Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені і гості Верховної Ради. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:18]] Зареєструвалося 427 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Буряка Олександра Васильовича. Давайте його привітаємо, побажаємо всього найкращого. Оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народних депутатів України Онопенка Василя Васильовича та Слабенка Сергія Івановича до складу депутатської фракції "Регіони України". Шановні колеги.
Я не входив.
Будь ласка, з’ясуйте. З’ясуйте це питання.
Шановні колеги, я дуже поважаю цю фракцію, але я не писав заяву про входження, тут якась помилка. Були зі мною переговори.
Я прошу вважати, що я не писав заяву у фракцію "Регіони України". Прошу це оголосити.
Шановні, що тут, якась недоречність. Я прошу з’ясувати, Раїса Василівна, я прошу з’ясувати ці питання. Будь ласка, заспокойтеся. Шановні колеги, зараз буде з процедури, я виходив з того, що у мене тут знаходяться заяви і народного депутата Онопенка, і народного депутата Слабенка щодо входження до депутатської фракції "Регіони України". Будь ласка, з процедури, Роман Зварич.
Шановний Геннадій Андрійович, цей факт, який щойно був виявлений, містить факт службової підробки. Тому ми просимо вас дати протокольне доручення Секретаріату, щоб провести службове розслідування цього факту, Відділу кадрів провести службове розслідування цих фактів. Щоб Відділ кадрів встановив достовірність підписів під цією заявою.
Немає заперечень. Ці питання ми з’ясуємо. Добре. Давайте будемо працювати. Шановні колеги, заспокойтеся будь ласка, все гаразд, все з’ясується. Уже протокольне доручення пішло, все. Я думаю, дуже правильно, все, пішли далі, працюємо. Шановні колеги, відповідно до Регламенту у п’ятницю ми обговорюємо питання порядку денного сесії, перелік питань, що пропонується для розгляду, у вас є. Але, якщо не буде заперечень, то ми сьогодні можемо оголосити і запити, що надійшли? Немає заперечень? Добре. Оголошується запит народного депутата України В’ячеслава Коваля до Генерального прокурора України щодо порушення прав людини органами місцевого самоврядування і працівниками МВС у місті Сімферополі та з’ясування причин конфлікту, який розгорівся між підприємцями ринку комунальних послуг. Прошу голосувати. [[10:06:51]] За-122 Рішення прийнято. Оголошується депутатський запит народного депутата України Богдана Губського до Генерального прокурора України про неналежне здійснення прокуратурою Броварського району прокурорського нагляду за ходом перевірки обставин розкрадання посадовими особами ЗАТ "Десна" державного майна та незабезпечення прокуратурою області вимог чинного законодавства. Прошу голосувати. [[10:07:32]] За-44 Рішення не прийнято. Народного депутата Луценка, Юрія Луценка до Генерального прокурора України депутатський запит про факти корупції та вимагання грошей, що склалися в управлінні Одеської залізниці. Прошу голосувати. [[10:08:08]] За-91 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Генерального прокурора України, секретаря Ради національної безпеки і оброни України, голови координаційного Комітету з питань боротьби з корупцією і організованою злочинністю при Президентові України щодо перевірки законності порушення кримінальної справи стосовно колишнього командуючого Військово-морськими силами України адмірала Єжеля. Прошу визначатися. [[10:08:49]] За-168 Рішення прийнято. Народного депутата України Віктора Борщевського до Прем’єр-міністра України про продовження ігнорування "Укртелекомом" розпоряджень Кабінету Міністрів України щодо ВАТ "Південний радіозавод" в місті Жовті Воді по випуску станцій С-32, що привело до зупинення роботи підприємства. Прошу визначатися. [[10:09:34]] За-135 Рішення прийнято. Групи народних депутатів - Гавриша, Салміна та інших - щодо вжиття заходів по запобіганню екологічної кризи в місті Калуш Івано-Франківської області. Про підтримання прошу голосувати. Заспокойтеся і голосуйте. [[10:10:14]] За-49 Рішення не прийнято. Групи народних депутатів - Балога, Мигович, Матвійчук - до Голови Верховної Ради України щодо формального розгляду звернень громадян вищестоящими органами державної влади. Прошу голосувати. [[10:10:43]] За-168 Рішення прийнято. Юлій Тимошенко до Прем’єр-міністра України з приводу намірів руйнації структур і системи захисту населення від наслідків чорнобильської катастрофи. Прошу визначатися. [[10:11:15]] За-130 Рішення прийнято. Павла Качура до Прем’єр-міністра України з приводу невиконання Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали в наслідок Чорнобильської катастрофи”, в частині забезпечення постраждалих житлом. Прошу голосувати. [[10:11:48]] За-183 Рішення прийнято. Степана Гавриша до Прем’єр-міністра України стосовно заходів щодо запобігання екологічної кризи в місті Калуш Івано-Фраківської області. Прошу голосувати. Ввімкніть систему, прошу голосувати. [[10:12:29]] За-80 Рішення не прийнято. Олега Панасовського до Прем’єр-міністра України з приводу наслідків припинення фінансування робіт по підтриманню споруд в зоні руйнівного впливу гірничих виробок в місті Горлівці. Прошу голосувати. [[10:12:57]] За-84 Рішення не прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України щодо фінансування будівництва за рахунок державних централізованих капіталовкладень газопроводу “. - Підзамче" в Радивлівському районі Рівненської області. Прошу визначитися. [[10:13:34]] За-138 Рішення прийнято. Павла Жебрівського до Прем’єр-міністра України щодо фінансування будівництва шкіл у Попільнянському та Андрушівському районах Житомирської області. Прошу визначатися. [[10:14:03]] За-127 Рішення прийнято. Євгена Кирильчука до Прем’єр-міністра України щодо зволікання Міністерством охорони здоров’я України проведення медичної експертизи мешканцю міста Луцьк Ярославу Козаку. Прошу визначатися. [[10:14:32]] За-145 Рішення прийнято. Групи народних депутатів Доманського, Лещенко, Безсмертного, Буйко до Прем’єр-міністра України, Міністра внутрішніх справ України щодо порушення законодавства України деякими керівниками асоціації міжнародних автоперевізників України. Прошу визначатися. [[10:15:05]] За-172 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо захисту інтересів членів колективного сільськогосподарського підприємств "Шевченків край" Звенигородського району Черкаської області. Прошу визначатися. [[10:15:38]] За-150 Рішення прийнято. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую Геннадій Андрійович. Адам Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Геннадію Андрійовичу, ми вже не один раз домовлялися про те, що при розгляді депутатських запитів і звернень не будемо порушувати норми Регламенту, яка говорить про те, що в один сесійний день один народний депутат може подати не більше двох запитів. Якщо я не помиляюся, у Кармазіна це вже був третій чи четвертий запит. Тому я просив би, щоб ви дали вказівку секретаріату аби він суворо дотримувався норм Регламенту.
Шановні колеги! Шановний Адаме Івановичу! Дійсно, така норма в Регламенті є, але ж вона неконституційна. З цього приводу ми вже з’ясовували це питання, тут проблем немає. Пішли далі. Будь ласка, давайте будемо працювати. Заспокойтеся, будь ласка, заспокойтеся. Віктора Борщевського до Прем’єр-міністр України, Генерального прокурора України щодо незаконних дій Алуштинського міськвиконкому та управління міліції щодо позбавлення прав власності трудового колективу "Дніпроенергобуд" на пансіонат "Бригантина". Прошу голосувати. [[10:17:05]] За-119 Рішення прийнято. Олександра Шевченка до Прем’єр-міністр України, Генерального прокурора України щодо захисту прав членів асоціації міжнародних автоперевізників України. Прошу голосувати. [[10:17:33]] За-69 Рішення не прийнято. Юлії Тимошенко, Михайла Павловського до Прем’єр-міністр України щодо проблем вирішення земельних питань в селах Хмельницької області у зв’язку з переведенням землевпрорядників із штатів сільських рад до райдержадміністрації. Прошу визначатися. [[10:18:07]] За-129 Рішення прийнято. Володимира Пузакова до Прем’єр-міністр України, голови державної податкової адміністрації України щодо порушень законодавства деякими керівниками асоціації міжнародних автоперевізників України. Прошу визначатися. А ви, будь ласка, визначайтеся хоч п’ятий раз. [[10:18:38]] За-100 Рішення прийнято. Юрія Крука до Прем’єр-міністра України щодо виділення ліцензії на імпорт цукру-сирцю тростинного. [[10:19:02]] За-27 Рішення не прийнято. Валентини Семенюк до Генерального прокурора України, міністра Внутрішній справ України, голови Державної податкової адміністрації України щодо захисту честі та ділової репутації голови сільськогосподарського кооперативу "Зеленьки" Миронівського району Київської області Валентини Припіяло. Прошу визначатися. [[10:19:39]] За-70 Рішення не прийнято. Анатолія Наливайка до Генерального прокурора України щодо порушення виборчих прав мешканців 601 мікрорайону Печерського району міста Києва при обранні органу самоорганізації населення. Прошу визначатися. [[10:20:09]] За-95 Рішення прийнято. Анатолія Наливайка до Генерального прокурора України. Володимира Атрощенка до Генерального прокурора України і міністра Внутрішніх справ України щодо неправомірних дій, беззаконня і свавілля, які чиняться в Р.кінському районному відділі управління МВС України у Чернігівській області. Прошу визначатися. [[10:20:51]] За-125 Рішення прийнято Групи народних депутатів: Буйко, Безсмертний, Доманський до Генерального прокурора України, голови Верховного суду України, голови Вищої ради юстиції України щодо незаконного використання статусу Асоціації міжнародних перевізників як суб’єкта громадської організації при укладенні від її імені договорів. Прошу визначатися. [[10:21:33]] За-96 Рішення прийнято. Анатолія Наливайка до Генерального прокурора України щодо формального розгляду депутатського запиту стосовно фальсифікації результатів виборів Харцизького міського голови Донецької області. Прошу визначатися. [[10:22:04]] За-103 Рішення прийнято. Олександра Масенка до Генерального прокурора України стосовно забезпечення виконання рішення суду про стягнення сум моральних збитків з малого приватного підприємства на користь мешканки селища Оржиця Полтавської області. Прошу визначатися. [[10:22:42]] За-116 Рішення прийнято. Валентини Семенюк до Генерального прокурора України з приводу незадоволення відповіддю на депутатський запит про порушення Закону України "Про статус народного депутата України". Прошу визначатися. [[10:23:13]] За-138 Рішення прийнято. Групи народних депутатів: Тимошенко, Павловський та інші, всього 57 депутатів, - до Генерального прокурора України, Голови Державного департаменту з питань виконання покарань щодо факту ігнорування та порушення прав людини, норм Конституції України, Закону "Про статус народного депутата України". Прошу визначатися. [[10:23:50]] За-133 Рішення прийнято. Володимира Пузакова - до Генерального прокурора України з приводу незадоволення реагуванням прокуратури на запит щодо протиправних дій керівництва "Кіровоградсвинпрому" - до Долинської податкової адміністрації стосовно акціонерного товариства "Долинський плодорозсадник". Прошу визначатися. [[10:24:29]] За-94 Рішення прийнято. Петра Толочка - до Генерального прокурора України про вжиття заходів щодо припинення знащення Державного заповідника "Конча Заспа". Прошу голосувати. [[10:24:55]] За-93 Рішення прийнято. Віктора Антемюка - до Генерального прокурора України, голови Державної митної служби України стосовно порушень митною службою України правил ввезення автомобілів на територію України. Прошу визначатися. [[10:25:25]] За-43 Рішення не прийнято. Леся Танюка до голови Верховного суду України щодо судової тяганини по цивільній справі між головним редактором профспілкової газети та Федерації профспілок України. Прошу визначатися. [[10:25:54]] За-68 Рішення не прийнято. Володимира Броннікова до голови Верховного суду України, Генерального прокурора України щодо розгляду заяв мешканки міста Оріхів Запорізької області Віри Московки на неправомірні дії міськвиконкому. Прошу визначатися. [[10:26:27]] За-35 Рішення не прийнято. Групи народних депутатів - Цушко, Горбачов, Чорновіл - до голови Верховного суду України стосовно порядку розгляду Верховним судом України кримінальних справ в касаційному порядку. Прошу визначатись. [[10:26:55]] За-136 Рішення прийнято. Івана Стойко до голови Верховного суду України з приводу незаконного звільнення з посади начальника Головного управління праці та соцзахисту Тернопільської обласної державної адміністрації та нереагування суддів на його звернення щодо поновлення на роботу, на думку Івана Стойко. Прошу визначатися. [[10:27:30]] За-105 Рішення прийнято. Олексія Козаченка до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо неправомірних дій працівників міліції Приморського району при розслідуванні справи за фактом нападу на співробітника телерадіокомпанії "Одеса-плюс" Олександра Мізіна. Прошу визначатися. [[10:28:02]] За-143 Рішення прийнято. Павла Качура до міністра внутрішніх справ України стосовно критичної ситуації, що склалася у місті Львові та Львівській області через дефіцит бланків паспортів громадян України та закордонних паспортів громадян України. Прошу визначатися. [[10:28:30]] За-112 Рішення прийнято. Андрія Шкіля до міністра внутрішніх справ України щодо поширення серед підрозділів внутрішніх справ області незаконної вказівки керівника Управління МВС України у Львівській області щодо опозиційних сил. Прошу визначатися. [[10:29:02]] За-179 Рішення прийнято. Олександра Масенка до міністра юстиції України щодо виконання рішення суду стосовно повернення боргів мешканцю полтавської області Білову. Прошу визначатися. [[10:29:32]] За-99 Рішення прийнято. Ігоря Тарасюка до міністра оборони України з приводу передислокації військової частини з міста Теребовлі Тернопільської області та проблем подальшого функціонування інфраструктур військового містечка. Прошу визначатися. [[10:30:06]] За-91 Рішення прийнято. В’ячеслава Анісімова до міністра транспорту України щодо реконструкції залізничних станцій міста Дніпроджержинска. Прошу голосувати. [[10:30:32]] За-127 Рішення прийнято. Володимира Сімонова до Міністра оборони України з приводу невиплати грошового забезпечення офіцерам звільненим в запас. Прошу голосувати. [[10:30:59]] За-105 Рішення прийнято. Ярослава Джоджика до Міністра праці та соціальної політики України щодо виконання рекомендацій про внесення змін до нормативних актів стосовно порядку надання статусу учасника війни особам, які в роки війни працювали в одноосібному господарстві, прошу визначитися. [[10:31:34]] За-72 Рішення не прийнято. Валерія Сушкевича до Голови Київської міської державної адміністрації, Київського міського голови щодо покращання житлових умов інвалідам з дитинства. Прошу голосувати. [[10:32:03]] За-37 Рішення не прийнято. Михайла Павловського до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України стосовно неоднозначного застосування суддями Хмельницької області законів при винесенні судових рішень, за позовами вчителів про стягнення передбачених надбавок до зарплати. Взагалі таке питання не можна ставити, визначайтеся в залі. [[10:32:41]] За-107 Рішення прийнято. Розгляд звернень завершено. Будь ласка, з мотивів. Мікрофон Шуфрича, будь ласка.
Дякую, шановний Геннадію Андрійовичу. Шановні колеги, від імені фракції уповноважений заявити, що вчора під час голосування за постанову 2488 об’єднані соціал-демократи підтримували позицію профільного комітету з питань регламенту. На жаль, ми чітко не зрозуміли про що йдеться і віддали свої голоси за відкликання відповідної постанови, за прийняття законопроекту як неприйнятний. Просимо на Погоджувальний раді повернутися до цього питання і ще раз поставити його на голосування. Дякую за увагу.
Володимир Стретович, будь ласка, мікрофон.
Володимир Стретович, "Наша Україна", Партія Хрестиянсько-демократичний союз. Геннадій Андрійович, ми голосуємо щодня по 50 запитів депутатських. Можна дати доручення секретаріату, щоб цей реєстр створювали, все одно ви їх читаєте в якійсь послідовності, у якомусь порядку, щоб хоч розуміти, про що йдеться, за що ти голосуєш і яку пропозицію підтримуєш свого колеги. І це полегшило б роботу депутатському корпусу, коли б на окремому аркуші ми мали б перелік запитів, що, хто, до кого з чим і який зміст цього запиту. Дякую за увагу.
Валентин Зубов, будь ласка.
Валентин Зубов, фракция Блока Юлии Тимошенко, партия "Батькивщина". Геннадий Андреевич, я не знаю, как другие народные депутаты, но я за последние три дня получил очень много телефонных звонков от наших избирателей, которые просят проверить информацию, согласно которой на Чернобыльской атомной станции произошел мини-взрыв, там какой-то хлопок и так далее. Сегодня у нас в зале будет министр по черезвичайным ситуациям. Пожалуйста, дайте ему поручение подготовиться по этому вопросу и проинформировать народных депутатов и, естественно, наш весь народ.
Добре. Шановні, давайте таким чином, через відповідний профільний комітет ми дамо доручення, щоб зв’язалися і підготувався міністр по надзвичайних ситуаціях. Дати коротеньку інформацію народним депутатам. Немає заперечень? Переходимо до розгляду питань порядку денного. На розгляд виноситься звіт голови Державного комітету телебачення і радіомовлення та президента Національної телекомпанії України про хід виконання Постанови Верховної Ради України про порядок висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Доповідає голова Державної комітету телебачення і радіомовлення України Іван Сергійович Чиж. Будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу! Шановні народні депутати України! Перш за все я хочу щиро подякувати Верховну Раду України за вчорашнє рішення про зняття 50 відсоткового бар’єру для державних телерадіокомпаній щодо коштів, які вони можуть заробити і використати на розвиток компанії. 311 голосів - переконливе свідчення розуміння парламентом України проблем державного телерадіопростору, телерадіомовлення нашого. Дякую щиро. Що стосується висвітлення діяльності найвищого законодавчого органу нашої держави - Верховної Ради України, комітет керується положеннями Конституції України та нормами законів, що стосуються інформаційної сфери, зокрема, Закону про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в України засобами масової інформації. Відповідно до статті 9-ї зазначеного закону України порядок і форми обов’язкового висвітлення діяльності парламенту України засобами масової інформації визначаються постановами Верховної Ради України на кожну поточну сесію. Виконання державного замовлення щодо висвітлення діяльності Верховної Ради України відповідно до частини другої статті 2-ї Закону України про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення покладено на цей державний позавідомчий орган Наш державний комітет, як орган центральної виконавчої влади, керуючись Конституцією України, відповідним законодавством в інформаційній сфері забезпечує координацію роботи Національної телекомпанії, Національної радіокомпанії України та інших державних телерадіокомпаній щодо висвітлення діяльності парламенту України. Отже, програмна політика, яка базується на контрактній основі між комітетом і суб’єктами інформаційної діяльності державної форми власності спрямовується на якнайширше висвітлення питань, що розглядаються Верховною Радою України. Це, зокрема, цикли теле- і радіопередач із окресленої тематики, з аналізом реалізації державної політики у сфері впровадження соціальних програм, а також передачі про досвід функціонування політичної системи в країнах Європи з парламентсько-президентською формою управління, тощо. Значної популярності серед широких верств населення набули телерадіопередачі прямого ефіру, а також прямі телефонні лінії "Гарячі лінії" за участю народних депутатів України. Перебіг цих передач, цих ліній систематично висвітлюються в інформаційних випусках українського телебачення і радіо. Національна телекомпанія України широко практикує численні інтерв’ю народних депутатів України, репортажі, щоденні інформаційні випуски УТН [[406 разів]], випуски тематичних передач. На УТ-1 у вечірній час виходить "Щоденник сесії" Верховної Ради України з повтором наступного дня на УТ-2. Раз на тиждень на Першому каналі транслюється в прямому ефірі 45-хвилинні тематичні передачі за участю представників депутатських фракцій Верховної Ради України. Докладно висвітлюється на каналах [[Першому і Другому]] проведення днів уряду у Верховній Раді України, парламентські слухання. Національна радіокомпанія України, крім проведення прямої трансляції роботи Верховної Ради, висвітлення у прямій трансляції, здійснює пряму трансляцію парламентських слухань, днів уряду у Верховній Раді України, подає численні інтерв’ю керівників парламенту, народних депутатів України, а також щоденні інформаційні випуски новин, продовжує цикл програм "Регіони", "Тиждень", "Фактор часу", "На теми дня", "Діловий вісник". Під рубрикою "Пенсійна реформа", "Крок за кроком" раз на місяць звучить.-хвилинна передача "Фактор часу". Кілька слів щодо висвітлення роботи народних депутатів України, безпосередньо їхньої роботи в округах. Відповідно до частини 1 статті 18 Закону у "Про статус народного депутата України" народний депутат має право на виступ з питань його депутатської діяльності у державних телерадіоорганізаціях не рідше одного разу на місяць на радіо до 10 хвилин та телебаченні до 20 хвилин безкоштовно. Період ефірного часу, який надається народному депутатові для такого виступу законодавством, на жаль, не встановлений. Не встановлено також чи має бути виступ у прямому ефірі чи в записі. Для реалізації свого права народні депутати України мають звертатися до державних телерадіокомпаній і на договірних засадах вирішувати питання щодо надання суб’єктам мовлення ефірного часу для виступів. Через невизначеність у діючому законодавстві щодо співпраці народних депутатів із засобами інформації до Державного комітету телебачення і радіомовлення надходять скарги від депутатів Верховної Ради України щодо відмови їм у наданні телевізійного і радіоефіру для звіту перед виборцями. Справді, пунктом 3 статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України" передбачено право депутатів звертатися до аудіовізуальних засобів масової інформації, засновником, співзасновником яких виступають органи державної влади, з питання надання не менше 15 хвилин ефірного часу на місяць для звіту перед виборцями. Проте діючим законодавством не визначено термін і спосіб забезпечення цього права, зокрема не врегульовано питання надання часу для виступу депутатів, обраних за партійними списками. Правові колізії дають можливість кожному, в принципі дають можливість кожному з 225 депутатів звертатися щомісяця до всіх 28 державних телерадіокомпаній, які вже мають затверджені та погоджені з депутатськими фракціями та групами графіки виступів депутатів, обраних у мажоритарних округах. Якщо ефірний час у конкретній компанії замовить, скажімо, навіть незначна кількість депутатів, обраних за партійними списками, то для забезпечення їх законного права керівник цієї місцевої державної телерадіокомпанії буде поставлений у безвихідь, тому що фактично ефірного часу стільки немає. Тому я звертаюсь до Верховної Ради України звернути увагу на цю проблему, на цю колізію, з тим, щоб поставити в рівні умови і народних депутатів, які обрані в мажоритарних округах, і народних депутатів, які обрані за списками політичних партій. Тоді легше буде виконувати законодавство, тоді не буде колізій, тоді не буде конфліктів інтересів. Шановні народні депутати, закінчуючи свій звіт перед Верховною Радою я можу з повним правом сказати, що державне телебачення і радіомовлення активно, всебічно, достатньо повно висвітлює діяльність Верховної Ради України. Я відверто скажу, що мені приємно про це говорити. Я можу зіставити з тим, що ми мали колись. Це, безумовно, на порядок краще, на порядок ефективніше і це відповідає нормам Конституції, оскільки єдиний вищий законодавчий орган діє гласно, відкрито, як це і належить за Конституцією. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання. Тихше, будь ласка. Запишіться. Ременюк. Наступний - Матвєєв. Ременюк Олексій Іванович, будь ласка.
Валентин Матвєєв. Наступний Олексіюк.
Дякую, Геннадію Андрійовичу. Іване Сергійовичу, ви сказали про те, що зараз ведеться пряма радіотрансляція і багато наших виборців дійсно задоволені тим, що вони можуть почути про все те, що відбувається в парламенті - вищому законодавчому органі нашої країни. Але, будь ласка, дайте відповідь а скільки все-таки сьогодні населених пунктів, а значить і наших виборців, тобто населення України не має такої змоги - слухати пряму радіотрансляцію із залу? Дякую.
Шановний Валентин Григорович, я щиро дякую з запитання. В ньому є і підтримка того, що справді трансляції ідуть. На жаль, я можу дати таку статистику. Вона невтішна. І я сподіваюсь на підтримку Верховної Ради в цьому, в вашому питання така підтримка звучить. Із 16 млн. радіоточок, які були раніше, зберегли, скажемо, на кінець 80-х років, збереглося близько семи мільйонів. Тобто втрати колосальні, хоча деякі регіони, області просто серйозно відновлюють, працюють і Державний комітет телебачення і радіомовлення категорично виступає за відновлення проводів. А гірше всього в зонах стихійних лих. Найгірше всього в Одеській області, там просто стихія була, поклала проводи, Черкаська дуже серйозно зачеплена, значна частина Вінницької області, так сталося. Але відновлювати треба. І мені здається, треба баланс інтересів загальнонаціональних, і зв’язки ці керуються системою, і нам треба спільно піднімати. Верховна Рада якщо підтримає, це буде правильно. Дякую.
Сергій Олексіюк, будь ласка. Наступний Надрага.
Сергій Олексіюк, "Наша Україна", Українська народна партія. Іван Сергійович, є до вас таке питання. Перебуваючи тиждень тому на Харківщині з народним депутатом Юрієм Костенком, головою Української народної партії, ми записалися на обласному радіо на виступ по харківському обласному державному радіо. До цього часу цей виступ не трансльовано. Уже пройшло більше тижня, до цього часу цей виступ не пішов в ефір для слухачів Харківської області. Прошу вашого втручання.
Дякую. Шановні народні депутати, я, безумовно, вникну в цю проблему. Єдиний тільки нюанс я хотів би, щоб ви мали на увазі. Законом не дозволено нашому відомству втручатися в політику. Але закон прописує, за яких умов депутат має виступити, правильно. Тому ми підкажемо нашій компанії, що треба найти в графіку своєму мовлення і те, що буде подано, - однозначно. Дякую. Це - ваше право.
Василь Надрага, будь ласка.
Уважаемый Иван Сергеевич! Василий Надрага, "Народный выбор", Луганская область. Скажите, пожалуйста, вот представители фракций и групп зачастую выступают в тех или иных тематических передачах - на телевидении, на телевидении, на радио. Как вы считаете, а, может быть, есть смысл все-таки сделать акцент и в таком варианте, чтобы дать возможность каждой фракции и группе рассказать, чем она занимается, какие она проблемы видит, вообще, в целом что она из себя представляет. Потому что вот у нас депутаты-мажоритарщики, и они достаточно много делают в округах, у нас есть общие вещи, которые мы делаем для наших избирателей. И вот если бы такую, ну, составляющую, я бы так сказал, в информационном поле, то это было бы только на пользу, люди бы лучше поняли, кто чем дышит, кто чего добивается и, в конце концов, что у кого получается. Спасибо.
Дякую. По-моєму, ви так десь і професіонально навіть підходите. Як на мене, я б, наприклад, віддавав би перевагу таким живим діалогам перед просто статичним звітом. Ну, статичним звітом, який потрібен, але він не такий динамічний. А от така форма, як ви пропонуєте, дуже цікава. От вчора передача була, наголос йде, ви бачите, дискусія: два народних депутати, експерти національного телебачення, першого каналу, кожен може позицію висловити. Такі форми треба розвивати, але це прерогатива компаній самих, і, безумовно, ініціативи народних депутатів. Якщо Верховна Рада підкоригує свою постанову, скажімо, в цій частині, ми будемо сприяти реалізації в рамках чинного законодавства. Дякую.
Степан Бульба, будь ласка, останнє запитання.
Іване Сергійовичу, у мене два питання. Чому сьогодні на телеканалах чути лише про кучмівський варіант політичної реформи, але жодного, практично, слова не чують телеглядачі стосовно іншого варіанту - варіанту Мороза, Симоненка, інших народних депутатів. Це раз. І по-друге, невже все-таки весь час забирають мажоритарники, і тому, наприклад, у Луганській області Галині Гармаш не можна вийти на телебачення, на радіо, бо вона пройшла по загальноукраїнському, загальнодержавному списку, за списком Соціалістичної партії.
Дякую. Степане Степановичу, ну, я не знаю, як ви чуєте телебачення. Безумовно, я розумію вашу позицію і, скажімо, вам хотілося б більше, це природно. Але вчора я чув позицію одного з лідерів вашої партії, який говорив про цей варіант змін до Конституції, про який ви щойно згадали, на Першому каналі і це транслювалося на всю Україну. Я думаю, що можна зробити відповідні акценти, є і профільний комітет, і Верховна Рада могла б тут достатньо багато важелів для того, щоб висвітлювати позицію депутата. І вона висвітлюється. Треба краще - давайте думати, як зробити краще. Можливо, спеціальний канал, свій парламентський, тоді взагалі стовідсотків часу буде транслюватися. Але я один нюанс повинен вам підкреслити, щоб ви знали. Державний комітет телебачення і радіомовлення з часу мого керування не здійснив жодних кроків циркулярного, телефонного, на вухо, ще якось, на те, щоб ущемити права народних депутатів, Верховної Ради чи будь-кого в системі влади. Єдиний мій натиск - діяти виключно по закону. Так і по закону ми будемо діяти і діємо по Гармаш, скажімо. Але є об’єктивні обставини, які я вам сказав: врегулюйте законом колізії. Уявіть собі: 225 депутатів мажоритарників записалися конкретно в конкретній області виступити. Вони законно мають право, а виконати такий закон неможливо. Це таке прохання до вас. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Слово надається Президенту Національної телекомпанії України Савенку Олександру Миколайовичу. Будь ласка.
Спасибі! Шановний Геннадій Андрійовичу! Шановні народні обранці! Насамперед, як телевізійник-практик я хочу подякувати вас за вчорашній мужній крок, він був нелегким, я розумію, про зняття 50-відсоткового драконівського обмеження, яке дійсно сплутувало по руках і ногах і не дозволяло при нашому куцому бюджеті який є, покращувати матеріально-технічне становище Національної телекомпанії. Я вам щиро за це дякую. Зайве, мабуть, вкотре говорити про те, що Національна телекомпанія України в своїй роботі керується вимогами чинного законодавства, зокрема в межах своїх повноважень неухильно виконує Закон України про порядок висвітлення діяльності Верховної Ради та органів місцевого самоврядування в Україні у засобах масової інформації. Спочатку про сам закон. Експерти Ради Європи на прикінці минулого року у своєму звіті про результати поїздки по Україні, особливо відзначили, як негативний момент збереження у статутних документах зазначеного закону. відміну якого рекомендувала ОБСЄ ще 2001 року та не внесення змін до Закону про телебачення і радіомовлення і інших законів у сфері засобів масової інформації, які не убезпечують засоби масової інформації від свавільного втручання. Верховна Рада України обмежилася тим, що у статті 6-й зняла норму щодо висвітлення своєї діяльності у межах 3 відсотків від загального обсягу мовлення. До речі, залишивши у статті 19-й ті самі 3 відсотки, але уже у пропорційному співвідношенні висвітлення всіх гілок влади: законодавчої, виконавчої та судової. Тепер про те, як виглядає цього року динаміка висвітлення роботи Верховної Ради України у програмах національної телекомпанії. Я прошу вас зараз звернути увагу на табло або, як у нас називають, монітор, а цифри буду озвучувати. Отже, загальний обсяг мовлення за перший квартал нинішнього року склав 1547 годин, з них Верховна Рада - 58,6 відсотка, тобто 3,8 відсотка. Якщо ми говоримо, подивимося на третій стовпчик, то побачимо, що ці цифри стосуються березня нинішнього року. Загальний обсяг мовлення Національної телекомпанії склав 410,9 годин, з них Верховна Рада 20,8 години, що складає у відсотках до загального обсягу 5,1 відсоток. А ось як виглядали зведені показники висвітлення діяльності Верховної Ради України, Президента України та Кабінету Міністрів України у продовж 2002 року. Я прошу звернути вашу увагу знову на табло. І ви побачите, що Верховна Рада склала в обсягах мовлення 2 відсотки, висвітлення діяльності Президента України - 0,7 відсотка. . а висвітлення Кабінету Міністрів України - 0,3. Я користуюся статистичними даними, які є у Національній телекомпанії України, ці дані надані співробітниками Планово-економічного управління, ви маєте право їх перевірити. Навіть побіжний аналіз обох таблиці свідчить, по-перше, про явний перекос у сумарному обсягу висвітлення на користь Верховної Ради України. По-друге. Про тенденцію збільшення питомої ваги ефірного часу відведеного на висвітлення діяльності Верховної Ради України. За прикладами далеко ходити не доводиться. На одному тижні, йдеться про 14 квітня цього року на 16 квітня, було аж два парламентські слухання обсягом 7 годин мовлення. У середу, сьогодні п’ятниця, я говорю по минулу середу 21 травня, зранку - трансляція спеціального засідання, ви пам’ятаєте, воно було присвячено темі голодомору, після обіду - парламентські слухання, загальний обсяг 6 годин мовлення. Тепер про виконання постанови Верховної Ради України від 20 лютого нинішнього року, яка, нагадаю, зобов’язує Національну телекомпанію шість разів на тиждень у проміжки з 19-ї до 20-ї години розмістити 45-хвилинну програму, яка, до речі, не має назви, але про це я скажу дещо пізніше. Для мене залишається загадкою, чому саме з 19-ї, чому саме 45 хвилин, а не 60 чи, скажімо, 30. Чому ніхто з народних депутатів, скажімо, чи з представників профільного комітету не поцікавився перед тим, як голосувати, а що в цей час планує транслювати Національна телекомпанія, чи може є у неї якісь зобов’язання перед партнерами, і чи не стане постанова Верховної Ради форс-мажорною обставиною. Зрештою, чому автори постанови не підрахували, а чи не створиться дисбалансу у висвітленні діяльності різних гілок влади? Чому не проаналізували, а чи є ще десь у світі подібне. В Росії, де парламентський час - це всього 1 година на тиждень. Спочатку про дії НТКУ направлені на її безумовне виконання цієї постанови. Звертаю вашу увагу на те, що 11 березня, тобто через 2 дня після отримання постанови, Національна телекомпанія звернулася до Верховної Ради України з листом, у якому змушена була погодитися із визначеним часом цих програм - 19.15, 20.00. У цьому ж листі містилося прохання невідкладно надати проект угоди. Я прошу додати мені ще 3-5 хвилин. Я перепрошую, вчора мене орієнтували, що виступ мав бути 10 хвилин. Я орієнтувався. Я просив би додати мені трошки часу.
Олександре Миколайовичу, хвилина. Закінчуйте, будь ласка. А інше - у відповідях.
Добре. Ми просили подати проект угоди з урахуванням змін, затверджений план графіку і розподілу ефірного часу. Відповіді на. Значить, до цього часу узгоджений план графіку виступу народних депутатів ми не отримали до цього часу. Чому? І звідки береться неправдива інформація про те, що Національна телекомпанія.
Будь ласка, заспокойтеся. Верховна Рада - ініціатор цього звіту.
саботує виконання постанови. .постійно озвучувана деякими народними обранцями. В ви знаєте, ця проблема існує, вона існує досить серйозно, якщо до неї підійти фахово і серйозно. Якщо б у мене було трошки більше часу, я міг би вам показати про те, яким чином розірвано Перший національний канал. Я не розумію вашої репліки "Не треба!", тому що йдеться про справи державної ваги.
Заспокойтеся!
Національний телеканал розірвано зранку, звечора, посередині у нас вирвані 2 години часу, де працюють наші колеги із обласних державних телерадіокомпаній. Ми не можемо всерйоз конкурувати із комерційними каналами, маючи таку сітку мовлення. За 3 роки нас недофінансували майже на один річний бюджет. До того ж подібна практика викручування рук, вона по суті, по суті складається дивовижна ситуація, коли Верховна Рада своєю постановою піднімає роботу дирекцій програм національної телекомпанії, що не повинно бути. То ж хочу ще раз звернутися до здорового глузду Верховної Ради і попросити у неї захисту. Я наголошую, що мова йде не про парламентський канал, а саме про Перший національний, діяльність якого вкрай обмежена через дії органів влади. І ще один приклад. Буквально вчора ми отримали інформацію про те, що 10 червня нинішнього року з 10 години у Верховній Раді України День уряду, який ми будемо транслювати, а після обіду у цей же день о 15.00 у нас будуть парламентські слухання, які теж буде транслювати Національна телекомпанія України. Якби це був парламентський канал, створіть парламентський канал і працюйте тоді на ньому. А таким же чином, ну фактично це ж виходить, всі розумні межі переходить. І хочу процитувати один документ. "Невпорядкованість низки зазначених питань, сова йде про законодавче, фінансове забезпечення діяльності НТКУ та втручання в її діяльність негативно впливає на якість державного телемовлення, не сприяє вирішенню завдань консолідації українського суспільства та підвищення його резистентності до негативних впливів, що останнім часом посилюються". Це висновок Ради національної безпеки та оборони, яка досліджувала стан справ у телерадіопросторі України. Я хотів би дуже щиро сподіватися, що після сьогоднішнього обговорення Верховна Рада України, у першу чергу стане опорою державних журналістів у наших спробах повернути Першому національному каналу статус сильного, потужного і об’єктивного каналу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання. Була наша ініціатива - заслухати звіт, а ми не хочемо слухати. Ну треба ж поважати. Заспокойтеся будь ласка. Іван Олександрович Герасимов. Наступний - Сухий. Будь ласка. Будь ласка, Сухий. Наступний - Гірник.
Дякую. Олександр Миколайович, Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція СДПУ(о), я в першу чергу прошу вас, ви не беріть собі до голови, що тут, в залі, лунають якісь істеричні крики, у когось щось болить, то він і кричить. Не беріть собі до уваги, бо я так вже розумію, що ці всі слухання та звіти насправді мають на меті не встановити істину, не допомогти, а просто засвідчити свою якусь непримиримість, позицію і тому подібне. Я вам скажу відверто, за динамікою і повнотою висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради за максимальним представництвом різних політичних сил на телеекрані, ваша робота, наприклад, на мою думку, заслуговує схвалення. Але мене турбує інше питання. Скажіть будь ласка, якась тенденція, як ви можете розцінити майбутню приватизацію Національного телеканалу? І яка вам необхідна допомога як керівнику з боку Верховної Ради України?
Дякую за запитання, спасибі за підтримку. Я на цій трибуні знаходжусь не перший раз, так що я до багато чого звик, але за вашу підтримку спасибі. Відносно чуток про те, що хтось збирається приватизовувати державне телебачення, то я знаю про них теж на рівні чуток. Хочу сказати одне: доки я знаходжуся на посаді Президента Національної телекомпанії, скільки у мене вистачить сил, я цього буду намагатися не допустити. Я знаю про те, що, скажімо, в стінах парламенту на сьогоднішній день є близько восьми законопроектів, які стосуються ідеї створення громадського чи ще як його називають, суспільного телебачення. Детальної змоги ознайомитися фактично з усіма з ними я не маю. Але, скажімо, те, що я знаю про деякі речі, вони мене просто дивують. Я знаю, що існують певні сили в нашій країні, які дуже зацікавлені в тому, щоб, скажімо, єдиний оплот держави, який сьогодні є в особі Національної телекомпанії, радіокомпанії, щоб його розвалити. Є вже люди, які, певно, що стоять з лопатами і готові, так би мовити прийти на ці руїни.
Олександр Миколайович, будь ласка, більш стисло відповідайте. Так не можна.
Ну, запитання.
Більше стисло. Не треба так. Закінчуйте.
Якщо, скажімо, хочемо зробити громадське телебачення імені Березовського, як це було зроблено в Росії - це одна справа, а якщо ми хочемо зробити справді громадське телебачення, тоді треба міняти абсолютно всі підвалини, треба міняти, а не змінювати просто фішку. Спасибі.
Євген Гірник. Наступний Надрага. Більш стисло відповідайте.
Шановний доповідачу, я прошу ту статистику, яку ви подавали, подати розшифровку поденно за цілий перший квартал, щоб не вводити в оману наших слухачів і телеглядачів. А слово прошу передати колезі Оробцю.
Мікрофон Оробця, будь ласка.
Шановні колеги, шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, хто дав розпорядження проводити на першому національному каналі кампанію шельмування Тараса Григоровича Шевченка? Ця кампанія шельмування відбувалася і в газеті "Київський телеграф" і на ІСТV і, здається, по "ТЕТ". Але найгірше те, що це відбувається на "Першому національному". Це відбувається саме тому, що акції протесту опозиції відбуваються в день народження Шевченка. Я розумію, що теперішній режим, корумпований, не може якимось чином протиставити слову Шевченка нічого і лише бруд. Скажіть, будь ласка, невже вам не огидна така компанія?
Я прошу народних депутатів дотримуватися Регламенту.
Спасибі за запитання. Не можу вам нічого сказати про колег з друкованих засобів масової інформації. Відносно Першого національного каналу я категорично заперечую те, про що ви зараз говорите. Якби ви мали змогу дивитися наші програми так, як дивимося їх ми чи дивляться наші глядачі, то у вас би склалося абсолютно інше уявлення. Якщо ви дивилися, скажімо, вчора 2,5 години, я хотів би, не бачу їх тут сьогодні, скажімо, подякувати і Павлу Мовчану, і Володимиру Яворівському, і Борису Олійнику. Вчора була прекрасна передача 2,5 години саме про нашого Кобзаря Якщо вас цікавить, скажімо, попередня статистика, ми готові її надати, ви можете створити комісію і все це діло перевірити, будете знати точно. "Вісті" Канішевського в останньому номері, останній випуск його, а про що там йшлося? Про те, що виступали правнуки Шевченка? Яке ви в цьому вбачаєте шельмування? Я шельмувань ніяких там не бачив і жодних вказівок ні від мене, ні від колег про генія українського народу, про нашу святість від мене і від моїх заступників не поступало. Спасибі.
Будь ласка, Василь Надрага.
Уважаемый Александр Николаевич, сегодняшний разговор в зале, он мне временами напоминает, так сказать, принцип "а ты.а ты." И поэтому как человек, который имел отношение и имел возможность наблюдать, что такое политика и телевидение, я хотел бы остановиться на одной вещи, я считаю, что тут нужно как-то решать вопрос больше методического порядка. То есть вот здесь и наш уважаемый Иван Сергеевич высказывал пожелания в части того, что нужно законодательно отрегулировать, потому что если не будет законодательной нормы, то каждая встреча в этом этом зале или там в вашем кабинете, когда к вам будут приходить, она все равно будет носить какой-то скандальный характер, потому что я в любом случае понимаю, что свобода слова, она не должна приводить, непример, к тому, что в студию заходят депутаты, садятся и депутаты садятся и никак их нельзя от туда убрать. Такое впечатление, что больше кроме них ничего на этой земле и в этом государстве не существует. А меня вообщем-то и паралельно с этим смутил еще один момент. Вы сказали, что вы не все законопроекты можете прочитать. Вот я предлагаю сразу вам и Ивану Сергеевичу, давайте вместе почитаем эти законопроекты. Если надо, давайте мы вместе их вынесем в этот зал. И отрегулируем отношения.
Будь ласка, поставте запитання.
Спасибо.
Андрій Шкіль, наступний Гінзбург.
Дякую. Шановний доповідачу! Звичайно, що ця статистика якою ви тут нас злякали дещо вразила. Ви взагалі, що-небудь показуєте, крім народних депутатів по УТ-1. Бо тільки но, я включаю, може мені так везе, я включаю дивлюся Президент відкрив один завод, одне підприємство, поїхав туди, повернувся звідкись, прийняв посла з Берегу Слонової Кістки. Тобто такі вагомі новини були. Чи не вважаєте ви, що ви просто даєте нам не правдиву інформацію. Друге. Я хотів би повідомити вас, що це не ми приймали рішення про те, щоб ТРК "Ера" працювала на УТ-1. Це ваші проблеми. Це ви туди запустили, це ви ліквідовуєте на Першому національному українську мову, українську культуру. Те що ви даєте це в меншій мірі шароварщина, а в більшій мірі це пропаганда чужої держави, чужої ідеології. От поясніть нам хто винен в цьому? Я розумію, що ви скажете, одні ви, хто пускав "Еру" туди. Хто комерціалізує зараз телебачення, Перший Національний поясніть, будь ласка.
Спасибі за запитання. Хоча я з вами категорично не згоден. По-перше. Я нікого не лякав, я навів вам ті дані, які мені вчора колега із Планового-економічного управління поклали на стіл, якщо ви сумніваєтеся, якщо ви вже зараз наперед стверджуєте про що ця інформація неправдива, я хотів би почути від вас, яка мотивація цих тверджень і чому ви і на якій підставі стверджуєте про те, що вона неправдива, а цифри свідчать про те, що скажімо от, ви говорите, що один Президент. Цифри свідчать зовсім інше, і, от скажімо, якщо поєднати і запитання і пана Надраги про те, що депутати є чи немає. Я вам назву один приклад. Скажімо, у нас вийшло 10 передач "Наголос". Так от у цих передачах, з десяти передач, виступали пан Вінський, пан Рудьковський, пан Гринів, пан Асадчев, пан Матвієнко, Масенко, Катеринчук і представник Фонду центру Разумкова Жданов, правда. А якщо згадати, що виходять вони, записували ми одразу по дві передачі, запитайте у своїх колег, чи було змінено хоч одне слово у їхніх цих виступах, чи воно було знято із цього. Записували у режимі прямого ефіру, далі тільки титрували і вставили його до ефіру. Двічі на тиждень вони були: у вівторок і четвер, і було ще два повтори. Тобто оці представники, яких я назвав, чотири рази у продовж 7 чи 8 днів вони були в ефірі Національної телекомпанії. Про це хто-небудь сказав із опозиції. Опозиції не допускаємо. Це було зроблено на виконання постанови Верховної Ради, чи це Національна телекомпанія зробила за своєю ініціативою.
Будь ласка, Ольга Гінзбург.
Нічого собі напередодні звіту.? Відносно ТРК "Ера". Я працюю в Національній телекомпанії два місяці. ліцензії видає не Національна телекомпанія, не комітет Держтелерадіо, видає Національна рада. І повірте мені, є у телевізійників такій термін "розігнати канал". В основному всі комерційні надходження можуть бути тільки за рахунок ранішнього і вечірнього блоку. Куди я можу його розігнати? Я не можу почати програму свою із гімну. І не можу гімном закінчити, тому що треба почати о 6-й годині ранку, а я починаю о 9-й і о 23-й я закінчую. Я хотів про ці проблеми вам сьогодні розповісти, але частина залу сказали, що не треба нам цього. Я не знаю тоді, що треба. Якщо це не треба, що тоді треба. Давайте так домовимося. Я людина не конфліктна, я до цього хочу дійти шляхом компромісу. Викручувати руки Національній телекомпанії шляхом, скажімо, постанови - це дуже легко і просто. І оці цифри подобаються вони вам чи не подобаються, вони реальні і фактичні. Я вам ще нічого не сказав про інформаційні випуски. А, скажімо, в інформації за 40 днів з 1 січня по сьогоднішній день у нас вийшло 446 інтерв’ю і відеосюжетів за участю народних депутатів. Серед них, одні і ті самі. Зараз я назву одних і тих самих. "Наша Україна" - 85 чоловік, "Регіони" - 46, СДПУ(о) - 43, КПУ - 38, "Народовладдя - 35, СПУ - 30, "Демократичні ініціативи" - 18, НДП - 15, ППУ та "Трудова Україна" - 10, АПУ - 7, "Європейський вибір" - 3, "Народний вибір" - 1, БЮТ - 1, позафракційні [[керівництво Верховної Ради]] - 114 чоловік, комуністів, я сказав, комуністів 38, за 120 днів. Це було в тих інформаційних сюжетах за 40 днів. Ми можемо вам навіть показати всі записи у відеосюжетах, мікрофонні папки. Якщо ви маємо змогу дивитися, йдеться про те, у нас же ж випуск інформаційний 11, 15, 19, 21.
Олександре Миколайовичу, треба закінчувати. Ольга Гунзбург, останнє запитання.
Гінзбург, 161 Конотопський виборчий округ, фракція комуністів. Я своє питання хотіла задати до Івана Сергійовича, але так сталося, що, Олександре Миколайовичу, воно буде адресоване вам. Справа вся в тому, що ми сьогодні з вами розглядаємо питання про порядок висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Я це одіяло міряю на себе. Наприклад, я п’ятий рік народний депутат і про те, що ви говорите, що вийти в ефір чи десь виступити, щоб тебе десь показали, я не себе не рахую найгіршим депутатом, то це просто неможливо. Я чесно говорю це вам і говорю це своїм виборцям. Це просто неможливо, а, якщо можливо, то мені пропонують суму, як гроші я повинна платити десь там на обласному чи ще десь.
Хто конкретно вам пропонував, дайте мені, будь ласка. записку.
Я потім вам скажу. Але я хочу задати питання не таке. І чому комуніст, ось ми в опозиції, ви жалуєтеся, що вас ніхто не вислуховує, але ваша більшість, її у залі немає, хто б вас підтримав, сидять ті, хто більше борються за те, щоб висвітлювалися. І тут ображатися немає на що. Вам є на кого спертись і хто вас може підтримати. Але й мене питання таке. Ми боремося за своє, розумієте? Щоб нас слухали. Я, наприклад, задаю вам питання чи має право - якщо має, то чому - наприклад, коли йде трансляція сесії Верховної Ради, обласне радіо на півслові отриватися, вриватися в трансляцію Верховної Ради і говорити своє, що в мене зачасту проходить в Сумській області? Якщо є таке право, то тоді яке воно? Якщо немає, то хто винен і як можна з цим боротися? Дякую вам.
Спасибі за запитання. Якщо ви мені подасте листа і вкажете прізвище тієї людини, яка за виступ на телебаченні на Національному, на моєму каналі, яким я сьогодні керую, вона вимагала від вас гроші, я вам обіцяю, що я тут же ж зроблю подання до Генеральної прокуратури. Я вас прошу дати мені такий факт, щоб він не був. прозвучав із голосу. Конкретно де, коли, хто. Ця людину покараємо вплоть до того, що ми її посадимо до в’язниці. Дайте факти. Це справді. Сьогодні це не моя парафія як до колишнього голови комітету. Я можу сказати, що звичайно це неправомірно. Цього бути не повинно. Я думаю, що Іван Сергійович відреагує адекватно, якщо ви до нього звернетесь із таким клопотанням. Спасибі.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова Комітету з питань свободи слова та інформації Томенко Микола Володимирович. Будь ласка.
Шановні колеги! Микола Томенко, голова Комітету Верховної Ради з питань свободи слова та інформації. Давайте деякі акценти розставимо. Мене трошки непокоїть, що Верховну Раду змусили займатися арифметикою. Насправді ж питання набагато серйозніше. Немає тут опозиції більшості, є рішення Верховної Ради, підтримане в 252 голоси, підписане Головою Верховної Ради України і направлене для виконання. І коли тут люди статусу міністрів і заступників міністрів, які фінансуються з Державного бюджету розповідають нам чому вони не виконують рішення Верховної Ради, я щось не розумію. Я не розумію в якій країні може бути, щоби нам казали, що у нас погані закони і ми їх не будемо виконувати. Нам не подобається стаття Конституції, ми не будемо виконувати. Шановні друзі, ми що знущаємося тут один над одним, чи що? Поки є закон, хоч він тричі поганий, виконувати його треба. А хто не виконує його, повинен видіти у тих місцях, де ви казали переді мною. Перша теза. Друга теза. Коли ми говоримо про арифметику, ми не говоримо про ключові речі. Що запропонувала Верховна Рада своєю постановою? Вона практично не збільшила часу висвітлення, вона для того, щоб зняти всі питання, запропонувала повністю перейти на прямий ефір, бо світ не придумав більшої демократії як прямоефірні програми. У прямому ефірі ми розписали чітку кіоту представництва кожної політичної сили. І не опозиція, бо більшості - більшість, і у прямоефірних програмах більшості буде більше. Але ми готові дебатувати з більшістю у прямому ефірі і час практично не змінюється всього-на-всього. А ви нам розповідаєте, графіки якісь будуєте. Якщо я зараз вам побудую графік новин УТН, які є ключові на програмі, ви побачите, яке представництво там буде виконавчої влади і яке буде представництво опозиції. Бо коли ви кажете про парламентські слухання. Що таке День уряду? День уряду - це уряд виступає, а ми запитання задаємо. Це висвітлення діяльності уряду, парламент взагалі не має до цього відношення, бо ми задали три запитання або взагалі нам не дають можливості задати запитання уряду. Це квота уряду. Тому моя позиція однозначна, поки ми живемо у країні, де є Конституція, закони і постанови Верховної Ради, всі їх повинні виконувати. Хто не виконує - пишіть заяви, заяви: я звільняюся, тому що не хочу виконувати несправедливий закон. Як буде справедливий, я повернуся на цю посаду. Друга теза. Тут, коли звинувачувалася опозиція, вчора, я хочу вам нагадати, як приймався закон в інтересах ваших людей, які працюють і мізерні зарплати отримують. Я вніс законопроект із народним депутатом Олександром Омельченком. А парламентська більшість прийняла обов’язкове рішення не голосувати за цей закон. Проголосувала вчора тільки опозиція. Тільки завдяки принциповій позиції Олександра Зінченка і Володимира Литвина ми в 17.47 повернули до цього закону і, вибачте, "доламали" парламентську більшість, що людям треба зарплату підняти. І завдяки опозиції вчора пройшов цей закон. Наступна теза. Коли ми кажемо, що канал розпроданий, я повністю погоджуюсь. Але до чого тут Верховна Рада? Коли продавали "Ері", коли ви мовчали, що обласним телерадіокомпаніям забрали 2 години, я виступав проти того, щоб у вас забрали 2 години, а ви всі мовчали. І Верховна Рада підтримала вас. Коли ви віддаєте весь свій прай-тайм комерційним телекомпаніям? Ви кажете, ви не можете поставити Верховну Раду з 19 до 20-тої. Хто у вас там стоїть? "Гравіс" стоїть - "Саме той", який не має жодного відношення до вашого каналу, стоїть "Податкова казна" Податкової адміністрації в цей період. То що, Верховна Рада не може вийти в цей період? Наступна теза. На сьогоднішній день ми дійшли до того, що "Новини-УТН" - у нас найменш рейтингова програма в Україні. Вісім відсотків громадян України, за опитуванням, довіряють новинам Загальнонаціонального державного каналу. Комерційні канали того чи іншого олігарха на порядок об’єктивніші, ніж новини Національного каналу! Ну про що ми говоримо? Ми граємося графіками у статистику. Позиція однозначна мусить бути. Сьогодні, поки існують закони і постанови, їх треба виконувати. Я повністю підтримую вас, що треба, щоб канал був суспільного мовлення. І ми це будемо робити. Але вчора завдяки більшості провалений перший крок до суспільного каналу, до погодження процедури призначення керівників і громадської ради, яка буде керувати каналом. Вчора більшість жодного голосу не дала за цей закон. От вам і суспільне мовлення, яке ви декларуєте. Ми готові його працювати. Остання теза є дуже важливою і я хотів сказати, вона пов’язана з тим, що велика стурбованість у нас і те, що Юрій Оробець говорив, це є факт, в "Вістях" Канішевського, який виходить сьогодні на Першому національному, був матеріал про Шевченка. І коли у нас на Першому загальнонаціональному каналі ключові новини робить телекомпанія, яка хоч не ховається, що це телекомпанія Ігоря Суркіса і футбольного клубу "Динамо", на загальнонаціональному каналі, де ми з бюджету платимо гроші, основні новини робить комерційний канал Ігоря Суркіса. Ну вибачте, ну треба хоч совість мать якусь. Коли люди, які працюють на "УТН" сидять там і не можуть сюжет зробити, а ви запросили варягів, які роблять. Хай на "ТЕТі" роблять. Тому я думаю, тут нам треба бути просто відвертими один з одним і прийняти відповідне рішення, виконати постанову. Я не бачу тут жодної підстави, щоб ми ті нещасні програми перевели з запису в прямий ефір, і буде можливість людям подивитися, яку позицію в конкретний день займала конкретна фракція. І все, і не треба рахувати, коли ви рахуєте, кого ви запросили. Ми що не знаємо, як ви запрошуєте? Ми не знаємо, як ви синхрони даєте? Якщо ви запросили Мороза, комуніста чи когось із "Нашої України", ви ж вирвете речення з синхрону, що не зрозуміло, що він сказав або подумають, що він сказав рівно протилежне. Тому прямий ефір, що ми вам пропонуємо, він не заважає ні вам і допомагає людям почути правду про Верховну Раду. Дякую.
Прошу записатися на запитання. Андрій Шкіль, наступний Стойко.
Дякую. Шановний доповідачу, от мене цікавить, я і минулому доповідачу задав запитання, задам, звичайно ж, це запитання і вам. Ось вже частково була дана відповідь, хто є винен в комерціалізації каналу. Ну, дайте відповідь всім слухачам - і радіослухачам, і майбутнім телеглядачам, бо, звичайно. це в прямому ефірі не покажуть, але, можливо, покажуть на якомусь каналі олігарха цю відповідь. Хто винен? І далі: що треба зробити для того, щоб державне телебачення стало державним або принаймні громадським, щоб всі мали можливість сприймати це, як державне телебачення, а не телебачення Президента, його адміністрації, "ТЕТу", "Ери" чи ще чогось іншого? Щоб ми мали можливість, ну якщо не пишатися "Першим національним каналом", то принаймні його не соромитися? Дякую.
Ну, я забув, мені підказали, що насправді є, чим пишатися, тому що я вважаю, що на сьогоднішній день Національна радіокомпанія не тільки виконала постанову Верховної Ради, а там є хоть, так би мовити, елемент каналу суспільного мовлення, де є культура, освіта, інформація і таке інше. Що стосується фінансових речей, я думаю, що найдем. Чи можем сьогодні, як і протокольне доручення, я готовий запит зробити. Я думаю, треба, щоб ці дискусії про гроші, чи їх мало, чи багато, кому вони продаються, давайте дамо вказівку Рахунковій палаті порахувати, як використовуються кошти Національної телекомпанії, наші бюджетні кошти як використовуються нашого народу, кому проданий ефір і за скільки, як використовується реклама. Ну, щоб ми мали реальну картину. Рахункову палату заслухаємо, подивимося, яка ситуація фінансова, і тоді по комерціалізації, те, що Шкіль казав, ми закриємо питання. Стосовно суспільного мовлення, я сказав, що вчора ми мусили зробити перший крок у створенні суспільного мовлення. На жаль, більшість його не підтримала. Ми зараз готуємо повний проект про створення суспільного мовлення. Чесно кажучи, я не вірю, що цей законопроект буде підтриманий, але ми його готуємо, і ближчим часом запропонуємо Верховній Раді. Я ж вчора вам показав приклад, коли опозиція захищала державний канал, а більшість виступала проти нього. Тому опозиція підготує зараз проект про створення суспільного мовлення, він десь на завершальній стадії.
Будь ласка, Іван Стойко.
Дякую. Пане Миколо, перед вами виступав президент Національної телекомпанії. Ну, на мою думку, і я думаю, на думку більшості депутатів, поводив себе не зовсім коректно, взяв на себе невластиву, я думаю, виконавцю обговорення постанови, тобто критика її. Натомість він повинен і повинен би її виконувати, цю постанову. Тому в мене запитання, скажіть, будь ласка, пане Миколо, що ми будемо робити, яка ваша пропозиція, щоб все ж таки заставити Савенка і його команду виконувати постанову про прямий ефір, яка повинна виходити п’ять разів на тиждень з 19 до 20 години? Є закон, дійсно, повинно його виконувати. Дякую.
Я думаю, що не йдеться про, напевно, заставляння, а йдеться про те, що ми повинні навести аргумент, якщо треба, ще раз я тут навів, ще раз наведу, про те, що треба якнайшвидше треба почати, розблокувати цю ситуацію і виконувати постанову. І більше того, ми зустрічалися і з Головою Верховної Ради, і з керівництвом Національної телекомпанії, де ми сказали, що ми готові навіть піти на деякі поступки в частині, наприклад, зменшення програм, тому що субота і понеділок ми не працюємо, можемо зняти цю програму, вийти на чотири. Тобто Верховна Рада готова на компроміс, і був би компроміс з боку Національної телекомпанії. Але мене що дивує, от я взяв вчора "Известия в Украине”. От якась дивна у нас ситуація з тлумаченням законів. У нас є Асоціація працівників ЗМІ, яку очолює - Іван Петренко, він заступника Івана Сергійовича Чижа, правда не підписується тут, як заступник, от коли за день до того, як Президент підписав законопроект наш про цензуру, Асоціація виступила і зганьбила цей законопроект, як найгірший за всі часи і народи. І просила Президента накласти вето. От заступник Івана Сергійовича, Іван Сергійович нас підтримував, а його заступник просив Президента накласти вето. А тепер перед нашим сьогоднішнім слуханням знову ж ця асоціація, тільки ніхто не знає, що це заступник голови Державного комітету, пише про те, що Верховна Рада нищить Національну телекомпанію і просять Президента, щоб Національну телекомпанію захистили від нас. Тому, Іван Сергійович, я просив би, ви з Петренко переговоріть, бо він цікавий чоловік, про нього легенди ходять, як він рішення в Національній раді приймав, як голова, то щоб не ходили легенди зараз про його діяльність, якщо він підписує такі звернення, то хай підпишеться: заступник голови Держкомітету по телебаченню і радіомовленню - Віктор Михайлович Петренко, а не Асоціація працівників журналістів. Я не знаю жодного відомого журналіста в цій Асоціації, бо кожний день розповідати, що Верховна Рада нищить телебачення і журналістів, я думаю, що це не коректно.
Дорогунцов Сергій Іванович.
Шановний Микола Володимирович! Я в Верховній Раді працюю з 1990 року. Перше скликання. Тоді була демократія, тоді була свобода слова, я на тиждень по кілька разів виступав. Правда, а тепер цього нічого немає. Правда тоді не було Савенка. Були інші люди, які були більш порядними, чесними, добросовісними. І вони виконували рішення Верховної Ради. А тепер, скажіть мені. Він заявив, тут з трибуни, що вчора планово-економічний відділ, чи економічний відділ подав йому дані про те, скільки хто виступає тут. Він, що тільки вчора це дізнався про це? А чи є у вас аналіз такий по фракціям, по депутатам. Один може сто раз виступити, а інший ні разу. Я наприклад за 5 років ні разу не виступав на телебаченні. Народний депутат України. Ситуація така. Я коротко ще раз скажу. Що стосується програм Верховної Ради, які готує телерадіорганізація "Рада". Значить, у нас існує розроблений принцип квотності, де керівники фракції погоджують з телерадіоорганізацією, але це тільки наші програми. Що стосується, скажімо, новин. Ми не можемо втручатися, новини робить творчий колектив. Але я ще раз кажу, що звіт по новинах, ну, я як експерт, як вчений не можу сприйняти такий звіт арифметично, тому що ще раз кажу, треба дивитися контекст, я колись вам показував теж картинки, коли треба, я готовий моніторинг такий показати, як робиться синхрон з комуністами, соціалістами і "Нашою Україною", де, вибачте, їх ідіотами показують, бо беруть таке речення, що з нього і сміятися, і плакати хочеться. Це ж не позиція ваша висвітлюється, а вас підставляють через такі синхрони. А Президент вам показав кількість арифметичних згадок. Тому якщо треба таку дискусію, я готовий теж картинки показати.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. Будь ласка, Олександр Вікторович Задорожній.
Дякую. Шановний Микола Володимировичу, я все-таки коротенька репліка на виступ шановного Сергія Івановича Дорогунцова. Я не думаю, що всі проблеми НТКУ вони пов’язані з особистостями. Я хочу підкреслити, що якраз Савенко порядна, чесна людина. І в тому числі я, Микола Володимирович, там у вас теза така була, що більшість блокує. Мені здається, це не зовсім правильно. І отой шлях, який ви обрали, ви кажете, може опозиція, може давайте ми все ж таки сядемо і подивимося на реальні проблеми Першого національного. Вибачте, складається таке враження, чи я чогось не дочув, чи не почув, що головна проблема Першого національного, що він мало показує опозиційні фракції. Мабуть, там є інші проблеми. Так давайте ми сядемо представники всіх фракцій і допоможемо Першому національному і НТКУ законодавчо вирішити ці проблеми. І я готовий як представник Президента сприяти вам в цьому, давайте ми це зробимо. Якщо ж ви кажете, що для вирішення проблеми Першого національного є проблема вирішення, як призначати, а там є пряме протиріччя Конституції, як більшість це може підтримувати. Ну немає логіки.
Пане Олександре, проблема в тому, що ви вже сидите у цій наглядовій раді Першого національного. Є наглядова рада Першого національного, де сидять одна більшість. Із парламенту одна людина, я не буду називати її прізвища, я її шаную, але вона не хотіла туди потрапити, її туди ввели, тому наглядова рада каналу мусить мати, щоб сиділи там, дійсно, представники різних фракцій. Перша теза. Друге. Я відповідаю за свої слова. І вчора, коли було голосування по статті 12-й про державні телерадіоорганізації, було обов’язкове рішення більшості не голосувати. І, вибачте, я тут несу відповідальність так, як ви несете. І тільки, я ще раз кажу, завдяки керівництву Верховної Ради ми це проголосували. Я назвав прізвище людей тим, які допомогли це зробити. Я не знаю чому більшість вчора не хотіла, щоб більшу зарплату отримували працівники телерадіоорганізацій. І, я думаю, що сьогодні, я готовий говорити, я знаю, що і законодавчі проблеми є і економічні проблеми, і у нас є бюджет, бюджет куций, я повністю погоджуюся. Але я сьогодні доповідаю одне питання - невиконання постанови. І я навів аргументи із яких випливає, що немає жодної серйозної підстави, чому постанова Верховної Ради, а не постанова опозиції, Верховною Радою підписана, Головою, не виконується. І сій висновок з цього обговорення є такий, що ми на основі цього мусимо прийняти рішення дати якийсь термін, можливо, дійсно, там тільки пан Савенко сьогодні статистику побачив, вчора не знав цієї ситуації, дати якийсь термін йому попрацювати разом з нами. Ми зустрічали, до речі, у Голови Верховної Ради, у кабінеті ми сиділи і дебатували цю проблему, але нічого не зрушилося. Тому я ще раз кажу, постанова повинна виконуватися, а доля Національної телекомпанії, доля, яка болить нам всім, і його треба робити каналом загальнонаціональним, суспільним, а не каналом більшості чи каналом опозиції. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Борис Беспалий, одну хвилину.
Геннадію Андрійовичу, дякую за надане слово. Борис Беспалий, "Наша Україна". Я хотів звернутися до вас, Геннадію Андрійовичу, з двома такими, скажемо, тезами по порядку ведення. По-перше. Я хотів звернути увагу, що ні мені, ні академіку Юхновському не було надано слово з порядку ведення, коли ми того просили, хоча це передбачено прямо Регламентом.
Порядок ведення визначає комітет.
З іншого боку, виступаючий Савенко говорив більше, ніж це належно до регламенту. І я хотів звернути вашу увагу, не дозволяйте більше в стінах Верховної Ради, аби державні службовці в своїх виступах дозволяли собі некоректні вислови по відношенню до парламенту в цілому і до окремих його представників, бо це є обрані представники народу і ви стаєте на їх захисті і я дуже прошу, щоб таке більше не повторювалося. Дякую за можливість висловитися.
Шановні, не треба один одного сприймати ворогами. Нормальні люди. Давайте один до одного поводитися з повагою. Так не можна. Ми визначилися заслухати звіт і надаємо слово. Давайте поважати один одного. Переходимо до обговорення. Слово надається Надразі Василю Івановичу. Наступний Шкіль.
Уважаемые коллеги! Мы сегодня обсуждаем, я хочу напомнить, вопрос освещения третьей сессии Верховной Рады соответственно, так сказать, в средствах массовой информации, в электронных средствах массовой информации. Я хочу может быть даже не столько обратиться к тем людям, которые сегодня докладывали или содокладывали, и даже не к своим уважаемым коллегам депутатам. Я хочу обратиться к радиослушателям. Вы сегодня имеете яркий пример того, что политика есть сталкивание интересов, сталкивание позиций, оценок и всего остального. Поэтому то, что сегодня присутствует и оппозиция, и большинство и каждый высказывает свои точки зрения, это нормально. Просто единственное, мне кажется не совсем нормально, когда идут перекосы в одну или другую сторону. Я не думаю, что "Народный выбор", который я здесь предлагаю, можно обвинить в том, что мы засели на телевидении, никого никуда не пускаем. Нас в тех же цифрах, которые сегодня звучали, сказали, что всего один раз вспоминали в новостийных блоках. А вот другая цифра. Сегодня на последнем. к последнему содокладчику из 5-ти задающих вопросы, всего один был от так нелюбимой всем "большинства". Поэтому я думаю, что суть проблемы упирается в том, что сегодня, когда меньшинство имеет руководство комитета соответствующее по свободе слова и информации, это есть нормально. Оппозиция должна контролировать власть и иметь возможность это проводить через средства массовой информации. Меня другое смущает. Люди, по 5 лет просидевшие и ни разу не записавшиеся на выступления, начинают предъявлять претензии к телерадиокомпании, что она их не показывает. Давайте будем честны - тот, кто хочет, тот должен этого добиться. Говоря о тех вещах, которые у меня тоже вызвали вопрос. Я хотел бы его озвучить, может быть даже не прося на него ответ. Так много было сказано о законе, согласно которому 50 процентов, оставшиеся от рекламы, дополнительно идут, опять же, для местных телерадиокомпаний. Нормально. Но почему так плохо было сказано о большинстве, без голосов которых этот закон не прошел бы. Давайте не будем одевать на себя тогу героев, которые помигают и спасают народ. Ваша позиция, она хороша. Но в данном случае наши позиции совпали и появился закон. И, слава Богу. А рассказывать, что кто-то плохой, а кто-то удивительно прекрасен, это, наверное, не совсем честно. Возвращаясь к теме об освещении третьей сессии Верховного Совета, тот вопрос, который мы обсуждаем. Глубоко убежден, первое - должны быть комплексные передачи о всех фракциях и группах, и они должны быть рассказаны не в виде стационарных вещей. И глубоко убежден, что все-таки, и в данном случае обращаюсь к первым двум докладчикам, необходимо, чтобы обзоры о деятельности Верховного Совета опускались в том числе и на региональные телерадиокомпании и там получали получали соответствующее распространение, потому что население их смотрит. Во всем остальном, глубоко убежден, что только при желании понять один одного мы в состоянии что-то изменить. Если мы будем продолжать и дальше шельмовать и только искать кто четче и грубее наговорит один одному гадости, не в этом зале, не в этом государстве порядка не будет. Спасибо.
Андрій Шкіль. Наступний Олійник.
Шкіль Андрій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, Українська національна асамблея. Я хотів би нагадати всім, тут присутнім, особливо з тих, хто неуважно читає перелік питань, які ми сьогодні розглядаємо. Сьогодні звіт Голови Державного комітету інформаційної політики, телебачення про хід виконання Постанови Верховної Ради "Про порядок висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради четвертого скликання". Це є предметом нашого обговорення. Задаванням питань ми могли б відійти від теми. А тут від теми відходити я не хотів би. Я, звичайно, хотів би наголосити, в першу чергу, на тому, що математично вичислити хто скільки разів представлений на телеекрані, тут дуже тяжко це робити, повірте. Коли це висвітлювати математично. Інше питання: як і коли? Я тут хотів би догадатися, що ви прийшли в стіни Верховної Ради - вищого законодавчого органу. Ви, звичайно, можете його не любити, це ваше право, але ви не маєте право висловлювати тут неповаги. Неповаги ви не маєте право висловлювати. Так, я у ваших відповідях відчув неповагу до народних обранців. І ця неповага повністю відображається на телеканалі, який ви пару місяців очолюєте. Воно було до вас, воно лишилося при вас і, думаю, що до того часу, поки при владі буде існуючий режим, стан речей не буде мінятися, тому що Перший національний канал є не державним каналом, він є дзеркалом нинішньої влади. І от якою вона хоче себе показати, такою вона себе і показує. Як ви хочете висвітити діяльність Верховної Ради, так ви її і висвітлюєте, тобто в негативному, викривленому світлі. І це цілком природньо, з одного боку, але неприроднім є те, що ви відмовляєтеся виконувати закон, який вам запропонував вищий законодавчий орган. Це є неприродньо. І математичними розрахунками тут не. це коли ми будемо говорити про квантову механіку, то тоді ви зможете доводити нам свою правоту чи нашу неправоту цифрами. А тут розповідати про те, що кожен має можливість прорватися на телебачення, то тут вже пішов цей депутат з більшості, він задав питання і пішов, тут лишилася одна опозиція в залі, ви можете подивитися на це. І радіослухачі, які цього не бачать, я їх про це поінформую. Так ось, прорватися на телебачення є практично неможливим. І ви прекрасно розумієте, що то є один депутат від БЮТу, який був показаний, то це було, напевно, розповідалося про кримінальні справи, які були розпочаті проти тих чи інших депутатів. Постійна однобокість, тобто показується одна сторона, не показується інша у інформаційних блоках. І власне тому, до них такий критично низький рівень довіри. Ви можете говорити, що ви не хочете бачити телебачення Березовського, тобто громадське, але ще раз скажу, олігархічне телебачення повністю підтримую керівника комітету, є більш об’єктивними, є об’єктивнішими часто від "Першого національного" каналу. І це я не знаю, кого тут запитати. Якщо не у вас. то в кого? Хто несе відповідальність? Я звик вважати, що керівник несе відповідальність за те, чим він керує, а не які-небудь інші сили. І останній штрих. Я повністю підтримую, що той закон, про те, щоб 20 відсотків від реклами, яка у вас там іде, тобто щоб ви мали можливість проводити вільну рекламну політику на каналі. Це була наша, це була опозиції ініціатива, тому що ми розуміли, що цим хоча би трошки розв’яжемо вам руки. І ви це маєте знати. А не огульно критикувати і висловлювати свою неповагу в стінах Верховної Ради. Дякую.
Слово надається Олійнику Петру Михайловичу. Наступний Кармазін.
Шановні колеги! Олійник Петро Михайлович, "Народний Рух України", фракція "Наша Україна", Сокальський 125 виборчий округ. Відсутня ефективна правова база, а ще більше - елементарні норми моралі і дотримання законності. Телебачення виконує функції політичного кілерства. Піховшек, Джангіров, Корчинський в угоду тим чи іншим політико-економічним угрупуванням практично вбивають демократію. Але поговоримо про державні канали. Події 9 травня у Львові показали, що так зване українське телебачення є джерелом і збудником протистояння в суспільстві. Вже 8 травня регіональні представництва каналу отримали редакційне завдання що і як треба знімати 9 травня. Ми пропонували зробити сюжет з військового госпіталю, де разом лікуються вояки армії УПА і Червоної армії. Але Києву потрібне було Марсове поле. Хай залишиться на совісті окремих провідників лівих сил, що вони повели не на Холм Слави, де покояться герої війни, а на Марсове поле, де були розстріляні безвинно люди вбивцями з НКВД. Але чому більш-менш об’єктивний сюжет, який був зроблений у Львові для каналу "УТ-1", до честі львівського корпункту, був в Києві переписаний і переначитаний і практично дезінформував громадян України. особливо цинічно подавалася в супроводі інформація, що участь в цих подіях приймали представники блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Ні одна політична партія блоку Ющенка в цьому участі не приймала. Адже в цей час Віктор Ющенко був у Освенцимі, де світлої пам’яті його батько був в’язнем концтабору. Тепер зрозуміла і поведінка "меншого брата" - львівського державного каналу 12-го, де редактор "Служби новин" РД ТРК Ангеліна Лавринович змушена була зробити заяву, що її сюжет про форум в Києві "Нашої України" був свідомо переписаний одною з керівників львівської державної телерадіокомпанії і цинічно змінив свій зміст. Суди, виграні у 12-го каналу, каналі "1+1" про події передвиборних перегонів минулого року показують те, що канал є нечесний, неефективний і дезінформує націю. Зняті політичні етюди Кендзьора на 12-му каналі. Цинізм, брехливість, обслуговування окремих політико-економічних угрупувань стало нормою, і далекі не тільки від демократичних стандартів Європи, а й від стану в Україні в першій половині 90-х років і навіть останніх років СРСР в епоху Горбачова. Верхом цинічності були "Новини від Канішевського" на каналі УТ-1 про Тараса Григоровича Шевченка. Бажання знищити опозицію призвело до того, що знищувався Тарас Григорович. Необхідно на всіх державних каналах відпрацювати норму, де кожна політична сила може на паритетних умовах мати доступ до ЗМІ, а на базі УТ-1 створити громадське телебачення шляхом, який би гарантував до цивілізованого суспільства. Безумовно, Савенко не винний, винна система, яка сьогодні за державі кошти промиває мізки українській нації для того, щоб знищити демократію в суспільстві. Дякую.
Дякую. Юрій Анатолійович Кармазін, наступний Гмиря.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний багатостраждальний український народе, шановні представники уряду! Я згадую кілька років тому, Іване Сергійовичу, вас на цій трибуні, коли ви були в складі соціалістичної фракції, ви трошки по-іншому розмірковували і трошки по-іншому говорили. Я хотів би, щоб ви якось підняли ці стенограми, вони б для вас самого були б цікаві, я не кажу, що для наших радіослухачів. І так, як же сьогодні звітують наші голова Державного комітету і Президент Національної компанії. Чи виконується закон, чи не виконується? Я погоджуюся з Миколою Томенко, з головою профільного комітету про те, що вимоги закону не виконуються. Більше того, я хочу вам сказати, що мене народного депутата трьох скликань, вирізають в нашій власній програмі “Рада”, роблять рецензію. Коли я повідомляю суспільству про страшні речі. Вирізають, бо цього не пропустять на Національному каналі. Хіба це нормально, в якій країні це є? І ви цим пишаєтеся? Цим не треба пишатися. Чи можете ви сказати, як сьогодні застосовується стаття 171 Кримінального кодексу України? Я горджуся, що відношуся до авторів і цієї статті, і статті 351 про перешкоджання діяльності народного депутата і депутата місцевої ради. А там передбачено, що вмисне перешкоджання законній професійній діяльності журналіста карається штрафом, а переслідування за виконання професійних обов’язків, за критику здійснену службовою особою карається або штрафом, або обмеженням волі на строк до 5 років. Я звертаюся до Генерального прокурора Піскуна: що робиться сьогодні, як переслідуються незалежні компанії, ну скажімо, в Харківській області, Чернівецькій області? Для прикладу наведу вам лист з Харківської області з приводу переслідувань. Людина, яка зареєструвала компанію ледь-ледь отримала ліцензію, бо це дуже важко, на жаль, помирає від кроволиву в мозок. Це такий, шановний пан Матвієнко, царство йому небесне. І після цього місцева влада незважаючи на те, що люди - це компанія Омега - і люди звертаються до Голови райдержадміністрації, його заступники просять не заважати, вони тиснуть на них говорять, що будете працювати тільки тоді, коли райдержадміністрація юридично стане засновником "ТК - Омега" і виключно влада буде вирішувати, що, коли і яким чином буде показувати наша телекомпанія. Ці листи пишуть до вас шановні, ось вони з печатками. Ці листи пишуть до пана Холода, ці листи пишуть до керівника Адміністрації Президента України Медведчука, ці листи вже пишуть і до мене. Хіба не соромно, я звертаюся до пана Піскуна, поруште негайно кримінально справу по статті 171. Що стосується, створить собі компанію і там працюйте, як радить нам пан Савенко, чи створіть парламентський канал. А ви далі будете роздавати УТ-1, як роздали кусок Деркача? Ні, цього ми вам не дамо. За державний канал будете звітувати і будете звітувати перед судом історії, перед прокуратурою, перед судом і перед божим судом. Не розбазарюйте той наш ефір, який належить всьому українському народу!
Гмиря Сергій Петрович.
Спасибо. Почти год назад коллеги ми бурно радовались по поводу возобновления радиотрансляции заседаний Верховного Совета. Наверное, так бурно радоваться не стоило, хотя бы потому, что никто до сих пор не ответил за то, что законы на Украине не выполнялись в течение длительного времени. Я помню, как закрывали трансляцию простым решением Центральной избирательной комиссии. Я помню, как цинично закрывали трансляцию в день парламентских слушаний по свободе слова. И если никто за это не отвечает, значит отвечать должен тот человек, который является гарантом нашей Конституции. Как только речь зашла о том, в последнем постановлении Верховного Совета, чтобы возобновить практику полемики в прямом эфире, власть мгновенно сказали: нет. Здесь господин Савенко никак не мог разгадать загадку, что нужно сделать для того, чтобы с 7 до 9 показывать такую полемику в прямом эфире по УТ-1. А я никак не могу разгадать загадку: почему неделю назад в субботу в 9 часов трансляция по всем каналам была прервана, потому что в эфире был показан Леонид Данилович Кучма со своим заявлением по поводу Дня Европы. Ну, может это заявление было очень глубокомысленным, я понял только две вещи. Первое. Что нам нужно идти в Европу. Правда, непонятно, как нам идти в Европу, для этого нам нужно сначала из нее выйти. А второй момент. Что Ольга и Херсонес существовали во времена Гомера. Но утверждать подобное - это все равно, по-моему, что утверждать, что мы живем во время взятия турками Константинополя. И вот по такому серьезному поводу были прерваны все трансляции на всех телеканалах. Можно было это сделать для Президента? Можно. Почему-то это не является загадкой для вас? Я слушал по ряду каналов, когда прервали. И, товарищи и господа, тут был задан очень интересный вопрос. Что нужно сделать для того, чтобы заставить господина Савенко исполнять законные решения законной власти? Нет, я думаю, для этого нужно заставить Леонида Даниловича Кучму уйти в отставку. Если мы изберем нормального президента, который будет защищать интересы народа, а не олигархических кланов, со свободой слова, я думаю, у нас все будет в порядке. Спасибо.
Ольга Гінзбург, ви наполягаєте? Мабуть, ні, да? Ну, давайте так,. Залишилося Гінзбург, Черняк, по хвилині.
Шановні народні депутати! Шановній виборці! Гінзбург, 161 виборчий Конотопський округ, фракція Комуністичної партії України. Сьогодні обговорюється таке складне питання, яке торкається, мабуть, кожного із нас, потому, що люди, слухаючи телебачення, вони якось оцінюють життя в країні: як живе наша країна, як вона виглядає на міжнародному фоні, як політика твориться, хто цю політику творить, які особи її творять, і яких вони вибрали депутатів. Вони роблять аналіз. Ось сьогодні цей депутат, ми його вибрали, що він собою представляє там, чи яка влада, який президент. І по тому, як телеканал сьогодні доводить до людей цю інформацію, таке складається і враження. І дуже не правильно, що сьогодні телеканал доводить до людей несправедливу інформацію. Я завжди, коли виступаю з трибуни, мені хочеться весь час порівняти щось. Ну не можна просто, береш - ти їв тільки картошку, а не знаєш що таке ікра. Яка вона там є? От я їв тільки карточку. От я, наприклад, жила в радянські часи і живу зараз. Я собі знаю, що так, були в радянські часи ці телепередачі, але в цих телепередачах було направлення, Комуністична партія України керувала, мабуть направляла цю роботу пропагандистську. Але вона робила це для того, щоб люди краще жили. Вона робила для людей. Ми на каналі бачили як живе доярка, ми бачили на каналі як сьогодні робить робітник за станком, ми бачили як вчитель вчить своїх дітей, ми бачили як діти в піонерському лагері відпочивають і так далі, і так далі. І інші були думки. Ну що сьогодні? От я, наприклад, депутат, 161 виборчий округ, від Комуністичної партії. Я не можу вам все говорити як я проходила ці вибори, бо ви просто не повірите в це. Як можна було прийти цю "машинку, м’ясорубку", коли тебе не на телебачення, ні на радіо, нікуди тебе не випускали. Ну по-перше, що грошей таких нема, за які платити треба, а по-друге, що не випускали насправді. Це я говорю, тому що це слухають всі. І коли ти приходиш до якихось, до відповідального діла, яке тобі доручили твої виборці, вони доручили тобі, то ти маєш право висвітити їх проблему, не свою. Інколи може ти так і не хотів би, але коли приїжджаєш [[ось ми їдем з вами знову на округ]] і знову начіпляю на себе на плечі стільки проблем і ці проблеми для тебе - де ти їх можеш висвітлити? Тільки виходячи на трибуну Верховної Ради, бо інколи нікуди не можна тиснутися. І я чому, обговорюючи сьогодні питання, от ми обговорюємо про порядок висвітлення третьої сесії Верховної Ради, ми повинні з вами однаково думати по тому, що за 5 років, тут закинув мені удочку, за 5 років. Побачим, що ще буде з нього за 5 років тут. Це думає, що він сьогодні на плаву і вся влада. Я хотіла б дождатися, коли ви в опозиції будете, як ви будете прориватися на телеекран. Я вам цього не бажаю просто. Я хочу сказати, що є багато порушень і мене зараз сьогодні особливо турбують ці порушення, які в нас касаються в Сумській області, коли йде трансляція Верховної Ради; говориться якесь дуже важливе питання, по цьому питанню може виступати або ж той же Прем’єр-міністр, або той же там голова комітету, або ще хтось інший і вривається обласне телебачення на півслові і говорить про своє. Чи має право таке бути? І хто за це має відповідати? На листи, які я направила, я не маю на сьогодні відповіді. Дякую.
Закінчуйте, будь ласка. Черняк Володимир Кирилович. Дуже стисло.
Шановні колеги, суть справи не в тому, як висвітлюється робота Верховної Ради, не тільки в цьому і не стільки в цьому. І я не хотів би так вузько дивитись на цю проблему. Хоча тема сьогоднішня наша саме ця і я розумію тих, хто про це говорив з болем. Я поставив би обговорення цього питання і більш широкий контекст. Парламент - це храм демократії. Ви скажете: тут нуртують(???) пристрасті, тут борються інтереси, тут інколи ненайкращі людські якості виявляються. Все це правда, але, разом з тим, парламент - це храм демократії. І якщо вигнати демократію з парламенту, і якщо не висвітлювати її, тоді вона зникає в суспільстві. Парламент всюди муляє, у всьому світі, він не подобається виконавчій владі, він не подобається президентам. Але є закони, які зобов’язують рахуватися з тим, що це парламент і що суспільство повинно знати, що відбувається в парламенті. І коли ми ставимо питання про висвітлення роботи парламенту, то не тому, щоб показати які ми тут розумні. Часто ми буваємо нерозумними і часто ми ведемо себе неправильно. Але народ зобов’язаний знати правду про свій парламент. Ось в чому суть проблеми! Не в тому, щоб робити його краще, ніж він є, і не в тому, звичайно, щоб шельмувати його, як це у нас постійно робиться - шельмування парламенту. Я сам ставлю критично до парламенту. До конкретного парламенту, до конкретних депутатів, до самого себе. Але шельмування парламенту завжди означає нищення демократії. Ось в чому проблема. Тепер безпосередньо по суті цього питання. Іване Сергійовичу, ви сказали, що проблема полягає в тому, що існують правові колізії. Суть справи, знову ж таки, не тільки і не стільки в правових колізіях. Так, вони існують і їх треба вирішувати. Суть справи в іншому. Суть справи, по-перше, в тому, що відбулась монополізація ефірного простору олігархами і владою і навіть, і навіть державного каналу. Ну олігополія, якщо хочете відбулася. Державне телебачення - наскільки воно державне? Наскільки воно стоїть на сторожі державних інтересів? Наскільки воно є національним? Наскільки на ньому присутні національні інтереси, національні цінності, національна культура? По-друге, до цього часу не створено парламентський канал. Я думаю, ви всі погодитесь з тим, що це ненормально. У всіх цивілізованих країнах є парламентський канал. Давайте ми створимо парламентський канал і ми знімемо гостроту цієї проблеми про висвітлення роботи. Третій момент. Давайте суспільне мовлення створимо. Чому не створено? І четверте. Давайте знімемо політичний тиск на телебачення.
Закінчуйте, будь ласка.
політичний тиск треба зняти. Дякую.
Обговорення закінчено. Заключне слово Чиж Іван Сергійович. З місця, одну хвилину.
Дякую, Геннадій Андрійович. Шановні народні депутати, щиро дякую всім, хто виступив, хто вболіває за проблеми інформаційної сфери щодо висвітлення зокрема. Є кілька моментів, які спробую втиснути в хвилину. Сьогодні національна телекомпанія фактично виконує технічну функцію - вона передає і транслює в ефір те, що виробляється дирекцією парламентського мовлення. Це - перше. Друге. Виконання постанови про висвітлення покладено на Апарат Верховної Ради - розробка механізмів, всіх деталей. Це - друге. Третє. Я підтверджую, що колізії страшенні в законодавстві. Забороняється будь-якому органу влади, будь-якому, в тому числі, очевидно, і Верховній Раді, і виконавчій втручатися в програмну політику. А постанова регулює конкретні моменти. І тому колізія заганяється на самому етапі підготовки таких постанов. Тому і звертаюся до Верховної Ради - треба ці проблеми врегульовувати. Нарешті ще один нюанс. Це - відповідь Юрію Кармазіну, всім іншим. Мені нема, за що соромитися. Той, хто має хоч би крапельку об’єктивності, той знає, що коли Чиж тут стояв на трибуні Верховної Ради, як голова комітету парламентського, - трансляції не було. Коли ми вже показали двадцять парламентських слухань чи тридцять, днів уряду, коли сьогодні йде в прямому ефірі, радіоефірі, це треба враховувати? Чи ми закостеніли в своїй позиції? Є золоте правило парламентаризму, це я згадаю просто своє парламентське минуле, бо Верховна Рада мене призначала повним складом, я не належи до якоїсь частини парламенту, і так і дію: коли ти в більшості - голосуй, коли в меншості - галасуй. Я розумію акценти, це так віками складалося, але є принципи побудови правової держави: виробляємо механізми, законом передбачені, і працюють ці механізми на все суспільство, в тому числі, безумовно, на парламент як на важливішу його складову. Ми все врахуємо, що тут обговорювалося, буде прийнята постанова, механізми Державний комітет, Національна телекомпанія, радіокомпанія, державні компанії регіональні будуть працювати в рамках чинного законодавства. Дякую.
Спасибі. Розгляд питання закінчена, постанова з цього приводу буде прийнята в день голосування. З мотивів просить слова Онопенко Василь Васильович, будь ласка.
Дякую, Геннадій Андрійович. Шановні колеги, вранці прозвучала заява про входження моє до фракції "Регіони України". Я не думав, що буде такий резонанс - дзвінки журналістів, до мене дзвінки. Я хотів би сказати, що вийшло технічне непорозуміння, і я думаю, що в найближчий час це питання вирішиться. Тому ніякого розслідування регламентному комітету я прошу не поручати. Дякую.
Добре. Шановні колеги, в нас зараз час перерви, але ж пропонується так, щоб ми не робити перерву.а далі розглядали питання. Будь ласка, Слабенко ще з мотивів. Мікрофон Слабенку, будь ласка, Сергію Івановичу.
Шановні народні депутати! Я хотів би підтримати свого колегу, так само сказати, що та перевірка, яку ми зараз зробили, це, дійсно, є перевірка технічних помилок. І вважаємо, що питання це буде владнано в робочому порядку. Хотів би, щоб ми не акцентували на цьому увагу. Дякую за увагу.
Добре. Шановні колеги, зранку ми запросили до Верховної Ради міністра з питань надзвичайних ситуацій та захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Реву Григорія Васильовича, щоб він надав нам інформацію, що відбувається зараз у Чорнобилі. Прошу, Григорій Васильович, 5 хвилин - інформація, 5 хвилин - запитання. Будь ласка.
Шановна Президія! Шановні народні депутати! Останнім часом в деяких засобах масової інформації та серед населення поширюються чутки щодо чергової аварії на об’єкті “Укриття", що нібито привела до викиду радіоактивних речовин в навколишнє середовище та підвищення радіаційного фону, як у зоні відчуження, так і на суміжних територіях. Офіційно доповідаю вам, що наші системи радіаційного контролю, які ведуть постійний моніторинг радіаційної обстановки в зоні вітчуження навколо ЧАЕС та на території проммайданчику не фіксують перевищення контрольних рівнів радіаційного забруднення. Радіаційна ситуація залишається стабільною. Чорнобильська станція звітує також, що аварійної ситуації на ЧАЕС не фіксується. До речі, на офіційному сайті Міністерства з питань надзвичайних ситуацій та Державного департаменту адміністрації зони відчуження постійно публікується інформація щодо радіаційної ситуації в зоні відчуження. Декілька хвилин назад я розмовляв з начальником станції, крім того, із своїми підлеглими, які ведуть цілодобове спостереження щодо радіаційної обстановки. Тому ситуація стабільна і нормальна. Для прикладу: промплощадка ЧАЕС, якщо на сьогодні 255 мікроренген на годину, то контрольна, як кажуть доза 520. Чорнобиль - 42 мікроренгена на годину, то контрольна 80, в два рази нижча. Прип’ять - 83 мікроренгена на годину, а контрольна 120. Тому занепокоєння до цього питання, я вважаю безпідставним і заявляю вам, що це офіційна інформація тому вона така є, яку я вам доповів.
Добре. А чи будуть запитання? Будь ласка, запишіться, якщо будуть? Висвітліть. Бульба, наступний - Гуров. Степан Степанович, будь ласка.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Ну, це добре, що все-таки є така інформація, є повідомлення від тих, хто контролює або здійснює моніторинг, як ви сказали, ситуації навколо Чорнобильської АЕС. Але все-таки звідки, як ви вважаєте, для чого такі чутки поширюються і звідки вони з’являються, з якою метою вони поширюються, у тому числі, до речі, і в засобах масової інформації. Дякую.
Ну, підтвердження тому, що якби яка була аварія, то підрозділи, які безпосередньо несуть там службу, вони би виїхали, там несуть службу офіцери цілодобово. Що стосується чуток, то я думаю, що, наприклад, є планове відпрацювання антитерористичного напрямку на станції. Може хтось десь не почув і таким чином. Ну, я не проводив таке розслідування, але вважаю, що це, дійсно, будоражить не тільки місто Київ, але і всю нашу державу. Тому я думаю, що компетентні органи над цим повинні попрацювати і зробити висновки, хто і які чутки розпускає у цьому напрямку.
Вадим Миколайович Гуров, будь ласка.
Уважаемый Григорий Васильевич, ваше мнение, в каком состоянии сейчас находится объект "Укриття", кроме того, что вы сказали, що чутки ідуть, плітки різні, що там виброс? А все-таки ви як фахівець як вы считаете в нормальном состоянии и все будет нормально? Яка вашу думка?
Моя думка слідуюча. Я був присутній на декількох нарадах і на тій нараді, де за участю Прем’єр-міністра нашої держави Віктора Федоровича Януковича, де розглядалося питання щодо закінчення, як кажуть, будівництва "Укриття". І на сьогоднішній день ви знаєте фінансовий стан, Прем’єр-міністр доповідав вам. Я вважаю, що на сьогодні питання щодо об’єкту "Укриття" активізувалося у плані його закінчення будівництва. І як би у попередні роки йшла така активна робота, як сьогодні, то я думаю, що план, який був намічений у попередні терміни, був би виконаний ближчим часом. Тому, я вважаю, що з цього приводу робота на сьогоднішній день йде нормально.
Юхновський Ігор Рафаїлович, будь ласка.
Юхновський, Українська народна партія. Шановний Григорію Васильовичу! Чи знаєте ви, що всередині четвертого енергоблоку йдуть надзвичайно небезпечні процеси пов’язані з тим, що відбувається повне роздрібнення радіоактивного пилу до розмірів типу нанорозмірів? Якщо такий пил підніметься назовні, він буде зависати у повітрі протягом років і є страшно небезпечний. Чи знаєте ви про дуже небезпечні процеси, які відбуваються у водах четвертого енергоблоку внаслідок сходження радіоактивних речовин, і що все це необхідно зараз.забрати і розділити? Що ви думаєте з цього приводу?
Перш за все дякую за запитання. Я хотів би вам доповісти, що ситуація на станції контрольована на сьогоднішній день по всіх напрямках. І з боку уряду були виділені кошти щодо мінімізації наслідків Чорнобильської катастрофи, я маю на увазі до добудови дамб на річці Прип’ять. Була така тривога за ці питання. Але на сьогоднішній день ситуація під контролем. Крім того, що у кінці року буде проведений тендер вже конкретний щодо "Об’єкту укриття". Тому, я вважаю, що на сьогоднішній день роботи ведуться активно. І ті ваші турбування, вони мають підстави , але не до такого, як кажуть, ступеню, що сьогодні можна, як кажуть, панікувати або якісь заходи неординарні робити, які поза планом. Планова робота йде, і вона буде виконана. Я думаю, у зв’язку з тим, що фінансування буде нормальне уже в намічені нові терміни по цьому об’єкту.
Дмитро Святаш, будь ласка.
Шановний Григорію Васильовичу! На ваш погляд, з чим пов’язано зростання кількості пожеж та загибелі людей на них останнім часом? Дякую.
Я хотів би вам доповісти для інформації. Що за роки незалежності України у нас в державні виникло 550 тисяч пожеж, на яких загинуло 28 тисяч наших громадян. Якщо брати в порівнянні з війною, яка була в Афганістані, то за 10 років війни загинуло, я пам’ятаю, 13 тисяч 800 солдат і офіцерів Радянської армії. Чим викликана кількість пожеж? По-перше, деяке збільшення пожеж сталося тому, що сьогодні йде реальний облік цих пожеж. По-друге, це пов’язано зі зношенням техногенного парку, як би так сказати, це і електрообладнання, крім того.
Шановні, ну це не відноситься до того питання, що ми обговорюємо.
Крім того, дуже багато відключень електроенергії, невключення тепла, причин дуже багато і соціальні причини, я вам.
Добре, добре. Будь ласка, Георгій Григорович Пономаренко.
Масенко просить.
Будь ласка, мікрофон Масенка. Швидше.
Григорій Васильович, у мене такі два питання. Чи покращалася ситуація у нас після закриття Чорнобильскої АЕС, чи може навіть, якби вона діяла, було б однаково? Як ви, і з економічної точки зору, і з екологічної, радіаційної? І друге питання. Все-таки, скажіть, будь ласка, чому не виплачуються передбачені чинним законодавством кошти учасникам ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС. Полтавська область, Лубенський, Оржицький, Семенівський і Хоронський райони.
Шановні, ну ми ж це питання не розглядаємо зараз. Ну не можна так.
Та як же? Це ж зв’язано з цим же ж.
Так, звичайно, звичайно.
Хто ж піде тоді, як буде нова аварія, хто ж піде ліквідовувати, якщо цим нічого не платять? Геннадію Андрійовичу, ну чого ж ви перебиваєте?
Будь ласка.
Доповідаю, що радіаційна ситуація із закриттям Чорнобильської станції, гіршою не стала. На всіх 30-ти точках, які сьогодні визначені, ведеться цілодобовий моніторинг. Що стосується економічної ситуації, я це питання не вивчав. Я думаю, що це повинні економісти, як кажуть, доповісти. Що стосується погашення заборгованості виплат чорнобильським ліквідаторам, то я хочу доповісти, що уже в травні пішло 111 мільйонів і 64 мільйона - те, що рішенням Верховної Ради, законом, бюджет, передбачено 200 мільйонів. Те, що передбачено бюджетом на 2003 рік на сто відсотків по чорнобильським програмам.
Будь ласка, Потапов Василь Іванович.
Григорий Васильевич, у нас есть все основания считать, что Министерство по чрезвычайным ситуациям сегодня добавит в оперативности. Как оцениваете, пятый день, когда по Украине расширяются слухи о возможных коллизиях. А я вспоминаю 26 апреля того страшного года. Ситуация была один к одному. Все знают, что что-то произошло, а официальный Киев молчит, официальная Москва молчит. Что мешало Министерству по чрезвычайным ситуациям на второй час после появления каких-то обстоятельств или слухов выступить с официальным заявлением. Не обязательно здесь, в Верховной Раде. Чтобы украинский народ просто чувствовал и знал, что ситуация под контролем.
Якщо ви уважно слухали, я доповідав, що кожної доби на сайтах ми видаємо інформацію по всій державі щодо ситуації на Чорнобильській атомній станції в зоні з показниками, які я міг би ще вам зараз називати. Це питань нема. Ніхто не заважав. Але, ці чутки, ви розумієте, вони кожен день і тому, може, врахуємо в своїй роботі. Кожного дня виступати з такими заявами, я вважаю, це, може, і недоречно. А так приймається зауваження.
Дякую. Сідайте будь ласка. З мотивів Юхновський Ігор Рафаїлович, з місця, будь ласка.
Шановний Геннадій Андрійович! Шановні депутати! Справа в тому, що є інститути, які дуже докладно вивчають процеси, які відбуваються в 4-му енергоблоці і ці процеси є небезпечні. Вони є двох типів. Перший тип процесів, які відбуваються з паливмістними пилами, які знаходяться в середині 4-го енергоблоку. Внаслідок, так званого, альфа-випромінювання відбувається розпад пилинок на дуже дрібненькі частинки, які, будучи підняті в повітря, можуть висіти дуже довгий час і знищувати навколишнє середовище. З другої сторони, є друга дуже небезпечна причина. Це вода, яка знаходиться в циліндрі 4-го енергоблоку. Відбувається сходження паловмістних мас у воду і саме ці хлопки, про які зараз люди говорять, це є малесенькі мікроядерні вибухи, які відбуваються в цій воді. Вони не є дуже небезпечні, але вони все рівно відбуваються. Тому у мене є особиста думка, яка полягає в тому, що поки буде побудоване от друге покриття 4 енергоблоку, а це буде тривати декілька років, скажімо 5 чи скільки років, поки буде зроблено друге покриття, необхідно зробити всі заходи для того, щоб ямись-то чином вибиратися. от пил і розчини радіоактивних речовин, які там знаходяться, побудувати відповідний хімічний завод, який би розділював хімічні ізотопи між собою. Оці радіоактивні ізотопи. І це треба робити дуже швидко. То, що зараз ходять такі слухи, нічого дивного немає. То, що зараз іноземні держави кажуть, що вони дадуть гроші, нічого дивного немає. Вони всі зрозуміли, що загроза, яка існує в 4 енергоблоці зараз, є набагато більш небезпечною, ніж та, яка була зразу після вибуху.
Дуже слушна пропозиція. Уряд врахує все це. Шановні колеги! У нас в порядку денному стоїть проект закону про внесення змін до бюджетного кодексу України. Але ж як повідомив голова профільного комітету з питань бюджету Порошенко, уряд не надав свого проекту і пропонує зняти це питання сьогодні з обговорення. Переходимо до наступного питання. Проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Сімейного кодексу України. Доповідає державний секретар Міністерства юстиції України Заєць Анатолій Павлович. Будь ласка.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні народні депутати України! Проект Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" у зв’язку з прийняттям Сімейного кодексу України, було розроблено Міністерством юстиції на виконання доручення Прем’єр-міністра України від 14 лютого 2002 року. Верховною Радою України Сімейний кодекс було прийнято 10 січня 2002 року. Він набере чинності з 1 січня 2004 року. Відповідно до Прикінцевих положень вище наведеного кодексу на Кабінет міністрів було покладено завдання щодо внесення змін до законів України, які випливають із цього кодексу. законопроект, який сьогодні розглядається. спрямований на удосконалення законодавства задля посилення ефективності механізмів захисту прав і свобод людини і громадянина, а також на врегулювання правовідносин, які пов’язані із реалізацією положень Сімейного кодексу. Сімейне право, як відомо, тісно пов’язане з різними галузями права, зокрема з адміністративним, цивільним, цивільно-процесуальним, трудовим, кримінальним правом та іншими галузями права. І тому у зв’язку з прийняттям Сімейного кодексу, повинно бути все відповідне законодавство прийняте у відповідність до Сімейного кодексу. Тому законопроектом пропонується внести зміни зокрема до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Кодексу торговельного мореплавства, Закону України "Про реєстрацію актів громадянського стану", Закону України "Про органи і служби у справах неповнолітніх та спеціальні установи для неповнолітніх", також Закон України "Про професійно-технічну освіту" і деяких інших. Так зокрема пропонується Кодекс України адміністративні правопорушення, його статтю 212 прим., викласти у новій редакції, передбачивши, що утаювання обставин, що перешкоджають реєстрації шлюбу або повідомлення завідомо неправдивих відомостей державним органам реєстрації актів цивільного стану тягне за собою відповідно адміністративну відповідальність. Є кілька змін, які передбачається внести до Цивільно-процесуального кодексу і Цивільного кодексу. Зокрема ще тут написано "в Українській РСР". Я хотів би пояснити, що цей проект Закону, він вносився до Верховної Ради Кабінетом Міністрів ще в кінці минулого року, і враховуючи те, що Цивільний кодекс буде введений в дію також з 1 січня наступного року, тут є такі положення, але при доопрацюванні цього проекту Закону потрібні будуть відповідні уточнення. Справа в тому, що Цивільний кодекс, новий Цивільний кодекс і новий проект Цивільно-процесуального кодексу буде. який сьогодні вже існує і який переданий до Верховної Ради, проект Цивільно-процесуального кодексу, він відповідним чином адаптований. І також потрібно буде внести зміни про те, що цей закон вступить в силу з 1 січня наступного року. Дякую. Я прошу вас підтримати цей законопроект.
Чи будуть запитання, колеги? Немає запитань? Сідайте, будь ласка.
Спасибі.
Співдоповідає голова Комітеті з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Будь ласка.
Дякую, Геннадій Андрійович. Шановні колеги, я думаю, тут багато не потрібно що говорити. Я вдячний Анатолію Павловичу, Міністерству юстиції за ці зміни, які вони підготували, вони, дійсно, необхідні, і в нас часто виникає проблема, коли в нас вже закон діє, а ми вдогонку щось намагаємося поправити. Сьогодні ми випереджаємо навіть час, бо і Цивільний кодекс, і Сімейний кодекс, вони вступають в законну силу, в дію, з наступного року січня місяця. Але ми зараз вже хочемо внести відповідні поправки до того законодавства, про що говорив Анатолій Павлович. Тому комітет на своєму засіданні розглянув ці пропозиції, дійсно, вони необхідні і термінологічного характеру, і дещо іншого, правового змісту, я думаю, що ми повинні це зробити. Є висновок Головного науково-експертного управління, яке підтримує ці пропозиції. Єдине було зауваження про те, що треба вводити разом і Цивільний кодекс і Сімейний кодекс. Ми поправили, прийняли відповідний закон. Тому, я думаю, що ці пропозиції, цей законопроект повинен бути підтриманий в першому читанні. Дякую за увагу.
Якщо є питання, будь ласка, Надрага Василь Іванович.
Василь Васильович! Наш Гражданский кодекс войдет с 1 января 2004 года, данный законопроект - с 1 января 2003, это ко второму чтению будет ликвидирована эта не стыковка.
Так ми знаємо про це, я думаю, що ті проблеми, які виникають на другому читанні ми будемо враховувати. Дякую, Василь Іванович.
Ще є питання? Сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка. Наступний - Надрага.
Партія захисників Вітчизни. Солідарність. Наша Україна. Шановні народні депутати! Законопроект Сімейний кодекс, мається на увазі, вступає в дію з 1 січня 2004 року. Я вам нагадую: ті зміни, які зараз пропонуються погодити, привести в відповідність до інших законодавчих актів, зокрема замінити “органів реєстрації” там відповідно словами “державних органів реєстрації актів цивільного стану” і зміни до статті 212-прим. цього кодексу, яким передбачається накладення штрафу, є слушними. Їх можна підтримувати і приймати у першому читанні. Разом з тим, я б хотів би звернути увагу Міністерства юстиції України і на ті зауваження, які висловлені були і у нас на Комітеті з правової політики, і зараз були висловлені і які є щодо того, щоб у нас не приймали ми недоречності. Наприклад. У зв’язку з прийняттям Сімейного кодексу розділ перший частина третя пропонує внести зміни у Цивільний кодекс ще УРСР. Зваживши на те, що Сімейний кодекс набуває чинності з 1 січня, то і зміни набудуть тільки з 1 січня. Ви зрозуміли, а з цього часу увійде в дію новий Цивільний кодекс, який ми щойно прийняли. Таким чином, ці зміни, які пропонується внести у той кодекс, не мають ніякого значення. Якби вони зараз вступали, то якийсь би час вони діяли. Так вони не будуть мати. І для того, щоб у нас була юридична чистота цього документу, нам треба це вичищати. Далі. Я хотів би подякувати Науково-експертному управлінню, там виконавці були Зубко, Воронюк, Шевченко, Петреченко, за серйозні зауваження, які пропонувалися щодо змін до Цивільно-процесуального кодексу. Тому сімейний кодекс передбачає не лише визнання батьківства, це стаття 129, але й визнання материнства, стаття 131, також встановлення факту батьківства, та факту материнства, стаття 132. Тому визначення у нових редакціях статті 124 прим. та статті 126 ЦПК лише особливості розгляду справ про визнання батьківства недостатньо. І оскільки стаття 218 Сімейного кодексу передбачає згоду дитини на її усиновлення, це також має бути відображено у новій редакції статті 265 Цивільно-процесуального кодексу. Крім того, враховуючи те, що сімейний кодекс визначає також випадки усиновлення без згоди батьків, слід було б передбачити у цій статті КПК посилення на всі статті сімейного кодексу з 217 по 222 щодо дозволу на усиновлення. Ви добре розумієте, що це дуже серйозне питання. Такі серйозні питання щодо статті 1-ї Закону про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям. Там теж треба міняти редакцію, враховувати те, що у відповідності до статті 3-ї Семейного кодексу одинока особа не є сім’єю, а лише має право члена сім’ї. І тому там теж треба вносити зміни і викладати у такому контексті: сім’я - кілька осіб, які спільно проживають, пов’язані спільним побутом, мають взаємні права та обов’язки; права члена сім’ї має одинока особа. Це для того, щоб ми вирішили юридично грамотні ці питання. Дякую вам за увагу. Я завершую. Я просив би, щоб ці зміни були враховані під час другого читання.
Надрага Василь Іванович. Наступний Шкіль. Шановні колеги! Я дуже прошу дотримуватися регламенту, дуже багато питань.
Уважаемые коллеги! Данные изменения в действующее законодательство, на мой взгляд, несут позитивный момент. Суть позитивного момента заключается в следующем. Мы наконец-то начинаем работать в системе. И тем самым при принятии Гражданского кодекса мы, по большому счету, внесем целый ряд изменений в такие законы, как о налоговой службе, о военной обязанности и войсковой службе, о об обязательном государственном социальном страховании по несчастным случаям на производстве и профессиональным заболеваниям, об обязательном государственном страховании по потере нетрудоспособности, Кодекс торгового мореплавания Украины и целого другого. Я хотел бы сказать, что если мы к этому вопросу отнесемся серьезно, то тогда будет понятна, например, и та идеология, которая несет., когда мы обсуждали тему. И сегодня существует законопроект, согласно которому мы распределяем и вносим изменения в целый ряд законов по возмещению Пенсионному фонду тех средств, которые они выплачивают из государственного бюджета. И поэтому, когда сегодня мы обсуждаем эту тему, я считаю, что мы должны поддержать данный законопроект. Те замечания, которые здесь высказали мои коллеги, в том числе и я высказывал в части тех шероховатостей, неточностей, который существую, я думаю, что комитет должен эти вопросы рассмотреть, в обязательном порядке учесть ко второму чтению. В целом предлагаю данный законопроект поддержать.
Спасибі. Андрій Шкіль. Немає, да? Розгляд питання завершено. Голосування відбудеться у четвер через тиждень. Переходимо до розгляду наступного питання. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо приведення у відповідність діючих законодавчих актів у сфері ліцензування]]. Доповідає: заступник Голови Державного комітету України з питань регуляторної політики та підприємництва Третьяков Сергій Іванович.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати. Метою прийняття проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України є кодифікація, тобто приведення у відповідність діючих законодавчих актів у сфері ліцензування до базового закону - Закон про ліцензування певних видів господарської діяльності як того вимагають "Прикінцеві положення" цього закону. За цей період спеціальними законами було встановлено відповідно нові види діяльності, що підлягають обмеженню, та введені окремі норми, нові норми, які визначають особливості ліцензування для кожного конкретного виду діяльності. Все це призводить до певних колізій, що, в свою чергу призвело до негативних наслідків саме для суб’єктів підприємницької діяльності, а також зловживання з боку органів виконавчої влади, які видають ліцензії. Законопроект розв’язує ці колізії, уточнює визначення певних норм, які не змінювалися за останні 2 з половиною роки. Так, пропонується привести у відповідність із базовим Законом про ліцензування 50 діючих законодавчих актів України з урахуванням пропозицій Міністерств і відомств. Законопроектом запропоновано вилучити із законодавчих актів у сфері ліцензування видів діяльності, які вже не підлягають ліцензуванню, а назву видів господарської діяльності, які ліцензуються привести у відповідність до Закону про ліцензування. Впорядкування законодавчих актів, що регулюють сферу ліцензування господарської діяльності, дозволить створити єдину уніфіковану просту і прозору процедуру ліцензування, скасувати цілий ряд суперечностей, які містять законодавчі акти у сфері ліцензування. І тим самим знищити правові бар’єри у сфері ліцензування. Крім того, зважаючи на те, що є чітка законодавча норма, що ліцензії є єдиним документом дозвільного характеру в підприємництві, то проектом передбачається у законодавчих актах, в яких використовуються ці інші терміни, наприклад дозволи, спеціальні дозволи, тощо, замінити єдиним терміном "ліцензія", відповідно до закону про ліцензування. Прошу підтримати цей законопроект і прийняти його в першому читанні. Дякую за увагу.
будь ласка, є запитання? Надрага Василь Іванович.
Скажите, пожалуйста, данный законопроект предполагает, что мы увеличиваем размеры штрафов с 3,8 необлагаемых минимумов до 15, 20 необлагаемых минимумов. Где есть гарантия, что именно вот это ужесточение оно пойдет на пользу, а не оттолкнет людей и вообще приведет к каким-то там не знаю "зловживанням", когда появится коррупция, возможность заплатить человеку, а не государству и дальше, дальше, дальше? Спасибо.
Дякую за запитання. Ми вважаємо, що це буде гарантія, тому що це не такі великі штрафи для того, щоб використати їх як ви казали, щоб сплатити безпосередньо чиновникам, а не сплатити ці штрафи. Лише це прораховано нами і ми вважаємо, що за доцільно прийняти ці цифри.
будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний доповідачу! Я в цілому поділяю підхід, коли ви вносите зміни до 50 законодавчих актів, але у мене питання. Ви тут часто застосовуєте формулу: у випадках та у порядку встановленому законодавством. Я боюся таких формул через розширене тлумачення терміну "встановлених законодавством". Ви мене зрозуміли. Я боюся через те, що уряд сьогодні , на жаль, очолюється тим, ким очолюється і шахрайські методі там зараз ще присутні. І тому я боюся, що може бути постановою уряду прийнятою і скажуть, що все зроблено, відповідно до законодавства. Можливо будемо писати "до закону" і тоді не буде, відпадуть всі питання. І так кругом - по тексту закону. І тоді чітко буде любий громадянин, а це стосується прав громадян, передбачених в статті 22 Конституції, і може буде допущено звуження їхніх прав чи обмеження їхніх прав, чи знову те, що сталося з непрямими податками, з якими ваш комітет воював, і зараз, ви знаєте, вони успішно більшістю провалені, прийняття закону Горбачова, який пропонувався. Чомусь ніхто з ваших вчора не був і не сказав, що, люди добрі, спасіть народ. Як ви думаєте, ставитесь до цього?
Дякую за запитання. Повністю з вами погоджуюсь. Не законодавством, а законами. Я розумію і саме це був наш принцип для того, щоб не було поширення видів діяльності підзаконними актами. Тому ми повністю в другому читанні замінимо це законодавство на закони і саме в законах ми хочемо визначити оці особливості ліцензування, які можуть виникнути в спеціальних, в окремих видах діяльності. Дякую за увагу.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає Голова підкомітету Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій - Черняк Володимир Кирилович, будь ласка.
Шановні колеги, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на засіданні 4 березня 2003 року розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення законодавчих актів України у відповідність із Законом України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" № 2419 і пропонує Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. Законопроектом передбачається привести закони України, якими регулюється ліцензування певних видів господарської діяльності, у відповідність із загальними положеннями Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Тобто всі ті закони, які регулюють господарську діяльність повинні бути приведені у відповідність із прийнятим нами законом про ліцензування певних видів господарської діяльності. Пропонується внести зміни до 50-ти законів. Разом з тим законопроект невеличкий, він викладений на 15- ти сторінках зміни до 50-ти законів. Тобто вкрай необхідні зміни, саме ті, які стосуються ліцензування певних видів господарської діяльності. Ми отримали висновок Міністерства юстиції на цей законопроект. висновок такий: тут є зауваження, є пропозиції слушні, і висновок: прийняття цього закону сприятиме провадженню єдиної державної політики у сфері ліцензування. Я б сказав, що це, дійсно, є ключова фраза для того, щоб проводити єдину державне політику у сфері ліцензування, потрібно привести всі інші закони, що стосуються господарської діяльності у відповідність до цього базового закону, який ми прийняли. А даний закон, який ми приймаємо, це закон кодифікаційний. І в нас є висновок Головного науково-експертного управління, як завжди грунтований, об’єктивний, конструктивний висновок. Тут є багато слушних пропозицій, які ми врахуємо у процесі підготовки законопроекту до другого читання. Дякую за увагу.
Чи є запитання до Володимира Кириловича? Немає, сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. Слово надається Кармазіну Юрію Анатолійовичу, наступний Шкіль.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би сказати і подякувати певній частині урядовців, зокрема з Комітету держпідприємництва. Хотів би подякувати заднім числом, Олександру Володимирівну Кужель, тому що її звільнили, а в той час, коли подавалися ці зміни, вона ще працювала, за те, що все-таки почався комплексний підхід. Це зараз те, що було у нас відсутнє весь час, коли ми до підпунктів-пунктів статей почали вносити зміни. А тут все-таки до 50 законодавчих актів вносяться зміни і доповнення. Я задавав питання в питанні і зараз наголошую на тому, щоб по всьому тексту закону, я категорично наполягаю, ми маємо записати, законопроекту, ми маємо записати, що все відбувається відповідно і в порядку, встановленому законом і все. Щоб не було ніякого свавілля. Я буду вносити цю пропозицію, прошу вважати її пропозицією для другого читання. Але в мене є конкретні пропозиції до Закону "Про інвестиційну діяльність", де редакцію треба записати таку. Це пункт 7 проекту, це стаття 3, статті 8 Закону "Про інвестиційну діяльність" доцільно дослухатися до Експертного відділення, управління, і записати для проведення господарської діяльності, яка підлягає ліцензуванню учасники інвестиційної діяльності повинні одержати відповідні ліцензії, що видаються в порядку установлену законом. Далі. До Закону про державну податкову службу, законами не передбачена видача ліцензій на проведення господарської діяльності органами державної податкової служби. В зв’язку з цим пропонуються зміни до пункту 2, частини 1, статті 11 про державну податкову службу викласти в такій редакції :"Патенти. і спеціальні дозволи та впровадження певних видів господарської діяльності. Дуже важливі зміни до Закону про забезпечення санітарно-епідеміологічного благополуччя населення, оскільки це стосується життя і здоров’я більшості народу Україну, стаття 13 Закону ліцензування господарської діяльності, пов’язане з потенційною не безпекою для здоров’я людей доцільно записати так : види господарської діяльності пов’язані з потенційною небезпекою для здоров’я людей підлягають ліцензуванню у випадках та порядку, встановленому законом. До ліцензійних умов щодо видів господарської діяльності, впровадження яких пов’язано з потенційною небезпекою для здоров’я людей, обов’язково включаються вимоги щодо забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. В цілому я просив би прийняти цей закон в першому читанні. Дякую за увагу.
Спасибі. Андрій Шкіль. Немає. Соломатін. Будь ласка, Юрію Петровичу.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги! Закон цілком слушний і важко додати до такого визначення щось додаткове, але я хотів би звернути нашу спільну увагу на деякі дрібнички, в котрих завжди ховається той самий чорт, котрого ми завжди намагаємося відсунути від цих дрібничок. Я торкаються насамперед внесення змін і доповнень відповідних до Кодексу України про надра, а також про законодавство, пов’язане з дорогоцінними металами, каміннями і органічними утвореннями, тобто бурштину. Видача ліцензії. Якщо б це було лише на такі види діяльності, то з цим можна було б погодитися і це не викликало б певних зауважень. Але якщо більш грунтовно подивитися на Кодекс України про надра разом і іншими законодавчими актами, то у нас дуже цікаві речі там зафіксовані. Насамперед на право видобування уранових рун у нас треба отримувати ліцензію, а на інші корисні копалини, які складають державну скарбницю нашу, які зафіксовані в державному фонді родовищ корисних копалин, ліцензії отримувати. Чому? Саме тому нам слід на це звернути увагу і в наступному разі, коли ми будемо доопрацьовувати, а це постійний процес доопрацювання цих законодавчих актів, на це звернути увагу і внести пропозиції про те, щоб ліцензувалися всі види видобутку корисних копалин, а не лише уранових руд. Я вам дякую, шановні колеги, за увагу. Вважаю, що в першому читанні ми за основу можемо впевнено прийняти цей законопроект з внесенням відповідних змін і доповнень. Дякую.
Дякую. Розгляд питання завершено. Щодо прийняття рішення, відбудеться у день голосування. Переходимо до наступного питання. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування видів господарської діяльності. Доповідає заступник голови Державного комітету України з питань регуляторної політики та підприємництва Третяков Сергій Іванович. Будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати. Проект Закону України про внесення змін, що внесений на ваш розгляд, передбачає зменшення кількості видів господарської діяльності, що підлягали ліцензуванню. Так, проектом передбачається внесення відповідних змін до 5 законів про пестициди і агрохімікати, про меліорацію земель, про ліцензування певних видів господарської діяльності, про автомобільний транспорт, про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, яке пов’язано з виробництвом компакт-дисків. Так для врегулювання питання щодо внесення змін до Закону України про ліцензування та Закону України про пестициди і агрохімікати, пропонується замінити слово "агрохімікати" на "регулятори росту рослин" з метою значного зменшення переліку хімічних речовин, що застосовуються у сільському господарстві. З метою впорядкування видів господарської діяльності у меліорації запропоновано також скорочена редакція цього виду діяльності, виключене окреме речення та окремих об’єктів інженерної інфраструктури. Законопроектом також пропонується виключити наступні види господарської діяльності: надання послуг з перевезення пасажирів та їх багажу на таксі, еспорт-імпорт обладнання дисків для лазерних систем зчитування. Виключення зазначених видів діяльності здійснено з таких підстав. Законопроектом пропонується залишити ліцензування господарської діяльності лише такого виду діяльності, як надання послуг з перевезення пасажирів і вантажів автомобільним транспортом загального користування, щоб не дублювати види діяльності, так як перевезення пасажирів на таксі є складовою частиною господарської діяльності з надання послуг з перевезення пасажирів, вантажів автомобільним транспортом. І, по-друге. Ліцензування експорту та імпорту не є сферою регулювання Закону про ліцензування, а буде регулюватися Законом про зовнішньоекономічну діяльність, де це визначається не як вид діяльності, а як експортна квота. З прийняттям проекту Закону про внесення змін буде впорядкований процес ліцензування цих видів діяльності. Тому прошу підтримати даний законопроект і прийняти його в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Є запитання? Сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Черняк Володимир Кирилович, будь ласка.
Шановні колеги! Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на засіданні 4 березня 2003 року [[протокол номер 19]] розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування видів господарської діяльності [[реєстраційний номер 2532]] і пропонує Верховній Раді прийняти його за основу і першому читанні. Законопроектом передбачається впорядкувати перелік видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, та узгодити положення окремих законів України з Законом України про ліцензування певних видів господарської діяльності. Законопроект вносить зміни до таких Законів України: про ліцензування певних видів господарської діяльності, про автомобільний транспорт, про меліорацію земель, про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів господарювання, пов’язаної з виробництвом, експортом, імпортом дисків для лазерних систем зчитування про пестициди і агрохімікати. Зважаючи на те, що ліцензія є єдиним документом дозвільного характеру, проектом передбачається у законодавчих актах, в яких використовується термін "спеціальні дозволи ліцензії" замінити терміном "ліцензія". Не дозвіл, а ліцензія. У відповідності до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Запропоновані зміни призведуть до зменшення кількості видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню та внесення відповідних змін до деяких законів України. Наголошую, запропоновані зміни призведуть до зменшення кількості видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Я думаю, що це повинна бути наша політика в цьому питанні. Ліцензування тим краще, чим його менше. І його тим менше, чим воно краще. Звичайно, потрібно вводити там, де воно необхідно. А у нас буває так, що там, де воно необхідно, його немає, а там, де можна без нього, воно є. Якраз оці законопроекти вони наводять порядок в цьому питанні і вони ведуть до зменшення тих видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, але охоплюють ним всі ті, які потрібно охопити. Ось в чому якраз особливість цих законопроектів. У нас також є висновок Головного науково-експертного правління Апарату Верховної Ради України, також висловлено декілька слушних пропозицій, які ми врахуємо в процесі підготовки законопроекту до другого читання. Дякую.
Є запитання? будь ласка Соломатін. Запитання є так? Юрій Петрович. Володимире Кириловичу, будь ласка, до трибуни. Вислухайте запитання.
Дякую. Юрій Соломатін, комітет з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Шановний колего! Я звернув увагу на те, що ні висновку Науково-експертного управління немає відповідних слів щодо зміни ставлення до пестицидів і гербіцидів, хоча саме це пропонується змінити при ліцензуванні. Немає висновку Мінагропромполітики і немає ставлення до цього важливого питання Міністерства екології. Скажіть, будь ласка, це випадково сталося чи це дійсно така позиція? Дякую.
Це дуже слушне питання. У практиці нашого комітету, я думаю не тільки нашого, а і всіх інших профільних комітетів Верховної Ради введено, що ми не приймаємо рішення по законопроекту, якщо немає висновку Кабінету Міністрів, профільного міністерства, зокрема, і якщо немає висновку Головного науково-експертного управління. По першому законопроекту я доповідав, що є висновок Міністерства юстиції і висновок нашого Головного науково-експертного управління. Що торкається цього закону, ви якраз підмітили абсолютно правильно, прискіпливо, що є висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, але немає у нас висновку Кабінету Міністрів. Я думаю, що це певною мірою є недоопрацювання наше, я повинен про це сказати. Ми звернемося ще раз, ми направляли листа відповідного, звернемося ще раз, щоб вони нам висловили своє ставлення до цього питання.
Добре. Сергій Іванович.
І ми його врахуємо.
Добре, добре. Сергій Іванович, від уряду, будь ласка, дайте пояснення. Сідайте, будь ласка, Володимире Кириловичу.
Якщо дозволите, я тоді дам пояснення. Це урядовий комітет, це погоджена, звичайно, з Кабінетом Міністрів. І саме це формулювання Міністерства агропромислової політики і Міністерства промислової політики разом. Тобто воно повністю узгоджене з пропозицію міністерств. Дякую.
Добре. Переходимо до обговорення. Будь ласка. Юрій Анатолійович Кармазін. Наступний Гірник.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу, що цей законопроект також вносився і Олександрою Кужель, і Держкомітетом держпідприємництва. І дуже позитивним є те, що радіослухачі мають зрозуміти, що, нарешті, в уряді зрозуміли, принаймні в Держкомпідприємництві, що треба зменшувати кількість видів господарської діяльності, які підлягають ліцензуванню. Треба полегшувати життя людям. Ми вже так його важким зробили. І, зокрема, це надання послуг з перевезення пасажирів та їх багажу на таксі, експорт, імпорт обладнання і дисків для лазерних систем зчитування, проектування і будівництво нових, і реконструкція існуючих окремих об’єктів інженерної інфраструктури. Разом з тим хотів би висловити теж зауваження, яке висловлював до попереднього законопроекту і просив би вас при доопрацюванні, просив би вас, пане заступник Голови Комітету Черняк, врахувати, що ви кругом по тексту пишете "законодавством". Давайте ми і тут, зокрема, в закону про меліорацію земель - в абзаці 8 стаття 13, де пропонується знову термін "законодавством". Пропонуєте в інших статтях, інших законів такий же термін. Я просив би по цьому всьому законопроекту вживати термін "у випадку, визначеному законом", "в порядку, встановленому законом". Це перше. Друге. Я хотів би висловити ще таке зауваження. В зв’язку з тим, що регулятори росту рослин відносяться, є агрохімікатами, то встановлення в законі про ліцензування певних видів господарської діяльності, ліцензування виробництва і реалізації, тільки регулятори росту рослин буде приводити до того, що органічні, мінеральні і бактеріальні добрива, хімічні добрива будуть вироблятися і реалізовуватись без ліцензії. Це дуже неправильно. Це неможливо. І допустити цього не можна. Я не знаю, чи це помилка, чи просто випустили. Якщо не помилка, то це просто може бути шкідництво. Я б хотів, щоб ми цю прогалину врахували і комітет прошу врахувати. І таку вношу поправку, уже вношу, прошу її рахувати поправкою. Крім того, в Законі України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" пропонується виключити ліцензування діяльності. пов’язаної з проектувальним будівництвом нових і реконструкцію існуючих окремих об’єктів інженерної інфраструктури. Але що це за об’єкти? Які можна об’єкти інженерної інфраструктури проектувати і будувати без ліцензії, ми не знаємо. Це - дуже широке визначення. Це можна так прийти до того, що може нести загрозу для життя людей. Для того, щоб цього не було, я теж прошу це конкретизувати. дякую за увагу.
дякую. Євген Олексійович Гірник. Наступний Соломатін.
Шановні колеги, я довго не затримаю вашої уваги. Справа в тому, що дійсно треба подякувати комітету. який комплексно і системно підійшов до тих проблем, які дійсно існують у сфері ліцензування діяльності. І попередній, і цей закони, вони є необхідні, але вони потребують особливого контролю на етапі другого читання. Щодо представленого закону. Безумовно, приймається пропозиція щодо іншої сфери діяльності відносить експорт, імпорт лазерних дисків з певними застереженнями щодо меліорації, хоча також потребує вивчення, але насторожує ця термінологія, пов’язана з отрутохімікатами, із регуляторами росту рослин. Практично до такого терміну регуляторами росту рослин є будь-які агрохімікати. І на цьому тлі, але ще більше порушень на стадії реалізації деяких отрутохімікатів, агрохімікатів, якими забитий, на жаль наш ринок. Тому саме я пропонував би комітету на це звернути особливу увагу, вияснити терміни. На даний момент я таке формулювання вважаю надто небезпечним і передчасним, воно потребує вилучення у другому читанні. Також викликає сумнів і питання прирівняння до однакових видів господарювання, це перевезення пасажирів і вантажів на транспорті загального користування і на таксі. Перепрошую, але на таксі це є зараз дуже прибутковий вид діяльності, і тут проглядається певне лобіювання інтересів, хоча, можливо, воно є доцільне, але при умові, що буде збережений нагляд за фінансову відповідальність за перевезення пасажирів і багажу на таксі без ліцензії. Це тоді зможе ліквідувати зловживання в цій сфері діяльності. Пропоную цей законопроект прийняти в першому читанні, уважно проаналізувати не тільки в одному комітеті, а в інших комітетах, які зв’язані з цією діяльністю, а також одержати відповідні заключення від відповідних міністерств, щоб не було біди в результаті провадження цього законопроекту. Дякую.
Спасибі. Соломатін Юрій Петрович.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, Комітет з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Шановні колеги, закон слушний, ми його приймемо, безумовно. Але я хочу зробити зауваження розробниками законопроекту і профільному комітету виступити з проханням з тим, що питання ось такої невеличкої зміни, як воно в законопроекті запропоновано замість слова "агрохімікати" записати слова “регулятори росту рослин” не призвело до не передбачуваних наслідків. Я хотів би попросити, щоб навколо ось цієї колізії попрацювали фахівці в Мінекології і головне в Мінохорони здоров’я, санітарно-епідеміологічної служби і надали свій відповідний висновок. Якщо немає будь-яких небезпек, пов’язаних з впливом на здоров’я людини і на навколишнє середовище, можна буде з цим погодитися, а якщо така небезпека є, то, безумовно, це питання слід взяти до уваги. Я дякую всім за увагу. Спасибі.
Спасибі. Розгляд питання завершено. Щодо голосування, голосування відбудеться в четвер через тиждень. Переходимо до наступного питання. Давайте в порядку виключення розглянемо. Тут присутній міністр з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Рева Григорій Васильович, він доповість проект закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо штрафів за порушення пожежної безпеки, будь ласка. І переходимо до різного.
Шановні Геннадій Андрійович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд винесений підготовлений урядом законопроект, яким.
Я оголосив питання, ми запросили, нічого, заспокойтеся, доповідайте, будь ласка. Доповідайте.
Доповідайте, будь ласка.
На ваш розгляд винесено підготовлений урядом законопроект щодо змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, зокрема зміни стосуються статей 175, 188 і 223. Пропонується перелік адміністративних стягнень, які визначаються у статтях 175 і 188 доповнити таким, як попередження. Частину другу статті 223 доповнити пунктом такого змісту "старші державні інспектори з пожежного нагляду мають право накладати штраф на громадян до шести неоподаткованих мінімумів доходів громадян і на посадових осіб до 9 неоподаткованих мінімумів доходів громадян". Аргументи на користь законопроекту. Перший. Введення стягнення як попередження лібералізується адміністративний тиск на громадян, що відповідає вимогам Президента України. Другий. Постановою Кабінету Міністрів від 11 квітня 2002 року номер 500 були введені посади старших державних інспекторів з пожежного нагляду, що вимагає надання їм повноважень щодо адміністративного впливу на правопорушення у сфері пожежної безпеки. Законопроект пройшов процедуру експертиз, узгоджень і попереднього розгляду, відповідає вимогам нормопроектуальної техніки в зв’язку з чим просили б підтримати і прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, чи будуть запитання до доповідача? Надрага Василь Іванович, будь ласка.
Скажите, пожалуйста, у вас как одна из мер административного взыскания заложено письменное предупреждение. Что это? Вол в овечей шкуре или просто 126-е китайское предупреждение? Зачем создан сам прецедент письменного предупреждения? Пожалуйста.
Доповідаю. У зв’язку з тим, що є незначні правопорушення, так, або вперше, а якщо цього попередження не вести, то кожного разу згідно закону ми повинні складати протокол. І получається дуже великий тиск адміністративний на громадян. А таким чином, якщо людина скоїла, як кажуть незначне або вперше, ми попереджуємо його. І таким чином не складуємо протокол. Попередили, і він зрозумів, і таким. Виконується законодавство. Це демократизація, як би сказать, цього.
Добре. Георгій Григорович Пономаренко, будь ласка. Будь ласка, Юрій Соломатін.
Ви кажете, що приймаються ці зміни у зв’язки з тим, щоб послабити адміністративний штраф. Вчора ми прийняли Закон про мінімальний неоподаткований мінімум. Він тепер не 17, а 85. Я розумію, що подали 22 ще вересня. Як у зв’язку з вчорашнім законом?
Я зрозумів. Безумовно, розміри штрафів необхідно переглянути, але це не тільки за порушення правил пожежної безпеки, а всіх у зв’язку з вчорашнім голосуванням у Верховній Раді. Я з вами згоден.
Немає більше запитань? Сідайте, будь ласка. Що стосується профільного комітету, комітет підтримує цей законопроект. Переходимо до обговорення. Слово надається Юрію Анатолійовичу Кармазіну, будь ласка. наступний Євген Гірник.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Безумовно, законопроект потребує на увагу. Але мене турбує інше. Мене турбує те, що турбувало сьогодні у питання народних депутатів, попередження, навіть коли палить власну квартиру чи ще щось. Я кажу, що все можна привести до анекдотизму. Але я хотів би зрозуміти для себе і хотів би, щоб наші слухачі зрозуміли. Ми заборонили категорично інспекторам ДАІ вирішувати питання про розмір штрафу. Ми в цьому напрямку не рухаємо вперед по пожежним інспекторам. Разом з тим, треба щось робити для запобігання правопорушенням, для запобігання тому, що робиться в лісах, в парках. І я б хотів би, щоб не тільки в цьому вузькому місці, де ми слова-попередження, по-перше, вважаю не потрібні писати. Попередження - це є профілактична дія нашої служби, вашого міністерства. Оце все. Як адміністративне стягнення попередження не має, не несе на собі якогось серйозного навантаження, давайте будемо говорити відверто. І що попереджати, якщо палять в лісі? Що попереджати, якщо палять будинки, потім наслідки такі колосальні? Я вважаю, що треба вживати серйозних адекватних заходів і в пунктах 1, 2 і 3 частини 2 статті 223 не доповнювати словом "попередження або". Тобто, зробити більш жорстокі вимоги. І користуючись нагодою, що тут зараз є міністр , я хотів би звернути вашу увагу на те, що національні інтереси України при виконанні вимог Конституції України, ратифікованих Верховною Радою України міжнародних конвенцій, договорів стосовно запобігання надзвичайним ситуаціям і реагування на них, захисту життя людей на воді, порятунку у моря, ліквідації нафтових розливів сьогодні вживаються неадекватно. Я просто хочу звернути вашу увагу на це. Я звертався з відповідним запитом. Буду зараз виступати в "Різному" акцентувати на це увагу, говорити до чого це привело. Я не знаю з чим це пов’язано. Чи це пов’язано з тим, що поки що йде нове керівництво, притирається. Я хотів би, щоб у вас був призначений відповідальний на рівні не нижче заступника чи держсекретаря чи заступника держсекретаря, який би відповідав за ці питання, з тим, щоб Україна не рахувала чисельність загиблих, а весь час попереджала. Дякую.
Слово надається Євгену Гірнику. Наступний Черняк.
Євген Гірник, фракція "Наша Україна". Долинський виборчий округ №89. Шановні колеги! В проекті закону написано, що він спрямований на зменшення адміністративного тиску на громадян середній і малий бізнес, але, прочитавши цей закон, я, чесно кажучи, не бачу ніякого зменшення адміністративного тиску.
Дякую. Юридичного змісту в провадженні такої міри як попередження я не бачу. Що заважає зараз контролюючим службам виносити попередження? Це буде просто паперотворчість з метою якоїсь показушної діяльності. Те ж саме стосується і розширення кола осіб, які можуть виносити попередження або штрафи у зв’язку із введенням посади старшого інспектора. Я перепрошую, але будь-які міністерства і відомства будуть міняти свої кадрові склади, ми що кожного разу будемо змінювати відповідне законодавство? Я вважаю, що це є недоопрацювання з боку працівників міністерства і неповага до Верховної Ради. На підставі викладеного я пропоную даний проект закону відхилити.
Спасибі. Володимир Черняк. Закінчуємо? Добре, обговорення цього питання закінчено. Щодо голосування - відбудеться у четвер через тиждень. Йосип Вікентійович не наполягає на подальшому розгляді питань? Добре. Будь ласка, висвітіть хто записався на "Різне" і будемо переходити до "Різного". Кармазін, наступний - Грязєв. Будь ласка, шановні, але ж до кожного прохання: дотримуйтесь Регламенту, як це каже Йосип Вінський.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Геннадію Андрійовичу. У мене регламент народного депутата Яворівського, я прошу, він записаний зразу за мною, так прошу врахувати це. Я хотів звернути, привернути вашу увагу на кілька серйозних і гострих питань. Я хотів би звернутися до громадян України щодо тих болючих проблем, які існують сьогодні в державі. Я хотів би розказати про них. Це кілька проблем дуже-дуже серйозних. Це проблема, на яку я зараз хотів звернути увагу нашого міністра з питань надзвичайної ситуації щодо вжиття невідкладних заходів по забезпеченню національних інтересів України при виконанні вимог Конституції, ратифікованих міжнародних конвенцій, договорів стосовно запобігання надзвичайним ситуаціям, реагування на них, захисту життя людей на воді, пошуку і рятуванні у морі, ліквідації нафтових розливів та захисту Чорного і Азовського морів від забруднень, Міністерством з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від Чорнобильської катастрофи, Мноборони, Мнтрансу Мнагромполітики, Мнпаливенерго, Државної прикордонної служби, національного акціонера - компанії "Нафтогаз України", в рамках функціонування підсистеми реагування на надзвичайні ситуації на водних об’єктах, єдиної державної системи запобігання та реагування на надзвичайні ситуації техногенного і природного характеру. Дуже гостро стоїть ця загальнодержавна проблема, яка визначена статтею 27 Конституції України щодо захисту державою життя людей, яка конкретизується іншими актами України. Так от, основними проблемами, які сьогодні є, це те, що ні Кабінетом Міністрів України, ні міністерствами нічого не зроблено протягом 2000-2003 років для практичного забезпечення виконання взятих зобов’язань по цим міжнародним конвенціям і законам України. А часті структурні зміни та кадрові зміни в центральних органах виконавчої влади призводять до послаблення контролю з боку Кабінету Міністрів за виконанням центральним органом виконавчої влади законів України, указів Президента та попередніх урядових рішень стосовно функціонування і розвитку підсистеми реагування на надзвичайні ситуації на водних об’єктах єдиної державної системи органів виконавчої влади з питань запобігання та реагування на надзвичайні ситуації техногенного і природного характеру, яка була створена саме для забезпечення і виконання міжнародних зобов’язань України щодо співробітництва з причорноморськими країнами з питань запобігання цим ситуаціям. Несумлінне виконання Міністерством своїх обов’язків, визначених указом Президента від 96-го року, номер 1005, призвело до відсутності у Державному бюджеті на 2003 рік видатків на виконання вимог постанов уряду про схвалення державної програми удосконалення функціонування державної системи забезпечення безпеки судноплавства. Заблоковано розгортання центру ліквідації нафтових забруднень на морі, не проводиться робота щодо накопичення аваріійно-рятувальних сил засобами боротьби з нафтовими розливами та на цей час відсутній державний план ліквідації нафтових розливів у Чорному і Азовському морях. Немає нормативно затвердженої системи взаємодії з пошуково-рятувальними підрозділами Чорноморського флоту Російської федерації і зокрема з питань ліквідації нафтових забруднень. Від порушень ВМНС вимог чинного законодавства, зокрема Постанови Кабінету Міністрів України 1599 "Про основні засади створення в Україні підсистеми рятування і ліквідації небезпечних забруднень на воді єдиної державної системи запобігання і реагування на надзвичайні ситуації техногенного і природного характеру, указу Президента 99-го року і інші. До чого це привело? Я нагадую для тих, хто не зрозумів, що у мене виступ ще й Яворівського, перепрошую. Будь ласка, не заважайте мені, будь ласка. Я доповідаю вам, що в Севастополі ліквідовано морський рятувально-координаційний центр Міністерства надзвичайних ситуацій, демонтовано і вивезено до міста Одеси апаратуру прийому сигналів лиха з моря і не встановлено. В цей же час в січні цього року сталося зникнення туніського судна "Аміра-1". В квітні 2003 року в районі мису Тарханкут сів на мілину азербайджанський паром з вантажем автомобілів. 1 травня 2003 року в районі мису Тарханкут сталося зіткнення теплоходу "Паллада" і сейнера "Істок". Сейнер затонув. Це в результаті невжиття заходів. Це є халатність. 2 травня цього року в севастопольській зоні відповідальності сталося зіткнення мальтійського судна "Джуніор-М" і іспанського танкера "Нурія Тапікас", від чого викликали пробоїни та пожежа на судні "Джуніор-М", яке загинуло. 3 травня у севастопольській зоні відповідальності виникла пожежа на болгарському судні. Одна особа отримала опіки і померла від неспрацювання медицини катастроф та відсутності в розпорядженні державної пошуково-рятувальної служби Міністерства надзвичайних ситуацій чергового гелікоптера для забезпечення рятування людей в умовах надзвичайних ситуації на морі. І в той же час ми допускаємо до витрачення грошей для приватних польотів Президента України по своїм надобностям, в тому числі з використанням військової авіації. В місті Маріуполі заблоковано розгортання морського рятувально-координаційного центру Міністерства надзвичайних ситуацій, ліквідовані регіональні рятувально-координаційні центри в Черкасах і у Хмельницькому. Таких питань - маса. Далі я хотів звернути вашу увагу на те, що в Чернівцях виконавча влада бореться із засобами масової інформації. Я звертаю увагу Генерального прокурора України і голови Верховного Суду Маляренка на те, що суди під тиском адміністрацій прийняли рішення про стягування астрономічних сум для того, щоб задавити в Чернівцях свободу слова. Люді добрі, вчора ми затвердили керівництво Верховного Суду пожиттєво, давайте, реагуйте, будь ласка. Я дякую. Вибачаюсь.
Слово надається Анатолію Грязєву. Наступний Мельник.
Уважаемый Геннадий Андреевич! У каждого депутата, я вне Регламента, есть проблемы - и с мест пишут, и так проблемы большие, и их можно было бы высказать только вот на таких случаях, как "Різне". Поэтому я бы вас просил впредь придерживаться Регламента и дать возможность сегодня выступить тем депутатам, которые не выступят в отведенное время, то есть продлить сегодняшнее это "Різне".
На 15 минут, безусловно. Так и будет сделано.
А теперь по сути. Есть некоторые проблемы, без решения которых невозможно обеспечить политическую. экономическую и социальную стабильность в обществе. Таковой из них является продовольственная безопасность. Вы знаете, насколько тревожно складывается положение в данном вопросе. Социалисты с этой высокой трибуны не раз обращали внимание высших органов власти на необходимость безотлагательного рассмотрения этой проблемы и принятию срочных и эффективных норм по предотвращению возможного срыва. В обеспечении населения продовольствием. Нами предлагалось в случае необходимости обьявить чрезвычайное положение в аграрном секторе экономики. К сожалению наши инициативы не нашли должной поддержки и реакции со стороны исполнительной власти. Мы еще раз настаиваем на проведении детального, правдивого разбора правительством Украины, вопроса продовольственного снабжения населения и недопущение ценового взрыва на продукты питания. И это принципиально важный вопрос и парламент должен знать, что предпринимается по устранению такой угрозы. Судя по нынешним публичным действиям органов власти есть все основания предполагать, что свои просчеты власть спишет на не благоприятные погодные условия. Мы же заявляем, что дело не столько в них, сколько не в способности нынешнего режима предвидеть и предпринимать опережающие меры. В этом суть вопроса. Мы еще раз обращаем внимание на пагубность проводимых реформ. Вместо реформ практически произошло уничтожение материально-технической, организационной и социальной демографической базы села. Проводимая государственная политика по отношению к селянам ведет выражаясь языком 30-х годов к ликвидации крестьянства как класса. Это факт, пожалуй большего вреда Украине и ее народу нельзя было нанести. И последнее. Речь идет о грабительской политике по отношению к тем кто корми нас. Верхом цинизма и деградации власти можно назвать тот ценовой беспредел, который сегодня существует на селе. На мое имя поступило обращение жителей села Семеновка Барышевского района, Киевской области. Они пишут, что лишены работы, зарплаты, из за розвала хозяйства. Единственным источником выживания является подсобоное хозяйство. Вдумайтесь вынуждены его свертывать из за ценовой политики. Вдумайтесь молоко закупают у них 35 копеек за 1 литр и на их труде всякое жулье делает себе богатство, творится разбой сред бела дня, а власти до этого нет. Второй пример с Херсонской области. Сельские жители платят за электроэнергию, которую используют для подачи питьевой воды по 30- копеек за кВт. То есть делается все, чтобы окончательно уничтожить село. Мы не можем стоять в стороне этих вопросов. Уважаемый Геннадий Андреевич, вопрос крайне острый, и я прошу направить текст моего выступления в правительство для реагирования. Спасибо.
Спасибі. Слово надається Мельнику Миколи Євтихійовичу, наступний Костинюк.
Микола Мельник, Соціалістична партія України, Вінниччина. Шановний головуючий, шановні депутати. Відсутність ось уже протягом 12 років концепції стратегічного розвитку аграрного сектору спричинила нестабільність та непослідовність аграрної політики. Кабінет Януковича, як і попередні десять Кабінетів, що вийшли із середовища кримінального пострадянського бізнесу, управляли і управляють країною на основі химерного гібриду уявлень.командної економіки та хижацького капіталізму. Глибока затяжна криза спричинила занепад соціальної сфери села та злиденність його жителів. Сьогодні грабують бідних, щоб віддати багатим. Такий злочин чинять в Адміністрації Президента, в Кабінеті Міністрів, уже не один такий злочин проти селян здійснили і ми, депутати. Свідченням цього є вчорашнє голосування по проекту Закону цукру-сирцю, яким депутати заради особистої поживи або байдужості до села знищують вітчизняного товаровиробника цукрової промисловості. Надія залишається за накладанням вето Президента. Другий вчорашній злочин проти селян вчинили депутати, не проголосувавши проект закону за номером 3044. Минулорічні погодні умови, загибель посівів пшениці, пограбування селянина низькими цінами на зерно, м’ясо, молоко тощо, доведення села до повного банкрутства - все це спланована, продумана акція злочинних кланів, які сидять у всіх владних гілках, хижацьки спостерігають, як гине селянин, щоб прихватизувати майно і землю. Всі в один голос говорять: закон про банкрутство - оздоровлення села, нерадивих може цей закон погубить. Це блюзнірство і фарисейство у політиці злочинців. Шановні депутати, не може бути дурнів, які очолюють приватні підприємства у селі, стовідсотково. Позаминулий і минулий рік на цукрових заводах Вінниччини, Гонорівна Ямпільського району,. Катульчинського району пограбовано десятки виробничників цукрового буряка на десятки мільйонів гривень. Силові структури, куди зверталися потерпілі, на ці злочини не реагують, а штрафи з боку податківців на підприємства, які продали свій власний цукор по ціні нижчій, як це передбачено постановою Кабінету Міністрів від 01.03.2001 за номером 201, добивають нашого селянина. Звідси, загнавши селянина у глухий фінансовий кут, комерційні структури та й банки подають ці злиденні підприємства на банкрутство. Із 450 лише 79 депутатів переймаються тривогою селянина. Комітет аграрної політики, і я особисто, будемо просити закон за номером 3044 ще раз включити у порядок денний сесії. Мораторій на банкрутство продовжити хоча б до кінця цього спекотного року. Редакція "Сільських вістей" організувала "круглий стіл" якраз з питання банкрутства сільськогосподарських підприємств. За "круглий стіл" були запрошені керівники приватних підприємств зі всіх регіонів України. В їх голосах прозвучало велике розчарування щодо вчорашнього голосування. Звідси, перегляд голосування потрібен, як кислородна подушка, як сказав процесор Черняк. І мова йде не про мораторій на банкрутство, а лише про відновлення платоспроможності боржника і то до весни 2004 року або хоча б до кінця цього року. Спасибі за увагу.
Борис Іванович Костинюк. Наступний Нощенко. Дотримуйтеся регламенту. Пробачте, Богдане Івановичу.
Народний рух України, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Трохи більше року працює Верховна Рада четвертого скликання, і виборці в цілому вдячні за те, що мають можливість спостерігати і слідкувати за перебігом подій у Верховній Раді завдяки, зокрема, і радіотрансляції. Але водночас, вони запитують, чому з найвищої трибуни держави досить часто застосовується недержавна мова. Шановні народні депутати! Ви маєте зрозуміти, що за 13 років незалежності України виросло ціле покоління молодих людей, котрі вивчали в учбових закладах іншу іноземну мову, аніж та, котрою деколи спілкуються в Верховній Раді. Вони не завжди розуміють про що йдеться під час сесійних засідань, незрозумілі терміни і вони з повним правом вимагають отримувати інформацію саме державною мовою. Сьогоднішній стан української мови у нашій державі можна вважати критичним. Порушення статті 10 Конституції України стало звичною нормою для високих посадовців з вулиці Банкової і Грушевського. У свою чергу, така матера безапеляційно підтримується регіональною номенклатурою в багатьох областях України. Дивує чому Президент України, який би мав бути гарантом Конституції сам порушує її, зокрема призначаючи на найвищі посади осіб, котрі не володіють державною мовою. А хіба мало 13 років, щоб її вивчити? І чи можна назвати такий стан як відверта зневага до Основного закону - Конституції України зі сторони урядовців? Ставлю питання і до Голови Верховної Ради. Шкоди, що його немає зараз, але сподіваюся, що передадуть. Чому, коли виступають у Верховній Раді і порушують Регламент, наприклад перебирають час виступу чи говорить не по суті, то Голова тоді їм робить зауваження, вимикає мікрофон і так далі. А коли виступають недержавною мовою тоді абсолютна байдужість керівництва Верховної Ради. Але це також порушення Регламенту і порушення Конституції України. Шановний Голово! Зверніться до Президента України, до уряду, щоб до сесійного залу як доповідачів не направляли посадовців, які не володіють державною мовою. Слідкуйте за дотриманням норм Регламенту з цих питань у сесійній залі, і не провокуйте депутатів, щоб вони самостійно наводили порядок з цього питання. Сьогодні повноцінне функціонування української мови є питанням національної безпеки держави. Ставлення влади до державної мови є іспитом на предмет сповідування українських національних інтересів, забезпечення прав і свобод титульної нації. А Верховній Раді нам, народним депутатам, у кодексі про адміністративні правопорушення слід передбачити статтю про адміністративну відповідальність за порушення 10 статті Конституції України. І прошу мій виступ вважати депутатським запитом до керівництва Верховної Ради. Дякую.
Добре. Нощенко Микола Петрович, наступний - Стойко.
Фракція Партій промисловців і підприємців та "Трудова Україна", 160 виборчий округ. Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати, шановні виборці. Є речі, які за природою торкаються кожного з нас, очевидні - це, в першу чергу питання забезпечення кожної людини їжею, водою, теплом, ліками. Саме ці питання і були предметом моїх депутатських звернень впродовж виконання повноважень. Так, у вересні 2002 року мій запит був щодо невиправдано високих цін на хліб та хлібобулочні вироби. У березня цього року порушувалося питання про ціни на воду, яка виступає товаром, і таке інше. На жаль, відповіді, які підписані керівниками уряду, міністерств і відомств не дали бажаних результатів і я змушений сьогодні знову повернутися до цих проблем. Зокрема, про невиправдані ціни на хліб та хлібобулочні вироби. Я ставив за мету розібратися і перед своїми виборцями прозвітувати чому саме ціна, яка складалася на хлібобулочні вироби у 91-му році тоді, коли ціна на пшеницю, наприклад, тертього-четвертого класу залишилася, тоді коли ця ціна зменшилася на зернову групу вдвічі. Я не одержав чіткого пояснення і змушений звертатися знову по цьому питанню. Дивні речі по моєму округу пройшли і ще по 160 виборчому округу. Мене повідомили, що після перевірки Антимонопольного комітету ціни на хліб "Подовий", "Дарницький", "Батон нарізний" з вищого гатунку, подешевшав. Через 2 місяці ці хлібо-булочні вироби суб’єктом господарювання зняті з виробництва. Аналогічна ситуація і по воді. Я відкриваю сьогодні урядову газету Верховної Ради, там написано, що в Криму ціни на воду подорожчають, мається на увазі ті, яка продається в ларьках, на 20 відсотків. А скільки буде сплачувати суб’єкт господарювання до податку? Я хочу ще раз сказати, що на сьогодні вода, яка є з надглибоких свердловин, є багатством України, багатством кожного з нас. А скільки коштує, скільки сплачує за 1 тонну? Ми знаємо, що літр води коштує півтори гривні, ми знаємо суб’єкти господарювання, які цим займаються, ми бачимо "Оболонь", "Едем", "Кока-кола" і інші. А сплачує за одну тонну 4,5 копійки до бюджета! Ми порушуємо питання знову, уряду прохання - давайте повернемось і розглянемо це. Наступне. Півхвилини. Ми вчора затвердили величезну дотацію знову сільському господарству. Я звертався із запитом до міністерства АПК щодо пояснення існуючої системи дотування всіх суб’єктів господарювання на селі. Тому що за поняттям село ховається фермер, ховається одноосібник. На них просто ніхто не звертає уваги. І я одержав формальну відписку від АПК. Шановні колеги наші! Вчора ми вам затвердили знову допомогу у сумі майже 536 млн.грн., будь ласка, подумайте і запропонуйте нам такий механізм, який був би зрозумілий і корисний для кожного з нас. Я прошу рахувати це як повторне звернення по порушених питаннях. Дякую за увагу.
Іван Михайлович Стойко. Наступний Черняк.
Іван Стойко, Народний рух України, фракція "Наша України", 166-ий Бучицький виборчий округ, Тернопільщина. Шановні народні депутати, шановні радіослухачі, дорогі українці! Вчора вся Україна відзначала день пам’яті, день повернення Шевченка на рідну землю, на Чернечу гору. Ми, такі різні за світоглядом, ішли до Тараса, щоб вклонитися українському духовному пророку, щоб звірити свої добрі справи, щоб себе запитати: хто ми є? Куди йдемо? Що буде з нами завтра? Бо Шевченко для нас - це дороговказ, це - вищий світ, який можна осягнути не емоціями, а світлим розумом. Але, на жаль, не всім до вподоби те, що у нас є велич духу, що ми маємо того, хто нас об’єднує незалежно від політичних поглядів, незалежно, хто ми - ліві чи праві, крайні чи помірковані. Врешті-решт Тарас Григорович згуртував нас в єдину українську родину з давніми традиціями і з постійним пошуком для самовдосконалення. Саме такий стан не усім подобається. Хтось знову хотів би нас роз’єднати, принизити і покорити. Тому невипадково 20 травня напередодні вшанування великого Кобзаря з’явилася стаття невідомого нікому писаки Олександра Каревіна в газеті "Киевский телеграф", який кинув виклик Україні та українцям, котрі живуть на рідній землі та розкидані по всьому світу. Шановні колеги, брудна стаття не є плюралізмом думок, це ганебно і чітко спланований акт проти українців, намагання нас зганьбити, принизити і знищити. І невипадково це зроблено в газеті "Киевский телеграф", господарем якої є зденаціоналізований народний депутат Андрій Деркач. Але їм не вдасться зробити з Кобзаря ні п’яниці, ні розпусника, ні невігласа, бо такий провідник нації, як Тарас - це дар Божий, це - вічність, це - геній на всі часи, котрий поєднав у собі філософа і поета, науковця і художника. Проте мені дивно, чому мовчать ті, хто повинен, більше того, зобов’язаний за своїм статусом стати на захист наших святинь? Чому мовчить Міністерство культури? Чому мовчить Державний комітет інформації? Усі владні структури, які мали б захищати українство? Куди подівся шанований віце-прем’єр з гуманітарних питань Дмитро Табчник? Уявімо собі хоча б на мить, що би трапилося в Росії, якби хтось посягнув на Пушкіна або в Польщі на Міцкевича? Адже в даному випадку не Тараса Шевченка, а нас усіх принизили, розтоптали і поглумилися. Тому я сьогодні 23 травня звертаюся до українського народу, до всіх свідомих українців: не мовчим! Даймо відсіч провокаторам, тим горе-писакам, для котрих нічого святого не існує, окрім срібняків у власній кишені! Згуртуймося навколо вічного Тараса, навколо будителя приспаної нації? Будьмо твердими і непохитними! Будуймо таку Україну, про яку мріяв Шевченко, у якій буде своя правда, сила і воля. Адже ми не є бездарними хохлами, якими нас хтось хоче представити, ми є велика світова нація, яка під знаменем Кобзаря збудує омріяну Україну. Хай запорукою цього стане нашого Тараса геній та дороговказ. Тому, протестуючи, я знищую цю ганебну, бездарну писанину і брудну газету. Вічна слава Тарасові Шевченку!
Володимир Кирилович Черняк, наступний Вінський.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, у зв’язку з тим, що "Різне" ми розглядаємо в п’ятницю, в останній день тижня, я пропоную перетворити його на розбір польотів. Власне, це вже зробив депутат Мельник, інші депутати. Оскільки час обмежений, я хотів би звернути увагу на деякі наші рішення цього тижня. Я би зробив такий основний висновок: Верховна Рада здає державницькі позиції. І здає національний інтерес. В минулий четвер Верховна Рада проголосувала проект постанови про заяву Верховної Ради України про підготовку до формування єдиного економічного простору - України, Республіки Білорусь, Російської Федерації, Республіки Казахстан. Я абсолютно нічого не маю проти інтеграційних процесів, вони є абсолютно нормальними і неминучими у всьому світі, в тому числі і в нашому регіоні, але що викликає заперечення? Заперечення викликає те, що єдиний економічний простір - це невизначений, некоректний, заідеологізований і заполітизований термін. Існує коректний, нормальний зрозумілий термін - "зона вільної торгівлі". Давайте будемо ставити питання про зону вільної торгівлі. Ніхто і ніде в світі не ставив питання про єдиний економічний простір. Ви знаєте, як ЄС виник? ЄС виник із загального ринку. Всюди у світі є вільні економічні зони. На території СНД також була прийнята угода про вільну, про зону вільної торгівлі. Всі країни, всі парламенти, всіх країни ратифікували, крім Росії. Росії це не вигідно. Україні вигідна вільна економічна зона. Давайте будемо ставити питання правильно, коректно, виважено. Далі. В минулий четвер Верховна Рада не проголосувала за День уряду з питань продовольчої безпеки держави. Минулий четвер Верховна Рада не проголосувала за введення мораторію хоча би на рік на банкрутство сільськогосподарських підприємств. Разом з тим Верховна Рада проголосувала за ввезення цукру-сирцю з квотою 360 тисяч тонн. З одного боку це ускладнить наші переговори із Світовою організацією торгівлі. Тому що надмірна висока квота, а з іншого боку упаде ціна на цукровий буряк, і це сприятиме руйнації буряково-цукрового комплексу. І на останок. Ми чинимо багато галасу стосовно політичної реформи. До цього часу Верховна Рада неспроможна зробити реформу своєї власної діяльності, неспроможна прийняти Регламент. До речі, є проект постанови Верховної Ради депутата Зайця, де пропонуються зміни до Регламенту і я пропоную поставити його в порядок денний. Я був народним депутатом СРСР, у нас виступ з трибуни був 10 хвилин. Найкоротший виступ 10 хвилин. Від мікрофона 3 хвилини.
Правильно, даже Йосип Вінський, голосуйте за зміни в Регламенті.
Так я про це кажу.
Завершуйте, будь ласка.
Які сили протидіють прийняттю нормального Регламенту Верховної Ради? Дякую.
Це ж було в СРСР, будь ласка. Вінський Йосип Вікентійович, наступний Гуров. Будь ласка.
Шановні колеги, Вінський, фракція Соціалістичної партії України. Геннадій Андрійович, я змушений, на жаль, почати з вас. Оце, що сказав Черняк, це все по вашій вині. Бо якщо керівництво Верховної Ради не хоче порядку у Верховній Раді, то його ніколи не буде. І я просив би на це ще раз звернути увагу. Я розумію, що ви у президії, а ми там не можемо вам протистояти у цьому плані, але треба хоча б у якихось речах бути послідовними, якісь правила гри витримувати. Я абсолютно згідний з попереднім виступаючим, що Верховна Рада дуже багато здає останнім часом. І мені кажеться, що найголовніше, що вона здає сьогодні підходи до створення демократичної держави, до демократії. Прикладом цього є те, що ми зробили заяву у вівторок від нашої фракції з приводу ситуації з виборами голови міста Суми. Це була генеральна репетиція у Сумах, як мають бути вибори Президента України, вибори без виборів. Всі наші розмови про незалежну державу, про демократію, про соціальну державу закінчені, якщо Верховна Рада не здатна відреагувати на такий ганебний факт, який відбувся під час виборів голови міста Суми. Подумайте самі, ми мовчимо, але 20 тисяч сумчан прийшли на виборчі дільниці з тим, щоб викреслити всіх або зіпсувати бюлетені. Більше людей плюнуло в очі цій владі, прийшовши на виборчі дільниці, чим тих, які проголосували за сьогоднішнього мера міста Суми. Ми хочемо, щоб при такій ситуації було довір’я до влади. Ми хочемо, щоб при такій ситуації ми мали якійсь перспективи у цій Україні? Це неможливо просто про це говорити. І знову ж таки ми зробили заяву. Жодне звернення з цього приводу не відреаговано ні Президентом, ні Верховною Радою, ні Кабінетом Міністрів, ні прокурором. Геннадій Андрійович, цим треба займатися також і вам, ви також за це відповідаєте разом з Литвиним. Неможливо так діяти людям, які сьогодні уповноважені представляти народ у державі. Той виборчий шабаш, який відбувся у Сумах, - це ганьба для держави, для суспільства. І ми маємо зробити з цього серйозні висновки. сумське беззаконня і розгул бандократії, який там відбувся, має одержати оцінку перш за все у Верховній Раді. Тому я наполягаю, щоб ми доручили комітету відповідному Верховної Ради, щоб він провів спеціальне розслідування цієї ситуації, створити спеціальну слідчу комісію, очевидно, з цього приводу. Це не просто якийсь проміжний факт, це говорить про те, що ми поставили, щоб банда поставила на кон судьбу держави і судьбу людей. І ми не маємо права на це реагувати. Я вважаю, що ми повинні звернутися до Президента сьогодні офіційно. Якщо Президент хоч має краплю ще совісті, він повинен ввести в Сумах негайно пряме президентське правління, він повинен відсторонити всію цю владу, яка є в Сумах і призначити нові вибори в Сумах, і провести їх так, як це потрібно по закону, інакше це просто неможливо. Ми будемо робити все від нас залежне, щоб встановити ситуацію демократії в Сумах і Сумській області, щоб те, що вони перетворили область в резервацію, це знову ж таки наша вина, Геннадію Андрійовичу. Вже ми говоримо більше року про те, що суміщає посади губернатор Щербань. Чому він так робить? Він має мандат депутата, він прикривається від цих злочинів депутатським мандатом, ми його залишаємо на двох стільцях, і він творить, що завгодно, і хто йому слова про це не говорить. Хіба ми не можемо вирішити питання у суді, щоб це рішення було прийнято? Ні, просто не хочемо це робити і робимо це свідомо. Я повинен сказати, що повну відповідальність за “беспредел” в Сумській області несе керівництво Верховної Ради в тому числі. Дякую за увагу.
Слово надається Вадиму Гурову. Наступний Маліновський.
Уважаемые коллеги депутаты! Уважаемые радиослушатели! Вадим Гуров, Кривбасс. Вчера был принят и, я так думаю, окончательно бюджет 2003 года. Приняты ряд законов, которые давно стояли в очереди. Особенно радость и всеобщее ликование вызвало принятие Закона о налоге на доходы физических лиц. Все-таки 30 процентов - это чуть больше чем 10, но гораздо меньше, чем 40 для всех категорий получателей. Такой закон работает в России уже больше года и дает хорошие результаты: уменьшена нагрузка на фонд зарплаты, увеличилось поле деятельности этого закона и главное - это первый шаг уйти с тени, а мы говорим, что около одного бюджета находится в тени, вращается. Не выгодно будет платить зарплату в конвертах. Этот закон вступает в силу с 2004 года. Но я бы хотел обратить внимание всех на одно. Ничего из ничего не бывает. Никому еще не удалось нарушить закон Ломоносова. Президент, правительство, депутаты мои коллеги ежедневно, ежечасно твердят: главная задача - вывести деньги с тени и сразу жизнь станет совсем другой. Вот я на этом вопросе хочу остановиться. То есть, хочу показать как в жизни выполняем те задачи, которые сами себе ставим. Статья 52 бюджета 2003 года гласит: "Часть прибыли государственных и казенных", а сейчас мы добавили еще и корпоратизированых предприятий передать в соцфонд. А именно, а сейчас уже в общий фонд. Государство - хозяин, а хозяин, вы знаете, барин. Что хочет, то и делает. Вот захотел и сделал. 22 апреля вышел подзаконный акт, который перечеркнул все благие намерения нашего закона. Во-первых, опоздал на 4 месяца. Деньги прибыли прибыль все 2002 и 1 квартала 2003 уже давно ушли в Лету, их нет. Во-вторых, это уже не часть прибыли как гласил закон, а дивиденды, как гласит постановление. А раз дивиденды, тогда на него надо распространяется еще налог на прибыль. Так, если Криворожсталь по расчетам за 2002 и 1 квартал 2003 должна уплатить 120 миллионов, а еще 30 миллионов, 30 процентов на прибыль, получается 156. Этих денег давно уже нет. Сейчас остановлена.это 300 миллионов. Спрашивается, что делать этому предприятию? И в-третьих, откуда взялись эти 15 процентов? Товарищи депутаты! Послушайте такую цифру. Я взял выборку 230 предприятий приватизированых. Из них заплатили дивиденды только 7 предприятий. 7! Это 5 миллионов. А с одного предприятия хотят взять 15 процентов. Поэтому я хочу здесь следующее сказать. Если мы хотим, чтобы с. убрать эти бюджет лишний, который ходит, надо прежде всего сделать светлые правила. А то, что мы сейчас делаем, то есть, на налог на прибыль делаем дважды, это приведет к тому, что и государственные предприятия, они не дурней за частные, тоже спрячут свою прибыль. Не дай Бог, чтобы это случилось. Поэтому я призываю к чему? Чтобы все-таки постановление это надо пересмотреть и сделать его дифференцированным. Я за то, что платить надо. Но только в разумных пределах. Спасибо за внимание.
Олексій Петрович Малиновський, наступний - Шкіль.
Шановні радіослухачі, я звертаюся, перш за все до вас, тому що в залі нас тут мало залишилося. І хотів би нагадати одну таку інтересну ситуацію. У нас десь два тижні назад в Україні відбулася чрезвичайна ситуація, ЧП, як-то кажуть, наш Президент заблукав. Поїхав не в той регіон і викрив надзвичайні порушення у кримінальному плані в системі Воєнно-морського флоту. Порушено 27 кримінальних справ. До цього, буквально десь місяць назад теж, мабуть, заблукав Президент і попав і з’ясувалося, що у нас зерна не вистачає в державі, немає його. Тільки по Черкаській області з цього приводу порушено 16 кримінальних справ. То у мене звернення таке чи прохання до нашого Президента. Шановний пане Президенте, давайте ще раз заблукаємо і поїдемо, наприклад, у Черкаську область. От давайте заїдемо в таке невеличке село Онопрієвка Тамільський район, базарний день і послухаємо, що говорять сьогодні люди там. Сьогодні люди говорять не про те, що погана влада, не про те, що там хтось щось не так зробив, сьогодні люди говорять, як вижити. Як, наприклад, вижити сьогодні учасниці війни 90-річній бабусі, яка живе сама і отримує 90 гривень пенсії? Як сьогодні вижити молодому хлопцю в селі, якому 20-25 років, у якого роботи не має, а у нього вже сім’я, мала дитина ходить. Немає відповіді на це питання. Давайте далі поїдемо, Леоніде Даниловичу, поїдемо в ту ж школу цього села. Загальноосвітня сільська школа першого-третього ступеню. Школа не забезпечувалася технічними засобами навчання більше 10 років, але циркуляр є з центру, з області, з Управління освіти: "Негайно вирішити питання по забезпеченню навчального класу комп’ютером". Звідки? Де? Поїдемо далі. Заїжджаємо у Звеніровський район, село Шевченкове - колибель Тараса Григоровича, там він народився. Але, вибачте, мені, сьогодні село розбито на два протилежних табори. Прийшов господар, ефективно, як ми кажемо, зібрав урожай, не розрахувався з людьми, продав техніку. І сьогодні чубляться хто що забрав і де що все це брати. А ситуація тупикова. Прокурор не може вирішити питання, нема відповіді на питання. Вам це скажуть про це, вас не будуть лаяти, вас спродують спитати що далі робити нам? Поїхали далі. Той же район, село Козацьке. Шахтарське село, хоч воно гриміло добуваючи вугілля. Сьогодні майже готова стоїть лікарня, не вистачає 70 тис.грн. Буде готова лікарня, добудована. Нема грошей. В бюджеті, ясно зрозуміло, немає. А державницька політика? А розвиток охорони здоров’я? Більше того, зліквідована ставка швидкої допомоги. І таких прикладів можна наводити багато, вони характерні для всієї України. То мені так здається, Леоніде Даниловичу, аби ми з вами поїхали по Україні, непланово, позапланово, так, заблукали, то ви зробили б для себе один висновок, мабуть, сьогодні президент. місці. , треба спокійно писати заяву, іти в церкву, просити у Бога помилувати його і йти відпочивати. Дякую.
Будь ласка, Андрій Шкіль. Сергій Слабенко. Наступний -Мельничук.
Сергій Слабенко, виборчий округ № 19, Волинська область, позафракційний. Останнє слово, це відповідь журналістам та іншим зацікавленим сторонам щодо входженням мною в інші фракції, зміни позиції, що підтримується фракцією "Наша Україна", і відношення до технічних помилок, які так занепокоїли моїх виборців. Зараз я хотів би вас повідомити, що я одержав відповідь від Першого заступника Державного секретаря Кабінету Міністрів України Олександра Шнипко, що на Волині була здійснена перевірка щодо додержання законодавства про звернення громадян, закону України про статус народного депутата та Указа Президента "Податкові заходи щодо забезпечення та реалізації громадянами конституційного права на звернення". Виявлено ряд порушень посадовими особами Волинської області, Волинської обласної державної адміністрації вимог закону. Доручено. Перше. Систематичний розгляд питань виконання вимог закону. Друге. Звернути увагу на персональну відповідальність за своєчасний повний та об’єктивний розгляд звернення народних депутатів. Третє. Розглянути питання притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб, що порушили закон. Чому піднято мною зараз питання? А тому, що неузгодженість дій різних гілок виконавчої влади призвели до критичного стану фінансування об’єктів будівництва на теренах Волинської області. Як приклад, можу привести шахту номер 10. Сьогодні можна констатувати, що лише дії депутатського корпусу та послідовність у відстоюванні інтересів Волинської області дозволили хоча б частково вирішити проблеми, питання, які виникають на виборчих округах на Волині. Так наприклад, за офіційним повідомленням від віце-прем’єр-міністра України Гайдука, міністра палива та енергетики Єрмілова планується у травні 2003 року Мінпаливенерго дати узгоджений з Міністерством економіки, Мінфіном проект змін в постанови Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 року за номером 1733 - про затвердження порядку визначення та надання державної підтримки вугледобувним підприємствам. Наполягаю: перше, щоб Міністерство палива та енергетики послідовно відстояло свою позицію щодо виділення шахті номер 10 коштів на будівництво в 2003 році в сумі 35 млн. гривень. Друге. Волинській обласній державній адміністрації спільно з зацікавленими сторонами відстояти позиції фінансування проблемних питань, пов’язаних з закриттям шахт у місті Нововолинську. Міністерству економіки та Міністерству фінансів нарешті погодитись з наданими пропозиціями та виділити необхідні кошти в терміновому порядку, так як станом на 15.05 2003 року обсяги та джерела фінансування не визначені, а стан будівництва знаходиться поза межами критики. Комітету Верховної Ради з питань палива та енергетики заслухати на засіданні комітету посадових осіб від Мінпаливенерго, Мінфіну, Мінекономіки місцевої влади та керівників шахт щодо питання фінансування будівництва шахти номер 10 та інших програм підтримки вугледобувних підприємств та газопроводу в місті Любомир. Кабінету Міністрів дати відповідні доручення щодо вирішення цих питань та створити спеціальну комісію, яку терміново відрядити на Волинь з метою вирішення нагальних питань з виводу із критичного стану програми будівництва. Мій виступ прошу врахувати, як звернення. Дякую.
Слово надається Мельничуку Михайлу Васильовичу. Наступний Загрева.
Шановний Геннадію Андрійовичу! Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, "Буковина без Бауера". Шановні друзі, шановні радіослухачі! Я хотів би висвітлити одну проблему, яка сьогодні існує в Україні, це проблема зерна і хліба. Як голова, як співголова Тимчасової слідчої комісії щодо вивчення ринку зерна і хліба в Україні, я впевнений, що погодиться кожен зі мною, із заявою, що на сьогоднішній день минулий рік 2002 не так страшний, як сьогоднішній рік, це 2003 рік. Ситуація, яку нам оголосив рівно тиждень назад міністр АПК Рижук зовсім міняється, і з кожним днем. Якщо ми мали інформацію про те, що залишається із восьми мільйонів гектарів озимих, посіяних на зерно в цьому році залишається 3 мільйони 600 тисяч, то на сьогоднішній день - це вже півтора мільйони. Вважаємо сьогоднішній стан озимини, це приблизно 3 мільйони валовий збір зерна, продовольчої пшениці буде і жита. Нам потрібно 7 мільйонів тонн для того, щоб ми могли прогодувати наших громадян для внутрішніх потреб України при тому, що сьогодні уряд заявив про те, що виділяються кошти для закупівлі, імпорту півтора мільйони тонн, нам треба всього 8,5 мільйони тонн зерна завезти за маркетинговий рік у країну. Україна - експортер 11-ти мільйонів тонн в цьому році стає потужним імпортером. Це говорить про те, що хліба в Україні не було, і та фальсифікація, яка відбувалася на регіональному рівні, вона продовжила або, так сказати, продовжила крісло чиновниче тим, хто зайнявся приписками. І я думаю, що найближчим часом керівництво Верховної Ради надасть можливість Тимчасовій слідчій комісії потужно працювати, будуть створені відповідні умови. І народ України не тільки в лиці Козаченка, бо не він один винний за те, що є сьогодні в Україні, а тисячі будуть імен названі тих, хто фальсифікував, значить питання по валовому збору зерна. Геннадій Андрійович! Фракція Соціалістичної партії України вимагає оголосити надзвичайний стан в сільському господарстві. Усі наявні ресурси направити на врятування Агропромислового комплексу. Провести закрите засідання Верховної Ради з участю уряду і Ради Національної безпеки обговорити питання. Голодомор - це історія, а факт - це на порозі другий голодомор. Не гаючи часу направити всіх народних депутатів звернутися через секретаря, кожний депутат виїхав в виборчий округ, хай пройде і подивиться на своїх очах: немає озимини, немає хліба, треба рятувати ситуацію в Україні. Треба 7 мільйонів продовольчої пшениці закупити, 4 мільйона тонн насіння треба це робити за державні ресурси і на умовах кредиту надати селянам, щоб вони могли засіяти хоча би осінню і щоб слідуючий рік був врожайним. Дякую.
Слово надається Загреві. Немає. Гармаш. Будь ласка, Пузаков Володимир Тихонович. Наступний Співачук.
Владимир Пузаков. Фракция Коммунистической партии Украины Кировоградщина. Властями Украины развернута шумная, пропагандистская кампания "Голодомор - 33". Ежедневно два раза в день программа украинского радио ведет с помощью американских и английских политологов эту грязную кампанию, обвиняя советскую власть в геноциде над собственным народом. Официальный старт и политический тонн этой компании.Президент Украины. С оборотней и перевертышей вышедших с партномеклатуры еще никто так злобно не клеветал на свой народ не клеветал на простую историю нашего государства. Сколько можно говорить о "Голодоморе - 33" и сколько можно одурманивать свой народ. Оглянитесь Табачник, Удовенко, Кучма, Кравчук и многие другие, вокруг вас развалы, массовое обнищание народа, сокращение его численности на 4 миллиона от голода и холода. Где вы были до этого,почему вы в советское время исключив чуть ли не весь белый свет нигде и никогда говорили о преступных в кавычках деяниях коммунистов. А сейчас взахлеб говорите словно "Сникерс" жуете. Вы плохо знали историю партии, позабыв, что тысячи коммунистов, прежде всего руководители партийных и советских органов разделили трагическую судьбу советского крестьянства. Вся совокупность архивных материалов не дает ни малейших оснований считать, что этот голодомор был заранее спланирован. Президент Украины и его окружение, наверное, очень плохо дружат с математикой, заявляя, что голодомор 33-го унес 10 миллионов человеческих жизней. Я приведу достоверные статистические данные. В 1932 году численность населения достигла 34,5 миллиона, в 1933 - 33,4 миллиона. Значит, оно уменьшилось на 1,4 миллиона, в том числе за счет среднегодовой смертности в 400 тысяч человек, а от голода 700 тысяч человек. Товарищи избиратели, подумайте сами, чего стоят крокодильи слезы наших реформаторов и демократоров о жертвах голода 33-го года, которые в упор не хотят видеть и говорить о том, что благодаря их стараниям население Украины сегодня сокращается в среднем на 300-400 тысяч человек просто так. Так что "шановні пани", не цепляйте свою тележку к чужому танку, как делают украинские националисты, к фашистскому в годы войны, а сегодня к американскому. Вы господа правители, баснословно наживаясь на геноциде собственного народа, претендуя на роль объективных защитников исторической правды, не имеете никакого морального права быть среди сочувствующих минувшим поколениям и потомкам, погибших в этой трагедии. Ведь по вашей вине сегодня в стране более 100 тысяч бездомных детей, которые через год-два станут преступниками и свою молодую жизнь проведут в тюрьмах. По вашей вине наши защитники ветераны стоят с протянутой рукой, по вашей вине когда-то богатую советскую Украину сегодня зачислено в двадцатку вымирающих стран. Почему вы, господа правители никогда не скажете о достижениях советской индустриализации, об экономическом могуществе советской Украины, о величайших достижениях нашего народа, которые первыми побывали в космосе, построили тысячи городов, поселков, заводов, фабрик, а вы его одним взмахом руки уничтожили, превратив все в металлолом. Понятно, что весь этот яд вы выпускаете с целью защитить себя, отвлечь и задурманить народ. Но вы ошибаетесь, народ все уже понял и пощады за содеянное никому не будет. Спасибо.
Будь ласка, Співачук. Немає? Є. Будь ласка. Наступний Бульба.
Володимир Співачук, фракція Соціалістичної партії України, Хмельниччина. Шановний Геннадію Андрійовичу! Шановні народні депутати! Шановні радіослухачі! Ми живемо в досить своєрідних умовах, і про це сьогодні і раніше говорилося з цієї високої трибуни, коли під загрозою здоров’я нації, моральне здоров’я нації, яке глушить сьогодні Банкова, яке глушить сьогодні, так звана, політична реформа, і оце моральне нездоров’я нації яскраво проявилося в ході, так званих, виборів мера у місті Суми. Сьогодні здоров’я нації під загрозою, тому що відбуваються дії чи здійснюються, точніше кажучи, дії певних олігархічних структур, певних монополій, які, в буквальному значенні цього слова, за своїми меркантильними інтересами забувають про все. Ось мені надійшла заява. "Ми працівники бібліотеки Технологічного університету Поділля просимо вас посприяти у вирішенні питання пов’язаного становлення ЗАТ "Київстар" антен і генераторів на даху приміщення бібліотеки університету. До речі, залізобетонне приміщення. У зв’язку з погіршенням стану здоров’я працівників бібліотеки та читачів ми просимо розглянути питання про демонтаж антени та виплат нам компенсації за втрату здоров’я коштами ЗАТ "Київстар". В чому ж справа? А справа в тому, що на даху приміщення бібліотеки розміщено п’ять генераторів-передавачів та шість випромінюючих антен, і у представленому на вимогу працівників бібліотеки санітарному паспорті, який довгий час тримався в таємниці, висновком спеціаліста санітарно-епідеміологічної служби підтверджено факт перевищення гранично допустимого рівня електромагнітного випромінювання на висоті 31 метр і вище від поверхні землі. Саме у цей параметр потрапляють три найкрупніших читальних зали 7, 8, 9 поверху бібліотеки, де щоденно працюють до 400 читачів та 40 працівників бібліотеки. Нині стан здоров’я працівників бібліотеки постійно погіршується і зараз йде мова про те, що необхідно вже здоров’я це відновлювати. Разом з тим, ви зверніть увагу наскільки цинічно на законні вимоги відповідають представники "Київстар" під високим патронатом. "Ми розуміємо і поважаємо вашу стурбованість відносно електромагнітного впливу на працівників та відвідувачів бібліотеки, тому ми вважаємо за потрібне проінформувати вас, що в 20-ти обласних центрах та по Україні в цілому встановлюються станції мобільного зв’язку стандарту GSM, в тому числі близько 200 - на житлових будинках". Це відповідь? Відповідь на законні вимоги? А далі ще більш цинічно. "Відносно шкідливості випромінювання станції треба зазначити, що звичайний комп’ютер чи телевізор в декілька разів більше випромінює шкідливої енергії, ніж станція мобільного зв’язку, тому вважаємо, що підстав для хвилювання немає". Представник "Київстар" знаменитого, під патронатом який діє Бацуцол в місті Хмельницьку. Я хотів би поставити сьогодні вимогу в першу чергу перед Міністерством охорони здоров’я, підпорядковані служби якого дали цей самий санітарний паспорт. І я просив би, Геннадій Андрійович, щоб цей мій виступ був офіційним запитом до Міністерства охорони здоров’я з вимогою навести в цьому ділі порядок. Дякую.
Слово надається Степану Степановичу Бульбі. Наступний. Будемо дивитися. Будь ласка.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Пане головуючий! Шановні народні депутати, члени опозиційних фракцій! По суті тут зараз немає інших. Шановні радіослухачі! Днями група народних депутатів України членів фракції Соціалістичної партії України відвідала місто Суми, де провела зустріч з виборцями міста, взяла участь у роботі сесії обласної ради. Потреба в цій зустрічі з’явилась у зв’язку з масовими брутальними порушеннями законодавства при проведенні виборів міського голови м.Суми. Але я хочу сказати зараз не про ці порушення. Як учасник зустрічі з виборцями я був вражений бездіяльністю, пасивністю представників міліції, котрі були присутні на майдані, де проводилась зустріч з виборцями. Організовані групи молодиків, котрі прибули на майдан ще задовго до початку зустрічі, провокували сутички з виборцями, здійснювали спроби виривати з рук старих людей транспоранти, псувати їх на очах присутніх, псувати інші атрибути. Більш серйозні правопорушення не відбулися лише завдяки втручанню народних депутатів-соціалістів. Присутні представники, офіцери міліції, зокрема, заступник начальника міського відділу міліції підполковник Саранчук по суті не реагували на дії порушників громадського порядку. І навіть на попередження народних депутатів звернути увагу на групу молодих хлопців з метою недопущення ними хуліганських чинників. Відразу після зустрічі я звернувся до підполковника Саранчука і він повідомив, що начебто його люди, котрі чомусь були в цивільному, затримали декілька осіб-порушників, найбільш активних. Однак, як потім з’ясувалось у міському відділі, не було ні цих порушників, ні навіть даних про них чи протоколів про їз затримання. Про це мені і Юрію Луценко сповістив черговий офіцер капітан міліції Стовпак. Складалося враження, що міліція була проінформована про підготовку і мету провокації, знала їх координаторів і організаторів, більше того, була причетна до цих ганебних дій. Виникає питання: кому служить в даному випадку наша міліція? І чи здатна вона боротися з більш серйозною злочинністю? у зв’язку з цим ганебним фактом група народних депутатів підготувала звернення до міністра внутрішніх справ Смірнова, яке я передаю головуючому для реагування з боку міністра для того, щоб він оцінив дії своїх підлеглих, для того, щоб він повідомив про заходи, які ним здійснені для недопущення у майбутньому таких чинників. Дякую за увагу.
Спасибі. Мигович Іван Іванович, будь ласка.
Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановний Геннадій Андрійович, колеги і виборці! Останнім часом Верховна Рада приділяє велику увагу мовним питанням, адже вони відіграють неоціниму роль в духовному житті нашого суспільства. Це засвідчують і парламентські слухання і парламентські слухання про функціонування української мови, і недавно, повторна, підкреслюю, ратифікація Європейської хартії регіональних мов і мов національних меншин. Але не встигли, як кажуть, висохнути чорнила під цим документом, як він знову опинився під вогнем колишніх і нинішніх опонентів. Як один із розробників закону про ратифікацію хартії, мушу висловити свою позицію. Чому і для чого робляться спроби її знову уповільнити дію? Адже положення хартії будуть застосовуватися до тих етнонаціональних спільнот, для яких рідними є 13 мов, недостатньо забезпечених. Громадяни зможуть більш повно реалізувати свої права в усіх сферах суспільного буття. Далі, Хартія національних мов і мов національних меншин розроблена під егідою Європи, відкрита для підтримки, її вже ратифікувало 17 країн, і природньо, що вона аж ніяк не загрожує мові титульної нації. Кожен громадянин України повинне володіти українською мовою і відчувати потребу в ній. Це аксіома. Не потребує доказів і те, що без знання кількох мов людина не зможе сповна самореалізувати себе і бути конкурентоздатною у недалекому майбутньому. Одномовність у школі - анахронізм. Підтримую думку міністра освіти і науки України пана Кременя про те, що вбачати у білінгвізмі перешкоду для навчання - це ідіотизм. Щодо російської мови, яка найбільше турбує опонентів, то не невже раціонально і далекоглядно усіляко їй протидіяти, адже російську розуміє півмільярда людей, це одна з офіційних мов ООН, вона історично є і буде засобом міжнаціонального спілкування на пострадянському просторі. То ж чи гоже в нашій біоетнічній нації гальмувати таке могутнє джерело духовності? Кому це вигідно. Досвід Закарпаття переконує, що перспективне засвоєння молоддю окрім української однієї з визнаних світових та мови поширеної регіональної меншини. Просив би я слово це для того, щоб не тільки і не стільки нагадати відомі аксіоми деяким колегам, яких, на жаль, тут справа немає вже, як просити мислячу зацікавлену громадськість не гіперболізувати і не ускладнювати мовне питання, а сприяти його розв’язанню. Центральні органи виконавчої влади покликані скрізь і на ділі створювати такі умови, щоб наші діти вільно і глибоко оволодівали рідною та світовими мовами, а українська стала для кожного громадянина внутрішньою потребою, надбанням і стимулом для реалізації сутнісних сил, інтересів життєвих, устремлінь. Ратифікація Європейської мовної хартії лише допоможе нам у цьому і мовна підготовка, мовна культура - це одна з передумов нашої інтеграції в Європу, у світову спільноту. То чи гоже і чи доцільно перешкоджати цьому процес? Це необачно і недалекоглядно, і просто некультурно. Дякую за увагу.
Спасибі, Іване Івановичу. Шановні колеги, всі бажаючі, присутні виступили. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Наступного тижня депутати працюють в округах. А чергове пленарне засідання розпочинається о 10 годині 3 червня. На все добре. Спасибі.