Слава Україні! Шановні народні депутати, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Звертаю увагу, що згідно з прийнятою Верховною Радою України постановою усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально поставитися до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. У разі повітряної тривоги буде оголошено перерву в пленарному засіданні, і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні народні депутати, за парламентською традицією розпочнемо роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Сьогодні триває вже 461-й день широкомасштабної збройної агресії рашистів проти України. Дякуємо нашим самовідданим захисникам і захисницям, які цілодобово героїчно відбивають численні атаки російської держави-окупанта і систематично знищують її озброєння, військову техніку та живу силу. Вічна слава всім, хто боронить українську державу. Вшануймо світлу пам’ять полеглих за Україну воїнів та всіх безвинних жертв злочинів російської держави-терориста. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу, сідайте. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у нашого колеги народного депутата України Євгенія Вадимовича Брагара. Давайте привітаємо нашого колегу, побажаємо йому міцного здоров’я, успіхів та якнайшвидшої перемоги. Вітаємо. [[Оплески]] Шановні народні депутати України, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань пропоную провести сигнальне голосування. Нагадую, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, я прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. Прошу голосувати. [[10:26:49]] За-177 За – 177, проти – 5, 4, решта не голосували. Шановні колеги, все, як завжди. Ще раз звертаюся до всіх колег із закликом неухильно дотримуватися безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень, раніше ніж через годину після завершення нашої роботи. Шановні народні депутати, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано, тому переходимо до його розгляду. І починаємо з першого, це 9190, будемо розглядати проект Постанови про щорічну доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина в Україні у 2022 році. Шановні колеги, відповідно до пункту 17 частини першої статті 85 Конституції України, статті 232 зі значком "3" Регламенту Верховної Ради України, статті 18 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" до повноважень Верховної Ради України належить розгляд щорічної доповіді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан дотримання та захисту прав і свобод людини в Україні. Востаннє щорічна доповідь Уповноваженого Верховної Ради з прав людини про стан дотримання та захисту прав і свобод людини в Україні була заслухана у Верховній Раді у 2013 році. Профільний Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій України, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні, проведеному 5 квітня 2023 року (протокол №79), розглянув щорічну доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина в Україні у 2022 році. Згідно із частиною четвертою статті 20 Регламенту Верховної Ради України питання включаються до порядку денного сесії позачергово без голосування. Шановні колеги, я інформую вас, що відповідно до Регламенту Верховної Ради України на Погоджувальній раді було узгоджено наступний порядок розгляду цього питання. Перше. Доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини – до 10 хвилин, а також відповіді доповідача на питання від депутатських фракцій та груп – до 24 хвилин: одна хвилина на запитання, 2 хвилини на відповідь. Після цього ми голосуємо. Шановні колеги, нема заперечень з приводу цього, з приводу пропозицій Погоджувальної ради. Тоді на трибуну для доповіді запрошується Уповноважений Верховної Ради України з прав людини Дмитро Валерійович Лубінець. Будь ласка, Дмитро Валерійович.
Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Я особисто хотів, напевно, зразу подякувати шановним народним депутатам, Руслану Олексійовичу Стефанчуку за політичну волю. Останній раз, коли шановні народні депутати голосували за постанову Верховної Ради України після заслуховування щорічної доповіді Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, відбувалося це в 2011 році. В 2013 році останній раз Уповноважений представляв цю щорічну доповідь, але за це не голосували шановні народні депутати. Я дякую вам за те, що ми разом перериваємо цю ганебну традицію і дякую українському парламенту дев’ятого скликання. [[Оплески]] Кожному з вас, шановні народні депутати, була роздана щорічна доповідь у вигляді невеличкої презентації. Зразу скажу, що жодна державна гривня за це не постраждала, ми це зробили за рахунок наших міжнародних партнерів, не треба звинувачувати, що ми витрачаємо державні кошти. Ця щорічна доповідь побудована. на декілька розділів. В першу чергу ми показали стан наших громадян у зв’язку з повномасштабною агресією з боку Російської Федерації. З 24 лютого 2022 року Російська Федерація, за нашими даними, намагалася захопити всю територію нашої держави і автоматично це вплинуло на кожну сім’ю українців в нашій державі, на кожну. Цифри, я переконаний, ви побачили, вони вражають. Більше 8 мільйонів громадян України виїхали за кордон, 4,9 мільйона громадян отримали статус, різний статус захисту на території іноземних країн. Більше 5 мільйонів громадян України проживають на тимчасово окупованій території України. Загиблих, за нашими даними, близько 19 тисяч. Звертаю вашу увагу, шановні народні депутати, що це цифри станом на 31 грудня 2022 року, саме цей час окреслений в щорічній доповіді згідно закону України. Окреме питання ми досліджували щодо фактів сексуального насильства. Шановні народні депутати, зафіксований найменший вік постраждалої від сексуального насильства, скоєного російськими військовослужбовцями, – 4 роки, найстарший вік – 85 років. Щодо наших українських дітей ви можете побачити цифри. Знову ж таки звертаю вашу увагу, що це цифри підтверджені і цифри тільки на територію, яку контролює український уряд. За нашими даними, тільки в Маріуполі більше тисячі 200 цивільних, більшість з яких складали жінки і діти, загинули внаслідок авіаційного бомбардування Маріупольського драмтеатру. Я використовував виключно цифри підтверджені, тому що цю щорічну доповідь міжнародні партнери будуть використовувати як офіційний документ, тому я в цій щорічній доповіді не писав, не припускав приблизних цифр, а всі цифри є підтверджені. Щодо пошкоджених об’єктів інфраструктури. Ви можете побачити, що більше 3 тисяч зруйнованих закладів освіти, більше тисячі 150 об’єктів матеріально-культурної спадщини в Україні, з них 305 релігійних споруд. За приблизними оцінками, сума збитків, що нанесла Російська Федерація, складає більше 600 мільярдів доларів США. Щодо українських дітей. Ми офіційно фіксуємо факти примусової депортації або переміщення українських дітей з тимчасово окупованої території України на територію Російської Федерації. Шановні народні депутати, ми юридично встановлюємо факти, підтверджені, скоєння російськими військовослужбовцями воєнних злочинів з ознаками геноциду. Примусове переміщення дітей з однієї етногрупи в іншу визначається як геноцид, і ми це дослідили і зафіксували. Видана окрема спецдоповідь по дітях. Також ми зафіксували, що українських дітей піддають тортурам. Це зафіксовані факти, наприклад, в Херсоні. Українських дітей викрадають, навіть коли у них є батьки на території України. І все це робить Російська Федерація. Щодо участі мене особисто, мого представника в координаційному штабі з питань поводження з військовополоненими. Ви бачите всі публічно цю роботу, ми повертаємо наших героїв, героїнь додому, займаємося не тільки військовополоненими, а і цивільними. І тут я прошу шановних народних депутатів сприяння щодо оприлюднення інформації, що, за нашими даними, Російська Федерація затримала більше 27 тисяч цивільних, яких росіяни тримають на тимчасово окупованій території фактично в полоні та на території Російської Федерації. Щодо міжнародного співробітництва. Я особисто прийняв участь в багатьох міжнародних заходах, зустрічах, не буду на цьому зупинятись. Але як самий головний результат моєї діяльності, шановні народні депутати, 5 серпня 2022 року одна з найбільших організацій омбудсменів світу офіційно виключила зі своїх лав представника Російської Федерації. [[Оплески]] І це стало вперше, коли міжнародна організація IOІ, International Ombudsman Institute, це зробив. Далі була Рада Європи. І в цьому році у нас теж є продовження цього процесу, росіян продовжують виключати. Щодо соціальної держави. Ми звертаємо увагу, що у нас зростає кількість звернень до мене з числа внутрішньо переміщених осіб, незахищених верств населення, дітей, які потребують додаткового захисту. Все це ви могли побачити, я дуже прошу ознайомитись, в щорічній доповіді. Не буду зупинятись на конкретних цифрах, хотів би єдине що сказати, що за весь 2022 рік до Уповноваженого надійшло 42 тисячі 485 звернень. Станом на сьогодні більше 40 тисяч до мене вже звернулись в 2023 році. Ми бачимо шалену кількість зростання, шалену кількість звернень особисто до мене. Я переконаний, що це пов’язують громадяни України з тим, що ми показуємо, ми разом з вами, що ми можемо захищати і будемо захищати права наших громадян. Шановні народні депутати, при закінченні свого виступу я хотів вам нагадати, що коли ви проголосували за обрання мене на цю високу посаду, я тоді, звертаючись з цієї високої трибуни, сказав вам, що поновити довіру громадян України до системи захисту прав людини в Україні ми можемо тільки разом – Уповноважений Верховної Ради України з прав людини та Верховна Рада України. За цей час, я переконаний, що ми разом з вами показали гарну співпрацю. Я переконаний, що сьогодні це результат нашої спільної роботи. І ті рекомендації, які сьогодні після вашого голосування набудуть нового юридичного статусу, будуть виконані українським урядом, центральними органами виконавчої влади, місцевим самоврядуванням, правоохоронним сектором. Дякую, шановні народні депутати. Переконаний, що ми всі разом з вами рухаємося до перемоги і робимо все для цього кожен на своєму місці. Дякую українському парламенту. Дякую громадянам України. Слава Україні!
Героям слава! Дякуємо, Дмитро Валерійович. Дякую за те, що ви відновили добру традицію звітів у Верховній Раді. Я вважаю, що це дуже важливо не тільки тому що зараз триває війна, а тому що Уповноважений з прав людини – це саме парламентська інституція. І мені здається, що парламент не помилився, призначаючи вас на цю високу посаду. Тому дякуємо вам за вашу роботу. Дякуємо за звитяжну працю. Я думаю, що інші питання ми почуємо від наших фракцій і груп. А як ми домовлялися, наступний етап – це питання від фракцій і груп. І я прошу фракції і групи записатися на питання до нашого шановного Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Прошу записатися на запитання. По одному питанню від фракцій і груп. Одна хвилина на запитання, дві хвилини на відповіді. Будь ласка. Шановні колеги, будь ласка, слово надається народному депутату України Ігорю Федоровичу Молотку, депутатська фракція "Партія "За майбутнє".
Слово передається Ірині Мирославівні.
Ірина Мирославівна, будь ласка.
Ірина Констанкевич, депутатська група "За майбутнє". Найперше я хочу подякувати за ту роботу, яку здійснює омбудсмен Дмитро Лубінець і офіс. Ми всі свідки цієї величезної роботи. І ми бачимо уже результати не лише тут у нас, в Україні, але й за кордоном, тому що на вашу роботу, на результат вашої роботи спираються міжнародні експерти і міжнародні інституції. Питання, з яким я хочу до вас звернутися, - це діти. Це ключова тема. Діти, не лише які за кордоном, це діти, які в прифронтових зонах, це діти, які в статусі переміщених осіб. Скажіть, будь ласка, якою є система роботи і які ви бачите ключові проблеми у цьому напрямку? Дякую.
Дякую, Ірина Мирославівна. Щодо дітей. За нашими даними, більше мільйона дітей, українських дітей зараз за кордоном, в тому числі статусні діти з інституцій. Більше 700 тисяч українських дітей проживали на тимчасово окупованій території. Насправді сказати, яка кількість з них примусово переміщена або депортована на територію Російської Федерації, неможливо. Ту цифру, яку ми публічно оприлюднюємо, близько 20 тисяч – це приблизно верифіковані цифри українських дітей, яких росіяни викрали, фактично викрали і вивезли на територію РФ. Система міжнародного захисту прав людини, яка б могла верифікувати, допомогти нам повернути українських дітей додому з території РФ, не існує, і це сучасна проблема. Що нам треба зробити, нам як державі? В першу чергу нам треба швидко провести реформу деінституалізації українських дітей. Всі діти, які будуть повертатись з-за кордону в Україну, повинні повертатися вже в реформовані інституції. Друге: нам треба розробити алгоритм тиску на Російську Федерацію, щоб українських дітей все ж таки почали повертати. Ви бачите, що ми як держава станом на сьогодні повернули 369 дітей, але нам є над чим працювати, і тут нам треба тиск міжнародної спільноти. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Бакунець Павло Андрійович, депутатська група "Довіра".
Шановний пане омбудсмен! Дозвольте, будь ласка, до вас задати запитання, яке сьогодні турбує Львівщину, а саме – Яворівщину. Днями завдяки добрій роботі правоохоронних органів поліції, прокуратури на Яворівщині вдалося затримати групу людей, котрі, на жаль, під час війни торгували наркотиками. І це понад 5 людей, і навіть один з них торгував боєприпасами і вибухівкою, і це в час війни. І здавалося, що це добрі новини, однак наш суд, на жаль, відпустив цих людей на волю. Тому моє запитання до вас: чи це нормально, що під час війни, коли люди і так в поганому емоційному стані і затримують наркоторговців, а суд їх відпускає додому? І я звертаюся до вас, до вашого Офісу Уповноваженого, аби ви взяли цю справу на свій контроль особистий і, власне, прокоментували, як під час війти наркоторговці можуть виходити на волю. Дякую.
Дякую за запитання. Я візьму на особистий контроль, чекаю від вас дані по цій ситуації. І звертаючись до всіх шановних народних депутатів, якщо у вас є дані щодо невідповідності винесеним рішенням українськими судами, у мене є повноваження направляти моніторингові візити до судових установ, в тому числі ми перевіряємо судові засідання і їх моніторимо. Ганебний випадок, я думаю, що всі про це знаєте, який стався на Закарпатті, коли групове було зґвалтування дівчинки, закінчилося тим, що я підключився, зараз новий судовий розгляд, ми даємо оцінку діям судді, я окремо зараз напрацьовую питання щодо невідповідності судді та порушення присяги від судді і направлення відповідного листа на Вишу раду правосуддя щодо діяльності представникам прокурора та адвокатам. Тому, будь ласка, надавайте такі дані, інструментарій у нас є. Але знову ж таки я не можу це робити самостійно, ми можемо це робити разом з вами. Я абсолютно відкритий до всіх народних депутатів в будь-який час, ви всі знаєте мій мобільний телефон, знаєте, де я знаходжуся, заходьте, повідомляйте дані і ми разом будемо напрацьовувати нову систему як змінити ганебну практику, яка є у нас в Україні. У нас суди масово виносять неправові рішення і нам з цим треба щось робити. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, наступний народний депутат Дануца Олександр Анатолійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую, по-перше, вам за вашу роботу і прошу передати слово Павлу Сушку.
Будь ласка, Павло Сушко.
Вітаю, шановний Дмитро Валерійович. Хочу подякувати вам за роботу офісу по поверненню наших військовополонених, наших захисників, а також за ту роботу, яка проводиться зараз по поверненню незаконно депортованих дітей. Але хотів би запитати у вас ще одне питання. Що зараз, які заходи вживаються зараз щодо повернення вилучених за кордоном дітей в батьків? Таких випадків зараз близько 50, вилучених з різних причин і поміщених в інтернати чи в прийомні сім’ї за кордоном. Які заходи вживаються? Бо це дуже велика проблема і захист їхніх прав Міністерством закордонних справ обмежений. І також питання, що зараз з дітьми, які народилися вже за кордоном і від яких відмовилися батьки, в якій системі захисту вони.
Дякую, пане Павло. І дякую за те, що постійно опікуєтесь питанням українських дітей. Ми неодноразово з вами зустрічались, пропрацьовували ці питання. Дійсно, шановні народні депутати, у нас є випадки, коли за кордоном забирають українських дітей. Найбільш ганебна ситуація у нас по Італії та Німеччині. По Італії. Після того, як я побачив системну проблему, я зустрівся з омбудсменами Італії, там трошки інша система, у них їх там декілька, вони розбиті по регіональному принципу. Але тепер кожен випадок я беру на особистий контроль, повідомляю їм, вони втручаються в цю ситуацію і ми робимо все, щоб дитину повернути на територію України і повернути батьків. Це єдиний випадок, як ми можемо возз’єднувати сімей. Дійсно, проблема у нас є через національне законодавство європейських країн, вони трактують наших офіційних усиновлювачів як незаконними представниками. Це стосується навіть рідних бабусь, дідусів. І отакий алгоритм у нас є. У нас є як негативні приклади, так і позитивні, коли ми повертали. Робимо це, скажу відверто, в такому напівручному режимі. Конкретна ситуація, є партнери, які нас підтримують в тому числі фінансово, ми купуємо квитки, виїжджають мої співробітники і повертаємо їх додому. Щодо дітей, які народились і від яких відмовились батьки. У мене на даний час таких випадків звернень до мене не було. Але знову ж таки, якщо у вас, да, є звернення, будь ласка, надайте і ми відпрацюємо, як захистити цю ситуацію. Єдиний шлях у мене, на мій погляд, - це пряма комунікація з моїми колегами-омбудсменами світу і міжнародні партнери, які нас підтримують. Дякую.
Будь ласка, Євтушок Сергій Миколайович, фракція "Батьківщина".
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановний Дмитро Валерійович, насправді хочу подякувати вам за повернення поваги до інституції, яку ви очолюєте, за змістовну доповідь. Спасибі велике. Але разом з тим хочу зауважити, що саме в ці місяці, в ці дні урядом, владою, на жаль, повністю вимивається, системно вимивається соціальна складова. Я зараз хочу вам сказати, що вашого захисту і уваги потребують наші військовослужбовці, особливо ті, які є полонені. Видерти тих 30 тисяч гривень з уряду навіть неможливо, тому що уряд має до всіх виплат повну обструкцію. Скажіть, будь ласка, чи готові ви в уряді відстоювати ці соціальні речі, тому що ця соціальна несправедливість уже через края? А ми вам готові допомагати в цьому. І друге питання. Скажіть, будь ласка, інституцію, яку ви зараз розгалужуєте, чи ви плануєте на регіональні офіси перекласти?
Дуже дякую за запитання. Дякую, пане Сергію. Дійсно, шановні народні депутати, я бачу в діях деяких міністерств те, що є закладені бюджетні програми на соціальну підтримку, наприклад, ветеранів, діючих військовослужбовців, але через бюрократичну складову процес виділення коштів для сімей затягуються. Я на це звертаю увагу, йдуть від мене акти реагування на уряд, на відповідні міністерства. І знову ж таки, якщо шановні народні депутати готові до цього підключитися, будь ласка, так, нам треба разом це робити. Щодо регіональної складової. Шановні народні депутати, коли я був обраний вами на цю посаду, я побачив, що в регіонах був один головний спеціаліст на цілу область. На даний час створена мережа регіональних офісів, призначаються регіональні представники, але все це потребує додаткової фінансової підтримки. Дякую вам, шановні народні депутати, що ви під час голосування за державний бюджет на поточний рік підтримали збільшення видатків на нашу інституцію. Ці видатки пішли виключно на заробітні плати. На даний час єдине, що я отримую від державного бюджету, це захищені статті (комуналка) і заробітні плати фахівців, все решта, операційна діяльність забезпечується нашими міжнародними партнерами, донорами. Тому дуже вас прошу, я бачу, що треба розбудовувати регіональну мережу, але це неможливо зробити без підтримки з боку українського парламенту. Дякую.
Будь ласка, Колтунович Олександр Сергійович, група "Платформа за життя і мир".
Загородньому передайте слово, будь ласка.
Шановний Дмитре Валерійовичу, хочу вам від себе особисто, від нашої групи, подякувати вам за вашу роботу, вашу відкритість, вашу людяність, вашу відповідальність. І хочу побажати вам подальшої наполегливості у вашій не легкій, але такій потрібній всім громадянам України роботі. Запитання, яке хочу вам задати, наступне. Сьогодні є не до кінця вирішеною проблема вирішення. призначення пенсій особам, які проживають на тимчасово окупованій території або на території, де ведуться бойові дії. Скажіть, будь ласка, які для вирішення цього питання є напрацювання в Офісу Уповноваженого Верховної Ради з прав людини і які кроки ви будете здійснювати для вирішення цієї проблеми? Дякую вам.
Дякую за ваше запитання. Дійсно, воно дуже болюче і дуже складне, і проблемне. Ми побачили, що це стосується мільйон наших громадян, які перебувають на тимчасово окупованій території України та фактично в місцях ведення відкритих бойових дій. Я окремо вже звернувся до українського уряду, пропозиція і рекомендація була наступна: суттєво збільшити видатки на цю статтю, щоб додатково захищати, підтримувати наших громадян. Всі ми розуміємо, що ми живемо в умовах війни, що, перше, на що витрачає уряд кошти і ми як держава, – це Збройні Сили України. Але ми воюємо за людей, ми не повинні забувати, що дійсно ми воюємо в першу чергу за те, щоб повернути довіру людей, повернути людей, які проживають на тимчасово окупованій території. Можу вам єдине пообіцяти, що я буду і надалі продовжувати цю роботу. Будь ласка, підключайтесь, я готовий започаткувати робочу групу, куди запросити шановних народних депутатів і таким чином знову ж таки тиснутим в гарному сенсі цього слова на український уряд, щоб вирішити це питання. Дуже вам дякую.
Дякую. Будь ласка, Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Вікторії Сюмар.
Секундочку, колеги, перед тим як я передам слово Вікторії Сюмар, я все-таки попрошу, народні депутати, ваші робочі місця чітко визначили для зручності табличками. Будь ласка, займіть ваші місця, бо якось, ну, навіть некоректно, з 2011 року вперше голосується доповідь, з 2013-го вперше виступає особа, яка призначена нами, а ми тут влаштовуємо Бессарабський ринок, вибачте мені. Будь ласка, сядьте на свої місця. Сядьте усі на свої місця. Будь ласка, пані Вікторія Сюмар.
Шановний пане спікере, я насправді вдячна вам за це зауваження. Тому що, колеги, я відверто не розумію, якщо уповноважений наш з вами зараз розповідає про тортури над українськими дітьми, а тут базар, то, напевно, з нами всіма щось не так трохи. Давайте трошки послухаємо, тому що більшої проблеми, аніж зараз ми обговорюємо стосовно українців, 8 мільйонів з яких перебуває за кордоном і як їх повертати, навряд чи сьогодні є в Україні. У мене до вас два запитання, пане Лубінець. Я, по-перше, дякую за цю доповідь, добре, що вона тут звучить зараз. Перше – це полонені цивільні. Ми розуміємо про обміни з військовими, але ми знаємо, що цивільних в полоні теж надзвичайно багато, і це проблема, яка була з 14-го року. Ми пам’ятаємо того ж Кольченка і Сенцова, які були цивільними людьми, сьогодні ці люди воюють насправді на фронті. Яка система сьогодні обміну цивільних? І друге питання щодо внутрішньої ситуації з правами людини. Я не можу не спитати зараз, як ви оцінюєте ситуацію зі свободою слова і.
Дякую. По цивільним. За моїми даними, більше 27 тисяч цивільних затримали росіяни, російські військовослужбовці на тимчасово окупованій території України. Це шалена кількість наших громадян. Росіяни, на мій погляд, це роблять через дві умови. Перше. Вони хочуть збільшити обмінний фонд, так названий банк обміну. І друге. Вони максимально хочуть, щоб родичі цивільних заручників виходили на протести з плакатами, перекривали дороги. Ми фіксуємо факти, що в телеграм-каналах з російської сторони постійно йдеться робота щодо того, щоб громадяни України виходили, робили все, щоб унеможливити нормальне, спокійне функціонування державних органів в Україні. Так, це внутрішня робота, яку робить російський агресор у нас всередині. Що в даний час я роблю? Перше. Я виступив з ініціативою започаткування окремого майданчику, де ми ці питання повинні піднімати. У нас є перший позитивний такий крок з боку Туреччини, турецького омбудсмена, який став ініціатором того, що, можливо, буде створена платформа гуманітарний коридор, де ми будемо не тільки піднімати питання по цивільним заручникам, а й робити конкретні кроки, як їх повертати додому. Ми навіть не можемо на даний час перевірити умови тримання. Міжнародний комітет Червоного Хреста не працює на території РФ, на тимчасово окупованій території. Система, міжнародна система захисту прав людини не існує, це фікція. Росія всім показала, що це просто папірець.
Дякую. Будь ласка, Бурміч Анатолій Петрович, депутатська група "Відновлення України", прошу. Шановні колеги, перед тим. це у нас буде завершальне запитання і завершальна відповідь. Я попрошу народних депутатів зайняти свої місця, після цього ми проголосуємо звіт Уповноваженого з прав людини Верховної Ради України. І після цього мною буде внесена одна пропозиція трошки змінити порядок денний, оскільки Сергій Шаптала тут, щоб перейти одразу до питання, по якому він доповідач. Але, будь ласка, Анатолій Петрович Бурміч, а народних депутатів я прошу зайняти свої місця.
Дякую, пане Голово. Шановний Дмитре Валерійовичу, до мене звернулася дружина одного із захисників "Азовсталі", який сьогодні знаходиться у полоні, і вона не знає його долі, неодноразово зверталася, каже, буцімто подавали його на обмін, але ніхто їй не відповідав. Це старший лейтенант Васильєв Валерій Ігорович 109-ї об’єднаної територіальної оборони. Він хронічно хворий, у нього хронічне захворювання щитовидної залози, необхідно постійно за ним догляд, тому що людина може, самі розумієте. Будь ласка, візьміть це питання на контроль, при нагоді виясніть долю цієї людини і чи можна її обміняти, чи ще якось, щоб людина повернулася додому. Дуже вам дякую. Васильєв Валерій Ігорович, старший лейтенант.
Дякую за запитання. Шановні колеги, я скажу відверто від себе. Перше питання, яким я особисто почав займатися після обрання на цю посаду, - це повернення наших героїв і героїнь додому. Я не можу розкривати деталі, я думаю, що всі побачили, що на даний час в державі створений орган – Координаційний штаб з поводження військовополонених. Ми показали системну роботу. Ми як велика команда, яка займається цими питаннями, кожного місяця відбуваються обміни, це непроста комунікація з тією стороною, я так скажу, постійно міняються умови, постійно вони порушуються. Але за той час, поки я працюю на цій посаді, ми започаткували декілька нових підходів, які показали позитивний результат. Це єдине, що я можу сказати. Я візьму цю ситуацію під контроль. Але єдине, чому ми не повернули всіх військовополонених, цивільних заручників, це виключно позиція російської сторони. Ми постійно виходимо з ініціативою проведення обмінів всіх на всіх. На мій погляд, ми робили все і робимо все, щоб це відбулося. Тому дякую за запитання. Цим питанням повернення військовополонених, цивільних заручників я займаюсь кожного дня у складі великої команди. І повірте, я роблю все, щоб всі повернулись додому. І дякую, у нас є сприяння, в тому числі з боку шановних народних депутатів. Дякую.
Дякую, вельмишановний Дмитро Валерійович. Давайте подякуємо ще раз, займіть своє місце. [[Оплески]] Шановні народні депутати, розгляд щорічної доповіді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини завершено. Переходимо до прийняття рішення. Народними депутатами України, членами головного комітету, зареєстровано у Верховній Раді України відповідний проект Постанови (реєстраційний номер 9190), який пропонується прийняти за результатами розгляду щорічної доповіді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Відповідно до пункту 17 частини першої статті 85 Конституції України, статті 232 зі значком 3 Регламенту Верховної Ради України, статті 18 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 9190) про щорічну доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина у 2022 році. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:03:50]] За-318 Рішення прийнято. Дякуємо ще раз, Дмитро Валерійович, дякуємо за вашу роботу. Шановні колеги, ми на Погоджувальній раді домовлялися щодо законопроекту під номером 9281, ми перейдемо, як тільки з’явиться начальник Генерального штабу Збройних Сил України Сергій Олександрович Шаптала. Давайте привітаємо Сергія Олександровича. [[Оплески]] Так, Сергій Олександрович, секундочку, я ще пару процедурних дій зроблю. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду законопроекту 9281, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу". Ми на Погоджувальній раді домовилися заслухати тільки представлення цього законопроекту з боку начальника Генерального штабу Збройних Сил України Шаптали Сергія Олександровича і після цього проголосувати за основу і в цілому без обговорення цей законопроект. Але перед тим я попрошу усіх зайняти свої місця. Шановні колеги, кінчайте оце фото і займіться своєю роботою. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (реєстраційний номер законопроекту 9281). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:05:45]] За-310 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:06:06]] За-278 Рішення прийнято. Я запрошую до слова начальника Генерального штабу Збройних Сил України Сергій Олександровича Шапталу. Будь ласка, Сергій Олександрович, 2 хвилини ваші.
Шановні депутати, шановні присутні, я всіх вітаю! Зважаючи на жорстоку агресію Російської Федерації та намагання противника знищити нашу державу, з метою ефективного протистояння ворогу українське військо потребує удосконалення процесів формування мобілізаційного ресурсу. Виходячи з вищевикладеного, існує потреба зменшення віку осіб, які підлягають призову під час мобілізації, з 27 до 25 років. Кількість таких призовників, які перебувають на військовому обліку, становить на сьогоднішній день 140 тисяч. Подібна норма в нас уже існувала в законодавстві до 2016 року, але з підняттям призовного віку строковиків верхня межа була збільшена до 27 років. Реалізація змін, що пропонуються, дозволить нам, по-перше, збільшити кількість мобілізаційного ресурсу, який за станом здоров’я, за віком відповідатиме потребам сил оборони; унормувати питання щодо доповнення мобілізаційного людського ресурсу як складової військового резерву, людських ресурсів; посилення обороноздатності нашої держави. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Олександрович. Ми домовлялися без обговорення, одразу голосуємо. Я ставлю дві пропозиції: спочатку за основу, після цього, якщо вона набирає, ставлю в цілому. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (реєстраційний номер законопроекту 9281). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:08:36]] За-308 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (реєстраційний номер законопроекту 9281). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:09:09]] За-304 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, Сергій Олександрович. Перемоги нам!
Дякую. Слава Україні!
Героям слава! [[Оплески]] Працюємо далі, шановні колеги. Далі у нас будуть три законопроекти, які є євроінтеграційні. Ми їх включаємо тільки до порядку денного та скорочуємо терміни внесення альтернативних законопроектів. Але ми домовлялися по першому – з обговоренням, а два інших – без обговорення. Тому починаємо із законопроекту 9322 і альтернативного до нього 9322 зі значком 1. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень про конкурсний відбір кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії ці законопроекти. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:10:26]] За-282 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію. а, воно йде і так за скороченою процедурою. Тому давайте запишемося: два – за, два – проти, шановні колеги. Будь ласка, слово надається народному депутату Рущишину Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Юрчишину Ярославу.
Рущишин – Юрчишину. Будь ласка, Юрчишин Ярослав Іванович, Ярослав Романович, перепрошую.
Юрчишин Ярослав, фракція "Голос". Дуже добре, що ми приступаємо до роботи по приведенню процедури відбору суддів Конституційного Суду до тих рекомендацій, які ми отримали від Венеційської комісії. Нагадаю, що це базова, одна з базових вимог нашого отримання, початку процедури набуття членства. У той же час закликаю профільний комітет таки вчитатися в рекомендації Венеційської комісії і посилити, знайти механізм, як включити в процедуру відбору наших незалежних експертів з громадського середовища, є така пропозиція, і як варіант вона пропонується Венеційською комісією, а також зробити процедуру максимально прозорою, зокрема чітко оголошувати рейтинг кандидатів для того, щоб ми розуміли, хто отримав більшу підтримку від незалежних експертів, а хто меншу і хто, власне, з тих інституцій, які призначають, орієнтувалися на кращі показники, а хто вирішив знайти "сірих конячок" а-ля Князєв. В принципі, вітаємо початок роботи і обов’язково долучимося на вдосконалення. Сподіваємося, що нам вдасться оперативно виконати і втілити все, що ми добровільно взяли на себе, коли вели переговори з Європейським Союзом. Дякую.
Будь ласка. Дякую. В’ятрович Володимир Михайлович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати Ірині Геращенко.
Ірина Геращенко.
Прийшов час виправляти помилки, колеги. Коли голосувався Закон про Конституційний Суд, "Європейська солідарність" наполягала на нашій поправці щодо того, щоб Дорадча рада експертів складалася в тому числі і з представників зарубіжних експертів, так як формується антикорупційний вищий суд, для того, щоб до нього була висока довіра і відповідальність. Не почули, не проголосували, отримали нищівну реакцію Венеційської комісії і зараз виправляємо помилки. Більше того, "Європейська солідарність" зареєструвала законопроект 8302 щодо формування Дорадчої ради експертів. І що? Прізвища у авторів неправильні, не та фракція подала цей законопроект. І керівництво Верховної Ради разом з монобільшістю не вносять цей законопроект в порядок денний. Наша вимога зараз поставити на голосування внесення законопроекту 8302 в порядок денний і так само в пакеті разом з розглядаємим законопроектом 9322 відправити на експертизу Венеційської комісії. Далі. Ми маємо право розглядати цей законопроект, який зараз ми з вами внесли в порядок денний, не за тиждень, не тоді, коли це захочеться Верховній Раді України, а тільки коли ми отримаємо висновок Венеційської комісії, щоб не було так само, як є зараз, коли ми виправляємо помилки, коли Венеційська комісія щодня шмагає Україну за те, що ви проголосували одне – створення залежного від Банкової Конституційного Суду, який буде по першому дзвінку від там, знаєте, заступників глави Офісу виконувати всі забаганки Банкової. Це неприпустимо. Ми просимо поставити зараз на внесення в порядок денний законопроект 8302 про створення незалежної Дорадчої ради експертів, сильної Дорадчої ради експертів, де будуть міжнародні експерти, направити до Венеційської комісії цей законопроект і потім.
Слово надається Юлії Володимирівні Тимошенко, фракція. Що мається на увазі? Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко.
Дорогі друзі, ви знаєте, що я не фан діючої влади, тому те, що я буду говорити, я прошу: приверніть свою увагу до цього. Про що цей закон? У нас є конституційні повноваження Президента України, з’їзду суддів і парламенту призначати по третині складу Конституційного Суду. Це абсолютно суверенне право країни мати призначений за нашою Конституцією Конституційний Суд. Про що цей закон? Цей закон про те, що в попередньому законі прийняли ми з вами, без нас, безумовно, рішення, що створюється така Дорадча рада експертів, де три людини будуть від Президента, один – від з’їзду суддів і від парламенту, а три людини – це міжнародні експерти. І отут три на три, треба було, щоб Президенту, парламенту і з’їзду суддів радили, кого обирати конституційними суддями. Цього виявилося недостатньо. І зараз цим законом три людини буде від Президента, парламенту і з’їзду суддів, а чотири людини від міжнародної спільноти різної. І ця от дорадча рада буде визначатися, кого призначати Президенту, кого з’їзду суддів і кого парламенту. Я хочу запитати: ми що країна, яка не відбулася? Ми що, не здатні призначити конституційних суддів? Ми що, сьогодні будемо наш суверенітет, якою би влада сьогодні не була, обмінювати на те, що Конституційний Суд не буде діяти тільки в інтересах України, а буде діяти в інтересах міжнародної спільноти? Дорогі друзі, або ми підтримуємо суверенітет України, або ми віримо в Конституцію України, або ми маємо право на свій Конституційний Суд, або голосуйте за це. Ми не будемо за це голосувати і ми йдемо в.
Дякую. Шановні колеги, далі Бужанський Максим Аркадійович, я розумію, передає Маслову, так, Максиме Аркадійовичу? Дякую. Дякую. Маслов, будь ласка, Денис Вячеславович.
Шановні колеги, давайте деякі міфи спочатку спростуємо. Те, що тільки сказала представник фракції "Батьківщина", немає в цьому законопроекті чотирьох міжнародників і трьох національних експертів, тут троє національних і троє міжнародних. І це наша принципова позиція рівності цих експертів у законопроекті національних і міжнародних. Міф другий. Коли говорять, що ми якось не так виконали рекомендацію. Колеги, нагадаю, ми в грудні з вами проголосували законопроект, який був заснований на першому варіанті рекомендацій Венеційської комісії. Після вже нашого голосування Венеційська комісія надала додаткові рекомендації нам щодо удосконалення цього законопроекту. І зараз ми з вами виконуємо додаткові рекомендації Венеційської комісії. Для чого це потрібно? Тому що перша рекомендація Європейської комісії щодо статусу нами набуття кандидатства є саме прийняття добору суддів Конституційного Суду. Ми виконуємо цю рекомендацію, шість інших і після цього відкривається шлях до відкриття процесу переговорів щодо вступу в Європейський Союз. Дякую, колеги. І прошу обов’язково це підтримати.
Дякую. Шановні колеги, ми. Юлія Володимирівна, що? [[Шум у залі]] Да, дивіться. Денисе Вячеславовичу, в Регламенті написано, в тому числі і назву фракції ви не маєте право згадувати. Ну, одна хвилина – Юлія Володимирівна, все по-чесному. Але я попрошу всіх доповідачів утримуватися від будь-якої індивідуалізації і персоніфікації суб’єктів виголошення. Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, в жодній країні, яка себе поважає, немає таких порядків формування Конституційного Суду. Ми – суверенна країна. Так, ми, безумовно, йдемо в Європу, але жодна європейська країна таких порядків не має. Скажіть, будь ласка, чому ми говоримо про те, що ми нездатні призначити свій Конституційний Суд? Це означає, що далі, коли ми будемо оскаржувати в Конституційному Суді закони, які, можливо, протирічать національним інтересам України і Конституції, то може бути в Конституційному Суді домінуючою позицією не національний інтерес України, а інтереси будь-кого, хто буде впливати на цей процес ззовні. Запам’ятайте, кожна країна світу має і відстоює свої інтереси. І тому Конституційний Суд – це якраз і є той орган, який зобов’язаний тримати.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу зайняти. А, ще одна хвилина? Мамка – одна хвилина, і після цього голосуємо. Будь ласка.
Шановні колеги, хочу звернути увагу, що дійсно реформувати потрібно всі органи. Якщо вже приймається рішення щодо реформування і створення, щодо вибору кандидатів до суддів Конституційного Суду, то хочу зазначити просту істину. Як доповідач і сказав нам, що є його принципова позиція, але три міжнародники і три наших члени конкурсної комісії. А якщо буде три – за, три – проти, то яке рішення будуть приймати – рішення вічності? Ми в першому читанні підтримаємо. Але до другого читання необхідно зробити такі критерії, щоб все-таки три – за, три – проти не було відсутності рішення. Дякую.
Дякую. Ще з процедури, да, хто? Геращенко – з процедури і після цього. Боже, Герасимов.
Шановний Руслан Олексійович і колеги, по-перше, зараз ми голосуємо скорочення термінів, ніякого першого читання. Це просто для інформації. Друга інформація. Давайте перестанемо наступати на граблі і приймати рішення без урахування думок наших міжнародних партнерів, які зараз підтримують нас по всіх фронтах. Тому хотів би сказати, що коли буде перше читання, "Європейська солідарність" буде голосувати виключно після того, як ми отримаємо висновок Венеційської комісії і побачимо, як вона оцінила цей законопроект. А що стосується процедури, Руслан Олексійович, я дуже прошу вас поставити після того, як ми проголосуємо терміни, пропозицію "Європейської солідарності" включити до порядку денного сесії законопроект 8203. 8302, вибачаюся, 8302. Дякую.
Дякую. На майбутнє все-таки просив би одразу з процедури починати. Ну, ми ж чесні люди, нам непотрібні ці полутона у Верховній Раді, правда. Тому, шановні колеги, ви абсолютно вірно сказали, ми не голосуємо за перше читання, ми проголосували за включення до порядку денного, а зараз голосуємо за те, щоб визначити законопроект невідкладним та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів наполовину щодо проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень про конкурсний відбір кандидатур на посаду судді Конституційного Суду України (реєстраційний номер 9322). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів проголосувати. [[11:23:40]] За-266 Рішення прийнято. Шановні колеги, будь ласка, зараз я ще поставлю пропозицію "Європейської солідарності" ще довключити їхній законопроект, визначайтесь. Я ставлю пропозицію довключити до порядку денного законопроект 8302 авторства Геращенко. Прошу народних депутатів голосувати. Прошу голосувати. [[11:24:28]] За-99 Рішення не прийнято. Ну, так, як і було на Погоджувальній раді, друзі. Дякую. Шановні колеги, далі ми домовилися без обговорення, одразу по двох інших законопроектах. Законопроект 9330, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності Антимонопольного комітету України. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:25:07]] За-286 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити законопроект невідкладним та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів наполовину щодо законопроекту 9330. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:25:33]] За-242 Рішення прийнято. Наступний законопроект 9332, ми теж домовилися без обговорення. Це проект Закону про внесення зміни до розділу XІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про освіту" щодо врегулювання окремих питань освітньої діяльності в умовах воєнного стану. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:26:10]] За-302 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити законопроект невідкладним та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів наполовину, це стосується законопроекту 9332. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:26:40]] За-285 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Далі у нас проект Постанови про утворення тимчасової слідчої комісії (9264). Ми домовлялися, 2 хвилини на виступ "ЄС" і голосуємо. Тому я оголошую розгляд питання. Проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів шахрайства та іншої незаконної діяльності у сфері фінансових послуг та ринків фінансових послуг, які здійснюються з використанням інформаційних, електронних комунікацій, інформаційно-комунікаційних систем та електронних комунікаційних мереж (реєстраційний номер 9264). Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:27:38]] За-263 Рішення прийнято. Будь ласка, 2 хвилини – "Європейська солідарність" і голосуємо. Хто, Артур Володимирович? Іванна Орестівна, будь ласка, Климпуш-Цинцадзе. Шановні колеги, не розходьтеся, це всього 2 хвилини, після цього голосуємо, щоб ми тут не влаштовували біганину в залі. Будь ласка.
Шановні колеги, я хотіла б нагадати, що таке тимчасові слідчі комісії, що таке тимчасові спеціальні комісії. Ми створили цей інструмент як інструмент, яким мала би користуватися опозиція. Натомість що ми бачимо? Ми бачимо те, що більшість зловживає створенням цих інструментів для того, щоб замінити цими комісіями повноваження роботи комітетів. Колеги, треба припинити руйнування залишків державних структур, державних інституцій, яким ви активно займаєтеся через створення цих псевдо тимчасових слідчих комісій. Ми бачимо, що ця зала не допускає через позицію більшості, не допускає розгляду жодної ініціативи від опозиції навіть тоді, коли ці ініціативі є набагато якісніше пропрацьовані, набагато краще відповідають потребам суспільства, або крадуться законопроекти і під новими прізвищами, але з більшості, реєструються, і тоді вся зала підтримує. Це практика просто ганебна. Ми кричимо з усіх прасок про те, що, мовляв, рухаємося до Європейського Союзу. Так от мені хотілося, щоб ми змінилися поведінково і реально рухалися до Європейського Союзу і до тої мрії, яку виборює сьогодні українське суспільство. Тому голосувати за чергове псевдотимчасове утворення ми не будемо. Дякую.
Шановні колеги, завершили обговорення, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів шахрайства та іншої незаконної діяльності у сфері фінансових послуг та ринків фінансових послуг, які здійснюються з використанням інформаційних, електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних систем та електронних комунікаційних мереж (реєстраційний номер 9264). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:30:38]] За-276 Рішення прийнято. Наступне. По фракціях покажіть. Наступне 9327. Це проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів порушень законодавства України посадовими особами Бюро економічної безпеки України, органів державної влади та інших державних органів, які здійснюють повноваження у сфері економічної безпеки, що могли призвести до зменшення надходжень до державного та місцевих бюджетів за шість місяців діяльності. Ми домовлялися без обговорення, тому я одразу ставлю пропозицію прийняти в цілому. [[Шум у залі]] А, 2 хвилини ви хочете тоді? Ну, 2 хвилини "ЄС" і тоді голосуємо. Будь ласка. Хто від вас буде, шановні колеги, хто? Южаніна, будь ласка. Шановні колеги, не розходьтесь, через 2 хвилини голосуємо.
Шановні колеги, дивно, але насправді я думала, що цей звіт буде обговорюватися всіма фракціями. Тому що обставинами, які стали для створення цієї комісії, написано в цьому звіті, є. була інформація про систематичні порушення законодавства України посадовими особами БЕБ, існування схем із незаконного експорту зернових, інформація про несплату в бюджет податків організаторами азартних ігор і про зловживання при передачі в управління АРМА. Послухайте, я дуже уважно прочитала звіт, ну, насправді крім того, що окреслені ці питання, більше нічого. Скажіть, будь ласка, чому за шість місяців ТСК не поставило крапку в питанні щодо існування зернового коридору і порушень на ньому? Чому, пане голово комісії, за цей період часу всі зловживання, 320 компаній, які незаконно експортували продукцію і мають неповернену значну виручку в Україну, і ми маємо значні ненадходження в бюджет, все заглохло? Хто не дає комісії далі рухатися? От тому саме такі комісії має очолювати саме опозиція, як ви звикли називати. Це наш інструмент, а не для того, щоби підняти тему і потім з неї зіскочити. Нічого не відбувається, зерновий коридор як був вузьким горлишком для обраних, так і залишається, як не було тут прозорості і відкритості, так і залишається. То скажіть, будь ласка, ми й далі будемо продовжувати і плодити ТСК, і приймати їх звіти, і продовжувати їх діяльність ще на невизначений час? Навіщо ми це робимо? Давайте беремо одне питання, доводимо його до логічного завершення, а потім охоплюйте інші питання. Ви озвучили всі питання, які мають розглядатися на комітеті. Я проти, щоби комітетські повноваження передавалися в такі собі ТСК.
Шановні колеги, да, переходимо до голосування. Але я просто, може, я щось упустив. Головою цієї тимчасової слідчої комісії є Железняк Ярослав Іванович. Я не бачу його заяву про перехід в монобільшість. Я перепрошую, може, я щось упустив. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих фактів порушень законодавства України посадовими особами Бюро економічної безпеки України, органів державної влади та інших державних органів, які здійснюють повноваження у сфері економічної безпеки, що могли призвести до зменшення надходжень до державного та місцевих бюджетів за шість місяців діяльності (реєстраційний номер 9327). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів проголосувати. [[11:34:47]] За-266 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Шановні колеги, наступний законопроект. Я просто повідомлю вас. Шановні народні депутати, до мене з листом звернулися керівники всіх депутатських фракцій і груп щодо необхідності невідкладного розгляду проекту Закону реєстраційний номер 9342 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань, пов’язаних із проходженням військової служби під час дії воєнного стану, та щодо прийняття передбаченого статтею 50 Регламенту Верховної Ради України рішення ad hoc. Також про необхідність невідкладного розгляду цього питання було зазначено на Погоджувальній раді депутатських фракцій і груп. Тому пропонується переходити до прийняття рішень. Я ставлю на голосування пропозицію про внесення до порядку денного сесії проектів законів: реєстраційний номер 9342 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань, пов’язаних із проходженням військової служби під час дії воєнного стану, а також альтернативного до нього 9342-1. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:36:03]] За-308 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію стосовно проектів законів реєстраційний номер 9342, 9342-1: про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань пов’язаних із проходженням військової служби під час дії воєнного стану. Ставлю на голосування рішення ad hoc визначити законопроекти невідкладними, скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання та розглянути їх сьогодні на засіданні. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:36:46]] За-316 Рішення прийнято. Шановні колеги, на Погоджувальній раді ми також домовилися розглянути це питання за скороченою процедурою з наданням слова для виступу до 3 хвилин всім представникам депутатських фракцій і груп. Тому що, я нагадую, була створена робоча група, яка дуже добре, я вважаю, попрацювала, і результатом цього є спільна позиція парламенту. Тому я ставлю на голосування пропозицію про обговорення закону за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:37:25]] За-274 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. Від авторів хто буде – Арахамія чи Гончаренко? Гончаренко. Тоді слово для доповіді по законопроекту 9342 надається одному зі співавторів Гончаренку Олексію Олексійовичу.
Дякую. Шановні друзі! Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Я хочу показати вам, яким може бути приклад реально нашої спільної роботи, коли зібралися і разом попрацювали всі, і знайшли рішення, які дозволяють зробити крок назустріч нашим військовослужбовцям нарешті. Це є дуже правильно. Звичайно, в цьому законопроекті не вистачає багатьох речей і треба буде далі працювати і по виплатах, і по багатьох інших речах. Але в цьому законопроекті є надзвичайно важливі речі. Перша і головна – це відпустки. Сьогодні наші герої не мають відпустки реально. Що таке 10 днів? Я їхав позавчора, з Донбасу повертався, поїзд Краматорськ–Київ. Зі мною їде хлопець із Закарпатської області, він каже: мені день – на дорогу, мені далі день – назад, день, щоб відмітитися у воєнкоматі – все. 7 днів відпустка за рік, за рік на нулі! Ну, це знущання з людей. Сама складна, сама кривава робота, але має найменшу відпустку в нашій державі. Ці люди, безумовно, сталеві, але навіть метал може втомлюватися. Тому маємо зробити крок назустріч. Я абсолютно підтримую і подавав законопроект, який передбачає 30 днів відпустки плюс 10 за сімейними обставинами, замість 10 плюс 10, як сьогодні. Дуже радий тому, що ми це зробили в компромісному законопроекті, де всі разом, всі фракції, так і має бути, разом маємо захищати наших військових. Тому питання відпусток дуже важливе. Там вирішуються питання по строковиках, там є якась підтримка курсантів, безумовно, ще раз повторююсь, треба більше, але ми нарешті робимо великий крок вперед. Але я закликаю не зупинятися на цьому, рухатися далі, вирішувати наступні питання військовослужбовців, яких дуже багато, тому що не одна тільки відпустка, але це є реальний потужний крок. Я закликаю всіх це підтримати, проголосувати це питання одразу.
Дякую. Олексій, Олексій. Славо надається для доповіді законопроекту 9342-1 народному депутату України Дмитру Олександровичу Разумкову. Будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, саме команда "Розумної політики" підняла питання про повернення 30 тисяч нашим захисникам. Я дякую всім, хто в цій залі за це проголосував, і за правку, і за закон. Але ми це зробили, тим не менш закон заблокований постановою, про яку всі знають. Що ж відбулося зараз? Після цього нас навіть не включили до цієї робочої групи, просто не включили, і сьогодні я розумію, чому. Тому що, хто подивиться на ті заяви, які лунали в залі про те, що необхідно 150, 170, 180 мільярдів гривень, хтось казав про трильйон. А знаєте, що написано в пояснювальній записці до цього законопроекту? Додаткових коштів не потребує. Тобто або всі брехали, кажучи, що грошей на армію немає, або знову, як і рік тому під час прийняття бюджету на 23-й рік, тихенько уряд піде в ліс з грошима для військових. Це брехня. Так робити не можна. Не можна віддавати це до уряду, інакше вони знову вийдуть через два дні і скажуть: нас військові попросили забрати в них все, ще і зброю. Давайте до другого читання зробимо нормальну тарифну сітку. Я дійсно погоджуюсь, треба врегулювати ці питання, але так, щоб ті, хто на це заслуговує, отримали кошти. Ще одне питання. Ми з вами багато говоримо про виведення поза штат людей, які отримали поранення, то в цьому законопроекті ви не додаєте, а забираєте, тому що коли людина виводиться поза штат, вона два місяці отримує те, що отримувала на фронті, наприклад, 100 тисяч, а після цього 800. В цьому законопроекті прописано так, і я вважаю, що це помилка, яку треба буде виправити, лише 6 тисяч на повний строк виведення поза штат. Тобто за три місяці вона отримає по 6 тисяч 800. Давайте не поспішати і не приймати в останній момент, а перше – повернемо, знесемо правку, постанову Цабаля.
Шановні колеги, я запрошую до слова голову Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки Олександра Михайловича Завітневича. Будь ласка, Олександр Михайлович. Після цього всі фракції і групи по 3 хвилини і потім голосуємо. До 3 хвилин, хтось, може, і менше. Завітневич, будь ласка, Олександр Михайлович. Яка позиція комітету по цих законопроектах, коротко, якщо можна. Навіть можна до центральної цієї вийти, якщо ви не проти, вас всі хочуть побачити.
Шановні колеги, було засідання комітету, розглядали обидва законопроекти, зачитаю рішення комітету. За результатами обговорення законопроектів комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України включити законопроекти до порядку денного дев’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Друге. Відповідно до статті 101 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" визначити проект 9342 невідкладним та скоротити строки внесення альтернативних законопроектів. Третє. За результатами розгляду в першому читанні прийняти проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань пов’язаних із проходженням військової служби під час дії воєнного стану (реєстраційний номер 9342), поданий народним депутатом України Давидом Арахамією та іншими народними депутатами України, за основу і в цілому. Четверте. Відхилити проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань правового захисту військовослужбовців (реєстраційний номер 9342-1), поданий народним депутатом України Дмитром Разумковим та іншими народними депутатами України. П’яте. Доручити комітету під час підготовки тексту прийнятого закону для підпису Голови Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Крапка. Колеги, прошу підтримати основний законопроект, як вже говорили колеги, був написаний він багатьма нашими колегами, величезною робочою групою, величезною кількістю авторів, тому прошу підтримати основний законопроект 9342. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, переходимо до виступів представників депутатських фракцій та груп, тому прошу їх записатися на виступи. По 3 хвилини від кожної фракції і групи і після цього переходимо до голосування. Будь ласка, слово надається Стефанишіній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Роману Костенко.
Будь ласка, Роман Костенко.
Доброго дня, шановні колеги! Шановні колеги, ми пам’ятаємо, з чого почалися ці питання про 30 тисяч, коли Верховну Раду свого часу звинуватили в тому, що ми забрали 30 тисяч у військових. І потім було прийнято рішення, тут всі ми з вами проголосували для того, щоб ці 30 тисяч повернути. Але пам’ятаємо, була постанова, яка заблокувала, і тепер була створена робоча група, яка мала напрацювати градацію, як будуть виплачуватись ці кошти. Що ми зараз маємо в цьому законопроекті? Є позитивні речі, які показують на те, що ми працюємо в правильному напрямку. В першу чергу це дійсно потрібно піднімати заробітну плату нашим пораненим, ті, які отримують зараз 800 гривень. Але питання в тому, наскільки піднімати? Тут питання. У мене є товариш, який є обмежено придатним і в нього немає ока, так сталося на війні, але він зараз отримує ті 800 гривень. І якщо ми їм додамо ще 6 тисяч, це питання не вирішить. Ми маємо далі йти по тому, щоб цим хлопцям піднімати заробітні плати. Цей закон обмежує їх, ставлячи, конкретні суми. Так само не вирішено питання інструкторів, які зараз є на війні, які мають заробляти нормальні кошти, які мають забезпечувати. Питання повернення 30 тисяч взагалі не вирішено. Ми просто беремо норму, яка зараз є в Кабміні, і робимо її законом. Це неправильно, це обман. Ми маємо вийти і сказати військовим, що у нас немає грошей на те, щоб вам повернути, і оце бути не обман. А те, що ми зараз робимо, те обман. Тому ми маємо зараз проголосувати, прийняти рішення, але ні в якому разі не голосувати ці в цілому. Є багато питань, які ми маємо вирішити, є питання стосовно цих 30 тисяч і зроблення градацій для військових. Можна говорити багато про відсутність коштів, про забуття військових тих поранених, але це основне. І в першу чергу, коли ми це проголосуємо, зараз будуть говорити про те, що Верховна Рада не повернула гроші військовим, а забрала їх знову, і ми даємо цю норму, що оставляємо, а все рівно розпоряджатись буде уряд. Тому я закликаю в цілому не голосувати і в першу чергу підтримати наших військових. Дякую.
Шановні колеги, далі народна депутатка Лис. Я так розумію, Арахамія Давид Георгійович, да? Будь ласка, Давид.
Колеги, законопроект насправді – результат напрацювання спеціалістів в галузі фінансів від сил оборони, в першу чергу це і їхнє напрацювання, а наші як депутатів, які супроводжували цей процес. Що ми зробили? Ми розуміли, що курсанти та строковики сьогодні фактично отримують менше тисячі гривень, що цілком несправедливо, тому що вони фактично виконують завдання такі ж самі, як військовослужбовці, окрім першої лінії та другої лінії. Ми це виправили. Далі ми супроводжували ситуацію по пораненим. Є випадки, коли пораненого поранили, він в шпиталі, він отримує 100 тисяч весь час, поки не пройде ВЛК. Якщо ВЛК його визнає тимчасово непридатним чи обмежено придатним до військової служби, то він фактично виходить з розпорядження і отримував до цього 700-800 гривень, що взагалі дуже несправедливо. Ми зробили таким чином, щоб виправити хоча б частково, враховуючи ті кошти, які ми мали, виправити цю ситуацію. Це несправедливо. Далі є питання відпусток. По відпустках військовослужбовців дуже нагальне питання, вони потребують достатньо часу для того, щоб трошки відпочити і потім повернутися до виконання бойових завдань, ми теж це виправили. Це не все. Ми зробили постійно діючою цю робочу групу, будемо точно напрацьовувати ще рішення, які покращують ситуацію, разом з нашими військовослужбовцями. Прошу вас підтримати цей законопроект для того, щоб ми вже подали сигнал позитивний до військовослужбовців, щоб вони бачили, що Верховна Рада постійно працює над вирішенням таких питань, і будемо далі напрацьовувати інші рішення і законодавчі ініціативи. Дякую.
Слово надається Бакунцю Павлу Андрійовичу, група "Довіра". Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дорогий український народе! Звичайно, що ця важка війна, яка триває вже понад дев’ять років, війна, яку розпочала кремлівська, рашистська влада проти України, війна, яка, за їхнім замислом, мала би перерости в повний геноцид українського народу, повне знищення. Однак плани Кремля щодо знищення українського народу не вдалися, не вдаються і вже ніколи не вдадуться. І це все завдяки Збройним Силам України, які за останні дев’ять років стали надзвичайно потужними, стали надзвичайно вправними, стали найвідважнішими в світі і стали, напевно, найдосвідченішими в світі. І тому ми дякуємо нашим захисникам за їхню відвагу. І, власне, цей законопроект про перші кроки щодо справедливості, бо ті люди, котрі на фронті, вони мають дуже сильно загострене відчуття справедливості. І, власне, цей законопроект, який зробила робоча група, є першим кроком до цієї справедливості, бо ці люди заслуговують на найбільшу подяку і на найвищу похвалу, котрі захищають нас від окупанта, від, власне, кремлівського рашистського режиму. І ці фундаментальні, ті позитивні речі, які вже закладені в цьому законопроекті, це є лише перші кроки, які український парламент повинен робити для справедливості, для справедливого визнання українського захисника. І, власне, що ця відпустка тривалістю понад місяць є дуже важливою для того, аби вони побачили свої родини і зуміли відновитися, і тут закладено також і те, що молодь, новобранці, одразу не йдуть на фронт, а мають обов’язково пройти мінімум місяць навчання, є дуже важливо, і те, що строковикам і курсантам добавляється якась винагорода, це важливо, ті, хто вчаться, і добавляється винагорода тим, хто навчають, інструкторам, це теж важливо. Тому хочеться вірити, що такі кроки український парламент буде надалі продовжувати робити з вірою в наші Збройні сили України, з вірою в перемогу. Слава Збройним Силам! Слава Україні!
Героя Слава! Будь ласка, далі Павленко Юрій Олексійович, "Платформа за життя та мир".
Шановні колеги, ми підтримуємо основний законопроект, який підготовлений робочою групою. На жаль, мусимо констатувати, що низка не до кінця продуманих рішень призвела в питанні грошового забезпечення військовослужбовців до напруги в суспільстві, особливо серед військових, викликала протистояння, викликала незадоволення і певну навіть недовіру до органів державної влади. Те, що Верховна Рада України як найвищий орган влади взяла на себе відповідальність через інструмент парламентської роботи, через інструмент робочої групи знайти рішення, як вийти з цієї ситуації, як досягти справедливості в грошовому забезпеченні військовослужбовців, з тим, аби не викликало занепокоєння чи нерозуміння, хто за що і як отримує, я вважаю, заслуговує на підтримку і продовження цієї роботи. Так, даний законопроект основний вирішує першочергові проблеми, це і забезпечення грошове строковиків, і питання підвищення курсантам стипендії, питання, пов’язані з відпусткою, визначає, що виплати 30 і 100 тисяч гривень, визначає далі Кабінет Міністрів. Але між першим і другим читанням, без сумніву, треба буде добитися і визначити, а які ж ці критерії, чіткі критерії по кожному конкретному військовослужбовцю, військовому підрозділу, як нараховується ця сума. Бо сьогоднішній порядок в певній мірі є несправедливим і тому дуже часто викликає непогодження з боку конкретних військовослужбовців або підрозділів. Без сумніву, є ще багато завдань, які стоять перед робочою групою навіть після ухвалення в цілому цього закону. Бо, на мій погляд, необхідно і переглядати бюджетні призначення, державний бюджет, збільшувати забезпечення і підрозділів, і технікою, і іншим необхідним обладнанням, питання підтримки української оборонної промисловості, питання, пов’язані із забезпеченням солдата, щоб кожен солдат як мінімум мав однозначно прибор нічного бачення. Кожний, а не один там на п’ять чи один на підрозділ і то доставлений волонтером. І, без сумніву, таких питань є багато, завдань перед Верховною стоїть надзвичайно багато. Тому закликаю підтримати в першому читанні, долучитися до швидкої роботи і підготовки до другого читання з тим, аби зняти напругу. Ми до цієї роботи готові.
Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна, фракція "Європейська солідарність".
Степан Бандера казав: "Ми перемагаємо тоді, коли перемагають наші ідеї". Фундаментальна позиція "Європейської солідарності" – все для Збройних Сил України всі десять років цієї війни. Тому сьогодні для нас важливо, щоб сесійна зала нарешті почула це. Відмовилися від всього другорядного і всі кошти спрямували на підтримку Збройних Сил України. Дійсно, важливо, що комісія, ця робота група створена і працює конструктивно. І в законопроекті, який ми сьогодні розглядаємо, є чотири ключових блоки. Перший – це виплати, дійсно. Ми збільшимо виплати курсантам, ми збільшимо виплати строковикам, ми даємо відповідь щодо поранених і ми повертаємо 30 тисяч виплат. Коли колеги говорять, що тут немає тарифної сітки, так це дійсно завдання уряду розробляти тарифну сітку. І це уряд, вибачте, не забирав же це фінансування. Тому насправді уряд має просто повернути те, що було не Верховною Радою України ліквідовано. Перше. Друге, дуже важливе. Ми маємо інвестувати в нашого воїна не тільки фінанси, ми маємо його навчити і озброїти для того, щоби зменшити кількість загиблих і поранених. І в цьому законопроекті закладена ідея і ініціатива "Європейської солідарності" щодо обов’язкових тренінгів, обов’язкових навчань перед відправкою на фронт, особливо коли це мова йде про сили тероборони. Ми маємо виправити нашу спільну помилку, коли прийняли Закон про тероборону, а не дали відповіді, як навчити воїна. І це тут закладається. І ми закликаємо тому прийняти цей законопроект в першому і другому читанні. Третє, дуже важливе – дійсно, відпустка. Тому що солдати сьогодні, вони є виснаженими і мають право відпочити. І ключове. Цей законопроект дає відповідь на те, як сьогодні повернути виплати. Тому дуже важливо, щоби ми проголосували за основу і в цілому. Коли говорять в залі, що у нас недостатньо сьогодні врахована позиція по інструкторах, це так, і тому робоча група буде продовжувати працювати. Вибачте, у нас взагалі треба повернути "годину запитань до Уряду" для того, щоби щоразу тут сидів міністр оборони, міністр ветеранів, у нас країна ветеранів сьогодні, а ветеранської політики не існує, і в постійному діалозі з парламентом давали відповідь на ці питання. І, вибачте, коли питають, а де взяти гроші, так "Європейська солідарність" неодноразово давала відповідь, де взяти гроші: забрати їх з марафону, забрати їх з усіх корупційних статей, починаючи від так званого дорожнього будівництва, яке, ми бачимо, з якою корупцією продовжується в час повномасштабного вторгнення, і закінчуючи вашими ж обіцянками, що від ігорного бізнесу в нас будуть мільярди і мільярди. Де вони? Що у нас будуть від митниці мільярди. Де вони? Припиніть цю контрабанду, яка і досі триває. І, власне.
Будь ласка, Дубневич Ярослав Васильович. Скороход Анна Костянтинівна. Да, я правильно розумію? Будь ласка, "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, депутатська група "Партія "За майбутнє" беззаперечно підтримує цей законопроект. Дійсно, це лише початок роботи нашої робочої групи, яка була створена, і я вважаю, що він є компромісним на сьогоднішній день. Звичайно, дуже багато питань ще треба вирішити, а із роботою даної робочої групи ми виявили дуже великий спектр питань, які необхідно вирішувати Верховній Раді, які необхідно закривати. Я думаю, що, продовжуючи роботу, ми їх, беззаперечно швидко вирішимо. Можливо, будуть нові законопроекти, можливо, ми внесемо правки в інші законопроекти, але цей законопроект так само є граний, він вирішує ряд питань, які є проблемними на сьогоднішній день. Багато колеги говорили. Так, дійсно це і відпустки, на сьогоднішній день 30 календарних днів для хлопців – це просто, ну, як подарунок, тому що на сьогоднішній день вони можуть максимум поїхати на 10 днів, і то це з великими, дуже великими проблемами. Так само вирішуються доплати для курсантів і строковиків. Це теж важливе питання для того, щоб все-таки хоч якось популяризувати військовий фах. Так само ми не залишаємо своїх воїнів після госпіталю, ми підвищуємо їм виплати на період, коли вони перебувають у розпорядженні. Це теж важливо. Тому що на сьогоднішній день ті, хто перебуває в розпорядженні, отримують від 500 до 700 гривень. Ми збільшуємо це до 6 тисяч 500 – 6 тисяч 700. Так, дійсно, це не вирішує питання, але це вже крок назустріч. І я думаю, що Міністерство фінансів разом з депутатами, разом з усім корпусом оборони знайде рішення, і в наступних законопроектах або доопрацюємо до другого читання, як вже вийде, ми ще більше розширимо коло питань, вирішимо питання інструкторів, вирішимо інші проблемні питання, які зараз є у військових. А на сьогодні я прошу всіх підтримати і проголосувати за даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Цимбалюк Михайло Михайлович. Всі фракції висловилися? Після цього тоді переходимо до голосування. Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк. І прошу, запросіть депутатів до зали.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, народні депутати, я насамперед долучаюся до слів подяки членам робочої групи, які представляли всі фракції і групи, а також представникам Міністерства оборони і всіх сил безпеки, сектору оборони. Тому що була дуже принципова, як на мене, інколи жорстка, але обґрунтована дискусія, як бути, і взагалі хто забирав цих 30 тисяч. І ми на робочій групі вирішили майже, підкреслюю, майже всі ті проблеми, які виникли в результаті в тому числі і дискусій, і повідомлення від військовослужбовців сил оборони. Ми, справді, вирішили питання строковиків, які після 24 лютого минулого року, жоден згідно закону не демобілізований. Ми вирішили, що вони будуть отримувати не 700, а дехто і 400 гривень, а все-таки в розмірі мінімальної зарплати. Ми вирішили питання курсантів, слухачів і тих, хто проходить перепідготовку. Ми цим законопроектом забороняємо відправляти на нуль військовослужбовців, які щойно мобілізовані і не пройшли підготовку. Ми чітко вказуємо, як вони і де повинні проходити професійний вишкіл. Ми цим законопроектом встановлюємо, на думку військових - це їхня пропозиція, - соціальну справедливість стосовно додаткового грошового забезпечення або винагороди. І це має бути позиція їхня, а Верховна Рада затверджує ці нормативи. Тут Давид Арахамія вірно сказав, і це була пропозиція членів робочої групи, щоби ця робоча група, вибачте за тавтологію, продовжила свою роботу, бо життя ставить нові виклики. І в результаті ухваленням одного законопроекту нам не вдається схвалити все те, що сьогодні турбує і військових, і про це говорили на засіданні робочої групи, і тих, хто вже демобілізований, ми маємо подбати про тих, хто отримав поранення, як вони надалі будуть проходити і реабілітації, і соціалізації. Це вже завдання і Комітету соціальної політики, і там теж є ряд законопроектів. Дуже шкода, що не всі підтримують ідею схвалити цей законопроект у першому читанні, в другому і в цілому. Але давайте тоді зробимо цей крок перший, і найближчими днями у скороченому режимі його доопрацюємо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершити обговорення цих законопроектів. Будемо йти почергово. Перша пропозиція, я ставлю її. Я прошу приготуватися до голосування. Шановні колеги, будь ласка, приготуйтеся до голосування. Дякую, я це оцінив, Микола Миколайович. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань пов’язаних із проходженням військової служби під час дії воєнного стану (реєстраційний номер 9342). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів проголосувати. [[12:05:49]] За-333 Рішення прийнято. Шановні колеги, одна секундочка. Я просто запитати маю, цей законопроект став результатом компромісу і результатом складної, але дуже звитяжної роботи всієї групи. Було декілька пропозицій проголосувати в тому числі і в цілому. Але я хочу запитати, тому що ви знаєте, що ми в цілому тільки тоді голосуємо, коли немає заперечень, хто – проти? Дмитро Олександрович проти, фракція "Голос" проти. Хто ще? Друзі, я тоді не маю права його ставити. Але я ставлю пропозицію тоді скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання для того, щоб ми могли на наступному вже засіданні його проголосувати. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:07:02]] За-327 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Тоді я. Будь ласка, Ірина Володимирівна – процедури, Геращенко.
Дякую. От я хочу звернути увагу, що "Європейська солідарність" завжди дотримується тих наших домовленостей, які ми досягаємо внаслідок важкого компромісу на Погоджувальній раді. Дійсно, мова йшла про те, що цей законопроект варто прийняти за основу і в цілому, щоб не трапилося, як кажуть на Московії, лучшее – враг хорошего, до другого читання. Дуже прикро, що ми не виправили сьогодні цю помилку, яку зробили в сесійній залі. Я нагадаю, що постанова пана Цабаля, а зараз оце рішення не голосувати законопроект за основу і в цілому, це постанова Цабаля номер два, розумієте, що от вона залишається в залі. Давайте ми винесемо тоді зараз на голосування і визначимося, що з нею робити, тому що насправді військові щодня запитують, щодня запитують, так а що з нашими виплатами, а що з нашими відпустками, а що з нашими пораненими, а що. Вони щодня гинуть, а ми тут з вами, знаєте, тягаємо кота за хвіст. Дуже неправильне рішення, і я думаю, що є ті теми, з приводу яких ми маємо все-таки досягати. Я згадала прізвище, фракцію я не згадувала.
Дякую. Шановні колеги, з. Шановні колеги, дивіться, давайте тільки з процедури, добре? Бо коли ми замість процедури починаємо виясняти якісь внутрішні речі, але я хочу також сказати, от я, мабуть, не часто, але погоджуюся з Іриною Володимирівною в тому, що якщо ми досягли якоїсь згоди, ми повинні її тримати в залі. І ви бачите, що це, домовленість тримають всі. Але, друзі, друзі, так сталося, така воля залу. Будь ласка. Шановні колеги, для чого нам зараз заходити, якщо ви зараз все рівно не з процедури почнете. Чи з процедури? Дивіться, якщо не з процедури, я зупиню просто. А Цабаль є? Якщо є Цабаль, я можу йому надати, тому що його прізвище було названо. Якщо немає Цабаля, я йому не надам. Якщо вас образило це. Шановні колеги, все, тоді переходимо до наступного. Дякую. Цабаль хоче, да? Право на репліку – Володимир Цабаль. Будь ласка.
Хочу прокоментувати. Насправді позиція деяких колег з нашої фракції в тому, що певні моменти, тобто ми як фракція підтримали цей законопроект, ми проголосували. Більше того, ми, дійсно, плідно працювали в робочій групі разом з Іриною Володимирівною. Дуже дякую, що нарешті є розуміння фракції, яку вона представляє, що треба більш державницький мати підхід до питань, які стосуються військових. І я дуже, чесно, дуже за вдячний, дуже вдячний за роботу в групі. А щодо того, чому деякі колеги нашої фракції не підтримали голосування в цілому, тому що дійсно є деякі питання, які треба доопрацювати. Це стосується і поранених, хочеться, щоб трохи ми збільшили доплати і довели до рівня мінімальної воєнної зарплати, до мінімальної зарплати. І друге, другий нюанс – це те, що, дійсно, стосується інструкторів, нам треба до другого читання доопрацювати. Тому, колеги, дякую. Я надіюсь, до другого читання ми проголосуємо.
Дмитро Олександрович, у вас що, з процедури? Будь ласка, Разумков з процедури.
Дякую, Руслан Олексійович. Дійсно, тут дуже легко з Америки розповідати, як любиш Батьківщину і так само блокувати з постановами, важливі для держави закони. Але я хотів би вас попросити, мова ішла про те, що буде підготовлений закон, він буде винесений в зал. Правда, там багато правильних речей. Я впевнений, що ми за півтора тижня його зможемо проголосувати і в цілому. А сьогодні все ж таки зробити те, що ми обіцяли нашим військовим, – до кінця цього тижня проголосувати постанову, яка блокує той закон. Поки він буде готуватися, поки він буде направлятися вам на підпис, ми встигнемо проголосувати той, про який мова йде сьогодні, 9342. І один накриє другий. Ви це добре знаєте так само, як і я. Тому я вас все ж таки попрошу поставити питання про розгляд Постанови по 8312 зараз про включення на це пленарне засідання. Не пройде, ну, добре, тоді почекаємо ще тиждень.
Дмитре Олександровичу, ви це теж добре знаєте, що у Верховній Раді є Погоджувальна рада. І саме ця Погоджувальна рада створила робочу групу. І ця робоча група, мені здається, попрацювала дуже гарно, і ми намагаємося знайти вихід із ситуації. А якісь власні речі ставити для того, щоб поставити в незручне становище парламент, ну, я не знаю, чи це може відповідати питанням загальної етики. Переходимо далі. Наступне питання 9261. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення розгляду справ стосовно дисциплінарної відповідальності суддів та забезпечення роботи Служби дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії цей законопроект. Прошу голосувати. [[12:12:27]] За-301 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:12:46]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги, одразу два – за, два – проти, чи з представлення законопроекту? Тоді давайте Маслов до 2 хвилин, представлення законопроекту і два – за, два – проти, і голосуємо. Будь ласка, Денисе Вячеславовичу.
Дякую, колеги. Ви знаєте, однією із передумов забезпечення доброчесного складу суду, доброчесного суддівського корпусу є можливість розгляду дисциплінарних скарг на дії чи бездіяльність суддів. На сьогоднішній день у Вищій Раді правосуддя мертвим грузом лежить близько 10 тисяч скарг на суддів зі всієї України. Під час воєнного стану у нас заборонено проводити конкурсні процедури на посаду Служби дисциплінарних інспекторів. Зазначений законопроект вирішує проблему того, щоб 10 тисяч скарг дисциплінарних на дії суддів зрештою відновився їх розгляд Вищою радою правосуддя. Що передбачає цей законопроект? До моменту. По-перше, він знімає обмеження на проведення конкурсів на посаду дисциплінарних інспекторів і передбачає, що протягом двох місяців такий конкурс має бути оголошений. Друге, що він передбачає. До моменту формування Служби дисциплінарних інспекторів відповідні повноваження, як і раніше було до цього, здійснюють члени Вищої ради правосуддя. Ми маємо негайно відновити розгляд дисциплінарних скарг на суддів для того, щоб забезпечити доброчесний корпус, для того, щоб забезпечити захист прав та законних інтересів осіб, які звертаються до Вищої ради правосуддя. Комітет вирішив рекомендувати прийняти даний законопроект в першому читанні, тобто за основу. Дякую.
Шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти для обговорення цього законопроекту. Володимир Михайлович В’ятрович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Алєксєєву Сергію прошу.
Будь ласка, Сергій Алєксєєв.
Шановні колеги, ми все добре знаємо, що для забезпечення сталої роботи судової системи необхідно, щоб Вища рада правосуддя працювала, відновила свою роботу. Ми не так давно від Верховної Ради обрали своїх представників Вищої ради правосуддя. Нарешті вона вже сформована, але зараз біля 9 тисяч скарг залишаються нерозглянутими Вищою радою правосуддя саме через те, що вона два роки не працювала. Це є неприпустимим, громадяни не можуть звертатись з відповідними скаргами до суддів. Тобто у нас відсутнє конституційне право, головне конституційне право – це доступ до правосуддя. Тому нам терміново необхідно запустити процедуру, відновити процедуру розгляду дисциплінарних скарг на суддів і необхідно терміново запустити службу дисциплінарних інспекторів. Фракція "Європейської солідарності" в першому читанні буде підтримувати цей законопроект, не дивлячись на те, що в нього є певні вади. Наприклад, пропонується інспекторів, дисциплінарних інспекторів, відносити до категорії держслужбовців категорії "Б". На хвилиночку, держслужбовці категорії "Б" – це губернатори. Тому це, наприклад, норма є не дуже слушною в цьому законопроекті. Але ми не можемо не допустити, щоб запустилася Вища рада правосуддя і працювала в повноцінному режимі. Тому будемо в першому читанні голосувати, а до другого читання будемо виправляти певні недоліки в цьому законопроекті, щоб якнайшвидше запрацювала Вища рада правосуддя в повному обсязі. Дякую за увагу.
Будь ласка, Маслов Денис Вячеславович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую. Колеги, вчора ми з вами проголосували заяву Верховної Ради щодо рішучих кроків в подоланні проявів корупції в системі правосуддя. Так-от одним із пунктів там чітких, практичних кроків є негайне відновлення розгляду дисциплінарних скарг на дії суддів. Сьогодні ми вже реалізовуємо в першому читанні те, про що ми вчора заявили. Це наша з вами політична реакція вчора була, сьогодні це практична наша діяльність і наша реакція. Тому прошу обов’язково представників всіх фракцій та депутатських груп підтримати даний законопроект.
Дякую. Будь ласка, замість Кабаченка, правильно? Будь ласка, Кожем’якін Андрій Анатолійович, будь ласка.
Народний депутат Кожем’якін, фракція "Батьківщина". Колеги, цим законом передбачається, як сказав голова комітету і автор законопроекту, утворення у складі Вищої ради правосуддя Служби дисциплінарних інспекторів. Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати зміну правового статусу Служби дисциплінарних інспекторів у Вищій раді правосуддя та надання дисциплінарним інспекторам додаткових повноважень. Ми так визначилися, тому наша така позиція. А другим питанням я хотів би сказати в контексті цього проекту наступне. Робоча група попрацювала, проект проголосували, кошти для забезпечення сил безпеки і оборони шукаємо. Постійно Кабмін, Міністерство оборони, Мінфін нам кажуть: нема грошей, нема грошей. Так-от воїни сил оборони і безпеки, телефонуючи мені як народному депутату, пропонують вирішення питання по збору коштів і донатів. У зв’язку з тим, що останнім часом, після 24 лютого, дуже багато бізнесменів-колаборантів виїхало за кордон і зараз намагаються якимось чином завести свої кошти. вивести свої кошти з України через рішення, звичайно, кого? Правильно, суддів. То бійці, військовослужбовці, пропонують Комітету, до речі, по боротьбі з корупцією, на заміточку, і НАБУ теж, рекомендують дати статус агентів під прикриттям суддям вищого суду спочатку. Тому що перший "парашутист-десантник" вже пішов, який взяв 3 мільйони доларів, пан Князєв, у нього досвід є, він сьогодні надихає всіх інших, і всім суддям іти збирати кошти на Збройні Сили. Нехай беруть, а Збройні Сили знають, що з ними робити. Дякую.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, "Платформа за життя та мир". Шановні колеги, і після цього виступу ми голосуємо, прошу народних депутатів підготуватися до прийняття рішення. Нестор Іванович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, безумовно, ми маємо відновити розгляд відповідних справ. На жаль, нашим рішенням розгляд цих справ було призупинено, і ми маємо цю помилку сьогодні виправити, і якомога швидше проголосувати за цей проект закону, щоб він дійсно був реалізований і ми мали можливість спостерігати щодо дисциплінарної відповідальності суддів України. Дякую за увагу.
Будь ласка, Макаров Олег Анатолійович. Шановні колеги, і після цього переходимо до голосування. Одна хвилина.
Шановні колеги, коли приймалися зміни до Закону "Про судоустрій і статус суддів", яким вводився інститут дисциплінарних інспекторів, в залі було достатньо людей, які виступали проти цього дійства, серед них так само був і я. Ви знаєте, що ми одночасно зупинили всі дисциплінарні провадження до створення цієї служби. В мене було достатньо багато аргументів, чому цього робити непотрібно. Після того, як Вища рада правосуддя втратила свої повноваження внаслідок того, що втратила кворум, після того, як відбулася повномасштабна агресія Російської Федерації проти України, у нас зупинилася робота по дисциплінарним справам суддів. Зараз я закликаю підтримати цей законопроект, в другому читанні доопрацюємо і розблокуємо роботу по розгляду дисциплінарних скарг Вищій раді правосуддя. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі висловилися з цього питання, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів підготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення розгляду справ стосовно дисциплінарної відповідальності суддів та забезпечення роботи Служби дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя (реєстраційний номер 9261). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:23:10]] За-267 Рішення прийнято. Шановні колеги, оскільки це така важлива тема, всі підтвердили, давайте ми скоротимо в два рази строки, така пропозиція, для того щоб ми могли на наступне засідання спробувати розглянути його в цілому. Тому я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 9261. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:23:49]] За-236 Рішення прийнято. Дякую, колеги, за підтримку. Наступний законопроект, ми домовились, без обговорення. Це проект Закону про подолання туберкульозу в Україні, це 9147. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:24:20]] За-274 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про подолання туберкульозу в Україні (реєстраційний номер 9147). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:24:44]] За-280 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступний законопроект 5344-4 і 5344-д. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю. Це повторне перше читання. Я ставлю пропозицію розглянути ці питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:25:21]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги, будь ласка, у нас будуть спочатку доповідачі, так? Хто у нас по першому законопроекту? Галина Миколаївна? А, ви по "дешці". Юлія Володимирівна, ви будете доповідати по своєму законопроекту? По 5344-4, я правильно розумію? Будете доповідати по цьому законопроекту? [[Шум у залі]] Нема альтернативного, є ваш 5344-4, а є "дешка", яка зроблена з усіх. Будете? Юлія Володимирівна Тимошенко по своєму, потім Галина Миколаївна, так, я правильно розумію, по "дешці". Ви від комітету будете, да, Галино Миколаївно? А, Гривко тоді від комітету, і тоді: два – за, два – проти. Юлія Володимирівна, будь ласка.
[[Не чути]]
Ні, так ваш альтернативний не до "д", ваш альтернативний став основним, до якого вже зроблена "дешка". Тому спочатку ви, Юлія Володимирівна. [[Шум у залі]] Будь ласка, Михайло Михайлович. Будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, законопроектом 5344 щодо зміни деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю. Це уже повторне перше читання. Коли ми прочитали, що міститься в основному законопроекті, ми запропонували свій альтернативний. Законопроект говорить про те, що ми вважаємо, що фінансування за рахунок коштів Фронду соціального захисту осіб з інвалідністю, соціальної, професійної, трудової та фізкультурно-спортивної реабілітації, а також реабілітації закладів для осіб з інвалідністю та/або дітей з інвалідністю має фінансуватися з державного бюджету. Ми вважаємо, що цим законопроектом мають гарантуватися пільги для всіх тих підприємств, які сьогодні працевлаштовують осіб з інвалідністю. Ми вважаємо, що не може втрачати можливість особа з інвалідністю короткостроково медичну проходити реабілітацію в закладах охорони здоров’я, тоді як велика кількість людей з інвалідністю, в тому числі військових і дітей з інвалідністю, потребує інших видів реабілітації, а в разі ухвалення нашого законопроекту вони будуть мати гарантію такої реабілітації. Ми вважаємо, що наш законопроект гарантує виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю. Саме нею передбачено, що під час розробки, застосування законодавства, спрямованих на виконання цієї конвенції, мають проходити консультації з громадськими організаціями з цих.
Будь ласка, Галина Миколаївна, одна з авторів законопроекту "дешного".
Дякую. Шановні колеги, це фундаментальний закон, він доповнює наше законодавство третьою складовою. Поранений військовослужбовець мусить, з одного боку, бути вилікуваний; з другого боку, мати систему реабілітації, в тому числі соціальну, психологічну і іншу. А також ми мусимо нарешті створити систему адаптації пораненого на робочому місці. От третьої складової у нас майже ніколи не було в Україні. Ми не робили стандарти організації робочих місць для людей з втраченим функціоналом, різні стандарти для різної інвалідності. Цей законопроект, з одного боку, винаходить кошти за рахунок штрафів і за рахунок внесків, які може вносити приватний бізнес, але не тільки, але і публічна служба, яка в цьому законі теж отримала квоту, відповідно до якої мають бути влаштовані люди з інвалідністю. Комітет дуже плідно попрацював на друге читання і прибрав майже всі зауваження, які були від громадських організацій до цього тексту. На друге читання буде працювати робоча група, яку буде очолювати пан Сергій Гривко. Будь ласка, всі народні депутати, запрошуємо до участі в робочій групі. Що ми зробили до першого повторного читання? Сформулювали поняття людини з інвалідністю дослівно відповідно до Конвенції про права осіб з інвалідністю, доповнили статтю 12, яка визначає порядок залучення громадських організацій осіб з інвалідністю до участі у формуванні та реалізації політики щодо соціального захисту людей з інвалідністю, відповідно до 4 статті та 29 Конвенції про права осіб з інвалідністю. Для підприємств громадських організацій людей з інвалідністю прямо передбачено: вони можуть бути засновниками підприємств трудової інтеграції. Крім того, зберігає чинність до закінчення 24-го року, це трансформаційний період, усі норми статей 14-1, 14-2, 14-3 і до закінчення 24-го року ці статті Закону про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю будуть діяти. Спрощено критерії набуття статуту підприємств трудової інтеграції.
Дякую, Галина Миколаївна. Вибачте, правила одні для всіх. Я запрошую до слова. я запрошую до слова голову підкомітету Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Гривка Сергія Дмитровича. Будь ласка, Сергію Дмитровичу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні українці! Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув підготовлений комітетом на повторне перше читання проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю (реєстр – 5344-д), а також альтернативний законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю (5344-4), поданий народним депутатом України Тимошенко Юлією Володимирівною та іншими народними депутатами України. Відповідно до Регламенту Верховної Ради України до доопрацьованого на повторне перше читання законопроекту були подані пропозиції, що надійшли від народних депутатів України Третьякової Галини Миколаївни, Цимбалюка Михайла Михайловича, Стефанчука Руслана Олексійовича та Кулініча Олега Івановича, які були частково враховані. Відповідно Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу у своєму висновку зазначив, що законопроект не суперечить цілям Угоди про асоціацію та прав Європейського Союзу, проте потребує доопрацювання з метою повного врахування положень acquis ЄС. Віце-прем’єр-міністр з питань європейської на євроатлантичної інтеграції України Стефанішина у своєму висновку до законопроекту зазначила, що проект закону в цілому відповідає актам Європейського Союзу та цілям Угоди про асоціацію, окрім деяких положень, які частково враховують acquis ЄС, а тому потребує доопрацювання на повну відповідність acquis ЄС у зв’язку з належністю проекту закону до переліку пріоритетних євроінтеграційних. Комітет за результатом розгляду та обговорення вказаних законопроектів на своєму засіданні 22 березня 2023 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України схвалити текст доопрацьованого комітетом на повторне перше читання проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю (реєстр 5344-д) та, керуючись пунктом першої частини. статті 114 Регламенту Верховної Ради України, за результатом розглянути повторно в першому читанні, прийняти його за основу. Під час голосування за основу проекту Закону України про внесення змін до деяких.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, записуємося: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народному депутату України Цабалю Володимиру Володимировичу, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги, давайте ми як Верховна Рада зробимо вперше за 30 років щось хороше для осіб з інвалідністю. Система, яка існує зараз, вона формувалася ще в радянські часи. На жаль, все, що стосується покращення робочого простору для осіб з інвалідністю, майже не реформувалося за цей час. Жодне попереднє скликання не приймало, боялося приймати відповідні закони, тому що статус-кво всіх влаштовував, коли одні люди з інвалідністю були відкуплені, скажемо так, державою, коли держава формувала систему, коли вона просто від них відкуплялася, створювала певну систему, де зобов’язувала роботодавців наймати певний відсоток осіб, всі ми знаємо, які там маніпуляції існують. Законопроект, який зараз ми розглядаємо, він пропонує реформувати систему, що стосується робочого простору, до тих норм, які зараз існують в Європейському Союзі. Так, дійсно, перший раз, коли ми розглядали, було багато зауважень, але вони були доопрацьовані. І коли, знаєте, мені розказують, що законопроект порушує права чи погіршує ситуацію, вибачте, поїдьте в Європу, подивіться, яке там ставлення, що робить держава для осіб з інвалідністю. Ми ж хочемо рухатись в цьому напрямку, тому цим законопроектом ми якраз пропонуємо зробити хоча б перші кроки. Колеги, я всіх закликаю: підтримайте цей законопроект. Давайте зробимо хоч цей перший крок, а далі будемо робити наступні кроки. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Дирдіну Максиму Євгеновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Галині Третьяковій.
Галина Миколаївна, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я продовжу, що ми зробили на друге читання. Але прошу звернути увагу, що це така сама реформа третьої складової повернення пораненого до економічної незалежності, яку ми робили з вами щодо реабілітації. Ми зробили це до війни, але саме та система, яка була перетворена, почала приносити зараз свої плоди. До цього нам так само потрібно починати реформу щодо адаптації людини, яка втратила якийсь функціонал, в тому числі і за рахунок агресії Російської Федерації, яка нанесла шкоду життю та здоров’ю нашим людям. Нам потрібно цю реформу починати робити наразі для того, щоб отримати стандарти адаптації такої людини, стандарти в тому числі будівельні, оформлення таких робочих місць. А, крім того, цей законопроект передбачає супровід соціального працівника, який може супроводжувати людину з інвалідністю, якщо є така потреба. Наприклад, якщо людина втратила кінцівки верхні і їй потрібно, щоб хтось допомагав їй. Або людина, яка в результаті контузії втратила слух, в цьому випадку теж потрібен соціальний працівник. Ми спростили критерії набуття статусу підприємства, трудову інтеграцію, раніше це було тільки 50 відсотків людей з інвалідністю. Якщо підприємство влаштовує 30 відсотків людей з інвалідністю першої групи, то в цьому випадку цей показник зменшений з 50 до 30, таким самим стимулюючи підприємство трудової інтеграції до працевлаштування не тільки людей з третьою групою інвалідності, але і першої, і другої. Знижено вимоги щодо створення підприємств захищеного працевлаштування. Розширено коло осіб, які повинні виконувати норматив працевлаштування людей з інвалідністю. Про це вже ми говорили. І створена система надання компенсації роботодавцю за облаштування робочого місця. Хочу сказати, що система субсидування і компенсації діє в кожній європейській країні, і вона мусить почати.
Дякую. Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко. Після Юлії Володимирівни буде Герасимов Артур Володимирович і потім голосуємо. Передасте, добре.
Шановні колеги, мова йде про законопроект 5344. Фракція "Батьківщина", Тимошенко. Шановні друзі, немає ніяких сумнівів, що може в цьому законі щось добре і є, що треба було б втілити в життя, но тут є речі, за які, якщо ви проголосуєте, ви візьмете відповідальність на себе, повірте мені. Мова йде про те, що для людей з інвалідністю тут цим законом скасовуються чотири речі. Перше. Десятки років існує положення, що якщо людина з інвалідністю створює підприємство і там 75 відсотків працюючих люди з інвалідністю, ці підприємства не платять податки. Я можу вам сказати, що зараз завдяки цьому положенню закону сотні тисяч людей з інвалідністю мають роботу. Якщо ви голосуєте цей закон, ви їх викидаєте на вулицю. Друге. У законі, який зараз скасовується, передбачено, що кожне підприємство зобов’язано хоча б одного-двох людей з інвалідністю взяти, соціалізувати їх. Якщо ви зараз голосуєте, ви це скасовуєте. І не забудьте, що у нас поранених сьогодні десятки тисяч. І якщо ви зараз скасуєте це, це буде означати, що хто натиснув цю кнопку, проти наших поранених, які стали людьми з інвалідністю. От у мене стопка звернень до Голови Верховної Ради від Асоціації людей з інвалідністю, які кричать вам, не позбавляйте їх роботи. Кожен, хто натисне кнопку, повірте, я подбаю про те, щоб кожен поранений знав, що ви позбавили його робочого місця після того, як він вилікується і прийде в світ. Голосуйте проти! Ми просто наполягаємо на цьому.
Слово надається Артуру Володимировичу Герасимову, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ірині Никорак. Дякую.
Будь ласка, пані Ірина Никорак.
Ірина Никорак, фракція "Європейська солідарність". Колеги, ми підтримуємо важливу мету щодо створення умов для реабілітації особами реалізації з інвалідністю права на працю. Однак по суті законопроекту у нас є досить вагомі зауваження. По-перше, незрозуміло, чому із Закону "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні" вилучили норму, за якою органи влади всіх рівнів повинні залучати представників громадських об’єднань осіб з інвалідністю до підготовки рішень, що стосуються їх прав. Для таких об’єднань є досить важливим брати участь в консультативно-дорадчих органах і органах місцевого самоврядування. Як тоді, поясніть, люди з інвалідністю повинні доносити свою позицію і відстоювати права, які для них є життєво важливими? Крім цього, даний законопроект позбавляє людей з інвалідністю права брати участь у роботі МСЕК, до діяльності і прозорості якої у нас є дуже багато питань. Виходить, що громадськості в ній не місце. І третє. За цим законопроектом, по суті, позбавляється державної підтримки підприємства громадських об’єднань осіб з інвалідністю. Тисячі людей, які сьогодні працюють на таких підприємствах, в тому числі на потреби Збройних Сил України, можуть втратити роботу і засоби до існування. Тому станом на зараз в такій редакції наша фракція буде утримуватись. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів підготуватися. Нагадую, що це повторне перше читання, тому прошу відповідально поставитися до вашого вибору. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займіть свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав осіб з інвалідністю на працю (реєстраційний номер 5344-д). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:44:10]] За-246 Рішення прийнято. Колеги, йдемо далі. Наступних два законопроекти. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступних два законопроекти це 9285 і 9286, ми домовились, що перший – з обговоренням, другий – без обговорення. Тому переходимо до розгляду законопроекту 9285. Це проект Постанови про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Краматорському та Покровському районах Донецької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:45:05]] За-264 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[12:45:31]] За-228 Рішення прийнято. Шановні колеги, Федір Володимирович Веніславський, так, коротко? Чи одразу два – за, два – проти? Давайте, два – за, два – проти, колеги, давайте. Прошу записатися. Будь ласка, В’ятрович Володимир Михайлович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу дати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, безумовно, нам треба голосувати це рішення. Я буквально тільки в неділю повернувся з Краматорська, Дружківка, Часів Яр, все це бачив на власні очі. Звичайно, що треба вводити військову адміністрацію, звичайно, вона необхідна. Дуже боляче дивитися, як ворог, який стільки розповідав, значить, що вони йдуть захищати, защищать людей Донбасса, вони його знищують на корню, просто вбивають, руйнують. Це орда, яка прийшла на нашу землю. Дуже боляче, в Краматорську працював Гончаренко Центр, як і в багатьох інших містах Донбасу, і мені на це дивитися особливо боляче, як сьогодні ми вимушені зупинитися. Але я впевнений, що, безумовно, Україна переможе і буде відроджувати цю землю, для нас це дуже важливо. Вся наша фракція, ми регулярно туди їздимо, ми регулярно там, тому очевидно, що це рішення треба приймати. Але я хочу ще раз звернутися до всіх. Друзі, не використовуйте ці речі, як це ми бачимо по Чернігову, де є атака на місцеве самоврядування і де немає жодних підстав для подібних рішень. Тому не треба використовувати такі трагічні події, як ми бачимо, зараз відбуваються на Донбасі, щоби фактично підкорювати і підламувати під себе місцеве самоврядування і взагалі його знищувати. А ще я, друзі, маю пропозицію. Ми сьогодні з вами голосували питання військових, зробили перший крок важливий – відпустки, якісь доплати. Але треба йти далі, повертати всі можливі доплати, тридцятку, все, що можемо, віддавати нашим військовим. І ви знаєте, щоб легше було прийняти вам це рішення, колеги, я запрошую провести виїзне засідання Верховної Ради в Краматорську, в Дружківці, в Часовому Яру, я думаю, там все буде зрозуміліше. Слава Україні!
Будь ласка, слово надається Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція "Батьківщина".
Дякую. Шановний головуючий! Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, безумовно, обговорюючи ці два проекти постанов, фракція "Батьківщина" буде підтримувати їх. Але в той же час я хочу звернути увагу на деякі сигнали, які надходять, я впевнений, не тільки до нашої фракції "Батьківщина", але і до інших фракцій. Це сигнали від тих селищних громад, зокрема Олександрійська громада, що на Донеччині, яка фіксує, що станом нині, на зараз, там працює місцеве самоврядування, там прийняті бюджети, там жодних проблем з роботою цього представницького органу немає. Але натомість в проекті постанові нам дають і спонукають до того, щоб ми голосували, призначивши начальника військової адміністрації. Я одразу хочу сказати, що місцеве самоврядування – це обговорення, це колегіальність, це відкритість. Що буде робити начальник військової адміністрації – тут величезне запитання. І наступне, на що я хотів би звернути увагу, особливо шановних колег з Комітету національної безпеки і оборони. Ми в залі не знаємо, за кого ми голосуємо, хто буде тим чи іншим начальником військової адміністрації. Чи не могли б ви, шановні представники цього поважного комітету, запросити цих кандидатів до себе в комітет, проговорити з ними, послухати їхні перші кроки, які вони будуть здійснювати, а лише потім в залі на основі вашого рішення, Комітету з нацбезпеки і оборони, ми зможемо ухвалювати ці рішення. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати дані дві постанови. Але ці поради, які я зараз озвучив, прошу взяти до уваги і наступні такі подібні постанови голосувати без жодних застережень. Слава Україні!
Будь ласка, шановні колеги, зараз ще Нестор Іванович Шуфрич і після цього переходимо до голосування. За одну постанову, а потім одразу без обговорення з. А, і після цього ще Клименко Юлія Леонідівна. Так, записую: Клименко. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, потім Юлія Леонідівна Клименко і потім голосуємо. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, прошу передати слово нашій колезі пані Гриб Вікторії.
Будь ласка, пані Вікторія Гриб.
Шановні колеги, пан Євтушок підняв дуже важливі питання. Ми, дійсно, не розуміємо, за кого ми зараз будемо голосувати, кому будемо надавати повноваження. Я хочу сказати, що, на превеликий жаль, в Донецькій області на сьогодні взагалі незрозуміло, яким чином призначаються голови ВЦА. Я тут не говорю про наступ на самоврядування, тому що Донецька область, ми розуміємо, - це прифронтова область. Але, на превеликий жаль, ті критерії, які повинні бути у голів ВЦА, ми сьогодні не бачимо, щоб таких людей призначали. Немає жодного військового досвіду. Це по-перше. По-друге. Наприклад, Новодонецька громада, там, де абсолютно нормально працював мер, на сьогодні чому його змінюють. А Білозерська громада, там, де мер не виконує практично своїх зобов’язань, люди сидять без тепла, сиділи весь зимовий період, його залишають. Тому у мене дуже багато питань зараз до цих призначень. Я б дуже хотіла, щоб все ж таки був у нас депутатський контроль над такими призначеннями. І я погоджуюсь ще раз з паном Євтушком, що нам необхідно бачити тих людей, хоча б кого вони призначають. Дуже всім дякую. І я прошу сьогодні все ж таки не підтримувати в такому вигляді цю постанову. Дякую вам.
Будь ласка, Юлія Леонідівна Клименко. Шановні колеги, і після цього переходимо до прийняття рішення.
Шановні колеги, всі ці населені пункти, які ми зараз обговорюємо і які будемо далі обговорювати, вони є або в зоні бойових дій, або поруч із зоною бойових дій, або недавно звільнені, або після деокупації. Ми вчора на комітеті мали дискусію, вірніше, ми почули, що уряд прийняв рішення про те, що вони будуть відбудовувати шість населених пунктів: це Тростянець, Бородянка, Мощун Київської області, Циркуни, Ягідне і Посад-Покровське. Шановні колеги, це дуже неправильний, на наш погляд, підхід: взяти шість населених пунктів і намагатися їх повністю відбудувати. Можливо, ми краще подивимося, де і як системно в населених пунктах деокупованих або прифронтових, які потрібні зробити там зміни, щоб ти люди туди або поверталися, або там залишалися, або хотіли туди повернутися в якійсь найближчій перспективі. Тому закликаю тих нових призначених голів, а також комітет.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання, переходимо до прийняття рішення, прошу приготуватися. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Краматорському та Покровському районах Донецької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (реєстраційний номер проекту Постанови 9285). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[12:54:41]] За-274 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Наступна без обговорення, шановні колеги. Я одразу ставлю дві пропозиції. Перша. Включити до порядку денного сесії проект Постанови про здійснення начальниками Гірської, Попаснянської та Сєвєродонецької міських військових адміністрацій Сєвєродонецького району Луганської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (реєстраційний номер 9286). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:55:27]] За-281 Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про здійснення начальниками Гірської, Попаснянської та Сєвєродонецької міських військових адміністрацій Сєвєродонецького району Луганської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (номер проекту постанови 9286). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:56:07]] За-283 Рішення прийнято. Далі – 9206. Це друге читання. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо імплементації норм європейського законодавства у національне законодавство України шляхом імплементації окремих положень acquis ЄС у сфері аудіовізуальної реклами (Європейської конвенції про транскордонне телебачення, Директиви Європейського парламенту та Ради 2010/13/ЄС про аудіовізуальні медіа послуги від 10 березня 2010 року зі змінами, внесеними Директивою (ЄС) 2018/1808 від 14 листопада 2018 року) та до деяких інших законів (це номер 9206). Шановні колеги, в нас була така домовленість на Погоджувальній раді, що буде 3 хвилини – виступ Крулько. [[Шум у залі]] Поправки? А які? В мене було записано, Іван Іванович, що у вас 3 хвилини виступ. Далі – 2 хвилини Устінова, 2 хвилини – Стефанишина. Правильно? [[Шум у залі]] А, Юрчишин, перепрошую, Юрчишин і Стефанишина – по 2 хвилини. І після цього можемо голосувати, правильно? Будь ласка, давайте почнемо, 2 хвилини тоді – Юрчишин і Стефанішина, і тоді ми розберемося з "Батьківщиною", який у вас формат.
Прошу поставити правку 178 і 179 на підтвердження. Загалом дуже дякую комітету за якісне пропрацювання даного законопроекту, але дивним виглядає, що ми послаблюємо обмеження, які діють зараз на телебаченні, щодо недопущення реклами алкоголю. Незалежно від того, як, власне, діється в європейських країнах, у нас зараз війна, у нас зараз величезний виклик з тим, що люди намагаються шукати антидепресанти там, де їх немає. І так можна розуміти, що якщо реклама буде з 11-ї по 6-у, діти цього ніби не побачать. Але діти орієнтуються на нас і тому не бачу логіки, щоб давати дозвіл рекламувати алкоголь і в цей час також. Прошу, власне, провалити ці правки і залишити алкоголь без реклами. Дякую.
Дякую. Ярослав Романович. Єдине, давайте так, поправки я зрозумів, але ми поправки на підтвердження поставимо вже тоді в кінці, я записав їх. Може, ще хтось поставить на врахування свої поправки, я ж цього не знаю. Тоді я записав, що ви будете вимагати 78-у, 79-у на підтвердження, в кінці поставимо. Чи давайте, дайте відповідь.
Колеги, я звертаю вашу увагу, реклама міцного алкоголю дозволена в країні всі ці роки з 11-ї години, друзі. Пане Ярославе, ми про що з вами? Там про це взагалі не йдеться, вона і зараз дозволена з 11-ї до 6-ї ранку, і залишається. У нас і так найбільш зарегульована ця отрасль, колеги. В жодній країні такого немає, навіть в скандинавських, навіть в Фінляндії або в Швеції. Ми все заборонили, все зарегулювали, що, у нас хіба люди стали менше від цього, я вибачаюся, споживати? Авжеж ні. Або, колеги, тоді давайте вносьте законопроект, як в Сполучених Штатах, про "сухий закон", і побачимо, що буде з країною. Бо Сполучені Штати це проходили. Знову-таки ми не послаблюємо з 11-ї до 6-ї міцний алкоголь, більше нічого.
Дякую. Позиція зрозуміла, але голосуємо після цього, добре, колеги? Скажіть, будь ласка, хтось буде ставити поправки ще на врахування? Якщо ні, тоді будемо, давайте одразу на підтвердження. На врахування ніхто не ставить свої поправки. Дуже вам дякую. Ще раз, Юлія Володимирівна, ви не будете на врахування ставити? Ні. Ви на врахування свої поправки не будете ставити? Давайте я послухаю Крулька. Будь ласка, Іван Іванович. Ви які поправки і як ви ставите?
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я хочу, я буду іти по поправкам, в мене поправки номери 16, 95, 137, 138, 336, 338 і 341.
Просто, Іван Іванович, як би у нас трошки інша домовленість була, це про те, що ми на Погоджувальній раді говоримо. Ну, так історія. Можна тоді, Юлія Володимирівна, на одну секундочку підійдіть, будь ласка. Шановні колеги, давайте тоді 16 поправка, почнемо тоді з Крулька, 16 поправка. Добре, зараз він представить її. 16 поправка, Крулько. Будь ласка, ви будете представляти чи одразу голосуємо? Будеш, Іван Іванович? Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Поправка номер 16, яку я зараз представляю, вона відхилена комітетом. У абзаці сімнадцятому пункту 1 розділу І законопроекту слово "ідею" я пропонував виключити. Чому саме так? Тому що термін "реклама" не може визначатися як інформація про ідею, адже відповідно до Директиви 2010/13 Європейського Союзу аудіовізуальне комерційне повідомлення означає зображення зі звуковим супроводом чи без нього, які призначені рекламувати, прямо чи опосередковано, товари, послуги або імідж фізичної чи юридичної особи, що здійснює господарську діяльність. Саме тому слово "ідею", яке є в законопроекті, і що я пропонував своєю поправкою відхилити, воно є абсолютно логічно і відповідає директиві Європейського Союзу. Прошу підтримати мою поправку і проголосувати. І прошу прокоментувати голову.
Позиція комітету, будь ласка.
Будь ласка. Колеги, хвилиночку уваги! Це важливо, колеги! Не лише Іван Іванович Крулько пропонував це зробити, але також і Руслан Олексійович Стефанчук, Голова Верховної Ради. Але, у нас була дискусія в комітеті, я прошу звернути увагу. Це не заборонено, Іване Івановичу, директивою. Тепер уявіть собі, рекламний ролик, в якому є одна фраза "Любіть Україну!". І хтось за нього сплатив. Любіть Україну – це що товар? Україна – це що торгова марка? Любіть Україну – це ідея. І тому після дискусії ми все ж таки вирішили "ідею" залишити. Хоча я з повагою відношуся і до експертизи Голови Верховної Ради, і до вашої пропозиції, Іване Івановичу. Ну, от така була історія.
Дякую. Шановні колеги, я тоді ставлю 16 поправку авторства Крулька, вона відхилена. [[Шум у залі]] Моя інша. Вона інша моя. Я ставлю 16 поправку авторства Крулька, вона комітетом відхилена. Аргументи сторін ви почули. Будь ласка, прошу голосувати. [[13:05:13]] За-176 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка, Іван Іванович, 95-а.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Дякую, шановний пане Голово, що поставили попередню поправку на голосування, адже вона дійсно є важливою, тим більше, ми з вами однаково мислимо в контексті необхідності доопрацювання цього законопроекту, який ми зараз розглядаємо. Хоча зрештою я би хотів сказати, що цей законопроект містить цілий ряд дуже позитивних норм, які стосуються реклами і, безумовно, багато чого в цьому законопроекті варто підтримати, воно покращить ситуацію для багатьох: і тих, хто рекламу подає, і тих, хто цю рекламу, власне, показує на своєму телебаченні і радіо. А що стосується поправки номер 95, вона є більш технічною поправкою. Абзац 13 пункту 7 пункту 1 розділу І законопроекту пропонується виключити, оскільки такі положення доцільніше розміщувати в "Прикінцевих положеннях" закону, а не в його основному тексті. Саме через це, для того, щоб ми дотримувалися нормотворчої практики, я пропоную підтримати.
Будь ласка, будете пояснювати чи зразу голосуємо? Голосуємо, да? Шановні колеги, 95 поправка авторства Крулька, вона комітетом відхилена, тому, будь ласка. Позицію ви почули. Прошу голосувати. [[13:06:56]] За-77 Рішення не прийнято. Наступна поправка 137. Будь ласка, Іван Іванович.
Дякую, Руслан Олексійович. Іван Крулько, фракція "Батьківщина". 137 поправка ось чого стосується. В абзаці 20 підпункту 12 пункту 1 розділу І законопроекту слова "положення цієї частини не застосовуються до реклами, яка розповсюджується офіційними мовами Європейського Союзу, юридичною особою, яка має місце знаходження в одній чи кількох державах-членах Європейського Союзу. Я пропоную цю норму виключити з законопроекту, але комітет це не підтримав. І я хочу пояснити, чому саме я пропонував виключити цю норму. Оскільки пропонована новела ставить у нерівні конкурентні умови суб’єктів рекламної діяльності за територіальною ознакою. Я просив би дуже уважно подивитися до цієї поправки, адже все-таки всі суб’єкти, які працюють на відповідному ринку, повинні мати рівні умови. І я просив би голову комітету прокоментувати мою поправку. Дякую.
Будь ласка, Микита Русланович.
Дякую, Іван Іванович. Колеги, увага! Це дуже важлива історія, ми в дуже важких дискусіях з європейськими експертами відстояли це положення. Воно захищає український ринок від реклами російською мовою або навіть українською, але яка буде без оплати в Україні розміщуватись, можливо, на якихось каналах закордонних. Тому ми захищаємо наш ринок, Іван Іванович, в цьому була логіка. І нам дуже важко було це відстояти у європейських колег, але ми це відстояли, наш ринок ми захистили. Тому прошу, колеги, підтримати рішення комітету і цю поправку все ж таки не враховувати.
Дякую. Шановні колеги, 137 поправка авторства Крулька Івана Івановича. Вона комітетом відхилена. Аргументи ви почули. Ставлю пропозицію автора щодо врахування цієї. [[13:09:13]] За-58 Рішення не прийнято. 138 поправка, Іван Іванович.
Дякую, шановний пане Голово. Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я хотів би відмітити ще стосовно попередньої поправки, за детальне роз’яснення подякувати голові комітету, за те, що ви дійсно дуже детально працювали над цим законопроектом, який, я ще раз повторюся, вносить багато європейських норм в українське законодавство, по суті, він багато в чому є напрямком європейської інтеграції, виконанням взятих на нас зобов’язань і наближає нас до норм і правил, які діють в Європейському Союзі в контексті реклами, це дуже і дуже важливо. Але в той же час, ви ж бачите, що навіть Європейський Союз, їхні експерти підтримували ту ідею, яку я відстоював в попередній поправці. Що стосується поправки 138-ї, я прошу абзац 23 підпункту 12 пункту 1 розділу І з законопроекту виключити. Дякую.
Шановні колеги, 138 поправка авторства Крулька, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:10:41]] За-58 Рішення не прийнято. Іван Іванович, 336 ваша поправка, будь ласка.
Дякую, шановний Руслан Олексійович. Це, насправді, ключова поправка до цього законопроекту, і я би хотів, щоб її всі почули колеги, які знаходяться в залі. Запропоновані проектом зміни призведуть до втрати контролю з боку держави за майном, що увійшло до статутного капіталу та передано НСТУ на праві господарського відання. Отже, таке державне майно можна буде відчужувати чи списати за рішенням правління НСТУ без згоди держави. Здійснення відчуження та списання майна НСТУ законодавчо врегульовано та має здійснюватися відповідно до порядку, який затверджений, про відчуження об’єктів державної власності, затверджений Постановою Кабміну №803, та порядку списання об’єктів державної власності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів №1314. Я би просив у в’язку з цим пункт 6 розділу І з законопроекту виключити. Це є надзвичайно важлива поправка, яка стосується захисту власності. І я вважаю, що голова.
Будь ласка, позиція комітету.
Колеги, по-перше, НСТУ не може просто так щось кудись подіти. Навіть якщо воно щось десь буде продавати, то тільки через ProZorro, тільки через державні механізми, колеги, Кабмін ще уточнить ці всі процедури додатково. Але, колеги, ви всі знаєте "Олівець" на Мельникова, це одоробло радянського зразка, який коштує в обслуговуванні мільйони. У колеги Миколи Княжицького була чудова ідея, ми її опрацьовуємо, щоб передати цей "Олівець" національним архівам. Більше того, ми в Законі "Про медіа" це вже дозволили, це технічне уточнення, колеги. Тому, Іван Іванович, з усією повагою, ми її відхилили, бо це вже є в Законі "Про медіа". Ми тут просто технічно уточнюємо норму.
Шановні колеги, 336 поправка авторства Крулька, комітетом відхилена, аргументи сторін ви почули. Ставлю на голосування 336 поправку. Прошу голосувати. [[13:13:09]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна 338 поправка. Будь ласка, Крулько.
Дякую. Шановний Руслан Олексійович, ви знаєте, от я просто хотів би доповнити те, про що говорив голова комітету. Ви абсолютно праві, є ряд майна, яке забирає кошти, які можна було б на абсолютно інші речі, на продукт спрямовувати, а не на те, щоб утримувати будівлі. Я знаю навіть конкретну цифру: "Олівець" обходиться в рік утримання 120 мільйонів гривень з державного бюджету. Я це прекрасно розумію. Але в той же час я до чого хочу звернути увагу нас всіх, давайте ми, у вас є комітет профільний, створіть відповідну робочу групу і в порядку парламентського контролю проконтролюйте, бо є майно ще в областях, воно знаходиться в центрі обласних міст, щоб це майно не було розпродано, щоб там створювався продукт, щоб працювали місцеві телеканали і щоб люди мали доступ до місцевого телебачення і до місцевого радіо, яке дуже потрібно нашим громадянам. Тому я просив би.
Будь ласка, 338 поправка авторства Крулька, комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:14:42]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна 341 поправка авторства Крулька, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Це останнє моя поправка до цього законопроекту. Я продовжу свою думку. Так от я просив би комітет, і це моя порада, створіть по реалізації цього закону механізм парламентського контролю. Ми маємо захистити майно, яке є сьогодні у власності держави. Те майно, яке є збитковим, яке на сьогоднішній день витягує обігові кошти, безумовно, з ним треба щось робити, але теж по-розумному. Можливо, воно може бути використано для інших потреб, які можуть бути використані в тому числі в інтересах нашого суспільного мовника. Але загалом я хотів би дійсно вам подякувати за роботу над цим законопроектом, за те, що ви європейські норми в нього вкладаєте. І я бажаю нашому суспільному мовнику дійсно таким стати і мати в рейтингах по телебаченню номер 1 поміж інших усіх каналів, тоді це будуть дійсно ефективні реформи, які.
Дякую. 341 поправка авторства Крулька, комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:16:17]] За-58 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми пройшли всі поправки, які ставили на врахування. Тепер переходимо до поправок, які ставлять на підтвердження. І ми починаємо з двох поправок, про які сказав нам вельмишановний пан Юрчишин, народний депутат Юрчишин Ярослав Романович. Це 178-а, 179-а, вони комітетом, одна врахована, друга врахована частково. Ви почули позицію, народний депутат Юрчишин пояснив, чому він вимагає поставити на підтвердження рішення комітету. Голова комітету пояснив, чому їх потрібно залишити в редакції, яка запропонована комітетом, чи підтримати це. Тому почергово ставимо. 178 поправка авторства Потураєва. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Юрчишин просить цю поправку поставити, таке рішення комітету, поставити на підтвердження. Тому я ставлю на підтвердження 178 поправку. Прошу народних депутатів голосувати. 178-а, колеги. 178-а. [[13:17:40]] За-191 Поправка не врахована буде. Наступна поправка 179 авторства Абдулліна. Вона врахована частково. Водночас народний депутат Юрчишин просить таке рішення комітету поставити на підтвердження. Тому я ставлю 179-у. [[Шум у залі]] 179-а – один сім дев’ять. Я ж сказав, що вона врахована частково, шановні колеги. Вона врахована частково, тому я ставлю таке рішення комітету по 179 поправці на підтвердження. Прошу голосувати. [[13:18:34]] За-208 Рішення не прийнято. Поправка буде вважатися такою, що відхилена. Так, далі, будь ласка, Стефанишина, 204-а і 205-а. Дві хвилини і потім поставимо їх. І потім ще буде одна поправка на підтвердження, 174-а. Я забув, хто буде ставити. Да, все. Тоді, будь ласка, Стефанишина.
Шановні колеги, я, по-перше, хочу вам всім подякувати за те, що ви зараз не підтримали поправки, які реально розширюють можливості для реклами алкоголю для людей. Наступні поправки, про які буду говорити, теж стосуються реклами алкоголю. Пан Микита є автором цих поправок, а є співавтором цього законопроекту. І мені було дуже дивно, коли проєвропейський законопроект, який я підписала, до другого читання став, ну, відверто лобізмом алкогольних компаній. Європейський Союз точно від нас не вимагає розширити рекламу алкоголю, як це пропонується поправками 204 і 205. Одна з них пропонує в інтернеті розширити і дати більше реклама, а друга взагалі дасть можливість рекламувати алкоголь під виглядом продакт-плейсменту в тіктоці та інших соціальних мережах, якими користуються наші діти. У мене питання, ну, і до вас, пане Микито, і до всіх нас: невже ми сьогодні, під час війни, будемо займатися тим, щоб просувати ще більше алкоголізм в нашому суспільстві? Реклама алкоголю зараз точно не на часі, і повірте мені як представнику медичного комітету, є різні інші доказові медичні препарати, які можуть допомагати людям знімати стрес. Алкоголь – це точно не той метод, який нам потрібен для нашого ментального здоров’я. Хоча я розумію, що всі стомлені і всім погано. Тому я дуже прошу провалити, як ви це зробили тільки що з поправками, які піднімав мій колега, 204-у і 205-у. Ми не маємо сьогодні розширювати рекламу алкоголю, тим більше для наших дітей. Дякую.
Позиція комітету. Микита Русланович, будь ласка.
Я вам, колеги, зараз поясню, що тільки що в залі відбулося. Тут багато казали, що давайте медіа без олігархічного впливу, без того, без сього. Я вас вітаю! Не прораховані абсолютно фінансово поправки, щось там я з залу чув - алкогольна мафія? Та совість треба мати, щось таке казати! Залишили медіа українські без грошей. Я вас вітаю! Будуть вам передавати привіти вам усі регіональні медіа, національні медіа. Поздоровляю! Що стосується інтернету, то, колеги, у нас інтернет взагалі зараз не регулювався. То ми зробили хоч щось, щоб його регулювати. І коли ви кажете, колеги, про тікток, який в китайській юрисдикції, ну, підіть розкажіть тіктоку або інстаграму, що ви тут в Україні дозволили, що заборонили. Ми хоч щось зробили, щоб це регулювати. А ви кажете: ні, ви погано зробили. Так давайте залишимо, давайте залишимо це без регуляції, як зараз, що там можна все, що завгодно, розміщувати, без жодних санкцій, без жодної відповідальності.
Шановні колеги, голосуємо за ці поправки. Поправка 204 авторства Потураєва і інших колег, вона врахована частково. Водночас депутатка Стефанишина просить таке рішення комітету поставити на підтвердження. Тому я ставлю поправку 204 в тій редакції, в якій вона врахована частково, на голосування. Прошу голосувати. [[13:22:42]] За-198 Рішення не прийнято. І 205 поправка, вона комітетом врахована, авторства Микити Потураєва і колег. Водночас народний депутатка Стефанишина також просить поставити таке рішення комітету на підтвердження. Прошу голосувати. [[13:23:13]] За-198 Рішення не прийнято. Поправки вважаються відхиленими. Шановні колеги, я так розумію, що ще буде одна поправка, Заблоцький поставить, 174-а, так. І після цього ми можемо переходити до голосування за закон в цілому. Все вірно? Будь ласка, Заблоцький.
Дякую, пане спікер. Шановні колеги, прохання поставити дану поправку на підтвердження і не підтримувати її, наскільки я знаю, вже відбулись дискусії після засідання комітету і керівний комітет згоден з тим, що це можна перенести в інший законопроект. Якщо коротко, поправка не стосується взагалі предмету реклами як такого. Певно, державну політику стосовно паління сигарет пропонують перекласти на плечі наших торгівців, пропонується заборонити викладку сигарет. Я пропоную вирішити це в іншому законопроекті і не хочу зараз накладати на наших підприємців, яких ми і так [[нерозбірливо]]блокуванням податкових накладних, іншими проблемами, додаткові витрати з переоформленням абсолютно всіх інших торгових точок. Зараз не час це робити і, наскільки я знаю, є принципова політична домовленість зробити це принаймні з перехідними адекватними періодами, а не із сьогодні назавтра. І взагалі правильно такі питання вирішувати не исподтишка правкою в нерелевантний закон, а з повною процедурою обговорення. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Колеги, хвилиночку уваги! Після того, як ви позбавили незалежних грошей незалежні медіа, прошу звернути увагу на цю колізію теж. Значить, безперечно, ніхто з нас не щасливий, що діти ідуть в школу повз ларьки, де є цигарки, або діти заходять з батьками в супермаркет, там є прилавок з цигарками, це правда. І, дійсно, в багатьох країнах Європи це закрито все, не у всіх, у Польщі, наприклад, ні. Можна було би цю поправку прийняти без питань і я на комітеті голосував, але майте на увазі, що там є непрораховані можливі збитки для національного бюджету від акцизів і для місцевих від збору з ларьків. Тому визначайтесь, колеги, ви сьогодні багато вже зробили для підтримки української економіки, можемо зробити ще один потужний крок. Я буду голосувати як я голосував на комітеті, я буду підтримувати, я свої рішення не змінюю. А ви вирішуйте самі.
Шановні колеги, Володимир Михайлович, це, до речі, ваша ж поправка. Рішення комітету враховано. Я зараз оголошу, почекайте. Бо я думаю, що ви возмущались, що ви. Зараз я все оголошу. Шановні колеги, я, якщо дозволите, шановні колеги, 174 поправка авторства В’ятровича і інших колег. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Заблоцький просить поставити таке рішення комітету на підтвердження. Тому я ставлю 174 поправку. Прошу голосувати. [[13:26:38]] За-158 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили проходження цього законопроекту. Пройшла дискусія, це дуже добре. Переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, приготуйтеся. Це, до речі, євроінтеграційний закон, прошу наповнитися відповідальністю. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо імплементації норм європейського законодавства у національне законодавство України шляхом імплементації окремих положень acquis ЄС у сфері аудіовізуальної реклами (Європейської конвенції про транскордонне телебачення, Директиви Європейського парламенту та Ради 2010/13/ЄС про аудіовізуальні медіа послуги від 10 березня 2010 року зі змінами, внесеними Директивою (ЄС) 2018/1808 від 14 листопада 2018 року) (в дужках), та до деяких інших законів (реєстраційний номер Закону 9206). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів проголосувати. [[13:28:08]] За-298 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний. Данило Олександрович, з процедури? Будь ласка, Данило Гетманцев.
Шановні колеги.
По фракціях покажіть останнє голосування, будь ласка.
Шановні колеги, у нас включені до порядку денного сьогодні два законопроекти прекрасні. Ці законопроекти стосуються споживчого кредитування і списання споживчих кредитів для внутрішньо переміщених осіб, люди чекають ці законопроекти. Я пропоную змінити порядок розгляду питань порядку денного і розглянути їх зараз. Це друге читання, там буде без поправок. Дякую. Погоджено з фракціями. Ніні Петрівні.
А, ну, дивіться, така пропозиція є, давайте проголосуємо, не проголосуємо, така пропозиція є. Оскільки два законопроекти, як говорить Данило Олександрович, всі сказали, що не будуть. Ні-ні. Данило Олександрович говорить, що всі погодились без поправок. Ні? Данило Олександрович. Данило Олександрович, давайте тоді зайдемо у Фонд державного майна, вирішимо це, а тоді. Давайте, щоб ми не зробили бурю. А у вас буде час, у вас буде час предметно поговорити з колегами. Тому заходимо в наступний законопроект 8250. [[Шум у залі]] Шановні колеги, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Фонд державного майна України" щодо оптимізації структури Фонду державного майна України. Це друге читання, шановні колеги. Скажіть, будь ласка, чи буде хтось наполягати на врахуванні своїх поправок? Ніхто не буде наполягати на врахуванні своїх поправок, правильно? Дякую. Чи буде хтось наполягати на. [[Шум у залі]] Секундочку, ви на своїх поправках? А, я зрозумів, 2 хвилин, так? 3 хвилини. Будь ласка. Вельмишановна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, для того, щоб не йти по всіх поправках, я дещо хочу вам повідомити, тому що насправді зміни до Закону про Фонд держмайна, які в першому читанні стосувалися лише зміни до структури фонду, а також там призначення заступників голови фонду як політичних посад, доповнився цей проект внесенням змін у ще ряд законів, які точно треба було б обговорити. В результаті дискусії, яка зараз тут і до цього точилася, і в залі продовжувалися, ми все-таки знайшли варіант, який запропонували зараз у другій таблиці повторній до другого читання. Але я хочу звернути увагу і попросити все ж таки таке рішення виносити в окремі проекти законів. Щоб ми розуміли, що зараз змінюється процедура якраз передачі конфіскованих активів, яка діє на сьогоднішній день по закону, починаючи від того, що рішення Вищого антикорупційного суду надходить до Кабінету Міністрів, і Кабінет Міністрів потім визначає, який саме орган з державних інституцій буде займатися подальшою долею цих активів чи продажем, чи управлінням, чи якимись іншими способами. Зараз в цьому проекті закону цю функцію передається повністю на Фонд держмайна. Глибоко розуміючи, що якщо по структурним змінам вони вкрай необхідні новому голові фонду, то стосовно таких змін хотілось би зрозуміти, де ми і коли ми втратили АРМА як інституцію, яка створювалася саме з повноваженнями, з професійними навичками і вимогами до всіх працюючих в АРМА. Де ми її втратили? Чому ми не можемо її відновити для того, щоб саме ця інституція займалася такими процесами? Але, тим не менше, я думаю, що ви вчергове хочете проекспериментувати і надати цю можливість виключно спочатку для Фонду держмайна, а потім іншим інституціям. У зв’язку з тим, що в результаті всіх дискусій нам вдалося захистити інвестиційний клімат і верховенство права, це дало нам можливість розблокувати цей проект закону і зараз проголосувати. Але, ще раз повторюсь, це великий експеримент, ми будемо підтримувати цей проект закону для того, щоб надати голові, пану Умєрову зараз додаткові можливості. Але я хотіла, щоб комітет здійснював контроль за виконанням даної норми, її ефективності і раціональності, інакше ми втратимо частину економіки через такі дії.
Дякую. Будь ласка, ну, реагувати не треба, це компроміс, я вам дякую. Далі, я знаю, Юлія Володимирівна – 5 хвилин. Шановні колеги, Юлія Володимирівна – 5 хвилин. Після цього, наскільки я розумію, буде поставлена 209 поправка Пузійчуком і 201 Фрісом, і після цього переходимо до голосування. Домовились? Більше ніхто не наполягатиме. Юлія Володимирівна, 5 хвилин, будь ласка.
Шановні друзі, я хотіла би взагалі з вами трохи поговорити про те, що зараз робить Фонд держмайна. Для того, щоб я була аргументованою, я просто приведу один приклад вам. У листопаді 21-го року. Є такий завод "Електронмаш". Це достатньо стратегічне підприємство. Так-от у листопаді 21-го року за нього на аукціоні дали 40 мільйонів доларів, по тому курсу – 970 мільйонів гривень. Але тоді там зруйнували цей результат, повністю його анулювали і 40 мільйонів, причому ефективного власника, країна не отримала. Запам’ятали, Електронмаш, 40 мільйонів, листопад 21-го, до війни. Тепер практично вчора Електронмаш під час війни виставлений на аукціон, і його просто подарували за 3 мільйони доларів. Різницю відчуваєте: 40 мільйонів і 3 мільйони? Це означає, що якщо ви, поки народ України воює, розбазарюєте майно держави, віддаєте за безцінь, причому все на світі, що є в України, ви просто робите злочин проти українського народу. Підіть ваші квартири продайте сьогодні під час війни, ваше підприємство продайте під час війни, просто позбавтеся всього сьогодні, коли немає ні ринку, ні попиту, нічого. Ви розумієте, що це корупція чи ні? Минулий раз, коли проголосували закон, на якому буде ліквідовуватись мінімум 1 тисяча 200 державних підприємств, це теж за поданням Фонду держмайна. Ви що вважаєте, що народ дав вам право ліквідовувати 1 тисяча 200 державних підприємств або там, де частка державна, за спиною в той час, коли народ воює? Ви розумієте, що ці 1 тисяча 200 підприємств, які поставили ви минулим законом на ліквідацію, з них можна було зробити потужну частину економіки України, якщо би були залучені правильні інвестори, надані правильні кредити, підтримка держави, тоді ми би просто були країною, яка має індустріальний сенс. Те, що робиться сьогодні Фондом держмайна, – це деіндустріалізація України. Коли ліквідуються державні, із часткою держави, підприємства, коли ці підприємства реально руйнуються, або так, як я вам сказала про Електронмаш, стратегічне підприємство, продаються за гроши, і бюджет не отримує нічого. І цей закон, законопроект, який ви зараз розглядаєте, це не просто про зміну структури, а це про структуру, яка дозволить, за час війни, поки всі воюють, продати все, що у нас в державі є, не порадившись з українським суспільством. І це ставиться, оцей законопроект, як першочерговий в той час, коли йдуть обстріли Києва, в той час, коли парламент зібрався практично під ударами балістичних ракет для того, щоби продати все, що має народ України. Но тут не тільки це, тут ще як малі форми, мала приватизація, продаються ключові стратегічні шахти України. Це про це закон. А це означає вже удар по нашій енергетичній безпеці, тому що шахти не можуть продаватися як мала приватизація. І взагалі держава, яка хоче мати стратегію енергетичної незалежності, зверніть увагу на нашу вугільну галузь, яка є частиною цього. Я вже не говорю про те, що цей закон практично нашпигований корупційними речами. Коли, наприклад, якщо ти придбав на електронному щось аукціоні, то навіть якщо ти придбав незаконно і це рейдерство, забороняється в суді це оскаржувати. Це говориться, що це вже зроблене і до побачення. Я не розумію, що ви, депутати Верховної Ради, які представляють народ, робите в цьому залі, крім як здаєте інтереси народу.
Шановні колеги, так, у нас тоді виступили всі. Правильно? Тепер ще дві поправки, які будуть ставитися на підтвердження. Будь ласка, спочатку Пузійчук – 209 поправка, потім Фріс – 201-а, і після цього голосуємо за закон в цілому. Прошу запросити народних депутатів.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, до законопроекту про повноваження Фонду держмайна, мабуть, трішки випадково потрапила поправка по приватизації державних шахт. На сьогоднішній день, як ніколи, вугільна галузь залишається стратегічно важливою галуззю, особливо під час повномасштабної війни, особливо зараз, коли є дефіцит електроенергії. Держава повинна готуватися до наступного опалювального сезону і держава зараз повинна дбати і розвивати державні шахти, збільшувати власний видобуток. І ми провели фахову дискусію в парламенті з колегами, це представник комітету пан Мовчан підтвердить, і домовилися про те, що ми цю поправку поставимо на підтвердження і виключимо цю норму. Потрібно розвивати власну вугільну галузь. Дякую.
Дякую. Єдине, перед тим, як я передам пану Мовчану слово, в оновленій таблиці це 210 поправка, вона врахована частково. Будь ласка, Олексій.
Шановні колеги, доброго дня! Ця поправка дуже проста, вона про синхронізацію українського законодавства про приватизацію. В чому суть? У 2000-му році був прийнятий Закон про приватизацію вугледобувних підприємств. Він сильно відмінний від загального приватизаційного законодавства, там немає електронних аукціонів, там немає конкуренції. Я не знаю, чим мотивувався парламент того скликання при прийнятті цього законопроекту, але з точки зору ринку і економіки це неправильно. Ми кажемо про те, що якщо ми продаємо, у нас є загальні принципи і відповідно до них ми і рухаємося, неважливо, це шахти чи це державне підприємство "Спиртзавод", чи це просто об’єкт. Тому я підтримую цю поправку, бо я її автор, а вас прошу визначатися.
Шановні колеги, давайте приймемо рішення. Ні, ми приймемо рішення по цій поправці. Єдине, я уточню, що це 210 поправка. Можна, на одну секундочку? От в мене таблиця кінцева 210-а. Якщо ви говорите про вугільні шахти, я читаю, поправка Мовчана, вона врахована редакційно. Доповнити розділ І проекту пунктом такого змісту. У Законі "Про особливості приватизації вугледобувних підприємств" і далі по тексту. Вона 210-а в мене. Я просто тоді буду ставити та, яка в останньому. Шановні колеги, ще раз, 210 поправка. Вона комітетом врахована редакційно за авторством Мовчана. Аргументацію щодо цієї. [[Шум у залі]] Яких десять, ми не прийняли рішення, щоб з процедури. Шановні, я ж сказав це. Шановні колеги, просто в останній таблиці ця поправка 210. І ми голосуємо зараз за 210 поправку авторства Мовчана, вона врахована редакційно. Водночас народний депутат Пузійчук просить саме цю поправку про вугледобувні шахти поставити на підтвердження. Я ставлю 210 поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[13:43:16]] За-107 Рішення не прийнято. Поправка вважається відхиленою. Що ще, ще дві поправки? Євтушок, будь ласка. Євтушок і. Три поправки буде, так? Євтушок спочатку, потім Вадим Івченко.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова йде про поправку 216, яка врахована, та 217, яка теж врахована. Поправка 216. Доповнити розділ І проекту щодо змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" абзацом такого змісту: "У пункті 7.4 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" абзац 14 доповнити словами "та об’єктів великої приватизації". Саме цю правку я би просив не підтримувати, шановні колеги, Юлія Тимошенко зараз дуже чітко і зрозуміло всім дала зрозуміти, що в цьому законі, який на меті має приватизувати все державне і комунальне. Тому прошу, пане головуючий, цю правку поставити на підтвердження, а колег в залі прошу не підтримати дану правку. Дуже вам дякую.
Дякую. Позиція комітету, будь ласка.
Шановні колеги, 216 поправка стосується технічних змін в Закон "Про приватизацію". В чому суть? При змінах в Закон про Фонд державного майна ми утворюємо єдину юрособу, яка є органом приватизації. Раніше було багато регіональних відділень Фонду держаного майна, кожне з яких було окремим органом приватизації. Відповідно ми дублюємо ці норми в закон, в профільний Закон "Про приватизацію" і кажемо, що орган приватизації є один в Україні, а не багато, тому що ми поміняли Закон про фонд. Тому прошу підтримати дану поправку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 216 поправка авторства Мовчана, вона врахована редакційно. Водночас Євтушок просить поставити таке рішення комітету про врахування редакційно на підтвердження. Позицію ви почули і комітету, і народного депутата Євтушка. Я ставлю 216 поправку в редакції, як вона врахована редакційно, на підтвердження. Прошу голосувати. [[13:45:51]] За-215 Рішення не прийнято. 217 поправка. Будь ласка, Євтушок.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, шановні колеги. Я ще раз повторюю, можливо, із уст представника комітету це звучить як технічні поправки, але мова йде тут про державне майно та комунальне майно. Тому в 217 поправці, яка теж врахована, на жаль, є прохання її поставити на голосування і не підтримувати. Мова йде про ці речі. Доповнити розділ І новим пунктом такого змісту: "абзац другий частини першої статті 22 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (Відомості Верховної Ради України 2018 року за номером 12, стаття 68) із наступними змінами виключити". Саме ці норми, на моє велике переконання, є суперечливими. І я прошу шановних колег також не підтримувати дану поправку, яка, на жаль, в комітеті врахована. А пана головуючого прошу поставити на голосування. Дякую.
Одну секундочку. Правка, яку ви зачитали, це 218 правка, шановні колеги, в кінцевій редакції. Шановні друзі, дивіться, давайте так не будемо. Якщо в нас різні таблиці, ми зараз напрацюємо тут, я бачу. Я пропоную переходити до голосування, колеги. А, ще є? Будь ласка, Фріс. [[Шум у залі]] Він не вимагає вже. Дмитро Олександрович, не переживайте, він вже не вимагає. Вадим Євгенович Івченко і потім Фріс давайте.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, після війни.
Номер поправки.
201-а. Колеги, після війни і після нашої перемоги перед Україною відкриються великі можливості. І ті порти, які ви продаєте за 4 мільйони, вони будуть приносити тільки прибутків 4 мільйони. Ті підприємства, які сьогодні виставляються на аукціоні, ОГХК, за 80 мільйонів, вони будуть приносити прибутків, в тому числі і створення робочих місць. Я впевнений в тому, що на нас дивляться великі, глобальні корпорації, які готові в колаборації з українськими громадянами приносити сюди інновації і партнерство. Якщо за безцінок все уйде, що ми будемо пропонувати світу? І коли ви шахти сюди вносите, коли ця правка говорить, що ми не маємо права навіть забрати у посередника або когось, кому продали це майно за безцінь, і так далі.
Вадим Євгенович, дивіться, ну, це було зараз трішки нечесно, тому що я оголосив, що Фріс буде доповідати 201 поправку, а ви просто взяли і вихопили перед ним. [[Шум у залі]] Ще раз кажу, 201 поправка, доповідати мав Фріс, він її мав поставити на підтвердження. [[Шум у залі]] Шановні колеги, дивіться, так неможливо. Ви прийшли з якимись старими таблицями, 201-а говорить про інше взагалі. Ще раз кажу, є кінцева таблиця на сайті. Давайте, я надам слово Фрісу. [[Шум у залі]] 201-а тоді. [[Шум у залі]] Ігор, ми можемо ставити? Ми знаємо, що ви будете ініціювати. Шановні колеги, да, якщо можна. Ігор, якщо можна, оскільки я маю безлімітоване право говорити, 201 правка – це не зовсім про це, але мені теж здається, що підтримувати її непотрібно. Це моя позиція, ви потім дасте. Тому що я людина, яка 25 років займається цивільним правом, і ми не можемо встановлювати в Цивільному кодексі питання пріоритетності і виключності питань тільки тому, що вони пройшли подвійний аукціон. Тому що це, на мою думку, воно суперечить логіці цивільного права і гарантуванню права власності. Я думаю, я це хотів сказати, пане Ігорю. Дякую. Будь ласка, тепер позиція комітету. Просто це було нечесно по відношенню до пана Ігоря, я взяв на себе місію.
Шановні колеги, у нас, правда, дуже багато в залі професійних академічних юристів. Ми комітет економіки і ми дивимося на захист прав власності. Наша країна – це країна з найменш захищеним правом власності в Європі. Ми маємо дати додаткові гарантії людям, які купують об’єкти у державі, відповідно до законодавства на публічних електронних торгах. Ми з вами найбільш прозорівський парламент за всю історію, ми завели дуже велику кількість ринків на електронні аукціони, і вони доводять свою ефективність. Учора під головуванням Дмитра Наталухи проводили комітет, де розглядали кейси, коли правоохоронці приходять до покупців об’єктів і вимагають скасування цих об’єктів, скасування результатів аукціонів і намагаються забрати ці об’єкти. Це несправедливо по відношенню до права власності і бізнесу. Дякую.
Що значить, репліки? Ви його чимось образили? А? [[Шум у залі]] Шановні колеги, дивіться, так, я висловив, ту, яку. Добре. Давайте тоді так, я дам слово ще Дмитру Наталусі, оскільки його згадали, оскільки згадали Фріса, дам слово Фрісу і на цьому завершуємо. Так буде нормально? Шановні друзі, ми перетворюємо в щось таке дрібне. Будь ласка, Дмитро Андрійович.
Дякую, колеги. Давайте, справді, не перетворювати це в дрібне. Я просто поясню, про що йде мова. Мова йде про те, що начебто у нас є ідеальна система судів, яка захищає права тих осіб, які наважилися приватизувати об’єкти, тих судів, в яких судді Тандири, тих судів, в яких судді Князєви займаються тим, що вони затягують результати приватизації роками, якщо об’єкт приватизований не тими, кого вони хотіли побачити, або не тими, хто не заніс, або не тими, хто заплатив недостатню суму грошей десь на рахунок на Сейшельських островах. Цей закон прибирає це, цей закон говорить, що з моменту того як ви виграли приватизаційний аукціон, за вами закріплюється право власності і жодний корумпований суд не може забрати його у вас. Тому оце і є шкура, про яку ми говоримо, і прибираємо її. І ця правка варта підтримки. Дякую.
Дякую. Позиція зрозуміла. Фріс.
Дякую, Руслан Олексійович. Якщо ми будемо норми цивільного права, базові норми існування в державі ставити під кожного конкретного суддю – це ганьба, тому що у нас є Цивільний кодекс, які. ми повинні всі дотримуватися цих норм. Це перше. Друге. Ми з вами проголосували норми, відповідно до яких по 116-й не варто вносити зміни до ключових кодексів держави. Це друге. І третє. Колеги, якщо рейдер захопить майно, то після цього рішення, проведення такого комітету, в цього рейдера ніколи це майно ніхто не забере: ні суд, ні адміністративна комісія, ніхто. Тому я категорично прошу вас цю правку не підтримувати і залишити право власності недоторканним. Дякую.
Шановні колеги, 201 поправка авторства Мовчана, вона врахована редакційно. Ви почули навіть більше чим треба було, тому є пропозиція поставити в цю редакцію, в якій вона врахована редакційно, на розсуд залу, на підтвердження залу. Шановні колеги, будь ласка, я ставлю 201 поправку, яка врахована редакційно, на підтвердження. [[13:54:56]] За-88 Рішення не прийнято. Шановні колеги, переходимо до прийняття закону в цілому. Юлія Володимирівна, ми ж домовлялися. З приводу чого? З процедури? Тимошенко, з процедури, 1 хвилина і переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів.
Шановні колеги, я хочу звернутися до вас востаннє перед голосуванням, практично перед тим, як ви натиснете кнопку. Я хочу сказати, що тут тотально взагалі руйнується вся структура Фонду держмайна. Зверніть увагу.
Юлія Володимирівна, стоп, це нечесно, ви сказали з процедури, Юлія Володимирівна, а ви в кінці емоційно доводити і впливаєте на голосування, коли люди вже визначилися. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Фонд державного майна України" щодо оптимізації структури Фонду державного майна України (реєстраційний номер 8250). Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:56:16]] За-231 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Олександр Сергійович. Я передаю слово Олександру Сергійовичу, там ще декілька процедурних буде речей, голосувань, шановні колеги. Будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, у нас є запити до Президента, прохання не розходитись. Всього 23 депутатські запити. Отже, до Президента України. Запит групи народних депутатів (Богданця, Нікітіної та інших, 25 депутатів) щодо присвоєння звання Герой України військовослужбовцю Сил територіальної оборони Збройних Сил України капітану Королю Сергію Володимировичу (посмертно). Відповідно до пункту 34 статті 85 Конституції України, статті 225 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про попередню підтримку депутатського запиту до Президента України. Треба набрати 150 голосів. Прошу голосувати. [[13:57:26]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення депутатського запиту до Президента України. [[13:57:48]] За-255 Рішення прийнято. Запит направлений до Президента України. І ще один запит групи народних депутатів (Геращенко, Іонової та інших. 9 депутатів) до Президента України щодо нагородження державними нагородами військовослужбовців Збройних Сил України (посмертно). Ставлю на голосування пропозицію про попередню підтримку депутатського запиту до Президента України. [[13:58:23]] За-236 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення депутатського запиту до Президента України. [[13:58:43]] За-246 Рішення прийнято. Запит направлено до Президента України. Дякую, колеги. Більше запитів на голосування немає. Далі запити до центральних органів виконавчої влади, Кабінету Міністрів, керівників, підприємств, установ, організацій і так далі. Запит Володимира Крейденка до Голови Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України щодо надання інформації про використання бюджетних коштів та коштів міжнародної фінансової допомоги у 2022 році на відновлення інфраструктурних об’єктів України, що постраждали внаслідок російської військової агресії, а також – переліку зруйнованих і пошкоджених житлових будівель та об’єктів соціальної інфраструктури України. Володимира Крейденка до Голови Антимонопольного комітету України щодо надання офіційної відповіді чи є Державне підприємство водних шляхів "УКРВОДШЛЯХ" та Державне підприємство "Адміністрація річкових портів" суб’єктами природної монополії. Володимира Крейденка до Віце-прем’єр-міністра України з відновлення України - Міністра розвитку громад, територій та інфраструктури України щодо надання офіційної відповіді про вжиті Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України заходи, направлені на захист споживачів послуг Державного підприємства водних шляхів "УКРВОДШЛЯХ" та Державного підприємства "Адміністрація річкових портів" у частині встановлення тарифів на спеціалізовані послуги, що надаються на внутрішніх водних шляхах суб’єктами природних монополій. Віталія Войцехівського до Директора Державного бюро розслідувань щодо можливого привласнення грошових коштів з державного бюджету Ткаченком Юрієм Олеговичем спільно з посадовими особами Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, які є фігурантами у кримінальному провадженні № 62021100030000017 від 13 травня 2021 року. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації про використання коштів виконавцями місцевої цільової Програми забезпечення заходів національного спротиву на 2022-2024 роки, затвердженої рішенням Уманської міської ради від 25 лютого 2022 року № 1-34/8. Антона Яценка до голови Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області щодо надання інформації про балансоутримувача майна - колодязя магістрального сільського водопроводу розташованого навпроти будинку за адресою: вулиця Захисників, 64, село Берестівець, Уманського району Черкаської області. Володимира Крейденка до Голови Державної служби України з питань безпеки на транспорті щодо надання інформації про заробітні плати і доплати за інтенсивність праці та преміювання керівного складу Державної служби України з безпеки на транспорті та керівництва відділів державного нагляду (контролю) у кожній області України, а також надання копій судових рішень та постанов за позовами суб’єктів господарювання (автомобільних перевізників) до Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів. Олександра Горобця до Ірпінського міського голови про надання інформації щодо фінансово-господарської діяльності виконавчих органів Ірпінської міської ради Київської області та комунальних підприємств, підпорядкованих Ірпінській міській раді. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно виданих Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради дозволів на встановлення стаціонарних тимчасових споруд, для провадження підприємницької діяльності за адресами: вулиця Пушкіна, Крамаренка, Демуцького, Східна, Володимира Мономаха, Челюскінців міста Умані, Уманського району Черкаської області за період з 24 лютого 2022 року по сьогоднішній день. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно діяльності посадових та службових осіб комунального підприємства "Уманська муніципальна варта" Уманської міської ради протягом січня-травня 2022 року. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно діяльності посадових осіб Уманської міської ради протягом січня-травня 2022 року. Михайла Бондаря до начальника Львівської обласної військової адміністрації щодо фактів порушень чинного законодавства в екологічній сфері приватним підприємством в Бродівській територіальній громаді. Групи народних депутатів (Геращенко, Іонової та інших. Всього 9 депутатів) до міністра оборони України щодо нагородження державними нагородами військовослужбовців Збройних Сил України (посмертно). Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до начальника Токмацької міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області щодо інформування про обсяги гуманітарної допомоги, що надійшла до Токмацької міської військової адміністрації. Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до начальника Токмацької міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області щодо інформування про організаційні та правові засади функціонування гуманітарного штабу, створеного Токмацькою міською військовою адміністрацією. Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до начальника Токмацької міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області щодо інформування про обсяги допомоги силам оборони та безпеки України, наданої Токмацькою міською військовою адміністрацією. Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до начальника Токмацької міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області щодо інформування про розподіл гуманітарної допомоги, що надійшла до Токмацької міської військової адміністрації. Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до начальника Токмацької міської військової адміністрації Пологівського району Запорізької області щодо інформування про обсяги допомоги наданої Токмацькою міською військовою адміністрацією сім’ям військовослужбовців. Групи народних депутатів (Мельника, Кабанова, Касая) до виконуючого обов’язки Голови Державної податкової служби України щодо інформування про обсяги та структуру доходів отриманих Токмацькою міською військовою адміністрацією. Запити закінчено на сьогодні. Також у нас є інформація про створення двох міжфракційних депутатських об’єднань. Отже, відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Діти України". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Павла Миколайовича Сушка. Вітаємо, Павло Миколайович, дякуємо за все, що ви робите для українських дітей. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Україна – Йорданське Хашимітське Королівство, дружба та партнерство". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Ковальова Олександра Івановича. Вітаємо. Шановні колеги, так, переходимо до розгляду наступного законопроекту. Законопроект за реєстраційним номером 5322 про внесення змін про до деяких законів України щодо запобігання зловживанням на оптових енергетичних ринках. Але так як потенціалу в залу немає, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за результативну роботу. Оголошую перерву в нашому пленарному засіданні. Час і місце його продовження вам буде повідомлено завчасно. Нагадую на необхідності непоширення інформації щодо його початку. Бережіть себе. Разом до перемоги. Віримо в сили оборони України. Слава Україні!