Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[16:02:09]] Зареєструвалося картками у сесійній залі 370 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на четвер 11 лютого. Вноситься на розгляд Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" з пропозиціями Президента України від 13.06.2007 [[доопрацьований закон відповідно до рішення Верховної Ради України]]. Реєстраційний номер документа 0866. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка, Юрій Миколайович.
Хотел бы всем напомнить, что этот законопроект уже принимался и на него было наложено вето Президента. После наложения вето Президента он был направлен в Верховную Раду Украины на доопрацювання. В результате доопрацювання была создана рабочая группа, в которую вошли, кроме народных депутатов Украины, в которую вошли представители Держкомзема, Министерства юстиции Украины, вошли представители общественных организаций, БТИ и так далее. И в итоге родился документ, который сейчас вам представлен на рассмотрение. К нему есть большое количество поправок. Нужно идти, наверное, по поправкам и уже их рассматривать конкретно.
Шановні народні депутати, давайте тоді по поправках підемо. Які не враховані поправки або хто наполягає на голосуванні врахованих поправок. 7 поправка, Петро Степанович Цибенко. Наполягає? Ні. Веліжанський, 8-ма. 9-та. Не наполягають. Бевзенко, 16 поправка. На. Олександр., наполягаєте?: Ні. 26 поправка, Веліжанський. Ні. 32 ваша поправка. На. Поправка 42 Пилипенка. Наполягаєте на ній? Ні. Бевзенко, 46-та. Ні. Пилипенко, 49-та. Ні. Пилипенко, 51-ша. Ні. 54-та, Пилипенко. Ні. Пилипенко, 61-ша. Ні. 63-тя. Ні. Бевзенко, 75-та. Ні. 76-та, Пилипенко. Ні. Бевзенко, 83-тя. Ні. 85-та, Бевзенко. Ні. Пилипенко, 95-та. Ні. Бевзенко, поправка 100. Ні. Веліжанський, 103-тя. Ні. Пилипенко, 107-ма. Ні. Пилипенко, 111-та. Ні. Веліжанський, Попов, Ткаченко, Цибенко, 115-та, 131 поправка. Ні. Так, всі поправки враховані. Будь ласка, пропозиція комітету.
Позиция комитета: рекомендовать Верховной Раде Украины принять его во втором чтении и в целом. Хотел бы ваше внимание обратить на следующее. Этот законопроект очень важен и очень нужен, в том числе не только для решения вопросов регистрации вещевых прав, - это земля и все, что стоит на земле: недвижимость, которую нельзя перенести без нарушения ее и повреждения. Но это очень важный закон, который должен корреспондироваться с Земельным кодексом и со всеми законами по земле, которые мы сейчас принимаем. Он, этот закон, корреспондируется со всеми законами, которые мы принимали. Я вам предлагаю проголосовать за него. Он резко облегчит труд граждан, и не нужно будет ходить по всем учреждениям, а можно будет приходить только в один орган – управление юстиции. И там можно будет зарегистрировать и землю, и недвижимость, и все, что вы хотите, в одной точке только.
Шановні колеги. З мотивів голосування Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Можна голосувати, але чи варто. Я зараз скажу свої сумніви. З одного блоку, ніби це правильно, що все передається в руки одного державного органу. Але з іншого, цей закон суттєво обмежує можливості місцевого самоуправління, органів місцевої влади, обласних, особливо обласних та й районних рад в тому числі. Тобто, як визначиться сесійна зала. Але я ще раз наголошую на одному досить суттєвому моменті. До нас є звернення, напевно, до інших фракцій. Є звернення про те, що прийняттям цього законопроекту ми суттєво зменшуємо в тому числі і фінансові можливості, фінансові можливості наповнення місцевих бюджетів. Дякую.
Юрій Миколайович Воропаєв, будь ласка.
Я бы хотел обратить внимание всех только на одно обстоятельство. Этот закон передает Минюсту только одну функцию: регистрации прав власности и регистрацию обтяжень на тот или иной об’єкт власності, он не забирает никаких других функций, ни у БТИ, которые отнесены к коммунальной собственности, ни из исполкомов, ни из Держкомзема, ни откуда. Только одна функция – регистрация права власності. И для гражданина, рядового гражданина Украины очень удобно прийти в одну организацию и получить в одной организации одну бумажку, чем ходить в центр земельного кадастра, в БТИ, всего там восемь реестров сейчас, где нужно получать выписки. Никаких иных полномочий советов не забирается Минюстом.
Народний депутат Чорноморов, будь ласка.
Черноморов, фракция регионов. Я по поправкам прежде всего хотел сказать. Поправка комитета, комитета по государственному строительству и местному самоуправлению номер 115 не учтена совершенно и ответа нет. Комитет обращался в адрес профильного комитета с тем, чтобы принять данную поправку, которая гласит: в пункт «а» статьи 30 Закона Украины про місцеве самоврядування дополните пунктом 14 облік и технічна інвентаризація об’єктів нерухомого майна, права на які підлягають до державної регистрации. О чем речь? В нашей стране до сих пор не урегулированы отношения облика и техничной инвентаризации, нет соответствующего закона. Законопроект есть, Омельченко и мой, которые регулируют этот вопрос. Он не рассматривается уже три года. Понятно, спешка почему, борьба идет за деньги, которые сегодня получает БТИ, сужаются полномочия территориальных громад. До урегулирования этого вопроса нельзя принимать данный законопроект.
Відносно 115 поправки. Шановні колеги, ніхто із авторів цієї поправки не наполягав, тому я не поставив її на голосування, цілком очевидно. З мотивів голосування Юрій Ключковський, потім Ляшко і Бондик. І будемо визначатися.
Дякую. Юрій Ключковський, заступник голови Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Ми кілька разів, Володимире Михайловичу, комітет кілька разів розглядав цей законопроект на своєму засіданні, в останні й раз вчора. І ми черговий раз звертаємо увагу на те, що при вирішенні питань, які стосуються врегулювання повноважень місцевого самоврядування, думка комітету ігнорується. Наш комітет отримав десятки звернень від різних органів місцевого самоврядування і від їх асоціацій, які категорично заперечують проти того, щоб місцеве самоврядування позбавлялося наявних сьогодні повноважень. Я думаю, для тих, хто збирається йти на місцеві вибори найближчим часом, ставлення до проблем місцевого самоврядування не повинно бути останнім. Тому комітет наш в черговий раз пропонує Верховній Раді не ігнорувати профільний комітет і пропонує цей законопроект перенести на повторне друге читання і допрацьовувати до другого читання.
Дякую. Шановні народні депутати, ніхто не заперечує народному депутату внести поправки. Я ще раз хочу наголосити: не комітет, а народні депутати. Народні депутати Веліжанський, Попов, Ткаченко, я звернувся: ви наполягаєте на голосуванні цієї поправки? Ні, не наполягають. Будь ласка, Олег Ляшко. Тому що, якщо ви наполягаєте, я поставлю на голосування цю поправку, немає проблеми!
Дякую, шановний Володимир Михайлович! Я маю виступати з трибуни, бо моєї карточки немає. Я сподіваюся, що ближчим часом моя карточка з’явиться. Я з приводу цього законопроекту хотів би сказати. Це хороший законопроект, який усуває підґрунтя для мафії. Зокрема, для земельної мафії. І от коли ми матимемо один державний орган, де все це буде реєструватися, от тоді буде менше можливостей для зловживань. Бо сьогодні у нас на одну земельну ділянку по 20 державних актів. І невідомо. і потім люди ходять, роками судяться. І кожна людина заплатила за цей державний акт. І має проблеми. Тому потрібно мати єдиний реєстр для того, щоб людина знала, що коли вона купує земельну ділянку, то її не обдурять і не обкрадуть, і земельна ділянка, яку вона купила, належить саме їй, а не ще десятьом сусідам, які завтра будуть на неї претендувати. Тому цей законопроект обов’язково треба підтримувати. І ті, хто виступає, Володимир Михайлович, сьогодні проти цього законопроекту, це якраз вони працюють на цю мафію, яка зацікавлена, знаєте, у мутній водиці легко рибу ловити. От саме тому законопроект цей треба.
Десять секунд, завершуйте.
Дякую. Я скажу за п’ять секунд. Шановні колеги, я не хочу нікого образити. Якщо когось образив, вибачте, будь ласка. Але цей законопроект в інтересах мільйонів громадян.
Дякую. Валерій Бондик. Шановні колеги, ми переходимо в обговорення. Питання йшло тільки про мотиви голосування.
Володимире Михайловичу, дякую. Шановні колеги, будь-який закон він має політико-правову складову. Так от, наприклад, у цьому законі привалює тільки правова складова. Чому? Тому що Міністерство юстиції – цей такий орган, знаєте, унікальний орган, де працює єдиний реєстр обтяжень. Є база, куди і нотаріус може звернутися і отримати базу обтяжень і інші будь-які користувачі. Наприклад, Бюро кредитних історій, на жаль, ми віддали з Мін’юсту, передали комісії по цінним паперам. Тому я прошу, шановні колеги, відкинути зайве політичне і голосувати за цей законопроект. Чому? Тому що є позитивні висновки і Міністерства юстиції, і Науково-експертного управління. Все, дійсно, конче потрібно для того, щоб покращити життя наших громадян, якщо ми за них, дійсно, як за своїх виборців вспоминаємо не тільки від виборів до виборів, а при голосуванні цих законопроектів. Дякую.
Григорій Смітюх, мікрофон.
Дякую. Шановні народні депутати, дійсно, ми розглядаємо важливий закон. Тому що така вакханалія, яка твориться на сьогоднішній день у нас відносно прав на ті чи інші об’єкти, заставляє задуматися всім громадянам, що у нас, дійсно, там створена мафія. Але я хотів би звернути народних депутатів України, що земельні мафії, я думаю, що представники саме тої політичної сили, якої тільки представник виступав. Якщо у цьому представника є свідчення того, що земельна мафія і її хтось очолює, то я хотів би, щоб він назвав тут або звернувся до Генеральної прокуратури, де виклав свої мотиви або аргументи відносно яка мафія, хто її очолює, де вона знаходиться і тощо. Тому я призиваю цього народного депутата, щоб він оголосив мафію і їх володарів. Дякую.
Роман Ткач і Валерій Баранов, і будемо голосувати.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! В принципі я думаю, що тут загалом нормально виписаний закон і від того часу, коли він працює з 2004 року враховано багато таких неточностей, і сьогодні в принципі відсотків на 90 цей закон є нормальний. І, до речі, я хочу сказати, що зараз в нашому комітеті на опрацюванні є закон про Державний земельний кадастр. Він буде кореспондуватися з цим законом, і в принципі загалом добре. Але у мене все-таки, я задавав Юрію Миколайовичу, ці питання, у мене все-таки виникають два питання. Перше. Мова йде тут не тільки за те, що реєстрацію буде проводити Управління юстиції обласних і районних. Але мова йде за творення державного підприємства, що це за державне підприємство, яка його структура, який штат, де вони будуть? Це є перше питання, на яке я не одержав відповідь. І друге питання. У Перехідних положеннях сказано, що до 2012 року питання правочинів, іпотек, відомостей про обтяжень нерухомого майна буде надалі проводитися нотаріусами. Але це є два роки, за цей період, все-таки, українська дійсність така, що.
Будь ласка, завершуйте, десять секунд, я прошу вас. Достатньо, вже і так все зрозуміло.
А це веде до того, що все-таки можуть бути зловживання, що заднім числом будуть оформляти всі ці речі. Тому я думаю, що якраз цих два важливих моменти треба якось врегулювати. Дякую.
Дякую. Валерій Баранов і все.
Уважаемые депутаты! Если мы говорим о развитии местного самоуправления, то сегодня этот закон делает первый шаг к его уничтожению. Одумайтесь, что вы собираетесь делать? Вы хотите уничтожить базу данных, которая есть в органах самоуправления и один из источников доходной базы органов местного самоуправления. Это чисто лоббистский закон, новая контора, которая будет иметь вертикаль от государства от центра Киева вниз до каждого села. И мы ломаем то, что работает нормально, пытаемся создать новый велосипед. Ассоциация городов, которую я здесь представляю, категорически против. И я убеждаю вас, не рушьте местное самоуправление, его нужно развивать, а не уничтожать.
Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка, нагадайте народним депутатам, що це закон доопрацьований, а ми його можемо голосувати, або прийняти, або закон буде відхилено. Прошу мікрофон, будь ласка.
Я бы хотел ответить на вопросы, которые вот последние два выступающих задали. Люди, граждане и юрлица не будут общаться ни с какой организацией, кроме одной – управление юстиции на местах. Они будут платить деньги только в государственный бюджет в виде государственной пошлины за регистрацию – два. В-третьих, они за выписку из реестра будут платить деньги в порядке, установленном Кабинетом Министров Украины, это написано здесь. Это государственная организация, предприятия, которые будут підпорядковані Минюсту, которые будут технически обслуживать реестр, никакого отношения к самой регистрации не имеет и к получению денег не имеет. В первоначальном варианте этого закона были проблемы, мы их устранили и убрали все эти проблемы, любые попытки заведения каких-то денег на структуры частные убрали здесь. Это первое. Второе, в отношении местного самоуправления и городов. Остается функция в полном объеме у местного самоуправления и по выделению земельных участков, по решению вопросов, и по регистрации самих этих земельных участков, составление поэтажных планов, измерение участков и так далее. Одна маленькая функция уходит – это регистрация вещного права, права собственности, чисто юридическое право, и оно уходит государству, к Министерству юстиции, никакой частной компании. Более того, в законе прямо написано отдельной нормой, что государственный реестр является государственной собственностью и никому государство не должно платить за этот реестр, и никому не должно давать из него данные из этого реестра, кроме как по условиям, предусмотренным законом. А это означает самому собственнику объекта, его правонаступникам или же лицу, в отношении которого наложены обтяжения, естественно государственным органам, судам, прокуратуре, СБУ. Я считаю, что этот закон, он помогает и городам, но в первую очередь, гражданам Украины и юр.лицам. Уводит нас от всех, от всех этих коррупционных схем, когда люди вынуждены были ходить по всем этим инспекторам, платить взятки за каждую визу, за каждую подпись. Сергій Соболєв і Олександр Лавринович, будь ласка.
Дякую. Сергій Соболєв "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги! Мені здається, що це якраз той випадок, коли і ті праві, і ті праві. Але ми зараз попадаємо в ситуацію, що ми на корні зарубимо ідею, оскільки на сьогоднішній день видно вже, що цей законопроект не набирає голоси. Але в той же час, якщо не навести порядок з єдиним реєстром, у нас, дійсно, будуть дублікати актів, у нас, дійсно, будуть подвійні реєстри. Тому моя пропозиція: відкласти голосування і провести ще консультації, окремо щодо цього законопроекту. Дякую.
Олександр Лавринович, будь ласка.
Шановні колеги! Кілька питань, які лунали сьогодні в залі, очевидно, що не мають під собою ґрунту в частині прогнозів, що хтось буде позбавлятися прав чи будуть урізатись чиїсь права. Більше того, я хочу сказати, що це один з основоположних законів для того, щоб в Україні, в принципі, ми могли вибудовувати нормальну ринкову економіку. Оскільки без правового захисту прав на майно сподіватися, що це майно може використовуватися не тільки за своїм фізичним призначенням, а і в якості капіталу для того, щоб вступати заставою і в іншому, це взагалі неможливо. Якщо не буде єдиного загальнодержавного обліку прав на те, що належить фізичній чи юридичній особі, в країні ніколи не буде розвитку того, що потребується для кожної держави, яка стає на ринковий шлях. Я спостерігаю за цим процесом вже 10 років змагань між відомствами, між тим, хто, що і що там буде робити. Якщо ми зрештою не ухвалимо це рішення, ми і ще набагато років відсунемо ті невідворотні кроки реформ, які потрібні для України. Тому я прошу вас підтримати цей проект закону, щоб Україна отримала юридичний інструмент для захисту права власності.
Шановні народні депутати! У вас виникають ідеї, це були мотиви голосування, ви вже виступили всі. Тому зараз прошу, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в новій редакції на основі доопрацювання Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" [[редакційний номер 0866]]. [[Шум у залі]] [[16:24:32]] За-235 Закон прийнято. Шановні народні депутати, зараз ми мали розглядати з вами Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом" [[нова редакція]] з пропозиціями Президента України від 12.12.2009 року [[доопрацьований варіант]]. На превеликий жаль, я повинен інформувати вас, що комітет не розглянув цей закон, тому немає доопрацьовано варіанту. Є лист від комітету, який мотивує складністю підготовки нової редакції закону, і просить його відтермінувати розгляд. Які є пропозиції? Нема заперечень? Значить, ніхто не заперечує? Відкладаємо розгляд закону. Зараз у нас, шановні колеги, на розгляді три закони України щодо яких Президент України застосував право вето. Разом з тим інформую вас, що я отримав листи від комітетів про перенесення розгляду законів [[реєстраційні номери 0851, 1047, 5010]] у зв’язку з тим, що комітети не встигли підготувати свої висновки. Тому немає заперечень, щоб доручити комітетам доопрацювати на наступний пленарний тиждень? Дякую вам. Теж саме, шановні колеги, стосується проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо надання статусу державного службовця медичним, педагогічним і науково-педагогічним працівникам]]. Комітет з питань державного будівництва звернувся з листом і просить відкласти розгляд в зв’язку з тим, що на засіданні комітету не розглянули законопроект, як вони вважають, альтернативний під номером 3155-1, який внесений 03.02.2010 року. Ставлю до відому комітет. Що цей законопроект не може бути альтернативним, оскільки попередній законопроект було зареєстровано 16.09.2008 року. Але разом з тим оскільки комітет не готовий доповідати, то в мене таке прохання, шановні колеги, на наступний пленарний тиждень на вівторок розглядаємо ми цей закон, але наступний закон не може бути альтернативним з огляду на дату внесення закону. Ну я не буду вносити політичну риторику з цього приводу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 11 Закону України "Про порядок ввезення [[пересилання]] в Україну, митного оформлення й оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться [[пересилаються]] громадянами на митну територію України" [[щодо короткотермінового відвідування]]. Доповідач – народний депутат України Юрій Богданович Ключковський, відповідальний голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Нагадую, це проект закону реєстраційний номер 4166. Юрію Богдановичу. Як, все є у нас. Ми прийняли рішення на Погоджувальній раді, що тривалий час комітет не розглядає – розглядати і приймати рішення, оскільки люди вимагають цього.
Добре. Дуже дякую. Шановні колеги, законопроект, який пропонується вашій увазі, вистражданий із практики. Справа в тому, що дуже багато громадян України, які проживають на Заході за кордоном України не стають на консульський облік. Це викликає і проблеми захисту їхніх прав, це викликає також і проблеми на виборах, бо не перебуваючи на консульському обліку, вони не реєструються у списках виборців. У тривалих неодноразових спілкуваннях з представниками цієї нашої трудової діаспори виникло питання: яким чином можна їх стимулювати для того, щоб вони ставали на консульський облік? У зв’язку з цим вони звернулися, так би мовити, із зустрічною пропозицією. Сьогодні іноземці мають право тимчасово в’їжджати на територію України на своїх автомобілях без сплати ввізного мита при умові, що вони на тому ж автомобілі виїжджають потім з України. Якщо би таке право надати громадянам України, які перебувають на консульському обліку і таким чином засвідчуються, що вони проживають за межами України, тимчасово в’їжджати на своїх автомобілях під умовою, що вони на цьому автомобілі виїжджають з України – це б їм значно полегшило спілкування з батьківщиною і з родинами. Саме тому і пропонується цей законопроект. Цей законопроект розроблявся не тільки депутатами, але і Міністерством закордонних справ, і про нього дуже просять представники наших громадян, які живуть і працюють за кордоном. Я ще раз хочу підкреслити, це дозволить навести порядок у консульському обліку і зніме багато питань, зокрема також і під час формування списків виборців на виборах. Я просив би підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача. Немає запитань. Ну якщо немає, то не записуйтесь. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Я належу також до одного з авторів цього законопроекту. Він має абсолютне право на підтримку. Але, Юрій Богданович, я хотів би запитати: ви сказали абсолютно правильну фразу, яку, на жаль, ми з вами не врахували. Тому або зараз давайте врахуємо і приймемо в цілому, або врахуємо при підготовці до другого читання. Про що йде мова. Ми дозволили ввозити, але забули написати „при умові зобов’язань, що він і на ньому виїде”. От якщо б ми зараз таке, так би мовити, добавлення дали, то я думаю, що можна було б приймати і в цілому як законопроект. Яка ваша думка?
Я абсолютно підтримую цю ідею, бо саме так воно і задумувалося, не для того, щоби легалізувати незаконний імпорт, звичайно ж.
Сергій Шевчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Дякую. У мене продовження запитання, яке задав Адам Іванович. Наш громадянин в’їхав на власному авто, пізніше виїхав на власному авто. А коли він вертається на постійно в Україну, він має право це авто взяти з собою, чи він мусить залишити для наступного мігранта, для свого там сина, внука чи ще когось? Що ви пропонуєте, як автор.
Я не бачу проблеми з цим, адже це його власність. Автомобіль зареєстрований не в Україні, його державна реєстрація відбулася там десь, у країні проживання. Тому він може там лишити, це його власність. Але, якщо він хоче на постійно ввезти, то, очевидно, він повинен сплатити ввізне мито – це не підлягає сумніву.
Григорій Смітюх, мікрофон. Фракція Партії регіонів.
Дякую. Юрій Богданович, ви вчасно внесли цей закон, тому що я в останній час займаюся проблемою, по крайній мірі вношу пропозиції до тих чи інших законодавчих актів, які врегульовують питання щодо наших у тому числі громадян, які находяться за межами України. І, ви знаєте, що статистика вражає, а особливо трудова еміграція. І по тим чи іншим причинам люди відбувають від одного місяця до декілька років. І безперечно, що вони повинні користуватися і мати права такі ж, як і інші права. І мене дивує деколи, що ми іноземним громадянам, які в’їжджають, надаєм такі права, а своїх громадян обмежуєм. Тому вчасно і я підтримую ту пропозицію, що вніс Адам Іванович, щоб його проголосувати в цілому. А якщо будуть у когось доповнення, то вносити вже потім. Це одне питання. Але у мене разом з тим ще одне питання виникає. Громадяни, які працюють за кордоном, вони на нелегальному консульському. стоять обліку, так, вони сплачують там податки, і відповідно є угоди між Україною. І тою чи іншою країною відносно оподаткування прибутків, які отримують громадяни. І він, по суті діла, оподаткував свої доходи і на легальні доходи купив, і.
Будь ласка, завершіть думку.
Не вважаєте ви, що, враховуючи таку складну ситуацію з трудовою міграцією, яка склалася по відношенню до громадян України, вимушена, трудова міграція, вимушена, тому що держава не створила умов, так, не вважаєте ви, що таким громадянам за певним часом, якщо вони працюють за кордоном, взагалі дозволити їм ввозити без мита ці автомобілі? Дякую.
Якщо чесно казати, то ця ідея виходить за межі законопроекту, хоча її треба було би вивчити. Я ще раз хочу підкреслити: не хотілося би створити каналу для нелегального ввозу автомобілів, тому що, ви ж самі розумієте, що ця річ може виявитися дуже прибутковою для декого. Тому, можливо, це питання треба було би вивчати додатково. Але мені здається, що воно трошки осторонь самого законопроекту.
Василь Федорович Шпак. Відмовляється. Будь ласка, Юрій Богданович, сідайте, будь ласка. Від комітету, будь ласка, хто буде доповідати? Немає. Значить, шановні колеги, ми з вами на Погоджувальній раді прийняли рішення розглядати цей законопроект, оскільки він був зареєстрований ще в березня 2009 року. Скоро рік як комітет не розглянув це питання. Ну, це неподобство просто. Тому, будь ласка, якщо є потреба обговорювати цей законопроект, запишіться на обговорення. Прошу вивести прізвища народних депутатів на лічильне табло. На виступ від фракцій – нуль. Немає бажаючих. Тому я поставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 11 Закону України „Про порядок ввезення, пересилання в Україну, митного оформлення і оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться, пересилаються громадянами на митну територію України” [[щодо короткотермінового відвідування]] [[реєстраційний номер 4166]]. Прошу голосувати. [[16:35:49]] За-349 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут була пропозиція, з якою погодився Юрій Богданович. Юрій Богданович, пропозиція Адама Івановича Мартинюка. Якщо ми її враховуємо, то можна, він говорить, ставити на голосування в цілому. Ви не заперечуєте? Адам Іванович, ви озвучте свою пропозицію, а потім я запитаю колег, чи є заперечення.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, суть пропозиції зводиться до того. Щоб, дійсно, не було підозр і не було спокуси під цією маркою зробити шлях, вибачте, контрабандного перевезення автомобілів на нашу територію. Та нам варто рут записати, що вони мають право таке, здійснювати поїздки на своїх автомобілях за умови, що беруть на себе зобов’язання на цих же ж автомобілях повернутися за межі України. Дякую. Виїхати.
Нема заперечень? Шановні народні депутати, ніхто не заперечує проти того, щоб поставити на голосування прийняття проекту закону в цілому? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон з поправкою, яку виголосив Адам Іванович Мартинюк, про внесення змін до статті 11 Закону України про порядок ввезення, пересилання в Україну, митного оформлення і оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться, пересилаються громадянами на митну територію України [[щодо короткотермінового відвідування]], реєстраційний номер 4166. Ще раз наголошую для прийняття у другому читанні і в цілому як Закон. [[16:37:43]] За-343 Закон прийнято. Шановні народні депутати, ми зараз мали розглядати з вами проект Податкового кодексу України. Разом з тим, автор законопроекту звернувся з листом з проханням відкласти розгляд законопроекту для проведення консультацій з фракціями, щодо рішення з даного питання. Дамо таку можливість: провести консультацію? [[Шум у залі]] Немає заперечень? Дякую. Розгляд питання відкладаємо. Оголошується до розгляду проект Закону про особливості застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва у період виходу економіки України зі стану фінансової кризи, реєстраційні номери 4549, 4549-1, 4549-2. Може ми його за скороченою процедурою поставимо, ми не встигнемо тоді розглянути? Шановні колеги, я звертаюся до авторів законопроектів: якщо ми зараз підемо по повній процедурі, ми не встигнемо розглянути. Може ви не заперечуєте за скороченою процедурою розглянути? Я поставлю цю на голосування, пропозицію, про розгляд виголошеного. законопроектів реєстраційні номери: 4549, 4549-1, 4549-2, - за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:39:30]] За-129 Рішення не прийнято. Доповідачі: Акімова Ірина Михайлівна, виконуючий обов’язки міністра фінансів України Уманський Ігор Іванович, народний депутат України Гриценко Анатолій Степанович. Співдоповідач – голова комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Немає його? Так що будемо робити? Будь ласка, я запрошую до виступу зараз виконуючого обов’язки міністра фінансів Уманського Ігоря Івановича.
Доброго дня, шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Законопроект уряду номер 4549-1 передбачає зняти обмеження з застосування спрощеної системи оподаткування суб’єктами підприємницької діяльності, які надають, підкреслюю, житлово-комунальні послуги в сільській місцевості, а також учасниками та засновниками яких є органи місцевого самоврядування. Законопроект дуже короткий, простий і саме цього питання стосується. Тому не гаяв би час, не забирав би його у вас, просив би підтримати законопроект в цій редакції. Дякую.
Запитання, шановні колеги, якщо є, до виконуючого обов’язки міністра фінансів. Прошу записатися. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановний колего заступник міністра фінансів, на жаль, я не по темі, але ж хочу задати вам питання. Ну може це відносно по темі, це турбує суспільний загал України. Так що там з комбінатом „Україна”? Ви вже не наполягаєте на своїх рейдерських змінах керівництва? Чи ще ця потужна установа, яка працювала і працює, в зоні впливу і сфері інтересів рейдеру з Мінфіну. Дякую за відповідь одкровенну.
Дякую за запитання. Воно, дійсно, не стосується цього законопроекту. Але я вам відповім. Міністерство фінансів є органом управління поліграфкомбінату „Україна”. І говорити, що Міністерство фінансів рейдерськи захоплює власне ж підприємство, як на мене, не зовсім коректно.
Ксенія Михайлівна, Ляпіна.
Я хочу запитати шановного доповідача. Тут ці законопроекти, зокрема урядовий і депутатський, стоять як альтернативні. Але наскільки я розумію, ваш законопроект, який я вважаю, до волі слушним пропозицію, абсолютно поєднується, наприклад, з пропозицією того ж народного депутата Акімової, яка вирішує зовсім інші питання, які виникли в спрощеній системі оподаткування. Чи не вважаєте ви, що це є доповнюючі законопроекти?
Безумовно, законопроекти можна об’єднати. Але я б особисто не погодився з тією логікою, яка запропонована в законопроекті депутата Акімової. Чому? Цим законопроектом пропонується ввести мораторій на внесення змін до системи, спрощеної системи оподаткування до виходу країни з кризи. Що таке вихід країни з кризи, як його юридично встановити, і хто наважиться таке рішення прийняти, дуже важко сказати. Тобто мораторій без кінцевої дати визначення часу, коли він настане. Тим більше там пропонується ввести мораторій на внесення змін до тих положень, які, на моє глибоке переконання, потребують термінових змін і термінового врегулювання. Щодо того, якщо буде на то воля Верховної Ради, їх, дійсно, можна поєднати і зробити одним законопроектом. Щодо законопроекту третього, підготовленого паном Гриценком, я б дуже просив Верховну Раду не підтримувати цей документ. Щонайменше, це призведе до руйнування загальної системи оподаткування, переходу майже всього бізнесу до спрощеної системи.
Будь ласка, завершуйте.
і як наслідок - просто руйнації бюджетного процесу в країні, тому дуже просив би третій законопроект не підтримувати в жодному випадку. Дякую.
Дякую вам, час вичерпаний. Я запрошую Юлію Новікову щодо законопроекту 4549, будь ласка.
Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується законопроект про особливості застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва, у період виходу економіки України зі стану фінансової кризи. Прийняття цього проекту зумовлено необхідністю встановлення додаткових гарантій захисту прав суб’єктів малого підприємництва в ці нелегкі часи, на яких поширюється спрощена система оподаткування, обліку та звітності. Проект передбачає ряд положень, що діятимуть до закінчення виходу економіки України зі стану фінансової кризи. Рішення про яке приймається Верховною Радою за подання Кабінету Міністрів України. Зокрема ми пропонуємо заборонити цим законопроектом: збільшення ставок єдиного податку, які визначені на перше січня 2009 року відповідно до Указу Президента про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. По-друге. Заборонити обмеження кола суб’єктів малого підприємництва на яких поширюється спрощена система оподаткування, обліку та звітності. По-третє. Заборонити встановлення обов’язку сплати інших податків і зборів, або інших податкових платежів цими суб’єктами. І наприкінці, зміна механізму, заборонити зміну механізму справляння єдиного податку встановленого цим Указом Президента. Також нашим законопроектом ми пропонували звільнити від сплати страхових внесків фізичних осіб суб’єктів підприємницької діяльності, які обрали спрощену систему оподаткування та члени сімей зазначених осіб, які беруть участь у впровадженні такими суб’єктами підприємницької діяльності та не перебувають з ними у трудових відносинах. Одначе враховуючи зауваження, які були висловлені до нашого законопроекту Головним науково-експертним управлінням, ми погоджуємось з тим, що дані суб’єкти не мають звільнятися від сплати таких страхових внесків, а мають їх сплачувати у порядку, встановленою статтею 2 та 3 згаданого Указу Президента. Хочу зауважити, що до двох інших законопроектів є дуже суттєві заперечення з боку усіх наукових дослідних установ. І тільки наш законопроект покликаний, і дійсно ставить за мету підтримку малого підприємництва, що так необхідно зараз для економіки держави. Тому я прошу всіх народних депутатів проявити свідомість і підтримати саме наш законопроект та з народним депутатом Акімовою. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача. Прошу прізвища народних депутатів висвітити. Валерій Бондик, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, я думаю, Юлія Володимирівна дуже слушно доповіла і можна підтримати цей законопроект, принаймні в першому читанні, але можна і в цілому голосувати. Дякую.
Дякую. Більше немає бажаючих, сідайте, будь ласка. Анатолій Степанович Гриценко щодо законопроекту 4549-2.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, так вийшло, що дійсно об’єднало як альтернативні три законопроекти, які насправді по суті своїй не є альтернативними і правильно на це звернула увагу Ксенія Ляпіна. Перший законопроект пані Акімової фактично мав на меті заборонити погіршення умов для малого бізнесу в умовах кризи. І це було спричинено певними діями, і навіть елементами недовіри до діючого сьогодні уряду. Другий законопроект, фактично, вирішує точкове питання і про це сам заступник міністра фінансів сказав. Законопроект, який представлений через „тире два” за моїм авторством. Він передбачає системне вирішення цього питання для того, щоб, з одного боку, не погіршити умови і зберегти все найкраще, що було напрацьовано після видання відповідного указу Президента для створення умов, для малого бізнесу. З іншого боку, врахувати потреби, і пенсійного фонду, і економіки і дати чесну відповідь на деякі питання, які спричинили тінізацію цього бізнесу. Зокрема, ми побачили, що бізнес малий є різним. Це може бути няня, це може бути таксист. А це можуть бути операції з нерухомістю, стоматологія, і так далі, де абсолютно інший рівень і собівартості і доходів і всього іншого. І тому тут запропонований варіант відповіді, який дає баланс між інтересом підприємця і держави. І людина може сама собі обрати шлях, причому не приховуючи зарплату в конвертах, сплачуючи 10 відсотків від обороту може спокійно при цьому без додаткових якихось нарахувань на фонд заробітної плати, які спричиняли, власне, тонізацію малого бізнесу. Хочу сказати, що Головне науково-експертне управління рекомендує прийняти цей законопроект за основу. Я просив би зараз в складній ситуації, коли не завершилися вибори і протиріччя залишаються, і не всі присутні в залі, відкинути прізвище Гриценка як автора. Тому що після прийняття цього закону за основу він стане вже нашим, з ним буде працювати профільний комітет. І авторство тут має другорядне абсолютно значення. Я вважаю, що це нормальна основа для того, щоб спокійно потім попрацювати і врахувати точковий характер змін які пропонують урядовим законопроектом, і врахувати ті правильні застереження, які пропонує пані Акімова в своєму законопроекті. Просив би підтримати в першому читанні. Дякую.
Так дякую вам, Анатолій Степанович. Шановні колеги! На запитання прошу записуватися, якщо такі є. Прошу прізвища народних депутатів вивести. Валерій Бондик і Шаго Євгеній.
Шановний Володимире Михайловичу! Я не фахівець з усіх законопроектів. Але, на жаль, приходиться відпрацьовувати своє алібі. Бо кажуть, що нібито сьогодні я з депутатами захоплював ще Верховний Суд. Але я знаю, що сьогодні туди приїхала Юлія Володимирівна Тимошенко. Тому, шановні колеги, я тут, є свідки, нічого Партія регіонів не захоплювала. Дякую, вибачте, це не до законопроекту.
Євген Шаго, фракція БЮТ, будь ласка, мікрофон. Немає? Немає. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроектів. А, перепрошую, зніміть запис. Сергій Терьохін, голова комітету. Перепрошую, будь ласка. Поспішив.
Шановні народні депутати, моя місія доволі є простою – озвучити рішення Комітету Верховної Ради з питань податкової митної політики. Відповідно до трьох цих законопроектів комітет, в якому більшість, я нагадую, є з Партії регіонів, прийняв рішення про направлення на доопрацювання всіх трьох цих законопроектів. Дозвольте мені, коротко зупинитися на кожному з них. Припустимо, законопроект під номером 4549 поданий народним депутатом Акімовою, він обмежує конституційні права органів місцевого самоврядування в частині перегляду та встановлення ставок єдиного податку для суб’єктів малого підприємництва. Звільнення від сплати страхових внесків, які от пропонуються цим законопроектом призведе до збільшення дефіциту пенсійного і інших соціальних фондів України. Про. як говорить і Наукове-експертне управління, і Юридичне управління запровадження запропонованого мораторію на сплату страхових внесків не відповідає Конституції України, обмежує конституційні права народних депутатів і інших суб’єктів законодавчої ініціативи. Тому Комітет не підтримав цей законопроект і попросив його, і рекомендує його відправити на доопрацювання. Стосовно урядового законопроекту. Ідея правильна. Ідея законопроекту уряду – це зменшення оподаткування послуг, які надаються ЖЕКами, ЖКО, ОСББ і так далі. Одначе, на жаль, відповідно до рішення Конституційного Суду ми не можемо своїм законом правити Указ Президента, який був прийнятий підчас Перехідних положень після прийняття Конституції 1996 року. Відповідно до Конституції України ми можемо прийняти комплексний акт, яким всі ці правовідносини відрегулювати. Тому Комітет вирішив, що звернутися до Кабінету Міністрів з тим, щоби Кабінет Міністрів надав новий комплексний закон, проект Закону про спрощену систему оподаткування замість Указу Президента, який в свій час був прийнятий по правилах Перехідних положень. З мого боку особисто, я вважаю, що можливо прийняти його в першому читанні, але після того за допомогою інших комітетів переробити його в новий законопроект про оподаткування, про спрощену систему оподаткування малого і середнього бізнесу. І нарешті останній законопроект, поданий народним депутатом Гриценком, містить деякі позиції, які дозволяють затвердити можливість переходу великих корпорацій, великих підприємств на малу систему оподаткування. Тобто користуватися малою системою оподаткування не тим для якої ця система була створена, не для сімейних підприємств, не для самозайнятих осіб, але, на жаль, от так, як виписано було, суб’єктом законодавчої ініціативи от на малу систему можна перевести металургійний завод або будь-якого імпортера, або там ті, хто запускають ракети у космос. Тому Комітет з питань податкової та митної політики теж не рекомендує брати за основу цей законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, питання є співдоповідача? Якщо є, прошу записатись. Прізвища народних депутатів прошу вивести. Анатолій Степанович Гриценко, мікрофон.
Пане голово, ви сказали про те, що законопроект, який вніс я і який підтримує у першому читанні Головне науково-експертне управління, містить можливість переходу крупних корпорацій на цю схему оподаткування. Як ви вважаєте, на етапі до другого читання можна поставити там відповідні запобіжники для того, щоб прийняти зараз у першому читанні, а потім врахувати ваші застереження на етапі другого читання? Дякую.
Ну теоретично це можливо, але, Анатолію Степановичу, було б добре, як би перед тим, як подавався законопроект, проводились якісь консультації із зацікавленими особами, скажемо так, для того, щоб не було такого питання, яке ви поставили.
Дякую. Більше питань немає. Уточнення є. Одну хвилиночку, Анатолій Гриценко, уточнення.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хочу пояснити. Проводилися такі консультації, більше того, якщо ви побачили, він внесений на заміну після проведення цих консультацій, у тому числі у вашому комітеті. Тому я вважаю, що цей шлях пройдений. Спасибі.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроектів. Так, прізвища народних депутатів прошу вивести на інформаційне табло. Юлія Новікова, будь ласка. Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Шановний голова комітету у своїх зауваженнях до нашого законопроекту сказав тільки дві речі, що ніби-то цим законопроектом ми порушуєм права міської влади та права народних депутатів. Зауваження суто юридичного характеру спірні і дуже натягнуті. Я ще раз хочу повторити, що наш законопроект не має ніякої новели, він тільки залишає все на своїх місцях і каже: не треба збільшувати податки для малого бізнесу, не треба звужувати коло малого бізнесу, що йде за спрощеною системою. Давайте допоможімо малому бізнесу в тій ситуації, в якій він опинився. Тому я ще раз прошу шановний зал підтримати наш законопроект – це законопроект 4549, бо дійсно ніяких суттєвих зауважень, а ні з боку комітету, а ні з боку Головного науково-експертного управління до нього не було. І законопроект направлений на інтереси малого бізнесу. Дякую.
Сергій Власенко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Сергій Власенко, „Блок Юлії Тимошенко”. Ну, по-перше, те, що необхідно реформувати систему оподаткування малого бізнесу і спрощену систему оподаткування – це абсолютно зрозуміло і абсолютно чітко. Поряд з тим слід зазначити, що на сьогоднішній день дуже часто-густо спрощена система оподаткування використовується, виходячи не з тої ідеології, яка закладалася в час її запровадження. Ми всі знаємо, що у нас офіціанти у великих ресторанів, припустимо, міста Києва працюють, як приватні підприємці, не зважаючи на те, що фактично перебувають у трудових відносинах. Така сама ситуація у нас і в супермаркетах, які поділені на приватних підприємців, великі трендові магазини у нас – приватні підприємці і так далі, і тому подібне. Запропоновані законопроекти абсолютно не вирішують тих проблем нагальних, які виникли протягом використання спрощеної системи оподаткування, а деякі з них запроваджують мораторій взагалі на реформування спрощеної системи оподаткування. Тому я би абсолютно підтримав позицію профільного комітету щодо необхідності відправлення цих законопроектів на доопрацювання. Дякую.
Зіновій Шкутяк, „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Прошу передати Ксенії Михайлівні слово.
Ксенія Ляпіна. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Я хочу звернути увагу колег на те, що це питання, яке зараз обговорюється, стосується щонайменше мільйона суб’єктів. А в мене таке враження, що в залі, ну, м’яко кажучи, цьому не приділяють особливої уваги. Я наполягаю на тому, що сьогодні нема громадськістю погодженого, бізнесом сприйнятого варіанту реформування спрощеної системи. Сьогодні малий бізнес орієнтований на те, щоб зберегти ту спрощену систему, яка вже багато років працює, я підкреслюю, реально працює на інтереси малого бізнесу. Так, є окремі зловживання. Але я хочу звернути увагу, що вони є майже по всіх податках. По ПДВ їх ще більше, ніж по спрощеній системі оподаткування. І це не є підставою, для того щоб цю спрощену систему втрачати. І я хочу звернути увагу на те, що єдиний законопроект, який би я от реально підтримала зараз, - це законопроект 4549. Чому? Тому що він фактично не вносить зміни в існуючу систему, тобто відповідає на потреби сьогодні середовища малого і середнього підприємництва, але обмежує фантазії як уряду, так і місцевої влади щодо бажання зняти з цих підприємців другу шкуру. А таке бажання, на жаль, було весь попередній рік. І цей законопроект шановних моїх колег, він так, як і мій законопроект, який, до речі, комітет профільний так і не захотів вносити в залу Верховної Ради, він скоріше реакція на ті події, які відбувалися і можуть далі відбуватися. Тому я пропоную підтримати цей законопроект, прийняти його. Можна його приймати зразу і в цілому, тому що фактично він є, ну, обмежувальний, але дуже короткий, він не має суттєвих зміни, до другого читання не отримає. І він, я хочу наголосити, вирішує проблеми і щодо підвищення ставок і щодо невпинного бажання уряду стягнути з підприємців додаткові, я підкреслюю, кошти в Пенсійний фонд. Це викликало величезну напругу в 2009 році. Підприємці через суди, я підкреслюю, через суди зупинили постанову уряду. Цей законопроект просто закріплює перемогу підприємців. Я прошу його підтримати.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, зверніть, будь ласка, увагу на проект 4549, це щодо особливостей і цей законопроект, він, дійсно, встановлює тимчасові обмеження. Чому? Тому що, на жаль, ми знаємо з вами, що уряд з бізнесу зібрав податки на квартал вперед. Тому і немає вже бюджету, проекту бюджету. Чому? Тому що не можуть врахувати фахівці з Мінфіну базу оподаткування, доходну частину бюджету. Шановні колеги, ще прошу звернути увагу вашу на те, що деякі підстави щодо оподаткування малого бізнесу регулювалися указами президента. І тому, Володимире Михайловичу, правильно цей законопроект поставлений в порядок денний сесії, тому що те, що не регулюється указами Президента, виключно Консти. згідно з Конституцією, регулюється законами. І цей закон, він покращить вихід нашої країни. по-перше, всі ці новели вони тимчасові. Як країна вийде з фінансової кризи, кризи вийде – ми переглянемо цей законопроект, або в ньому не буде необхідності. І ще він вносить заборону щодо тимчасових підвищень податків, тобто малий, середній бізнес – це те, що ми з вами кажемо про це, що немає в Україні середнього класу, те що працює. Чому? Тому що великий бізнес, він завжди находить схеми оптимізації зі сплати податків. А малий бізнес, він – незахищений. Тому, шановні колеги, можна голосувати, принаймні в першому читанні, цей законопроект 4549. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів. Підготуватися Смітюху.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Ми зараз розглядаємо три альтернативні законопроекти про особливості застосування спрощеної системи оподаткування – це народного депутата Акімової Ірини Михайлівни, міністра фінансів Уманського Ігоря Іванович і народного депутата Гриценка Анатолія Степановича. Я повністю згоден з аргументацією, яку привела Ксенія Михайлівна, і не хочу повторювати згідно того, що найбільш вдалим, найбільш змістовним, найбільш кращим законопроектом є законопроект Акімової Ірини Михайлівни. Завданням цього законопроекту є створення механізму захисту прав суб’єктів малого підприємництва, на які поширюється спрощена система оподаткування, обліку та звітності. Зараз права цих суб’єктів встановлені Указом Президента України „Про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва”. Проект Закону Ірини Акімової унеможливлює звуження зазначених прав Президентом України та органами державної влади. Встановлене законопроектом звільнення фізичних осіб, суб’єктів підприємницької діяльності, які обрали спрощену систему оподаткування та членів їх сімей від сплати страхових внесків, також створить умови для більш швидкого подолання наслідків світової фінансової кризи. Прийняття законопроекту Акімової Ірини Михайлівни дозволить покращити захист прав суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється спрощена система оподаткування, обліку та звітності, створить умови стимулювання діяльності таких суб’єктів, що в цілому позитивно вплине на фінансову та економічну ситуацію в Україні. На завершення хочу ще раз підтримати пропозицію Ксенії Михайлівни Ляпіної проголосувати у першому читанні за найбільш вдалий законопроект, найбільш змістовний законопроект, законопроект, який дійсно потрібний сьогодні, - це законопроект Акімової. Прошу проголосувати у першому читанні. Дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні громадяни України! На перший погляд, всі думають, що сьогодні розглядається такий собі простенький закон. Але не треба забувати, що цей закон суттєво впливає на життя дуже багатьох, а даже мільйонів, не багатьох, а мільйонів громадян України, які кожний день роблять ті чи інші послуг, ту чи іншу виробляють продукцію. Тому я думаю, що слід більш уважніше віднестися до цього питання. Що стосується питань, які винесені сьогодні в трьох законопроектах. То безперечно, що я, на мою думку, треба підтримати сьогодні 4549 закон пані Акімової і чому. Тому що цей закон обмежує будь-які зміни у погіршенні оподаткування малого бізнесу. Ви знаєте всі, що в світі цьому під час кризи ні одна держава не дозволила собі збільшити оподаткування, тим більше в нашій кризі, в якій ми знаходимося. Це перше питання. ні одна держава не дозволила собі збільшити кредитування, процентні ставки по відношенню до тих людей, які отримують кредити. Тільки в нашій країні це можливо. І я спостерігаю, за останній рік комітет, який являється профільним, він працює на одній системі. Спочатку лобує сотівські закони, які суттєво погіршують конкуренцію наших виробників або знищують робочі місця. Потім лобують інші та митний та інші тарифи. Потім збільшують ті чи інші податки. І ми не говоримо сьогодні про створення робочих місць, про які говорила колишня влада, майже колишня влада влада, ви ж пам’ятаєте, що кожного року по мільйону робочих місць. А ми говоримо, як додатково зібрати кошти, і питання у цього комітету стоїть одне, як збільшити за рахунок оподаткування тих чи інших податків і надходжень до бюджету. Та ніколи в країні, коли ми сьогодні знаємо, що 50 плюс-мінус проценти знаходиться в тіні при фундаментальному підході держави, коли вона не підійде до фундаментальних змін в частині оподаткування, легалізації доходів та інше, ми нічого з цього місця не створимо. До речі, Володимир Михайлович, хочу вам сказати, що мій закон про легалізацію доходів фізичних, юридичних осіб знаходиться більше року і я не розумію, чому закони виносяться у Верховну Раду на розгляд, доповідачів немає, або по тим чи іншим питанням знімається, а ті закони, які в черзі стоять - вони не приходять. Ми що, рівні, чи ми різні, чи ми маємо хтось більше прав, хтось менше прав? Система сьогоднішнього розгляду законопроектів в Україні в нашій Верховній Раді не відповідає справедливості і рівним правам народних депутатів. Тому я пропоную, безперечно, що цей закон не обхвачує, або не акумулює всіх проблем, які є сьогодні по відношенню до малого бізнесу, і безперечно, що нам треба реформувати в цілому систему. Але разом з тим, якщо у нас немає сьогодні на це часу, або немає готової концепції, тому що комітет не працює під керівництвом відомих доповідачів. То я пропоную взяти за основу 45.
Завершуйте, будь ласка.
За основу 4549, взяті ті пропозиції, які виносив тут пан Гриценко, і доопрацювати і хай цей закон працює до тієї пори поки концепція державна не буде в цілому ухвалена у Верховній Раді, і відповідно виконавчих органів влади. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Мікрофон Сергія Терьохіна, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Хотів би зазначити після дискусії дві речі. Перше, Комітет з податкової митної політики знаходиться на першому місці з числа прийнятих законів у Верховній Раді і на другому місці з числа цих комітетів по числу розглянутих законопроектів у Верховній Раді. Тому пану Смітюху я б хотів порадити, подивитися на статистику Верховної Ради, це перше. По-друге, якщо ми говоримо про законопроект народного депутата Акімової, то зверніть увагу, що він забороняє суб’єктам законодавчої ініціативи, в тому числі народним депутатам, нам розглядати на невизначений період будь-який законопроект, який стосується оподаткування. Тому якщо ми законом обмежуємо право законодавчої ініціативи, надане народним депутатам Конституцією України, тоді давайте просто скасуємо Конституцію України. Тому ще раз я наголошую на тому, що необхідно на доробку всі три законопроекти відправити, але з моєї думки, що урядовий законопроект має право існування як прийняти в першому читанні. Дякую.
Дякую. Григорій Смітюх право на репліку, одна хвилина, прошу без прізвищ.
Дякую. Я видно своєї реплікою скористався по одній причині, можна розглядати багато законів, але чи ці закони працюють на інтереси України, економіки України, чи вони працюють на позитив, чи на негатив. Я особисто бачу, що негатив, тому що наші робітники працюють за кордоном, а не створені можливості для робочих місць на Україні, наші товари не конкурентно способі, тому що ми відкрили кордони. І це заслуга першим ділом цього комітету який, тільки що пан сказав в мою адресу. Тому я рахую таким чином: треба керуватися національно-патріотичними інтересами першим ділом, а потім говорити про якусь кількість або якість. Дякую.
Я думаю, що ми всім висловимо за гарну роботу сувору подяку і це буде нормально. Шановні колеги! Можливо таким чином скористатися, оскільки зараз я відчуваю, що є розбіжності, поставити на сигнальне голосування ці три законопроекти, ми відчули б, для того, щоб ми не спалили, взагалі, ці законопроекти. Не заперечуєте ви, щоб провести сигнальне голосування по цих трьох законопроектах? Тому, якщо ви підтримуєте, я ставлю на сигнальне голосування законопроект [[реєстраційний номер 4549]] автори: Акмова і Новікова. Прошу голосувати. [[17:14:07]] За-216 Шановні колеги! Це сигнальне голосування, що ви? Заспокойтеся. Тепер ставиться на голосування урядовий проект Закону [[реєстраційний номер 4549-1]] про особливості застосування спрощеної системи податкування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. рошу голосувати. [[17:14:48]] За-145 І нарешті, шановні колеги, третій законопроект [[реєстраційний номер 4549-2]], автор – Анатолій Гриценко. 4549-2. Прошу голосуйте. [[17:15:20]] За-154 Шановні колеги, я прошу нагадати, нагадую вам, законопроект 4549 проголосувало 216, законопроект 4549-1 проголосувало 145 і за законопроект 4549-2 154 народних депутатів. Просто ви орієнтуйтесь для, щоб не спалити законопроекти. А зараз я ставлю на голосування відповідно реєстрації [[Шум у залі]] Прошу уваги! Відповідно реєстрації для прийняття за основу проекту Закону (реєстраційний номер 4549) про особливості застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва у період виходу економіки України зі стану фінансової кризи (автор Акімова і Новікова). Прошу голосувати. [[17:16:27]] За-237 Рішення прийнято. [[Оплески]] Дякую вам. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до підпункту "з" підпункту 4.4.2 пункту 4.4 статті 4 Закону України "Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами" [[реєстраційний номер 2582]]. Доповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Прошу вас.
Дякую, Володимире Михайловичу. Знаєте, я не буду зачитувати доповідь, я хотів би розповісти про що іде мова. Дивіться, ми прийняли рішення два роки тому про те, що платники податків можуть надавати звітність в електронній формі. Нібито правильне рішення для того, щоб не носити там купу якихось паперів. Але що сталося після? Між податковою службою і платниками податків з’явилися компанії приватного толку, які почали збирати гроші за те, щоб видавати ключі, видавати електронне забезпечення, для того, щоби сертифікувати когось. Тобто, грубо кажучи, сьогодні сталося абсолютно парадоксальна ситуація: для того, щоби платник податку виконав свою конституційну функцію і заплатив ці податки державі, він перед тим має заплатити гроші приватній компанії для того, щоб отримати доступ до цієї електронної звітності. Такого ніде в світі немає. Це із серії Тендерної палати, за якою стоять рогатих самих людей, які колись створювали Тендерну палату. Можу вам теж на всякий випадок сьогодні сказати, що такого роду ініціативи подаються в законі, в проекті Закону про оцінку і оціночну діяльність, про бухгалтерію і бухгалтерську діяльність. Нам треба, я вас всіх закликаю, бути дуже уважними, коли якась функція конституційного толку починає пов’язуватися з приватними компаніями, як правило, виникає, знаєте якою мовою – ґешефт. Тому теорія цього закону проста. Якщо електронна звітність, то тоді платник податку має право на безоплатне отримання від держави і ключів, і електронного підпису, і електронної звітності. І тому може безоплатно подати або зобов’язаний подати цю звітність електронним видом. Якщо ми не приймемо цей закон, а ми рекомендували його прийняти за основу, то тоді і далі ми дамо знак оцим всім посередникам, оцім всім, знаєте, які прив’язалися до відносин з Державною податковою службою або Пенсійним фондом, або соціальними фондами приватним компаніям і далі здирати гроші за рахунок платників податків або тих, хто вносить гроші до соціальних фондів. Прохання підтримати у першому читанні цей проект. Потім зробити робочу групу для того, щоб забрати цих приватних посередників з відносин між платниками і державою. Дякую за увагу.
Шановні колеги, якщо запитання є, прошу записатися. Прізвища народних депутатів, прошу вивести. Григорій Смітюх, мікрофон.
Дякую. Сергій Анатолійович, це рідкий випадок, коли я з вами погоджуюся, тому що ви, дійсно, праві. Праві у тому, що у нас не тільки в податковій системі посередники, які до звітності відносяться, і ви правильно сказали. А у нас є і інших організації, начиная, вибачте мене, з пожарної дільниці любого району, до, закінчуя, там податковою інспекцією. І дійсно створює додаткові можливості для того, щоб, так сказати, легально здирати з наших підприємців або з організацій додаткові надходження, які ідуть у приватний сектор, приватний карман. І я з вами дійсно погоджуюсь, що цей закон треба підтримати у першому читанні. Але разом з тим, у мене до вас питання. Ви знаєте чітко, що ми два роки боролись за скасування тендерної, так називаємої у кавичках, палати, яка знущалася над проведенням тендерів у всій державі. І ви знаєте, скільки грошей пішло в одні кармани. Ви знаєте, що сьогодні провели такий же закон майже ті ж особи, і ви мовчали. Тоді у мене питання: „Хто ці люди, чому ви мовчали?” І якщо у вас таки є принциповість, назвіть їх фамілії.
Теза перша. Пане Смітюх, за цей проект проголосували одноголосно всі депутати, які входять у Комітет з питань податкової і митної політики. Більшість цих депутатів належать ваші політичній силі. Це перше. Тобто зрозуміло. Питання друге або теза друга. Ви, напевно, не уважно чули, про що я сьогодні говорив. При голосуванні за Тендерну палату. Я категорично [[оцей новий варіант]], я категорично виступав проти прийняття цього закону у той версії, яка була запропонована. Подивіться стенограму. І останнє. Шановні друзі, давайте забирати приватних посередників у відносинах між конституційними обов’язками громадянина або компанії і держави. Оце перший крок має бути. У нас є на сьогодні 8 компаній, які, ну, можу вам сказати, знаходяться, я вам потім скажу, в яких.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення. Григорій Смітюх. І Ксенія Ляпіна. Будь ласка, Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Мене заставило вийти і ще раз наголосити на тому питанні, який бардак у нас твориться в різних місцях, де додатково стягують з громадян України так звані скриті податки, потім вони йдуть на приватні, так сказать, потреби. Тому оці всі перепони, які створені різними організаціями, посередники, які мають відношення, в тому числі до керівництва тих чи інших відомств, вони направлені, так звана скрита форма, на отримання неоподаткованих прибутків, тіньових прибутків тощо, так сказати, нелегальна система. Приходить людина, вона повинна заплатити, хоче звіт здати – вона повинна програму купити, заплатити свої внески і так дальше, і тому подібне. І, безперечно, що ми всі знаємо і при зустрічі з громадянами України, під виборчої кампанії, или підчас робочі. виконання депутатських запитів, громадяни України, ті громадяни, які створюють робочі місця, які створюю нам блага, які працюють кожний день, вони звертаються: заберіть посередників, хабарників, які ростворилися, як кліщі на тілі. Вибачте, говорить, яким чином, щоб позбавте нас від цих поборів. І ви знаєте, що ці побори не тільки вони мішають нормальному розвитку, а вони додатково вимушені, ці підприємці, платити обігові кошти, яких не завжди достатньо, і вони мішають нормальному цивілізованому розвитку економіки. Ви знаєте, що наша Україна через цю тоже процедуру має на. майже на останньому місці по корупційній ми находимося, так сказати, градації. Чому це відбувається? Тому що ми дозволили, Верховна Рада в тому числі, створювати такі побори. Ви пам’ятаєте, коли ми приймали зміни до законодавчих актів, які регулюють питання щодо будівництва, і зняли о ці побори, які кожне відомство створило для того, щоб так. немає внески на розвиток пожарної служби там, екологічної служби і так дальше, і так дальше? Хочу зауважити, що більшість з цих посередників створені при державних організаціях, які утримуються за рахунок або державних бюджетів, або місцевих бюджетів. То почекайте, а що робить прокуратура, а чи виконує свої обов’язки? Чому вона дозволяє? А чому місцеві організації реєструють таких посередників і на підставі чого вони функціонують? То тут є дуже багато питань. І я рахую, що цей закон обов’язково треба приймати, і не тільки в частині цього питання, а в цілому у всій системі державного, так сказать, регулювання навести порядок раз і назавжди. Заборонити будь-які посередницькі побори від наших підприємців і від наших громадян. Тоді це буде крок назустріч і на розвиток і економіки, і відстоювання прав громадян, тощо. Тому я прошу підтримати цей законопроект у першому читанні. А щодо другого читання, якщо будуть у когось зауваження або побажання, будь ласка, вносьте і обговоримо до другого читання. Дякую за увагу.
Ксенія Ляпіна, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Дякую. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Я, безумовно, рекомендую Верховній Раді підтримати цей законопроект, тому що він насправді є кроком у подоланні оцих явищ, які сьогодні дуже заважають розвитку підприємництва і, фактично, відбирають у Україниперспективу. Бо коли ми кажемо про наш інвестиційний клімат, то всі наші партнери задають одне питання: а яка вартість всіх бюрократичних процедур в Україні, як ми зможемо тут працювати. І відповідь на це питання, на жаль, дуже не конкуретно для України. Вартість всіх процедур, які має виконати бізнес, дуже висока. Причому, як правило, ці гроші не йдуть в державу. Ці гроші йдуть різноманітним підприємствам. Причому це стосується не тільки звітності податкової. Просто питання податкової звітності, яке вирішує цей закон, воно дуже гостро встало наприкінці 2009 року. Буквально сотні звернень від підприємців, колективних звернень були з приводу, що фактично в один момент з них стали вимагати шалені кошти за оцю електронну звітність. Тобто з зручної форми, яка фактично має дуже бути, вітатися державою і заохочуватися державою, цю форму електронної звітності перетворили просто в спосіб заробити якусь копієчку посереднику. Але така сама ситуація виникає в будь-яких інших сферах. Така сама ситуація сьогодні у нас з державним реєстром фізичних, юридичних осіб. Як тільки ви захочете отримати звіт і довідку, ідіть платіть кошти. Всі реєстри ведуться підприємствами. Підприємства створені з метою отримання прибутку. Державна функція починає працювати не як державна функція, а як спосіб заробітчанства. Мені здається, що зробивши цей перший крок, який ми зараз маємо зробити проголосувавши цей закон, ми маємо зробити ще низку кроків, ми маємо позбавити оцього заробітчанства і залишити державні функції – державними. Бо вони прописані законами і Конституцією, позбавитись від цього зайвого мотлоху, який просто забирає у нас перспективу і погіршує наш інвестиційний клімат. Тому прошу підтримати цей закон. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Обговорення законопроекту завершено. Реєстраційний номер, нагадую ще раз вам, 2582. Комітет пропонує прийняти його за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 2582]] про внесення змін до підпункту три, підпункту 4.4.2, пункту 4.4, статті 4 Закону України „Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами”. Прошу голосувати. [[17:30:21]] За-293 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз ми мали розглядати проект закону про внесення змін до статті 5 Закону України „Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами” [[щодо скорочення фінансових витрат при повторній сплаті податкових зобов’язань]] [[реєстраційний номер 4240]]. Але справа в тім, що доповідач, народний депутат України Акімова Ірина Михайлівна, мені проінформували, що вона хворіє. Якщо б ми могли розглянути і якщо Верховна Рада підтримала б прийняти за основу, так як це рекомендує комітет, можна було б розглядати. Ні, то треба було його тоді відкласти. Я прошу тоді мікрофон голови комітету.
Шановні колеги, думка, яка міститься в цьому законі, запропонована народним депутатом Акімовою, правильна. Про що там йдеться, якщо платник податку посилає гроші в банк, який не пересилає цих грошей в Податкову інспекцію по будь-яких причинах, незалежних від платника податку, то такий платник податку має бути звільнений від штрафів і фінансових зобов’язань за несплату податків. Якщо в нього є достатньо грошей на рахунку і правильно оформлені всі документи, то тоді банк має відповідати за те, що він не заплатив у бюджет. Ми ж не платимо в бюджет готівковими коштами. Ми використовуємо банк. На жаль, от коли зараз почалися проблеми з банківською системою, багато платників, які виконали свої зобов’язання почали бути карованими податковими службами, оскільки фактично ці гроші не були перераховані до банку, хоча ці гроші були на рахунку цього платника податків. Там є велика проблема, деякі проблеми з дефініціями і про це сказало Науково-експертне управління нашої Верховної Ради. Тому комітет пропонує підтримати ініціативу народного депутата Акімової взяти за основу цей законопроект. А до другого читання дуже ретельно його узгодити з тими новелами, які ми внесли з приводу банків і їх рекапіталізації. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Може дослухаємося до думки комітету і приймемо рішення, тобто за основу, щоб комітет доопрацював і прийняли б ми цей закон. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проект Закону [[реєстраційний номер 4240]] про внесення змін до статті 5 Закону України "Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами" [[щодо скорочення фінансових витрат при повторній сплаті податкових зобов’язань]]. Прошу голосувати. [[17:33:48]] За-316 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас залишилось до розгляду невеличких 5 законопроектів, і тим паче, що присутні представнику уряду, то в мене є таке прохання до вас, давайте продовжимо засідання Верховної Ради на 15 хвилин, тобто до 18.15, і розглянемо ці законопроекти для того, щоб люди, які день чекали, вони отримали сатисфакцію.
А за скороченою ми не зможемо?
Ну, я просив би тоді, можливо, підтримати за скороченою процедурою розглянути ці законопроекти. Прошу проголосувати, шановні колеги. Прошу, підтримайте, я звертаюся до всіх вас. [[17:34:37]] За-192 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на спирт етиловий та алкогольні напої" [[щодо ставки акцизного збору на спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки виноградного вина або вичавок винограду]]. Доповідач – народний депутат України Болюра Антоніна Володимирівна. Чи ви зразу будете за всіх доповідати? Будь ласка, Терьохін Сергій Анатолійович. Шановні колеги, це законопроект реєстраційний номер 3345, підписали його як автори, співавтори, практично, представники всіх фракцій. будь ласка.
Шановні колеги, на жаль, я не сподівався, що у нас буде скорочена процедура, тому доповідь в мене на трьох листах, вона велика. Головна ідея цього законопроекту проста. Ми ввели нові ставки на коньячні спирти українського виробництва. Це було зроблено до того моменту, коли ми попали в кризу. Сьогодні загальні продажі коньяків українських зменшилися більше ніж на 40 відсотків. Я вам нагадую, що для того, щоби виробити український коньяк необхідно як мінімум три роки витримки і як мінімум три роки капіталовкладень. На жаль, ми не входимо в цю систему оцих от акцизів, які ми передбачили раніше. Тому законопроектом, який пропонується багатьма народними депутатами з цих фракцій, пропонується розстрочити введення оцих ставок на три роки. Поставити те, що було станом на 1 січня цього року, залишити до 1 січня наступного року. Потім піднімати у тій пропорції, які ми написали для підняття горілки і інших алкогольних виробів. Можу вам просто нагадати, що у цій галузі виноградарства і виробництва коньяків працює 400 тисяч українських громадян, в першу чергу я вам нагадую, що це південь України. Тому, зважаючи на те, що 100 відсотків депутатів нашого комітету підтримали цей проект, може я попрошу Катерину Тимофіївну щось сказати з цього приводу, щоб.
Будь ласка, будь ласка, да.
щоб підтвердити наші тези. Зважаючи на те, що Міністерство аграрної політики за, підтримує цей законопроект і галузеві асоціації, пропонується прийняти його у першому читанні і в цілому, оскільки там тільки є зміна строків введення ставок. Дякую за увагу і просив би підтримати.
Шановні колеги, прошу записатися на виступ, якщо є бажаючі. Прошу записатися на виступ, шановні колеги. Шмідт, будь ласка. Право на виступ Катерині Ващук передає. Будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, я абсолютно під тверджу. Правильність слів, які сказав голова комітету Сергій Анатолійович Терьохін. Цей законопроект ми напрацювали і розглядали за зверненням всіх виробників коньяку і вин. Знаєте, гарна справа – підвищення акцизів з метою наповнення нашого бюджету, але є моменти, коли ці акцизні збори стають на перешкоді розширенню виробництва. Або навіть гірше: роблять так, що виробництво різко скорочується, бо стає збитковим. Таку картину ми маємо у цьому році. Тільки-тільки почали підніматися наші вітчизняні виноробні і коньячні заводи, тільки стали наповнюватись ринки якіснішою продукцією вітчизняного виробництва, нам усім це було приємно, бо це відзначали і західні експерти, різні зарубіжні експерти, наскільки піднімається якість виноробної справи в Україні. Так, на сьогоднішній день ми маємо дуже непросту ситуацію. Дійсно, на 40, навіть трохи більше, відсотків скоротилось виробництво вітчизняних коньяків, серйозно скорочується виробництво вин, тому що все це має довгий процес, це роки. А якщо зважити, що у цьому беруть участь аграрії, вирощуючи виноград, а його вирощується теж не за один рік і люди уклали у це серйозні кошти і що буде, коли не буде належних ринків збуту, коли скоротиться.
Завершуйте, будь ласка.
коли скоротиться виробництво вітчизняної продукції. На заміну прийде неякісна закордонна, часто неякісна, бо сюди рідко йде високоякісна, бо вона дорога. Тому я дуже з великим проханням звертаюсь, давайте підтримаємо цей закон, він лише відстрочує терміни введення.
Євгегн Царьков, фракція комуністів, будь ласка.
Прошу передать слово Мартинюку.
Адам Мартинюк. Наступний буде виступати Григорій Смітюх.
Шановні колеги, шановні виборці, прийдеться сьогодні порушити певну традицію, бо коли розглядаємо законопроекти, де доповідачем є колега з відповідного профільного комітету, то він завжди щось вносить не те. Сьогодні Сергій Анатолійович нарешті дійшов висновку, що він у грудні 2008 року зробив величезну дурість, вибачте за непарламентський вислів, бо саме він із цієї парламентської трибуни розповідав абсолютно протилежне тому, що сьогодні, прозрівши, доповів нам. Саме вони тоді лобіювали законопроект, яким увели такі тарифи, акцизні збори на коньяк, що ми протягом цього року скоротити виробництво на 79 відсотків. І тут у мене є офіційна довідка, що у зв’язку з цим державний бюджет недоодержав надходжень до бюджету Державного десь біля 250 мільйонів гривень. Це дуже добре, я ще раз підкреслюю, дуже добре, що нарешті є прозріння і пропонується прийняти цей законопроект. Тому я пропоную всіх вас, дійсно, проголосувати за цей закон, який мінімізує ті наші, той, хто з вас голосував за Закон України від 25 грудня 2008 року, який встановив такі акцизні не збори, а, вибачте, побору. Тому прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Після завершення розгляду питання.
Шановні народні депутати, я приєднуюся те, що Адам Іванович, щоб не повторятися, дійсно сказав, що це перший закон, який у цій галузі щось іде в останні роки на зустріч тим виробникам і тим людям, які працюють на збільшення цієї продукції. Ви знаєте, що при Радянському Союзі нас було дві території, яка виробляла цю продукцію. Це був Кавказ, армянський регіон, частина грузинського невелика, і це була Україна, частина Молдавії. І Україна на зовнішні ринки за цей час умудрилася не тільки втратити ринки, а вона умудрилася дати можливість наші ринки заповнити неякісною продукцією з інших країн світу. І зачасту ці спирти, які нам поставляються і тут вони розповсюджуються не відповідають якісним. А ви знаєте, що традиційно Південь України, де дійсно багато людей працює, вони мають дуже великий потенціал в цій галузі. І ви пам’ятаєте, що Верховна Рада підтримала мій законопроект, який направлений був на те, щоб однопроцентний збір направляти на відновлення виноградників і садоводства, це дає один з кроків можливість відтворити галузь цю і відтворити дійсно традиції України по виробництву якісної продукції. І цим законом, якщо ми його зараз підтримаємо, я впевнений, що його необхідно підтримати, дає можливість людям, які працюють в цій галузі, дихнути свіжим повітрям в результаті такої фінансової кризи, яка спонукала, в тому числі, цю галузь. Тому я хотів би призвати комітет, нащастя напевно, другий комплімент говорю, що завжди він відносився з такої позиції, що відстоював національні інтереси і спрямовував всі зусилля для того, щоб реагувати вчасно, якщо виникла проблема. І не цуратися того, що нам приходиться переглядати той чи інший закон, тому що він дає можливість відтворити, створити і зберегти робочі місця, і відповідно це судьби наших людей. Тому я хотів би попросити всіх підтримати цей законопроект в першому читанні і в цілому. Тут немає чого думати, треба діяти, тому що ця галузь потребує.
Дякую, сідайте. Тарас Чорновіл, позафракційні мають право на виступ.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Дуже коротко в одну хвилину вкладаюся, нарешті починає прокидатися здоровий глузд, здоровий розум і розуміння того, що – ура! кавалерійською атакою – особливо в такій болісній і чутливій сфері як підакцизні товари працювати не можна. Так, акцизи мають зростати. Так, вони колись, дасть Бог, тоді ж коли у нас і зарплати, і соціальний рівень зрівняється з європейським, і вони зрівняються з європейським. Хочеться в це вірити. Але будь-які скачкоподібні дії ніколи не дадуть доброго результату. Я думаю, що таке ж саме протверезіння як по коньячних пройде і по-інших підакцизних товарах, де нам тут бігають окремі депутати розказують, як прекрасно зросло і здоров’я народу як зросли надходження до бюджету скоро пройде протверезіння побачимо, що на здоров’я не допомогло - побільшали всякі сурогатні товари, а на бюджет пішли колосальні збитки, бо пішла контрабанда. Тому, давайте думати, і при наступних законах, щоб не доводилося знову виправляти потім.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Пропозиція комітету прийняти за основу і в цілому. Тому я поставлю зараз на голосування про прийняття проекту Закону за основу [[реєстраційний номер 3345]], а саме – це проект закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на спирт етиловий та алкогольні напої" [[щодо ставки акцизного збору на спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки виноградного вина або вичавок винограду]]. Прошу голосувати за основу. [[17:47:11]] За-331 За основу прийняли. Комітет пропонує прийняти в цілому, і у виступах депутатів ця пропозиція була підтримана. Нема заперечень?
Нема заперечень. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на спирт етиловий та алкогольні напої" [[щодо ставки акцизного збору на спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки виноградного вина або вичавок винограду]]. Реєстраційний номер 3345. Прошу голосувати. [[17:48:03]] За-331 Закон прийнятий. Мікрофон Сергія Терьохіна. Він право на репліку має. Ну, прізвище називалось.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, я вітаю вас знову. Я хотів би просто звернути вашу увагу, що всі ініціативи про підняття акцизних зборів, в тому числі на український коньяк виходили, на жаль, не з Комітету з питань податкової, митної політики, а з Комітету бюджету і декілька разів Комітет з питань податкової політики звертався до керівництва Верховної Ради з тим, щоб таке не відбувалося. Тому давайте так, ви вчіть матеріальну частину перед тим, як звинувачувати когось. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми все правильно зробили, ми тільки одного не передбачили, що та ситуація, яка склалася, вона ще пов’язана із зниженням купівельної спроможності населення. Тому давайте робити все, щоб підняти цю купівельну спроможність і підвищити заробітну плату. А ще вона погіршиться у зв’язку з тим, що погано ведеться боротьба з контрабандою цих коньяків і всього іншого, що йде з території Молдови, Придністров’я, з інших держав закамуфльовано. А через це я просив би вас, Володимире Михайловичу, наблизити до розгляду швидше, вчора був широкий дуже круглий стіл, і ми розглядали питання про надання Державній митній службі статусу правоохоронного органу і право на здійснення оперативно-розшукової діяльності, як в усіх абсолютно європейських країнах. І тоді ми могли б зупинити ту контрабанду, яка іде, у тому числі і коньяків, і вплинули б на прийняття не тільки акцизами на споживання вітчизняного , а ще і.
Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо процедури застосування особливих видів мита]]. Доповідач – голова Державної митної служби Макаренко Анатолій Вікторович, співдоповідач – голова Комітету Сергій Анатолійович Терьохін. Прошу вас.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, запропонований до розгляду вами законопроект, розроблений Державною митною службою України на виконання доручення Кабінету Міністрів України з метою усунення існуючих протиріч і розбіжностей між Законом України „Про Єдиний митний тариф” та Законом України „Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами”, та Законом „Про зовнішньоекономічну діяльність”. Проектом передбачається внесення змін до статей 15, 17 та 25 Закону України „Про Єдиний митний тариф”. Цими змінами приводяться норми статті 15 Закону України „Про Єдиний митний тариф” у відповідність до частини сьомої статі 31 Закону України „Про зовнішньоекономічну діяльність”, а статті 17 та 25 у відповідності до норм Закону України „Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами”. Розроблений проект має на меті: перше – запровадити механізм, коли одночасно з провадженням міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів щодо недобросовісного імпорту товару буде зупинено чи припинення надання преференцій та пільг по сплаті ввізного мита, встановлених національним законодавством України; друге – усунути колізії в частині надання відстрочень і стягнення сум несвоєчасно сплаченого мита, нарахування пені та визначення строків його повернення при надмірній сплаті платниками. В результаті прийняття закону, проекту закону буде врегульовано існуючі неузгодженості між положеннями вищезазначених законів України. Прийняття зазначеного законопроекту не потребує додаткових матеріальних та фінансових витрат. Законопроект підтриманий всіма зацікавленими центральними органами державної виконавчої влади. Прошу підтримати зазначений законопроект і прийняти його.
Сідайте, Анатолій Вікторовичу. Дякую вам. Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, рішення комітету.
Дякую. Шановний Анатолію Вікторовичу, зверніть увагу на рішення Конституційного суду з приводу тринадцятивідсоткової надбавки. Тобто по аналогії те, що ви пропонуєте, воно не входить в систему конституційного регулювання оподаткування, але ті ідеї, які ви запропонували є правильними. Тому, відповідно до зауважень науково-експертного управління і Комітету з питань податкової митної політики ми пропонуємо взяти за основу цей законопроект, він важливий, він допомагає нашим експортерам змагатися на зовнішніх ринках. В першу чергу, традиційна продукція – металургія, труби, хімія, сільське господарство. Але ми статтю 15 цього проекту маємо викласти в редакції, яка б не суперечила рішенню Конституційного Суду по тимчасовій надбавці або так званій тринадцятивідсотковій надбавці на імпорт. Дякую за увагу. Комітет пропонує взяти за основу цей проект.
Шановні колеги, немає заперечень, щоб прийняти за основу цей проект закону? Немає. Ну, прошу підготуватися тоді до голосування, шановні колеги. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Єдиний митний тариф” [[щодо процедури застосування особливих видів мита]]. Реєстраційний номер 4523. Прошу голосувати. [[17:54:51]] За-139 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону, реєстраційний номер 4523. На повторне перше, прошу голосувати. [[17:55:17]] За-147 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[щодо розміру ставок]], реєстраційний номер 4726. Доповідач – заступник міністра економіки Валерій Тезійович П’ятницький. Співдоповідач – голова комітету Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України „Про внесення змін до Митного тарифу”, яким передбачається коригування ставок ввізного мита на наступні товари і продукцію. Велика рогата худоба - зниження з 5,15 відсотків до 1 відсотка з метою вжиття заходів для активізації розвитку тваринництва. На склобій, скраб скляний та інші відходи скла - зниження з 5 до нуля відсотків, з метою збільшення частки використання відходів скла в технологічному процесі виробництва скломаси, зменшення витрат на природний газ та сировинні матеріали. На обладнання для суднобудівної галузі, яке не виробляється в Україні - з піввідсотка, п’яти відсотків до нуля відсотків з метою оновлення існуючої технологічної бази суднобудування в Україні. А також проектом закону передбачено проведення деталізації промислового обладнання, яке не виробляється на підприємствах України, яке використовується в автомобілебудівній промисловості і також із зменшення відповідного мита з 2-5 відсотків до нуля відсотків. Цей захід спрямований на збільшення обсягів виробництва продукції підприємствами автомобілебудування у зв’язку з необхідністю їх переоснащення сучасним обладнанням. Прийняття законопроекту сприятиме поліпшенню роботи суб’єктів господарської та зовнішньоекономічної діяльності, стимулюватиме виробництво готової продукції, та підвищить конкурентну спроможність національних виробників відповідної продукції. Прошу підтримати проект Закону України про внесення змін до митного тарифу. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Валерій Тезійович. Сергій Анатолійович, будь ласка, це 4726 законопроект.
Шановні колеги! Дуже коротко, промова була зроблена. Що пропонується? На живі тварини знизити ставки ввізного мита до одного відсотка, з склобою, яке використовується для нашої промисловості, для виготовлення готових скляних виробів з 5 до 0. На реактор ядерний до 0. Оскільки ви знаєте, що підходить строк переоснащення деяких атомних станцій. І на деякі позиції 85-ї групи з двох п’ятих відсотків до нуля. Це в першу чергу стосується інформатизації, галузі інформатизації. Комітет. Це дуже простий закон. Комітет пропонує прийняти його в першому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає заперечень? Будь ласка, Григорій Смітюх, мікрофон.
Дякую. Шановні народні депутати, відповідно запропонований цей проект, я рахую, що його треба відхилити, відправити на повторне читання. Чому саме? Безперечно, що Україна сьогодні, якщо аналізувати аграрний сектор і той стан, який склався в нас по скоту, він потребує негайного державного втручання. І тут я погоджуюся в тому плані, що треба зняти всі обмеження на ввіз тварин живої, так сказать, ваги, так? Але я не можу погодитися на те, що ми в один закон цей пропонуємо інші пропозиції, які пов’язані з суднобудівництвом і тощо. Тому що нульова ставка не дає можливість розвивати в цілому комплекс. Треба дивитись ширше. Якщо це в цілому якісь лінії, або заводи „під ключ”, як прийнято говорити, то це одна ситуація. А коли обладнання завозиться окремої частини, то, я думаю, що це недоречно на цьому ж етапі Україні робити. Тому я пропоную цей законопроект направити суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Хто ще наполягає? Катерина Ващук, мікрофон.
Шановні колеги, я все-таки звертаюсь аби ви уважно ще раз подивились на цей законопроект. По-перше, там ідеться лише про критичний імпорт. Це те чого в Україні немає. І це те, що допоможе поновити генофонд українського тваринництва. Це те, що допоможе налагодити роботу суднобудівних і інших наших промислових підприємств. Там немає жодного товару, який виробляється в Україні, йдеться про критичний імпорт. Тому я звертаюсь до вас і прошу підтримати цей законопроект, а до другого читання можна буде з ним попрацювати, якщо є на це потреба. Дякую.
Шановні народні депутати, Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я бачу всі втомилися. Я сам проти того, щоб ми ввозили щось, особливо коли зменшується мито. Зараз ми розібралися, що мова йде тільки про племінну худобу, саме про неї говорила Катерина Ващук, саме про племінну худобу. Раз. Друге щодо склобою. То мова йде про економію енергозатрат, тому що вся Європа економить на цьому газ, а ми перевитрачаєм. І третє. Мені довелося бути у Щецені на судноверфі у Польщі, де переоснащувалося нашу українське судно, назване іменем величезного патріота України Бориса Федоровича Деревянка, якого застрелили в Одесі, редактора газети „Вечірня Одеса”. І я вам скажу, що я задався питанням: „Чому там польська верфь повністю заповнена, а наші заводи: одеський, миколаївський, всі стоять?” Та саме через те, що обладнання для суднобудівної галузі у нас обкладене великими податками. Ми на ввозі втрачаємо, ми кругом втрачаєм, і замовлення йдуть туди. Я задавав ці питання, бачив на них відповіді. Так от, абсолютно правильна пропозиція, що нам, якщо ми хочемо, щоб наше власне виробництво процвітало, то це правильна пропозиція, може, одна з небагатьох правильних пропозицій, які в останній час давало Мінекономіки: підтримати зараз і прийняти і в першому, і в другому читанні ці законопроекти. Тому що ми таким чином підемо на збільшення і автомобілебудування, і суднобудування, і інших, і відтворення живої худоби, щоб не завозили сюди шкіру, щоб не завозили сюди емульсію і все інше. Приймаючи ту базу, яку ми маємо зараз, рослинницьку, маючи ще в запасі десь 30 відсотків, якщо хватить розуму у МінАПК задіяти мікрохвильові технології, якщо дослухаються вони коли-небудь до цього. То ми можемо мати серйозні прирости в економіці. Я закликаю вас проголосувати за пер.
Дякую. Хто ще наполягає, шановні колеги? Ні? Ну, будь ласка, Сергій Терьохін, мікрофон. Мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би все-таки, щоб ви звернули увагу, в кого є цей проект закону, в порівняльну таблицю. Там, дійсно, іде мова про племінну худобу, про склобій, який привозиться сюди для того, щоб робити готову продукцію і про станки ЧПУ, тобто. ну, ядерні реактори. Тобто більше там нічого немає. Якщо є якісь підозри, що там щось хочеться ввозити без оподаткування, ну, по крайній мірі, давайте брати цей законопроект за основу, і потім дивіться, що там нічого такого немає. Але під стенограму можу сказати, що все, що було вам розказано з трибуни Верховної Ради, відповідає дійсності. І там, знаєте, ефекту отих тендерних палат немає. Тобто вам вирішувати, але ми пропонуємо.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 4726]] „Про внесення змін до Митного тарифу України” [[щодо розміру ставок]]. Прошу голосувати. [[18:05:25]] За-134 Рішення не прийнято. На повторне перше читання вношу пропозицію направити цей законопроект, реєстраційний номер 4726. [[18:05:49]] За-137 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, у нас залишилося тут ще 8 хвилин чи скільки працювати. Є два ще проекти закону – 4770 і 5134. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про внесення змін до деяких законів України" [[щодо скасування окремих положень, що не узгоджуються з чинним законодавством]]. Будемо розглядати чи ні?
Мало часу.
Одну хвилиночку, шановні колеги. Там мова йде про те, одну хвилинку, ми ж продовжили на п’ятнадцять хвилин. Мова йде про те, щоб у цьому законі – зверніть увагу! – Верховна Рада постановляє підпункти 2 і 3 пункту 2 розділу 2 Закону України від 19 лютого 2009 року про внесення змін до деяких законів України виключити. Закон набирає чинності з моменту опублікування. Хай скаже нам зараз заступник міністра про що і давайте визначимось, вони цілий день чекали. Будь ласка, Михайло Олександрович, нехай скаже про що мова йде.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Коли розглядався у Верховній Раді законопроект 3515, то там була врахована норма, котра передбачала, що нафтопродукти, які ввозяться для промислової переробки за прямими договорами на нафтопереробні підприємства України, які мають усі стадії технологічного процесу з виготовлення нафтопродуктів за переліком, визначеним Кабінетом Міністрів відповідно до Закону України про ставки акцизного збору на деякі товари продукції не є об’єктом оподаткування акцизним збором. Тому для недопущення ухилення від оподаткування та запобігання не цільового використання зазначених нафтопродуктів іншими суб’єктами господарювання пропонувалося запровадити додатковий контроль митними органами нафтопродуктів на відповідність стандартам та встановлення порядку ввезення нафтопродуктів для повторної переробки вітчизняними нафтопереробними підприємствами, які мають всі стадії технічного процесу з переробки нафти. Однак рішенням комітету ця норма була вилучена, Верховна Рада з цією пропозицією погодилась і прийнятий Закон України від 19 лютого 2009 року про внесення змін до деяких законів України такої норми не містить. Водночас в Прикінцевих положеннях лишилось положення, спрямоване на його реалізацію. Для виправлення цієї ситуації і є прохання вилучити з Прикінцевих положень, бо те що там записано, крім того, що воно потребує щорічно 8 мільйонів і одноразово 26 мільйонів гривень на виконання грошей, сьогодні вся ця система органів Держспоживстандарту вона повністю виконується відповідно до Декрету Кабінету Міністрів про стандартизацію і сертифікацію. Тому прохання підтримати це технічне питання. Дякую вам за увагу.
Будь ласка, Сергій Анатолійович, мікрофон ввімкніть, Терьохіна.
Шановні колеги! Мені власне нічого добавити до того, що сказав доповідач попередній. Є колізія між двох норм. Ви пам’ятаєте, вводили цю норму для того щоби, припустимо, брати дизель з великою сіркою, привозити в Україну і на наших нафтопереробних заводах забирати ту сірку і поліпшувати якість. І для цього, значить, ми не виключили подвійне акцизне оподаткування. Тепер є дві норми. Якщо вони залишаються, ну, така система просто не працює. Те, що уряд запропонував, воно вірно. Оскільки треба брати акциз один раз, а не декілька разів, як пропонується оцією перехідною нормою. Вам вирішувати, але це дійсно технічна правка, тут нічого такого немає.
Шановні колеги, можна поставити на голосування? Немає заперечень ? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу про внесення зміни до Закону України „Про внесення змін до деяких законів України” [[щодо скасування окремих положень, що не узгоджуються з чинним законодавством]]. Реєстраційний номер 4770. Прошу голосувати. [[18:10:38]] За-137 Рішення не прийнято. На голосування ставлю про направлення на повторне перше читання проекту закону 4770. [[18:11:01]] За-126 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, у нас тут залишився ще один. Одну хвилиночку, зараз залишився. Шановні колеги, хай сидять люди на роботі, хай привикають, що чотири дні на місяць чи вісім днів можна посидіти у Верховній Раді. Будемо чекати, поки вони зберуться. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" (щодо мита на електричні провідники) (реєстраційний номер 5134). Якщо є державна позиція, то буде голосування, якщо немає, то не буде його. [[Шум у залі]] Будь ласка, Валерій Тезійович.
Шановні народні депутати, проект закону передбачає збільшення ставок ввізного мита з 2 до 10 відсотків на електричні провідники, які класифікуються за товарними підкатегоріями, які зазначені у законопроекті. Запропонована зміна ввізного мита передбачає те, що збільшується завантаженість потужностей підпримств-виробників кабельно-провідникової продукції. Воно передбачається, що це сприятиме збільшенню випуску продукцію, збереженню робочих місць, отриманню додаткового прибутку. Я хотів би зазначити, що коли готувався законопроект, звичайно, що була ситуація, коли дійсно було суттєве зростання імпорту цих видів продукції. Для вашої довідки: за 11 місяців 2009 порівняно з відповідним періодом 2008 року імпорт цієї продукції зменшився в 10 разів. Тобто для того, щоб було зрозуміло, яка ситуація на сьогоднішній день з цим видом продукції. Дякую за увагу.
Будь ласка. Сергій Анатолійович Терьохін. Сідайте, будь ласка.
Шановні колеги, це один із прикладів тих заходів, які захищають український ринок від, як правило, демпінгованої продукції, яка виробляється за кордоном. На жаль, заступник міністра сказав, що там щось зменшилося, я так розумію, що він вже не підтримує збільшення мита на провідники. Але ми декілька років потерпали від демпінгованої продукції, електропровідників в першу чергу, з країн третього світу. Знаєте, щоб не було тут жодних скандалів, не буду казати їх назви, але самі знаєте. Тому пропозиція уряду про збільшення до 10 відсотків мита на провідники електричні підтримується комітетом. І він пропонує прийняти цю пропозицію в першому читанні і в цілому.
Дякую. Зрозуміла пропозиція, шановні колеги? Ну, Григорій Смітюх. 30 секунд, бо 30 секунд, бо у нас зараз ми рішення не приймемо. Я прошу вас, залишилась одна хвилина.
На перший погляд, дійсно, ми захищаємо свій ринок, але давайте вдумаємося в таку ситуацію, чи не являється цей закон, якщо його прийме Верховна Рада, так називаемый за рахунок споживачів, збільшення державного бюджету? Це перше питання. Друге питання, безперечно, що та продукція, яка не виробляється, вона повинна обладуватися додатковим митом. Але якщо цю продукцію не виробляє Україна, то треба робити, ставити питання, що Міністерство економіки зробило на сьогоднішній день, щоб відновити це виробництво? Тому що ви знаєте, що більшість продукції для цієї галузі, особливо для битових і інших потреб, в нас сьогодні експортується. Тому що наша галузь ця майже повністю знищена. Тому я рахую, що цей закон можна прийняти тільки в першому читанні. А між другим. до другого читання уважно розібратися з даними, що у нас у цьому плані було, що є і що потрібно зробити для того, щоб хоча б частину цих коштів направляти на відновлення цієї продукції. Тому що, дійсно, сьогодні подавляючі елементи цієї продукції.
Шановні колеги, я ставлю пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 5134]] про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України” [[щодо мита на електричні провідники]]. Було сказано, що це для захисту внутрішнього товаровиробника, що заводи у нас з цього приводу не працюють. Прошу голосувати. [[18:15:57]] За-98 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Вечірнє засідання Верховної Ради України. вже пізно. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Шановні народні депутати, завтра Верховна Рада України продовжить роботу у пленарному режимі з 10 години за розкладом на п’ятницю.