne četiri godine, jer smo za to dobili mandat građana Republike Srbije, više da ulažemo i u naše škole, bolnice, domove zdravlja, ali i u vodovodnu, kanalizacionu mrežu. Na samom kraju, želim da vas podsetim da smo mi u prigradskim opštinama u prethodne četiri godine uložili 350 miliona evra što je za četiri puta više od Đilasove Vlade u prethodnom periodu, kada je reč o ulaganju u prigradskim opštinama. Nastavićemo ka ambicioznim planovima. Uskoro ćemo završiti i rekonstrukciju beogradskog železničkog čvora. Želimo da naš železnički saobraćaj, da naše pruge, da srpske pruge budu bolje i efikasnije. Videli smo kako izgleda politika bez plana u Beogradu i Srbiji. Dosta je politike bez plana, dosta je politike bez vizije. Želim da iskoristim, na kraju, sve svoje kolege narodne poslanike da zaista podrže ove dobre i kvalitetne zakonske predloge. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Olivera Pešić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, govoriću o Predlogu zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Cilj reforme planskog sistema u Republici Srbiji je uspostavljanje sistema za efikasno i svrsishodno planiranje i upravljanje javnim politikama na svim nivoima. Postojeći problemi u sistemu planiranja u Republici Srbiji nisu na dovoljno jasan način rešeni kroz postojeće propise. Zato se predlaže ovaj zakon koji će te probleme rešiti. Uređivanjem planskog sistema, koji će obuhvatati sve faze planiranja, izgradnje, sprovođenje javnih politika, njegovim povezivanjem sa procesom izrade budžeta kroz srednjoročno planiranje, organi državne uprave će biti efikasniji u planiranju svog rada, aktivnosti za koje su nadležni, kao i u raspolaganju sredstvima koja imaju iz budžeta. Ono što se ovim zakonom još predviđa je aktivno i sistemsko uključivanje organizacija civilnog društva u proces planiranja i donošenje javnih politika. Zakon će doprineti i stvaranju javne uprave koja je efikasnija u pružanju usluga privrednim subjektima. Usvajanjem ovog zakona dovešće do poboljšanja kvaliteta javnih usluga, životnog standarda i ispunjenja potreba svih građana. Dakle, ovim zakonom se uređuje planski sistem Republike Srbije, odnosno upravljanje sistemom javnih politika, srednjoročno planiranje, vrste i sadržina planskih dokumenata. Predlogom zakona o planskom sistemu propisano je postojanje nekoliko vrsta planskih dokumenata, u cilju standardizacije vrsta planskih dokumenata, i to dokumenti razvojnog planiranja, među koja spadaju plan razvoja, investicioni plan, prostorni plan i planovi razvoja jedinica lokalne samouprave, zatim, dokumenti javnih politika, gde spadaju strategije, programi i koncept politike i akcioni plan i ostali planski dokumenti koji se odnose na rad Vlade Republike Srbije. Plan razvoja jedinica lokalne samouprave će se predlogom ovog zakona donositi na period najmanje od sedam godina i on mora da sadrži viziju, strateške ciljeve, prioritetne ciljeve i način njihovog ostvarivanja. Ovim zakonom se predviđa uvođenje jedinstvenog informacionog sistema, to je informacioni sistem za planiranje, praćenje i sprovođenje koordinacije javnih politika i izveštavanje, u koji učesnice u planskom sistemu unose sadržaj svojih dokumenata javnih politika, srednjoročne planove i vrše izveštavanje. Do sada nije bila zakonom propisana obaveza praćenja i vrednovanja usvojenih javnih politika i propisa. Zbog toga se u praksi dešavalo da se određeni propisi i dokumenti javnih politika retko menjaju u smislu ispravki. Ovim predlogom zakona će se to ispraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Snežana Petrović.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, setom finansijskih zakona o kojima danas raspravljamo, odnosno predloženim izmenama i dopunama, pored usaglašavanja sa međunarodnim standardima, postižu se i poboljšanja u primeni predloženih zakonskih rešenja u praksi. S tim u vezi, ja ću se u svom govoru danas osvrnuti na izmene i dopune Zakona o akcizama, jer praktično, ponovo ću se pozvati na svoje dugogodišnje radnog i profesionalne iskustvo upravo na poslovima biznis funkcije u kompaniji NIS „Gasprom NJeft“ na prodaji i naplati potraživanja nafte i naftnih derivata. Naime, Zakonom o akcizama bilo je propisano da se akciza ne plaća do 31. decembra 2017. godine na tečni i naftni gas i na derivate nafte određene tarifne nomenklature, koji se koriste kao sirovina i energenti u procesima proizvodnje. S tim u vezi, od 1. januara 2018. godine privredni subjekti koji pomenute derivate nafte koriste za proizvodnju mogu u skladu sa važećim propisima da ostvaruju refakciju, odnosno povraćaj plaćene akcize. S obzirom da je postupak povraćaja, odnosno refakcija akcize, plaćene akcize podrazumeva angažovanje značajnih finansijskih sredstava za nabavku istih, kao i vremenski rok potreban za ostvarivanje prava na refakciju plaćene akcize, ovim zakonskim rešenjem predlaže se oslobađanje od plaćanja akcize na navedene derivate nafte, a sve u cilju nesmetanog obavljanja procesa proizvodnje od strane privrednih subjekata koji iste koriste u proizvodne svrhe. Ovo je veoma važno. Do sada refakcija akcize je trajala veoma dugo. Nakon tri meseca privredni subjekti su imali mogućnost da podnošenjem i obimne dokumentacije izvrše refakciju, odnosno povraćaj akcize, što je znatno opterećivalo finansijska sredstva koja su mogli uložiti u investicije i u poboljšanje svog samog procesa rada. Sa izmenom ovog člana 4. predloženog zakona, kome se dodaje član 19a, gde se propisuje da se akciza ne plaća na derivate nafte koji se koriste kao sirovina ili energenti u industrijske svrhe, znatno će olakšati i poboljšati stanje privrednih subjekata kojih se ovo tiče. Dakle, osnovni razlozi za donošenje ovog zakona su stvaranje uslova za oslobađanje od plaćanja akcize na derivate nafte koji se koriste za proizvodne procese, a to je veoma važno radi održavanja stabilnosti proizvodnje i obezbeđivanja likvidnih sredstava koja su neophodna za investiciona ulaganja u sektoru prerađivačke industrije. Takođe, oslobađanjem plaćanja akcize na sirovinu, tj. derivate nafte koji se koriste kao sirovine ili energenti, privredni subjekti bili bi motivisani da povećaju obim svoje proizvodnje, što je u neposrednoj vezi i sa povećanjem njihovih prihoda. Predloženo zakonsko rešenje direktno utiče i na smanjenje troškova proizvodnje, što bi takođe trebalo da dovede do niže cene i finalnog proizvoda koji bi kao takav bio konkurentniji kako na domaćem, tako i na inostranom tržištu. Imajući sve ovo u vidu, zaista bih pohvalila napore Vlade Republike Srbije i resornog ministarstva, koji su radili na izradi dopuna i izmena ovog zakona, koji je zaista veoma važan i znatno će doprineti radu privrednih subjekata iz ove oblasti koji imaju praktično udela u radu sa naftom i naftnim derivatima. Veoma mi je drago da će i ubuduće izmenama i dopunama zakona dolaziti do najboljih praktičnih rešenja. Sa ovim u vezi, poslanici Srpske narodne partije će u danu za glasanje podržati set predloženih zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, ja takođe na samom početku želim da istaknem da će SNS u danu za glasanje podržati sve predložene zakone iz razloga što su oni itekako značajni i sa razvojnog aspekta Republike Srbije i sa aspekta planiranja u svim segmentima društva i sa aspektima ekonomskog razvoja i sa aspekta unapređenja kvaliteta života običnog građanina. Naime, za SNS sve ono što radi, pre svega, u zakonodavnom okviru, institucionalnom okviru, jeste usmereno da se obezbedi razvoj, da se obezbedi ekonomska stabilnost, ali da se poboljša i kvalitet života, odnosno standard svih njenih građana. Govorila bih o Zakonu o planskom sistemu. Zašto? Zato što smatram da planiranje predstavlja i te kako važan aspekt delovanja i u ekonomskoj politici, i u socijalnoj politici, i u razvojnoj politici, i u zavisnosti od adekvatnog planiranja… U stvari planiranje i ekonomski i socijalni razvoji su u direktnoj uzročno posledičnoj vezi. Želim, takođe, da kažem nekoliko reči o ovom zakonu zato što je on sistemski nov i što on u stvari predstavlja jedan pravni okvir za donošenje planova od republičkog nivoa, do nivoa autonomne pokrajine, do nivoa lokalne samouprave. Kakvi su ti planovi? Ti planovi kako se ovim zakonom predviđa treba da budu međusobno usklađeni, da budu međusobno umreženi. Hijerarhijski najviši je svakako plan razvoja koji donosi Vlada, odnosno Nacionalni plan razvoja Republike Srbije, ali u svim tim planovima mora se polaziti od interesa svih učesnika. Želim, takođe, da istaknem da je i donošenje planova predviđeno ovim zakonom, da se donosi na jedan potpuno vidljiv transparentan i uključen način. Šta to znači? Da se donosi kroz konsultacije i one su ovim zakonom predviđene u svim fazama izrade planskog dokumenta, kao i kroz javnu raspravu koja je i do sada bila predviđena. Takođe, želim da istaknem da je planiranje koje se previđa ovim zakonom odgovorno sa aspekta da je svaka institucija sistema zadužena za sprovođenje mera i aktivnosti iz svoje nadležnosti. Želim da naglasim da je ovakav vid planiranja i efikasan, a kada kažem efikasan, mislim da je on u interesu i privrede i privrednog razvoja, jer svakog investitora, pre svega, zanimaju pravni propisi kada želi da uloži u neku određenu delatnost. Takođe, planiranje na ovakav način je efikasno, jer je u interesu građana. Želim da naglasim i realističnost ovog planiranja, a realistično se svodi na vezu planiranja i budžeta, što je jako značajno, jer samo planiranje koje je usklađeno sa ekonomskim parametrima može u stvari da bude realistično, može da teži održivom razvoju i napretku jedne zemlje. Takođe, želim da naglasim i uspostavljanje informacionog sistema koje je i te kako značajno i informacioni sistem uspostaviće Vlada kroz telo za koordinaciju, a koje će biti zaduženo i za pripremu, i za izradu, i za praćenje, i za izveštavanje, i za koordinaciju planova. Na kraju, želim da istaknem da je stvaranje predvidivog pravnog okruženja u interesu i investitora i građana i da je to jeste i opredeljenje SNS i da ćemo ove zakone podržati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine ministre Đorđeviću, poštovani gospodine Martinoviću i Orliću i vama se obraćam zato što ste vi uz kolege koalicionih partnera jedini ovde prisutni, jer drugih iz opozicionih klupa nema. Izražavam punu podršku Vladi Republike Srbije i njenoj borbi za modernizaciju Republike Srbije a posebno predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću u njegovoj nadljudskoj borbi za mir toleranciju i bezbednost, ne samo građana Republike Srbije, nego regiona, pa čak i šire. Poštovani građani Republike Srbije, ima razloga za optimizam, jer je industrijska proizvodnja u 2017. godini imala visoki rast, veći nego poslednjih 25 godina. Da li je tako, gospodo iz opozicije, pošto vas nema, ali gledate iz skupštinskih kancelarija? Meni je zaista žao što nema iz opozicije nikog, jedino su bili iz SRS, nema ni njih u sali, ali gospodo oni sada gledaju iz skupštinskih kancelarija. Srpska napredna stranka hoće takmičenje, takmičenje u znanju, u radu, u redu, disciplini, a sve u interesu naših građana, a oni zato nisu spremni osim časnih izuzetaka. Žao mi je što se raspala poslanička grupa, kako bi moj kolega Rističević rekao, „nikada im dosta nije bilo“. Oni umesto, poštovani građani, da raspravljaju o važnim dokumentima za ovu zemlju, oni beže. Ako mogu, predsedavajući, dalje da nastavim, ako ne ja mogu i da prekinem. Voleo bih da kamerman pokaže što ih nema večeras ovde. Samo što su danas došli izvređali su predsednicu Narodne skupštine Republike Srbije gospođu Maju Gojković, u 11 časova i 15 minuta, pred očevid svih građana Republike Srbije, Marko Đurišić joj je rekao – što bre ti ćorava? Srpska napredna stranka hoće da se, Marko Đurišić, normalno, da se takmiči u radu, redu, disciplini, a oni nisu moram da kažem, poštovani građani, dorasli za to. Recimo, moj kolega univerzitetski profesor Dušan Pavlović, kada ste ga videli u zadnja dva meseca u ovim klupama? Normalno da niste. Ima on važnija posla. On se bavi pornografijom koju nama šalje itd. Sramota ga doći ovde u visoki dom. Nije čudo što ga građani nazivaju Dušan „pornićanac“ itd. Time se oni bave. Da sam na njegovom mestu ne bih verovatno ni ja došao ovde u ovaj visoki dom. Nije ni čudo što su građani Republike Srbije zabrinuti kada ih vide. Verovali ili ne, njih je stid doći u ovaj visoki dom da ih vide građani Republike Srbije, ne samo DS, ne samo SDS, nego sve stranke iz bivšeg režima, počevši, pa čak i Vuka Jeremića. Zamislite šta su radili? Optužili su za brutalno prebijanje Marka Đurića i Srba u Kosovskoj Mitrovici od strane bandita šiptarskih, verovali ili ne, predsednika Vučića i Srbe, a sam je predsednik Alijanse za budućnost Kosova Rahmi Pecoli rekao da je Tači davno to isplanirao. Nemaju hrabrosti da stupe ovde pred građane Republike Srbije. Toliko o njihovom patriotizmu i patriotskom vaspitanju. Poštovani ministre, samo dve rečenice o jednom od najvažnijih zakona u ovoj državi, a to je Zakon o planskom sistemu Republike Srbije. Znate zašto ih nema? Zato što je ovo najbolji dokument, jedan od najvažnijih za ovu državu. Nisu to ni pročitali, nego su spremni samo vređati. Zašto to kažem? Plan razvoja, poštovani građani, je najviši planski dokument dugoročnog razvoja ove države Republike Srbije na period od 10 godina. Nisu oni to radili. Da su to radili, ne bi pljačkali ovu državu. Zato im je problem. Investicioni plan sadržava. Oni ga nisu imali. To je dokument razvojnog karaktera od sedam godina. Da li su o tome danas govorili ovde? Nisu. U tom hoćemo da se takmičimo sa njima. Plan razvoja AP Vojvodine na sedam godina. Gde su gospoda separatisti danas? Gospodo separatisti, ovde ste trebali biti, iz Vojvodine. Nema Žarka Koraća koji se zalaže za državu AP Vojvodinu, njemu su hitnije neke stvari, davati podršku susednim državama, a docent je otišao u penziju sa titulom docenta. Da li je plan razvoja jedinica lokalnih samouprava na period od sedam godina? Evo prilike. Zašto su oni protiv toga? Nema pljačke više. Oni su navikli da pljačkaju. Dalje, Strategija razvoja, dokument jedan od najvažnijih svake oblasti, počevši od vaspitanja, obrazovanja, od privrede itd. Zašto o tome danas ne govore? Znate li kada će se pojaviti? Kada projekti budu gotovi, kada se nešto radi. Kritikuju sve što se radi u ovoj državi. Dalje, akcioni plan za sprovođenje strategija razvoja i program Vlade Republike Srbije za period od tri godine. Setite se 2016. godine, iznosio sam ovde i citirao plan koji je predsednik Vučić izneo itd. ja ih molim, neka pogledaju taj plan, odnosno ekspoze, jel smo realizovali? Čak pre i bolje nego što je u tom planu, ali oni ne nose to. Nema poslanika evropskog i svetskog koji plan razvoja svoje države ne nosi u torbi. Pitam ih – jel oni to rade? Ne rade. Oni su skloni mene kritikovati prekjuče što sam nazvao Sašu Radulovića – kradulović. Nije on više ni kradulović, poštovani građani, nego rasulović. Nijednog poslanika nema mu večeras ovde, takmiče se ko će mu biti predsednik stranke. Ja ga nisam nazvao, niti moj kolega Rističević, imam 40 citata u štampi unazad 10 godina, tako su ga gospoda novinari nazvali, a mene kritikuju, a ne onog što su oni kritikovali, gospodina Martinovića, gospodina Vučića i gospodina Vladu Orlića. Gde se sada gospodo novinari? Niko nije za vređanje novinara, ali gospodo novinari, ima kodeks. Kritika Vlade je poželjna, ali samo na bazi istine i činjenica, a ne medijskih napada. Ono što ovih dana radite na N1, CIA, prevazišlo je svaku meru. Može da vas sram bude. Nekakav Cvjetin Milivojević nazvao je Aleksandra Vučića da će doživotno vladati. Vladaće poštovani građani dotle dok vi hoćete, a ne koliko oni hoće. Dalje, nazvali su našeg kolegu jednog i drugog ovde da su dno dna, da su magarci, idioti svi članovi SNS i građani koji su za njih glasali. To neću za njih reći, ali ću reći da su rekli da će pišati po grobu predsednika države i zato ću reći da je Sergej Trifunović pišoje ili pišanović. Oni su ga nazvali tako, on je sam sebe nazvao tako. Hoćemo li još da vodimo razgovore? Hoću da se sučelimo ovde, da o programu oni govore, ali treba da sedimo, da izdržimo čitav dan. Hvala vama gospodine Orliću i Martinoviću, od jutrašnjeg jutra. Gde su oni sada ovde? U tome hoću da se takmičimo, pa ako hoće čak i u fizičkom, da kažemo i u fudbalu, ali ne mogu oni to. NJih to ne interesuje, dođu, pojave se i psuju, danas ženu su ispsovali tu, to svaki dan rade. Znate šta su radili Maji Gojković na N1, CIA televiziji? Rekli su joj da je dno dna, izvređali ženu. Neka sebe pogleda taj Cvjetin Milivojević. Pa on se, izvinite, osušio od mržnje. Poješće ga mržnja. Ja ne mrzim nikoga na ovom svetu. Hoću sučeljavanje u interesu građana Republike Srbije. To hoće SNS, a ne doći, izvređati i pobeći. Onaj danas, zamislite, iz Smederevske Palanke šta je radio. Eno još onog grafita „U Palanku nema piva, istina je živa, ostala je samo pena, popio ga žuti Kena“. Vidite, „A pivo je bilo skupo“ itd. kaže – šta pije kafana, budžet plaća sve. E ne može više kada je plan razvoja. Ja sam, kaže – žuti Kena iz Glibovac, bre. Četiri stotine šezdeset miliona, pa normalno da su izgubili izbore, šta oni misle, da je ovo bivše neko vreme? Građani sve kontrolišu i treba da kontrolišu. Nema gospodo bez rada, reda i discipline. Sa ovim planskim dokumentom, gospodine ministre, Vlada i država Srbija i predsednik države uvode red u ovu državu. Dvadeset godina nema reda. Ima pljačke. Najbolji radnici proglašavani su za neradnike u ovoj državi. Nećemo to više dozvoliti. Ovde neka dođu, neka se sučele sa nama, programe ćemo izneti pa građani neka glasaju. Koji je program bolji za to će i glasati. Nemojte se vi sekirati gospodine ministre Đorđeviću, na njihove uvrede, oni ništa drugo ni ne znaju. Verujte da ne znaju. Pojave se u 12,00 sati, šefovi poslaničkih grupa, u jedan nema nikoga. Pogledajte našu dvojicu ovde od jutros, pa i nas ovde, sve poslanike, gospodinu koalicione partnere. Ne može, nema opozicije. Gospodo iz opozicije, ajmo se takmičiti u radu, redu, disciplini i izdržljivosti. To građani hoće. Za njihov interes, za boljitak ove države. Izvinite što sam malo duže. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Olivera Ognjanović. Nije prisutna. Reč ima narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, ministre Đorđeviću, kolege poslanici, uvaženi građani Srbije, donošenjem zakona o planskom sistemu Republike Srbije sprovodimo jedan od najvažnijih aspekata neophodnih za pristupanje EU. Pregovaračkim poglavljem 17, ali i 22 koji regulišu ekonomsku i monetarnu politiku, kao i regionalnu, neophodno je uspostaviti efikasan i realističan sistem planiranja, kako Republike Srbije, tako i AP i jedinica lokalne samouprave. Donošenjem ovog zakona upravo ćemo postići koordinaciju našeg zakonodavstva sa uredbama EU, ali što je još važnije, omogućićemo građanima Srbije predvidljivost, osiguranje kvaliteta i racionalnu upravu državnih resursa. Zakonski predlog omogućava da planirani budžet Republike bude u najboljoj službi svih građana i privrede. U kombinaciji sa profesionalizacijom javne uprave, efikasan planskih sistem daće najbolje rezultate, stoga je važno da uz ovaj predlog zakona sprovedemo zacrtanu reformu državne uprave. Donošenjem planskog sistema kojem je prethodilo višegodišnje usklađivanje sa različitim državnim i nevladinim organizacijama, država je pokazala da su joj prioritet dugoročan i stabilan privredni rast, uz poboljšanje kvaliteta života svih njenih građana. Uvođenjem koncepta merljivosti rada i odgovornosti, po prvi put ćemo biti u stanju da dobre rezultate nagradimo, a loše stvari uklonimo. Donošenje strategije bez adekvatnog dugoročnog plana i potpornih zakona je besmisleno i nepotrebno. Zato bih pohvalila resorno ministarstvo i Vladu što su pre donošenja ovako jednog krovnog zakona uspostavili odgovarajući teren za implementaciju i realnu ostvarljivost svih zacrtanih ciljeva. Izgradnjom jedinstvenog integralnog, informacionog sistema za podršku planiranja i odlučivanja, za čije uspostavljanje je upravo obezbeđen novac iz evropskih fondova, upravo će moći na osnovu izveštaja da efikasno i konzistentno planira na svim nivoima. Preciznim uočavanjem učesnika i njihovih rezultata možemo vrednovati navedene mere i u hodu donositi odgovarajuću politiku. Dakle, puna implementacija uz najviši stepen transparentnosti i kontrole je ono što ovaj jedinstveni informacioni sistem donosi. Takođe, značajna stvar koju navedeni zakon reguliše jeste i obaveza sprovođenja konsultacija prilikom izrada dokumenata i javnih politika, čime ćemo dobiti ne zakone koje Vlada želi, već zakone i regulativu po meri građana. Želim da zamolim kolege poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj Predlog zakona, koji će, verujem, na najbolji mogući način da reši probleme prisutne u našoj državnoj upravi, a to su pre svega neefikasnost i nedostatak transparentnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo poslanici, pre svega želim da se zahvalim ministru koji čitav dan strpljivo sluša nas. Nažalost, sa ove druge strane nema nikoga pa da sada sučeljavamo mišljenja pa da vidimo šta to mi danas radimo, a radimo vrlo važne zakone. Ali, dobro. Hvala vama. U svakom slučaju, govoriću o dva zakona. Prvi je Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije. S obzirom da smo zemlja u procesu pristupanja EU neophodno je da naše zakonodavstvo uskladimo sa direktivama EU. S toga je Vlada donela paket regulative koji uređuje planski sistem u Republici Srbiji. Cilj ovog zakona je uspostavljanje efikasnog, transparentnog, koordinisanog i realističnog sistema planiranja koji pokriva sve ključne aspekte socijalne i ekonomske razvojne politike i regionalnog i prostornog razvoja, uz optimalno korišćenje budžetskih sredstava uz obezbeđivanje održivog rasta i razvoja Republike Srbije. Ovaj zakon bi stvorio sistem odgovornosti za rezultate u javnoj upravi koji je neophodan da bi se uprava postavila na efikasan i racionalan način. Bilo je neophodno uspostaviti plan koji će dosta realističnije na principu prioriteta upotrebiti resurse, kojih nemamo dovoljno, na najbolji mogući način. Takođe, budući zakon osiguraće standardizovan kvalitet, ali i neophodne alate koji će najbolje ostvariti planove i postavljene ciljeve Vlade Republike Srbije. Upravo reforma javne uprave najznačajniji je zamajac celokupnom razvoju Srbije i pokretač evropskih integracija. Ona je servis građana koji mora biti sastavljen od profesionalnih i vrlo stručnih kadrova. Preciznim sistemom kvalifikacija i odgovornosti uspostavićemo sistem koji će građanima dati više, a državi će biti manji trošak. Zato je važno da damo podršku ovom i svim budućim zakonima koji imaju za cilj poboljšanje državne uprave i celokupnog državnog sistema. Drugi zakon o kome ću govoriti je Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora železnička pruga Niš–Dimitrovgrad, između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Pre svega, treba reći da je Srbija zemlja koja je sa 97 mesta na Duing biznis listi skočila na 43 mesto, da je to dobra zemlja za investiranje, da se gradi na sve strane. Samo u Beogradu imamo preko 1.000 gradilišta, u Srbiji verovatno preko 10.000. Želela bih da kratko obrazložim zašto je veoma važno da sve moje kolege glasaju za navedeni zakon. Naime, u pitanju je pozajmica Evropske investicione banke u iznosu od 134 miliona evra u cilju rekonstrukcije železničke pruge Niš–Dimitrovgrad. Projekat će se sastojati od rekonstrukcije i modernizacije postojeće pruge Sićevo-Dimitrovgrad, koji će uključivati obnovu infrastrukture, elektrifikaciju, ali i izgradnju obilaznice severno od Niša. Ne treba trošiti reči o tome koliko je važna ova investicija za ovaj deo Srbije. Budućim rešenjem podstičemo tranzit, poboljšavamo kvalitet života građana, elektifikujemo jedini deo Koridora 10, koji to nije bio. Dodatno, povezaćemo se sa Bugarskom, preko Bugarske sa Turskom i Bliskim istokom. Projekat pored efikasnijeg protoka na ovoj deonici rešio bi problem ukrštanja putničkog i železničkog saobraćaja, rešili bi problem niškog čvora, koji je najvažniji na jugu zemlje, osim naravno, najvećeg, beogradskog čvora. Upravo na mestima ukrštanja drumskog i železničkog saobraćaja, nažalost, dešavale su se nezgode sa smrtnim posledicama. Donošenjem ovog zakona mi ćemo to otkloniti. Završetak projekta se planira polovinom 2020. godine, pa bih stoga, građani i privreda vrlo brzo osetili boljitak od usvajanja ovog zakona. Buduća modernizovana infrastruktura omogućiće mešoviti saobraćaj, putnički, teretni, koji bi omogućio brzinu od 80 do 120 kilometara na čas na deonici Sićevo-Dimitrovgrad, a na obilaznici oko Niša od 100 do 160 kilometara na čas. Svaka čas za Republiku Srbiju. Gradi se na jugu, gradiće se i brza pruga Beograd-Budimpešta, tako radi odgovorna vlast, odgovorna Vlada. Novac koji dobijamo ovom pozajmicom samo je deo novca potreban za ceo projekat. Naime, od Investicone banke dobijamo 134 miliona evra, ali dobijamo iz budžeta Republike Srbije 60 i na kraju donaciju 73,4 miliona evra, koje donira Investicioni okvir Zapadni Balkan. Uslovi za dobijanje kredita su odlični. Zašto? Zato što je vraćanje kredita 25 godina sa počekom od pet godina. Mi ćemo izgraditi prugu kada budemo vraćali kredit. Odlično. Dakle, građani, ali i privreda će uveliko dobiti modernu železničku deonicu u trenutku kada ćemo početi otplatu ovog više nego povoljno razvojnog kredita. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, koleginice Malušić. Kolega Periću, vi želite povredu Poslovnika. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, vama se ovo retko dešava, vi ste jedan od vrlo korektnih predsedavajućih, odnosno potpredsednika Narodne skupštine. Pozivam se na član 107, stav 1, prethodni govornik je rekao - na drugoj strani nema niko. Ja ću sada kao kolega Milija Miletić, ja sam Sreto Perić, narodni poslanik izabran sa liste SRS, dr Vojislav Šešelj, koji je evo i danas, konačno, slobodan građanin. Preko puta, znači, formalno 250 narodnih poslanika imaju potpuno ista prava i obaveze. Prilikom kandidovanja niko se ne kandiduje za poslanika pozicije ili opozicije, ali ako formalno pogledamo tu podelu na drugoj strani, valjda misle na one koji ne učestvuju u vlasti, ne podržavaju vlast sam ja, i nije tačno da nema nikog. Nije važno koliko nas je, nego kakvi smo. Postavlja se pitanje da li smo mi malopre pričali o razvoju države Srbije ili smo kritikovali neke koji su jedino, tu sam saglasan sa vama, poprilično ojadili Srbiju. Čini mi se, da sam bio student nekih univerzitetskih profesora, ja bi ozbiljno razmišljao da vratim tu diplomu. Ako stalno tražimo da se poštuju i ministri, da se poštuje ovaj dom i to treba, onda nemojmo mi sami davati loše primere kako to treba raditi. Gospodine ministre, vas danas niko nije napadao, a ovde su vas neki poslanici branili i tešili, nasuprot ovih koji su vas isključivo hvalili, njihovo pravo. Samo dva narodna poslanika su govorila suprotno i drugačije od vas i nisu vas ni kudili ni napadali, samo iznosili viđenje situacije iz Srbije i svog ugla. Kolega, Milićeviću, u danu za glasanje, naravno da se izjasnimo da li je bilo povrede Poslovnika ili nije. Hvala vam.
Zahvaljujem kolega Periću. Smatram da nisam prekršio Poslovnik iz jednog prostog razloga jer sam gotovo ubeđen da prethodni govornik nije mislio na vas, on se tokom obraćanja pre svega osvrnuo na one političke i poslaničke grupacije koje nisu želele da učestvuju u današnjoj raspravi. Tačno je da je govornik imao jedan širi kontekst sagledavanja onoga što jeste suština današnje rasprave, a tu pre svega mislim na Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije, govoreći koliko je važan ovaj zakonski predlog i koliko je važno dobro planiranje. Ja sam tako shvatio njegovo izlaganje i ne smatram da je zlonamerno bilo ni na jedan način upućeno ka vama ali poštujem i u danu za glasanje, naravno, da će se Skupština izjasniti o ukazanoj povredi Poslovnika. Obzirom da je ovo bio poslednji prijavljeni po redosledu narodnih poslanika prema prijavama za reč u zajedničkom načelnom i jedinstvenom pretresu o predlozima akata iz tačaka od 1. do 19. dnevnog reda, sa ovim završavamo današnji rad i sa radom nastavljamo sutra, dakle u četvrtak, 12. aprila 2018. godine sa početkom u 10,00 časova. Zahvaljujem.