Cijenjena gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 18. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske, gospođu Jadranku Kosor potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 17. sjednice primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema utvrđujem da smo usvojili zapisnik 17. sjednice u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su točke koje nisu smo raspravljali na 17. sjednici Hrvatskog sabora tiskane debljim slovima. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam tri nove točke pod rednim brojevima 9., 13. i 23. To su Prijedlog zakona o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak P.Z. br. 545. to je točka 9. Drugo, Prijedlog zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe to je prvo čitanje, P.Z. 544, to je točka 13. I Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u godini 2009. točka 23. podnositelj Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese u hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom od 9. do 12. zatim točke 14. i 37. navedene su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog zakona o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona, točka broj 9. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o azilu, hitni postupak, P.Z.E. broj 540. točka 10., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. BR. 541. točka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 542. točka 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, P.Z. br. 543. točka 14. I Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, i članova njihovih obitelji, sa KOnačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 539. točka 37. Predlagatelj, KLub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnih postupaka kod donošenja ovih zakona? Gospodin Andrija Hebrang izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. KLub HDZ-a se protivi hitnom postupku kod donošenja pod rednim brojem 37. P.Z. 539. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona, te smatramo da u tom sadržaju nema nikakve hitnosti da je to tema koja se može u dva čitanja raspraviti.
Hvala. Ima li još primjedbi na pojedine točke dnevnog reda da se donesu po hitnom postupku? Naglašavam da se Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o azilu, P.Z.E. broj 540. točka 10. usklađuje sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima, molim uključite se radi provjere kvoruma. REzultat. 94, više ih je sigurno mnogi se nisu uključili ali imamo kvorum i možemo odlučivati i prelazimo na odlučivanje o hitnosti. Prvo ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu o primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, P.Z. broj 545. točka 9.? Nema. MOlim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za donošenje ovog Zakona. REzultat. Hitnost je prihvaćena sa 85 za, 8 suzdržanih i 1 protiv. Prelazimo na drugu točku, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, P.Z. broj 541, točka 11. Nema. MOlim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj Zakon. REzultat. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova 83 glasa za, 6 suzdržanih i 4 protiv. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. broj 542 točka 12.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za donošenje ovog zakona. Rezultat? Ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen većinom glasova. 76 za, 8 suzdržanih i 5 protiv. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. broj 543 točka 14.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Ovaj prijedlog za hitnosti postupka prihvaćen je većinom glasova. 78 glasova za, 9 suzdržanih i 6 protiv. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji osim što je iznio gospodin Hebrang u ime Kluba zastupnika HDZ-a koji se protivi primjeni hitnog postupka? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovaj zakon. Rezultat? Hitnog postupka nije prihvaćena, jer je za glasalo 31, 3 suzdržana i 64 protiv i ide u redovitu proceduru. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se daje dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovori se sada mogu podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, upućen uz poziv za sjednicu. U točki 9. izjasnili smo prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku 13. i točku 23. konačnog prijedloga zakona? Nema. Ako nema primjedbi gospodo i gospođe zastupnici dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika je bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedloga dnevnog reda, uz izmjenu hitnosti za ovaj jedan zakon. Dame i gospodo, sjednica Odbora za europske integracije održat će se u 14 sati, dakle za jedno pola sata, u dvorani "Josipa Jelačića" umjesto u dvorani "Ivana Kukuljevića". Drugo, sukladno odredbi članka 189. Poslovnika obavještavam vas da je Vlada dostavila odgovore osim u dva slučaja na zastupnička pitanja na pitanje gospodina Ante Kotromanovića i Milanke Opačić, te molim Vladu da u roku 8 dana odgovori i na ta pitanja. Ovaj prvi dio današnje sjednice ćemo prekinuti, a onda nastavljamo u 15 sati prema dnevnom redu Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf, to je hitni postupak. U 15 sati ovdje.
Molim vas da ostanemo svi na svojim mjestima i da izvršimo dopunu dnevnog reda. Predložit ću dopunu dnevnog reda 18. sjednice s 11 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o potpori za očuvanje radnih mjesta s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 549. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanitarnoj inspekciji s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 550. 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o šumama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 552. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 553. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o osnivanju regionalne škole za javnu upravu RESPA s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 554. 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe o izmjenama i dopunama okvirnog ugovora o zajmu izmeću Razvojne banke Vijeća Europe i Republike Hrvatske koji se odnosi na FP 1498, 2004. godine projekte izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 555. 7. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2009. godinu. Podnositelj Hrvatska narodna banka. 8. Prijedlog odluke o ne davanju vjerodostojnog tumačenja članka 41. stavak 1. i čanka 42. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima "Narodne novine" broj 91/96., 68/98., 138/99., 22/73., 114/02., 114/06., 146/08., 38/09. i 153/09. Predlagatelj je Odbor za zakonodavstvo. 9. Prijedlog odluke o imenovanju člana Vijeća za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajne agencije iz reda diplomiranih pravnika. Predlagatelj Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. 10. Prijedlog zaključka o potpori međunarodnoj inicijativi o ustanovljenju Svjetskog dana romskog jezika. Predlagatelj skupina zastupnika. 11. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2009. godinu. Podnositelj Hrvatski olimpijski odbor. Prijedlog dopune podijeljeni su vam na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika na hitni postupak kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potpori za očuvanje radnih mjesta, P.Z. broj 549 točka 1.? Nema. Idemo na glasovanje. Molim vas uključite se i glasujte. Prijedlog je da se glasa rukom. Idemo glasati rukom, brojače imamo. Tko je za to da se Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potpori za očuvanje radnih mjesta, P.Z. broj 549 točka 1. donese po hitnom postupku, neka digne ruku? Ima li protiv? Suzdržani? 1. Hitni postupak je prihvaćen sa 116 za i 1 suzdržan. Hvala lijepa. 2, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sanitarnoj inspekciji, P.Z. br. 550, točka 2? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona neka digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržani? 1. Konstatiram da je sa 116 glasova za i 1 suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama o sanitarnoj inspekciji. Može ići po hitnom postupku. 3, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuna Zakona o šumama, P.Z. br. 552, točka 3? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za da taj zakon ide po hitnom postupku neka digne ruku. Hvala. Protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Konstatiram da je jednoglasno doneseno da zakon taj može ići po hitnom postupku, sa 115 glasova. 4, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o članarina, o turističkim zajednicama, P.Z. br. 553, točka 4? Uvaženi zastupnik Vinko. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Vinković, izvolite.
Nema Poslovnik pa ste mogli zapamtit. Imam primjedbu na donošenje hitnog postupka ovog zakona jer će mnoge turističke zajednice i mnoge jedinice lokalne samouprave morat ukinuti turističke zajednice jer gube prava, s obzirom da sam vidio prijedlog ovog zakona gube jednu veliku većinu prihoda koje su dobivali od osiguravajućih kuća. I desit će se da većina Jadrana, većina kontinenta neće imati turističke zajednice, a Zakon o lokalnoj samoupravi dakle koji je vezan za rad turističkih zajednica u jedinicama lokalne samouprave, odgovorni za to će biti čelnici lokalne samouprave, načelnici, gradonačelnici, a zakon je taj koji uništava rad turističkih zajednica.
Zahvaljujem. Idemo na glasovanje o hitnom postupku s time da imamo jednu primjedbu, to je uvaženi zastupnik Vinković. Tko je za primjenu hitnog postupka na zakon P.Z. br. 553 neka digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Zahvaljujem. Hitnost je prihvaćena sa 105 za i 3 protiv. Zahvaljujem. 5, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju Regionalne škole za javnu upravu, RESPA, P.Z. br. 554, točka 5? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona neka digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Utvrđujem da nema. Suzdržani? 1. Utvrđujem da je sa 103 glasa za i 1 suzdržan u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. 6, ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe o izmjenama i dopunama Okvirnog ugovora o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Republike Hrvatske koji se donosi na FP 1498 2004. projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima, P.Z. br. 555? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona neka digne ruku. Zahvaljujem. Protiv? Suzdržani? Nitko. Utvrđujem da je u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog sa 103 glasa jednoglasno. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 18. sjednice, to su akti od 7. do 11. točke predložene dopune? Nema. Dame i gospodo, utvrđujem da je dopuna dnevnog reda utvrđena prema utvrđenom predloženom redoslijedu. Zahvaljujem.
Dobro jutro dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom. Pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske, gospođu Jadranku Kosor i nazočne ministre. Gospođe i gospodo, sukladno članku 204., stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 18. sjednice sa 12 novih točaka. Prvo, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima sa konačnim prijedlogom zakona, to je bio hitni postupak P.Z. br. 556. Drugo, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak P.Z.br. 557. Treće, prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Ruske Federacije o suradnji na izgradnji i korištenju plinovoda na državnom području RH sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak P.Z.br. 558. Četvrto, prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o Hrvatskoj radio televiziji sa konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak P.Z.br. 559. Peto, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak P.Z.br.560. Šesto, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z.br. 561. Sedmo, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vatrogastvu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z.E.br. 563. Osmo, prijedlog Ustavnog zakona o izmjenama i dopunama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina sa konačnim prijedlogom Ustavnog zakona, hitni je postupak P.Z.br. 569. Deveto, prijedlog promjene Ustava Republike Hrvatske. Deseto, imenovanje sudaca porotnika Vrhovnog suda RH. Jedanaesto, poslovno Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu. Podnositelj Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. I dvanaesto, Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2009. godinu. Podnositelj Agencija za zaštitu osobnih podataka. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vatrogastvu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z.br. 563, točka 7. usklađuje sa propisima EU te suprotno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključimo se kako bi provjerili kvorum. Molim vas uključimo se. Rezultat? Imamo kvorum, 98 je zastupnika potvrdilo nazočnost. Dakle, možemo glasovati. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima? Nema. Molim onda uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka ovog zakona. Rezultat? 94 za, 1 suzdržan i 2 protiv. Dakle, prihvaćanje hitnog postupka. Ja predlažem da radi bržeg odvijanja glasujemo dizanjem ruku za ove sljedeće, a ima ih puno. Pa predlažem, evo ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z.br. 557., točka 2.? Nema. Tko je da se primjeni hitnost postupka, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hitnost je prihvaćena većinom glasova, 122 glasa za i 1 protiv, ništa suzdržanih. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Ruske Federacije u suradnji na izgradnji i korištenju plinovoda na državnom području RH, P.Z.br. 558, točka 3.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku za ovaj zakon? Hvala. Protiv? Suzdržan? Primjena hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona izglasana je jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o Hrvatskoj radio televiziji P.Z. broj 559. točka 4. Da? Gospođa Željka Antunović, zastupnica i potpredsjednica, izvolite.
Ovaj zakona i još čitav niz ovih drugih zakona koji su ovdje bez obzira što ih Vlada predlaže u sklopu anti-recesijskih mjera preozbiljan je zahvat da bi se na ovakav način o takvim temama razgovaralo. MI bi trebali postati konačno ozbiljan Sabor i mislim da će to i ozbiljno raspravljati o ozbiljnim temama dugoročno, a ne ovako od danas do sutra i mislim da bi to onda bio najbolji način da se borimo protiv recesije, da imamo rješenja koja će držati vodu ne samo dok su majstori u kući. Neprihvatljivo suprotno Poslovniku, suprotno svim demokratskim standardima i ja sam protiv takvog hitnog postupka.
Ima li tko još? Gospođa Vesna Pusić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba HNS HSU smatramo da smo već do sada se opekli dosta puta i sa Zakonom o ovoj temi i sa parcijalnim promjenama ili sugestija promjena na ovu temu, i da ovakav Zakon zahtjeva zaista dva čitanja tako da predlažemo u ime Kluba da o ovom zakonu a stigne se što se tiče prilagodbi i ostalih tema vezanih na Europsku uniju, dakle predlažemo da ovaj Zakon ide u dva čitanja, kako se ne bi doveli u situaciju da imamo zakon koji de facto ili destruira Hrvatsku radioteleviziju ili omogućava kaos koji je sada tamo.
Hvala. Ima li tko još primjedbi? Damir Kajin, zastupnik, izvolite.
Kada je riječ o ovoj točci dnevnog reda o Hrvatskoj radio televiziji, slažem se sa gospođom Pusić da smo se tisuću puta opekli, ali nas ovim zakonskim prijedlogom, Vlada Hrvatsku javnost doista želi spržiti. Što se dogodilo? Nakon što se Hrvatska radiotelevizija ispravno, što je pozitivno, opredijelila za radnički referendum, Vlada je definitivno odlučila ili će HRT biti naš servist ili neće biti ničiji servis. HRT, ja se slažem gospodo zastupnici jer mastodont treba puno toga mijenjati, međutim, ne možete mijenjati te odnose od danas do sutra. Ja se čak i slažem da bi 90% Hrvatskih poslodavaca kakve su okolnosti u ovome trenutku u velikoj mjeri upravo zbog poteza koje povlači Vlada pristali da imaju 25% manje prihode, no što su imali 2008. godine, ali ako se tom mjerom pristupi Hrvatsku radioteleviziju mi ćemo tu televiziju zapravo gurnuti u stečaj, a ona kakva god da je još uvijek je neusporedivo bolja, otvorenija od mnogih komercijalnih televizija. Prema tome, pošto su ovo mjere koje direktno gaze jedan javni servis, Klub IDS-a je apsolutno protiv uopće razmišljanja da se na taj način itko u ovoj zemlji poigrava demokracijom.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Najprije oko ovog Prijedloga izmjena Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, apsolutno odbacujem sve što je u svojoj elaboraciji iznio zastupnik Kajin, to gospodine zastupniče nije točno. Hrvatska radiotelevizija jest, isto tako hrvatska radiotelevizija koja radi, djeluje u Republici Hrvatskoj, koja je itekako ošinuta gospodarskom krizom i mi smo u programu gospodarskog oporavka vrlo jasno rekli, da ćemo među ostalim mjerama za potporu gospodarstvu izvršiti jedan veliki posao koji do sada nije bio obavljen a to je smanjivanje neporeznih davanja. I mi smo to učinili vezano za Hrvatske šume, za Hrvatske vode, za turističku zajednicu itd. Ovo jest također neporezno davanje na temelju koga se od građana Republike Hrvatske prikupi do milijardu i pol kuna. Prema tome naša je odluka na tragu programa gospodarskog oporavka. S jedne strane jačanje gospodarstva, s druge strane potpora stanovništvu, potpora prije svega najugroženijim skupinama u Hrvatskome društvu. MI smo razgovarali sa vodstvom, privremenim vodstvom doduše Hrvatske radiotelevizije i dogovorili način na koji ćemo rješavati probleme koji na Hrvatskoj radio televiziji nisu mali, uz ostalo spominjem i dugovanje državnom proračunu. Prema tome, dogovoreno je da će do 1. listopada Hrvatska radiotelevizija pripremiti plan restrukturiranja, predočiti Vladi i onda ćemo se dogovarati o daljnjim mjerama. Mi smo također dogovorili da će se ta odluka prolongirati amandmanom Vlade koji ćemo donijeti u četvrtak, do 1. studenoga ove godine, i zato prihvaćam prijedlog gospođe zastupnice Pusić, da ovaj Zakon ide u dva čitanja, na temelju konstruktivnog prijedloga, a sve ostale insinuacije iz izlaganja zastupnika Kajina u ime Vlade žestoko odbijam i odbacujem.
Dakle. Ovaj Zakon kao što smo čuli. Ispravak netočnog navoda? Može ispravak, ali ne može replika.
Gospođa predsjednica Hrvatske vlade rekla je da se služim insinuacijama. Netočni navod. Nije točno da sam se ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Ne služim se nikakvim insinuacijama... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Dajte molim vas završite, molim vas. Idemo dalje, nećemo trošiti vrijeme, molim vas.¸ Završite molim vas s vašim ispravkom.
Tek sada, nakon što je hrvatska Vlada povukla svoju odluku svima u hrvatskoj javnosti je jasno da …/Govornik isključen./… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala. To je rasprava o nametima, a ne o ispravku netočnog navoda. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Ovaj prijedlog zakona ide u redovitu proceduru. Idemo dalje. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, P.Z. br. 560, točka 5. prijedloga dopune dnevnog reda? Nema. /Smijeh./ A ima. Pa ljudi moji ne moram ja sve vidim, šta je vama. /Smijeh./ Ne mogu ja gledat tamo i vidjet ovamo. /Smijeh./ Naime, na sreću nisam razrok pa ne mogu vidjet. Izvolite, potpredsjednice. I ne treba burna reakcija na to, dovoljno je samo upozorit da nisam vidio.
Predsjedniče, sve je u redu. Ali nije u redu sa onim što Vlada predlaže, a predlaže ja mislim gotovo već idemo prema 100% zakona po hitnoj proceduri. Hitna procedura je mogućnost i predviđa donošenje zakona po takvom ubrzanom postupku što znači po drastično skraćenoj raspravi samo u izuzetnim situacijama. Mi ovdje imamo prijedlog zakona koji zadire u porezni sustav. Naš porezni sustav zbog takvog načina zadiranja u njega, zbog takvih intervencija, izmjena i dopuna tog poreznog sustava već duže vrijeme traži ozbiljnu reformu i već duže vrijeme ne ispunjava osnovne ciljeve prema državi s jedne strane i prema poreznim obveznicima s druge strane, a to znači prema razvoju Republike Hrvatske pa onda isto tako i prema suzbijanju svih problema s kojima se Hrvatska u zadnje vrijeme u gospodarskom smislu suočava. Dugo se govori i dugo Vlada najavljuje mjere, a onda Sabor dovodi u situaciju da preko noći prima zakone, raspravlja o njima i donosi odluku. Stručnjaci ne podržavaju ovakav način izmjena poreznog sustava. Nije u interesu niti građana niti gospodarstva. Ja mislim da bi bilo u interesu budućnosti Hrvatske da čitav Sabor ne dozvoli ubuduće Vladi da se ponaša na ovakav način i da ovakvim ozbiljnim temama koje imaju ozbiljne posljedice raspravljamo i odlučujemo preko noći. Predlažem da se i ovaj i sljedeći zakona stave u redovnu proceduru.
Hvala. Izjasnit će se potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Vlada ostaje kod svoga prijedloga da ovi zakoni idu u hitnu proceduru. Radi se o zakonima koji su iz predloženog programa Vlade Republike Hrvatske za gospodarski oporavak Republike Hrvatske. Ako netko misli da na gospodarskom oporavku Republike Hrvatske, na oporavku gospodarstva, na čuvanju radnih mjesta i na potpori građanima Republike Hrvatske u ovom trenutku ne treba ništa raditi onda je to naravno legitimno građansko političko pravo onih u ovom Hrvatskom saboru, parlamentu koji sjede i koji misle da ne treba ništa raditi, da treba čekati i da se treba nadati da će kriza proći sama od sebe. Ona je velika, žestoka u cijelom svijetu. Pogledajte kakve brze, doslovce preko noći odluke donose vlade mnogih zemalja Europske unije. To je dužna i ova Vlada. Vaše je pravo to poduprijeti, vaše je pravo to ne poduprijeti i time reći da se gospodarski oporavak Republike Hrvatske ne očekuje i da vam nije poželjan. Dakle, vrijeme je za hrabre i odlučne odluke i ja molim Hrvatski parlament da to podupre. Naime, odluke se ne moraju donositi preko noći, one će se pretpostavljam donositi danju u Hrvatskom parlamentu. A što se tiče Vlade, Vlada će raditi cijelo ljeto. Nema nikakve zapreke da i Parlament i produži svoje zasjedanje i da se sastaje tijekom ljeta. To je naravno vaša odluka. Ali kriza je tako duboka i teška da nema vremena za kukavičluk, nema vremena za odustajanje i nema vremena za posustajanje. Pravo je svakoga od nas na koju će se stranu svrstati [[Upadica: Bravo.]]
Hvala. Znači imamo primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovog zakona. Vlada ostaje kod svog stajališta. Stavljam na glasovanje prijedlog za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona o porezu na dobit. Molim tko je za da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? 76 glasova za, 54 protiv. Znači, ovaj prijedlog ide po hitnom postupku. Imamo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Primjedbu da se ne ide u hitni postupak je već iznijela gospođa Antunović u prethodnom, ali evo izvolite.
Pa nisam iznijela sve. Naime, kriza u Hrvatskoj traje već dvije godine. Do prije godinu dana ili godinu i pol dana, ma prije godinu dana iz hrvatske Vlade sa mjesta na kojem se prvotno trebalo početi upozoravati i raditi nešto protiv odnosno u korist suzbijanja krize nije se ni priznavalo da kriza postoji. U zadnjih godinu dana govori se ozbiljno o krizi, ali radi se na način da se predlažu zakoni koji se moraju donositi po hitnom postupku. Naravno da nitko s ove lijeve strane, a naročito ne ja, nismo protiv toga da se nešto radi, ali ovo što se radi ne zaslužuje podršku. Radi se parcijalno, radi se onako kako ne treba, radi se bez sagledavanja pravih posljedica onoga što se donosi. Ponovit ću, porezni sustav je u stanju raspadanja. Porezni sustav ne udovoljava više gotovo niti jednom cilju zbog kojeg postoji. Pristupati poreznom sustavu na način da se u ovih godinu dana od kako gospođa Kosor sjedi na čelu Vlade nije pristupilo i nije došlo pred ovaj Sabor sa ozbiljnim prijedlogom reforme u koji će biti uklopljene i ove mjere, ali ne samo ove mjere nego i sve one ostale koje je davno već trebalo donijeti, koje smo mi s ove lijeve strane itekako i bezbroj puta predlagali. To je način kako treba raditi. Nitko od nas nema protiv toga, naprotiv. Vi ste oni koji trošite vrijeme, vi ste oni koji trošite vrijeme bez da išta predlažete, vi ste oni koji loša rješenja žele inaugurirati preko .... [[Govornica isključena, ne čuje se.]]
Hvala. O ovom prijedlogu je predsjednica Vlade se izjasnila. Želi li dodatno? Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa nešto tu sa logikom u ovom prijedlogu nije u redu. Dakle, s jedne strane gospođa zastupnica kaže da Vlada troši vrijeme, a s druge strane se protivi hitnome postupku. Dakle, nešto apsolutno s tim nije u redu. Ja samo želim još jedanput podsjetiti da je program gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske u ovakvom obliku, a segmenti toga programa dolaze sada pred vas zastupnike, podržala je Svjetska banka, iz Svjetske banke gdje su rekli da je to odličan program samo ga treba provesti, MMF ali svakako i Hrvatska narodna banka. Podsjetit ću svakako i Gospodarsko socijalno vijeće. Mislim da su to dovoljni argumenti da i vi gospođe zastupnice i gospodo zastupnici prihvatite da se ove odluke donesu hitno jer živimo u osobito teškim vremenima i nikakvo odlaganje nije prihvatljivo.
Hvala. Čuli smo protivljenje da se donese po hitnom postupku. Čuli smo odgovor Vlade. Tko je da se primijeni hitni postupak kod donošenja ovog zakona molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku prihvaćen je većinom glasova 79 glasova za, 52 glasa protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Ustavnog zakona o izmjenama i dopunama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, P.Z. br. 569 točka 8. prijedloga dopune? Nema. Tko je da se primijeni hitni postupak kod donošenja ovog Ustavnog zakona molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog da se ovaj Ustavni zakon donese po hitnom postupku prihvaćen je jednoglasno sa 131 glas. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 18 sjednice? To su akti od točke 9. do 12. točke predložene dopune. Da ne bi čitao čuli smo ih već. Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Dame i gospodo zastupnici. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 18. sjednice sa 12 novih točaka od kojih ste 11 dobili na klupu a 12 ste naknadno uvrstili. To je Prijedlog zakona o povjereniku za informacije, prvo čitanje, P.Z. broj 562. predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 564. Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije u vezi s Nacionalnim programom za Hrvatsku u okviru Programa IPA komponenta pomoć u tranziciji i jačanje institucija za 2009. godinu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 565. Četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt Potrebe pravosudnom sektoru s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, P.Z. broj 566. 5. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 567 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu cestovnim prometom s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 568 7. Izvješće o stanju kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2009. godinu. 8. Izvješće o radu Uprave za probaciju Ministarstva pravosuđa za 2009. godinu. 9. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini. 10. Prijedlog odluke o imenovanju Vijeća za vodne usluge. 11. Godišnje izvješće Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. 12. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u provedbi manifestacije "Tragovima pradjedova". Prijedlog dopune dnevnog reda kako sam već rekao dodijeljeno vam je na klupe uz dodatak točke 12. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu cestovnim prometom, P.Z. broj 568, točka 6. usklađuje se propisima Europske unije, te se sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupak kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molimo uključimo se radi provjere kvoruma. Rezultat? 99 znači možemo nastaviti sa radom i glasovati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, 564, točka 2.? Nama. Onda glasujmo o prijedlogu hitnosti za ovaj zakon. Izvolite uključimo se i glasujmo. Molim vas tko je za ovaj prijedlog da ide po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Jednoglasno. 109 hvala. Drugo ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Europske komisije u vezi sa Nacionalnim programom za Hrvatsku u okviru programa IPA komponenta pomoć u tranziciji i jačanju institucija za 2009. godinu, P.Z. točka 3.? Ako nema, tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Jednoglasno 110. hvala. Ima li to od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt Potpore pravosudnom sektoru, P.Z. broj 566, točka 4. prijedloga? Nema. Tko je za ovaj prijedlog neka digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 110. Ima li to od zastupnika primjedbu na primjenu postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, P.Z. 567, točka 5.? Nema. Tko je za prijedlog za hitnost? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 111. Ima li to od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ostalih točaka dnevnog reda 18. sjednice, to su akti pod brojem 1 te od 7. do 12. točke? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Prisežem.
Zahvaljujem. … [[Pljesak.]] Čestitam novom zastupniku i želim puno uspjeha u radu i posebice u saborskim klupama. Hvala lijepa.
Predlažem da prije glasovanja o prijeđenim točkama izvršimo dopunu dnevnog reda. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 18. sjednica s 11 novih točaka. Prvo prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, prvo čitanje, P.Z.E. broj 570. Drugo Prijedlog Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 571. Treće prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske, s končanim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 572. Četvrto, prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika dijela člana upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Peto, izvješće o provedbi Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe u razdoblju od 10. lipnja 2008. do 31. prosinca 2009. godine, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Šesto, izvješće o provedbi Državnog pedagoškog standarda u osnovnoškolskom sustavu odgoja i obrazovanje u razdoblju od 10. lipnja 2008. do 31. prosinca 2009. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Sedmo, izvješće o provedbi Državnog pedagoškog standarda srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja u razdoblju od 10. lipnja 2008. do 31. prosinca 2009. godine, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Osmo, godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2009. godinu, predlagatelj Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga. Deveto, izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2009. godini, predlagatelj Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Deseto, prijedlog Odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi privatizacije INA, Industrija nafte d.d., te svih ugovora i dodataka ugovora između Vlade Republike Hrvatske i strateškog partnera MOL, Hungarian and gas plin, predlagatelj Istražno povjerenstvo za utvrđivanje činjenica u vezi privatizacije INA-e, Industrija nafte te svih ugovora … [[Ne razumije se.]] ugovora između Vlade Republike Hrvatske i strateškog partnera MOL-a. Jedanaesto, prijedlog Odluke o izboru jednog suca Ustavnog suda Republike Hrvatske, predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika uređuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o zaštiti od neionizirajućeg zračenja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 571, točka 2. usklađuje s propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika u primjeni hitnog postupka, kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključite se radi provjere kvoruma.
Uključimo se radi utvrđivanja kvoruma. Hvala, 98, možemo odlučivati. Prelazimo na utvrđivanje dopune dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske, P.Z. broj 572, točka 3.? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovaj zakon. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 96 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 18. sjednice? To su akti pod točkom 1. te od točke 4. do 11. točke predložene dopune. Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Dame i gospodo zastupnici, nastavak sjednice Hrvatskog sabora je u utorak, dakle šestoga radi obimnosti dnevnog reda. Znači, jedan dan ćemo sljedeći tjedan, a odlučit ćemo za onaj zadnji tjedan kako budemo postigli odgovarajuće tempo rasprava, onda ćemo vidjeti koliko će do petnaestoga dana morati još se raditi. Dakle, u utorak u 9,30 sati počinjemo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, P.Z. 546. Hitni je postupak. U utorak u 9,30 sati. Hvala i dobro se odmorite za sljedeće napore. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Sabora. Dakle, javljam se ovdje kao potpredsjednik kluba SDP-a i kao predsjednik Odbora za medije. Mi u našem dnevnom redu pod točkom 11. imamo predviđenu raspravu o izmjenama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, a pod točkom 27. novi Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji. Zbog zbivanja na Prisavlju, jučerašnjeg imenovanja nove direktorice programa, zbog toga što su dva člana vijeća, vijećanice Vijeća programskoga dale ostavku na svoju dužnost, zbog toga što to Vijeće sada više nema potreban broj članova da izabere novog ravnatelja, zbog toga što je situacija na Hrvatskoj radioteleviziji po ocjeni kluba SDP-a dramatična, a sjednicu Odbora za medije sazvao sam danas za 13,30 sati. Klub SDP-a predlaže da izmijenim termin sjednice odbora, da se sjednica odbora održi odmah, recimo u 10 sati i da ove dvije objedinjene točke, točku 11. i 27. raspravimo danas, odmah nakon sjednice odbora jer stanje na HRT-u iziskuje hitnu raspravu u ovom Domu. Hvala vam lijepa.
Molim da se utvrdi kvorum jer ćemo prijeći na proširenje dnevnog reda. Molim uključimo se. Uključimo se da ne zaboravimo provjeriti je li se zacrvenilo na odgovarajućem mjestu. Nismo se uključili, dame i gospodo. Zbog čega moram biti toliko dosadan da po pet, šest puta opominjem, ljudi moji ako smo tu nazočni uključimo se da vidimo da smo tu. Da vidimo rezultat. 83 je uključeno. Možemo prijeći na glasovanje. Prvo, gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 18. sjednice sa 14 novih točaka. 1, Konačni prijedlog Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije P.Z. br. 423, treće čitanje, 2, Prijedlog zakona o pravu državljana drugih država članica Europske unije u izborima za predstavnička tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 587, 3, Prijedlog zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 588, 4, Prijedlog zakona o zaštiti od požara, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 589, 5, Prijedlog zakona o izborima članova u Europski parlament, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 590, 6, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mjenici, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 591, 7, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 592, 8, Prijedlog izmjena Državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe, 9, Prijedlog izmjene i dopune Državnog pedagoškog standarda osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja, 10, Prijedlog izmjena i dopuna Državnog pedagoškog standarda srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja, 11, Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2009. godinu, 12, Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2009. godinu, 13, Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2009. godinu i 14, Godišnje izvješće o radu upravnog vijeća HINA-e od 1. svibnja 2009. do 30. travnja 2010. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam, Prijedlog zakona o pravu državljana drugih država članica Europske unije u izborima itd., P.Z. br. 587, točka 2; Prijedlog zakona o državnoj potpori poljoprivredi, P.Z. br. 588, točka 3; Prijedlog zakona o zaštiti od požara sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 589 i Prijedlog zakona o izborima članova za Europski parlament u konačnom prijedlogu zakona, P.Z.E. br. 590, točka 5, usklađuju se s propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. Još jedanput molim vas da sve bude jasno. Da vidimo rezultat. 88 ponovo. Ima nas više ovdje, ali idemo dalje. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o mjenici, P.Z. 591, točka 6? Da, gospođa potpredsjednica Željka Antunović.
Vrlo kratko i jednostavno, nema niti jednog na Poslovniku utemeljeno razloga da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Predlažem redovnu proceduru.
Hvala. Imamo primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za donošenje ovoga zakona. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon će ići u hitnom postupku, jer je glasovalo 72 za, 4 suzdržana i 22 protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj školi. P.Z.br. 592. točka 7.? Da. Gospođa Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, Klub zastupnika SDP-a ne slaže se sa, da ovaj zakon donesemo po hitnom postupku. Naime, u obrazloženju hitnosti postupka piše da se nalazi u osobito opravdanim državnim razlozima, odnosno planom provedbenih aktivnosti i programa gospodarskog oporavka. Ako pročitate tekst zakona u samom sadržaju nema niti jedne mjere iz plana gospodarskog oporavka. Ovdje se govori o tome, o redoslijedu izricanja pedagoških mjera, govori se o tome koji su uvjeti za poslove učitelja razredne nastave. Dalje se govori o prestanku ugovora sa 65 godina života, govori se o tome kada prestaje mandat ravnatelja škole, kako se daje otkaz itd. Dakle, nema niti jedne mjere iz programa gospodarskog oporavka i doista ne postoji niti jedan poslovnički razlog da o ovom zakonu raspravljamo po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Kao što ste čuli ima Klub zastupnika SDP-a primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Hitnost postupka izglasana je većinom glasova, 76 glasova za, 27 protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 18. sjednice. To su akti pod točkom od 1. te od 8. do 14. da ih ne čitam. Imamo li? Nemamo. Ako nema primjedbi, zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Molim predsjednike odbora da za ponedjeljak sazovu sjednice odbora kako bi raspravili točke iz dopune dnevnog reda, inače ćemo u ponedjeljak početi mjesto u 9 i po, u 10 sati kako bi odbori imali malo više vremena. Dakle, u ponedjeljak 12. nastavljamo sa sjednicom u 10,00 sati. I odmah da najavim točku dnevnog reda s kojom ćemo početi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. To je drugo čitanje, P.Z. br. 499. Prelazimo. Da izvolite, gospođa Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Obzirom na novonastalu situaciju molim stanku u ime kluba HNS-a i HSU-a od 5 minuta.
U vezi čega?
Obzirom na novonastalu situaciju u glavnom Gradu Republike Hrvatske i policijsku akciju.
Molim vas. Molim vas lijepo. Predsjedavajući sjednicom Sabora neće odobriti stanku za sastanak Kluba zastupnika ukoliko se zahtjev za stanku podnosi A)prije utvrđivanja dnevnog reda i prijelaza na dnevni red, drugo iz razloga za vezani za rad radnih tijela Sabora i u vezi sa istupom, izjavom zastupnika izvan Sabora. Ja ne znam koju mi možemo onda, svaki puta možemo tražiti pauzu kada se nešto negdje desi i netko procijeni da treba o tome raspravljati. Molim vas lijepo. Ne vidim, ma izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahtjev za stanku koji sam podnijela u ime Kluba zastupnika HNS-a HSU-a ne odnosi se ni na jedan od tri slučaja koje ste vi ovdje spomenuli. Nije isključena mogućnost da se odobri stanka niti jednom od ova tri razloga koja ste vi naveli nego novonastalom situacijom u glavnom Gradu i policijskom akcijom koja je apsolutno relevantna za Državni parlament i smatramo da je I smatramo da poslovnički apsolutno se kvalificira kao razlog za stanku koju traži Klub a mi ćemo obrazložiti nakon stanke detaljnije razloge.
Molim vas. U ovom Saboru nije zabranjeno niti postoji bilo kakva zabrana da se govori o nekim točkama koje su utvrđene u dnevnom redu. Pretpostavljam situaciju da se uvijek može ocijeniti da je neki događaj negdje ili u Bjelovaru, Zagrebu ili u Metkoviću ili Dubrovniku pa onda tražiti pauzu da se o tome može govoriti. Ja mislim da mi to ne možemo prihvatiti, ja ću ovaj prijedlog staviti na glasovanje, tko je za ovaj prijedlog da se dozvoli u pogledu situacije u Gradu Zagrebu rasprava... Ma molim vas lijepo, ne odobravam pauzu. Molim lijepo. Idemo dalje, nismo završili dnevni red. Ne možete stvarati atmosferu kada vama politički odgovara u ovome Saboru.
To nije stvaranje atmosfere.
Ne znam o čemu govorite, govorite o stanju u Gradu Zagrebu. Gospodin MIlanović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Da nemamo povijest rada u ovom Saboru kakvu imamo, ja bih se složio s vama, dakle vaša opaska je logički i politički na mjestu, problem je samo u tome što to po prvi puta čujem u ovom Saboru. Dakle, praksa je drukčija, odlučite kako hoćete, znamo što se događa u Zagrebu. Ne znam koji veseljko isključuje ovo. Ali postoje i drugi načini da se o tome govori. Međutim, neću dugo, nemojte dobacivati. Imamo potpuno drugačiju praksu cijelog niza godina i slučajeva privatnog korištenja prava pauze. Ako želite sada prelomiti možete i to, ali morate imati na umu da je praksa drukčija i to sada prvi puta, pa i tautološki tumačite poslovnik, ako hoćete tako u redu. A o temi o kojoj je htjela govoriti gospođa Pusić ima i drugih načina da govorimo, može ovo, može drugo, donesite vi odluku imate većinu.
Gospodin Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja mogu razumjeti da vi tumačite Poslovnik onako kako je neophodno da ga tumačite i tu mi ne možemo ulaziti u spor sa vama i ne dati vam za pravo. Međutim, činjenica jeste gospodine predsjedniče na temelju informacija koje dobivamo jedna grupa vijećnika Gradske skupštine Grada Zagreba, dakle predstavnika građana Grada Zagreba kao što smo mi predstavnici naroda u ovoj državi, jeste privedena po našoj policiji. Ako to vama šta onda, onda ću ja tražiti da o tome raspravljamo u ovome Saboru, nisam imao namjeru to tražiti. Ja vas molim da ovaj interes za tom stvari zadržimo na ovoj razini, to jeste problem. Da se one koji su izabrani, koji imaju stav svoje skupštine, o jednoj stvari, i koji stav te Skupštine nastoje braniti svojom prisutnošću na određenom mjestu privodi od strane policije. Prema tome, to jeste nešto što se tiče nas, jer i mi sutra možemo biti u poziciji, zbog toga što.
Molim vas. Neka kolega završi.
Ja vas molim kolegice i kolege, posebno molim kolegice i kolege iz HDZ-a, bilo je prilika da naša policija djeluje za mnogo ozbiljnije stvari. Za povike na stadionima, na koncertima, pozive za nasilje pa to nije činila, ne vidim ni razloga zašto da to čini u slučaju kada se može razgovarati, može pregovarati o stvarima o kojima treba razgovarati i pregovarati, posebno ako su u nju uključeni ljudi koji smatraju da je njihova obaveza da budu tamo a izabrani su od građana ovoga Grada. Ja dakle mislim da mi o ovoj stvari možemo na nekom drugom mjestu raspravljati, ali nisam za to da se ignorantski odnosimo prema ovom što je inicirala gospođa Pusić kao stvar, a ne kao zahtjev da ovoga trenutka počnemo raspravu o tome.
Gospođe i gospodo, molim vas. Ne ulazim uopće što se to dešava, to je samo rečeno da se nešto dešava u Zagrebu. Mogu biti izviješćen, mogu biti informiran, ne moram biti informiran. Svaki dan ima događaja koji se dešavaju u Gradu Zagrebu i drugim gradovima. Mi bi ovim načinom stvorili presedan u Hrvatskom saboru da kad se god netko sjeti praktično da proglasi neki problem ili važnim ili manje važnim ili ne znam koliko važnim, da se onda traži da se o tome raspravlja u Hrvatskome saboru. Postoji jedna procedura. Znamo kako pojedine točke dnevnog reda dolaze na sjednicu Hrvatskoga sabora, kako se o njima glasuje i kako ih uključujemo. Mi nismo završili rad ove sjednice niti smo iscrpili sve točke dnevnog reda, odnosno o glasovanju koje smo ovdje dobili. Ja zbog toga mislim da mi trebamo, ja nisam protiv da se o bilo koje problemu raspravlja ako ga netko kvalificira kao jako važan nek se to u jednoj proceduri na neki način iznese, utvrdi i nema nikakvog razloga, mi ćemo pozvati i sazvati ako je to toliko važno izvanrednu sjednicu Sabora jer danas mi zaključujemo. Mi ćemo sazvat izvanrednu sjednicu Sabora ako su problemi tako važni. Ali ad hoc ovako reći tražim pauzu jer se nešto dešava u Gradu Zagrebu, ja mislim da to nije dovoljno obrazloženje i zato mislim da ne bi trebalo dalje ovu stvar razvlačiti. Ili podnesite nam pismeni prijedlog da se neka točka dnevnog reda uvrsti, ja ću pozvati sve, klubove zastupnika HDZ-a i imam pravo sazvati izvanrednu sjednicu pa ćemo o tome raspraviti. Gospodin Furio Radin, izvolite.
Gospodine predsjedniče, nemojte pogriješit ovaj put. Nemojte pogriješit jer su uhapšeni gradski zastupnici. … [[Upadica se ne razumije.]] Ima itekako veze. Nemojmo pogriješiti, dajte…
Uhapšeni su i saborski zastupnici.
U Saboru se raspravlja o stvarima, a ovo se desilo naglo i naglo o tome treba raspravljati.
Gledajte postoji zakon, ne znam tko je uhićen, žao mi je da je bilo tko uhićen, ali zna se kako se uhićuje. Ima tamo točno u zakonu predviđeno kad se uhićuje nešto. Pa i saborski zastupnici su neki uhićeni pa nismo dizali ovakvu galamu. Gospođa Vesna Pusić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, podsjećam da nisam tražila da se stavi točka na dnevni red za raspravu. Tražila sam stanku u ime kluba 5 minuta. Stanka služi zato da vam nakon stanke, nakon konzultacija sa klubom mogu detaljno obrazložiti razloge stanke. … /Buka u dvorani./… Prema tome, poslovnički je to potpuno u skladu sa svim pravilima i molim vas još jedanput da u ime kluba HNS-a i HSU-a da nam odobrite stanku.
Zastupnik Stipe Gabrić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja se moram javit za riječ ovdje s obzirom da su mene kao gradonačelnika privodili nekoliko puta u marici u Dubrovnik na osnovu lažne, ispostavilo se kasnije lažne prijave načelnika Policijske postaje u Metkoviću da sam mu ja prijetio s mog mobitela što se utvrdilo kasnije da nisam. Ovaj Visoki dom, Hrvatski sabor je negdje lani pred lokalne izbore po peti put meni skinuo imunitet, glasali smo svi i ja sam glasao, a prijava je bila da sam prijetio visokoj policijskoj djelatnici u Dubrovniku, Boženi Cvjetković-Redžo pa sam umjesto da sjedim ovome Saboru sedam puta išao u ročište i u ponedjeljak odbacila se kaznena prijava na Županijskom sudu u Dubrovniku, odbačena kao neosnovana jer nisam prijetio. Nitko od prisutnih, tada sam molio da svi glasuju da se meni skine imunitet. Kad me policija ukrcala u maricu, vodila, tada sam bio i županijski vijećnik Županije dubrovačko-neretvanske i bio sam vodeći koalicijski partner tada. Nitko nije ni mrdnuo prstom što se to događa da gradonačelnik jednoga grada, da zastupnik jedne županije ne najveće, ali najljepše, šta se to s njim događa, zašto su ga priveli i zašto su ga progonili. Ako u ovoj državi postoje zakoni zakone treba poštivati i ja isto sam kad sam išao na glasovanje ovdje nisam mogao proći kroz Gundulićevu, okrenuli ste desno s druge strane došli smo u Sabor. I čitao sam i uključeni smo svi u tu Gundulićevu i u tu Varšavsku. I sramotno je, ali ama baš je sramotno da poduzetnik, da li je to naš ili stranac koji je dobio sve potrebne dokumente, sve potrebne papire… … [[Upadica se ne razumije.]] Sve, je, je rasprava je jako, rasprava … [[Govornik se ne razumije.]] od ovoga Sabora gospodo htjeli napraviti kokošinjac. Nedopustivo je da mi ovdje, danas je 15., završavamo glasovanje. Neka gradski vijećnici Gradske skupštine Grada Zagreba neka to rješavaju jer su ne tako davno donijeli odluku o DPU, Varšavske i Cvjetnoga, a nije donesena u ovom Saboru. [[Pljesak.]] Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim vas, dame i gospodo. Mi ovim činimo stanoviti presedan u Hrvatskom saboru, kada tekući događaj, ma koliko on bio ozbiljan itd. želimo automatizmom na neki način prenijeti i raspravljati u Hrvatskom saboru. Ako to mi prihvatimo onda budite uvjereni da će ovaj presedan služiti svima komu god padne na pamet da je negdje jako teška situacija ili da se nešto desilo, da se onda raspravlja u Hrvatskom saboru. Ja zbog toga ne želim na sebe preuzet odgovornost, ja ne želim pred hrvatskom javnošću ispasti da zatvaram oči i da neću da omogućim poslovnički raspravu. Ali ja vas molim, ovo je jedan presedan da se, ma o kakvom se ozbiljnom pitanju radi, mislim da tu treba postojat nekakva procedura, a ne da se ad hoc raspravlja o nečemu. Javit će se još 7 ili 8 predstavnika klubova koji će također tražiti riječ i izjašnjavanje, jer je ovdje sada ne samo taj događaj. On ima itekako ostale reperkusije na sustav koji funkcionira ili ne funkcionira. Prema tome, ja vas molim da, ja bih se želio posavjetovati sa predstavnicima klubova. Evo. Molim? Može.
Dakle, ja vas na neki način razumijem. Nije presedan. Pravilo je bilo u ovom Saboru da se institut stanke rabi za potrebe stranke. To je činjenica. Sada želite, dakle striktno i po smislu i tautološki primijeniti Poslovnik. Sada u stvari ne radite presedan, nego sada podvlačite crtu. Na vama je da odlučite šta ćete, ali ne bi bio presedan da se stanka traži i odobrava iz razloga koji nemaju veze sa procedurom koja je trenutno na dnevnom redu. To je činjenica. Dakle, ne bi bio presedan. Ako sad podvučete crtu onda ste podvukli zauvijek, a što se tiče same teme, tema je važna. O njoj ćemo govoriti. Možemo ovdje, ne moramo vi morate donijeti odluku sada. Ta odluka će biti jedna druga vrsta presedana.
Slažem se potpuno s vama da je to svakako presedan riješilo se ovako ili onako. Ali ja upozoravam Hrvatski sabor da sutra kad netko imao neki drugi razlog da isto ovo zatraži, a jedan veliki dio se ne bi s time složio šta ćemo onda? Hoćemo li onda imati iste kriterije i mjerila za svakoga ili ćemo onda govoriti i držati ovdje govore kako to ne bi trebalo? Ja na to upozoravam. Ja predlažem sljedeće rješenje. Mi imamo još dvije točke dnevnog reda. Zatim ćemo glasovati o sucu Ustavnog suda. Za to vrijeme će biti pauza i nakon što to glasovanje bude ja ću dati riječ gospođi Vesni Pusić, a i molim vas ostale da se ne bi sad javljali da počnu opet političke polemike oko toga. Dakle, nakon što bude pauza za glasovanje o sucu Ustavnog suda dobit će riječ, ali samo gospođa Vesna Pusić. Evo to je moj prijedlog. Zato nastavljamo. Molim vas nastavljamo s radom. Molim vas! Sada prije nego prijeđem na zadnju točku današnjega glasovanja dnevnog reda upozoravam da će nakon pauze koju ćemo dati u, dovoljno je ja mislim 20 minuta, jer nema, dva su kandidata prema tome to se može glasovati, i nakon toga molim zastupnice i zastupnike da se vrate u saborske klupe, kako bi mogli objaviti rezultat glasovanja i kako bi mogli saslušati gospođu Vesnu Pusić koja je tražila. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Izvolite gospodine.
Gospodine predsjedniče, ja mislim da se ne može dati jednom klubu samo riječ, u tom slučaju ja tražim stanku.
Oni su tražili.
Svaki predsjednik kluba ima pravo nakon toga tražiti stanku, onda ju tražim i ja, jer hoću govoriti nakon gospođe Pusić, jer ne mogu se složiti s tim da ovaj Sabor raspravlja o nečem o čemu nema podataka. Mi ne možemo kritizirati i raspravljati o postupku hrvatske policije, a nemamo podataka što se događa. Prema tome, molim stanku onda također i ja.
Dame i gospodo, kao što sam najavio sada ću dati riječ od trajanju po pet minuta, gospođi Vesni Pusić, pa i gospodinu Andriji Hebrangu koji su tražili riječ. Izvolite gospođo Vesna.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Smatram da je Klub HNS-a i HSU-a legitimno tražio stanku u ime Kluba, budući da razlog koji smo naveli ne potpada ni pod jedno od tri poslovnička ograničenja. U ovom trenutku uhapšeno je 100-tinjak građana i građanki Republike Hrvatske, uključujući neke zastupnike u Gradskoj skupštini Grada Zagreba koji su mirno prosvjedovali u centru grada. Varšavska i Gundulićeva ulica, ulice u centru glavnog Grada Republike Hrvatske su u ovom trenutku pod blokadom ekstremno jakih policijskih snaga. Ne ulazeći uopće u razloge prosvjeda, očito je da je u Zagrebu u ovom trenutku stvoreno izvanredno stanje i ozbiljna opasnost po građanska prava. Kao saborski zastupnici smatramo da to jeste naš posao i smatramo da je zadaća saborskih zastupnika da imaju punu informaciju i da zauzmu stav o takvoj akciji snažne policijske intervencije. Kolega Hebrang je prije ove stanke rekao da mi ne znamo o čemu se radi. Smatramo da kolega Hebrang ima pravo, mi ne znamo o čemu se točno radi, i zašto toliko velika policijska represija, ali mi bi trebali znati i upravo zbog toga što bi trebali znati Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika traži da u Sabor dođe ministar unutarnjih poslova Tomislav Karamarko i da Hrvatskom saboru i zastupnicima u Hrvatskom saboru objasni razloge takve policijske intervencije i objasni o čemu se radi i da punu informaciju o ovom slučaju.
Hvala lijepa. Gospodin Andrija Hebrang, predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. MI u Klubu smatramo da se radi o dvostrukom presedanu jer se točke na dnevni red ne meću institutom prekida sjednice, nego predlaganja točke na dnevni red. Drugi presedan je da mi kao zakonodavna vlast, trebamo po zahtjevu kolegice Pusić ući u nadzor nad izvršnom vlasti, to znači nad policijom, to znači ukidanje pravne države. Zakonodavna vlast i izvršna vlast su odvojene vlasti, mi ne možemo u ovom trenutku komentirati što radi policija. Ja se nadam i pretpostavljam da radi po Zakonu. Na temelju kojih informacija ću ja kritizirati policiju, na temelju ovoga što sada vidim na portalima, vidim čitam, uhićen Šprem a vidim ga tu u Saborskim hodnicima. Sabor još nije zatvor, nije uhićen, on je još uvijek slobodan čovjek. Na temelju polu informacija i dezinformacija s raznih portala Hrvatski sabor ne može raspravljati i donositi zaključke. Ako mi danas prihvatimo raspravu o onome što radi policija čija je dužnost uspostava reda i očuvanje zakona onda mi rušimo pravnu državu. Onda smo mi protiv svake daljnje rasprave, neka policija radi svoj posao, ako griješe, postoje državne institucije koje će to ispitati i koje će podnijeti odgovarajuće zahtjeve za postupak. Hrvatski sabor ne može osuđivati postupke policije jer to nije njegova dužnost. Pogotovo ne na temelju ovakvih nepotpunih i netočnih informacija. Poštujmo pravnu državu neka radi pravna država svoj posao, neka radi Sabor svoj posao a loše političke poteze u Gradskoj skupštini SDP-a i HNS-a ovaj Sabor neće umivati. Hvala.
Imamo jedan ispravak gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ekstremno je netočno da nije dužnost Sabora da kontrolira izvršnu vlast. To je prva dužnost Sabora, prva dužnost parlamenta je da ima kontrolu nad izvršnom vlasti, a nije se tražilo da se bilo koga osuđuje ili ne osuđuje upravo zato što nemamo punu informaciju osim o činjenici da su vrlo snažne policijske snage u centru Zagreba, tražili smo da ministar Karamarko koji odgovara ovom Saboru i izabran je od ovog Sabora dođe i informira Sabor baš zato da ne bi govorili temeljem polu informacija ili kao što je gospodin Hebrang rekao dezinformacija.
Hvala lijepa. Postoji međusobni nadzor koji u ovoj državi harmonično dakako djeluje, a to je da se uzajamno te vlasti i nadziru itd. Međutim, mi ne možemo o konkretnom problemu ad hoc nešto presuđivati ili slično. Tu se radi o tome, a ne da zakonodavna vlast ima naravno nadzor nad izvršnom vlasti, a tu spada i Ministarstvo unutarnjih poslova, ali ne djelatno i ad hoc u pojedinim slučajevima. U to se ne možemo miješati. Zato nema sumnje da postoji ta međuzavisnost i međusobni nadzor, ali u ovom slučaju mi ne možemo, nemao dovoljno elemenata da presuđujemo u konkretnom slučaju. Dame i gospodo zastupnici, mi smo danas završili predviđeni dnevni red i zaključujem 18. sjednicu Hrvatskoga sabora želeći vam ugodan i uspješan odmor, s nadom da neće biti izvanredne sjednice što nikad ne možemo isključiti, ali ja nemam nikakvih elemenata da je sada već to predviđamo. A ako ne bude izvanredne sjednice što mislim da neće, onda ćemo se vidjeti u drugoj polovici rujna ove godine i zato vam želim svima ugodan odmor i sretne blagdane. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi. Gospodin Dragovan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam gospodinu Kalmeti, ministru mora, prometa i infrastrukture. U Istri je dvojezičnost dio svakodnevnog života. Ona ne pripada samo kulturi Talijana, već Istarski hrvati pripadnici drugih naroda zapravo smatraju da je ona sastavni dio područja. Bez kulture jezika Talijana kao i bez kulture jezika Hrvata, Istra bi bila nešto drugo i ne nešto gdje mnogi žele živjeti. Zato su građani Istre posebno njenog južnog dijela bili iznenađeni kada su jedno jutro vidjeli da nema više dvojezičnih putokaza na prvoj dvosmjernoj traci istarskog autoputa Ipsilona na južnom dijelu. Želim znati, gospodine ministre, da li je to kršenje zakona ili je to jedan veliki nesporazum po kojemu se ne treba držati zakona, a zakon je jasan. Zakon o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj propisuje vrlo jasno da jedan cijeli niz gradova i općina u Istri od Buja pa do Pule, Umaga i Vižinade zapravo imaju dvojezičan naziv. To kaže zakon, a to kažu i istarski statuti. Mi ne razumijemo takav stav ministarstva, gospodine ministre, jer putujemo i vidimo da od Slovenije pa do Italije, Švicarske, Francuske u jednom dijelu, Španjolske, zapravo autoputevi su prve od dvojezičnih napisa i to ne samo na čvorištima i to ne predstavlja nikakav problem. Zato vas želimo pitati, gospodine ministre, da li je to neki nesporazum.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospodo zastupnici, gospodine zastupniče. Evo mnogo toga ja se s vama slažem i dozvolite mi nekoliko činjenica i jedan prijedlog oko toga. Prvo, mislim da se svi slažemo da Hrvatska ima vrlo visoke standarde kada su u pitanju prava nacionalnih manjina i na to smo svi doista ponosni. Drugo, kad je u pitanju Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina on se u potpunosti realizirao onako kako tamo i piše, a to je da sve jedinice lokalne samouprave gdje ima više od trećina pripadnika nacionalnih manjina da imaju pravo na dvojezičnost i to je svugdje gdje je to tako to doista se tako i provodi, pa i kad su u pitanju prometni znakovi. U svim jedinicama lokalne samouprave, sad kad govorimo o Istri je to tako, dakle svugdje su dvojezični natpisi tamo gdje to kaže Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina kako treba biti. Točno je ovo što vi kažete, u Zakonu o područjima županija, gradova i općina službeni naziv za gradove u Istri sukladno ovom zakonu prije, o pravima nacionalnih manjina, je Pula Pola i sad se postavlja jedno pitanje oko čega ima različitih tumačenja, a to je da li na autocesti koja prolazi i koja može biti duga od i tisuću kilometara, da li to vrijedi da na autocesti, na onim zelenim tablama piše dvojezičnost ili ne. To je nešto oko čega možda treba sjesti i raspraviti. Ali prije toga samo još nešto da vam kažem. Kad je u pitanju istarski ipsilon na svim čvorovima i na svim čvorištima počele su postavljati i postavlja se preko 150 znakova dvojezičnih na način da sa svih cesta državnih, županijskih i lokalnih koje eventualno idu prema ili pod autoceste su dvojezični natpisi. Dakle, postavlja se sad jedno pitanje da li i na tim zelenim tablama, velikim, koje su na autocesti biti dvojezični natpis ili ne, vezano za ovaj zakon o kojem ste vi govorili, o područjima gradova, županija i općina. Ja predlažem gospodine zastupniče da i nakon ove sjednice i ovaj tjedan već da se mi sastanemo. Ja ću tražiti pomoć možda još nekih kolege ministara, uprave, kolegice Dropulić itd. i da to pitanje raščistimo. Što se mene tiče i što se nas tiče mi smo tu da provodimo zakon i ako tvrdimo da je to tako i da se to odnosi i na te plave tabele, napravit ćemo ono što moramo napraviti sukladno zakonu.
Hvala. Gospodin zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala, gospodine ministre. Naravno da mi ne očekujemo da piše dvojezično na čitavih tisuću kilometara nego na području Istre tamo gdje je dvojezično i propisana. Ona je propisana i na osnovi statuta i međunarodnih ugovora i naravno 1/3 kao što ste vi rekli stanovništva. Znači, postoje tri kriterija. Ja vam se zahvaljujem na prijedlogu, naravno ja ga prihvaćam jer ne bih htio da se otvara ta dionica bez takvih znakova. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća će postaviti pitanje gospođa zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavit ću gospođi premijerki. Državno odvjetništvo pokrenulo je istragu protiv Damira Polančeca zbog privatizacije, zbog načina privatizacije TLM-a. Sada doznajemo da ste tu odluku potpisali upravo vi nakon zatvorene sjednice Vlade, bez rasprave, dakle posve je jasno zašto nije bilo rasprave i jednoglasnog glasanja. Što mislite, pitam vas, tko bi trebao pokrenuti istragu protiv vas i čitavog užeg kabineta Vlade? Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo zastupnice. Pa ja se čudim otkuda vi znate o čemu DORH vodi istragu. Imate li vi neke osobne veze tamo ili imate nekog utjecaja ili ste članica DORH-a ili USKOK-a? Naime, o tome još nitko ništa ne zna. O tome u čemu, u kojem predmetu, u čemu zapravo DORH vodi odnosno USKOK vodi istragu to se ne zna. O tome što pišu mediji to se zna. Međutim, ja bih voljela znati na temelju kojih informacija vi tvrdite to što tvrdite. Da, Vlada je kao što ste vidjeli iz toga dokumenta o tome raspravljala. Odluku koju sam ja potpisala u ime Vlade na kojoj su bili svi članovi Vlade i tadašnji predsjednik Vlade je odluku donijela, ja sam je potpisala. Ne vidim što vi to vidite da je u toj odluci sporno i na temelju kojih to indicija ili činjenica zapravo sugerirate to što sugerirate. Ono što vam mogu reći i ponoviti jest to da će neovisno državno tijelo kao što je Državno odvjetništvo, da će USKOK i dalje imati što se tiče političkog okvira koji stvara naravno Vlada i sasvim sigurno većina u Hrvatskom saboru imati, da će borba protiv korupcije biti i dalje do posljednjega daha, bez obzira na ime i prezime, bez obzira radi li se o ljudima visoko rangiranim ili nisko rangiranim iz SDP-a ili bilo koje druge stranke. U to budite uvjereni. I ono što je sigurno, nitko u Hrvatskoj više nikada neće suditi prije suda. Sudit će se na sudovima, naravno kad sve istrage završe. Svatko je nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže suprotno, dakle prema Ustavu Republike Hrvatske. I nitko više u Hrvatskoj neće niti suditi, niti presuđivati, niti optuživati izvan ovih tijela, ali ni provoditi istrage iza novih tijela o kojima govorim. Naravno, tu uključujem i Ministarstvo unutarnjih poslova odnosno policiju. Sasvim sigurno ni meni niti užem niti širem sastavu Vlade neće suditi sud partije. To budite uvjereni. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospođa zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Pa pitali ste vi mene, odgovorili ste mi protupitanjem što mislim da je sporno? Sporno je što je država oštećena za 600 milijuna kuna nakon te odluke, sporno je što jedna osoba sjedi u zatvoru, a druga potpisuje odluke, sporno je što imate dvostruke kriterije kada se radi o SDP-ovim gradonačelnicima i kada se radi o Vladi. Dakle, to je sporno. Činjenica je da je na vidjelo izašlo ono što se skrivalo i ono što ste vi osobno potpisali. Ja bih vam samo poručila da u normalnim zemljama za daleko manju štetu se daju ostavke iz moralnih razloga.
Hvala lijepa. Nemojmo presuđivati. Zamolio sam na samom početku. Nemojmo kvalificirati bez dokaza. Nismo ni istraga niti smo tužiteljstvo niti smo sud. Postavite pitanje, dobijemo odgovor i idemo dalje. Sada će pitanje postaviti gospođa zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice Vlade, uvaženi članovi Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Radovanu Fuchsu. Gospodine ministre, ne znam da li vam je poznato ali prošloga tjedna dogodio se strašan presedan u osnovnoj školi u Međimurju čiji je osnivač grad Čakovec. Naime, prilikom izbora ravnatelja u osnovnoj školi bio je nazočan i SDP-ov gradonačelnik grada Čakovca koji je tijekom sjednice otvoreno zagovarao osobu koju želi da bude izabrana za ravnatelja. Dakle, moje je pitanje je li to uobičajena praksa ili je to grubo kršenje ovlasti i presedan nametanjem političke volje ili još točnije ono što me zanima da li je to pokušaj političke korupcije, imate li saznanja o tome i što se može poduzeti? I naravno u osnovnoj školi uče se pravila pristojnosti, a ovo je u najmanju ruku nepristojno. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Radovan Fuchs. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Oprostite. Jučer je u ministarstvo stigao dopis kojim se traži suglasnost ministarstva o imenovanju ravnatelja ove škole. Imamo indirektne spoznaje na ovo na što vi ukazujete i ja moram ovdje reći da je člankom 118. i 119. Zakona o odgoju i obrazovanju predviđeno da školom upravlja školski odbor, pa jednako tako i u pitanjima prijedloga imenovanja i razrješenja ravnatelja. Predstavnici lokalne uprave i samouprave, dakle osnivača škola imaju od 9 članova svoja tri predstavnika direktno u školskom odboru. Prema tome, definitivno ne postoji nikakav razlog zbog čega bi na sjednicama školskog odbora bio prisutan i četvrta osoba kao predstavnik osnivača pojedine škole. Radi se sigurno o presedanu, jer do sada nemamo spoznaja da je neki gradonačelnik ili načelnik na ovaj način donosio ili uticao na odluke školskih odbora pri izboru ravnatelja. Pravne službe ministarstva ispitat će da li je ovo dovoljan razlog da se uskrate suglasnost za izbor ravnatelja, odnosno zatraži da se postupak ponovi. Naime, školski odbor je svojom procedurom mogao definirati da li će o pitanjima izbora ravnatelja glasovati javnim ili tajnim glasanjem. Ali svakako i samo prisustvo gradonačelnika ili načelnika pri izborima, a konačno ako hoćete i ministara pri izborima ravnatelja, direktora nekih javnih institucija je određeni pritisak na članove školskog odbora kako bi upravo izabrali onu osobu koja je u interesu pojedinih čelnika vlasti. Radi se definitivno o presedanu, ali zakon čak nije niti predvidio sankcije ukoliko se ovo desi jer nitko nije imao ni primisli da bi se tako nešto moglo događati.
Hvala. Gospođa Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja imam i pismo članova školskog odbora koji su oni uputili eto meni kao zastupnici. Ja mislim da će doći i na vašu adresu i oni jednako tako kažu, dakle kao građani da je politiziranje i nametanje mišljenja članovima školskog odbora od bilo kojeg političara u ovom slučaju gradonačelnika koji je pripadnik Socijaldemokratske partije nije se nikada dogodilo ni u jednoj međimurskoj školi, a ovo je i dokaz nepoštivanja škole kao odgojno-obrazovne ustanove u kojoj nema mjesta politici. Dakle, bez obzira iz koje stranke dolazi. Ali ovo je nedopustivo. Gradonačelnik je izričito rekao da, ovo je naš kandidat i on treba biti izabran. Očekujemo naravno vaše postupanje. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjednice Vlade, potpredsjednici, ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje bit će upućeno potpredsjedniku Vlade gospodinu Šukeru. Visina i omjer raspodjele prihoda od novčane naknade za pridobivenu količinu energetskih mineralnih sirovina na kopnu utvrđenih za naftu i kondenzat za 2010. godinu u iznosu od 3,10% za lokalnu samoupravu. No, ove godine do današnjeg dana INA nije platila naknadu za iskorištavanje mineralnih sirovina niti je za istu dostavila obračun. Napominjem da smo svi zajedno svjesni trenutne financijske situacije u cijeloj Republici Hrvatskoj koja zasigurno otežava i poslovanje INA-e, ali isto tako moram istaknuti da financijska sredstva koja su ove godine izostala zbog naknade za iskorištavanje mineralnih sirovina uzrokuju zastoje u realizaciji kapitalnih investicijskih projekata, izgradnje komunalne infrastrukture koja se odvija na području općina koje ostvaruju pravo na naknadu za eksploataciju mineralnih sirovina. Stoga gospodine potpredsjedniče Vlade postavljam pitanje što ćete učiniti da pomognete u ostvarivanju prava općina u pogledu naknada za eksploataciju mineralnih sirovina sukladno Zakonu o rudarstvu.
Hvala. Potpredsjednik Vlade, gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi da kažem nešto i općenito o koncesijama. Dakle, ova Vlada je odlučila napraviti reda što se tiče koncesija i uspostavila je registar koncesija. Međutim, ja ću ovdje nešto javno reći. Mnogi gradonačelnici i načelnici i na nekoliko pismenih dopisa ne žele dostaviti koncesijske ugovore koji bi se zaveli u registar i to mnogi koji danas drže lekcije o tome kako bi trebalo izgledati finaciranje jedinica lokalne samouprave, pa čak i grad u kojem je na čelu predsjednik zajednice gradova na višegodišnje upite nam nije dostavio koncesijske ugovore. Dakle, ako želimo zavest reda, ako želimo vršiti naplatu, ako želimo znati koje su fiskalne mogućnosti, koliko jedinica lokalne samouprave mogu prihodovati, one moraju sukladno zakonu, jer ovaj zakon je donio ovaj Visoki dom, dostaviti ugovor o koncesiji temeljem tog ugovora o koncesiji će dobiti identifikacijski broj i temeljem toga će, bit će evidentirane u Ministarstvu financija, Ministarstvo financija će taj broj dostaviti koncesionaru i koncesionar će vršiti uplatu onoga što treba uplatiti. Dakle, dosad do 19. svibnja je u Ministarstvu financija pristiglo 332 ugovora koji su evidentirani, i točna je vaša informacija dakle 3 milijuna i 609 tisuća je s osnova plina i ta uplata će uslijediti uskoro, dakle čim se obrade, inače uplatiti i bit će plaćeno prema jedinicama lokalne samouprave. Međutim, nije to jedina naknada. Još negdje oko 19 milijuna je rudna renta koja je isto neisplaćena jedinicama lokalne samouprave iz potpuno istog razloga, da su jedinice lokalne samouprave ispunile ono što je po zakonu predviđeno da dostave ugovor o koncesijama te isplate bi krenule, po informaciji dakle koje ja imam ovih 19 milijuna bi trebalo biti isplaćeno do kraja sljedećeg tjedna, i još po osnovi proizvodnje plina procjenjuje se da bi jedinice lokalne samouprave trebale dobiti između 25 i 30 milijuna kuna. Dakle kad se napravi ova evidencija, dobit ćete novce, ponavljam svaki davalac koncesije, jer ne daje samo država koncesiju. Imamo slučaj da to daje jedinica lokalne samouprave, je dužan dostaviti koncesijski ugovor koji će biti stavljen u registar koncesija, a koji će biti osim iznosa negdje koncesionari to čuvaju kao poslovnu tajnu, biti javno objavljen, no ponavljam neki koji nam drže lekcije treba ovako i onako, godišnje smo slali po 5, 6 molbi, zahtjeva, kako god hoćete, nisu nam htjeli dostaviti koncesijske ugovore. Mislim da bez obzira tko je gradonačelnik, načelnik, župan, nitko se ne miješa u njihovu samostalnost, nitko ne dira jedinice lokalne samouprave, ali ako je zakonom predviđeno da moraju dostaviti koncesijski ugovor oni ga moraju dostaviti. I to je bio razlog zašto se kasnilo. Dakle ponavljam sa 19.5. imamo 332 ugovora, po informacijama dakle koje su prihvatile službe, pripremile službe iz Ministarstva gospodarstva i Ministarstva financija, isplate će početi praktički sljedeći tjedan, i budite sigurni da neće kasniti, kažem osnovni razlog je bio zato što smo doslovno morali moliti gradonačelnike i načelnike da nam dostave ugovore. Međutim ova država ima konačno registar koncesije. Trebalo nam je dugo da uspostavi. Ako treba, poslat ćemo još zadnju opomenu svima, ako treba javno ćemo objaviti imena gradonačelnika i gradova koji nam nisu dostavili registar. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodin Vojko Obersnel.
Gospodin Zdravko Kelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Vlade. Pa vjerujem da će evo vaš odgovor ići u tome pravcu da oni koji nisu bili uredni u funkcioniranju sasvim sigurno ozbiljnije shvatiti i svoj posao, i da će kvalitetnije i bolje raditi taj posao i nećemo doći do ovakvih problema koje smo evo imali do sada. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje je gospođi predsjednici Vlade. Kad sam prije 3 godine u Hrvatskom saboru govorio o korupciji i … [[Ne razumije se.]] hobotnici koja je obujmila čitavu Hrvatsku, mnogi su se ovdje u Vladinim redovima smijali. To što je njima smijeh nestao sa lica nije neka utjeha, budući će cijenu sveopće pljačke Hrvatske platiti obični građani. Najavljeno poskupljenje struje tome je najbolja potvrda. I dok je u središtu interesa javnosti TLM, ja ću se vratiti malo ranije u vrijeme osmišljavanja pljačkaškog modela započetog u cestogradnji, a zatim primjenjivanog u svim sferama gospodarstva. Naravno radi se o brzoj cesti Gaženica-Zadar2. Pored nekoliko puta poskupljenih radova na samoj cesti, tada je provedena i nezakonita transakcija u iznosu 300 milijuna kuna za koliko je Hrvatska elektroprivreda potpuno neracionalno i nepotrebno platila trafostanice Hrvatskim autocestama. Posljedica toga je da će porezni obveznici te trafostanice dva puta morati platiti. Jednom kroz nerealno visoku cijenu njihove gradnje, milijardu i 50 milijuna kuna kažu izvori, a drugi put će dodatnih 300 milijuna kuna dati kroz povećanu cijenu struje. Kaznenu odgovornost utvrdit će nadležna državna tijela, koja vjerujem rade na tom slučaju. Pričekat ćemo. Moje pitanje je vezano uz političku sferu. Jeste li kao predsjednica Vlade upoznati sa ovom transakcijom, i što kanite poduzeti da se slučaj politički raščisti. Hvala.
Hvala. Gospođa, predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Pa evo mogla bih ako se pita mene i političku volju, onda mogu reći vrlo kratko i Vlada i ja kao predsjednica Vlade učinit ćemo i činimo sve što je moguće, naravno u našim okvirima kako bismo neprekidno jačali i stvarali politički, povoljan politički okvir, dakle da sve institucije mogu apsolutno slobodno raditi svoj posao. Naravno da u tom smislu je potrebno kad se radi o borbi protiv korupcije dakle uistinu do posljednjeg daha, radi se o tome da bi trebali makar kod tog pitanja postići političko suglasje. Znači važna je tu i potpora oporbenih političkih stranaka. Govorim to zbog toga što smo često na žalost svjedoci toga da su svi načelno za borbu protiv korupcije, ali kad dođe do njihovih vrata onda se protive tome, ili kad dođe do vrata njihove stranke onda se protive tome svim sredstvima. E onda je to politički progon, onda su to velike priče, itd. i svi upiru prstom u one druge. Dakle ja se gospodine zastupniče zauzimam za to i to je program moje stranke i program moje Vlade, dakle širom otvoriti vrata, osigurati da DORH radi potpuno slobodno i neovisno kako to Ustav i zakon kaže svoj posao, USKOK isto tako, ali da policija provodi istrage u skladu sa propisima, odnosno zakonima. Kad to suglasje do kraja postignemo, pa onda budemo apsolutno otvoreni i kad se radi o slučajevima koje spominjete, vi znate da su eto i članovi uprave Hrvatskih autocesta završili kako su završili, da su smijenjeni odlukom Vlade itd., ali kad se to bude na taj način razgovaralo i kad se pikne u slučaj Daimler i kad se pikne u slučaj kupnje vatrogasnih vozila, i kad se pikne u Mljet i sve druge slučajeve prodaje kojekakvih odmarališta itd., i kad svi tu budemo zajedno rekli da neka državna tijela rade svoj posao, tko je odgovoran neka odgovara, naravno u konačnici ako to završi na sudu, a tko je nevin mora ga pravna država u svim segmentima zaštititi. Kad se oko toga budemo dogovorili, onda će biti puno bolje. Što se tiče Vlade i vladajuće koalicije, mi uvijek pozivamo sve koji nam se u borbi protiv korupcije i kriminala žele pridružiti, dobro ste došli.
Hvala. Gospodin Ivica Pančić. Izvolite.
Znači ništa. Korupciju ćemo riješiti u 23. stoljeću ako ovim tempom nastavimo. Naravno svi su pred zakonom jednaki i za sve stranke vrijede ista pravila i tu se slažemo, međutim u ostalom bojim se da ne. Ovo je dokaz da političke volje nema, da se svojim patrijarsima u stranci ne možete othrvati. Vaša pozicija je mijenjati da bi sve ostalo isto i to je tako. Ali dobro, ostavimo to po strani. Molio bih pisani odgovor na ovo pitanje i zamolio bih vas, ako je to ovako kako je da makar pritisnete novu upravu HAC-a da radi po nalozima unutarnje kontrole. Jer prema informacijama tamo se ne radi ništa. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti, sljedeće pitanje, gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovana gospođo predsjednice Vlade, u listopadu 2008. godine Hrvatski je sabor usvojio zaključak s kojim se Vlada složila, da će svake godine, dakle redovito, izvještavati Hrvatski sabor, dakle posebnim izvješćem o stanju u državi. 2009. godina je iza nas, vrlo bremenita brojnim problemima. Kako stvari stoje ova neće biti nimalo lakša. U 2009. godini u ime Vlade niste izvijestili Hrvatski sabor o stanju u državi, danas je već polovica svibnja 2010. Moje pitanje glasi: obzirom da je zaključak donesen na temelju čl. 111. Poslovnika Hrvatskoga sabora kada mislite ispuniti svoju obvezu prema Hrvatskome saboru i zašto to niste učinili u 2009. godini? Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče pogledat ću taj zaključak Hrvatskoga sabora. Ja sam prva od onih, među onima koji iznimno poštujem Hrvatski parlament jer smatram da mi odgovaramo vama, da odgovaramo hrvatskim zastupnicima i da naravno moramo apsolutno poštovati svaku odluku Hrvatskoga parlamenta. Dakle, pogledat ću, pisanim putem ću vam svakako odgovoriti, ali ono što mislim da je isto tako činjenica da ja svaki dan podnosim zapravo izvješće hrvatskoj javnosti, na aktualnim prijepodnevima sasvim sigurno, ali isto tako na svakoj sjednici Vlade RH. Posebno otkako evo čvrsto provodimo program gospodarskog oporavka RH. Prema tome, svaki tjedan zapravo mi podnosimo izvješća, ali isto tako kroz mnoge zakone, kroz mnoge propise, kroz mnoga izvješća koja i dolaze u Hrvatski sabor mi podnosimo izvješća o pojedinim segmentima, odnosno o stanju u pojedinim segmentima hrvatskoga društva od gospodarstva do znanosti, obrazovanja i športa. No ako je tome tako kao što vi govorite vrlo sam spremna u bilo koje doba dana i noći doći pred ovaj Visoki dom i podnijeti izvješće u cjelini o tome što se radilo u 2009. godini, pogotovo naravno bi bila radosna izvijestiti o vremenu otkako sam ja na čelu Vlade s obzirom na to da je učinjeno puno, da su donesene mnoge vrlo teške odluke koje su se morale potvrđivati i u Parlamentu. Od 2, nažalost, rebalansa proračuna kroz koje smo morali učiniti mnoge restrikcije. Govorim nažalost zbog toga što u tome nismo imali i konkretno vašu potporu gospodine zastupniče, ali smo unatoč svemu tome spremni posao apsolutno dovesti do kraja. Što se tiče programa gospodarskog oporavka, završetka pregovora za ulazak u EU u ovoj godini i isto tako borbe protiv korupcije. To su 3 važna stupa rada ove Vlade kojoj sam ja na čelu. Prema tome vrlo rado, evo i uz smijeh gospođe zastupnice Pusić, koja to vidim sa radošću prati i pozdravlja, sasvim sigurno. Ja ću to gospodine zastupniče učiniti. Dakle, vrlo poštujem i vaše pitanje i sve zastupnice i zastupnike, vama odgovaram zajedno sa svim članovima i članicama Vlade. I postupit ću onako kako Hrvatski sabor naloži. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Beus Richembergh, izvolite.
Naravno da cijenim da u obavljanju, svakodnevnom obavljanju svoga posla komunicirate s javnošću na način kojega vi smatrate najboljim, pretpostavljajući da je to i izvještavanje o radu Vlade. Međutim, ovdje se radi o konkretnome zaključku o stanju u državi. Dakle, ne radi se o godišnjem izvješću nego o izvješću kojega vi u ime Vlade podnosite jednom godišnje o stanju u državi. Mi bismo, kao najviši Dom, dakle kao zakonodavno predstavničko tijelo, svakako bili zainteresirani raspraviti o svim aspektima vašega viđenja stanja u državi, ali jednako tako i vi ako želite suradnju s Hrvatskim parlamentom na tako važnim pitanjima koja su pred nama u sljedećim mjesecima tu relaciju moramo izgrađivati dvostrano. U tome smislu očekujem ne samo da ćete provjeriti zaključno s konca listopada nego da ćete i prije donošenja novoga Ustava, odnosno izmjena i dopuna, izvijestiti Hrvatski sabor o stanju u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nastavka jedna obavijest. Predsjednik Odbora za gospodarstvo gospodin Dragan Kovačević sazvao je sjednicu danas u 14,30 sati u dvorani "Janka Draškovića". Idemo dalje u postavljanju pitanja, na redu je gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Poštovani ministre vlast u Sisačko-moslavačkoj županiji često proziva Vladu RH da ništa ne ulaže u Sisačko-moslavačku županiju unatoč činjenici da evo samo ove godine se ulaže 630 milijuna kuna u izgradnju autoceste Zagreb-Sisak i da je uloženo već 118 milijuna eura u modernizaciju INE rafinerije u Sisku što možemo reći da su ipak kapitalni projekti. Nedavno je županica Lovrić vrlo ružno stigmatizirala grad Sisak, naravno u dnevno-političke svrhe i izjavila da djeca u Sisku umiru, a da Vlada RH ništa ne poduzima. A onda je naravno tjedan dana kasnije u svom dobrom starom maniru promijenila ploču pa me zanima ministre što je ustvari istina? Što ste dosada napravili kako bi se utvrdilo imaju li poboljenja građana grada Siska veze sa onečišćenjem zraka te koliko iz vašeg resora, otkada ste ministar, je uloženo u sustav zdravstva i socijalne skrbi u Sisačko-moslavačkoj županiji?
Hvala. Potpredsjednik Vlade i ministar, gospodin Darko Milinović. Izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Uobičajeno ponašanje vaše županice sa državnim sredstvima. Uredi odjel ginekologije pa ne udostoji se pozvati nikoga iz ministarstva ili nikoga iz vladajuće koalicije i vidio sam puno ljudi iz oporbe. Ali to je valjda uobičajeni način njezinog ponašanja. Vi ste isto tako svjedokom da smo zapravo formirali stručno povjerenstvo koje je prošireno i sa stručnjacima Europske unije kako bi dobili što relevantnije mišljenje je li onečišćenje zraka povezano sa spomenutim bolestima koje ste spomenuli. Isto tako Hrvatski zavod za javno zdravstvo načinio je pregled mortalitetne baze podataka, za utvrđivanje stope mortaliteta i usporedbe Siska sa 10 ostalih gradova u REpublici Hrvatske, i u pripremi je provođenje Case control studije kako bi vidjeli utjecaj uništenja zraka na pojavnost spomenutih bolesti u gradu Sisku i mislim da će već sutra na Odboru biti rezultati prezentirani. Što se tiče ulaganja, vi ste neka spomenuli, tražili ste ulaganje iz ministarstva zdravstva, kada je gospođa Lovrić bila utjecajna na nacionalnoj razini tada je opća bolnica u Sisku dobila 200 milijuna kuna manje nego što je dobila sada putem limita u ove dvije godine. DAkle, dobro ste čuli 200 milijuna kuna. Što se tiče ulaganja samo u posljednje dvije godine kroz limite u Sisačku bolnicu je uloženo 32 milijuna kuna kroz decentralizirana sredstva u teškoj godini recesije, 8. i 9. 43 milijuna kuna, do sada ove godine predviđeno je 23 milijuna kuna, i novi uređaji u Sisačkoj bolnici u iznosu od 3,2 milijuna kuna. DAkle, ovo su sva sredstva koja su uložena tijekom mandata ove koalicijske Vlade, i tijekom ove godine ovih 23 milijuna kuna. Spomenut ću, imam vremena, evo Centar za socijalnu skrb Petrinja, krajem ovog mjeseca se očekuje tehnički pregled 5 milijuna i 300, Centar za socijalnu skrb Novska u lipnju mjesecu ove godine očekuje se isporuka opreme 6, 4 milijuna kuna, Centar za rehabilitaciju Komarevo dakle 6 milijuna i 200 tisuća kuna, građevinski radovi završeni su 2009. godine, i spomenuo sam ... od 3,2 milijuna kuna. Kada budemo otvarali ove Centre, mi ćemo biti iznad, ponašanju iznad vaše županice, pozvat ćemo i nju na otvaranje ovih centara.
Hvala. Gospođa Marijana Petir.
Zahvaljujem ministre na ovim odgovorima. Naravno da pozdravljam ulaganje Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u povećanje zdravstvenog standarda u Sisačko-moslavačkoj županiji, zahvaljujem ovom prilikom i za povećanje limita za specijalnu bolnicu u Popovači, mislim da je to bio upravo najveći limit koji ste dali nekoj bolnici, i također pozdravljam i odluku da se provedu epidemiološke studije za grad Sisak, utvrde uzroci oboljenja građana, drago mi je da ste ozbiljno shvatili i pristupili rješavanju ovog problema pred kojim su mnogi ministri prije vas zatvarali oči. ONo što mi je žao i to moram reći, žao mi je da županijska vlast do sada, unatoč obećanjima, oformila onkološki odjel u županijskoj bolnici u Sisku, kao ni specijalnu bolnicu za dišne bolesti u Petrinji kako bi se građanima približila zdravstvena skrb kakva im je potrebna. Ali su zato od županije, i od grada Siska neistinama i jezikom ulice koji koriste na žalost napravili štetu i napravili slučaj, a trpe građani naše županije.
Hvala lijepa. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, poštovani svi. Pitanje postavljam ministru pravosuđa, gospodinu Ivanu Šimonoviću. Evo ovih dana, svi govore o borbi protiv korupcije, pa i o potrebi nezastarijevanja pretvorbene korupcije, ja se s time slažem i stoga bih uputio pitanje o jednom pokušaju korupcije prije 6 godina, u mojoj 10. izbornoj jedinici, jer koliko ja znam korupcija je kazneno djelo, a i pokušaj kaznenog djela je kazneno djelo. Dakle, prije 6. godina otprilike, SDP-ov načelnik općine Mljet prodao je državno zemljište veličine 225 tisuća 837 metara kvadratnih, otprilike 40-tak nogometnih igrališta, za nekih 12 eura po metru kvadratnom stranom investitoru, dakle ponavljam prodao je tuđu zemlju, državnu. REkli bi u nas brat bratu, barem 10-tak puta nižoj cijeni od tržišne. Što je zanimljivo u tijeku javnog natječaja Županijsko državno odvjetništvo Dubrovačko-neretvanske županije upozorilo je SDP-ova načelnika da obustavi prodaju nevaljalo uknjiženog zemljišta. NIje načelnik poslušao, zemlju je prodao. Naravno Županijsko državno odvjetništvo okrenulo je u pravni postupak i nakon pravomoćne presude zemljište se uknjižilo kao državno zemljište jer drugačije nije moglo biti. To je svima bilo jasno od početka osim tom SDP-ovom načelniku. A što je on prethodno napravio kao pakleni plan, vjerojatno u suradnji s nekim iz zemljišnika, je li tuži se sve, tuži se oni koji nisu vlasnici ili u nekim drugim slučajevima oni koji su mrtvi i naravno ne odazovu se i onda zbog neodazivanja upiše se zemljište i onda se ide u prodaju, stara shema. Gospodine ministre, Bogu hvala država je zemljišta sačuvala od pokušaja izgleda svjesne pljačke, time joj nije nastala šteta osim sudskih troškova. Zanima me je li Državno odvjetništvo naplatilo te troškove, hoće li pasti na teret općine i poreznih obveznika odnosno vodi li se ikakvi istražni ili kazneni postupak protiv počinitelja kaznenog djela.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. U odgovoru na ovo pitanje moram voditi računa da se o zemljištu na Mljetu vodi više parnica, i stoga da ne bih vršio nedozvoljeni utjecaj na sud ja ću samo citirati mišljenje Državnog odvjetništva o ovom predmetu. Republika Hrvatska je 16. listopada stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama postala vlasnicom svih šumskih površina na području Republike Hrvatske koje su se u tom trenutku nalazile u tzv. društvenom vlasništvu. Time naravno je postala vlasnicom šumskih zemljišta na Mljetu. Međutim, općinski sud u Dubrovniku je pogrešno na temelju Odluke Vlade REpublike Hrvatske za rješavanje sporova o pravima općina, županija i gradova dopustio uknjižbu prava vlasništva na ime općine Mljet. U tijeku je više istovrsnih parničnih postupaka pokrenutih po tužbama Republike Hrvatske protiv općine Mljet i osoba u korist kojih je općina Mljet nezakonito raspolagala ovim nekretninama. U jednom od ovih predmeta je Vrhovni sud odbio reviziju i potvrdio pravomoćnu presudu kojom je utvrđeno vlasništvo Republike Hrvatske. Kao što ste rekli točno je, iako je bilo upozoravana Općina Mljet jest nezakonito raspolagala pojedinim nekretninama u korist trećih osoba, ali Državno odvjetništvo u konkretnim slučajevima nije našlo elemente kaznenog djela.
Hvala. Gospodin Živko Nenadić.
Hvala lijepo. Ja poštivam odluke svih državnih institucija. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom, ali pitanje je jeli nema baš nikakva kaznena djela iz svega je očito, međutim takav je stav. Molim vas lijepo, zanimljivo je nakon ove operacije SDP nagradio svoga načelnika jer je od predsjednika jedne male partijske organizacije posao predsjednik partijske organizacije Dubrovačko-neretvanske županije. Hvala lijepo.
Na redu je gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, članovi i članice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Postavit ću pitanje ministru pravosuđu gospodinu Ivanu Šimonoviću. Poznato je da je đakovački gradonačelnik i naš kolega zastupnik Zoran Vinković koristio službeni automobil, službenog vozača i naplaćivao troškove puta u Zagreb, u Sabor na teret grada Đakova, a istovremeno naplaćivao putne troškove i od Hrvatskog sabora, pa si je na taj način priskrbio protuzakonito 12 tisuća 500 kuna. Nisu veliki novci jer kolega Vinković nije baš prečesto u Saboru. Postavljam pitanje gospodinu ministru, do kuda je došao kazneni postupak protiv đakovačkog gradonačelnika Zorana Vinkovića zbor protupravne naplate putnih troškova u iznosu od 12 tisuća 500 kuna?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Prema podacima Državnog odvjetništva u odnosu na gradonačelnika Vinkovića zatraženo je i provedeno skidanje imuniteta radi pokretanja kaznenog postupka, zbog kaznenog djela iz članka 344. Kaznenog zakona, prevara u službi. Imunitet je skinut ali još nije podnesen optužni akt. Možda ovaj odgovor djeluje šturo, ali član 231. Zakona o kaznenom postupku određuje da je istraga tajna i ne dopušta iznošenje u javnost sadržaja dokaznih radnji provedenih prije potvrđivanja optužnice.
Hvala. Gospodin Huška. Izvolite.
Zahvaljujem. Nadam se da ćemo imati uskoro informaciju o daljnjem tijeku aktivnosti. Htio sam reći da je ovo samo jedan od načina na koji pojedini zastupnici SDP-a nastoje da na teret gradova iz kojih dolaze i na teret Hrvatskog sabora priskrbe protupravnu korist. Dobar primjer je i kolega zastupnik i gradonačelnik Požege Zdravko Ronko. On u Požegi obnaša dužnost gradonačelnika kao volonter, plaću prima u Hrvatskom saboru. iako je Požega grad veći od 10 tisuća stanovnika, i gradonačelnik mora po zakonu biti profesionalac, evo već tu krši zakon. A kao volonter propisao si je naknadu na teret grada Požege od 15 tisuća kuna bruto mjesečno, odnosno 8 tisuća 500 kuna na ruke. Nadalje, svojim savjetnicima nešto manje naknade. Troškove puta u Sabor također koristi na teret grada Požege, pa tako taj vrijedni volonter grad Požegu koji neizmjerno voli, košta više od 50 tisuća kuna. I sve to lijepo stavi na web stranicu grada Požege da svi stanovnici grada Požege i požeštine mogu to vidjeti. Nadam se da će se pravosuđe uskoro pozabaviti i ovim slučajem. Hvala.
Hvala. U odgovoru ste postavili još jedno pitanje. Dakle, trebalo se zadržati na ovom prvom pitanju. Postavit će pitanje gospođa Suzana Bilić-Vardić.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice hrvatske Vlade, uvaženi ministri i ministrice. Pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Gospodine ministre, ova Vlada provodi odlučnu borbu u sprečavanju korupcije i sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti u čemu ima punu potporu svih nas u Hrvatskom saboru, ali i u hrvatskoj javnosti. S tim u svezi poznato je da je supruga saborskoga zastupnika Miranda Mrsića vlasnica veledrogerije, koja ima ekskluzivni ugovor o prodaji skupog lijeka na hrvatskome tržištu. Možete li mi odgovoriti, radi li se tu o sukobu interesa, jer je njen suprug saborski zastupnik i član saborskog Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb?
Gospodin potpredsjednik Milinović. Izvolite.
Uvažena saborska zastupnice Bilić-Vardić, vrlo teško pitanje. Ja znam kada bi bio sigurno u sukobu interesa, da je to recimo možda vaš suprug ili moja supruga, e onda bi to bio čisti sukob interesa. Ali kada ste me pitali to reći ću vam nekoliko činjenica oko toga. Prije nekoliko godina liječenje djece sa rijetkim bolestima, odnosno tih nabava tih lijekova je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je plaćao 20 milijuna kuna, dakle gotovo 3 milijuna eura. Kada je nastao problem, kada je i uvaženi zastupnik kojeg ste vi spomenuli i SDP krenuo svim raspoloživim sredstvima rušiti reformu zdravstvenog sustava? Onda kada smo mi objavili javni natječaj što SDP tada nije htio, onda kada su uveli ... sustav plaćanja, onda kada su uveli referentne cijene lijekova, pa je dobit te firme pala za milijun eura. Ali za ti milijun eura smo mi prošili neka druga prava. Pa evo vidim brojku 93, hvala vam lijepo, ponosan sam da pazite i na medicinsku oplodnju. 93 žene koje su starije od 40 godina u vrijeme, dozvolite da ja odgovorim saborskoj zastupnici. U vrijeme SDP-a, SDP je rekao, vi koji ste stariji od 40 godina, nećemo vam plaćati postupke medicinske oplodnje. Ako imate novaca idete, ako nemate ne idete. A mi smo to promijenili u ovom zakonu, pa i te 93 žene imamo uspješne brojevne rezultate, negdje oko 10% tih žena je više po novom zakonu uspjelo ostvariti svoj životni san, pa smo tih milijun eura prebacili za ove 93 žene. Baš vam hvala što ste stavili taj broj.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu ministre i u cijelosti se slažem s vašim odgovorom. Kada gospodin kolega iz Socijal-demokratske partije, gospodin Mrsić, ne bi bio i član Hrvatske udruge bolesnika s rijetkim bolestima, je li s te strane moralno da supruga ima tvrtku koja se bavi nabavom skupih odnosno i prodajom skupih lijekova. A ako su točne i informacije da se u ime udruge na liječenje na teretu državnoga proračuna Republike Hrvatske dovode pacijenti izvan Hrvatske, pitam vas ministre i sve nas ovdje, ne radi li se tu pod krinkom humanosti o stjecanju profita odnosno ekstra profita. I ministre ako se smijem složiti s vama, odnosno malu razliku iskazati, ovaj 93 mene podsjeća na vatrogasce i na Daimler.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana predsjednice hrvatske Vlade, gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja upućujem pitanje potpredsjedniku hrvatske Vlade, ministru financija. Ovih dana čitamo o zaduženjima pojedinih europskih zemalja i o velikim monetarnim poremećajima na europskom tržištu. Pitanje glasi kakva je zaduženost Hrvatske u usporedbi sa europskim zemljama.
Izvolite, gospodin potpredsjednik Ivan Šuker.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Nakon jučerašnjeg sastanka ECOFIN-a mislim da ovo što ćemo danas ovdje govoriti još više dobiva na važnosti i na značaju. Ono što bih želio reći radi i vas poštovana gospodo zastupnici i hrvatske javnosti, sve podatke koje ću govoriti su službeno objavljeni podaci od strane Hrvatske narodne banke. Mislim da u uvjetima kad se financijska Europa trese, kad se traže raznorazni načini da se pomogne Grčkoj koja je u najvećoj krizi, kad je još nekoliko zemalja u krizi, kad je u euro u situaciji u kakvoj je, kad je financijsko tržište u Europi takvo kakvo je, mislim da se nitko što se tiče Hrvatske ne može dozvoliti politički luksuz da sa politikantskim izjavama iskrivljuje podatke. Zato ponavljam, sve podatke koje ću reći su službeno objavljeni podaci Hrvatske narodne banke, iz jednostavnog razloga da svi kad govorimo koristimo se službenim podacima, a ne da u političke svrhe koristimo ovo ili ono jer naprosto situacija je danas na financijskom tržištu takva kakva je i ako država za nekoliko desetinki dobije veću kamatnu stopu za kredite svi ćemo to osjetiti u principu, prema tome se mjeri zaduživanje svih. Dakle, kakav je udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu što se tiče zemalja članica Europske unije. 63,4% bruto domaćeg proizvoda. Što se tiče Grčke koja je u najgoroj situaciji on je 101,1%. Hrvatska je do prošle godine imala udio javnog duga 28,9%, prošle godine 2009. udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu je 35,4%. Sad da ne bi netko rekao neki govore o 50%, da ali kad dodate sva ona jamstva koja je država izdala većina tih jamstava će biti uredno vraćena. I to je podatak, ponavljam, koji je služben, koji je publiciran i nije dobro da zbog raznoraznih političkih razloga se igramo s podacima jer gledajte, ovisno tko je na kojoj poziciji i gleda sa pozicije i dužnosti koju obnaša, a ne sa pozicije imena i prezimena. I normalno da financijsko tržište to osluškuje i tako reagira. Što se tiče vanjskog duga Republike Hrvatske, dakle koliki je tu udio države, koliki udio je ostalih institucija pa ćete onda vidjeti kad govorimo o tome država se zadužila 44 milijarde. Je, država se zadužila, ali kad govorimo o državi onda sam govorio o javnom dugu i koliki je dio države u te 44 milijarde. On je negdje oko 5,još nešto milijardi, dakle negdje oko 11%. Poslovne banke su sa udjelom 24%, izravna strana ulaganja su 16,5% a svi ostali sektori čine 47,9% od ove 44 milijarde. I dakle to je dug države, ali moramo razlučiti ono za što smo mi donijeli odluku jer odluku o zaduživanju donosi ovaj visoki dom kad usvaja proračun i kad usvaja Zakon o državnom proračunu, a donosi isto tako odluku koja razina je zaduživanja u toj godini. Isto tako postavlja se pitanje kad govorimo, normalno da kad imate ovoliki postotak javnog duga u odnosu na bruto domaći proizvod da imate izuzetnu vanjsku ranjivost. Međutim, isto tako se treba vidjeti koja struktura je tih ljudi koji su, zapravo tvrtki koje su se zadužile i kolika je rizičnost tog kredita. Dakle, ako ovdje kažemo da 47,9% su ostali sektori pa se onda postavlja pitanje, uzmimo ove najveće, počevši od infrastrukturnih do projekata koje su radile najveće državne tvrtke, najveće tvrtke u Hrvatskoj, ne državne tvrtke, da li bi se te investicije mogle provesti da nije ovoga zaduženja. Dakle, to su činjenice od kojih naprosto ne možemo pobjeći. Isto tako, nemamo ništa oko toga ako ćemo se loptati koliki je udio javnog duga bio 2003., koliki je danas iz jednostavnog razloga što to je već toliki vremenski raspon da je uopće smiješno to uspoređivati. Mislim da ćemo se, gospodine Stazić pa možete se smijat koliko god hoćete, međutim dozvolite da kažem ovaj drugi dio rečenice pa se nećete smijati. Kad bi to išli uspoređivat onda treba odredit metodologiju temeljem koje se treba napraviti ta usporedba.
Hvala.
Međutim, samo još jednu rečenicu ako može gospodine predsjedniče, treba znati da u ovih 6 godina nije izvršena niti jedna značajnija privatizacija, a u razdoblju do 2003. i novci od prodaje Privredne banke i novci od prodaje kontrolnog paketa HT-a su sjeli na državni proračun i s tog osnova su smanjili potrebu za zaduživanjem. Zato kažem, nije upitno s obzirom na situaciju i na sve ono što se događa u ovom trenutku u Europi loptati se i igrati sa lažnim podacima i izjavama. Na kraju krajeva, ocjenu Hrvatske su dale sve relevantne međunarodne financijske institucije, a sve ovo što sam danas govorio brojke su publicirane od strane Hrvatske narodne banke. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Milivoj Škvorc, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Mislim da je dobro da je javnost čula danas direktno od vas odgovor na to moje postavljeno pitanje i ujedno i svi potencijalni investitori kako određene teze koje se pokušavaju nametnuti, koje nisu u skladu s tim što ste vi odgovorili ne bi došle na plodno tlo i ja sam siguran da neće. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodo iz Vlade. Pitanje postavljam gospodinu ministru Kalmeti. Dakle, nakon vaše odluke da se obustavi ili ukine promet na oko 130 km željezničke mreže u Republici Hrvatskoj među kojima je i pruga Pleternica - Našice građani i Našica i Pleternice, ali i nasilja kao što su Zarilac, Ciglenik, Knešci, Latinovac, Čaglin, Lijeskovica, Lončica, Zoljan su ogorčeni vašom odlukom. Naime, na tom potezu koji spaja zapadni dio Osječko-baranjske županije i Požeško-slavonsku županiju, dakle željezničkom prugom nalazi se cementara Našice dakle u Zoljanu, nalaze se tri kamenoloma i oko 5 do 6000 stanovnika kojima je ova pruga služila, a znamo kako je služila i u ratno vrijeme i da je bila žila kucavica Slavonije. Pa vas pitam zbog čega ste donijeli takvu odluku da se kako vi kažete privremeno obustavi ili ukine promet na ovoj pruzi, a to privremeno smo vidjeli i na pruzi Sisak – Glina koji traje već 20 godina ta tzv. privremena mjera.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta.
Poštovani gospodine zastupniče nisam ja donio odluku da se ukine privremeno promet na tim prugama, mada podržavam takvu odluku. Ali je nisam donio ja, nego je donesena iz čitavog niza razloga, a koje ću vam ja sad obrazložiti. Ja bih isto volio da se to nije dogodilo kao i vi i učinit ćemo sve da se čim prije krene u rekonstrukciju tih dionica na tim prugama. Ove godine ne, jer za to nema novaca. Neke dionice ćemo pokušati već sljedeće godine uvrstiti u rekonstrukciju i rekonstruirati kako bi se promet vratio. Dakle, prvo želim kazati da je ovo što ste vi rekli ona nije ukinuta. Prugu može ukinuti samo ovaj časni Visoki dom. Ona je na osnovu mjerenja koja su pokazala da se te dioničke pruge nalaze u vrlo lošem stanju i opasnom za promet, Uprava HŽ infrastruktura je donijela takvu odluku da se privremeno tu obustavi promet. Ali odmah je uspostavljen supstitut, supstitut dakle da tim linijama ne vozi putnike vlak ali vozi autobus po istim uvjetima, po istim cijenama i sa svim pogodnostima koje su vrijedile i za Hrvatske željeznice. Dakle, što se tiče putnika tu, taj njihov promet nije upitan. Drugo, što se tiče tereta na dionici pruge Našice – Pleternica bio vam je jedan do tri vlaka godišnje. Prema tome, možda u godini tereta uopće nema. Dakle, jedan do tri vlaka godišnje na toj dionici, a na ovim nekim drugim dionicama kao što su Sirač – Čelić ili ne znam Martin Brod – Knin tamo je bilo nekih. Na dionici Martin Brod uopće nije bilo putnika nego samo teret. Drugo, ako uzmemo u obzir troškove za ukidanje ove tri pruge oni iznose na razini godine oko 35 milijuna kuna, a prihodi koji se dobijaju sa te tri pruge su nekih 3 milijuna kuna. Dakle, jedna potpuna nerentabilnost tih pruga. Ali nije to razlog ponavljam, nije to razlog zbog čega je privremeno zaustavljen promet na tim prugama. Razlog je onaj koji sam prije rekao, a to je prvenstveno sigurnost do rekonstrukcije. Jer tračnice na tim dionicama su stare i preko 90, ne znam 90 i više godina. Prema tome, radi se o jednom sustavnom neulaganju u te pruge. Ono što vam ja mogu kazati i što sam vam rekao na početku, sad ću na kraju i ponoviti ove godine novaca za rekonstrukciju tih dionica pruge nema ali učinit ćemo sve da se na tim dionicama koje su ukinute rekonstrukcija napravi sljedeće godine i da se promet vrati na tim prugama kao što je bio evo i do nedavno. A što se tiče nekih drugih pruga, ova prema, zagorska pruga koja je ukinuta prije ne znam 9 ili 10 godina i to sam negdje čuo, nije do danas uspostavljena. Promet je uspostavljen iz samo jednog razloga što je spor sa kolegama iz Slovenije, jer pruga prolazi malo kroz slovenski, malo kroz hrvatski teritorij. Evo, to je ono što vam ja mogu odgovoriti na ovo vaše danas postavljeno pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Ispada po vašem iskazu da je pruga nerentabilna, neispravna ili je ona pak nepotrebna. I jedno i drugo i treće ste rekli. Naime, koja je to pruga rentabilna u Republici Hrvatskoj ako mi možete odgovoriti? I koliko Hrvatska država i građani ulažu u hrvatske željeznice a da ova pruga nikada nije došla zapravo na red. Slavonija i neće doći na red, ali farbanje tunela se vrši redovito. Nadalje, nije točno da je pruga neispravna, jer su mjerna kola Hrvatske željeznice krajem ožujka, dakle mjerila i izvršila uvid u stanje pruge Pleternica – Našice i pri tome utvrdila da pri brzini od 70 km/h ima samo 3 mjesta sa manjom greškom. Prema tome, ako je problem ministarstva otkloniti te tri manje greške i ako za to nema novaca mi smo već u Slavoniji naučili na to.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi. Gospodine Milinović, ukidanjem bolnica u Zagrebu rekli ste da ćete na plaćama ravnatelja i njihovih pomoćnika ostvariti uštedu od 13 i pol milijuna kuna. Međutim, gospodine ministre to jednostavno nije točno jer se ne ukidaju njihove plaće, već samo dodaci na funkcije ravnatelja i pomoćnika. Zapravo ušteda će biti negdje oko 852000 kuna. Moje pitanje je gospodine ministre jest do kada kanite obmanjivati hrvatsku javnost netočnim podacima i demagogijom?
Hvala. Gospodin potpredsjednik Darko Milinović.
Najbolji bi bio odgovor da se nasmijem i sjednem. To bi bio najbolji odgovor. Dakle, ušteda. Najprije da vidimo tko širi demagogiju i laži. Ja sam rekao ne ušteda na ravnateljima, nego ušteda na upravama. Da vas malo podučim, evo iskoristit ću budući jeste doktorica ali izgleda ne znate puno što su uprave bolnice. Na žalost. Što sve spada u taj široki krug ušteda samo u toj mjeri? A inače na godišnjoj razini ne 13 milijuna kuna, nego 318,3 milijuna kuna kada sustav potpuno profunkcionira. Za vas je to, evo oprostite mi na izrazu, vaš saborski zastupnik Ostojić je li, oprostite, u ovom Visokom domu na ovom izrazu, pišljivih 20 milijuna kuna, za nas je velikih tisuću kuna. Dakle, danas u zagrebačkim bolnicama imate 17 ravnatelja, i vi ste govorili samo o njima. Imate preko 60 pomoćnika. Imate oko 200 članova nadzornih, odnosno stručnih vijeća. Dakle kada sve to racionaliziramo sa 17 na 4 bolnice, to vam je, ako svi izađu iz sustava, i nemojte obmanjivati hrvatsku javnost, nemojte dezinformirati, ja sam rekao vrlo jasno u svojoj prezentaciji u Hypo centru, bilo je tisuću ljudi, što niste došli pa bi čuli i vi, i vas sam pozvao, kada bi svi izašli iz sustava onda bi to bilo 13 milijuna kuna, a ja sam rekao na toj prezentaciji da će većina njih ostati u sustavu, i da će to biti negdje oko 7 milijuna kuna. Dakle dajte prestanite širiti dezinformacije, demagogiju i ovo što sam vam rekao istinu. Dakle, u upravi bolnice su ravnatelji, glavna sestra, šefovi poliklinika, klinika, članovi upravnih vijeća 152, pomoćnici razno razni i ne ukidaju se bolnice. Možda vama smeta, evo danas imam jedan sastanak udruge pacijenata dijabetičara koji se protive spajanju Vuka Vrhovca i Merkura. Njihov standard zdravstvene usluge će biti veći, samo tamo neće biti ravnatelji, bit će jedan ravnatelj na bolnice koja je 2 metra, 10 metara jedna od druge. Dakle nemojte obmanjivati hrvatsku javnost, ja sam vrlo jasno rekao, dođite po koje predavanje o reformi, poslušati, pa ćete, možda vi nenamjerno širite te dezinformacije, možda vi stvarno ne znate.
Gospođa Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre vi me doista ničemu morate poučavati, jer ste samo na nepotrebnoj nabavi cjepiva protiv svinjske gripe oštetili proračun zdravstva za 15 milijuna kuna, što znači da su sve bolničke uprave mogle još 18 godina funkcionirati da potrše novac koji ste vi jednom pogrešnom, lošom odlukom potrošili u jednom danu. Zbog iste ove stvari je vaš kolega u Bugarskoj morao odstupiti sa mjesta ministra. A ovaj broj 93, ja vidim da je vama jasno što taj broj znači, ali zbog hrvatske javnosti ću reći da je to broj manje rođene djece prošle godine u Hrvatskoj zbog vašeg restriktivnog zakona. Ovaj broj 93 je dokaz koliko konstantno obmanjujete hrvatsku javnost netočnim podacima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević Marinović će postaviti pitanje.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade. Naime, mediji su izvještavali kako je Mladen Barišić svojoj prijateljici iz FIMImedia namještao poslove u državnim tvrtkama. Kada se to otkrilo smijenili ste ga s mjesta rizničara HDZ-a. Interesantno. Čak nije dobar ni za HDZ, ali je i dalje dobar na mjestu šefa carine. Je li razlog tome taj što Barišić ima izvorni HDZ-ov mandat u Saboru, pa ga se bojite smijeniti da vam ne dođe ovdje i ugrozi većinu ili sada radi za vas ono što je ranije radio za Sanadera?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zastupnice, vaše pitanje je jako jasno i ja ću na njega jako jasno odgovoriti. Zašto je bilo tko, sa bilo koje dužnosti u Hrvatskoj demokratskoj zajednici smijenjen, ja nemam nikakvog razloga niti nikakve zakonske niti moralne, niti bilo kakve druge obveze vama polagati račune u Hrvatskom saboru, jer o tome što mi radimo u Hrvatskoj demokratskoj zajednici ne moramo vama, ponavljam još jedanput, rekla sam da nam sud partije neće suditi, ne moram polagati račune. O tome smo mi svoje rekli unutar svoje stranke, i unutar predsjedništva HDZ-a, niti ćemo mi vas pitati zašto ste vi napravili bilo što sa npr. Milanom Bandićem itd., itd. To se nas apsolutno ne tiče, zašto ste donosili u gradskoj skupštini kao SDP-ova većina odluke primjerice o Cvjetnome trgu, a danas ste se svega odrekli i danas, itd. To nas ne zanima, to je vaš problem. To rješavajte na Iblerovom trgu. Prema tome, tu sam kao predsjednica Vlade i imam jedino ovlasti govoriti kao predsjednica Vlade, ne kao predsjednica stranke. Dakle, kad i ako u bilo kojem slučaju bez obzira kako se tko zove i bez obzira pripada li tko SDP-u, Socijaldemokratskoj partiji ili HNS-u ili bilo kojoj drugoj stranci u Republici Hrvatskoj, mi ćemo apsolutno kao … [[Ne razumije se.]] podržati da se provede istraga, i da se naravno postupak završi ako to tijela kao što su Državno odvjetništvo, USKOK, naravno policija utvrde i ako to završi na sudu i ako završi pravomoćnom sudskom presudom. Prema tome ni u čemu vi nećete i ne možete, ne možete niti poticati nadležna državna tijela, ne možete poticati niti DORH, niti USKOK, niti nad njima vršiti reviziju, kontrolu, usmjeravati koga će istraživati, a koga neće. To oni rade po zakonu i ja ću se svim silama boriti zajedno sa svojim kolegicama i kolegama koji ovdje sjede da to bude tako i da ni jedna partija, ni jedna stranka više u Hrvatskoj ne može na neovisna tijela vršiti bilo kakav pritisak, bez obzira o kome se radilo i o kome se govorilo. I nadam se da ćete jednoga dana to i vi podržati. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Točno je gospođo premijerka, ni jedna stranka osim HDZ-a. Odnos prema Barišiću stvarno oslikava vašu borbu s korupcijom. U nju se ide samo do one granice koja ne ugrožava interese HDZ-a ili vaše osobne interese. Tako se eto ta vaša famozna nulta tolerancija na korupciju pretvorila u multnu toleranciju prema onima kojih se bojite ili koji vam služe.
Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje za premijerku Kosor. Škegrina politika iz 90-ih godina među građanima je upamćena po tome što je donijela osiromašenje radnika i enormno obogaćivanje, bogaćenje malog broja ljudi, tzv. tajkuna. Ona je ostala upamćena po ideji o 200 bogatih obitelji i narodu kao stoci sitnog zuba. Je li smanjenje stope poreza na dohodak sa 45% na 40% za one s najvišim primanjima gospođo premijerko povratak na tu politiku?
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Dakle, jako mi je drago da spominjete jednu od mjera programa gospodarskog oporavka Vlade RH. Eto, drugi vaši kolege nisu mi dali priliku da o tome govorim, hvala vam na toj prilici. Uistinu sam zahvalna. Kao što znate mi ćemo tom odlukom o mijenjanju u sustavu poreza na dohodak gdje idemo na 3 stope, gdje smanjujemo itd., mi ćemo omogućiti da oko milijun i pol hrvatskih građana od 01. srpnja ima veće plaće, odnosno ima veće prihode. Hvala vam na toj prilici da to evo konačno kažem i u Hrvatskom saboru. Dakle, to je odluka koja ide paralelno sa donošenjem odluke o tome da se prva stopa posebnoga poreza ukine od 01. srpnja također, prema tome to sve naravno treba staviti u isti kontekst. I ono što je jako važno, što želim reći, hvala vam na prilici koju ste mi omogućili da to kažem, zahvaliti svim građankama i građanima RH koji su imali razumijevanja, znali su da su prilike u srpnju prošle godine bile tako teške da smo tu pretešku odluku zajedno s vama, naime sa većinom u Hrvatskom parlamentu, morali donijeti i donijeli o uvođenju posebnoga poreza. Ta odluka prestaje za prvu stopu, ponavljam, 01. srpnja, za drugu 01. studenoga. Iako zakon koji je usvojen u Hrvatskom saboru kaže da Zakon o posebnom porezu vrijedi do kraja ove godine. Dakle, 2 mj. prije kraja godine mi ćemo poseban porez u potpunosti ukinuti, a ponavljam sa 01. srpnjem prvu koja će obuhvatiti i najveći broj ljudi u RH. Dakle, sa uvođenjem ovog novoga sustava u porez na dohodak od 01. srpnja, i dobro je da to mogu reći u ovome Domu, većina građana RH, dakle milijun i pol gotovo ljudi, imat će veće prihode. Moći će relaksiranije, ja vjerujem, živjeti i moći će početi planirati i godišnji odmor, što vjerojatno zbog krize, zbog straha od budućnosti i nisu mogli činiti. Iako s druge strane, kao što znate, štednja u bankama je rasla. To je pokazalo da se ljudi boje, da su u strahu od budućnosti što ja itekako razumijem i uz to treba evo reći i da je broj nezaposlenih smanjen u RH. Isto evo od posljednjeg aktualnog prijepodneva, dakle to sasvim sigurno nije vezano kako neki žele reći samo uz neko sezonsko zapošljavanje. Pokazuju se i prvi rezultati naših mjera, ali isto tako kao što vidite izvoz se povećava, dakle, za 3%. Nije osobito velika brojka, ali je važna naznaka u kojem se smjeru krećemo, a istodobno je uvoz smanjen za 11,8% gospodine zastupniče. Sigurna sam da vas to veseli i sigurna sam da ćete iz sve snage dati potporu programu gospodarskog oporavka Vlade RH gdje je jedna od mjera i ovaj sustav, odnosno uređenje u sustavu poreza na dohodak. Hvala vam lijepa na pitanju.
Hvala. Gospodin Marin Jurjević, izvolite.
Po vama se čuda dešavaju u ovoj državi, kao što kažete, jako će biti relaksirani građani. Naročito radnici s najmanjim primanjima jer će dobiti 50-ak kuna veće plaće, ali će zato radnici s prosječnim plaćama dobiti 400 kn manje, ali će zato bogataši sa preko 22 tisuće kuna plaće dobro profitirati ovom vašom relaksirajućom reformom. Njihove će plaće porasti za 3 tisuće kuna. Dakle, vi njima najbogatijima smanjujete porez ne bi li još bogatiji bili bogati i dalje. Što samo pokazuje da vaša briga ustvari za radnike je neiskrena i moram kazati jako licemjerna jer ukidate olakšice u zdravstvu i ukidate olakšice u stanovanju. … [[Upadica se ne razumije.]] Dajte upozorite ovaj amaterski teatar iz HDZ-a da stane se igrati. Dakle, više uzimate nego što dajete, gospođo premijerko.
Hvala. Većina smo profesionalci. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite, će postaviti pitanje.
Hvala lijepa. Za ministra Mlakara. Pa poštovani gospodine ministre sigurno vas neću pitati ništa o korumpiranosti oko kupnje vatrogasnih vozila od Daimlera jer vidim da kolege iz SDP-a imaju na bedževima pozivni broj vatrogascima, možda će im oni sami to priopćiti tko je od njih korumpiran. No, pitat ću vas nešto drugo što u svakom slučaju je dosta aktualno u zadnje vrijeme, a to je da dio oporbe predvođen sa SDP-om javno politizira o poštenju glasača iz 11. izborne jedinice, a posebno na prostoru BiH. Oni javnosti sugeriraju da se u toj 11. izbornoj jedinici vara na glasačkim mjestima sa brojem glasova, tj., aludira se prije svega na Hrvate u BiH da oni prevarom donose glasove HDZ-u. Pa bi vas htio pitati vezano uz to kakva su vaša saznanja o tako uvredljivim optužbama na račun hrvatskih državljana izvan RH, odnosno iz 11. izborne jedinice, a posebno u BiH? I mogu li birači iz te izborne jedinice varati tako da glasuju u 2 države?
Hvala. Ministar gospodin Davorin Mlakar, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, uvaženi zastupniče Kunst hvala vam na pitanju jer je istina da bez obzira koliko puta smo dosada željeli rastumačiti stanje u popisima birača svaki puta nanovo se licitira brojkama koje niti su točne niti su provjerene niti su ikad bile iskazane kao broj potencijalnih birača. Najkraće, probat ću ponoviti ono što smo već nekoliko puta rekli. Popis birača je službena evidencija koja se vodi svakodnevno i sve promjene u popisu birača unose se na temelju drugih službenih evidencija. To je evidencija državljanstva, evidencija prebivališta i evidencija izdatih putnih isprava, a ta evidencija je bitna zbog svih onih birača koji nemaju prebivalište u RH. Bez obzira na te kritike koje često slušamo ta evidencija sadrži oko 400 tisuća ljudi. Dakle, to su državljani RH oni koji se javljaju kao birači na svakim izborima, a nemaju prebivalište u RH. S obzirom na tu evidenciju izrađuju se popisi birača i ti popisi birača su provjerljivi kao i svaki drugi popis koji se zaključuju 14 dana prije svakih izbora koje provode državna tijela. Prema tome, tijekom cijele godine u bilo kojem trenutku svatko od ljudi koji imaju biračko pravo može provjeriti da li se nalazi na popisu birača. On bi trebao biti na popisu birača mjesta gdje je i njegovo prijavljeno prebivalište. Da li se može dogoditi greška i ono što se najčešće govori da su glasovali na izborima mrtvi ljudi, moram napomenuti da nije jedina kontrola bračkog procesa samo popis birača, nego su i sva tijela koja izbore provode. Dakle, Birački odbori, izborna povjerenstva i Državno izborno povjerenstvo. I na zadnjim predsjedničkim izborima koje smo obavljali nismo imali niti jednog prigovora službenih tijela na odvijanje procesa izbornoga, što znači, kada bi se kojom greškom ili slučajem osoba koja je u međuvremenu dok je unesena u popis birača, a može se dogoditi u tih zadnjih 14 dana, umrla, neće nitko umjesto nje na biračkom mjestu moći glasovati, jer da bi ona mogla glasovati mora donijeti identifikacijske isprave, treba biti provjerena da li se nalazi u popisu birača. Tek tada dobija birački izborni materijal i može pristupiti samom činu glasovanja. Ono što je problem, a problem je svih država i nije ekskluzivan problem samo Republike Hrvatske je činjenica da države u kojima birački hrvatski državljani žive, nisu dužne službenim putem dostavljati tijelima Republike Hrvatske u inozemstvu, diplomatskim i konzularnim predstavništvima obavijest o činjenici smrti. Znači da se može dogoditi da je hrvatski državljanin koji živi u inozemstvu umro, nije tijelo te države dužno službeno obavijestiti naše diplomatsko predstavništvo da bismo mi u evidenciji takvog birača mogli brisati iz evidencije. Bez obzira na tko, ponavljam nitko umjesto njega neće moći glasovati na izborima, jer da bi to učinio mora proći kontrolu biračkih tijela, dakle biračkih odbora, izbornih povjerenstava koje će kasnije ovjeriti zakonitost postupka. Na kraju bih napomenuo da je ograničena misija OESS-a koja je boravila u kontroli izbora u Republici Hrvatskoj visokim ocjenama ocijenila rad svih tijela koja su provodila izbore i Državnog izbornog povjerenstva i svih biračkih odbora, pa tako onda i Ministarstva uprave zbog popisa birača, što je u krajnjoj liniji svojim pisanim izvješće na koncu i potvrdila kada je završila svoju misiju promatranja izbora u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa, ministre na odgovoru. Ja ustvari i nisam sumnjao niti u jednom trenutku u poštenje Hrvata u Bosni i Hercegovini kao ni Hrvata izvan Republike Hrvatske koji glasuju u 11. izbornoj jedinici. Znači ovo ste vi sada potvrdili da se očito radi o pokušaju da se obmani javnost i građani Republike Hrvatske, kako bi oporba na čelu sa Socijaldemokratskom partijom opravdala svoj pokušaj uskraćivanja pristupa glasačkim mjestima, posebno Hrvatima u Bosni i Hercegovini. A mislim da se to najbolje vidi kroz pritisak oko promjene Ustava Republike Hrvatske u dijelu gdje oni inzistiraju da se ukine većina glasačkih mjesta i na taj način bi se onemogućilo glasanje mnogima Hrvatima u Bosni i Hercegovini, znači Hrvatima sa te 11. izborne jedinice. Ali mislim da ne ... Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Antun Korušec. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice Vlade, članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa doktoru Radovanu Fuchsu. Poštovani ministre, u gradu Bjelovaru postoji učenički dom kapaciteta 162 korisnika, koji je zbog svojih godina starosti i zbog standarda koji danas u njemu jesu potpuno neuvjetan. Dom je predviđen za 162 korisnika, a neuvjetan je i po broju soba i po higijenskih i po tehničkim uvjetima, a posebno odnoseći se na broj kupaonica, na broj sanitarnih čvorova. Rezultat te konstatacije bio je razgovor i dogovor Ministarstva znanosti, grada Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije o potrebi izgradnje novog učeničkog doma. Konstatirali smo da je potreban novi učenički dom, izgradnja novog doma u Bjelovaru i to smo institucionalizirali na način da je Ministarstvo znanosti, grad Bjelovar i Bjelovarsko-bilogorska županija u drugoj polovini 2009. potpisalo sporazum o doznaci inicijalnih milijun kuna sredstava za izgradnju doma, a grad Bjelovar je obavio prethodni dio posla. Osigurao atraktivnu građevinsku lokaciju, izradio projekte, platio potrebne doprinose i posjedujemo pravomoćnu građevinsku dozvolu. Moram reći da je sa vrijednošću parcele, vrijednošću zemljišta, grad Bjelovar uložio 8 milijuna kuna. Nastala je kriza koja je bila potpuno jasna, potpuno očita i nitko ni nije očekivao da u tom vremenu ide ovaj transfere milijun kuna Ministarstva znanosti. Dakle, 2009. to se nije dogodilo, 2010. iz potpuno jasnih i objektivnih razloga koje uvažavamo nije se dogodilo i nije se pristupilo potpisivanju natječaja o izboru izvođača radova. Moje pitanje poštovani ministre glasi, ostaje li Ministarstvo znanosti i dalje kod potrebe izgradnje ovog učeničkog doma za iduću proračunsku 2011. godinu sa sudionicima grad Bjelovar, Bjelovarsko-bilogorska županija, po modelu da to gradimo etapno, dakle u etapama u fazama, vremenski nešto sporije, ali financijski sigurno prihvatljivije?
Hvala. Molim vas završite.
... [[Govornik se ne razumije.]] postoji pa bih vas molio za odgovor.
Hvala. Gospodin ministar Radovan Fuchs. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, uvaženi zastupniče. Pa vi ste u principu gotovo odgovorili na pitanje koje ste sami postavili. Definitivno ministarstvo ne odustaje od onoga što je obećalo. Nemamo nikakvih dvojbi oko potrebe izgradnje novog učeničkog doma koji naravno može služiti i za smještaj studenata s obzirom da se dio nastave odvija, visokoškolske nastave odvijaju i u gradu Bjelovaru, pa je princip imamo i u nekim drugim učeničkim domovima diljem Hrvatske gdje u koliko se ne popuni sa učenicima popunjava se preostala mjesta sa studentima. Ministarstvo to zdušno podržava i učinit ćemo sve da osiguramo ovaj potrebni dio participacije Ministarstva za sljedeću proračunsku godinu, iz razumljivih razloga to nismo mogli realizirati ove godine. Ove godine nismo bili u mogućnosti otvarati nove investicije već smo se koncentrirali na završetak investicija koje su u tijeku ali dogovor definitivno ostaje i ja se nadam da ćemo ga zajednički realizirati.
Hvala gospodin Korošec izvolite.
Hvala lijepa, gospodine ministre, ja sam izuzetno zadovoljan vašim odgovorom i u odgovoru želim još jedanput ponoviti. Grad Bjelovar razvija uz strukovne i opće srednje škole, veleučilišne studije, imamo visoku tehničku školu, sveučilišne studije, danas u Bjelovaru imamo 1200 studenata, i u Bjelovaru se studira i dolaze ljudi iz cijele Hrvatske. Vaš odgovor daje nadu da ćemo nastaviti ovaj razvoj na zadovoljstvo svih građana grada Bjelovara ali i šire, i Bjelovarsko-bilogorske županije i ovog okruženja koje je oko nas. Hvala vam lijepa ja sam izuzetno zadovoljan vašim odgovorom.
Hvala. Gospodin Gari Cappelli će postaviti pitanje, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana predsjednice Vlade, poštovani ministri, kolegice i kolege. Ponukalo me da postavim pitanje temeljem istupa predsjednika Vijeća nacionalnog za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, gospodina Željka JOvanovića koji u svojim istupima često kaže javnost dvostruka mjerila transparentno postavke morala. Pa temeljem toga ponukalo me da postavim pitanje ministru DAvorinu Mlakaru, a odnosi se, poznato je da je protiv gradonačelnika Rijeke gospodina Vojka Obersnela podignuta prijava jer je pogodovao tvrtci Tržnice Rijeka, oštetio gradski proračun, a time izravno građane Rijeke ni manje ni više nego za 80 milijuna kuna. Premda se u javnosti pokušava predstaviti kao najveći zaštitnik imovine Riječana, ispada da se on više brine za imovinu tvrtke koja je u vlasništvu stranačkog kolege i prijatelja. To se vidi iz činjenice da je kao gradonačelnik Rijeke 2007. godine potpisao novi koncesijski ugovor čime je nastavio pogodovati svom SDP-ovom tajkunu. Zanimljivo je da se u istom ugovoru i dalje obračunava samo 1/3 gradskog prostora kojega ta tvrtka stvarno koristi i kojega i dalje iznajmljuje po daleko većoj cijeni, taj je ugovor i danas na snazi i do danas nije raskinut. Da je to točno potvrđeno je od strane Riječkog gradonačelnika jer je podigao prijavu protiv te tvrtke. Dakle, prvo je produžio ugovor a onda je podnio prijavu. Time je priznao da u poslovanju Tržnice Rijeka i grada postoje nepravilnosti ali interesantno ugovor nije raskinut, što je gradonačelniku kojemu je temeljna dužnost da štiti imovinu i prihode grada morao prvo učiniti. Dakle, podsjećam javnost dvostruka mjerila, transparentnost, moral. Pa, moje pitanje ide u smjeru kako zaštititi građane od samovolje nekih gradonačelnika, kako zaštititi imovinu građana, kako prekinuti takva pogodovanja kako je to u slučaju s Riječkim tržnicama koje i dalje traju. Pa evo molim odgovor na ovo pitanje od gospodina ministra Mlakara.
Gospodin ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče, ja ću vam odgovoriti samo na onaj dio koji ima veze sa nadležnošću Ministarstva uprave a tiče se dijelom vašeg pitanja dakle, svi pa tako i čelnici izvršne vlasti općina, gradova i županija dužni su se držati Zakona između ostalih i Zakona o lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi, kako oni izvršavaju svoju funkciju zbog izmjena Zakona, odnosno Zakona od prošle godine kojim se čelnici izvršne vlasti biraju na neposrednim izborima oni više nemaju obvezu i odgovornost prema predstavničkom tijelu kako je to ranije bilo utvrđeno našim propisima već se njihova odgovornost utvrđuje jedino testiranjem na neposrednim izborima, osim u nekim Zakonom predviđenim slučajevima. Vi ste rekli da je pokrenut postupak protiv gradonačelnika grada Rijeke, ja ne mogu govoriti niti o elementima niti o razlozima za pokretanje postupka, mogu samo reći o uvjetima iz Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi kada bi njegov mandat bio doveden u pitanju odnosno kada bi po zakonu trebao prestati. To je jedan od razloga samo u slučaju kada bi pravomoćnom sudskom odlukom bio osuđen i izrečena bi mu bila bezuvjetna kazna zatvora u trajanju dužem od mjesec dana. Do tada, dok se tako nešto ne dogodi nema u zakonu propisanih uvjeta da bi njemu prestao mandat gradonačelnika. Sve ostalo pitanje je eventualno njegove procjene, njegove odgovornosti ali ovo je jedini razlog koji bi bio vezan uz vaše pitanje, jedino po pravomoćnoj sudskoj presudi sa ovakvom kvalifikacijom i ovakvom presudom mogao bi mu po sili zakona prestati mandat, i tada bi trebalo predstavničko tijelo u roku od 8 dana izvijestiti Vladu Republike Hrvatske o toj činjenici kako bi se raspisali prijevremeni izbori za njegovu zamjenu.
Hvala. Gospodin Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani ministre hvala na odgovoru, ja ću i dalje ustrajati na riječima koje su date od predsjednika nacionalnog vijeća, to je javnost, dvostruka mjerila, transparentnost, ostavke, moral. Pa mislim da je to dovoljno za dati ostavku na mjesto predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. Hvala.
Gospodin zastupnik Zlatko Horvat će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje upućujem ministru turizma gospodinu BAjsu. Gospodine ministre, kao što znate jedan od glavnih izvora za rad turističkih zajednica je turistička članarina, a uputom vašeg ministarstva došlo je do promjene modela u obračunu kod osiguravajućih društava pa se više ne obračunava viška članarina prema ukupnom prihodu tog društva nego samo prema djelatnosti koja se odnosi na ugostiteljstvo i turizam. Time su turističke zajednice stavljene u posebno težak položaj posebno ove na kontinentu kojima je turistička članarina najveći prihod, obzirom da boravišna pristojba nije toliko zastupljena u kontinentu, i recimo sada u planovima za 2010. godinu veliki su problemi jer se planiralo i računalo sa tim sredstvima i oni su ušli u program turističkih zajednica. Možda samo kao primjer da vam kažem, iz mog grada Varaždina gdje je zbog promjene tog modela došlo do smanjenja od nekoliko tisuća kuna u proračun turističke zajednice, a podsjećam vas da je Grad Varaždin prošle godine proglašen za najbolju turističku destinaciju kontinentalne Hrvatske. Naravno, tu je još onaj drugi problem da se ova članarina obračunava prema djelatnosti odnosno kod firmi prema sjedištu firme, ne prema područjima djelatnosti koja se obavlja. Pa moje pitanje u tom smislu glasi što ćete učiniti da se pomogne turističkim zajednicama, posebno ovima na kontinentu kojima je turistička članarina najvažniji prihod, što ćete učiniti da im se nadoknadi ova razlika i da li razmišljate o tome da se promjeni ovaj propis kojega ste dali kroz ovu vašu uputu da se obračun vrši ne prema sjedištu firme kod koje se obračunava članarina nego prema mjestu gdje se obavlja djelatnost.
Hvala. Gospodin ministar Damir Bajs, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine saborski zastupniče. Dakle da, prije godinu i nešto dana ovaj Sabor je donio zapravo promjene u sustavu turističkih zajednica. Nakon 15 godina prvi puta smo uveli neke nove promjene. To je vezano naravno uz nove zadaće kao što je destinacijski menadžment, uz činjenicu da smo htjeli da turističke zajednice budu profesionalne pa smo uveli i stručne ispite i uz činjenicu naravno da smo uveli i inkompatibilnost, dakle ne možete biti direktor turističke zajednice i recimo vlasnik hotela. U tom segmentu smo napravili i promjene vezane uz financiranje. Jedna od tih je i promjena u članarine. Međutim, ja ću reći isto tako da brojke su potpuno jasne, dakle u 2008. godini ukupno sistem bez doprinosa iz države ili županija, gradova i općina imao prihod od članarina i od pristojbi 495 milijuna kuna. U 2009. to je povećano na 503 milijuna kuna, bez obzira na činjenicu da je bila recesija, bez obzira na činjenicu da naravno prihodi onih koji plaćaju su manji. Ja neću objašnjavati kako se to desilo, ali brojke su potpuno jasne. Čak i kad govorimo o članarinama one su zapravo sa 190 milijuna kuna koliko su bile u 2008. došle tek na 185 čini mi se milijuna, koliko je bilo u 2009. Ono što bih rekao, da naravno i u okviru zakona je predviđeno da 2,5% od ukupnih članarina se plaća na jedan poseban fond u Hrvatskoj turističkoj zajednici, govorim naravno o središnjem uredu koji služi upravo financiranju turistički nerazvijenih dijelova Hrvatske što je u principu u većem dijelu kontinentalna Hrvatska. I to je prvi put uvedeno kao jedna sustavna potpora onim slabije razvijenim područjima. Kako bilo, moram ipak napomenuti da je u programu Vlade vezano uz gospodarski oporavak naznačeno da će i boravišna pristojba, a posebice naravno i članarina biti promijenjeno, naime da će se morati mijenjati temeljem htijenja da gospodarstvo bude konkurentnije. I mi ćemo u okviru tih promjena koje su pred nama kao i pred drugim ministarstvima izvidjeti na koji način ćemo, naravno u suglasju sa socijalnim partnerima, napraviti promjene koje su pred nama. Hvala.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat, izvolite.
Hvala gospodine ministre, ali ja sam rekao koliko je to konkretan primjer u mom gradu i znate svi se kunemo u turizam kao stratešku granu razvoja Hrvatske pa vas molim zaista da o tome vodite računa. Ja bih vas molio pismeni odgovor u ovom smislu. Hvala lijepo.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospođo predsjednice Vlade, broj 93 koji danas nosimo na reverima je protest protiv vašeg ministra zdravstva Darka Milinovića. Zbog njegove neshvatljive tvrdoglavosti i inata u Hrvatskoj je metodom potpomognute oplodnje ove godine rođeno 93 djece manje nego prošle godine. Vaš ministar zdravstva ukinuo je pravo roditeljima da pomoću zamrzavanja zametaka dođu do željenog djeteta. Vaš ministar zdravstva ukinuo je besplatno dopunsko osiguranje za brojne kategorije građana. Vaš ministar zdravstva ukinuo je bolnice u Zagrebu, vaš ministar zdravstva ukida rodilišta u Makarskoj i u Sinju. Kada ćete konačno vi ukinuti toga ministra zdravstva i tako razveseliti sve hrvatske građane?
Gospođa premijerka Jadranka Kosor.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče. Pa naravno da sam vrlo pozorno poslušala ovo o čemu govorite i naravno da sam zainteresirana kao i ministar, odnosno potpredsjednik Milinović oko teme koju problematizirate i naravno da to nije niti smiješno niti je to zabavno i da naravno da Vlada kad se govori o bilo kojem zakonu pa onda i ovom zakonu, čini i činit će sve da on bude u skladu sa stvarnim životom i to smo puno puta rekli i to ja ponavljam. Činjenice pak ne idu u prilog ovome što ste maloprije rekli, o tome da je potpredsjednik i ministar ukinuo zagrebačke bolnice. Ne, gospodine zastupniče, ministar je predložio u sklopu programa gospodarskog oporavka racionaliziranje odnosno racionalno ponašanje, odnosno uštede. A te uštede će evo samo na tome da se spoje uprave, da imamo manje šefova, donijeti više od 13 milijuna uštede samo na tome što će omogućiti zapošljavanje više od 150 medicinskih sestara, što će sasvim sigurno pomoći da zdravstvena skrb o oboljelima koji se liječe u bolnicama bude veća, bolja, jer što je više sestara to je naravno i skrb o onima koji leže u bolnicama i čekaju ozdravljenje veća. Ukupno, čuli ste i danas, te će uštede kad se uzme u obzir sve što se predvidjelo biti više od gotovo 320 milijuna kuna. Mislim da je to respektabilna ušteda, da se svi u ovim vremenima moramo ponašati racionalno, da nam to nalaže ne samo situacija u kojoj živimo nego da inače moramo mijenjati način našeg ponašanja i to nisu beznačajni novci. Kad se govori o novcu poreznih obveznika, ja sam isto čula nedavno izjavu vašega kolege zastupnika SDP-a koji je rekao da će se na ovom spajanju odnosno racionalizaciji kod uprava uštediti pišljivih do 20 milijuna kuna. Ja citiram pa se ne moram ispričavat, znači tako je rekao čovjek. To pokazuje skandalozan odnos prema novcu poreznih obveznika, dakle novcu koji nije naš i nije njego i nije vaš nego je novac poreznih obveznika i 20 milijuna kuna proračunskog novca je ogroman novac. 5 lipa proračunskog novca je ogroman novac i mi tražimo odgovornost svakoga za trošenje toga novca. Što se tiče rodilišta koje spajate vi sasvim sigurno bi kao ja vjerujem ipak legalista, ipak trebali podržati sve one odluke kojima se sprječava bilo kakav incident, a incident kod porođaja uvijek može dovesti do toga da netko umre, da umre dijete, da umre rodilja. I naravno odluke nije donosio ministar, niti ministarstvo, odluke je donosio stručni nadzor. I sada oko zakona još. Zakon je kao što znate rađen u skladu sa strukom i ja sam otvorena kao što je otvoren i potpredsjednik i ministar za svaku daljnju raspravu. A što se tiče evo vaše okićenosti ovim brojem moja asocijacija je u prvi mah bila da nešto gori u SDP-u pa da treba pozvati vatrogasce. Ali ne radi se o tome. Prema tome, mi ćemo apsolutno biti otvoreni za slušanje, osluškivanje i prije svega, iznad svega osluškivanja onoga kad se radi o ovom zakonu koji spominjete onoga što kaže struka, svakako i roditelji i očevi i majke u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Odakle da krenemo? Od rodilišta. Pa ta rodilišta tako funkcioniraju od kad ste vi premijerka i od prije od kad je bio premijer Sanader. Pa što kao Vlada niste se potrudili da te bolnice osposobite da imaju rodilišta sa svim uvjetima? Pa vi kad imate problem koji ne znate riješiti vi onda ukinete mjesto gdje je problem nastao. Pa vi shvaćate zašto građani biraju neku Vladu? Pa ne zato da im ukida, ne zato i to sva prava koja su do sad imali, sve pogodnosti, da im smanjuje plaće i penzije, da im povećava poreze, a ukida poreske olakšice. Jednu riječ da im život učini što je moguće težim, da im taj život što je moguće više zagorča. Pa građani biraju neku Vladu da probleme riješi, da osposobi bolnice u kojima rodilišta nemaju kirurgije. Građani biraju neku vladu da bi im bilo bolje, jedino što to s vašom Vladom očito dočekati nećemo.
Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Pitanje za gospođu premijerku Kosor. Gospođo premijerko, Marka Rakara istaknutog konzultanta za nove medije i člana izbornog stožera Ive Josipovića policija je punih tjedan dana zadržavala, ispitivala, oduzela mu računala, pregledavala ta računala navodno da bi otkrila kako je u javnosti iscurio registar branitelja. Tih dana prateći medije, portale itd. uznemirena javnost postavila je sljedeću dilemu koju se ja ne usudim niti pomisliti. Naime, da je razlog te maltretaže dotičnoga gospodina Rakara bila ili želja ministra Karamarka da se dokopa eventualno zanimljivih podataka iz kampanje Ive Josipovića ili strah Vlade da će se otkriti kako je lažiran braniteljski staž ministra branitelja i nekih saborskih zastupnika HDZ-a. Što možete javnosti odgovoriti na tu dilemu?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade.
Što modu reći javnosti gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, pa da su ovo najgrublje insinuacije, laži i da ih naravno u ime Vlade Republike Hrvatske, u ime ministra i ministarstva kojem je na čelu makar evo niste njega pitali ali odbacujem i u ime ministra i u ime ministarstva, svih djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova zato što ovo nemojte se ljutiti, ovako koncipirano pitanje doživljavam kao još jedan pritisak na Ministarstvo unutarnjih poslova, na policiju u obavljanju njihovog posla. O tome zašto je gospodin Rakar bio u policiji i svemu ostalom ja znam samo onoliko koliko moram znati kao i vi. Uostalom u to se nisam niti ni na bilo koji način involvirala u smislu da tražim neke dodatne informacije, o tome govorim. Zašto je bio tamo? Zato što je policija na temelju očito indicija smatrala da treba tamo doći i da se trebaju pregledati njegovi dokumenti ili bilo što drugo, uopće u to ne ulazim i nisam o tome niti dobila podatke. Znam i iz medija kao vjerojatno i vi da jedan veći dio toga on zapravo i nije morao poslije dolaziti, ali je htio biti tamo i nadzirati. Tako sam pročitala u novinama. Međutim, to me zapravo isto tako uopće ne zanima. Zanima me samo da policija korektno radi svoj posao u okviru svojih ovlasti, u okviru zakona, da ni za milimetar ne prekrši zakon i na tome ja moram inzistirati kao predsjednica Vlade i ministar unutarnjih poslova kao ministar unutarnjih poslova. A o tome da bi se tamo gospodin Rakar ili bilo tko drugi zadržavao da bi se dobili neki podaci o gospodinu predsjedniku Ivi Josipoviću mislim da je to uistinu skandalozno i pomisliti. Izbori su završeni. Gospodin Ivo Josipović je pobijedio i predsjednik je Republike Hrvatske. Što se tiče pak insinuacija da bi se na taj način došlo do nekih podataka o ministru bilo kojem u Vladi, o tome ima li on braniteljski staž ili ne, je li sudjelovao u obrani Republike Hrvatske ili ne, pa to evo pitajte ministra. Predlažem ministru kojeg ste spomenuli da vam izlista svoje podatke iz registra hrvatskih branitelja. On je uistinu časno branio Republiku Hrvatsku. Na ponos je sviju nas, ali vjerujem i svi oni koje evo kroz svoje pitanje, naime sigurna sam spominjete. Što se tiče drugih okolnosti vezanih uz gospodina Rakara niste spomenuli neke druge okolnosti koje mislim da biste kao zastupnik trebali spominjati i voditi računa, jer vi ste ti koji nadzirete, donosite državni proračun, nadzirete državni proračun i morate voditi računa da svatko od nas svoje obveze prema državnom proračunu Republike Hrvatske ispuni do kraja bez izuzetka i tu nema popusta ni za koga.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Pa ja ću vrlo rado prihvatiti vaše argumente koje ste ovdje iznijeli, no međutim i zašto? Zato naprosto što mislim da pravi razlog jednog nevjerojatnog spina pa pomalo i cirkuske predstave koja se odvijala pred očima javnosti vezano za registar branitelja i njegovu objavu leži u činjenici, ti svi okrugli stolovi, izvanredna sjednica Vlade, pressice itd. leži u nečemu drugome. Mislim da je to bila uvertira, ja sam na to upozoravao i prije mjesec dana kad se to pojavilo. Mislim da je to bila uvertira u ono što je uslijedilo ili usljeđuje ovih dana- rezanje braniteljskih mirovina, rezanje mirovina invalida Domovinskog rata, i mirovina djece poginulih hrvatskih branitelja. To ja mislim.
Gospodine zastupniče, zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje iznošenjem razloga u trajanju od jedne minute. Ne treba proširivati i otvarati nova pitanja, jer kao što sam jednom zastupniku ranije rekao postavio je u svom odgovoru još jedno dodatno pitanje. Mislim da nas to ne vodi nigdje, nego da moramo se držati strogo Poslovnika. I zato idemo dalje, da ovo završimo ipak. Idemo kraju. Sada smo na 22. od 40 pitanja. Pa neće biti niti pauze, jer ćemo morati ipak završiti negdje tamo do 1 i po sat. Gospođa Ljubica Lukačić će postaviti pitanje.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice Vlade. Evo ja ću svoje pitanje postaviti gospodinu ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Darku Milinoviću. Gospodine ministre, evo i zadnjih dana se u Hrvatskoj vode velike polemike vezano za primjenu Zakona o medicinskoj oplodnji. Evo kako znamo prošli vikend održan je i prvi kongres o medicinskoj oplodnji. Moram vam reći da je ovih dana i meni došlo jako puno pitanja, prije svega od osoba s invaliditetom koje jedino putem medicinske oplodnje mogu postati roditelji. Naprosto oni su zbunjeni, ja se usuđujem reći širenjem nekakvih nedobronamjernih vijesti o tome da je Zakon o medicinskoj oplodnji polučio vrlo, vrlo negativne rezultate. S obzirom na nedavno održan kongres, ja vas lijepo molim gospodine ministre, recite jeste li od struke dobili nekakve podatke, dakle kakvi su rezultati temeljem ovog zakona u odnosu na prošli zakon, dakle ima li postupaka medicinske oplodnje manje ili kao što mnogi govore predvođeni oporbom čak i 100 postupaka manje u odnosu na prije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Potpredsjednik Vlade, gospodin Darko Milinović. Izvolite.
Evo, znate šta je ova brojka? Možda ne znate. To je borba SDP-a za pronatalitetnu politiku. Kada su ukinuli porodiljne naknade u Hrvatskoj je bilo rođeno, pogledajte koliko djece manje, pogledajte koliko. Evo to je dobar bedž, a ne, doduše treba vatrogasce pozdraviti, ide sezona, bit će im puno posla i neka im Bog da sreće. E sad pogledajte 93 manje, ajde i to ću reći. Ako ne vjerujete meni, nemojte vrijeđati stručnjake. Predstojnik klinike za ginekologiju i porodništvo, gospodine ministre u 12. mjesecu nismo radili, kako može bit trudnoća ako nismo radili i da smo radili kao i prošle godine tada bi bilo 30 trudnoća. Pa naravno da je u 12. mjesecu bilo manje. Pa onda doktor Lučinger, jedan od najpoznatijih stručnjaka za medicinsku oplodnju kaže, ministre nismo radili u 12. mjesecu, a ja ću istražiti zašto je ravnatelj naredio da se ne radi. Da smo radili kao i prošle godine imali bi 40 trudnoća više. Pa naravno da SDP želi širiti takve dezinformacije građanima Republike Hrvatske koje graniče sa nekom drugom odgovornošću. Dakle u 12. mjesecu to je, ali ja neću dozvoliti da vrijeđaju, kao što doktorica Jerković uvažena saborska zastupnica vrijeđa, ali ako uspijem reći ću i koga, dakle ja neću dopustiti ni rodama, pa kako to odjeknulo u Hrvatskoj … [[Ne razumije se.]] vrijeđam doktora Lučingera, doktora Vrčića, doktora Oreškovića, doktora Kunu, doktora Haleba, doktora Sijanovića, doktora Vranješa, doktora Poljaka koji su dali meni podatke da kažem hrvatskoj javnosti, a oni kažu sljedeće, da je u prva 4 mjeseca ove u odnosu na prošlu godinu kada su bili identični kriteriji rođeno 40 djece više. Draga gospodo iz Socijaldemokratske partije nemojte vrijeđati kolege koji se bave s tim, nemojte zajedno s rodama, vršiti presiju na njih i omalovažavati ih. Ako meni ne vjerujete, ovo su podaci kolega koji to govore. I još nešto, ja znam da je teško podnesti poraz, to je pobjeda, shvatite to da je to pobjeda 40 djece više, pa nije to poraz. Pa to je pobjeda Hrvatske. Danas podatak, još 15 djece imamo. Gospođo Romana Jerković, i u Rijeci imamo prvu trudnoću iz odmrznute jajne stanice, do sada nije bilo iz odmrznutih embrija. Zašto o tome ne govorite? Rekli ste o cjepivu. Molim vas poručite gospođi Jerković da ne vrijeđa. Profesora Beusa, dakle predstojnika klinika za zarazne bolesti Fran Mihaljević, profesoricu Genero, šeficu za epidemiologiju Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, primariusa Baklajića, ravnatelja zavoda, profesoricu Kajić-Rak šeficu ureda za svjetsku zdravstvenu organizaciju, Vladimira Draženovića šefa nacionalnog laboratorija za gripu Hrvatske koji su odlučili da nabavimo cjepivo i bili su, rekli su ovako, ne možemo 2 i po milijuna jer nemamo sredstava, ajmo milijun i pol, 70 milijuna kuna, mi smo platili samo 15 i da, poručite joj da zna zakon da bi trebala znati da moramo imati u zalihi ta cjepiva koja nisu propali, jer vrijede i za sljedeću sezonu gripe. Hrvatska Vlada je ušparala i zaštitila dakle dodatnih tih 55 milijuna kuna. Ja neću svim raspoložim sredstvima dati da vrijeđaju struku, da vrijeđaju moje kolege, a poglavito to što još ide od njihove kolegice. Dakle ovi koje sam ja pročitao su odlučili da Hrvatskoj treba toliko i toliko cjepiva, ne ministar. Ovi koje sam pročitao, koji se bave medicinskom oplodnjom su dali ove rezultate, ne ministar, nemojte iz SDP-a, nemojte iz Socijalne demokratske partije vrijeđati kolege koji se bave ovim teškom poslom i gdje u Hrvatskoj danas imamo 55 najnoviji rezultat više uspješnih trudnoća … [[Govornik nije uključen.]] To je istina i to morate znati. Ovo je bedž za vas. Ovo je bedž za vas gospodo, 10 tisuća djece manje jer ste … [[Ne razumije se.]] /Pljesak./
Hvala. Gospođa Ljubica Lukačić. Izvolite gospođa Lukačić, molim vas gospođa Lukačić je dobila riječ. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre ja sam izuzetno zadovoljna vašim odgovorom. Hvala vam što ste ovako iscrpno objasnili hrvatskoj javnosti, a i našim kolegama iz SDP-a, a ja vjerujem sada da javnost više neće biti zbunjena, a da će kolege iz SDP-a konačno poštivati rezultate koje su dali stručnjaci koje ste vi evo nama danas ovdje prezentirali i vjerujem da će i oni ljudi koji žele postati roditelji sada konačno znati što je prava istina. Hvala vam lijepa.
Na redu je gospodin zastupnik Igor Dragovan, izvolite.
Gospođo Kosor početkom travnja vaš ministar unutarnjih poslova dao je čudnu i opasnu izjavu. Rekao je da policija ne može postupiti nezakonito. Znači, što god radila i kako god postupala policijsko je djelovanje za vašeg ministra uvijek posve legalno. Time valjda ministar opravdava policijsko batinanje 20-godišnjeg mladića u Karlovcu, maltretiranje Marka Rakara u koje se i on sam uključio svojim javnim nastupima. Usput treba napomenuti da je prošlo 2 mjeseca od objave Registra branitelja na internetu, a da depolitizirana ministrova policija tapka u mraku. Stoga vas ja pitam da li je ministrov stav o nepogrešivosti policije ujedno i vaš stav?
Hvala. Gospođa premijerka, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče pa bilo bi dobro da ste nešto pitali i ministra unutarnjih poslova, ali dapače, vrlo rado ću odgovoriti, a mislim da sam i maloprije već govorila. Dakle, policija mora raditi svoj posao u okviru zakona, u okviru svojih ovlasti i to je temeljno stajalište Vlade u cjelini, ministra unutarnjih poslova i moje kao predsjednice Vlade, ali s druge strane nećemo dopustiti naravno da bilo tko ugrožava policiju u njihovom radu. Kao što ste nedavno vidjeli i bilo je takvih slučajeva da ljudi sjednu u neko prijevozno sredstvo i pokušavaju zgaziti policajce na cesti ne bi li ih spriječili da rade svoj posao. To apsolutno ne dolazi u obzir i to nećemo dozvoliti. I vjerujem da to ni vi nećete podržati. Što se tiče slučaja u Karlovcu kojega spominjete vi znate da je ministar unutarnjih poslova iste sekunde reagirao i svi oni koji su bili, nažalost, uključeni u taj nemili događaj su kažnjeni. I to je nešto što ste zaboravili spomenuti u svome pitanju. Ali isto je tako istina da, gospodine zastupniče, iz evo vaših redova kontinuirano otkako se radi prije svega na ovom prevažnom poslu borbe protiv korupcije i otkako su otvorene neke afere koje se naslanjaju i na SDP vi kontinuirano vršite pritisak na Ministarstvo unutarnjih poslova i na ministra unutarnjih poslova. Gospodin zastupnik Linić tako bez pardona na nekoliko uzastopnih presica vrijeđa osobno ministra unutarnjih poslova. Na to, gospodine zastupniče, niste reagirali. Nedopustivo je da ministra unutarnjih poslova bilo koji zastupnik vrijeđa na taj način da ga zbog posla koji radi u skladu sa zakonom proziva i naziva špijunčinom itd., itd. Prema tome, malo više poštovanja prema poslu koji svatko od nas obavlja, gospodine zastupniče. Ja poštujem vaš posao, molim vas da vi poštujete naš posao. Završno, policija, Ministarstvo unutarnjih poslova samo u okviru zakona. Čvrsto, od toga nema odstupanja, ali isto tako molim vas da u tome podržite i mene i ministra Karamarka, nitko ne smije kršiti zakone u odnosu na policiju koja čuva javni red i mir i koja istražuje nažalost mnogim primjerima korupcije i kriminala danas u RH. I zato vas molim da gospodine zastupniče podržite izmjene Ustava RH u kojoj predlažemo da se unese odredba da prijetvorbeni kriminal ne zastarijeva. Čekam da SDP podrži izmjene Ustava u kojima će i to, nije europski paket, ali smo se na to odlučili, biti jedna od naših zajedničkih odluka. Naravno, ako SDP digne ruku za to.
Hvala vam. Gospodin Igor Dragovan, izvolite.
Gospođo Kosor ja vam samo mogu reći hvala što ste prihvatili SDP-ov prijedlog o nezastarijevanju kriminala u pretvorbi, a s druge strane da slučaj u Karlovcu je sljedeći. Nakon što je to postala javna stvar, nakon što su to mediji objavili, nakon toga je došlo do određenih sankcioniranja. A kada dođe prilika izvještaj Pučkog pravobranitelja onda ćete vidjeti i u tom dijelu na što upozorava Pučki pravobranitelj. Od početne teze svog nastupnog govora pred ovim Domom o tome da će provesti depolitizaciju policije bojim se da zahtijevanje i povećavanje policijskih ovlasti vodi samo u drugom smjeru od toga, a to je stvaranje policijske države.
Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić će postaviti pitanje.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Hrvatske vlade, ministrice i ministri. Evo ja bih svoje pitanje uputila ministru pravosuđa, gospodinu Šimonoviću. Gospodine ministre optužbe za koje hrvatska javnost zna, a koje se upućuju prema predsjedniku HNS-a, gospodinu Radomiru Čačiću, u vrijeme kada je bio ministar graditeljstva u Vladi gospodina Ivice Račana idu u tom smjeru da je pogodovao svojim poduzećima, sklapao dodatne ugovore i da je time čak za 125 milijuna kuna oštetio državni proračun. Mogli smo čitati isto tako u novinama da USKOK raspolaže relevantnom dokumentacijom pa me zanima da li je ovaj slučaj procesuiran i u kom smjeru su završila, odnosno u kom smjeru ide ovakva optužba? Hvala vam lijepa.
Hvala. Ministar Šimonović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Ja ću zatražiti od Državnog odvjetništva odgovor na vaše pitanje i dostaviti vam ga u pismenoj formi.
Hvala. Gospođa Klarić.
Hvala lijepa gospodine ministre. Pa evo ja sam uvjerena da ćete postupiti tako kako ste i rekli, a da će i ostali slučajevi koji su se dakle dogodili u tom razdoblju koalicijske Vlade Ivice Račana od početka 2000-te do kraja 2003. godine, a koji sadrže inkriminirane sadržaje i koji imaju inkriminirane radnje, da će se procesuirati i da će hrvatska javnost biti obaviještena o tome. Hvala lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pitanje za ministra znanosti. Poštovani gospodine ministre, gospodarski oporavak, gospodarski rast i razvoj nemoguć je bez konkretnog hrvatskog proizvoda na svjetskim tržištima, to svi dobro znamo. Međutim, ono što je možda manje poznato, a zaslužuje više pažnje, nema konkurentnog hrvatskog proizvoda na svjetskim tržištima bez primijenjenih industrijskih istraživanja i bez primijenjenih industrijskih inovacija i patenata. To je svakako ključna i važna tema koja zaslužuje više pažnje, rako bih gotovo to je tajna uspjeha. To vi gospodine ministre jako dobro znate. Nema jednostavno konkurentnog hrvatskog proizvoda na svjetskim tržištima bez više hrvatske pameti koja će biti u te proizvode ugrađena. Dobro je poznato da upravo zbog tih razloga u Lisabonskom ugovoru stoji, 3% izdvajanja za istraživanje i razvoj kako bi se jačala konkurentnost europskog gospodarstva. Možete reći gospodine ministre nešto više o vašim planovima u tom kontekstu koji se odnose na Nacionalnu zakladu za znanost i tehnološki razvoj, siguran sam instituciju koja bi mogla imati značajnu ulogu u jačanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar gospodin Radovan Fuchs. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Gospođo predsjednice Vlade, uvaženi zastupnici. Apsolutno je točno da bez primijenjenih istraživanja koja mogu naći mjesto u proizvodnji i maksimalno doprinijeti gospodarskom razvoju Republike Hrvatske, hrvatska kako gospodarska djelatnost ali isto tako i znanstvena djelatnost ne može ostati po strani. Definitivno treba sve kapacitete u tom segmentu usmjeriti upravo na istraživanja i transfer tehnologija koja mogu dodatno pokrenuti hrvatsko gospodarstvo u onim segmentima gdje postoje za to predispozicije i određene strateške prednosti u nišama u kojima možemo kao relativno mala zemlja sa relativno malim naglašavam znanstvenim potencijalima pronaći svoje mjesto pod suncem na globalnom tržištu. Naravno, ministarstvo u ovim ograničenim financijskim teškim vremenima, pokušava iznaći i druge oblike financiranja i o tome vodi razgovora, pa evo navodim kao jedan od vrlo dobih primjera i dogovore i razgovore sa Nacionalnim parkom Plitvička jezera gdje je odlučeno da se po principima evaluacije i predlaganja projekata 5 milijuna kuna od strane Plitvičkih jezera stavi na natječaj i ponudi znanstvenoj zajednici za rješavanje konkretnih problema koji su od interesa za Nacionalni park Plitvička jezera gdje je jednako tako jedan od predviđenih mogućih projekata, pridonošenje boljoj gospodarskoj učinkovitosti, dakle poboljšanju ponude i samog nacionalnog parka. Što se tiče globalno gledano znanosti u Hrvatskoj, potpuno je jasno da je temeljna znanost, fundamentalna istraživanja da su najskuplja istraživanja koja tek nakon proteka velikog vremena mogu eventualno naći svoju primjenu u konkretnim projektima i implementaciji u tehnološkom nekom proizvodu. Dakle, sigurno da u ovim narednim vremenima najveći dio novca treba usmjeriti ka tehnološkim istraživanjima, ne ugrožavajući pri tom ni u kom slučaju fundamentalna istraživanja koja su nužna i za odgoj novih znanstvenika, ali jednako tako i za uopće poziciju i stanje znanosti u nekoj državi.
Hvala.
S tim u svezi Zaklada za znanost je do sada obavila jedan vrlo veliki posao u smislu povratka hrvatskih znanstvenika i financiranje određenih projekata usmjerenih u kompetitivnost naših istraživača i istraživačkih projekata i u programima Europske unije, ali i u neke druge programe koji su konkurentni i mogu se uključiti u istraživanja od interesa koje vladaju u svijetu znanosti diljem svijeta. Međutim, ovo što govorite je točno. Zaklada ima između ostaloga i u svom temeljnom principu i misiji i tehnološke projekte. To treba pojačati u budućnosti, a u svezi s time predviđena je i programom mjera gospodarskog razvitka, izmjene i dopune Zakona o zakladi. Zadan je potpuno jasan rok do kada to treba napraviti. Vlada je to i objavila. A ja ovdje mogu reći da upravo u skladu s time rok će biti sigurno ispoštovan, a jednako tako mogu reći da ćemo učiniti sve da taj rok ne bude premašen, nego upravo da se to donese i prije zadanog roka.
Hvala.
Naravno, da izmjene i dopune toga zakona idu u skladu sa time da se i osigura dodatni izvori financiranja zaklade iz sredstava koja nisu direktno iz državnog proračuna, ali i način upravljanja zakladom, a jednako tako i način same evaluacije projekta pa time i definiranje u što će projekti koji su.
Hvala.
Isto tako visoko financirani biti usmjereni.
Hvala lijepo. Malo je bio duži odgovor.
Hvala lijepo gospodine ministre. Apsolutno podupirem vašu inicijativu da se jača uloga Nacionalne zaklade za znanost i tehnološki razvoj novim prijedlogom i dopunama zakona koji ćemo vjerojatno svi zajedno podržati u Hrvatskom saboru u interesu zaista dugoročno jačanja konkurentnih sposobnosti hrvatskog gospodarstva. Gotovo da nema druge alternative. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Hvala puno gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjednici hrvatske Vlade, gospođi Jadranki Kosor. Gospođo Kosor vašeg posebnog izaslanika za euroatlantske integracije i novopečenog člana predsjedništva HDZ-a, a nekadašnjeg savjetnika premijera Sanadera gospodina Davora Štira, hrvatska javnost je imala prilike upoznati kao štovatelja ustaškog režima i NDH i zbog čega se nedavno javno pokajao No, hrvatsku javnost će sigurno zanimati i podatak koliko iz državne kase se izdvaja za tog vašeg posebnog izaslanika. Dakle, moje konkretno pitanje je što to on to točno radi i kolika mu je plaća i u kojoj valuti? Hvala puno.
Hvala gospođa predsjednica Vlade odgovor.
Hvala. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Oko ovog dijela pitanja koji manipulirate poklonicima Ustaškog režima neću odgovarati, zato što gospodin Davor Štir je osoba za sebe odrasla, o tome je sve što je imao reći javnosti, a ne bi bilo dobro da vas podsjećam na neke druge visoko rangirane dužnosnike u Hrvatskoj koji su u prošlosti pjevali neke pjesme itd., evo do predsjednika bivšeg itd. To ne bi bilo dobro da idemo sada u nešto što je čisto politiziranje, vraćanja u 90. itd. Odgovorit ću vam naravno na ovo pitanje, gospodin Štir jest kao što znate imenovan posebnim izaslanikom predsjednice Vlade za Euroatlantsku suradnju i on je naravno pozicioniran uz glavnoga pregovarača i vi vjerujem podržavate činjenicu da mi moramo ove godine završiti pregovore, to je cilj Vlade ne znam je li SDP-a, ali Vlade sasvim sigurno jest da u tom smislu radimo sve što je moguće. Tako da i gospodin Štir koji je u tom smislu produžena ruka iz ureda predsjednice Vlade jest jedinim dobrim dijelom vremena i po putu u Europi ali isto tako i puno je u Bruxellesu, pa i prošli tjedan kada je i vaš predstavnik bio u Bruxellesu bio tamo baš se nekako dogodilo pa je to moguće provjeriti. Prema tome, naš cilj u tom smislu je završiti pregovore, on jest kao što sam naziv kaže jest savjetnik i posebni izaslanik za Euroatlantske integracije, radi na tom poslu sve što mi u Vladi zaključimo da je nužno. Jedan veliki dio posla se odnosi na ono što bi mogli nazvati tihom diplomacijom. Gospodin Štir je bio izuzetno angažiran u pregovorima sa Slovenijom, u pregovorima mojim sa gospodinom Pahorom, gdje se doslovce, to sada mogu reći gotovo svakodnevno nalazio sa jednom takvom skupinom ljudi od povjerenja premijera Pahora koji su razgovarali neprekidno o mogućnostima da do toga sporazuma dođe, a to je značilo vagati svaku riječ i ići na sastanke diljem Europe, jer kao što znate i na tom poslu smo trebali potporu onih koji nas na tom putu podržavaju. Drugi dio vanjsko-političkog posla je ono što smo već osvojili kao vanjsko-politički cilj, a to je da smo članica NATO saveza, i ja se nadam da to ne osporavate, kao predsjednica Vlade imam puno posla, i tu gospodin Štir budući da je izaslanik za Euroatlantske integracije radi na puno poslova koje treba svakodnevno odrađivati. NATO je za nas u Vladi i koaliciji članstvo u NATO-u jedan od velikih vanjsko političkih uspjeha, ja znam da vi niste bili za to, i vi ste zapravo razmatrali mogućnost raspisivanje referenduma za NATO ali evo unatoč svemu tome mi smo ponosna članica NATO saveza i tu ima gospodine zastupniče puno posla. Završno pitali ste o njegovim primanjima, vrlo lako dobiti mogu vam to napisati da ne ostane samo na riječima, dakle, neću reći vjerojatno točan iznos u lipu, pa ću vam reći okvirno oko 24 tisuće kuna, ali da ne bi ostalo na tome, ja ću vam pisano podnijeti detaljno izvješće na što se to odnosi, i ponavljam još jedanput, posebnom odlukom Vlade je isto tako regulirana plaća glavnoga pregovarača koji ima oko 30 tisuća kuna plaću, sasvim sigurno puno više od predsjednika ili predsjednice Vlade. Hvala.
Hvala. Gospodin Daniel MOndekar. Izvolite.
Poštovana predsjednice ja sam malim dijelom zadovoljan vašim odgovorom. Rekli ste šta on radi. Ali onda se postavlja pitanje što rade institucije koje su zbog toga stvorene, ljudi za to primaju plaću ako vi još jednu osobu za taj posao, direktno vezanu za HDZ imenujete. Dakle, nije sporno da ste zaposlili osobu sporno je način na koji je ta osoba primila plaću što i sama priznala u medijima. Dakle, neosporno je da radi u pregovaračkom uredu, Zagrebačkom uredu pri pregovaraču, neosporno je da radi preko puta fizički u Vladi, neosporno je da nije u ambasadi vani, da nije vani u ambasadi i da prima plaću u eurima. Gospođo Kosor i vi radite da Hrvatska uđe u Europsku uniju pa ne primate plaću u eurima. Dakle, ovdje se radi o klasičnom primjeru za pravo kupovanja političke odanosti novcima poreznih obveznika i to u eurima. Možete vikati, vaš čovjek je to sam potvrdio. Nema zakonskog i podzakonskog akta da je to moguće ali ovaj put nema baš Ive Sanadera iza kojeg se svi skupa možete sakriti.
Nemojmo kvalificirati kupovanje političke odanosti, tko je što kada kupio, što je tko kada bio i što je tko kada zastupao, ovo nije predmet ovdje rasprave, tko kupuje političku odanost ili ne kupuje. Rekli smo da nećemo kvalificirati na takav način. Gospođa Đurđica Sumrak će postaviti sljedeće pitanje.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora, poštovana predsjednice Vlade, poštovani članovi Vlade, ministrice i ministri. Ja jednako kao kolega Kunst neću postaviti pitanje ministru Čobankoviću o Daimleru bez obzira na bedževe što nose naši oporbeni zastupnici, drago mi je da je došla zastupnica Borzan, jer tada bi se njezina konstatacija da živi ona u nenormalnoj državi na neki način možda mogla smatrati istinitom, ali vjerujte kolegice ne živite vi u nenormalnoj državi. Pitanje ću postaviti iz jednostavnog razloga što to nije točno, a možda umjesto tih bedževa možda biste u tom smjeru mogli metnuti bedž sa datumom 25. 6. kada se u ovom časnom Domu donosila odluka o suverenosti i samostalnosti pa su se vaši prethodnici iz SDP-a digli i otišli. NO, ja ću se vratiti sada in medias res, gospodine ministre proteklih dana Vlada Republike Hrvatske i Nacionalni odbor za praćenje pristupnih i pretpristupnih pregovora Hrvatskoga sabora, usvojili su završno izvješće za poglavlje 12. Poglavlje 12. je vrlo osjetljivo područje i govori o sigurnosti hrane, veterinarstvu i fitosanitarnom nadzoru. Koliko je kompleksno ovo područje govori i činjenica da je sada usklađeno 448. propisa, ostalo je još do usklađivanja 50. Nedavno je održana 4. konferencija o sigurnosti hrane u kojoj su naglašeni prioriteti u prehrambeno poljoprivrednom sektoru. Lijepo vas molim poštovani gospodine ministre da mi odgovorite na sljedeća pitanja. Zanima me kada možemo očekivati zatvaranje ovog poglavlja, a posebice što mogu očekivati gospodarstvenici koji posluju sa hranom i u okvirima ove pravne stečevine koja uređuje ovo područje te koja je važnost usklađivanja ovog područja.
Hvala. Gospodin Petar Čobanković će odgovoriti, ministar. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Hvala poštovana zastupnice, poglavito hvala vam što mi niste postavili pitanje o Daimleru jer nažalost ja vam tu ne bih mogao ništa niti znao odgovoriti. Ali hvala vam na ovom pitanju i ja ću vam vrlo rado odgovoriti, i vama i ostalim zastupnicima. Da evo, poglavlje 12 će biti zatvoreno na prvoj Međuvladinoj konferenciji o pristupanju Republike Hrvatske koju očekujemo sredinom 6. mjeseca da će se održati i da će poglavlje 12 biti zatvoreno. Isto tako želim vas podsjetiti da je Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja nadležno za još dva poglavlja. To je poglavlje 11.-poglavlje Poljoprivreda i ruralni razvoj i poglavlje 13.-Ribarstvo. Radi se o izuzetno zahtjevnim poglavljima, poglavljima na koja se praktično odnosi nešto preko 50% ukupnog zakonodavstva Europske unije pa sama ta činjenica govori koliko su ta zahtjevna poglavlja s jedne strane, a s druge strane su zahtjevna zbog potreba rada na prilagodbi hrvatske poljoprivrede na reformama sustava kako direktnih plaćanja tako i drugih aktivnosti. Ali evo, unatoč tome mi u sva tri poglavlja mogu kazati da stojimo jako dobro, najbolje u poglavlju 12 za kojega je Vlada prihvatila završno izvješće i kao što sam rekao, očekujemo njegovo zatvaranje. Ali to nije bio jednostavan i lak posao doći do toga da se poglavlje zatvori, poglavito u sigurnosti hrane gdje Europska unija daje poseban značaj upravo sigurnosti hrane i to je nešto što je u prioritetima Europske unije. I sami ste rekli da negdje oko trećine ukupnog zakonodavstva Europske unije se odnosi na sigurnost hrane. Naravno da smo morali uskladiti naš zakonodavni okvir, da smo uskladili 448 EU propisa, da i ovih 50 koje ste spomenuli za ovu godinu da je već veći dio praktično odrađen u ovom prvom periodu i da smo stvorili pretpostavke što se tiče zakonodavnog okvira da možemo zatvoriti poglavlje. S druge strane, mi smo morali završiti i kompletnu identifikaciju, registraciju životinja. Vrlo zahtjevan posao, znači od goveda, svinja, ovaca, koza tako da danas Hrvatska može kazati da ima kompletan registar domaćih životinja, da su sve životinje obilježene i da to stvara pretpostavku za daljnje praćenje sledivosti. Isto tako, izvršena je kategorizacija svih objekata koji posluju sa proizvodima sa hranom i moram vam kazati da je to bio, da je pregledano peko tisuću poslovnih objekata, da je situacija u 2007. godini kada smo krenuli bila vrlo loša, da smo imali svega 200-tinjak objekata koji su bili usklađeni. A evo hvala Bogu danas mogu s ponosom kazati da u svibnju Hrvatska ima 617 objekata koji su usklađeni sa EU objektima i da nam je ostalo još svega 262 objekta od kojih moramo biti realni da dio neće se uskladiti, da će se dobar dio uskladiti do ulaska Hrvatske u Europsku uniju i da smo dobili za onaj dio objekata koji se neće uskladiti do ulaska, da smo dobili prijelazno razdoblje do 2015. godine da se uskladi. Ali svaki od tih objekata mora napraviti i sačiniti i sačinili su individualne planove usklađivanja gdje su specificirali sve aktivnosti. Ono što bih posebno još želio naglasiti, da su usklađene aktivnosti na zaštiti zdravlja životinja i da su izrađeni programi iskorjenjivanja i kontrole bolesti. Tu prije svega mislim na klasičnu svinjsku kugu, tu mislim na tuberkulozu i leukozu kod goveda, brucelozu i slično. E sada, to sve pokazuje da smo odradili veliki dio posla, ali šta dobivaju naši gospodarstvenici, dobivaju ravnopravnost pristupa na tržište Europske unije…
Oprostite ministre…
Da osim carinskih kojih nema barijera da nema više ni veterinarskih niti barijera iz sigurnosti hrane. Dobivaju povećanje konkurentnosti, ali ja bih rekao da najviše dobivaju naši konzumenti i potrošači koji dobivaju jednu garanciju sigurnosti hrane.
Hvala. Gospođa Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam, gospodine ministre. Evo vaš odgovor je doista bio iscrpan, ali sigurno obzirom na područje da je i potreban ovakav odgovor. Sigurna sam da je i ovo poglavlje 12 i sva ova zakonska regulativa koja je usklađena i propisi koji jesu dovode u stvarnost i veliki su podupirač programu obnove gospodarstva koji je naravno i na nedavnoj konferenciji pohvalio Vladu, gospodin Thomas … [[Govornica se ne razumije.]] Jer ono što je važno za izvoznike naše u ovim poljoprivredno-prehrambenom sektoru mislim da je to jedna od najvažnijih grana u poljoprivredi. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje je za predsjednicu Vlade, gospođu Jadranku Kosor. Gospođo Kosor, danas ste nekoliko puta rekli da ni vama ni vašem užem ili širem kabinetu neće suditi sud partije. Naravno slažem se sa time, ali će vam presuditi vrlo brzo sud javnosti zbog neznanja, nesposobnosti, neodgovornosti i nevjerodostojnosti. Stoga vam postavljam i svoje sljedeće pitanje. Kako biste neposredno prije izbora 2007. dobili glasove birača obmanuli ste radnike i sindikate te ste potpisali kolektivni ugovor za javne i državne službe. Mogli ste ga otkazati do kraja travnja ove godine, ali to niste učinili. I sada bi se taj ugovor morao primijeniti. Vi ga međutim primijeniti nećete nego najavljenom izmjenom Zakona o radu hoćete ukinuti sva stečena prava radnika. Gospođo premijerko, pa recite vi nama da li ijedan vaš potpis nešto vrijedi?
Mislim da to nije način komunikacije, da li vaš potpis vrijedi, da li ste vi sposobni, nesposobni. Ostavite to da to presudi narod na izborima. Nemojte kvalificirat. Izvolite, gospođo predsjednice.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče. Da, moj potpis itekako vrijedi, ja ću evo ako sve bude prema planu kako smo predvidjeli i u što ulažemo maksimum napora potpisati, gospodine zastupniče, i pristupni ugovor kojim će Hrvatska evo završiti pregovore, pristupni pregovor za Europsku uniju. Tome se jako veselim, na tome radim i zato iz sve snage provodimo i sve ove planove gospodarskoga oporavka, ali isto tako borbe protiv korupcije što god mi mislili o tome gospodine zastupniče. I naravno sve one projekte koji su vezani za Europsku uniju. Spominjete sud javnosti. Pustite vi sud javnosti. Mi smo pobijedili na prošlim parlamentarnim izborima kad već to spominjete. Pobijedili smo i na lokalnim izborima prošle godine. Istraživanja pokazuju jako dobre rezultate unatoč krizi, unatoč svim problemima koje imamo zato što ljudi prepoznaju da se Vlada uhvatila ozbiljno u koštac sa svim problemima koji nas tište od gospodarskog oporavka, izlaska iz krize do borbe protiv korupcije. Kad to već spominjem mislim da imam pravo i vama reći to budući da ste jako uvijek uzrujani i vi osobno gospodine zastupniče jer iako ste predsjednik ovoga vijeća saborskoga. Dakle, i u slučaju na primjer ministra Karamarka bio je jako dobar dok se činilo da će istrage voditi samo prema jednoj stranci. Međutim, kad se pokazalo da istrage, jer se bojimo protiv korupcije na svim razinama mogu dovesti i do nekih članova vaše stranke onda ste počeli jako prigovarati gospodinu Karamarku. Do tada je bio jako dobar stručnjak i profesionalan, a od sada ga treba smijeniti jer ne valja. Ali to naravno mi nećemo prihvatiti. Spominjete kolektivne ugovore. Da, gospodine zastupniče. Jedno je kad potpišete i kad dogovarate i pregovarate o kolektivnim ugovorima u vrijeme kad je rast BDP-a 5,6%, u vrijeme kad je situacija dobra, u vrijeme kad se proračun puni i u vrijeme kad nema svjetske krize koja se dokotrljala i do naših vrata. To su vam dvije različite situacije u kojima se potpisuje. Sada je situacija takva kao što ste vidjeli da je proračun takav kakav jest, da smo ga prošle godine tri put morali rebalansirati i da novca za sve ono što se kroz te ugovore dogovorilo nema i da se mora ići u neke restrikcije. I to smo mi vrlo jasno i transparentno rekli ljudima za razliku od poruka koje su dolazile iz vaše stranke u isto vrijeme da ćete kad vi dođete na vlast sve povlastice vratiti. A o tome što smatram da je čista demagogija, a o tome kako ste vi se ponašali na vlasti vidjeli smo i u slučaju otprilike 2000 ljudi koji su otpušteni iz MUP-a pa su onda tužili, u tome što ste prava branitelja smanjili za 40%, smanjili rodiljne naknade itd. itd. Prema tome, tu to govorim o odustajanju. Vi ste tada bili u drugoj situaciji. Mi smo danas u drugoj situaciji i mi smatramo da možemo sami, da znamo sami i program gospodarskog oporavka u koji su uključene i ove mjere, program gospodarskog oporavka su pozdravili i Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond i kao što ste vidjeli prošli tjedan Europska banka za obnovu i razvoj. Svi ekonomski stručnjaci u Hrvatskoj, savjetnici Predsjednika Republike. E sada i na kraju o tome da ćemo ukinuti sva radnička prava to je stvarno nešto što smatram gospodine to je vaša izjava da si čak ni vi ne bi smjeli dopustiti. To je čista neistina. Ja je vrlo odlučno demantiram. Ne radi se o tome. Dapače, mnoga prava, itekako mnoga prava ostaju na snazi. Moramo ići u određene restrikcije koje moramo učiniti da bismo se osnažili i da bismo kao snažna Hrvatska ušli u Europsku uniju i postali 28 članica. To razumiju i sindikati, naravno katkada ne iznose baš takva stajališta u javnosti. Poslodavci dobili smo za program gospodarskog oporavka gdje su i mjere kojima moramo ići u određene restrikcije vezano za kolektivne ugovore kao mjera i potporu na Gospodarsko-socijalnom vijeću. Prema tome, odbacujem energično vašu konstataciju da će se izmjenom Zakona o radu ukinuti sva stečena prava. To je neistina i uostalom sud javnosti će gospodine zastupniče i o tome presuditi na sljedećim parlamentarnim izborima koji će biti 2011. i u kojima ćemo mi opet pobijediti jer se pokazujemo jasni, snaži, hrabri reći ljudima istinu kad je teško. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Gospodin Željko Jovanović.
Hvala gospođo premijerko Kosor na vašem odgovoru. Po običaju puno ste pričali, a zapravo vrlo malo rekli. Činjenica je da vaš potpis na kolektivnim ugovorima ne vrijedi, činjenica je da vaši potpisi na odlukama Vlade ne vrijede. Sami ste izjavili da ne vrijedi ni vaš potpis na ugovoru o TLM-u, a upravo toliko vrijede ti vaši potpisi, vrijede vaša obećanja, toliko ste vjerodostojni. Ipak, gospođo premijerko Kosor jedan vaš potpis jako bi vrijedio za spas Hrvatske. Potpišite ostavku vas i vaše Vlade.
Vlada ima potporu većine u Hrvatskom saboru i dotle će postojati. Na redu je gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, svoje pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova gospodinu Tomislavu Karamarku. Naime, javnosti je već prilično vremena poznato da su predstavnici Daimler Benza u sudskoj nagodbi pred pravosudnim tijelima Sjedinjenih Američkih Država naveli imena i prezimena dužnosnika u Hrvatskoj koji su od njih dobili gotovo 5 milijuna eura mita za nabavu vatrogasnih vozila 2003. godine. Po mojim saznanjima popis tih podmićenih dužnosnika bivše koalicijske Vlade Ivice Račana proslijeđen je i hrvatskim pravosudnim tijelima, pa vas ja molim gospodine ministre da mi odgovorite do kud se došlo u istrazi, gdje se taj popis nalazi i kad će hrvatska javnost saznati imena podmićenih SDP-ovih dužnosnika.
Hvala. Gospodin Tomislav Karamarko ministar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Na žalost doista ne mogu. Radi se o uskočkom predmetu čija je obrada u tijeku i ja doista ne mogu u ovom momentu to sad komentirati. Hvala.
Gospodin Markovinović izvolite.
Pa evo zahvaljujem gospodinu ministru i nadam se da će uskoro taj popis jer javnost zanima da li je netko dobio milijun eura od SDP-ovaca ili milijun i pol ili 500000 idemo malo tijerarhiju u SDP-u. Ali bilo bi dobro pričekati jer će uskoro doći slična stvar i sa nagibnim vlakovima koje nitko ne bi bez velikog mita kupio, a to je jedno i drugo, molio bih vas, nazovite stvarno vatrogasce 93 objasnite im koliko su vatrogasnih vozila mogli dobiti za onaj mito koji ste vi dobili. Usput rečeno za usporedbu mito koji ste dobili veći je od cijene vojnih kamiona sa PDV-om zajedno. Pa neka ljudi malo gledaju što ste i koliko ste pobrali novaca.
Dogovorili smo se gospodine zastupniče da nećemo kvalificirati. Dakle čuli smo ministra unutarnjih poslova da je to uskočki predmet i da će se vidjeti što će biti. Nemojmo se pretvarati u istragu i u sud, evo. Gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Moje pitanje za predsjednicu Vlade se odnosi na porezne olakšice ili bolje rečeno na ukidanje poreznih olakšica na stambene kredite za prvenstveno mlade obitelji koje su išle u nabavku svog prvog krova nad glavom. Dakle, i vi i vaš ministar financija rekli ste da je riječ o bogatim građanima i da zbog toga ukidate te olakšice. Dakle osoba koja podigne kredit od 60 tisuća eura na 20 godina ima ratu od 3 tisuće 200 kuna, dakle sa prosječnom plaćom od 5 tisuća 200 kuna doista 20 godina ima veliki teret. Ja vas pitam da li i dalje mislite da su ti građani koji uzmu takav kredit i mogu kupiti eventualno 40-ak kvadrata stan, bogati građani ove zemlje i da im trebate ukinuti porezne olakšice jer oni su na to računali i sad ne znaju kako će vraćati svoje stambene kredite.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, pa EVO zahvaljujem što spominjete kako ste rekli mog ministra financija, on je i vaš jer je ministar financija. Nije vaš? Šteta, ali tako kaže zakon, znate i tako kaže Ustav da ministar u Vladi jest ministar Vlade Republike Hrvatske, ali očito da u tom smjeru mislite mijenjati Ustav. Neće ići. Dakle to je i vaš ministar gospođo zastupnice, koliko god vi to ne željeli priznati. Dakle, ministar financija … [[Ne razumije se.]] i potpredsjednik Vlade me izvijestio, izvijestili su o tome da su ove olakšice o kojima govorite koristili uglavnom građani sa većim primanjima. Ali vas molim da te, tu odluku ne gledate naravno izdvojeno jer je vrlo jednostavno ako se želi politizirati izvući iz programa gospodarskog oporavka jednu mjeru, a nju raščerečiti, iskritizirati i zgaziti, a ne gledati cjelinu. To je ovo što očito vi namjeravate. Prema tome, ja vas molim program gospodarskog oporavka gledajte u cjelini. Gledajte što smo učinili sa sustavom poreza na dohodak. Pozdravite činjenicu da će otprilike milijun i pol građana Republike Hrvatske, i građanki naravno od 1. srpnja imati veća primanja. Isto tako da smo unatoč teškoj situaciji uspjeli složiti sve tako da od 1. srpnja prestane važiti prva stopa posebnoga poreza, od 1. studenog druga stopa posebnoga poreza, što će sasvim sigurno ipak olakšati u manjem dijelu, iako u manjem dijelu, slažem se ali olakšati ljudima da žive. Prema tome, ovo je odluka koja se temeljila na argumentima, na podacima koje imamo u Ministarstvu financija. I zaključno kad spominjem 1. srpnja, budući da je vaš prethodnik tržio da ja potpišem ostavku samo bih rekla da ćemo evo 1. srpnja, to je vrlo blizu, odnosno 6. srpnja, ali 1. srpnja simbolično eto obilježiti godinu dana moje Vlade, godinu dana otkako sam na čelu Vlade, i godinu dana kako Vlada radi na teškim poslovima koji polako ali sigurno gospođo zastupnice daju prve rezultate. Hvala vam.
Hvala. Gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Pa naravno da nisam zadovoljna odgovorom, ali moram priznati da nisam očekivala niti drugačiji odgovor od gospođe Kosor, i nisam očekivala da ćete pokazati puno veću brigu za obitelji koje su uzele stan, zbog toga što vi niste stan kupili na kredit, vi ste stan dobili od države, vi ne vraćate kredit 20 godina i ne znate što znači vraćati kredit 20 godina. Vama je stan dao Gojko Šušak, ali na žalost mlade obitelji u Hrvatskoj nemaju Gojka Šuška koji bi im poklonio stan, nego moraju krvavo 20 godina raditi za stan.
Hvala. Budimo strpljivi, još točno 10 pitanja. Još 10 pitanja. Prvi će od tih 10 biti gospodin Frano Matušić će postaviti pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru, gospodinu Đuri Popijaču. Gospodine ministre upućeni ste u procese privatizacije, pa vas molim da mi odgovorite je li u skladu sa zakonom i gospodarski opravdana bila prodaja tri hotela u Dubrovniku, hotela Excelsior, hotela Bellevere, hotel Kompas. Naime ta tri hotela su prodana za iznos od 35 milijuna kuna, a za najmanji iznos od 4,7 milijuna kuna je prodan najbolji hotel, hotel Excelsior. U to vrijeme od 2001. do 2003. u Dubrovniku se samo jedna malo bolja kuća mogla kupiti sa tim novcima za koliko su kupljena ta tri hotela. Međutim ono što je zanimljivo, u ugovorima o prodaji ovih hotela nema obvezu ulaganja, nema preuzimanja dugova, čak u slučaju Belleverea nema preuzimanja jamstava, u ugovorima nema obveze neopterećenja prodaje ili raspolaganja dionicama, nema zabrane prodaje niti terećenja nekretninama. Pod takvim uvjetima svaki zaposlenih tih tvrtki je mogao kupiti te hotele. Poslovni plan za Excelsior je bio na pola stranice teksta bez ijedne brojke. Za Belleverea nema uopće nikakvog plana, a što je zanimljivo kupac Belleverea, fizička osoba, dakle ne firma koja se bavi ugostiteljstvom, nego fizička osoba u liku Gorana Štroka nije ponudio nikakva sredstva osiguranja, nikakve bankovne garancije, nikakva jamstva, nikakve mjenice, dakle ništa. U ovakvim uvjetima svaki zaposlenih tih tvrtki je mogao kupiti te hotele. Naravno riječ je o prodaji koju je vodio osvjedočeni prijatelj Gorana Štroka, tadašnji predsjednik Upravnog odbora Hrvatskog fonda za privatizaciju gosopdin Slavko Linić. Pa ja bih volio da mi odgovorite i da provjerite ove navode kroz ugovore koji su potpisani sa Hrvatskim fondom za privatizaciju.
Hvala. Gospodin ministar Đuro Popijač. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče, ja naravno na vrlo detaljna pitanja koje ste vi ovdje postavili za konkretnu prodaju, konkretnih hotela danas ne mogu reći, prave informacije ja ću sasvim sigurno i zatražiti dakle detaljnu informaciju od Hrvatskog fonda za privatizaciju o svemu onome što ste vi ovdje naveli, pa ću vam dostaviti pravovaljane i relevantne i informacije o tome, na koji način je privatizirana dakle ta grupa hotela i da li je odabrani ponuditelj dakle i izvršio obveze koje su proizlazile iz tih natječaja. Evo hvala.
Gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Ja se nadam da će hrvatska javnost vrlo brzo ugledati te podatke. Zašto? kad pogledate kome su prodani ti hoteli. Prvi hotel je prodan Jadranskim luksuznim hotelima, Goranu Štroku. Drugi hotel fizičkoj osobi, dakle Bellevue je prodan fizičkoj osobi Goranu Štroku, treći hotel je prodan, čujte dobro, tvrtki Blue Magic, u slobodnom prijevodu Plava magija sa Kanarskog otočja. Treba dobro provjeriti tko stoji iza te firme, a koju je predstavljao Goran Štrok. Ali što je najinteresantnije Jadranske luksuzne hotele Gorana Štroka je predstavljao gospodin Lord Taylor Blackburna, laburist, ljevičarska opcija koji je suspendiran iz kuće Lordova iz Engleskog parlamenta zbog korupcije. To je bio počasni predsjednik grupacije Jadranski luksuzni hoteli.
Hvala. Postavit će pitanje gospođa zastupnica i potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Izvolite gospođo Antunović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Imam pitanje za gospođu predsjednicu Vlade. Gospođo Kosor vi ste jednako kao i ja i kao mnoge ovdje žena i majka. Osim toga vi ste i predsjednica Vlade i kao takva imate dužnost rješavati brojne i teške probleme naših sugrađana i naših sugrađanki. Nedavno sam dobila jedno pismo, jedne nezaposlene majke sa 3 malodobne djece na školovanju. Obitelj živi od suprugove plaće od 5 tisuća kuna i kad plate režije ostane im otprilike 3 tisuće za preživjeti, prehraniti djecu, obući djecu, školovati djecu. Zamolila je ta majka da vam postavim pitanje i ja ga vjerojatno ne bih postavila da u tom pismu nisam pročitala nešto što mi se učinilo važnim i zbog čega sam se ipak odlučila pitati vas. Naime, za razliku od mnogih takvih pisama ta majka ne traži ništa, ne traži nikakvu materijalnu pomoć ili potporu, ali je napisala da se osjeća neuspješnom majkom i da se srami životne situacije u kojoj se nalazi. I zbog toga, gospođo predsjednice Vlade, ja vas pitam kako da ta majka prehrani, ta i mnoge druge majke, prehrani, obuče i školuje to svoje 3 malodobne djece? Kako da napravi krumpir salatu kad nema niti za ulje niti za ocat?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice pa znate što? Bilo bi najbolje i ja to sada pozivam tu majku ako vam je pisala da se onda obrati pismom meni. Jadranka Kosor, Trg sv. Marka 2., Vlada Republike Hrvatske i ja ću onda, naravno kroz sustav kojim raspolažem, prije svega kroz Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, ali i ostala, vidjeti u kakvoj je situaciji ta majka, ako postoji i ako vam je pisala i kako i na koji način, kroz koje mehanizme joj možemo pomoći. Naravno vidjeti je li ako je nezaposlena prijavljena na zavodu, kakve su tu mogućnosti za zapošljavanje, kakve su mogućnosti kroz naše nove mjere za doškolovanje itd., itd. Ali isto tako, gospođa ako je nezaposlena majka, ako ona postoji i ako vam je zaista pisala, onda ona mora imati pravo na doplatak za djecu. Znači, moramo vidjeti. Budući da ima 3 djece, gospođo zastupnice, treće dijete ima pravo na tzv. pronatalitetni dodatak, možda to niste znali. Znači, uz redoviti doplatak koji ima svako dijete od to troje djece, ako postoji ta stvarna obitelj, onda ima i pravo treće dijete na pronatalitetni dodatak od 500 kn koji smo uveli mi, koji je bio jedan dio, jedna od mjera, pronatalitetnih mjera Vlade RH, HDZ-ove i koalicijske, gdje smo, gospođo zastupnice, ispravljali mnoge nepravde iz vremena dok ste vi bili potpredsjednica Vlade gdje ste smanjivali rodiljne naknade, a mi smo naravno uveli delimitiranu rodiljnu naknadu, uveli smo prvi puta, gospođo zastupnice, i možda je jedno od te djece malo, možda je tek rođeno pa gospođa još uživa pravo na rodiljnu naknadu jer je imaju i nezaposlene majke, i to smo uveli mi. 4 milijarde kuna odvajamo za doplatak za djecu i za rodiljne naknade. Godišnje nismo dirali ni lipe u prošloj preteškoj 2009., nećemo dirati ni ove preteške 2010. godine. I sad ste me gospođo zastupnice sjetili na jedan događaj iz vremena dok sam ja bila oporbena zastupnica, a vi ste bili potpredsjednica Vlade koja je smanjila rodiljne naknade. Bili smo pozvani, ako se sjećate, u jednu emisiju Obiteljskog radija gdje se javila jedna stvarna majka koja se žalila na to da ste joj skinuli nekoliko stotina kuna, a vaš odgovor je bio da je tih nekoliko stotina kuna da ju neće spasiti. A ja sam tada izračunala koliko je za tih nekoliko stotina kuna koje je vaša Vlada ukinula toj majci stvarnoj koja se javila, vjerujem da se sjećate, u program Obiteljskog radija, ta stvarna, ja sam izračunala koliko ona za tih nekoliko stotina kuna koje je vaša Vlada uzela mogla kupiti pelena, mlijeka, jabuka, kruha itd. Ali, gospođo zastupnice Antunović, ja vas molim dajte mi to pismo, odmah, osobno ću odgovoriti, osobno ću se pobrinuti i osobno ću vam na temelju svega što sam učinila napisati pisani odgovor u roku od 3 dana. Dobivate pisani odgovor što sam napravila, što je moguće napraviti, naravno što nije moguće napraviti. Naravno ako vam se ta gospođa uistinu javila. Ja vas molim možete mi i sada dati, evo ja ću vrlo rado zapisati. Ali budući da ste u kampanji za zagrebački SDP sve vam opraštam. [[Pljesak.]]
Hvala. Potpredsjednica, gospođa Željka Antunović. Izvolite.
Bojim se da ste i sad odgovorili toj majci i bojim se da ni ta, ni 170 tisuća nezaposlenih majki neće biti zadovoljna vašim odgovorom. Naime, bez obzira što je to zla napravila Račanova vlada i koliko je to kako vi kažete ukinula doprinosa majkama ovako vam izgleda ručak danas. Vidite, ovo je ručak 2010., po meni se s ovim može prehraniti jedno malo dijete. A ovako vam je gospođo Kosor izgledao ručak 2004. Vidite, 3 krumpira, 1 krumpir, pola pileta, četvrtina pileta. … /Govornici govore u glas ne razumije se. Gospođo Kosor, puna čaša mlijeka i pola čaše mlijeka. Jedno dijete u najmanjem slučaju manje. Gospodine predsjedniče, ja se nadam da sam bila pristojna za razliku od kolega koji ometaju ono što je poslovničko pravo svakog zastupnika.
... [[Govornik nije uključen.]]
U svakom slučaju 900.
Molim vas, završite vaš.
900 kuna harača uzeto je nepovratno ali mislim da više nije ni važno. Dovoljno govore ova dva tanjura. ... /Govornica isključena./ ... statistika pretvorena u život.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Obzirom da se klub HDZ-a ili barem njegov veći dio ponaša kao navijačka skupina, moje pitanje premijerki Kosor se upravo uklapa u atmosferu. Drago mi je da vas inspiriram. Mogu nastaviti. Dakle, 21. siječnja ove godine istaknuti sportsko politički djelatnik, viđeni gost jednog općih sabora HDZ-a i dosta česti gostovatelj "Otvoreno" gospodin Zdravko Mamić izjavio je sljedeće: "Ja i moj klub smo u 4 godine izvezli u Europsku uniju 100 milijuna eura usluga". Radi se naravno o prodaji nogometaša. Evo ja ću postaviti jednostavno pitanje. Koliko je gospodin Mamić na tu zaradu platio poreza?
Gospođo predsjednice izvolite.
Gospodine zastupniče odgovorit ću vam naravno i pitanim putem, jer ako mislite da se sada ja mogu iste sekunde priključiti na Poreznu upravu nekim čudom i dobiti sve podatke u glavu, ipak me precjenjujete. Vidim da me jako cijenite ali nemojte pretjerivati. Dakle, odgovorit ću vam i pisanim putem to budite bez brige. Svakako gdje mogu samo načelno govoriti. Dakle, svi novci bi trebali biti na računu, jel tako ministre financija i prema gospodinu Mamiću i prema bilo kome kako god se zove i kako se zvao vrijede zakoni Republike Hrvatske. Ni prema kome u tom smislu nema popuštanja ni milosti. Tu budite uvjereni i to vežem sa jednim od pitanja vaših kolega zastupnika, vezano uz jednoga gospodina koji je bio u policiji itd. ja sam tada spominjala jer on duguje državi. Dakle, dug državi se mora platiti. Sve ono što se državi mora platiti mora se platiti. Nema popuštanja. Ako vi imate neki podatak da se negdje mimoišlo to temeljno načelo, molim vas osobno mi javite telefonom, možete doći k meni u Vladu. A ako uspijete do tada ishoditi neku informaciju o ovom pismu bila bih vam zahvalna, jer uistinu sam spremna učiniti sve što je moguće i pomoći. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjednice. Moram izraziti čak i zadovoljstvo odgovorom, osobno ću vam na onaj telefon koji sam zadnji put predložio javiti ukoliko imam neki podatak. Dakle, ja mislim da gospodin Mamić nije baš platio puno poreza ali su zato platili građani. Dakle njima ste naravno uveli harač, ukidate im porezne olakšice, zatvarate bolnice, rodilišta, a on će vjerojatno ako bude imao zdravstvenih problema otići u Švicarsku, tako da očito bogatima ne uzimate ni lipe poreza. Kada ste već rekli i procijenili da pratim vaš rad i da vas cijenim, moram reći da sam primijetio da dosta često koristite izraz koji je naslov jednog od Belmodovih filmova "Do posljednjeg daha". A meni se čini da imate još jedan Belmondov film koji bi bolje opisao situaciju, a on bi bio "Nepopravljivi", gospođo Kosor. Zahvaljujem.
Molim vas, čitao sam odluku Ustavnog suda u pogledu Poreznog zakona. Nijednom Ustavni sud ne spominje riječ harač. Dakle Ustavni sud nije prihvatio tu priču harač i taj harač ima korenspodira sa riječi i hajka svojevremeno, jeli. Ali to bi trebalo izbaciti iz našeg vokabulara ovdje u Saboru. Dakle, Ustavni sud nije nigdje spomenuo harač kada je donosio tu svoju odluku. Prelazimo na sljedećeg, a to je gospodin Stjepan Milinković koji će postaviti pitanje, 34.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova gospodinu Karamarku. Naime, o Podravci nažalost je bilo i u ovom Viskom domu dosta govora, pisalo se u medijima, istraživalo se i istražuje se, ali isto tako se pisalo o Podravkinom odmaralištu u Pirovcu, a isto tako pokrenuta je i istraga. Moje pitanje je vrlo kratko gospodine ministre, do kuda se došlo u istrazi sa prodajom odmarališta Podravke u Pirovcu?
Hvala. Gospodin ministar Karamarko. Izvolite.
Dakle, odgovor će isto biti kratak. Policija je 26. siječnja 2010. podnijela kaznenu prijavu Općinskom državnom odvjetništvu u Koprivnici za kazneno djelo iz članka 294., to je sklapanje štetnog ugovora. Dakle, predmet je od toga datuma u nadležnosti odvjetništva koja pretpostavljam poduzima daljnje radnje o tom predmetu. Hvala.
Hvala. Gospodin Milinković izvolite.
Bilo je ovo uistinu kratko onako policijski. Bit ću i ja kratak zahvaljujem. Ali želim reći jednu stvar, kako je bilo dosta ovdje govora o brojkama ovdje danas itd. prvo želim ovaj broj 93 pozdrav svim vatrogascima ma gdje bili. Ali ova druga brojka od 10 tisuća uistinu je zabrinjavajuća i pogibeljna. Pa sam došao na jedno razmišljanje da bi možda bilo dobro analizirati brzinu i ostale parametre Državnog odvjetništva kada su u pitanju dužnosnici HDZ-a ili možda neki drugi, da ne bi došli do podataka onih poznatih kako se kaže, kada su u slučaju jedni, neka pravna država radi svoj posao, a kada su možda neki drugi po onoj staroj narodnoj "Tak mora biti". Hvala lijepa.
Postavit će pitanje gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor premijerke. Gospođo Kosor najavljujete novo poskupljenje struje od otprilike 13% da li će se tim poskupljenjem i tim novcem Hrvatski građani sanirati štetu od 600 milijuna kuna koja je nastala zbog sklapanja vašeg štetnog ugovora sa TLM-om ispod cijene.
Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja ne najavljujem poskupljenje struje ni za 1%, ja sam gospođo zastupnice govorila, i govorit ću vrlo otvoreno i vrlo jasno i precizno o tome što se u Hrvatskoj mora činiti, što se moralo činiti možda nekih posljednjih godina što smo možda i propustili, a što sada moramo učiniti jer nam druge nema, prema tome, o tome koliko će struja će vjerojatno poskupiti, ali o tome koliko će ona poskupiti i o tome što ćemo u konačnici odlučiti, vodeći računa o situaciji u kojoj se nalazimo o situaciji u kojoj se građani Republike Hrvatske nalaze. O tome se još u Vladi nije raspravilo, raspravljat će se kada za to dođe vrijeme, raspravljat će se kada se steknu uvjeti. Prema tome, ne bi bilo dobro da poskupljenjem struje plašite građane Republike Hrvatske, jer građani Republike Hrvatske dobro znaju, vjerojatno većina da do toga mora doći. Ponavljam u kojem postotku to ćemo vidjeti, ali svakako na vrijeme obavijestiti građane i pokušati napraviti nekakav socijalni paket za one koji su najugroženiji. Što se tiče vašeg opet čistog, vrlo teškog već shvatljivog politiziranja oko toga da bi se time trebalo nešto nadoknaditi, ja odbacujem, ali vam ponavljam također gospođo zastupnice nitko, ali baš nitko, niti vi, niti bilo tko od vaših kolega neće nas prestrašiti u borbi protiv korupcije, u zaštiti neovisnih tijela, u zaštiti neovisnog pravosuđa, u zaštiti sudova da sude onima koji su se ogriješili o zakone, da sude onima koji su u sustavu državne uprave, koji su bili dužnosnici da im presude na visoke zatvorske kazne ako treba, ako su se ogriješili o zakon to ne morate sumnjati, u tome nas nećete prestrašiti niti vi niti stranka kojoj pripadate, niti ovakve objede insinuacije i podmetanja kakvog čitam u ovom pitanju. Prema tome, u jedno možete biti sigurni u ovoj Vladi imate borca protiv korupcije i zaštitnike svih neovisnih tijela. Bilo bi dobro gospođo zastupnice Sobol da nas u tome podržite, bilo bi dobro za dobro Hrvatske.
Hvala. Gospođa Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Ali gospođo Kosor, gospođo premijerka, kažete da ja svojim pitanjem i mi svojim pitanjima plašimo građane Republike Hrvatske da će poskupjeti struja. Gospođo premijerka prije nešto malo više od godinu dana, rekla je, oprostite rekla je da plašimo građane Hrvatske sa najavom o poskupljenju struje. Prije godinu i nešto dana, isto to iz usta bivšeg premijera Sanadera svih vas ovdje kolega zastupnika pa i svih ostalih članova Vlade koji ovdje sjede, mi smo bili optuživani da plašimo narod, zato što govorimo o tobožnjoj krizi. Sada ponovno izbjegavajući odgovor na moje pitanje koristite iste riječi. Gospođo Kosor u borbi protiv korupcije imate itekako našu podršku ali nemate ju u onom času kada se ukaže da bi ta borba protiv korupcije trebala ići prema najvišem vrhu vlasti da se nađu trojica mušketira, moram tako nazvati oprostite, i idu prozivati jedno nezavisno tijelo kao što je odvjetništvo, odnosno Hrvatska odvjetnička komora i brže bolje se ide kontra odvjetnika. Je li to način na koji vi štitite neovisno sudstvo. Štitite do onoga časa dok se odnosi na vas ili na bilo koga iz vaše blizine.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin Davor BErnardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora svoje pitanje koje je jako ozbiljno postavljam premijerki Kosor. Poštovani predsjedniče ja bih vas molio ako možete malo samo smiriti kolege da se mogu koncentrirati. Prije par dana posjetili ste Ministarstvo uprave i s čuđenjem ste prokomentirali činjenicu kako Hrvatska u državnoj upravi ima previše šefova i načelnika. Čak svaki 5. zaposlenik u državnoj upravi je nekakav šef. Od 65 tisuća državnih službenika čak 13 tisuća su šefovi. Zgrozili ste se nad tom činjenicom, i zgrozili ste se da uz vladina ministarstva postoji još 100-tinjak agencija, zavoda i ureda sa svojim ravnateljima, načelnicima i drugim šefovima. Gospođo Kosor moje je pitanje koliko ste tih agencija, zavoda i ureda od 2004. godine vi i vaša stranka osnovali?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Ja sam očekivala da ćete kroz ovo pitanje sve nekako do kraja, da ćete reći gospođo predsjednice podržavamo i vas i Vladu na nužnim mjerama koje morate provesti iz vašeg programa gospodarskog oporavka jer je jedna od mjera u programu, kao što ste vidjeli, vjerujem da jeste, ako niste pogledajte na stranice Vlade Republike Hrvatske, možete si to izvaditi. Dakle, jedna od mjera vezana za državnu upravu jest smanjenje od 5%, dva za jedan znači dva odu a jedan dođe. Taj jedan uglavnom vezan za programe za ulazak u Europsku uniju, dakle moramo jačati naše administrativne kapacitete. Na žalost nemate dobre podatke, ja bih vas molila kada postavljate pitanje da onda imate precizne podatke, i za to se možete javiti u Vladu, pa ćete ih dobiti. Dakle, državne uprave, pod onim što smatramo za državnu upravu nema koliko ste rekli 65 tisuća, tu ste pomiješali stvari, čista državna uprava je nešto manja od 10 tisuća, a ako u to vi uračunavate vojsku i policiju itd., ja mislim da to ne možemo smatrati državnom upravom u klasičnom smislu, ja sam samo konstatirala, ja se nisam čudila niti zgražala ja sam samo to konstatirala. Ali sve na tragu onoga što sam vam rekla da je temelj mojeg rada i moje Vlade a to je govoriti jasno i transparentno i govoriti ljudima istinu i to će sasvim sigurno građani Republike Hrvatske prepoznati. Ja vam zahvaljujem na pitanju, dakle mi ćemo i kroz provedbu ove mjere gospodarskog oporavka sasvim sigurno polučiti rezultate. Mi ćemo ih provesti u potpunosti i do kraja, nema posustajanja u tom smislu, mogu se samo nadodavati nove mjere i vjerujem da ćete to i vi gospodine zastupniče podržati, a vama kao i ostalim kandidatima na izborima za zagrebački SDP želi puno uspjeha. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala vama na lijepim željama, ali ja vas moram podsjetiti da na to da ste upravo vi i vaša stranka glavni inicijatori ovolikog bujanja administracije od 2004. godine. Sjetite se da ste upravo vi ukinuli odredbu kojom je bilo propisano da se u tijelima uprave odjel može ustrojiti tek onda ako ima najmanje 9 službenika. Od 2004. godine otkad je HDZ na vlasti broj državnih tajnika koji su nekadašnji zamjenici ministara povećali ste sa 19 na 69. U Hrvatskoj postoji preko 150 raznih zavoda, agencija i ureda, od kojih je 50-tak osnovano baš od dolaska HDZ-a na vlast 2004. godine. Sve one imaju ravnatelje, zamjenike, pomoćnike ravnatelja čije su plaće mnogo veće nego službeničke, a vi sada nakon 6 godina rastrošne politike čudom čudite otkuda ima toliko administracije. E vidite, Hrvatskoj će nakon vas trebati vatrogasci, 93 je broj vatrogasaca, ali nažalost ali na hrvatsku sreću 93 vatrogasci će biti SDP kad je Hrvatska u pitanju. I još nešto, 93 je broj SDP-ovih mandata na kojima ćemo na sljedećim izborima zajedno sa koalicijskim partnerima polučiti. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
To je pravi optimizam. Uvijek podržavam tako optimistične ljude. Gospodin Damir Kajin će postaviti sljedeće pitanje.
Moram najprije primjetiti da je danas gospodin predsjednik ovdje u ovoj sabornici zasigurno najpribraniji. Ali šta ćete, po onoj narodnoj svaki narod zaslužuje izgleda i ovakvu vlast i ovakvu opoziciju, ali pustimo sada to. Iako ja mislim da zaslužuje bolje. Međutim, želim postaviti pitanje predsjednici Vlade. Vrlo konkretno, da li slovenski premijer gospodin Pahor laže, da li gospodin Pahor širi neistine, obmanjuje svoju javnost, hrvatsku javnost kada govorim, citiram: "Gospođa Kosor je pristala dati izlaz na otvoreno more" ili ne daj Bože možda govori Pahor istinu. On kaže, citiram njegove riječi iz debate sa gospodinom Janšom: Janša dopustite, predsjednik Vlade kazuje nešto izuzetno važno pa bi ga zapitao može li to opet ponoviti. Rekli ste da se Hrvatska složila s tim da dobijemo dodir s međunarodnim. Pahor: da, da, zato što je u biti bio cijelo vrijeme takav moj prijedlog, a na kraju se ispostavilo da je to činjenica da vidim rješenje za konfliktnu situaciju koja je u srpnju došla do vrhunca i samo je bilo pitanje dana kada će sa incidenta preći na konflikte itd. U biti, Hrvatska je prihvatila drugi Rehnov prijedlog, dakle određivanje dodira s otvorenim morem. Dalje nastavlja, znam da je Republika Hrvatska platila visoku cijenu da može nastaviti pogađanje s Europskom komisijom i pri tom im ne treba biti nimalo neugodno. Uvijek svojim hrvatskim susjedama kažem da smo i mi platili cijenu, morali smo promijeniti ustav zbog talijanskog zahtjeva, odnosno španjolskog kompromisa. Slovačka je morala urgirati za svoje nuklearne elektrane, Češka je dala koncesije itd. Takvu je koncesiju dala i Hrvatska, ali u pravom smo trenutku zahtijevali neku odluku koja mi se čini moralno održiva i Republika Hrvatska je to bila spremna prihvatiti jer je vidjela da je moralno održiva. Govori tko ga je poslao u Zagreb, američkog predstavnika i tome slično.
E to je već nekoliko pitanja. Jedno se postavlja. Može postaviti jedno pitanje.
Pa samo jedno pitanje, da li gospodin Pahor laže ili govori istinu, jer ako govori istinu onda se vraćamo na one kondicije…
Hvala! … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ali Hrvatska ostaje bez 150 km2.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Ja sam, za sebe barem mislim, a mislim da sam to i dokazala, prije svega dobro odgojena osoba, dakle odgajala me baka i odgajala me tako da jako pazim što govorim drugim ljudima pa i kad sam najljuća i kad sam najuvređenija, a imam pravo biti nakon vašeg pitanja i nakon vaših konstatacija, a i nakon brojnih optužbi. Ovih dana imate svaki drugi dan pressicu i govorite uistinu nevjerojatne stvari o meni i o radu moje Vlade. Ali kao tako dobro odgojena osoba ja ni vama gospodine zastupniče nikad ne bih mogla reći da lažete. Prema tome, ne očekujte to od mene da kažem za bilo koga. Dakle, odgovorit ću vrlo precizno, molim vas da me slušate i vjerujem da ćete razumjeti. Sve o tome što je dogovoreno sa premijerom Pahorom, odnosno što je Vlada Republike Hrvatske dogovorila sa Vladom Republike Slovenije piše u sporazumu kojeg je podržao ovaj Dom, koji je ratificiran u Hrvatskome saboru. Sve što u tom sporazumu piše jest dogovoreno. Sve što u tom sporazumu piše, o svemu tome sam ja razgovarala sa premijerom Pahorom, ni o čem drugom nisam razgovarala sa premijerom Pahorom ni javno ni tajno pa niti o ovome što vi insinuirate da sam ja ili bilo tko iz Vlade dala Sloveniji kao što kažete izlazak na otvoreno more. Prema tome, to su činjenice. Pročitajte sporazum, pročitajte gospodine zastupniče moju izjavu uz sporazum, pročitajte sve one navode koji kažu da ništa u tom sporazumu ne može ništa prejudicirati i da će o svemu odlučiti arbitražni sud. I to su činjenice i da svi procesni rokovi, gospodine zastupniče, počinju teći od trenutka kad mi, kad Hrvatska de facto bude članica Europske unije. Prema tome, dobro je sporazum pročitati, dobro ga je pročitati, ja vas to molim, bez malicije, bez loših namjera, bez mržnje prema bilo kome pa i ako se taj zove predsjednica Vlade Republike Hrvatske. Napokon gospodine zastupniče meni nije jasno, a to sam već rekla u raspravi predsjedniku SDP-a koji je po mišljenje o tome je li taj sporazum dobar ili nije išao u Bruxelles, a umjesto da razgovara ovdje u Zagrebu, pa sam rekla da je to na žalost stara hrvatska boljka da se misli da sve ono što se kaže izvan granica Hrvatske je istina, a ovo što mi kažemo unutar Hrvatske da to treba neprekidno propitivati. Dakle, ne znam i ne razumijem gospodine zastupniče zašto biste vi više vjerovali nekom drugom premijeru a ne biste vjerovali svojoj predsjednici Vlade Republike Hrvatske koja je sa sporazumom došla pred vas, kojeg ste pročitali i kojoj je ovaj Dom dao veliku, uistinu veliku i važnu potporu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnik Kajin.
Pa po današnjoj atmosferi ne bi se reklo da smo jako dobro odgojeni, ali meni je drago da ste vi gospođo predsjednice kada već tako aludirate to meni dobro odgojeni. Drago je da se ne vrijeđamo i nemojmo ništa insinuirati. Ali moram ipak priznati ja ne vjerujem ovoj Vladi mnogo, ne vjerujem. Zbog čega bih joj vjerovao? Da li bih joj trebao vjerovati zbog TLM-a, zbog Plive, zbog ovog sudskog gonjenja vuka pa se istjeralo.
Ne otvarajte nove teme. Molim vas! Ne otvarajte novo pitanje u vašem slaganju ili ne slaganju.
Pa bilo bi bolje da si i ti u Kumrovcu za tri dana. Ja sam sto posto siguran da Pahor kojeg ja vidim kao ... [[Govornik se ne razumije.]] nikada ne bi pristao na arbitražu a da prethodno, a to je taj drugi Rehnov prijedlog nije dobio jamstva Sjedinjenih Američkih Država i Bruxellesa i što je žalosno po mom sudu Zagreba, jer će doista u konačnici doći do tog teritorijalnog stika da ga parafraziram s otprtim morjem na temelju čega će Republika Hrvatska na žalost ostati bez 160 kvadratnih kilometara ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] koji nam je ostalo izborio ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala. Hvala. Prešli ste. Na redu je gospođa zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, članovi i članice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture. Naime, riječ o pitanju mnogobrojnih građana i građanki Koprivničko-križevačke županije i Bjelovarsko-bilogorske županije a odnosi se na Podravsko-bilogorski ipsilon. Naime, prošle godine je početa izgradnja dio autoputa koridora A12 od Gradeca do Križevaca, Koprivnice prema Goli, odnosno ovaj drugi dio A13 koji ide Vrbovec dva, Bjelovar, Kutina i Terezino Polje prema Mađarskoj gore. I ja vas molim da li nam možete reći u kojoj je fazi izgradnja, šta je sa projektnom dokumentacijom. Da li možete otprilike reći kada bi mogla biti gotova, odnosno barem prioritetne dionice. Hvala.
Gospodin ministar Kalmeta. Izvolite.
Gospodine zastupniče, dakle Podravsko-bilogorski ipsilon je auto cesta koja je planirana u četverogodišnjem planu izgradnje i održavanja javnih cesta i Vlada je taj program usvojila. Aktivnosti na toj autocesti i u jednom pravcu kraka, dakle autocesti A12 od čvora Gradec, Križevci, Koprivnica i Gola koje ste sami rekli i na ovom drugom kraku A13 od Vrbovca, Bjelovara preko Terezinog Polja do granice sa Republikom Mađarskom su i izvode se onako kako je to dinamički i predviđeno. Moram kazati odmah da ta autocesta neće biti gotova u ovom četverogodišnjem planu a sukladno politici i odlukama koje smo donijeli da ćemo na svim pravcima koji se grade prolongirati rokove završetka uključivši i Pelješki most za koji znamo da će, predviđeno da će biti gotov 2015. godine. No, u ovoj 2010. godini na ovom pravcu A12 predviđeno je uložiti oko 95 milijuna kuna i kad je u pitanju lokacijska dozvola ona je ishođena, a za nadvožnjake preko državnih cesta D22 i D28 na toj dionici i građevinska dozvola i izgradnja nadvožnjaka preko D28 je u tijeku, a za građenje ovih ostalih nadvožnjaka pred završetkom je rješavanje imovinsko-pravnih predmeta. Dakle, rješavaju se najprije dionice da tako kažem ili objekti na kritičnom putu. Što se tiče ovog drugog pravca A13, dakle od Vrbovec dva do Bjelovara, Terezinog Polja i Republike Mađarske tu je u 2010. godini predviđeno negdje nešto manje od oko 90 milijuna kuna i tu su također ishođene lokacijske dozvole za most preko potoka Bjelovacka na toj dionici imali građevinsku dozvolu. Izgradnja tog mosta je u tijeku, a za sve ostale dionice, odnosno objekte je u tijeku rješavanje imovinsko-pravnih predmeta onako kako je to, rekao sam prije, predviđeno dinamičkim planom. Prema tome, i na jednoj i na drugoj dionici uz ova sredstva koja imamo u 2010. godini a i sredstva koja su predviđena četverogodišnjim planom radovi će biti onako kako to smo i predvidjeli i kako je to usvojeno u programima. Evo, mislim da je to odgovor na vaše pitanje onoliko detaljno koliko sam mogao ovog časa odgovoriti.
Gospođa zastupnica Karmela Caparin.
Ovo zaista zvuči optimistično obzirom da su naši građani dosta bili pesimistični obzirom na tešku situaciju i u zemlji i u cijelom svijetu na ovu globalnu, financijsku krizu. Posebno bih se zahvalila predsjednici Vlade, a i našim velikim agitatorima koji su se uvijek zalagali za tu prometnicu gospođi potpredsjednici i ministru vanjskih poslova gospodinu Jandrokoviću.
Hvala. I posljednji će postaviti pitanje danas zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja vjerujem i u punoj vjeri ću postaviti pitanje gospodinu ministru gospodarstva gospodinu Popijaču. Gospodine ministre, jako se puno spekulira i manipulira javnošću, a vezano za ugovor na relaciji HEP, TLM i Aluminij Mostar, a i danas ovdje na žalost u sabornici. Ne ulazeći u istragu koja se provodi, jer nitko ne zna o čemu to se zapravo radi i što istraga sada i u kojem smjeru vodi. Zapravo prenose se informacije kako je Aluminij Mostar dobio struju po nekakvoj nižoj, neuobičajenoj cijeni i manipulira se s time da je to išlo ne znam na teret poreskih obveznika upravo kao što smo i ovdje slušali itd. A radilo se zapravo o poslovnom ugovoru uobičajenom u svijetu koji … [[Ne razumije se.]] osigurao vrlo kvalitetan metal, a za uzvrat dobio struju po cijeni koja se izračunava formulom i veže za cijenu metala na londonskoj burzi. Spekulacije idu utoliko daleko da se zapravo optužuje sve sudionike Vlade, bivše premijere itd., a rezultat tog posla je da imamo danas TLM, da imamo sačuvanih tisuću 400 mjesta, da imamo stratešku suradnju TLM-a sa aluminijem u Mostaru, da imamo strateško ulaganje preko 107 milijuna dolara u TLM-u, da imamo aluminij kao najveći izvoznik u Bosni i Hercegovini, da imamo poziciju Republike Hrvatske koja je ovog časa 12 postotni vlasnik tog najvećeg izvoznika u Bosni i Hercegovini. Gospodine ministre, koji je stav Vlade kada je u pitanju daljnja poslovna suradnja hrvatskih poduzeća sa aluminijem u Mostaru? Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Popijač.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Dakle, uobičajeno je u poslovnom svijetu da se između velikih industrijskih objekata, kompleksa, i naravno dobavljača energije raznih vrsta sklapaju posebni poslovni ugovori gdje se definiraju naravno zaštita, uzajamna zaštita međusobnih interesa, pa tako i Hrvatska elektroprivreda kada je kupac drugog energenta sa isporučiteljem energenta sklapa poseban ugovor, naravno i o posebnoj cijeni. Ovaj ugovor i ovaj poslovni odnos je, datira iz 2007. godine i dakle taj odnos se upravo bazira na toj uobičajenoj praksi gdje se cijene energije bazira na određenim koeficijentima koje se ugrađuju u formulu koju ste otprilike i spomenuli. Dakle u ovom slučaju je cijena električne energije bila definirana i vezana upravo uz cijenu aluminija koja je definirana na londonskoj burzi. Naravno, prilikom takvih poslova dolazi i do određenih rizika kada se u slučaju posebnih šokova koji se događaju na tržištu bilo energije, bilo dakle bilo kojeg od tih parametara koji utječu na cijene, a to se upravo i dogodilo naravno utjecajem velike globalne krize kada je cijena aluminija drastično pala. No međutim ono što se danas radi, i ono što je suština vašeg pitanja i ono što je okosnica vaše konstatacije dakle da svakako postoji definitivno trojni, barem trojni interes u ovom poslu. To je svakako zaštita proizvodnje u TLM-u, dakle tisuću 400 radnih mjesta i to svakako treba imati na umu, dakle i taj odnos sasvim pouzdane i sigurne opskrbe sirovinom iz najpovoljnijeg izvora, a to je za ovaj slučaj definitivno aluminij i tvornica sirovine koja je potrebna za TLM. Dakle isto tako i zaštita interesa Hrvatske elektroprivrede kao potencijalnog isporučioca električne energije upravo tvornici u Mostaru, i naravno Republike Hrvatske koja kao što spominjete 12 postotni vlasnik te tvornice i tvornice aluminij koji ima izuzetno velike i snažne poslovne odnose i sa drugim značajnim hrvatskim poslovnim subjektima, tvrtkama i industrijom. Pritom naravno ne treba zaboraviti i ono što se mora ugrađivati, a to je i svakako zaštita interesa i HEP-a. Naravno sasvim sam siguran da će svi oni koji danas sudjeluju u kreiranju novog poslovnog odnosa voditi računa o zaštiti svih tih čimbenika u ovom ugovoru i da će se učiniti najkvalitetnije rješenje dakle da se nastavi proizvodnja u TLM-u, da ima sigurnog dobavljača, a da nitko u tom ne bude oštećen niti za jednu kunu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Bagarić.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Ja sam doista radostan kad sam čuo ovaj odgovor, jer je vrlo važno sačuvati dakle i radna mjesta, i nastaviti daljnju suradnju, osobito imajući u vidu da je aluminij u Mostaru zapravo najveći izvoznik u Bosni i Hercegovini i zapravo snaga koja veže na sebe brojna poduzeća u Bosni i Hercegovini, ali i u Hrvatskoj. Prema tome, od strateškog interesa da daljnja suradnja i evo ako mogu, čak bih predložio da se možda razmotri i mogućnost izravnog sporazuma sa aluminijem u Mostaru u smislu izravnog sklapanja ugovora kad je u pitanju struja, odnosno napajanje struje tog velikog kombinata. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici predlažem da počnemo sa popodnevnim zasjedanjem i započinjemo s prvom točkom utvrđenog dnevnog reda, a to je 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.br. 535 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Akt ste primili poštom. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno čl. 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu predati do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, za turizam, za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješće sa sjednica odbora također vam je dostavljeno. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Predstavnik predlagatelja je državni tajnik gospodin Željko Lenard. Da li se predstavnik predlagatelja uvodno želi obratiti? Da. Izvolite, tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf izradilo je Ministarstvo turizma i druga resorna ministarstva te stručnjaci iz Vlade. Uz to smo dobili i pozitivno mišljenje Državnog odvjetništva RH sa stručne strane, Vlade RH, socijalnih partnera, poslodavaca i sindikata i naravno manje-više cijelog turističkog sektora. Zašto su napravljene izmjene i dopune zakona? Jer je na ovaj način pojednostavljuje se stari zakon tj. jer stari zakon nije donio ono što smo htjeli, a htjeli smo investicije u povodu razvoja turizma. Medijska priča je dovela do toga da i oni koji su imali pravo koristi od Zakona o golf igralištima nisu to htjeli i zbog bojazni kako će mediji reagirati na to. Optužbe da zakon dovodi do betonizacije RH i kako dovodi čudne investitore nije se dogodilo jer nemamo niti jedan zahtjev za izgradnju igrališta po sada važećem zakonu. Oko upitnosti kako će to djelovati na ekološki aspekt ni tada ni sada nije upitno jer zakon nije niti žurno tražio postupanje po pitanju ekologije. Neke osnovne razlike koje se predlažu izmjenama i dopunama u odnosu na trenutno važeći Zakon o golf igralištima su znači brisanje određenja da je izgradnja igrališta za golf od posebnog interesa za RH jer se isti može utvrđivati sukladno Zakonu o izvlaštenju, brisanje najmanje površine za golf igralište koja je bila dosada 85 hektara. Predlaže se da igralište za golf u užem smislu mora imati najmanje 9, a ne više 18 rupa, precizira se da gustoća izgrađenosti utvrđuje dokumentima prostornog uređenja te da ne smije zauzimati više od 25% tlocrtne površine na kojoj se predviđa izgradnja ugostiteljsko-turističkih građevina tj. od onih 20% ukupnog igrališta svega 25% je za izgradnju. Određivanjem da se u postupku izdavanja lokacijske dozvole za izgradnju igrališta za golf u užem smislu više ne utvrđuje obuhvat zahvata o prostoru, mogućnost etažiranja ugostiteljsko-turističkih objekata usklađuje se sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji. Briše se posebno uređivanje postupka izvlaštenja i minimalno tehnički standardi za igrališta za golf uredit će se pravilnikom kojeg će donijeti ministar nadležan za turizam uz suglasnost ministra nadležnog za prostorno uređenje i graditeljstvo, a ne više uredbom Vlade RH. Znači, sama činjenica da broj igrališta u Engleskoj je 1900, Njemačka 500 do 600, Slovenija 12, a mi samo 3, ispada da ta 3 smo napravili u zadnjih 20 godina pa eto Sloveniju bi dostigli kroz nekih 80 godina ako nastavimo ovim tempom. Prije godinu dana tvrdilo se da će doći do ove apartmanizacije i betonizacije, pljačke zemljišta, no evo po tom zakonu koji je sada važeći to se nije dogodilo. I danas imamo znači 2 teze, da je zakon potreban što je mišljenje Ministarstva turizma i Vlade RH i drugu tezu da nije potreban. Podsjećam ovaj zakon napravljen je u suradnji s DORH-om. Podržava ga Vlada Republike Hrvatske, sindikati, turistički sektor pa i to dokazuje da je ovaj zakon tj. Zakon o golf igralištima svakako potreban RH. Evo, hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora u ime odbora uzeti riječ? Da. Odbor za zakonodavstvo, kolega Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na 91. sjednici održanoj 28. travnja 2010. godine raspravljao o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištu za golf s konačnim prijedlogom zakona. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Na tekst konačnog prijedloga ovog zakona odbor podnosi sljedeće amandmane, ukupno dakle 3 amandmana. Prvi od njih je na članak 2. U članku 2. riječ nova briše se u smislu nomotehničkog uređenja samog izričaja. Dakle, drugi amandman je na članak 11., članak 11. mijenja se i glasi: "Članak 13. mijenja se i glasi, ministar nadležan za turizam pravilnikom uz suglasnost ministra nadležnog za prostorno uređenje i graditeljstvo propisuje minimalno tehničke standarde za igrališta za golf." Dakle, pravno i nomotehnički se uređuje izričaj, ovo posebno, jer se radi o uredbi koja se mijenja, pardon o odredbi koja se mijenja na način da se stavak 1. mijenja stavak 2. briše što valja urediti, a u redakciji teksta prije njegove objave isto valja postupiti u odnosu na sadržaj članka 1. i 3. I treći amandman iza članka 11. dodaje se članak 11a koji glasi: "Članak 14. mijenja se i glasi: Pravilnik iz čl. 14. ovog zakona ministar nadležan za turizam donijet će u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona." Obrazloženje uz ovaj amandman glasi, dakle imajući u vidu izmjene članka 13. nužno je izmijeniti i članak 14. jer navedene standarde je u obvezi propisati ministar nadležan za turizam, dakle pravilnikom, a ne Vlada Republike Hrvatske uredbom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji iz drugih odbora uzeti riječ? Odbor za turizam, izvolite kolega Brkarić.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskog sabora na 30. sjednici održanoj 28. travnja 2010. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf s Konačnim prijedlogom zakona, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. travnja 2010. godine uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor za turizam raspravio je predmetni konačni prijedlog zakona na temelju članka 69. alineje 5 poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo i to posebice koje se odnosi na programe u turizmu od naročite važnosti za gospodarski razvoj Republike Hrvatske. Uvodno izlaganje o razlozima zbog kojih se predlaže Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf s Konačnim prijedlogom zakona podnio je gospodin Branko Grgić državni tajnik u Ministarstvu turizma. Izmjenama Zakona o igralištima za golf predlaže se brisanje određenja da su igrališta za golf od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Postupak izvršenja više neće biti moguć kroz postojeći Zakon o golfu već se provoditi sukladno Zakonu o izvlaštenju. Naime, izmjenama bi se omogućilo da korisnik izvlaštenja ako postoje razlozi koji opravdavaju potrebu hitnog postupka u posjed prije pravomoćnog rješenja o izvlaštenju podnese zahtjev za stupanje u posjed nadležnom uredu državne uprave, županiji odnosno gradu Zagrebu. ... biti odobren ako podnese dokaz da je prijašnjem vlasniku na ime ... neka druga odgovarajuća nekretnina ili mu je plaćena naknada. Nadalje, izmjenama se briše i odredba o donjoj granici površine golf igrališta od 85 hektara, te definira da igralište za golf mora imati najmanje 9 rupa. Također precizira se odredba o gustoći i izgrađenosti građevina tako da one ne smiju zauzimati više od 25% od ukupne tlocrtne površine na kojoj se planira gradnja ugostiteljsko turističkih građevina namijenjenih smještaju. Što se pak tiče mogućnosti etažiranja prijedlogom zakona izmjena i dopuna, ono se usklađuje sa odredbama Zakona o prostornom uređenju i gradnji kojima se uređuje mogućnost etažiranja ugostiteljsko turističke građe. Minimalni tehnički standardi za igralište za golf uredit će se pravilnikom koji će donijeti ministar turizma. Državni tajnik u Ministarstvu turizma gospodin Branko Grgić naglasio je kako Hrvatska u ovom trenutku i nakon 20 godina ima svega tri golf igrališta za razliku od nama konkretnih turističkih zemalja. Primjerice Španjolska ima 300 igrališta za golf, Slovenija 11, Austrija 150. Predlagatelj je zaključno rekao da golf kao mogućnost obogaćivanja turističke ponude u vansezonskim razdobljima jedna je od odrednica ukupnosti razvoja turizma. Od toga se predloženim izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf ... poboljšati njihova primjena, pojednostavljenjem pojedinih odredbi toga zakona i primjenom općih propisa koji reguliraju područje gradnje izvlaštenja. Odbor za turizam je već kod prvog prijedloga Zakona o igralištima za golf o kome je raspravljeno na sjednici 2. prosinca 2008. zatražio da zakon ide u dva čitanja, a ne po hitnom postupku što nije prihvaćeno. Predloženi postojeći zakon nakon godinu i pol dana ide u izmjenu, a nisu doneseni popratni akti. U članku 3. stavku 1. kaže se kako igrališta za golf u užem smislu jesu tereni izgrađeni i pripremljeni za igranje golfa sa najmanje 9 rupa, a trebalo bi prvenstveno zatražiti mišljenje struke o toj odredbi. Postavljeno je pitanje, da li druge europske zemlje imaju Zakon o golfu. Zakon kao takav ne ... razvoj golfa već bi prvenstveno trebali preusmjeriti na poticajne mjere koje bi pridonijele njegovom razvoju, pa je u vezi s tim u vezi naglašeno donošenje Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu neprocijenjenom postupku pretvorbe i privatizacije, mogućnost davanja koncesije hotelima da uz postojeće objekte prošire ponudu i izgradnju golf igrališta i druge mjere. Da zakon mora biti kompatibilan sa europskim zakonodavstvom svi prisutni su izrazili podršku razvoju golfa u Hrvatskoj kao jednoj od mogućih načina proširenja turističke ponude i produljenja turističke sezone. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam Hrvatskog sabora odlučio je sa 5 glasova za i 6 protiv ne poduprijeti donošenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf s Konačnim prijedlogom zakona. Predsjednik odbora predložio je da se Zakon o igralištima za golf stavi van snage. S tim u vezi donijet je u većinom glasova 6 glasova za i 5 glasova protiv sljedeći zaključak. Odbor za turizam predlaže Hrvatskom saboru da Zakonom o golf igralištima "Narodne novine" 152/08. stavi van snage. Hvala.
Hvala lijepo. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Nema interesa. Odbor za pravosuđe, također. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. Prvi se prijavio klub SDP-a i u ime kluba SDP-a kolegica zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Kolege i kolegice, predstavnici Vlade, građanke i građani Republike Hrvatske. Na samom početku izlaganja o ovom Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf s Konačnim prijedlogom zakona želim reći da Klub zastupnika i zastupnica SDP-a neće podržati donošenje ovog zakona. Prvi i osnovni razlog našeg protivljenja ovom prijedlogu zakona jest taj što je on dubinski nepravedan i stvara podjelu među hrvatskim građanima i građankama. Kako? Na način da je država znatno naklonjenija jednoj uskoj skupini ljudi, konkretno investitorima u golf igrališta. No onima koji ne žele investirati u takve projekte već u neke druge, slobodna sam izjaviti u za Hrvatsku znatno značajnije i korisnije projekte. O neuravnoteženom pristupu države prema ljudima i zajednicama koji će možda direktno biti zakinuti ili diskriminirane provedbom i realizacijom odredbi ovoga zakona, da i ne govorim. A ta je skupina ljudi znatno brojnija od malobrojne šačice zainteresiranih investitora kojima je ovaj prijedlog zakona baš kao i zakon koji je donesen 2008. godine jako ide na ruku. Kao prvo i osnovno pitanje na koje svi mi koji i koje sjedimo u ovom Saboru moramo odgovoriti jest. Zašto bismo uopće digli ruke za ovaj prijedlog zakona, zašto se uopće bavimo ovom problematikom u ovakvom zasebnom zakonskom obliku? Radi se o zakonu kojim se iznimno selektivno u odnosu na druge sportove i turističke djelatnosti potiče izgradnja golf terena. Zašto? Zato jer je golf kao sport prilično neargumentirano izdvojen od strane naših vladinih turističkih dužnosnika kao nešto što će jako obogatiti našu turističku ponudu i znatno produljiti sezonu. No postoji cijeli niz drugih sportskih i ne sportskih djelatnosti kojima Hrvatska također može produljiti turističku sezonu, djelatnosti koje ne izazivaju ovakve prijepore i kontroverze, podjele i potencijalne ekološke probleme, ali se te djelatnosti ne izdvajaju kao djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku niti se o njima pišu posebni zakoni. Zašto ako je produljenje sezone i obogaćivanje turističke ponude stvari cilj ovog zakona onda nemamo i poseban Zakon o primjerice ekološkom turizmu koji je jedan od najbrže rastućih i najpropulzivnijih oblika turizma a zasigurno ne bi izazvao ovakve kontroverze, a vjerojatno bi donio znatno veću korist državi i u obliku zaštite resursa a i u obliku povećanja prihoda iz turizma. Zašto nemamo primjerice Zakon o kongresnom turizmu čije bi poticanje također moglo produljiti sezonu i povećati prihode i to ne samo u obalnoj hrvatskoj već i u unutrašnjosti. Zašto nemamo Zakon o tenis igralištima ili o boćalištima, ne moramo se držati samo područja turizma i sporta kako bismo doveli u sumnju stvarne namjere koje stoje iza ovoga Zakona. Primjerice energetika i energetska politika, realizacija energetskih projekata zasigurno je jedan od najvitalnijih interesa države. U SDP-u smatramo da je energetika i energetska politika za državu važnije pitanje od turizma pa ipak u Saboru nismo još raspravljali o Zakonu o obnovljivim izvorima energije niti Vlada radi išta pametno na tome da potakne realizaciju ovih za energetsku samodostatnost Hrvatske iznimno važnih projekata. Treba li reći da je Hrvatska obaveza do 2020. godine realizirati 20% energije iz obnovljivih izvora a mi danas imamo nešto više od 1% energije koju dobivamo iz tih izvora. Tih 20% je jedna od obaveza koju imamo prema Europskoj uniji pa ipak ništa ne radimo na realizaciji tog cilja i obaveza. NO, s druge strane Vlada i vladajući su silno uprijeli ne bi li progurali ovaj novi Zakon o golf igralištima još jedan neustavni prijedlog zakona i to pod egidom promicanja vitalno gospodarsko turističkog interesa. Mogu od interesa, ali taj interes zasigurno nije javni i državni i to je potpuno jasno iz ovog Prijedloga zakona. U Klubu SDP-a svjesni smo toga da ovom prijedlogu zakona kojim se mijenja prvotna forma Zakona, danas raspravljamo iz dva razloga. Prvi je taj da se na ovaj način Vlada rješava bruke da ju Ustavni sud rješavajući ustavne tužbe cijelog niza udruga te zahtjev za ocjenu ustavnosti ovog Zakona koju je podnio Klub SDP-a, ukine još jedan protuustavni zakon iskovan u Vladinoj tajkunskoj radionici. Drugi razlog je da ovim izmjenama Vlada nastavlja iznimno blagonaklono pogodovati investitorima zainteresiranima za realizaciju golf igrališta. Jer ne daj Bože da Hrvatska poput svih drugih demokratskih država na svijetu ostane bez famoznog zakona o golf igralištima. Zbog čega je izgradnja golf igrališta toliko važnija od realizacije drugih turističkih, gospodarskih ili energetskih projekata. Ne zbog toga da Hrvatska dobije 80-tak novih golf igrališta na kojima će bogati turisti šetati po zelenim travnjacima i napucavati male bijele loptice svojim skupim palicama. Glavni razlog zbog kojeg Hrvatska ima ovaj leg specialis jest taj da se uz pomoć njega investitori u golf igrališta ili bolje rečeno pripadajuće turističke sadržaje, čitaj apartmane, izuzmu od poštivanja odredbi Zakona o izvlaštenju, jer i nakon ovih izmjena Zakona golf investitori imat će znatno drugačiji tretman, povlašteniji tretman prilikom realizacije svojih projekata od onih drugih koji obvezuju odredbe Zakona o izvlaštenju. Ta neravnopravnost investitora pod zakonom je toliko eklatantna da bi Europski birokrati nakon čitanja ovog Zakona pred Hrvatskom mogli staviti još jednu prepreku pri ulasku u toliko nam priželjkivanu Europsku uniju. Bez obzira što se Vlada toliko trudi pomoći golf investitorima donošenjem ovako blagonaklonih propisa, činjenica jest da velikom broju zainteresiranih investitora ovakvim postupanjem čini ogromnu medvjeđu uslugu jer ih stavlja pod veliku kritičku lupu javnosti, koja je opravdana iziritirana takvom manifestacijom maćehinskog odnosa države prema svojim građanima i građankama. Vlada je svjesna te svoje podozrivosti javnosti dvije godine kalkulirala s donošenjem uredbe koja je trebala dati nužne instrumente za provedbu važećeg Zakona i time de facto vezala ruke mnogim investitorima koji su željno čekali tu uredbu. Stoga treba reći da bi bez donošenja ovog Zakona 2008. godine do danas vjerojatno bilo realizirano nekoliko golf igrališta, sukladno zakonima koji pokrivaju područje gradnje, prostornog uređenja izvlaštenja i drugih. Ovako nije realiziran ni jedan takav projekt i to isključivo vladinom krivicom. Tko zna možda stvarni razlog donošenja Zakona o golf igralištima nije bila realizacija takvih projekata već plaćanje dugova nekim sponzorima iz izborne kampanje iz 2007. godine. Iako nam Vlada pokušava prodati priču da se ovim Prijedlogom zakona ispravljaju neke odredbe važećeg zakona kako bi se olakšala njegova primjena i premostio jaz kojim ovaj Zakon dijeli investitore u golf, od svih drugih građana i građanki Hrvatske, činjenica da ovaj Prijedlog zakona ne ispravlja mnogobrojne dubioze koje ovaj u cijelosti kontroverzan zakon izaziva. I zbog toga nije moguće ni na koji način poboljšati ovaj prijedlog Zakona. Zakon o golf igralištima Hrvatskoj jednostavno ne treba. Ono što treba Hrvatskoj jesu zakoni koji neće biti opterećenje, nepremostiva administrativna i svaka druga prepreka za realizaciju kvalitetnih razvojnih projekata, bez obzira radi li se o realizaciji golf igrališta, kongresnih centara, energana na obnovljive izvore, proizvodnji zdrave hrane ili nečem drugom. To Hrvatska nema i to Hrvatskoj nasušno treba. A ne donošenje leg specialisa kojim se produbljuju nepravde u već duboko socijalno podijeljeno Hrvatskom društvu. Nakon ove konstatacije o potpunoj nepotrebnosti ovakvog Zakona možemo samo potpisati sve tvrdnje aktivista i aktivistica civilnog društva, zelene akcije Gonga, Transparency internationala koji opravdano upozoravaju na mnogobrojne propuste ovog dokumente. Od nametanje obaveza jedinica lokalne samouprave da o svom trošku planiraju kompletnu infrastrukturu za realizaciju golf igrališta, što je apsurdno i van svake pamet jer se radi em o privatnim, em o iznimno komercijalnim projektima, a ne o projektima društva infrastrukture ili javnog interesa. Također je iznimno rizično lokalnim šerifima jedinica lokalne samouprave omogućiti prodaju zemljišta u njihovom vlasništvu golf investitorima bez javnih natječaja jer to u enormnom razmjeru širom otvara vrata korupciji. Postavlja se pitanje zašto se potencijalnim golf investitorima omogućava kupnja neurbaniziranog zemljišta čiji se dio može urbanizirati bez ikakvog dodatnog troškova za investitora. Zbog čega ovako neuravnotežen tretman golf investitora u odnosu na sve druge investitore. Ukidanjem minimalne veličine igrališta sa 85 hektara omogućava se dodatno manipuliranje ovim propisom jer se gotovo svako veće zemljište može proglasiti golf terenom i urbanizirati. Smanjivanjem obaveznih broja rupa sa 18 na 9 zakonom se degradira sportski standard igrališta za golf odnosno golf vježbališta proglašava se golf igralištima. I najvažnije i ove Izmjene Zakona i dalje omogućavaju izvlaštenje privatnih vlasnika zemljišta zbog namjere investitora da realizira igralište za golf što je pravo gaženje ustavnog prava na vlasništvo. Zakon i dalje omogućava dobivanje državnog zemljišta bez ikakvog javnog natječaja. Osim toga ukidanjem limita površine igrališta za golf, broj igrališta za golf može nekontrolirano bujati svakim novim izmjenama prostornih planova, a što to može predstavljati za prirodu i okoliš naše zemlje ne trebamo niti govoriti. Na samom kraju želimo naglasiti, da iako vlada pokušava bahatim rječnikom sve protivnike i protivnice ovom skandaloznom Zakonu etiketirati kao zatucane zelene fundamentaliste, u biti neobrazovane i neprosvijećene, one koji se protive bilo kojem razvojnom projektu, pa zbog toga u prvi plan guraju argumente iz područja zaštite okoliša kao navodne ključne za protivljenje ovom Zakonu, a ovdje se treba reći da suprotno gesti začepljenog nosa od strane Vladinih dužnosnika takvi argumenti potpuno stoje realizacija golf igrališta jest iznimno invazivna prema okolišu i u smislu prekomjerne sječe šuma i u smislu enormne potrošnje vode za natapanje trave na igralištima i u smislu potrošnje ogromnih količina pesticida, herbicida i konvencionalnih fertilizanata. Glavni razlozi protivljenja ovom zakonu ipak nisu ekološki već ekonomski i pravni ili bolje rečeno razlozi elementarne ustavne pravednosti i jednakosti pred zakonom, jer ovaj prijedlog zakona stvara ogroman jaz između one nekolicine povlaštenih i one većine zakinutih, a to jako podsjeća na turobno crno razdoblje tajkunske privatizacije kada su par godina u neviđenom zakonom zaštićenom grabežu pootimani najvredniji hrvatski privredni resursi, poduzeća, hoteli, nekretnine, imovina. S ovim zakonom područje grabeži se prebacuje na vrijedno neizgrađeno zemljište i prirodne resurse, uglavnom u obalnom području, a tome se svaki odgovorni političar i političarka mora najoštrije suprotstaviti. SDP se kao odgovorna stranka tome najodlučnije opire i zbog toga nećemo poduprijeti donošenje ovog zakona kao ni bilo kojeg drugog zakona kojim se izgradnja golf igrališta izuzima i privilegira u odnosu na sve druge projekte.
Hvala lijepo. Imamo dva ispravka navoda. Najprije uvaženi kolega Davor Huška. Izvolite, kolega.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Holy je rekla da Vlada ništa pametno ne radi na poticanju razvoja i ulaganja u obnovljive izvore energije. To nije točno. Ja bih pitao kolegicu da li je ona čula za Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u Hrvatskoj koji postoji. Možete otvoriti njegovu stranicu, možete otići gore. Jedna sjajna ekipa radi u tom fondu i nudi cijeli niz projekata koje subvencionira… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zato i pitam. Subvencionira državni proračun i rado će vam pokazat o kojim se projektima radi, na koji način Vlada kroz državni proračun potiče cijeli niz novih energetskih projekata, proizvodnje energije iz biogoriva, iz poljoprivrednog, šumskog otpada, poticanje ulaganja u izgradnju vjetroelektrana, solarnih izvora energije i različitih drugih energana na obnovljive izvore energije tako da ova vaša konstatacija stvarno ne stoji. Hvala lijepo.
Hvala. I kolega Markovinović, izvolite.
Evo moram kolegicu pohvalit jer je stvarno uspješno proučila povijest svoje stranke pa pokušava to preslikati na ovo vrijeme. Recimo evo, krivi navod da Vlada ima tajkunsku radionicu. Ma nema, da ima onda bi posudio od vas Gorana Štroka kao glavnog savjetnika i glavni tajkunski proizvod SDP-a. Drugo, ne volim ta vrijeđanja. Kao dugogodišnji sam gradonačelnik, šerif i lokalni šerif. Lokalnih šerifa nema, imate načelnika, gradonačelnika, osim ako ste mislili na lokalnog šerifa sa Mljeta, s Koprivnice koji prodaju zemljišta, odmarališta u bescjenje.
Hvala lijepo. Navode ispravljajte kada dižete ovu tablicu. Dalje slijedi rasprava kluba IDS-a, kolega Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, uvažena gospodo zastupnici. Doista kada je riječ o ovoj materiji treba prije svega čvrsto stajati na zemlji. Jasno je da treba razgovarati o energetici, ne bi bilo loše razgovarati tijekom današnjeg dana i o brodogradnji. Točno u 14 sati, znači pred sat i 30 istekao je drugi rok za privatizaciju hrvatske brodogradnje. Uskoro se prodaje … [[Govornik se ne razumije.]] , kome je on namijenjen ne znam. Sumnja da će kad je riječ o brodogradnji Hrvatski fond za privatizaciju dobiti relevantnu ponudu. Ali pustimo sada to, da se ja vratim na golf terene. Nikad u životu nisam držao palicu za golf, to vidiš, niti sam osobno na bilo koji način involviran u golf i nemam potrebe se pravdati vis a vis toga. Međutim, što je poanta kada je riječ o ovoj sagi koju vezujemo uz golf? No prije toga isto tako da kažem, ja ću osobno braniti i ovom prilikom potrebu za golfom, ali ću isto tako zastupati tezu da nam Zakon o golfu nije potreban. Što je u pozadini cijelog ovog slučaja, koje pozicije ajde recimo ovdje najprije županije. Županije kao što vam je znano ne raspolažu niti sa jednim centimetrom bilo poljoprivrednog, bilo tzv. turističkog, bilo građevinskim, bilo šumskim zemljištem. Znači, to je istina. Poljoprivrednim ili šumskim zemljištem isključivo jedino raspolaže država, odnosno privatni vlasnici. Koji je dalje položaj županija? One na prijedlog općina odnosno gradova golf uvrštavaju u svoje prostorne planove. Što je tu sporno? Ja osobno ne vidim tu ništa sporno. Dapače, ja vas uvjeravam da danas a znam mnogo ljudi koji imaju vlasništvo negdje gdje se planira golf teren, znači vlasnici koji su tog poljoprivrednog zemljišta, oni su itekako da im se kroz tu formu zemljište urbanizira, kao što isto tako pazite nema nikoga osim možda mog oca koji je protiv toga da se njegovo poljoprivredno zemljište proglasi građevinskim zemljištem. Zašto nije nitko protiv da to zemljište dobije golf markicu? Pa zato jer će mu se vrijednost istog povećati preko noći za 5, 10 ili 25 puta. Doduše, kada govorimo o poljoprivrednom zemljištu u Istri to poljoprivredno zemljište je u pravilu skuplje u prosjeku nego u Luxemburgu koja je nota bene najbogatija europska država. Tri puta je to zemljište poljoprivredno skuplje nego u jednoj Koruškoj, nego u jednoj Lombardiji, Friuli, Katalunji i tome slično. Znači, naši građani su apsolutno za da im se prenamjeni to poljoprivredno zemljište npr. u te golf markice zato jer prodajom jednog tog kvadrata sutra će moći kupiti 5m2 poljoprivrednog zemljišta. To je jedna racionalna ljudska logika koju nitko normalan ne može osporavati. Za golf su isto tako svi oni koji gravitiraju tom prostoru. Zašto? Pa zato jer bolje rade lokali, zato jer bolje ide smještaj, zato jer to automatski diže standard toj turističkoj destinaciji. Nije poanta golfa u ovom trenutku, i to želim kazati, u tome da se uz taj teren ili na tom terenu zaposli 20 i li 30 ili 40 radnika već da se naprosto preko golfa dogodi određena građevinska aktivnost, da se zaposli normalno građevinska firma sa građevinskom mehanizacijom, da ta firma onda na te obavljene radove plati PDV, da se dogodi prodaja građevinskog materijala i tome slično. Evo jedan banalan primjer. Ja mislim da sam pred dvije subote isto tako sjedio sa ljudima koji su zainteresirani da uđu sa mehanizacijom na dva golf terena gdje se samo građevinske radove procjenjuje na 8 milijuna eura, znači 16 milijuna eura ako uđu jednostavno sa svojim firmama riješili su si egzistenciju kroz godinu dana. U protivnom, možda će svaka od njih otpustiti 20 ili 30 ljudi. Recimo da kao što je netko ovdje rekao za golf nama treba 80 ha. To su recimo dvije prosječne farme u brdovitoj Austriji. Ali u Istri 80 ha, znači 800000 kvadratnih metara puta najmanje 10 eura to je 8 milijuna eura od čega opet hajde 5% ide za porez na promet nekretninama državi. Ali onda, ali to je zapravo malo. Onda trebate još najmanje 8 do 10 milijuna eura da se dogodi taj golf teren. Znači, državi po tom osnovu ide još dva i pol do tri milijuna eura. Plaća se PDV od 23% pa onda idu doprinosi itd. Gospodin Čičak je u jednom trenutku, znači predsjednik HHO-a izračunao da bi država Hrvatska na golfu zaradila 40 milijardi eura. Ako je tome tako, ako Hrvatska u godinu dana može zaraditi 40 milijardi eura na golfu, pa onda momentalno trebamo ići u golf. Zašto? Jer bi nam golf riješio sve probleme u ovoj državi. Zašto? Pa od PDV-a bi znači država po tom osnovu gospodo uprihodovala 10 milijardi eura. Građevina bi u ovoj zemlji procvala, mirovine, socijalu bi kroz tu formu jednostavno uspjeli riješiti. Ali isto tako da ne bi bilo ovdje nikakve zabune ne, kako bih rekao, ne postoji takav interes za golf kao što neki naprosto misle. Evo nedavno 16. svibnja, znači pred nekoliko dana pročitao sam jedan tekst u Večernjem listu gdje se doslovce kaže da projekcije ni za iduću godinu nisu blistave. Očekuje se rast manji od 2%, najniže od srednjoeuropskih zemalja. Ove će godine lošije od Hrvatske biti samo Estonija, Letonija i Litva. To je rečeno na ovom zagrebačkom skupu vodećih bankara u ovoj regiji ili šire. Ne znam, nije ni bitno. Znači, ja se bojim da u narednih recimo 10 godina neće se realizirati ma usuđujem se kazati niti onih dvije ili tri milijarde eura koje spominje gospodin Ladić, nogometna legenda koji je zainteresiran za gradnju golfa nedaleko Ližnjana. U desetak narednih godina možda ćemo povući 500 milijuna eura, možda ćemo povući 1 milijardu eura. I znate što će se dogoditi? Na tih 500 milijuna eura država će ako se to dogodi uprihodovati 100 milijuna eura PDV-a plus nekih drugih poreza, doprinosa, ne znam. A znate koliko je 100 milijuna eura? To vam je otprilike ako vodimo računa o punjenju recimo mirovinskog sustava otprilike pa brat bratu jedna četvrtina onog novca kojega u jednom mjesecu država Hrvatska mora osigurati za jedan milijun i osamdeset tisuća umirovljenika. Drugo što želim kazati. Ovdje ima nekoliko zastupnika SDP-a sa područja Umaga. Svi oni koji su jučer bili protiv Kempinskog gore na Crvenom Vrhu, odnosno golfa danas su zapravo za. I zašto si onda čovjek postavlja pitanje kome bi to zapravo, kome to ne bi odgovaralo? Pa znate kome danas ne odgovara da konkurencija gradi takve sadržaje? Pa prije svega onima koji koriste recimo na stotine hektara tzv. turističkog zemljišta koji su preuzeli velike bivše sustave turističke za nula kuna. To je bit. Oni to rade. Oni stvaraju tu psihozu. Njima bi trebalo naprosto sve pripasti, drugima ne smije pripasti ništa. Pogledajte sad vrijednost nekretnina u Hrvatskoj u zadnjih godinu dana. Hrvatska i Irska su svjetski prvaci po padu cijena nekretnina. Jedan kvadratni metar recimo građevine, znači stana u Puli sada se prodaje za 1000 eura. Odjedanput su svi protiv toga što su cijene tako niske. Postavlja se pitanje koliko je u građevini recimo ostalo ljudi bez posla? Mi ćemo reći pa to nas se ne tiče. Ali isto tako ne možemo mi tako. To nas se itekako mora ticati. Koliko je novih hotela recimo u Hrvatskoj sagrađeno u 10 godina, a ja tvrdim da u zadnjih 10 godina u Hrvatskoj nije sagrađeno 10 novih hotela sa preko 150 ležajeva. Koliko je na primjer, ne znam u Primorsko-goranskoj županiji gdje je jedan Krk, Pag, Rab, Crikvenica, Novi, Opatija, Draga, Lovran sagrađeno novih hotela? Sagrađen je samo jedan gdje u Novom preko Orešara odnosno preko Hypo banke i to eto do dana danas vuče tu jednu sagu i postavlja se pitanje kako će na kraju završiti taj sudski epilog. Govorili su ovdje prethodnici ne znam o zagađenju. Često se govori u Istri o priči o vodi, zalijevanju itd. Istra u ovom trenutku ima toliko viškova vode da više od polovice te vode bacamo u Mirnu, da bi ne znam dohranjivali žabe koje tamo žive umjesto da prodajemo i da od toga završimo onih preostalih 1% vodovodnog sustava kojemu teže naši građani. Inače da samo uzgredno spomenem da je Istra u ovom trenutku pokrivena vodovodnim sustavom u iznosu od preko 99% što je bolje nego u jednoj recimo Bavarskoj ili Koruškoj i sve je to rađeno isključivo i samo u našoj režiji. I da dođem do biti. Da li je 10 zadnjih godina u Hrvatskoj sagrađeno više od 10 novih hotela koji imaju recimo 100 ili 150 soba na više? Nije. A u pravilu, svaki golf sa sobom nosi i jedan hotel sa 5 zvjezdica. Da li bi danas i to si mi moramo postaviti pitanje bilo moguće na primjer postaviti turističku osnovu Hrvatske koju smo naslijedili devedesete godine od onog sustava. Ja tvrdim da naprosto ne bi to bilo moguće. Niti jedan onakav sustav ako izuzmemo Kempinski gore na Savudriji nije zaživio od devedesete na ovamo. Niti jedan kamp de facto ozbiljniji nije otvoren u zadnjih 10 ili 15 godina. Niti jedna šta ja znam rafinerija nije izgrađena u Hrvatskoj u zadnjih 10 ili 20 godina. Niti jedna ozbiljna tvornica nije postavljena u zadnjih 10 ili 20 godina. Znači, za bilo koju investiciju u ovoj zemlji nama je potrebna i ta politička klima, potrebna je i ta klima među nevladinim udrugama koje isto tako netko nota bene financira među građanima, u medijima i slično. To je naprosto bit. Danas 2010. godine ne bi se mogao sagraditi niti jedan Istra turist, niti jedan Jadran turist, nit jedna Rivijera, niti jedna Laguna itd. Nakon '90. šta je bilo moguće napraviti? Pa mi smo mogli samo privatizirati ono što je do '90. na ovim prostorima bilo sagrađeno, i to je naprosto ono što boli. Konačno, netko je spominjao te teniske terene. Pa u jednom Poreču ih ima 260, pa moj otac je sigurno pred 30 godina kao i danas bio protiv toga, šta treba tamo netko da naprosto ima. Pa cijela Istra je bila protiv toga pred 30 godina, ali Poreč ih ima 260 i bez toga nema turističke osnove. Ili slučaj Ladića u Ližnjanu. Općina je za, građani isto, Županija istarska isto. Jedan vlasnik koji u tom kompleksu ima 6 tisuća kvadrata, isto je zainteresiran da se dogodi golf, ali da se taj kvadratni metar proda za 500 eura, 500 eura puta 6 tisuća, pa to je 3 milijuna eura. Pa toga nema niti na Manhattanu, dok se s druge strane jedan kvadratni metar stana prodaje za tisuću eura u nedalekoj Puli. Ali što je isto tako bitno. Turizam se razvio u Puli, u Medulinu, do jednoga Rabca mi imamo recimo 70 kilometara obale, ono kada gledamo uz te uvalice itd., a nemamo na tom prostoru de facto niti jedan hotelski kompleks, ali zasigurno to bi se moglo dogoditi recimo sa golfom. Za kraj, ja ću doista reći golf nam je potreban, ovu histeriju treba dimestificirati, Zakon o golfu nam nije potreban, ja ću biti protiv tog zakona, iako će me možda gospođa gradonačelnica, bivša gradonačelnica, zastupnica vrijeme demantirati i pokazati da bez zakona u narednih 10 godina neće se realizirati novih 2 ili 3 golf terena, i to je naprosto moguće. Ali sam siguran da bi danas sa golfom produžili sezonu, da bi došli do novih gostiju, da bi došli do novih investicija, da bi zaposlili ljude i tokom vremena svi bi naprosto te investicije prihvatili. Međutim, eto klima je takva kakva je, pa mi oprostite ako mogu braniti golf a biti protiv zakona.
To je lijepa i zgodna teza, ali ima prijepora i oko nekih drugih teza, pa imamo četiri prijave ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Gari Cappelli. Izvolite.
Pa evo ispravljam netočan navod kolege Kajina koji kaže da nijedan hotel nije sagrađen u Primorsko-goranskoj županiji iznad 150 kreveta. Pa ima, u Malom Lošinju su dva sagrađena, i svi imaju preko 300 soba, tako da toliko o tome. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje za ispravak navoda javio se kolega Mance. Izvolite.
Evo poštovani potpredsjedniče … [[Govornik nije uključen.]] gospodin Kajin kako je rekao na kraju, iznio je jedan zbunjujući govor ovdje koji i bi i ne bi, ali rekao bih ovako, neke ima jako puno krivih navoda, a sve što smo čuli ovih zadnjih dana u raspravama o golf igralištima, potječe najviše iz Istre, gdje u prostornom planu se spominje 15 golf igrališta, kaže gospodin Kajin da to nema veze sa županijom. Ima itekako veze sa županijom, lokalna zajednica može to pokazati kao interes, ali županijski zavod to može i spriječiti ako smatra da to nije. I od tud su počele sve priče koje sam pažljivo slušao na "Otvorenom" i koje zbunjuju ovu javnost, što mislim da je nepotrebno i ne treba tako nastupati jer ću kasnije iznijeti primjere da je to vrlo loše. Dalje, drugi navod, gospodin Kajin kaže da je samo interes države. Što se tiče plaćanja poreza nije samo interes države. Interes je i lokalne zajednice, interes je onih lokalnih ugostitelja, i svih drugih. Prema tome, mislim da nam je to potrebno i gospodine Kajin zaista jedno zbunjujuće što ste i sami sebi na kraju potvrdili i bi i ne bi, a ne znam kome to treba, i nemojte zbunjivati tako javnost. Vi u Istri ste proglasili 15 golf igrališta, ne znam onda, od tamo makar postoji jedna percepcija da su se onda javile i udruge i sve ostalo.
Hvala lijepo. Kolega Kutija, ispravak navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Mance, 23 u Istarskoj županiji su predviđena golf igrališta, a ne 17. … [[Upadica se ne razumije.]] Da. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Kolega je kazao da svako golf igralište sa sobom nosi hotel sa 5 zvjezdica. Kolega Kajin u Njemačkoj je 2003. bilo ukupno 100 igrališta čini mi se golf, a do današnjeg dana izgrađeno novih 500 i nije izgrađeno 500 novih golf igrališta, odnosno hotela sa 5 zvjezdica kako bi kažete. Znači gradnja golfa doista nema veze, odnosno nije uvjetovano sa gradnjom hotela sa 5 zvjezdica. Ne znam otkud vam to.
Hvala. I posljednja prijava za ispravak navoda, uvaženi kolega Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Kajin je kazao da je porez na promet nekretnina u kontekstu ovog zakona prihod države, odnosno državnog proračuna. Porez na promet nekretnina nije isključivo i samo prihod, nego je većim dijelom prihod jedinica lokalne samouprave, tako da jedinica lokalne samouprave, dakle općine i gradove imaju one konkretne financijske koristi, u svakom slučaju kada se radi o prometu nekretnina, pa i u slučaju kada se rade golf igrališta.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava. U ime kluba HNS-a uvaženi kolega zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Usudio bih se reći u ime kluba HNS-a da se radi jedan od, o jednome od potencijalno najštetnijih zakona koje je Hrvatski sabor ikada donio u svojoj povijesti. Zvuči malo preuzetno, međutim čitav je niz dokaza za to, čitav je niz potencijalnih opasnosti koje otvaraju vrlo važne rasprave. Prije svega valja skinuti tu famu, tu podvalu, da je svaki razgovor o zakonu o igralištima za golf zapravo širenje antipoduzetničke klime. Nama ih HNS-a zadnjima možete reći da širimo antipoduzetničku klimu, ali smo itekako protiv ovoga zakona, jer on zapravo nije Zakon o igralištima za golf, to je zakon o izgradnji apartmanskih naselja na rubu igrališta za golf. To je zapravo njegov pravi sadržaj. A u čemu je sporno? Pa zar nije gradnja apartmana poduzetnička inicijativa koju treba pozdraviti reklo bi se na prvi pogled? Druga fama, druga podvala koja iz toga proistječe je da igralište za golf može funkcionirati i da je profitabilno samo i isključivo ako se uz njega grade smještajni kapaciteti. To je tipični spin, i analiza funkcioniranja izgleda i sadržaja golf terena koji postoje u drugim zemljama već površna analiza bi pokazala da to nema veze sa životom. Golf igralište može i u pravilu ima smještajne kapacitete samo isključivo u slučajevima kad je pozicionirano daleko od postojećih hotelskih kapaciteta i drugih smještajnih kapaciteta. Nitko nigdje ne dozvoljava ovakvu izgradnju kakvu predviđa ovaj zakon. 25% izgrađenosti ukupne površine. Prvotni zakon je tražio 30, sad se to smanjuje na 25. I što je zapravo paradoks? Postojeći Zakon o gradnji kaže da se na turističkom zemljištu može gradnja dozvoliti do 10%. Dakle, tamo gdje su hoteli, apartmanska naselja, gdje je to izvorna djelatnost može se ići do 10%, a sada predlagatelj kaže e ne ovdje će biti izuzeće, ide na 25. Što se zapravo time omogućava? Kad se to iskombinira sa drugim uvjetima, prije svega sa nevjerojatnim uvjetom prava izvlaštenja koji je suprotan ne samo Zakonu o izvlaštenju nego je pitanje da li je ustavan jer neke poduzetnike, a to su samo isključivo investitori, igrališta za golf stavlja u potpuno povlašten položaj od svih drugih poduzetnika na tržištu, a to Ustav zabranjuje, zapravo je jasno da se cijelo vrijeme govori o pogodovanju građevinskoj mafiji. Pogledajte "slučaj Zagreb", kako izgleda projekt golf terena kad ga gradi građevinska mafija. Koliko se apartmana gradi i zamislite apartmani se prodaju. Kome? Stalnim igračima golfa na tom terenu, e pa baš i neće ići. Zato jer podaci pokazuju da je u golf turizmu apsolutno najveća fluktuacija i izmjena gostiju. Igrači golfa se često ne vraćaju na isto igralište zato ih i ima toliko. Dobra analiza bi pokazala što se zapravo događa u golf turizmu Europe. Mi smo fascinirani brojkama, Španjolska 300, Njemačka nekoliko stotina. Pogledajte podatke za zadnje 2 godine pa ćete vidjeti što to zapravo znači. Koliki su pali prihodi vlasnika golf terena. Mi smo ovoga časa prostorno planskom dokumentacijom u RH omogućili izgradnju 89 golf igrališta. Neće ih biti izgrađeno toliko da je ne znam kakav zakon, to je jasno. Jer je tu žaba digla nogu ne bi li se potkovalo i nju kad je vidjela konja. Ali ono što je krajnje dubiozno od samoga početka kako je uopće nastao ovaj zakon? Mi smo jedini Parlament u svijetu koji je uopće izglasao Zakon o igralištima za golf. Ni jedna druga država nema zakonom uređen poseban status golf turizma, ne golf igranja, golfa kao sporta. Protiv njega nije nitko. A da je ovdje nešto dubiozno svjedoči i to da vam Hrvatski golf savez je ogorčeno protiv ovoga zakona. Dakle, oni koji se stvarno bave golfom, oni koji su stvarno igrači golfa, koji su rekreativci oni se odriču ovoga zakona i kažu to s nama nikakve veze nema, to za nas nije namijenjeno i to se za nas ne gradi. Gradi se naravno za turiste kažu oni koji brane ovaj zakon, ali nismo mi zaboravili tko je dočekivao ministra turizma pred zgradom Sabora one noći kad je zakon izglasan. Nismo mi zaboravili iz koje je odvjetničke kancelarije izišao temeljni tekst ovoga zakona. I nismo mi zaboravili koga je financirala ta odvjetnička kancelarija. … [[Upadica se ne razumije.]] Čitajte novine, gospodo iz HDZ-a, barem vi ste dobro obaviješteni. Vi ste na vlasti i imate sve resurse na dispoziciji. Nadalje, mogućnost izvlaštenja koja je utvrđena ovim zakonom je zapravo pljačka jer se tjera privatne vlasnike koji ne žele prodati, ne samo da im se prenamijeni poljoprivredno zemljište koje žele sačuvati i obrađivati nego im se i oduzima. … [[Upadica se ne razumije.]] Čitajte dobro zakon, gospodo. Ne radi se samo i isključivo o Dubrovniku i Istri, radi se i o drugim krajevima Hrvatske. Kojim? 89 je takvih lokacija, nisu sve u priobalju. Nadalje, ovaj zakon omogućuje da općine i gradovi svoju imovinu, odnosno svoje zemljište prodaju investitoru bez ikakvoga javnoga natječaja, bez ikakvih javnih uvjeta. Nije li to prostor za pogodovanje i korupciju? Jesmo li toga svjesni? Zašto idemo u regulaciju određenog pitanja kao što je to izgradnja igrališta za golf kad to nitko dosada u drugim državama nije napravio? Kako je moguće da je u Njemačkoj sagrađeno 500, u Španjolskoj 300, a nemaju Zakon o igralištima za golf? Što je pogodovalo rastu infrastrukture za takav oblik turizma, rekreacije, odnosno sporta? Sigurno ne zakon, ali ovakav kako je postavljen vrlo je sumnjiv. Nije nam dovoljno niti to da ljudi koji sjede u matičnom odboru ovoga Doma u Odboru za turizam su za to da se zakon ukine kao takav. Dakle, matični odbor ne podržava ovaj zakon. U nekim parlamentima zakon ne bi mogao ni doći na plenarnu sjednicu ako ga matični odbor nije podržao. Mi smo jedan od rijetkih u kojemu mišljenje matičnog odbora uopće nije relevantno. Odlučili oni ovako ili onako većina na plenarki će odlučivati ono što bude htjela. Pa se postavlja pitanje kako smo onda doprinijeli uopće ugledu Doma u kojemu sjedimo? Govoriti o sportu, o golfu je jedno. Govoriti o turizmu i poboljšanju turističke ponude je drugo, ali govoriti o pogodovanju, podizanju ove granice izgrađenosti na 25% u trenutku kad turističko zemljište može biti izgrađeno samo 10%, u trenutku kad dakle drugi propisi govore drugačije, koji su usklađeni s europskom pravnom stečevinom i europskom praksom znači da netko sa vrlo jasnim ciljem gura ovaj zakon kako bi očito nekome pogodovao. Uostalom postavlja se pitanje godinu i pol dana je prošlo od donošenja ovoga Zakona, tamo gdje je god bila prostorno planska dokumentacija, pripremljena, nije li se već do sada pogodovalo i namirilo sve one koji su bili ključni igrači u ovoj priči. Nismo li mi zapravo s ovim Izmjenama i dopunama, pa i ovom pričom došli post festum, nisu li najveći već namireni i neće li nam se već sutra u brk smijati, ali ako nam se budu smijali, zna se vrlo dobro tko će biti kriv za to. Zna se vrlo dobro tko će biti kriv za devastaciju prostora. Ovim prijedlogom se traži da se minimalni tehnički uvjeti ne uređuju uredbom, nego se to spušta na razinu podzakonskog akta kojega će potpisati ministar, i to se kaže samo minimalno tehnički uvjeti. Ja sam svojedobno u svojoj naivnosti raspitivao se da li je moguće na jednoj lokaciji sagraditi golf igralište, pa kada su mi rekli što to točno znači ja sam se prestravio. Ekološki uvjeti, moguće posljedice izgradnje golf igrališta koje ne zadovoljava visoke ekološke standarde su strašne. Golf igralište koje se gradi u Europskoj uniji na svim vrstama rastresitoga tla, dakle svim vrstama tla osim gline mora imati zaštitnu foliju kao podlogu jednaku onoj koja se postavlja kod novih odlagališta otpada. Dakle, tko god ne bi radio po tim standardima izravno bi ugrozio upravo na Kraškom terenu, izravno bi ugrozio zbog propusnosti toga terena sve podzemne zalihe vode, a poznato je da upravo održavanje golf igrališta iziskuje ogromne količine vode, pesticida, umjetnih gnojiva i svih vrsta kemikalija. Dakle, onaj tko je odgovoran prema svojoj zemlji, onaj tko je odgovoran prema resursima koji su nam ostali, jer sve smo drugo rasprodali taj će postaviti najviše ekološke standarde u izgradnji golf igrališta i sigurno se neće igrati s budućnošću. Ali ovdje nema tko postaviti te tehničke standarde jer će ministar propisati samo minimalne tehničke uvjete, koliko wc-a mora biti u pratećim objektima, koliko su visoka vrata i stropovi, koliko kreveta može biti u apartmanu, o ekologiji nema ni riječi. Vidio sam jednu od studija o utjecaju na okoliš za jedno golf igralište u svome kraju pa vam mogu reći da je to nešto što se može za sitne novce kupiti kod mnogih konzultanata i to vrlo dobro znaju gradonačelnici gradova kojima je apetit porastao jer im je netko rekao da će izgradnja golf terena u njihovome kraju baš donijeti prosperitet preko noći. Tu treba biti vrlo oprezan. Golf da, golf igrališta da, ali apartmanizacija Hrvatske ne. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo prijavu povrede Poslovnika, zastupnica Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh nam je pokazao vrlo široko znanje o gradnji golf igrališta no on je pri tome povrijedio članak 209. i članak 210. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Ovdje je iznosio hrpu neistina između ostaloga i insinuacije da su interesne skupine radile ovaj Zakon, tzv. odvjetnički uredi premda nije naveo o kojim se uredima radi. Imputirao je da je ministar turizma bio u dogovoru sa njima što je krajnje uvredljivo obzirom da ministra ovdje nema pa se ne može ni braniti. A ovo što je gospodin zastupnik rekao služi za diskreditiranje političkih neistomišljenika. Ukoliko zastupnik ima nekih saznanja neka ih obznani direktno imenom i prezimenom, a ne po priči rekla, kazala. Smatram da je nedopustivo da se blatom nabacuje na ministra bez odgovornosti doista bi trebalo takve rasprave gospodine predsjedniče prekinuti.
Hvala lijepo. Imamo sada opet tablicu u zraku, zastupnik Beus Richembergh. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ako je itko povrijedio članak 109. u ovom Visokom domu onda je to zastupnica Petir koja je iskoristila prigodu da zapravo brani svoga stranačkog kolegu koji je danas trebao biti ovdje i braniti ovaj Zakon, od toga što sam ja govorio. Ona meni priječi da u ime Kluba govorim ono što mi mislimo da treba reći, to je vrhunaravni bezobrazluk.
Ja bih prosio da se mi vratimo prema raspravi, ona je rekla 209. i 210. i ja stvarno o ovome što je izgovorila u 209. na brzinu nisam puno toga iščitao, ovaj prvi stavak 210. je zapravo taj koji govori da se kada se uzme riječ treba govoriti o temi, a bilo je zapravo govora i van teme, tko je bio pred Saborom, i kada je bio tko je čekao iz koje radionice, prema tome, znamo mi kako koristimo ovaj Poslovnik, ali na tragu poslovnika su bile i ove rasprave i u okviru naše prakse. Idemo na ispravke navoda najprije uvažena kolegica Dubravka Šuica.
Pa evo gospodine potpredsjedniče, ispravila bih nekoliko navoda koje je izrekao gospodin Richembergh. Rekao je da ovaj Zakon obvezuje 20% izgrađenost, to jednostavno nije točno. Jedinice lokalne uprave i samouprave same uređuju planove i reći ću vam Dubrovački primjer gdje smo i prije nego je postojao ovaj Zakon donijeli 10% izgrađenost i to je GUP grada Dubrovnika predvidio, to ne znači da mi moramo sada to povećati na 25%, to je jedan. Drugi vaš navod gdje govorite o izvlaštenju, vi ne morate, zakon je mogućnost, gdje govorite o izvlaštenju i kažete kako je to skandalozno itd. Reći ću vam jedan primjer, Dubrovački golf se planira na jednom golemom krševitom području, nema govora ni o poljoprivredi ni o šumarstvu, od 310 hektara investitor je svih 300 hektara uspio otkupiti, ili unajmiti ili što već ne, ali u sredini se smjestio jedan gospodin koji još uvijek stanuje u zadnjem izbjegličkom hotelu u Dubrovniku, živi na račun ove države ali ne želi u sred toga golfa prodati ili ući u bilo kakav odnos sa tim budućim investitorom. Bit će onemogućena gradnja svih tih 310 hektara zbog toga što ovaj gospodin ne želi prodati. Znači kada uđete u operativno izvršavanje ovog posla i kada ste na izvršnoj vlasti, onda itekako vidite u čemu je problem. I zbog toga se u Hrvatskoj nije izgradio nijedan golf jer nema šanse jer uvijek se pojavi netko tko ne želi prodati.
Hvala. Nismo otvorili raspravu o modelima prodaje nego o golfu a na radu je uvaženi kolega Damir Kajin za ispravak netočnog navoda. Izvolite kolega.
Prvo da se vratim na onu tezu, nikada u životu nisam držao ovu palicu za golf u rukama. Jasno da sam protiv Zakona o golfu ali nam je isto tako Gorane i golf sigurno potreban, što i sam tvrdiš radi investicija, radi produženja sezone, radi prosperiteta kraja. Međutim što si rekao, dvije teze koje ispravljam. Apartmani u Zagrebu uz golf, ajde recimo da je to bila jedna od ideja gradnje toga golfa, ali danas je ta ideja više nego nategnuta, jer u krugu od tri kilometra od tog golf terena u Zagrebu imamo 20 tisuća neprodanih stanova. O čemu pričamo? Ili 10% izgrađenosti na turističkom zemljištu. Ali ja vas uvjeravam tamo se neće dogoditi ništa. Dok posjednici mogu koristiti stotine hektara tzv. turističkog zemljišta a da nikome ne moraju platiti niti jednu kunu.
Kolega Kajin što ispravljate?
Pa zato jer se tu tvrdi da je moguće 10% izgraditi na tim turističkim lokacijama koje su u posjedu naših tajkuna, a normalno da oni sami sebi neće dozvoliti nikakvu konkurenciju. I zar danas netko misli u ovoj zemlji gdje ima nekog interesa za apartmane? Pa nema. Pa pola ima hiljadu neprodanih stanova. Istra barem 3 hiljade, Hrvatska barem 40 tisuća. Prema tome, budite uvjereni golf se neće tako skoro dogoditi.
Niste ništa ispravili. Vi ste potvrdili određene teze i konstatacije, ali to nije vezano na raspravu kolege Richembergha. Dalje za ispravak navoda javio se uvaženi kolega Željko Turk.
Hvala gospodine predsjedavajući. U puno netočnih navoda ispravit ću samo jedan u ovom ispravku, a on se tiče fame o ekološkom zagađenju, a kada je o golfu riječ. Pa ću kratko predstaviti, dakle kolege rekli ste da ekonomske posljedice mogu biti strašne. To je strašno ako je to tako. A ja ću reći da je to apsolutno netočno. Da pojednostavnim na jednom golf igralištu od 100 hektara na 50 hektara je priroda nedirnuta je onakova kakova je, a u onom drugom dijelu ili od 50 do 60%, a na ovom drugom dijelu od 30 do 40% na tri do pet hektara je intenzivnije tretiranje ili sa gnojivom ili sa onim što se zove sredstva protiv bolesti što u konačnici u odnosu na ... proizvodnju kukuruza je 1:10. A da je tome tako, i ja u Zaprešiću imam golf ali vježbalište je po svim standardima. I dođite kolega meni da vam kažem kako smo ga tretirali zadnjih godinu dana na pet hektara intenzivnog dijela sa 2 litre hebricida.
Hvala. Dalje za ispravak se javio uvaženi kolega Rončević. Izvolite.
Pa u moru netočnih navoda ispravit ću jedan. Kolega je u svojoj raspravi rekao da je ovaj zakon štetan i da je za to puno dokaza. Nije točno. Ne postoji niti jedan dokaz točno, da postoji puno predrasuda kolege Beusa po ovom zakonu. Drugi netočan navod, pesticidi i štetnost. Ovaj zakon omogućava dizanje konkurentnosti hrvatskog turizma. Kao što je prije 30 godina to bio tenis, isto se tako u nekim krugovima smatrao pomodarstvom koji igraju čudaci. I ja duboko vjerujem da će jednog dana kada gospodin Kajin prvi puta uzme ovaj štap u ruku on biti pravi Tiger Woods u svakom pogledu. Prema tome, treba vjerovati.
Poslije ćete to vi kolega Kajin utvrditi u kojoj komponenti. A dalje se javio i kolega Rošin za ispravak navoda. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja mogu razumjeti naravno sabornica nije prostor stručnih rasprava. I ja znam da se mnoge rasprave ovdje odvijaju isključivo u okviru političkih okvira poentiranja jedne ili druge strane. Ali nešto što se ne smije događati ovdje, ne smije se iznositi stručna nepismenost. Slušajte, što je kolega izgovorio u pogledu tehnologije proizvodnje golf igrališta, ja vam mogu donijeti filmove, mogu vam donijeti što sam ja snimao dijapozitive, odnosno slike na onome ... aparatu, mogu vam držati predavanja od cijelog svijeta kako se golf tereni rade. I toliko da znate da se korov ne uništava, jer se biljka reže. Prema tome, sasvim je svejedno jeli to prirodna travka ili je korov. I postoje različite kategorije šišanja. I zato postoje različite kolega Turk jedini u svom stručnom pogledu postavio temu na stol. Dakle, sve u tehnologije proizvodnje golf igrališta, pripremi golf igrališta, sve što je rekao je potpuno krivo. Politički može biti neoportuno, ekonomski može biti neoportuno. To neću raspravljati jer te rasprave nisu na stolu. Ali tehnologiju nemojte dirati ako je ne znate.
Hvala lijepo. Pa mi svi znamo da je motikan najekološkije sredstvo, ali Cidukor je najupotrebljenije, prema tome tko se malo bavi poljoprivredom. Jel tako moj doktore? Neka dođe u prekodravlje pa vidi što rade prskalice. Ali naprosto to je današnja tehnologija proizvodnje. Idemo mi dalje sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDZ-a uvaženi kolega Gari Cappelli. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, ravnatelju, kolegice i kolege. Globalni turizam danas igra značajnu ulogu u ukupnom gospodarstvu i u nacionalnim gospodarstvima turističkih zemalja. Procjene ukupnih ekonomskih učinaka turizma ukazuju na njegovu veliku važnost za Republiku Hrvatsku i za gospodarstvo Hrvatske. O kojim omjerima se radi, vrijedi spomenuti kako Hrvatska u kontinuitetu već nekoliko godina bilježi preko 10 milijuna dolazaka turista i preko 50 milijuna noćenja, pri čemu je samo u gospodarski kriznoj 2009. godini ostvareno gotovo 11 milijuna dolazaka i preko 56 milijuna noćenja. Naravno da takvi brojevi generiraju i veliku dodatnu potrošnju čime se poglavito tijekom trajanja ljetnih mjeseci i vršnog opterećenja turističke sezone ostvaruju najznačajniji efekti u deviznim prihodima. Hrvatski golf je pri dnu ljestvice država s kojim bi se Republika Hrvatska trebala uspoređivati. Sa samo tri golf igrališta Hrvatska je jedna od rijetkih europskih turističkih zemalja koja se ne svrstava među golf destinacije. Vidljivo je dakle da sve važnije mediteranske zemlje u kojima je turizam značajna gospodarska djelatnost imaju ili grade svoje golf regije čija je svrha moderniziranje ponude njihovog turističkog proizvoda, kao i podizanje kvalitete turista koji kod njih dolaze dakle na odmor. Golf kao mogućnost razvoja turizma i obogaćivanje turističke ponude u vansezonskim razdobljima jedna je od odrednica ukupnosti razvoja turizma u Republici Hrvatskoj. Ako znamo da unutar Europe Hrvatski turizam ima dobar položaj, 20. po populaciji, 15. s obzirom na broj dolazaka, 13. po turističkim prihodima, 8. po prihodima po dolasku, turizam bez svake sumnje jedan je od ključnih pokretača hrvatske ekonomije s gotovo cca pa skoro i 20% udjela u državnom BDP-u. Struktura gostiju se bitno mijenja, dakle nema dominantne prevlasti jedne zemlje, prodiru nove ulazne zemlje. To je upravo razlog i više da razmišljamo o ovakvim dodatnim projektima kao što je golf, jer povećavat će se međunarodna konkurencija. Sjeverna Afrika i Bugarska prodiru na tržište kao novi konkurenti, a s druge strane Njemačka, Italija i Austrija će u narednih 5 godina ostati najvažnija emitivna tržišta za Hrvatsku. Strateški ciljevi za hrvatski turizam do 2010. su do pola i ostvareni. Čine se da su to tri glavna strateška cilja: razvoj prostornog plana, turistička ponuda i održivi razvoj. Dakle, golf kao mogućnost tog razvoja turizma je jedna od tih grana i ovim zakonom sigurno će pomoći na način reguliranja svega onoga što i očekujemo od golfa. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf nastoji se poboljšati njegova primjena i to pojednostavljenjem pojedinih odredbi toga zakona i primjenom općih propisa koje reguliraju područje gradnje i izvlaštenja, odnosno na način prihvatljiv za sve zainteresirane kojih se može ticati problematika izgradnje igrališta za golf u Republici Hrvatskoj. Da ne ponavljam, znamo da smo s obzirom na stare i nove članke zakona iz prosinca 2008. izmijenili neke od stavaka. To je brisanje određenja da je izgradnja igrališta za golf od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku jer se isti može utvrđivati sukladno Zakonom o izvlaštenju. Novom se odredbom zadužuju nadležna tijela RH-a i jedinice lokalne i područne dakle regionalne samouprave da na odgovarajući način, a osobito planiranjem i izgradnjom infrastrukture podrže razvoj izgradnje igrališta za golf. Brisanje reguliranja najmanje površine igrališta za golf koja je bila 85 hektara, predlaže se da igralište za golf u užem smislu mora imati najmanje 9 rupa, a ne više najmanje 18. Precizira se da gustoća izgrađenosti građevina utvrđuje se dokumentima prostornog uređenja te da ne smije zauzimat više od 25%. Čuli smo i sada da će naravno prostorne planove koje prihvate jedinice lokalne i regionalne samouprave regulirati da li će to biti 5 ili više posto. Prema tome, mislim da ni tu ne mora biti nikakvih zabuna. Određivanjem da se u postupku izdavanja lokacijske dozvole za izgradnju igrališta za golf u užem smislu više ne utvrđuju obuhvat zahvata u prostoru. Mogućnost etažiranja ugostiteljsko-turističkih građevina usklađuje se sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji tj. mogućnost etažiranja posebnih dijelova isključivo se odnosi na ugostiteljsko-turističke građevine apartmanskog tipa i samostojeće vile. Republika Hrvatska jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravne osobe koje su u njihovom vlasništvu ili su od njih osnovane više nisu obvezne već im se samo daje mogućnost da na zahtjev investitora koji je vlasnik zemljišta po tržišnoj cijeni prodaju bez provedbe javnog natječaja dio zemljišta potrebnog za formiranje neizgrađene građevinske čestice na kojoj je u skladu sa lokacijskom dozvolom ili urbanističkim dakle planom uređenja planiranja izgradnje ugostiteljsko-turističkih građevina, ako taj dio ne prelazi 20% od ukupne površine na kojoj se planira izgradnja igrališta za golf, a u važećem zakonu bilo je ograničenje 30%. Da se golf kao usluga treba prepoznati i prihvatiti te omogućiti njegov razvoj u funkciji konkurentnosti hrvatskog turizma svjedoče i sljedeće činjenice. Danas u svijetu više od 60 milijuna ljudi igra golf, od čega u Europi više od 7 milijuna. Golf i golf turizam su u snažnom trendu rasta jer se sve više ljudi srednje i mlađe dobi okreće golfu kao idealnom obliku individualne ili obiteljske športske rekreacije i odmora. Naglašavam obiteljske, jer mi znamo da dolazak većine gostiju u Republici Hrvatskoj su upravo obiteljske provenijencije koji na golf i golf turizam troše znatno više od prosječnog turista. Zapadno mediteranske zemlje imaju prosječno 6 golf igrališta na milijun dolazak turista, Portugal 6, Španjolska 5, Francuska 7, Italija 6. U Hrvatskoj je taj broj 20 puta manji, što reći, to govori o veličini našeg neiskorištenog potencijala za razvoj golf turizma. Istraživanja pokazuju da svaki drugi golfer ide na odmor, a svaki treći ide svake godine. Hrvatska kao potencijalna golf destinacija u svom bližem okruženju Slovenije i Italije pa i Austrija, što zbog koncepta, što zbog zime, nema pravu konkurenciju. Upravo sam prije spomenuo da naše tri glavne zemlje od kojih imamo najveći broj gostiju su upravo Italija, Njemačka, Austrija, uz dodatak Velike Britanije, Francuske itd. A upravo Slovenija, Italija, Austrija pa i Njemačka, upravo zbog oštrih zima i klimatskih uvjeta u tom segmentu nemamo pravu konkurenciju sutra preksutra u zimskim mjesecima. To je upravo cilj bio produženja turističke sezone i svega onoga što u tom smjeru Ministarstvo turizma i čini. Pored zemalja zapadnog Mediterana posljednje je godine na istočnom Mediteranu Turska eksplodirala upravo kao nova golf destinacija. U Hrvatskoj trenutno postoje 3 golf igrališta što zasigurno niti po broju, ali niti po kvaliteti ne zadovoljava potrebe naše turističke ponude. U Hrvatskoj su u prostornim planovima različitih jedinica lokalne samouprave stvorene mogućnosti za izgradnju čak 89 golf igrališta. Naravno, s obzirom na mogućnosti gospodarske, ekonomske će se i graditi. Stvaranjem okvira pa tako i onog zakonskog koji bi omogućio dostupniju i bržu izgradnju golf igrališta, i to su jedne od bitnih činjenica, hrvatski turizam bi mogao nadoknaditi zaostatak u tom području u odnosu na konkurentske zemlje. U suprotnom, on bi i dalje zaostajao u gradnji golf igrališta, posebice u odnosu na konkurentske zemlje Mediterana čime bi se propustile prilike među ostalim i za realizaciju značajnih mogućih prihoda od golf turizma iako Hrvatska u tom segmentu ima izvanrednu komparativnu prednost kao najbliža topla destinacija u kojoj golferi s velikog tržišta srednje i istočne Europe mogu igrati golf cijelu godinu. Rješavanje dijela kroničnog problema senzacionalnosti pogotovo u obalnom području golf turisti mogu napuniti sada slabo popunjene postojeće kvalitetne hotelske kapacitete izvan glavne turističke sezone i pridonijeti značajnom rastu vanpansionske potrošnje. Mogućnost još uspješnije gradnje imidža Hrvatske kao elitne destinacije jer se nemogućnosti igranja golfa u međunarodnoj javnosti sve češće naglašava kao ozbiljan minus hrvatske turističke ponude. S tog razloga klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ove izmjene i dopune zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sukladno Poslovniku isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu, a za ispravak navoda javio se kolega zastupnik Jovanović. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod kolege Cappellija da će ovaj zakon značiti unapređenje turizma i razvoj golf destinacije u Hrvatskoj što je potpuno netočno. Ovaj zakon će učiniti sve suprotno, jer ovaj zakon, dakle ako uzmemo analogiju da zemlje u svijetu u kojima je razvijen golf nemaju Zakon o golfu onda se pitam na koji način će Zakon o golfu kao jedinoj zemlji u svijetu omogućiti razvoj golf destinacije. To je potpuno netočno, jer ovaj zakon ne samo da pogoduje korupciji, rasprodaji nacionalnog dobra, otimačini zemlje, te opasnosti od onečišćenja, unosi i pravnu nesigurnost kod investitora. Jer jednu kategoriju investicija stavljaju u povlašteni položaj u odnosu na drugu. Rekle su civilne udruge na čelu sa Transparency international Hrvatska čelnom udrugom za borbu protiv korupcije u Hrvatskoj.
Idemo dalje sa raspravom. U ime kluba HSS-a, uvaženi kolega Boris Klemenić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Republika Hrvatska po svojoj površini od 56542 km2 svakako ne spada u velike zemlje. Ali unatoč tome ima veliki broj otoka, dugu i razvedenu obalu, bogate i različite geografske potencijale, relativno netaknute izvore vode, prostrane ravnice, divno plavo more itd. Puno bi se još toga moglo nabrojati. Naša zemlja je po svojim prirodnim mogućnostima izazovna, zanimljiva i vrlo potentna zemlja. Generalni stav koji se odnosi na njeni razvoj je razvoj poljoprivredne proizvodnje i obogaćivanje turističke ponude, te spajanje i međusobna nadopuna pod navodnicima zelene i plave Hrvatske stvarajući pri tome atraktivnu turističku destinaciju. Cilj je da se poljoprivredni proizvodi iz tzv. zelene Hrvatske plasiraju i prodaju za potrebe gostiju u plavoj Hrvatskoj. Činjenica je da ostale turističke zemlje imaju znatno dužu turističku sezonu i ne ovise isključivo o suncu i moru i uspješnom ministarstvu kao što je to kod nas. Dapače, raznolikost njihove ponude upravo im garantira popunjenost kapaciteta i van glavne turističke sezone. Hrvatska je već dugi niz godina, što zbog vremenske nestabilnosti, što zbog nekih drugih faktora suočena s time da turistička sezona traje maksimalno do 3 mjeseca. Naravno da tako kratka sezona ne može imati onakav financijski učinak kakav bi bilo da je duža, stoga se ponuda naših turističkih kapaciteta mora kvalitativno promijeniti, pružati različite mogućnosti. Zakon o igralištima za golf jedan je od koraka ka mijenjanju kvalitativne ponude i stvaranju preduvjeta za ulaganje investitora u našu zemlju. I nije istina ovo što je rekao malo prije kolega Jovanović da druge zemlje nemaju Zakon o golfu, ali imaju problema sa svojim zakonima upravo zbog izgradnje igrališta za golf. Pogledajte si samo što o tome pišu češki novinari. Golf je svakako jedan od onih sportova koji zaista promoviraju odmor, odnosno golf te privlači turiste. Prema dostupnim podacima prosječni golfer star je između 35 i 55 godina i početkom listopada pa sve do travnja kreće prema južnom Mediteranu sa svojom obitelji. Na putu se prosječno zadrži desetak dana, o tome govore statistike, dnevno potroši oko 150 do 200 eura, odnosno oko 1500 do 2000 eura tijekom desetodnevnog odmora. Ovakav pojedinačni prihod pomnožen brojem golfera i članova njihove obitelji mogao bi biti značajan izvor prihoda za jedinice lokalne samouprave, ali i za cijelu zemlju, a posebna atraktivnost takvih gostiju je u tome što ne dolaze u periodu van glavne turističke sezone. To je svakako tip gosta kojeg bi Hrvatska trebala privući i mogao bi pridonijeti tome da Hrvatska konačno prestane bilježiti isključivo broj noćenja i broj dolazaka već da umjesto toga počne zbrajati prihode od potentnih turista. Multiplikativni efekti dodatno se mogu osnažiti umrežavanjem usluga proizvoda i ponude u blizini pojedinih golf terena koji zajednički nude različite atraktivne zabavne i gurmanske užitke što bi svakako pridonijelo povećanoj vanpansionskoj potrošnji i boljoj zaradi. Također treba prepoznati mogućnost spajanja golfa sa kongresnim turizmom, sa sportskim turizmom, te spajanje golfa sa običnim turističkim putovanjem. Republika Hrvatska ima potencijal za razvoj golf turizma, toga smo svjesni. Ali naravno da je potrebno stvoriti i adekvatne preduvjete za ulaganje investitora. Prije punih 11 godina, dakle sada već davne 1999. godine tadašnja Vlada Republike Hrvatske utvrdila je program razvoja golfa u Hrvatskoj kao strateškog pravca razvoja i podizanja kvalitete hrvatskog turizma, te objedinila pojedinačne napore lokalne samouprave i utvrdila spisak lokacija golf igrališta od strateške važnosti za državu. U Hrvatskoj je tada planirano cca 60-tak golf igrališta. Unatoč tom zaključku Vlade u proteklih 20-tak godina u Hrvatskoj su izgrađena svega 3 golf igrališta. Ako promatramo zemlje iz okruženja i nama interesantne zemlje uvidjet ćemo da Slovenija čija površina iznosi 20273 km2 ima izgrađenih 8 golf terena i bilježi oko 7300 igrača. Češka Republika ima površinu od 78866 km2 i 80 golf igrališta, 140 golf klubova i 50000 registriranih igrača. Na području Austrije čija površina iznosi 83871 km2 izgrađeno je oko 150 golf terena i bilježe oko 90000 igrača. Španjolska čija je površina doduše skoro desetak puta veća od Hrvatske ima oko 300-tinjak golf terena i preko 270000 igrača. Zemlje poput Njemačke, Francuske, Švedske, Italije odavno su prepoznale prednosti razvoja golfa i privlačenje golf turista. Golf postaje ono što su nekoć bila nautika ili tenis. Bez golf igrališta nema pravog turističkog razvoja. Golf je sport koji sa sobom nosi izgradnju visoko kvalitetnih resursa, podizanje nivoa kvalitete usluga, visoku klasu hotela, i visoko obrazovan menadžment. Sve to podiže i kvalitetnu uslugu, kvalitetu usluge, što je vrlo važno u privlačenju gostiju, a pomoći će i u izgradnji Hrvatske kao destinacije visokog i kvalitetnog turizma. Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o igralištima za golf s konačnim prijedlogom zakona poboljšan je tekst u odnosu na postojeći zakon koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine, međutim potrebno je razmotriti neke predložene odredbe poput posebice članka 1. stavka 2. jer se jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave nameće dužnost da usvoje prostorne planove, uključuju golf igrališta, te na taj način podržavaju razvoj njihove izgradnje. Prema dostupnim podacima, planira se izgradnja golf terena na neurbaniziranim zemljištima, gdje nema ni cestovne infrastrukture, ni vode, ni struje, niti kanalizacije, pa bi to za često privatnog partnera trebala financirati jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Također je ukinuta minimalna veličina igrališta, od 85 hektara, a člankom 3. stavak 1. smanjen je standard igrališta golfa sa 18 rupa na 9 rupa, pa je na taj način omogućeno ucrtavanje golf igrališta u prostornim planovima na cijelom nizu lokacija. Zakon ne regulira broj igrališta, već se njihov broj planira prostornim planovima, pa se broj igrališta može neograničeno povećavati budućim izmjenama prostornih planova. Ovime dolazimo upravo do onog problema, pod navodnicima u Istri, gdje su jedinice lokalne samouprave u Istarskoj županiji praktički naveli preko 20 golf igrališta, neki zastupnici iz Istre kažu da ni to nije dovoljno, a u konačnici neće glasovati za ovaj Zakon o golfu. Brisanje članka 9. potencijalno je opasno budući da prema trenutno važećem zakonu postoji svojevrsno ograničenje da će se u korist investitora u igralište za golf moći izvlastiti privatne vlasnike zemljišta ukoliko investitoru nedostaje 20% ili manje od ukupne površine. Brisanjem ovog članka moglo bi se shvatiti da će ubuduće biti moguće izvlastiti cijelu površinu potrebnu za golf igralište, ukoliko neka jedinica lokalne ili područne samouprave predvidi tako u prostornom planu iako će se izvlaštenje obavljati temeljem Zakona o izvlaštenju, a ne Zakona o igralištima za golf. Ali za to ja vjerujem da će i državni tajnik pojasniti, odnosno dati određene i odgovore. Što se tiče članka 3. stavak 2. koriste se po meni nejasni termini, a osim toga ne definira se koliko može biti ukupna tlocrtna površina na kojoj se planira izgradnja ugostiteljsko-turističkih građevina namijenjenih smještaju već je to prepušteno definiranju u dokumentima prostornog uređenja, što otvara eventualno mogući prostor za korupciju, odnosno pogodovanje. Razvoj golfa sa sobom nosi određena pitanja kao što je potrošnja vode, upotrebe pesticida, o tome smo danas slušali, narušavanje prirodnog krajobraza, urbanizacija područja, stalinizaciju pitke vode i tome slično. Međutim isto tako moramo biti svjesni da je razvoj golfa povezan s ekonomskim razvojem, društvenim boljitkom i konceptom održivog razvoja. Zbog toga se mora voditi računa o integriranom upravljanju okoliša, ekonomskom razvoju, i dobrobiti ljudi ne samo za današnju generaciju već i za one koji će tek u perspektivi doći. Dakle, izgradnja golf igrališta i razvoj golfskog turizma može uključivati uravnotežen i dobar ekonomski razvoj, visok stupanj zaposlenosti, adekvatan stupanj zaštite okoliša i odgovorno korištenje prirodnih resursa, te uspostavljenu dobru komunikaciju golf organizatora i zainteresiranih skupina za zaštitu okoliša. Ispunjavanje ovdje navedenih točaka vodi nas prema dobrom putu da se maksimalno iskoriste pozitivni učinci razvoja golfa na našem području, uz stvarnu zaštitu okoliša s brižnim postupanjem prema stanovnicima tog istog područja. I na kraju zaključno, klub Hrvatske seljačke stranke podržava prijedlog izmjena i dopuna Zakona o igralištima za golf smatrajući da on stvara dobru mogućnost dugoročnog, kvalitetnog razvoja, velikog broja kapaciteta, garantira plasiranje poljoprivrednih proizvoda iz tzv. zelene Hrvatske i isto tako privlači goste većih platežnih mogućnosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu ispravka, uvažena kolegica Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Klemenić, htjela bih ispraviti sljedeći navod. Vjerujem da niste mislili na mene kada ste spomenuli neke kolege zastupnike iz Istre koji tvrde da 20-ak golf terena u Istri nije dovoljno. 20-ak, točnije 23 planirana golf terena svakako je puno previše i to svakako je moje mišljenje, ne znam za druge kolege zastupnike iz Istre, a osim toga moram i napomenuti da mi je čitav ovaj vaš istup u ime kluba jedan veliki krivi navod jer ste u mnogo čemu citirali ono što je GONG i zelena akcija poslali kao obrazloženje ovog zakona, odnosno nepotrebnosti ovog zakona i na kraju se naravno ovaj prijedlog zakona podržava. To je meni potpuno neshvatljivo.
Pitanje, shvaćanje, neshvaćanje, to je osobna stvar, ali idemo na, i sada i na pojedinačne rasprave. Prva je prijavu predala i na redu je uvažena kolegica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, poštovane građanke i građani, a naročito vlasnici kakvog zemljišta, bilo da je pod šumom, bilo da je poljoprivredno, ili građevno, pozor HDZ je u akciji. I kao što ste 90-ih ostali bez svojih radnih mjesta, kao što kroz sve ove zadnje godine ostali ste bez nečega što je bilo zajedničko pa se privatiziralo, a što ste sami stvarali, sada evo u HDZ-u se čude da vi nećete dobrovoljno da prodate nešto što je vaša očevina, nešto što je vaša djedovina. Ali ne zadugo. Golf, odnosno prijedlog Zakona o golf igralištima velika je intencija HDZ-a da vas rastavi od te vaše očevine, od te vaše djedovine. Uopće odakle taj pojam golf, da se možda malo podsjetimo i tim nekim bizarnostima. Dolazi poznavatelji golfa kažu da dolazi od kratice, da je to u biti akronim gentlemens only, ladies forbidden. Dakle sama činjenica gdje je samo nešto za gospodu, a za dame zabranjeno prvotno bilo, govori uopće i o toj i o prirodi te igre. Naime možda nisam kompetentna da uopće o tome govorim, o samoj igri, ali dobar poznavatelj, najbolji poznavatelj engleskih prilika i neprilika pogotovo visokog društva veliki cinik, ali otkrivatelj i razotkrivatelj tog jednog trulog društva Oscar Wilde za golf igru je sam rekao da je to jedan loš način da se upropasti dobar razgovor. A u biti ovaj prijedlog zakona koliko god je na tragu ispravka i na tragu da se bar oni najeklatantniji primjeri i članci koji su se našli u zakonu, a koji su izazvali našu reakciju tražeći pravorijek Ustavnog suda, dakle nešto ste ispravili. Ali malo, malo i nedovoljno. U biti i dalje taj zakon ostaje kao eklatantni primjer političke korupcije par excellance jer govori ne o mitu i korupciji kasnije nego u samom startu, u zakonima, a to je najopasniji vid političke korupcije. Dakle, gdje se jednoj određenoj grupaciji koja je to zamislila, koja vam je došla prošli put kad je izglasan Zakon o golfu, pohoditi Banske dvore i pokloniti vam se i zahvaliti za donošenje tog zakona. Dakle, ni toliko nisu bili obazrivi da su naočigled zastupnika koji su ih pratili došli, sačekali i čestitali dijelu Vlade da je isposlovala ovaj za njih jako važan zakon. Dakle, o tome su govorili i kolege prije, kolegica Mirela Holy govoreći u ime kluba pa o tome više ne bi jer je to savršeno jasno. Zbog čega je intencija predlagatelja gdje on u biti Hrvatsku kao da želi vidjeti kao čitavo golf igralište. Zar je dotle došlo da će golferi, da će golf igrališta spasiti Hrvatsku? Pa to je nešto van same pameti. Je li moguće da uopće Hrvatskoj treba Zakon o golfu? Zašto ne Zakon o bućama, o boćama kako netko kaže? Zakon o bacanju ramena s kamena, kamena s ramena? Da li uopće, zašto zakon o nekom drugom sportu? O košarci, o nogometu gdje smo nešto poznatiji? O nogometnim igralištima, o košarkaškim igralištima? Ne, nego Zakon o golfu jer se treba dočepati te imovine, te naše očevine i djedovine koji gle li bezobrazluka građani neće da ih prodaju. Teško žive, a neće da prodaju svoju djedovinu. I HDZ se čudi i nalazi načina kako da im to preotme. E sada kaže neće ići ipak baš po posebnim odredbama o izvlaštenju nego po općim odredbama o izvlaštenju. Kakve li samo utjehe. Dakle, mnoge udruge, često mašete ako netko ili bilo tko podupre neki vaš prijedlog zakona, dolazite s tim argumentom kao krunskim dokazom valjanosti zakona nekog, odnosno prijedloga, a ovdje nema udruge koje se nisu javile protiv ovakvog zakona. Prepoznala je u ovome otimačinu i pljačku i nikom ništa. Javio se Transparency International organizacija, gospodin Zorislav Petrović govoreći upravo o korupcijskom zakonu, a dužnost je, prije svega osnovna dužnost, vlasti da donosi zakone kojima će priječiti mogućnost korupcije. Dakle, nema govora da bi se ovim zakonom mogao unaprijediti turizam, može se govoriti samo o jednoj loše prikrivenoj namjeri betonizacije i apartmanizacije. O tome je dosta bilo riječi. Postavlja se također pitanje odakle ovi podaci da u Europi, time ste također mahali tim podacima, da čak 60 milijuna igra golf i mi bi im eto ponudili golf igrališta. Govorili ste ovdje koliko ima jedna Njemačka, koliko ima Italija, koliko ima Austrija, ali ne govorite o tome koliko zapadno mediteranske zemlje imaju u prosjeku golf igrališta, svega 6. Prema tome, postavlja se pitanje, dakle jer ovdje ovaj zakon postavlja, ima puno rupa. Postavlja se osnovno pitanje, kad je to toliko profitabilno zbog čega onda prisiljavate ovim zakonom i jedinice lokalne samouprave da prave infrastrukturu, da bez naknade se prenamijeni zemljište iz poljoprivrednog ili šumskog u građevno, u golf igralište? Zbog čega? Kada je to toliko profitabilno i kada taj golf investitor može samo profitirati. Kada ima toliko golf igrališta koji jedva čekaju da mi izgradimo igralište i kako bi oni tu igrali. Dakle, igrali na našoj očevini, na našoj djedovini. Ali kažete vi, to bi se puno radnih mjesta otvorilo. Kojih radnih mjesta gospodo? Za naše mladiće, za naše muškarce što da budu? Da budu caddy? Da budu sretni ako će biti pored vlastite očevine i djedovine vi ste im namijenili da budu nosači palica. A što da budu žene? Sretne ako mogu biti spremačice u obližnjem apartmanu i zabavljačice. Jel to sudbina koju je ova Hrvatska vlada zamislila našim ljudima pored vlastite imovine? Gospodo evo ja vjerujem dok vi građane pozdravljate s 9 rupe govoreći im da su građani 18 rupa, ona zadnja rupa na tom velikom igralištu možda ima ipak nešto dobro u ovom prijedlogu zakona. Vi ćete tim zakonom toliko iznervirati, izazvati ogorčenje građana, a što je dobar preduvjet za promjene na izborima koji se vrtoglavom brzinom približavaju. Hvala.
Hvala. Vrijeme teče, ali da bi ga racionalnije koristili idemo mi najprije na ispravke navoda. Uvažena kolegica Dubravka Šuica se prva javila. Izvolite.
Pa evo kolegica je kazala da se u HDZ-u čude kako neće da prodaju ili prodati djedovinu. Vjerujem da se na mene odnosilo to što je rekla. Ja želim reći nisam se čudila nego sam objasnila iz prakse zašto se ti projekti ne mogu realizirati. Vi u vrlo zgodnoj verbalnoj manipulaciji, to moram sada reći koristite priliku i govorite da se građanima Hrvatske otima njihova djedovina. Radi se vi to dobro znate kao pravnica, jer se radi o izvlaštenju da se ne radi o eksproprijaciji ili ne daj Bože nacionalizaciji što se radilo u bivšem sistemu kod naših prethodnika, nego se radi o izvlaštenju gdje se zemljište kupuje po tržišnim uvjetima. To jednostavno nije istina i manipulacija je. Drugi netočan navod, a bilo ih je mnogo, rekli ste to, jeli to sudbina koja je namijenjena našim ljudima da budu spremačice, nosači itd. Malo prije je gospodin Kajin objasnio kako će se pokrenuti građevinska operativa. Sami znate da je komunalni doprinos bio ogroman za jedinice lokalne uprave i samouprave. Sami znate da ostale također dažbine bi se platile gradovima i općinama i puno, puno je pozitivnih posljedica za razliku od ovog vašeg katasrofičarskog istupa kojim želite politizirati, a ne želite zapravo uopće govoriti o razvoju niti jedinica lokalne uprave i samouprave niti o razvoju Hrvatske države.
Hvala. Ispravak navoda kolega Rošin.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije nego što ispravim kolegicu Ingrid, najprije da je pohvalim. Ona je održala jedan pravi muški politički govor, nije filozofirala o golfu, to je namjerno rečeno da bi razumjeli što hoću kazati vezano za golf i što ta kratica znači. Kolegica mi je uzela dio onog teksta u pogledu oduzimanja. Naravno ne radi se o oduzimanju nego izvlaštenju. Izvlaštenja imamo i po drugom zakonu normalno što znate, a ne radi se o onom oduzimanje kao što su meni oduzeli i mojoj familiji. I ni ovoj zemlji nisam uspio vratiti ono što mi je oduzeto. I druga stvar. govorite ako je golf toliko profitabilan, dapače golf uopće nije profitabilan kao igralište, kao sportski teren, nego se golf se rentira isplaćuje se kroz ono što se lijepi na taj golf, golf je samo eška da bi to bilo. Što se tiče broja 9, to valjda i znate da je sve vezano uz 9 uvijek 9, da je dva puta devet 18 opet je 9 u zbroju, 3 puta 9 je 27 opet je 9, 4 puta 9 je 36 u zbroju opet 9, tako da u tome ima neke simbolike koja je vrlo pozitivna. Hvala.
Znači to je vezano ko i na sviralo, ono zadnja rupa jel. Dalje se za ispravak javila kolegica Petir. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegica zastupnica je netočno ustvrdila da su građani Vladi 18. rupa što smatram da je dosta zlonamjerna izjava. Spada u jednu vrstu manipulacije i okretanja istine i korištenja ovog zakona da bi se napadalo Vladu a ne predložilo konkretna poboljšanja zakona ako takvih prijedloga od strane zastupnice ili od kluba SDP-a uopće ima. Također je netočna izjava da se ovim zakonom oduzima djedovina jer prisjetimo se djedovinu su nam oduzimali '45. i danas toga mentaliteta ima kod nekih koji sjede ovdje. A prisjetimo se u to vrijeme su ne samo da su oduzimali djedovinu i meli tavane. Stoga evo pozivam da se ovaj zakon ne koristi u takve politikantske svrhe kao što smo malo prije imali čuti nego da se ovdje u Saboru ukoliko postoje dobri prijedlozi i primjedbe iznesu kako bi dobili najbolji mogući zakon, a ne da bi slušali ovakve primjedbe kao što smo čuli malo prije.
Hvala. Dvije replike, najprije kolegica Vrbat. Izvolite.
Hvala. Kolegice Antičević-Marinović vi ste dobro naveli da u brojnim mediteranskim zemljama i europskim zemljama postoje brojni golf tereni. Međutim, sve te zemlje nemaju Zakon o golf terenima, po tome smo jedinstveni. To smo više puta danas naglasili pa ću i ja. To je naš svojevrsni specifikum. Ali se je mnogo puta danas spominjalo kako je nekada tenis bio pomodan. Ja dolazim iz malog grada od 15 tisuća stanovnika koji ima planirano 4 golf terena a bome imamo jedini pravi teniski turnir u zemlji, to je grad Umag. Nekada je bio pomodan tenis, ali nismo imali Zakon o tenisu, a čudim se da ga nismo imali jer naš bivši predsjednik države volio igrati tenis, kao što je naš bivši predsjednik Vlade volio igrati golf, pa vjerujem da je ovaj zakon barem u jednom malom dijelu homaž i tome. Hvala.
Hvala lijepo. Predsjednici vlade očito vole igrati sportaši su. A za odgovor na repliku javila se kolegica Antičević-Marinović. Izvolite.
Ne samo da nam ne treba Zakon o golfu, nego nam ne treba niti sama potpora Vlade niti jedinica lokalne samouprave da bi se gradila golf igrališta. Koji investitor želi graditi neka lijepo otkupljuje. Bilo je takvih poštenih ljudi koji su otkupljivali. A zbog čega bi Vlada i jedinice lokalne samouprave morale, pogotovo jedinice lokalne samouprave napraviti infrastrukturu, dakle pogodovati otvaranje i izgradnju golf igrališta pored činjenice, kada Vlada zatvara bolnice, zatvara sudove, zatvara poslovnice FINA-e, a znači da je sudbina da se otvaraju golf igrališta.
I sljedeća replika kolega Franić. Izvolite kolega.
Štovana kolegice Antičević, spomenuli ste da u ovom zakonu nema u biti nikakvih financijskih pokazatelja što će ovaj zakon donijeti. Što više u ocjeni potrebitih sredstava se kaže da za provođenje ovog zakona nisu potrebna sredstva državnog proračuna, s obzirom da zakon ne predviđa obvezu da se infrastruktura za potrebe posebno gradi, već se isto može osigurati korištenjem postojeće infrastrukture ili da se osigura korištenjem infrastrukture za čiju su izgradnju ... su osigurana predviđena sredstva lokalne samouprave. Dakle, ovaj zakon ne samo da predstavlja institucionaliziranu korupciju nego predstavlja institucionalizirani reket, jer vjerojatno najatraktivnije terene možemo naći u onim jedinicama lokalne samouprave gdje je najljepša priroda. Prema tome, najsiromašnije jedinice lokalne samouprave uz izuzetak možda Istre ćemo još prisiliti da financiraju infrastrukturu a nemaju novac za vlastito preživljavanje.
Odgovor na repliku kolegica Antičević. Izvolite.
Ono što sam napomenula dakle ne samo što ni ovakav zakon ne može izdržati kontrolu ustavnosti, 6 odredbi je predlagatelj uvažio iz naše ustavne tužbe, jednostavno od straha i srama da se dodatno ne blamira. Međutim, ova odredba članka 13. stavka 2. koja je sada modificirana, a prvotno je bila u izravnoj suprotnosti s Ustavom koji traži da u zakonu čija primjena traži financijska sredstva moraju biti predviđeni njihovi izvori. Oni su to rekli da će biti ta sredstva ranije osigurana tamo u državnom proračunu na poziciji Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, a nisu rekli u kojem iznosu. Sada to malo popravljaju pa na ovakav način stvarno opterećuju jedinice lokalne samouprave izravno i neizravno, najprije oduzimajući onaj prihod o prenamjeni zemljišta, to su zaboravili i ovaj drugi način o čemu vi govorite, da im se osigura komunalna infrastruktura.
Hvala. Rasprava ide dalje. Uvaženi kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. … [[Upadica se ne razumije.]]
Nema zabilježeno, ali ako službe kažu onda ja vjerujem. Kolega Lesar će minutu pričekati jer toliko traje ispravak pa će onda. Hvala lijepo.
Uvažavam ono što je kolegica rekla, ali definitivno konstatacija koja je bila u kontekstu HDZ-a i sintagme dočepavši se imovine ne stoji. Ona je zlonamjerna i situacija je obrnuta. Kada je riječ o zemljištu i zbog ispravnog poimanja nismo mi ti koji ćemo u našim prostorima naših županija napraviti golf igrališta nego temeljna promišljanja o tome donose županijske i ine skupštine donoseći prostorne planove kojima kaže da ovdje može biti golf, nakon prostorni plan grada koji kaže ovdje može biti golf i nakon toga GUP i urbanizam i tada grad može reći da, ja želim prodati tih do 20% zemljišta za golf, a ako ja to ne želim nikakve obaveze po izgradnji golfa nemam. Dakle, zlonamjerno se interpretira dobra namjera, a na jedinicama je županijske i lokalne samouprave da li će takva ideja i promišljanja provesti u djelo. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo. Kolega Lesar, izvolite sad. Neću vam uzeti riječ. Vaših je 10 minuta.
Jesu se svi ispravili dosad, jesu. Hvala lijepa. Ja prvo želim vjerovati, a bit će vremena da ispravljate i mene, a dat ću vam i povoda dosta. Ja želim vjerovati da autori ovog zakona nisu bili ni svjesni koliko pomažu prvo u proizvodu novog nacionalnog suvenira. Naime, predlažem da predložite turističkoj zajednici da Zakon o golfu prevede barem na 20 stranih jezika i da ga ovdje na Markovom trgu dijelite grupama turista na svim jezicima jer doista nigdje na svijetu nijedan turist neće moći pronaći Zakon o golfu. Takav suvenir će svaki turist rado platiti 5 eura jer se može pohvalit da ima unikatni zakon na kugli zemaljskoj, a umjesto one guzice u spotu napišite mala zemlja za masovni golf. To je intencija ovog zakona. Mala zemlja za masovni golf. Ovo je nastavak stvaranja zakonodavnog okvira. Uz pomoć države privatni vlasnik otima drugom privatnom vlasniku zemljište, uz posredovanje države i ništa drugo. Ako je golf bitan za razvoj turizma, a ne raspravljamo o golfu kao dijelu sporta nego izgradnji golf terena, onda bi normalno trebali zakonima i svojim raspravama pomagati da se dio turističke ponude dopunjuje i takvom vrstom kao što je golf. Ali mi ne raspravljamo o razvoju golfa nego o tome kako ćemo privatnim investitorima pogodovati da dolaze do terena za golf i pod posebno povoljnijim uvjetima provoditi investiciju izgradnje golf igrališta. Dakle, država posreduje u otimanju privatnog vlasništva sa institutom izvlaštenja. To proglašavati nacionalnim interesom, pa pod gradnje bolnice ili autoceste doista nije dobro. Međutim, ako druge zemlje uzimamo kao uzor koje su bez zakona o golfu izgradile na stotine golf igrališta onda je to samo dokaz, gospodo iz Vlade, da niste proučili kako su oni došli do tih golf igrališta bez posebnog zakona. I sada pitam sljedeće, gospodo državni tajnici obraćam se vama, pitam sljedeće. Republika Hrvatska vlasnik je milijun i 100 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta, od čega je 350 tisuća hektara neobrađenih površina. Republika Hrvatska vlasnik je 2 milijuna hektara šuma, od čega je veliki dio i šikara i zapušteni, krša itd. Pa ako je izgradnja golf igrališta od tolikog nacionalnog značaja za razvoj turizma zašto vi iz turizma kolegama koji gospodare ovom državnom imovinom ne predložite, sugerirate, idete u zajednički projekt da se najprije 10 golf terena izgradi na državnom zemljištu kao pokaz i dokaz koliko će doprinijeti razvoju turizma, koliko su visoki ekološki standardi po hrvatskim propisima prilikom izgradnje toga i koliko je to moguće po ovom zakonu provesti. Napravimo 10 golf terena na državnom zemljištu ne uzimajući građanima silom zakona, izvlaštenjem, po sramno niskim cijenama njihovu privatnu imovinu. Barem 10 golf terena neka država da, ako želi i poklonite im privatnim investitorima, dajte im za jednu kunu, dajte im zemljište u koncesiju na 99 godina. U čemu je problem, zašto državno zemljište ne dajete investitorima da grade golf terene? Sad ćete mi reći da ta zemlja i te šume nisu na Jadranu. Kod mene u Međimurju je planirano 2 golf terena, 2. Pola Međimurja bude pretvoreno u golf. Usput, mi u Međimurju nikad nismo igrali golf, mi imamo svoju nacionalnu igru koja se zove klisekovanje znate pa budemo radili terene za klisekovanje a ne za golf. Mi bi to radije, da je to nacionalni interes, da možemo izvlastiti zemljišta za klisekovanje, a ne za golf. Palica od 40 cm drvena koju moraš udariti drugu kraću od 10 cm i pogoditi određeno mjesto, a najčešće pogodiš po prstima umjesto po palici. Eto, dalje. U prosincu 2008. tvrdili ste nam da je taj i tadašnji zakon o njemu ovisi završetak izgradnje golf igrališta koje su u toku. Sada velite da moramo promijeniti zakon da bi se ona opet završila. Nije točno. Došao je šapat iz Ustavnog suda da je 7 odredbi rizično da Ustavni sud donese pravorijek, pa ste ove tehničke detalje mijenjali da bi prikrili one sadržajne promjene plašeći se odluke Ustavnog suda. Još ostaje 6 stvari ustavno spornih, a to ćete vidjeti jer će ipak Ustavni sud morati odlučivati i nakon ove izmjene o tom zakonu. 85 ha nije minimum nego 9 rupa, 25% izgrađenosti. 9 rupa je vježbalište za golf. Sa ovim smanjenjem legalizirate sva vježbališta najčešće ilegalno izgrađena, a ovih 25% izgrađenosti i gradnji objekata nije turistička ponuda. To su manje više kupleraji, a ne turističke ponude. Kupleraji, ako znate što je to. Ne znate? Sad ću ostati fin, neću reći, neću vam objasniti što je to. Ne, ne, ne. Pitam zašto se golf tereni ne mogu graditi na turističkom zemljištu? Jel' to dopuna turizmu? Zašto se golf teren ne može graditi na turističkom zemljištu? Jer ovom odredbom od 25% izgrađenosti, a kod turističkog zemljišta 10% izgrađenosti velite da se golf teren ne može raditi na turističkom zemljištu, jer tamo ne može prijeći 10% izgrađenosti. Ne može, ne može, 10%, a njima treba 25% i više izgrađenosti jer oni trebaju objekte, ne golf teren. I cijela pozadina zakona su tereni, a ne golf teren. Pa prema tome, imate dosta nelogičnosti i stimulirajte onda izgradnje golf terena na turističkom zemljištu. Na državnom zemljištu, poljoprivrednom ili šumama bilo gdje, pa tek onda kad izgradimo 300 golf terena ćemo uzimati seljacima zemlju, maslinike krčiti i graditi golf terene. Da li općine moraju prodavati zemlju bez natječaja za golf teren? Da li se plaća prenamjena zemljišta za golf teren? Da li se plaća vodni doprinos za golf teren? Jel' znate odgovore na ta pitanja? Ne, jer su to pogodnosti za privatnog investitora. Da. Koliko pogodnosti im treba dati da bi ulagali? Pa recite moramo na teret poreznih obveznika izgraditi golf teren, komunalnu infrastrukturu mora dati općina, grad ili županija i onda ćemo im dati na poklon da oni ubiru vrhnje s golf terena. Ucjenjuju vas, jer su se udružili u kartel. Netko je danas ovdje spomenuo golf savez. Znate li da je Hrvatski golf savez u stečaju? Znate li da je Golf savez u stečaju već nekoliko godina i da njime upravlja stečajna upraviteljica? I kako je došao u stečaj Hrvatski golf savez i zašto? I završavam sljedećim. Općine i gradovi moraju plaćati infrastrukturu i dužni su podržavati razvoj golfa. Koja stavka prihodovna u korist općina i gradova i županija se povećava da bi oni ovu obavezu mogli izvršavati. Je li ministar Šuker vam pokazao stavku gdje će općine, gradovi dobivati više novaca da bi izvršavali ovu obavezu? Nema u obrazloženju od tog. Vrijeme je sunčano, jako toplo u Zagrebu.
Hvala lijepo. Vidimo da smo obuhvatili sve od vremena do rupa diljem Lijepe naše. Mislim da ovo 9 je Drago v prilog Međimurja jer ona 18 bi bila v Sloveniji [[Upadica Lesar: Možete ponoviti!]] Bit će prilike. Imamo 11 prijava što replika, što ispravaka navoda. Idemo redom. Najprije kolega Maras, replika.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, možemo se mi šaliti na veličinu pojedine županije, broju rupa 9 ili 18. Naravno da nije svejedno. Ovaj zakon i tu je kolega Lesar u pravu. Jedini je takav koji se donosi u svijetu i napravljen je ne da pomogne golf igralištima i da pomogne investicije u golf, nego da dodatno olakša urbaniziranje određenih područja koje to ne bi trebalo biti. Gospodin Lesar je primijetio dobro da je od sada smanjena granica 85 ha sa 9 rupa, moguće je napraviti ovakvo golf igralište na 20 ha. Znači, dodatno se olakšava po meni građevinskim poduzetnicima, investitorima da uzimaju zemljišta, da izvlaštuju ljude, da im lokalne jedinice urbaniziraju i dovode sve priključke koji im trebaju kako bi oni mogli graditi apartmane, kuće, stanove i što god više žele raditi. Otvoren primjer je gospodo u Zagrebu Golf and country club u Zagrebu je imao veliku aferu gdje je prodao nizu uglednika 12 kuća koje su bile namijenjene za prihvat igrača i odmor igrača, a pretvorili su se u stambene jedinice. I još dan danas tamo stoje, Ministarstvo graditeljstva ih nije uspjelo ukloniti. E to je svrha ovog zakona. Ja bih rekao u meteorologiji imamo primjer golfske struje kao jednog pojma, a u Hrvatskoj je to postao pojam za guranje građevinskih interesa i građevinskog lobija. Golfska struja u Hrvatskoj znači guranje urbanizma na štetu prirode i zaštite okoliša. Hvala lijepa.
Vele golfska struja čuva i hrani Europu. Prema tome, nije to ako su nas dobro u školi učili loš utjecaj na ove prostore. Ali za odgovor na repliku javio se kolega Lesar.
Kolega Maras upravo ovo smanjenje standarda golf terena 9 rupa 20 ha. Pa tih 20 ha za izgradnju otprilike 15-ak objekata za smještaj kak se to službeno veli, prokazuje zapravo pravi interes onih koji forsiraju ovaj zakon. Ali kako. Nije dakle čak dovoljno da se ide u postupak izvlaštenja, nego ovaj zakon predviđa i mogućnost ulazak u posjet prije okončanja postupka izvlaštenja. Ulazak u posjed jednog privatnika na zemlju drugog vlasnika prije završetka pravomoćnog postupka izvlaštenja, po cijeni koju je on sam odredio. Investitor. Po cijeni koju je on sam odredio. … [[Upadica se ne razumije.]] A jel, pa čitajte kaj u zakonu piše. Niste, čitali ste stari zakon vjerojatno. I ajmo samo jednu stvar napraviti. Smanjimo nivo izgrađenosti na 10%, kao što je to na turističkom zemljištu. Vidjet ćete. Nemojte kolege biti naivci, pa nismo u kazalištu. Neće biti golf terena kojega ćete im pokloniti a da ne bude izgrađeno u maksimum obliku, pa to je cilj, pa oni trebaju građevine ne golf terene. U čemu je problem? Zašto se inzistira na tome? Ako je golf terena dopuna turističkoj dopuni hotel dogradi, napravi svoj golf teren i u čemu je problem? Dakle smanjite to na 10% izgrađenosti, vidite kako će splasnuti interes i pritisak. Samo to. Kolega ne dobacivati. Javnost vas ne čuje što dobacuje, pa ćete ispast nepristojni znate.
Hvala. Dalje, drugi se ispravio za repliku kolega Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Lesar, postavili ste jedno pitanje ustvari zbog čega se igrališta ne grade na državnom zemljištu, vjerojatno zato što ova golfska struja koju je spomenuo gospodin Maras u svom nadahnutom izlaganju nije bila tu da ogrije državu, nego da ogrije privatne investitore, pa prema tome vjerojatno i zbog toga nemamo na državnom zemljištu i takva igrališta. … [[Upadica se ne razumije.]] Mogu ja gospođo Šolić nastaviti? Hvala. Dakle Hrvatska je danas zemlja jedina u svijetu koja ima Zakon o golfu, odnosno igralištima za golf. U ovim izmjenama što zbog naravno Ustavnog suda, što zbog loše prakse, predviđa se da golf igrališta umjesto onoga što se može vidjeti na svim portalima u enciklopedijama, u pravilima, umjesto 18 rupa ima 9 rupa. Meni je jedino drago da Hrvatska nema i Zakon o igralištima za nogomet, jer bi po toj analogiji bilo dozvoljeno graditi igrališta sa jednim golom, kao što naravno ovdje imamo i golf igrališta sa upola rupa nego šta to zakon predviđa. Ali bez obzira šta su dozvoljene gradnja igrališta sa pola rupa, ovu drugu polovicu u svakom slučaju nadoknadit će rupe u zakonu, a golf igralište više nije državni interes, pa onda izvlaštenje ne ide ovako nego po onom drugom zakonu, ja bih samo želio reći da je Odbor za pomorstvo, promet i veze na jedno od prethodnih sjednica prošle godine predložio da se i za heliodrome, za hitnu medicinsku pomoć predvidi izvlaštenje, to na žalost Vlada još uvijek nije pustila u proceduru, a kako nam ukidaju rodilišta, bolnice itd. na taj način bih želio da se ipak i ovim putem skrenem pozornost da se onda kad već to radi se za igrališta za golf da se to radi za nešto što je puno korisnije za hrvatsku državu. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Lesar.
Državno zemljište koje se ne stavlja u funkciju pa i za golf terene. Ja sad nemam točne podatke o teritorijalnoj rasporedi ovih milijun i 100 tisuća hektara po županijama, ali recimo ako i zaboravimo ovih 350 tisuća neobrađenog kažu da je još negdje oko 200 tisuća hektara pod minama državnog zemljišta. Ja ću vas podržati ako umjesto ovoga predložite sva državna zemlja koja je pod minama, jedini trošak investitor koji mora imat da deminira. I dajte mu na 99 godina koncesiju. I nek tamo napravi igrališta za golf. Što je sa opožarenim šumskim područjima koja se nakon 5 godina mogu vršiti prenamjena bez plaćanja naknade, bez plaćanja naknade prenamjenu. Prema tome, imate instrumente strašno jake da pomažete svom resoru na način da se dopunjuje turistička ponuda državnom imovinom, ali kao primjere problema uvijek se izvlače jedan ili dva slučajeva privatnih investitora koji su odabrali lokaciju na privatnom posjedu, sukladno tobože prostornom planu. Kako to da tim prostornim planovima u ta tri slučajeva uvijek su većina teritorija golf terena bila planirana na privatnom zemljištu. Na ta tri slučajeva uvijek.
Hvala. Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi kolega Kajin. Izvolite.
E ovako, u Hrvatskoj imamo ovako negdje danas oko 40 tisuća neprodanih stanova. Prema tome nikome ne treba golf zbog apartmana dok se ne prodaju ovi stanovi. Ali ja se slažem ovdje sa Lesarom, da bi bilo daleko bolje da danas pričamo o brodogradilištima, o bolnicama, i slažem se da nam Zakon o golfu jednostavno nije potreban, ali ću s druge strane praviti investicije. E sad naši ili moji pragmatični Istrijani šta rade? On proda svojih hiljadu metara kvadratnih u Vodnjanu za 25 ili 30 eura nekome tko je namijenio si takvu jednu investiciju i onda od države za te iste pare kupi 4 ili 5 hektara. Ili npr. u jednoj Savudriji su prodavali kvadrat za 100, 150, 200 eura, i onda proda hiljadu kvadrata, pa kupi stan koji vrijedi za hiljadu kvadrata od 150 tisuća eura. Ili u Ložnjanu traže u tom kompleksu prodaju 500 kvadrata ili 6 tisuća kvadrata za 500 eura, za 3 milijuna eura, čime može kupiti 30 stanova. Prema tome, kada govorimo o Istri i o golfu, gdje se uglavnom prodaje, i šta se prodaje i šta je namijenjeno golfu? Uglavnom je to turističko zemljište. S druge strane, ja bih bio najsretniji kada bi ove tajkune koji koriste stotinu hektara tzv. turističkog zemljišta za nula kuna na godinu ili kroz 20 godina mogli natjerati da počnu investirati bilo u golf, bilo u kamp, bilo u neki turistički objekt, ali tagra neće ništa činiti, ništa jednostavno ne gradi, nego jednostavno iskorištava i sve u državi ucjenjuje da i ubuduće moraju to koristiti za ništa. Prema tome, doista bi bilo možda potrebnije da donesemo Zakon o turističkom zemljištu, da ih natjeramo da počnu investirati u ovakve sadržaje pa na temelju dobrog ili lošeg primjera da ocijenimo da li nam treba neka slična investicija. Ali bez da se dogode i ovakvi sadržaji turizam sigurno neće dobiti na svojoj novoj snazi, a uvjeravam vas kao što su pred 40 ili pred 50 godina svi u Istri bili protiv teniskih terena, normalno nisu se mogli suprotstaviti istima jer je netko rekao to mora biti, tako su mnogi danas protiv golfa, ali za 10 ili 15 godina raspoloženje njihovo će biti bitno drugačije. Istina nikada nisam imao palicu golfa u ruci, ne igram taj sport, ne zanima me, ali znam da će tome tako biti.
Hvala. Bejzbol je opasnija vele valjda palica, ali se Dragec javio s ovom palicom odgovor na repliku pa izvolite kolega Lesar.
Bez palice se javljam. Ono što kolega Kajin kad uspoređujete stanove i ono što se gradi uz golf terene i to komparirate sa viškom na tržištu nema međusobne veze jer oni neće graditi stanove, ove raubane polujeftine koji izgledaju kao da su od kartona napravljeni. Tamo se gradi nešto drugo, za neke druge namjere. I sad ste zapravo načeli jednu fantastičnu temu. Stotine hektara turističkog zemljišta u vlasništvu probranih i vidi vraga nisam našao ni jedan urbanistički plan ni jedne općine ili grada da baš tamo bi trebali graditi golf terene. Kako to da su upravo te lokacije turističkog zemljišta u vlasništvu određenih ljudi po županijama razvrstani gdje oni već godinama špekuliraju sa cijenama i namjenom … [[Upadica se ne razumije.]] Ali zašto se općina ne odluči da baš tamo bude planom predviđeno golf igralište? Kako to da ni jedna ta lokacija urbanističkim planom nije rečena gledajte tu će biti golf igralište pa sad ti ili to prodaj za golf ili nećeš moći hotel ili nešto drugo graditi? O tome vam govorim, to je korupcijska veza između provedbe ovog zakona i dajete im strašne alate, ljudi moji, zaradit će kroz korupciju više no što vaš naš turizam za 5 godina. A oni će to zaraditi za 6 mjeseci. To ne želite razumjeti.
Hvala. Sada idemo malo na ispravke navoda. Prvi se javio kolega Rošin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, čujem da televizija prenosi, da su počeli prenositi. Je li traje prijenos?
Završio je. Krenula je utakmica.
… [[Govornik se ne razumije.]] ali da ispravim vas ono što ste govorili. Opet ste, i vi ste ušli u područje o kojem nemate pojma to je urbanizam. Ne znate, po zvanju to ne znate i to me vrijeđa. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne nisam rekao razumjeti nego sam rekao da ste ušli u polje, a ako sam vas uvrijedio ja vam se ispričavam odmah, ali moje mišljenje je bilo da vam, ali ja sam vam htio kazati da
Kolega Rošin u mikrofon govorite da vas svi čuju.
Ali gledam čovjeka u lice jer njemu govorim pa onda to je malo nezgodna forma da gledam vas i da govorim njemu. Htio sam kazati da ne postoji mogućnost da bi se vratili davno u jednu neželjenu povijest kad se urbanizam radio po vlasničkom interesu za što se kolega Lesar zalaže. Urbanizam se radi prema onome što je u jednom prostoru najbolje i što se tu može dogoditi ne vodeći računa čije je zemljište. Doduše nekad se tako radilo da se vodilo računa čije je zemljište i tome pogodovalo, ali to je još bilo i prije '90-te. Vjerojatno se to tako nastavilo i nakon '90-ih godina jer se ljudi baš tako lako brzo ne promijene. Ali osnovno je pravilo ne raditi urbanizam prema vlasničkim interesima, prema parcelama nego prema onome što je, što bi rekli neki kolege best use, najbolja upotreba prostora. Hvala.
Hvala. Ispravak navoda, kolegica Neda Klarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ja bi ispravila netočan navod gospodina Lesara kada kaže da država pogoduje investitorima za izgradnju golf igrališta. Ja ću se nastaviti upravo na ovo što je gospodin Jerko Rošin kazao, a moje "pravo" pod navodnike da iscrpim zapravo tu tvrdnju je da bi se dogodilo golf igralište ono mora biti upisano u prostorni plan uređenja županije, grada ili općine na čijem području se to nalazi kao možebitno igralište. Zatim se treba donijeti urbanistički plan uređenja, detaljni plan uređenja i definitivno kad, a da bi uopće bilo upisano u prostorno plansku dokumentaciju mora dobiti i proći vrlo važan filtar pored 17 tijela državnih na koje treba dobiti suglasnost, vrlo važan filter, a to je zainteresirana javnost. To su naši građani, odnosno imatelji da tako kažem parcela na čijem području se treba takav sadržaj i dogoditi. Najviši dokument u prostorno planskoj dokumentaciji to je prostorni plan uređenja županije, grada ili pak općine na kojem se nalazi. Prema tome ovdje nema niti nikakvih naznaka da bi mogla država pogodovati investitorima ovakvih sadržaja već upravo ono što je interes lokalne i regionalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak navoda, kolegica Šuica.
Evo gospodin Rošin je već ispravio, baš sam se htjela čak i na njega pozvati govoreći da vlasništvo nije preduvjet za urbanizam. Urbanizam se valjda događa nekako drugačije. Bilo bi lijepo kad bi to moglo biti na državnom zemljištu, ali puno, koliko je meni poznato igrališta se i nalazi na državnom zemljištu. Konkretno naše dubrovačko se nalazi velikim dijelom na državnom zemljištu, ali ostatak je u vlasništvu privatnika itd. Znači, ne može se urbanizam raditi sukladno vlasništvu nego obratno. Drugi ispravak je gdje se više puta danas ovdje govorilo da se infrastruktura mora od strane lokalne uprave i samouprave graditi za investitore. Koliko sam ja pročitala piše da smo dužni u lokalnoj upravi i samoupravi na odgovarajući način, a osobito planiranjem infrastrukture podržavati razvoj izgradnje golf igrališta. Znači, planirati infrastrukturu. Nije rečeno da je treba financirati što je ogromna razlika, a danas se iz ovih rasprava stekao dojam da jedinice lokalne uprave i samouprave su dužne financirati struju, vodu i sve ono što treba za golf igrališta. Što nije točno.
Hvala. Dalje se za ispravak navoda javio kolega Mance. Izvolite.
Evo poštovani potpredsjedniče moj ispravak je na tragu što su već kolege Rošin i gospođa Klarić govorili i gospođa Šuica jer sam kao bivši gradonačelnik radio na tim poslovima gdje smo pokušavali u gradu Vrbovskom izgraditi igralište, pa utoliko bih ispravio ovaj navoda gdje se govori da država može pogodovati. Ja koliko sam čitao gospodin Lesar je bio u regionalnoj samoupravi i samo bih ponovio jer se ovdje priča nestručno. Treba reći oni koji su vodili lokalne samouprave i koji su se tim poslovima bavili, a da ne govorimo o arhitektima i struci onoj najužoj struci, da ne može nitko ni država nametnuti lokalnoj zajednici jer najprije ide županijski plan. Ako u županijskom prostornom planu nema toga da će u mojem Vrbovskom biti golf igralište, onda ga ne može biti. Iza toga ako to postoji i ako je to prošlo županijski prostorni plan i zavod gdje sjedi čista struka i kada to dođe na lokalnu razinu još je niz jedna od vrlo značajnih možda ne spomenutih ovdje to je javna rasprava, znače dolaze ljudi. Kod mene je bio slučaj da je 50 njih što privatnih vlasnika malo državne zemlje htjelo to, ali trojica nisu htjela i nismo mogli dalje. Znači to su ljudi htjeli. Prema tome, drago mi je da počela na ovoj razini ta rasprava. S te strane sam zainteresiran za to, jer kažem da nismo uspjeli, a nadam se da ćemo onda uspjeti. Prema tome, neće država moći gospodine Lesar nametnuti i prisiliti lokalnu zajednicu da radi nešto i da radi u interesu nekih tajkuna. Hvala.
Hvala. Ispravak navoda kolega zastupnik Turk.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravit ću krivi navod gospodina Lesara koji je u negativnom kontekstu spomenuo ... oko golfa i ... [[Govornik se ne razumije, jer je udaljen od mikrofona.]] uz drugu konstataciju da je sve to napravljeno bez dokumenta. Dakle netočno. Kada je riječ o ovom slučaju najveći dio je napravljen bez dokumenata i ... papira. Mi u Zaprešiću smo na javnom zemljištu shodno svim papirima koje smo trebali napravili tada golf vježbalište. A kada govorimo i zbog zaista širine pogleda i o mogućem izvlaštenju ono je prije svega napravljeno zbog toga što upravo i to valja ovdje reći, zbog ucjene dijela vlasnika, a već prema postojećim planovima se takva investicija gotovo nisu mogle napraviti, pa kada god i mi to kao lokalna samouprava smatramo opravdanim. I ova točka dnevnog reda posebice kada je riječ tema izvlaštenje nije temeljno vezana da se nekome pogoduje, nego je vezana da u kontekstu mogućnosti se nađe rješenje koje je već prošlo svu postojeću proceduru. Nažalost, u političke svrhe se time i u ovoj sabornici manipulira.
Hvala. Povreda Poslovnika. Izvolite.
209. naime ja naprosto ne mogu razumjeti poštovani kolega gdje ste vi čuli da sam ja spomenuo vas ili je riječ bez papira izgrađeno. Prvo ja pojma nisam imao da vi imate kakve veze sa igralištem, bilo kakvih golfom, sada ste mi sami rekli. Imputirate mi nešto što nisam ni rekao, niti mogao misliti, nisam ni znao. I stalno ponavljate da sam rekao da se planovi urbanistički moraju raditi po vlasništvu. Postavio sam pitanje kolegici Šuici, kako to da nijedan golf teren urbanistički planiran na državnom i turističkom zemljištu.
Hvala. Stoji da zastupnik Lesar nije nikoga prozivao. Sve je sada pojasnio osim onog jednog termina, što je obećao da će svima objasniti poslije kojima nije jasno, ona posebna namjena pojedinih objekata tako se to meni činilo. Sada opet idemo na repliku, kolega Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar ja sam se javio za repliku kada sam vidio da gotovo svaki treći, četvrti ovdje nazočan saborski zastupnik diže jednu od palica na vaše izlaganje. Mislim da je to nekorektno i netolerantno. Mislim da je odradio dobar posao. Kolega Lesar je za golf i golf igrališta, kolega Lesar je za specijalizirane oblike turističke ponude, kolega Lesar je da na ovaj način povećamo gospodarski rast ali kolega Lesar nalazi nekoliko prigovora na predloženi tekst zakona, gdje nalazi da postoje rupe da može doći jasno do nekih zlouporaba i zašto ga ne možemo u jednom tolerantnom duhu saslušati. Ja mislim kolegice i kolege da nam je voda došla do grla, da svaki zakon od danas na dalje moramo gledati kroz tri mjere koje moramo obavezno kod svakog zakona primijeniti. Pokušati smanjiti potrošnju, pokušati povećati produktivnost i pokušati se boriti protiv korupcije. Ovo treće je ovdje bilo sporno u nekim dijelovima prijedloga zakona. I ja vas molim, saborsku većinu dajmo nađimo se na pola puta, prihvatite da eliminiramo te mogućnosti da se zlouporabi neka rečenica u zakonu. Samo je to bilo ono na što je kolega Lesar ukazao i smatrao sam shodnim da vas pokušam zamoliti za malo više tolerancije i objektivnosti.
Hvala profesore. Odgovor na repliku kolega Lesar.
Hvala kolega Doriću što ste mi pomogli da im pokušam objasniti suštinu problema. Sporni su dijelovi zakona koji su korupcijski rizik. To smo govorili i govorio sam kada je zakon bio prvi put i cijelo vrijeme ponavljam sada. Ako se korupcijske rizične točke maknu iz zakona ja ću biti za. I upravo razlozi zašto su ti dijelovi u samom zakonu i toliko se na njima inzistira daju mi pravo za sumnjati o interesu i pozadini ovog zakona. Vi ćete zakon izglasati, ali pamtite, za dvije do tri godine svaki golf teren koji će se nakon usvajanja ovog zakona početi graditi ili izgraditi, bit će predmet istraga, od prostornih planova, urbanističkih planova do stupanja u posjed. Vama je to sada smiješno. Neki su se u ovim klupama smijali do prije godinu dana, sada ih više nema ovdje ni na Markovom trgu nego su negdje drugdje. Shvatite da zakonom stvaramo uvjete ovaj put, da širimo korupcijske točke rizika i u lokalnoj i regionalnoj samoupravi.
Hvala. I sada još dva ispravka navoda. Najprije uvaženi kolega Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo odajem priznanje kolegi Lesaru koji zna čemu služi loptica, štap, rupa, a posebno čemu služe apartmani uz ovo. Toliko iskusni nismo, ali pouzdajemo se u njegovo iskustvo. Međutim, ono što ne razumije a to je izvlaštenje, a pogotovo zavaravanje javnosti. Uopće nije riječ o besramno niskim cijenama, nego o besramno visokim ucjenama. Sjetimo se ovdje Leklerka dan dana haletina zjapi tamo, izgubili smo masu novaca i francuskog investiranja zato zbog jedne male parcelice koja nije dozvoljavala pristup. Vi ste bili u toj poziciji, kolega Lesar. Mi koji smo godinama bili načelnici, gradonačelnici jako dobro znamo kako se probijaju ceste kroz radnu zonu i ovo ostalo na koji način, koliko ima ucjena i ostalog. I ono što me smeta, paničan strah od toga da li će netko nešto zaraditi. Ma tko će investirat bez zarade, pa ja ne znam o čemu vi pričate. Besramno niske cijene bile su u socijalizmu, oduzete su deseci tisuća hektara ljudima, većina ih nije ni podizala novac tamo jer ih je bilo sram otići po to malo novaca. … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, ma daj, pričaj si priču.
I posljednja prijava za ispravak. Uvaženi kolega Gari Cappelli. Izvolite, kolega.
Uvaženi potpredsjedniče. Ispravio bih još jednom, vidim da su i kolege to rekle, a to je bilo je rečeno da će jedinice lokalne samouprave morati stvorit uvjete u smislu infrastrukture. To nije točno, neće morati. Broj 2, neće imati od toga ništa ste rekli. Nije točno, imat će jer će imati komunalni doprinos, a regulirat će se urbanističkim planom kao što su već i moji kolege do sad rekli. Isto tako netočno je da neće moći na turističkom zemljištu. Moći će, ali svi su bježali od tog pitanja jer do sada nije bilo riješeno. Sad kad se riješi Zakonom o turističkom zemljištu će se i to pitanje riješit. Hvala.
Hvala lijepo. I sada dalje za raspravu dajem riječ kolegici Tanji Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Ja nisam vjerovala da ću ovo dočekati. Evo poštovane kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Prije svega, prije ove rasprave što sam naumila reći i pomalo potaknuta ovim zadnjim replikama od kolega s druge strane političkog spektra, što se tiče donošenja prostornih planova županijskih i lokalnih to je sve točno što vi pričate, to je na razini lokalne zajednice i županije. Međutim, nemojmo zaboraviti da odobrenja dolaze iz ministarstva. Investitori vrše pritisak direktno na ministarstva i ako se u taj i taj prostorni plan ne uvrsti taj i taj projekt onda je taj prostorni plan u velikoj opasnosti da neće dobiti odobrenje od ministarstva, a znamo da su lokalne jedinice dužne donijeti te planove. No da se vratim na ono što sam htjela prvotno reći. Svi se mi sjećamo kad je ovaj Sabor glasao u onoj dramatičnoj sjednici ovaj prvi zakon o kojim izmjenama danas raspravljamo. To je bio 15.12.2008. godine i tada smo postali prva zemlja na svijetu koja ima jedinstven i poseban Zakon o golfu. U drugim zemljama, kako je to već rečeno, ovu problematiku se određuje zakonodavstvom u prostornom planiranju i regulacijom na lokalnoj razini. Danas ponovno raspravljamo o ovom zakonu, ali ne kako bi ga ukinuli što stručna i šira javnost od nas ovdje očekuje, nego kako bi ga navodno ispravili da bi investitori mogli graditi i kako bi izbjegli da nam Ustavni sud ukine ovaj zakon jer je očito netko dobio nekakav mig da je zakon protuustavan. Zahtjev za ocjenom ustavnosti podnio je među ostalima i SDP, ali mi i dalje smatramo da je ovaj zakon i u ovom novom predloženom obliku protuustavan. Predložene izmjene istog zakona, kolegice i kolege, nisu ništa manje protuustavne. I dalje je povrijeđeno načelo pravne sigurnosti i izvjesnosti, ne poštuje se princip jednakosti svih pred zakonom, ne jamči se ne povredivost vlasništva, narušava se socijalna pravda i naravno, ovim zakonom zanemaruje se i očuvanje prirode i čovjekovog okoliša koji su također ustavne kategorije i najviše vrednote. Iako je ovaj zakon stupio na snagu 1.1.2009. uredba kojom se trebala regulirati provedba ovog zakona nikada nije donesena. Znači donese se zakon da bi se nekoga nominalno zadovoljilo, u ovom slučaju investitore u građevinske objekte, ne u golf terene nego u građevinske objekte jer golf tereni se mogu graditi i bez posebnog zakona valjda da bi se ti ljudi znali zašto su donirali neke stranke na izborima, a onda se taj zakon donese aljkavo i on postaje nepovrediv i onda ti investitori ne mogu graditi ono što su htjeli graditi, ne mogu špekulirati sa zemljištem i od zemljišta na kojem se ne može graditi i dalje ne mogu graditi. I onda Vlada predlaže izmjenu zakona po hitnom postupku. Zar u ovoj zemlji pitam se nema ništa hitnije od partikularnih interesa nekolicine velikih investitora u golf terene sa velikim smještajnim kapacitetima ili nam je presuda Ustavnog suda nad glavom i zato se žuri sa ovi izmjenama. U obrazloženju razloga hitnosti postupka navodi se da o zakonu ovisi dovršenje izgradnje golf igrališta na državnom zemljištu, s obzirom da primjena važećeg Zakona o igralištima za golf još nije rezultirala očekivanjem nekoliko započetih investicija, zbog čega u konačnici turizam kao strateška djelatnost hrvatskog gospodarstva ne može ništa manje, ne može ostvariti očekivani rast i razvoj. Drugim riječima, izmjene zakona donose se za nekolicinu poznatih investitora Tvrdnja da turizam ne može ostvariti očekivani rast i razvoj bez Zakona o igralištima za golf je apsurdna i neistinita i graniči sa zdravom pameću, po mom sudu. Jer golf tereni moraju biti dodatna vrijednost postojećim turističkim smještajnim kapacitetima te tako eventualno produžiti turističku sezonu u njima, a ne kako je ovim zakonom predviđeno, omogućiti izgradnju novih vila i apartmana koji će se prodavati na tržištu nekretnina. Golf se može realizirati i bez apartmanizacije šumskog i poljoprivrednog zemljišta, kao što je to slučaj u nizu drugih zemalja pa tako i u susjednoj Sloveniji gdje je to zabranjeno. Izgradnja na golf terenima je zabranjena. Primjera radi, od 23 planirana golf igrališta u Istri od kojih se želi uvrstiti u prostorno-plansku dokumentaciju još 4, samo jedno, ono pored Višnjana ne predviđa gradnju apartmana, vila i hotela jer bi se koristili postojeći smještajni kapaciteti iz okolice. I takvi golf tereni nam trebaju, a ne dodatni apartmani. Mi u Istri vjerujem najbolje znamo što je apartmanizacija. Lokalne vlasti, investitori, ali i država sada svojim zakonima potiču gradnju na nezaštićenim dijelovima obale i priobalja. Krajolik se nemilo devastira, uzdižu se čitava naselja apartmana, vila i hotela. Sve to, gospodo, zjapi čitave godine prazno. To su mrtvi gradovi u kojima nitko ne živi. To su samo hrpe i gomile betona. To su građevine koje, čast nekolicini izuzetaka, čekaju na prodaju ili su izgrađene vjerojatno samo kako bi se novac uložio negdje, kako bi se sagradilo nešto iz čega bi se kasnije čist novac mogao izvući. No, to je stvar pravosuđa vjerujem i nadam se da će netko zaista pozabaviti se tim navodnim špekulacijama sa zemljištem. navodnim ili stvarnim, to ćemo vidjeti. Ako ne hrvatsko pravosuđe onda možda nekakvo europsko pravosuđe. U ovoj novoj verziji prijedloga zakona jedinici lokalne samouprave praktički se nameće obaveza da o svom trošku planiraju kompletnu infrastrukturu za privatni komercijalni projekt za što ne postoji opravdanje. Naime, prema iskustvima u Istri golf se planira na neurbaniziranim zemljištima gdje nema nikakve infrastrukture i veliki su troškovi za dovesti tu infrastrukturu do tih novih sadržaja, što podrazumijeva ogromne troškove. Nadalje, omogućava se jedinicama lokalne samouprave da prodaju zemljište u svom vlasništvu golf investitorima bez javnog natječaja što otvara ogroman prostor za korupciju. Također se i dalje potencijalnom investitoru omogućava kupnja neurbaniziranog zemljišta od čega se dio može urbanizirati bez ikakvih dodatnih troškova. Ukinuta je i minimalna veličina igrališta od 85 ha čime je otvoren dodatni prostor za manipulacijom ovim prostorom, jer se praktički svako malo veće zemljište može proglasiti golf terenom i urbanizirati, a smanjen je i standard igrališta sa 18 na 9 što zapravo i nije golf igralište. I na taj način omogućeno je ucrtavanje golf igrališta u prostornim planovima u cijelom nizu novih lokacija. Prema očitovanju Ministarstva turizma iz travnja ove godine kako je već rečeno predviđa se trenutno u Hrvatskoj 89 golf igrališta. To bi moglo imati značajne posljedice, nesagledive posljedice za okoliš Republike Hrvatske i doprinijeti urbanizaciji i devastaciji poljoprivrednog i šumskog zemljišta. U Istri postojećim prostornim planom planiraju se kako sam rekla 23, dok su u pripremi izmjene za gradnju još 4 igrališta. Pitam se zašto većina golf terena jest uz more? Zašto većina nije u Lici ili u Slavoniji? To su krajevi koji zaista trebaju pomoć u razvoju, nego uz more i priobalje. To su naši najveći resursi koje ćemo nepovratno uništiti. Jedna od najvećih izmjena ovog zakona je to što se predviđa da je golf teren sa 9 rupa da on predstavlja igralište za golf. No, tako mali tereni nisu potrebiti niti ugostiteljskih kapaciteta, a kamoli smještajnih. Vidim da mi ističe vrijeme, pa želim se osvrnuti samo na još jednu apsurdnost ovog zakona koja je vrlo eklatantna, a to je prodaja tog zemljišta bez javnog natječaja, prodaja investitoru dio zemljišta na kojem se planira izgradnja golf igrališta ako taj dio ne prelazi 20% od ukupne površine za koju se planira izgradnja za golf. Apsurdno je to danas čuti kada predsjednica Vlade gospođa Kosor centralizira javne nabave i tvrdi da se niti jedna spajalica u ovoj državi ne smije nabaviti na netransparentan način. Pa ovdje ćemo hektare i hektare vrijednog zemljišta nekome dati na krajnje netransparentan način što otvara golemi prostor za korupciju protiv koje se ova Vlada vjerojatno izgleda samo deklarativno bori. Iz svega toga, ali i iz mnogih drugih razloga jasno je da ovaj zakon ne treba mijenjati. Ovaj zakon jednostavno treba ukinuti i golf igrališta kao igrališta, a ne graditi kao igrališta, a ne kao poligon za gradnju i pranje novca, nego treba regulirati kroz propise o gradnji i prostornom planiranju kako to rade druge civilizirane zemlje. Hvala lijepa.
Hvala. I sada imamo opet nekoliko replika, ispravaka. Najprije replika uvaženi kolega Kajin.
Pa dobro neću biti bezobrazan pa neću postavljati pitanje da li neki njeni imaju isto interese kada je riječ o gradnji. Ali ovako da kažem, u Istri na tih 23 spomenuta terena negdje sigurno golf bi se trebao dogoditi na barem 10, 11, 12, na gotovo sto postotnom državnom zemljištu. Ja se slažem sa gospođom Vrbat. Zakon nama ne treba, ali nam golf treba. Trebaju nam hoteli, treba nam infrastruktura, treba nam investicija, trebaju nam radna mjesta i tome slično. Malo prije me nazvao načelnik općine Ližnjan gospodin Ševehlica i on kaže, pogledaj imamo 24 km obale. Na tih 24 km obale nemamo niti jedan hotel, nemamo niti jedan ozbiljan smještajni objekt. Ladić predlaže preko ove izraelske investicijske kuće koja je sagradila Avenue Mall ili kako se to već zove ovdje dole u Zagrebu, taj trgovački centar. Znači, predlaže 800 ležajeva. Mi kao grad, odnosno općina smo apsolutno za. Znači, u jednome gradu Zagrebu može se dogoditi jedan trgovački centar, može se dogoditi sto postotni uvoz ali jedan turistički izvozni proizvod ne smije se dogoditi. I ono što je bit pazite. Ladić bi gradio gdje? Na 95% državnog zemljišta. Ali imamo onih 6000 kvadrata gdje ti pojedinci traže 500 eura kao da su na Manhattenu. Ja isto predlažem gospodi izostavite tih šest ili 3000 koliko je to već 6000 kvadrata neka se taj sadržaj dogodi, neka vas nitko ne ucjenjuje. Ali jedna investicija od 150 milijuna eura u Istri na potezu od Medulina do Rapca na potezu od 70, 80 km gdje nema više od jednoga hotela nama je zasigurno potreban. Prema tome, golf kada je riječ o Istri uglavnom se dešava na državnom, na vojnim nekretninama za koje smo svi da se stave u funkciju a ne na privatnim sadržajima. Dapače, privatnici su zainteresirani da to prodaju, da unovče i da sa tim novcem sebi i svojim obiteljima mogu dugoročno riješiti vlastiti status.
Hvala. Odgovor na repliku kolegica Vrbat.
Hvala. Kolega Kajin, ne razumijem ča ste se vi toliko raskapunili. Mi govorimo isto. Ja tvrdim da mi trebamo golf. Ja tvrdim da mi ne trebamo dodatne betonske blokove na samoj obali. Ako se vraćam na primjer sredine iz koje ja dolazim, sredine od 15000 stanovnika koje ima 4 golf terena a ima u doba kad je bila prvak, šampion turizma Jugoslavija jer je bio više puta Umag imao je 100000 kreveta. Pa mi imamo dovoljno mjesta za smjestiti sve te golfere. Ako nemamo dovoljno visoku kategoriju dignut ćemo hotele na više zvjezdica. Ali to je nešto sasvim drugo od izoliranih područja gdje se onda grade ti vile, apartmani. To ljudi moji evo tko god hoće nek dođe pa ću mu pokazat na što to liči.
Hvala lijepo. Ispada ipak da su ovo mjesne prilike i spoznaje dominantne u opredjeljenju, jer slažemo se brzo bi se mi složili da je samo igralište u Umagu, da u Umagu i oko njega ima kapaciteta. Ali onda i ovo o čemu je kolega Kajin govorio za općinu koja uopće nema kapaciteta, a ljudi žele da se i tamo naprave, dođu investitori, naprave kapacitete. I sad treba to pomiriti jedno s drugim i sigurno je da u tom pravcu treba i ulagati napore. A za ispravak prijavio se kolega Mance. Izvolite kolega Mance.
Pa evo ovako rasprava, volio bih da se raspravlja što se tiče stručne osnove kolegica ne znam da li je članica istarske Županijske skupštine, ali neki sigurno jesu i ne mogu onda raspravljati ovdje. Jer znate, kad to tako se ponavlja kao kaže tko donosi županijski prostorni plan. Pa lokalna zajednica može dati prijedlog, a može se i sa razine županije reći evo mi bi tu htjeli da se negdje izgrade golf igrališta. Prema tome, ta lokalna zajednica će to prihvatiti ili neće prihvatiti. I to da će država ovdje korupciju proizvesti, pa onda neće dati županiji. Tko vama u Istri nije dao prostorni plan u kojem ima 23 igrališta. Tko vam ga to nije dao? Imate možda problematično koliko ja ovako mogu naslutiti iz tih rasprava koji su bili na "Otvorenom" i drugdje i ovo šta se spominje pokušaj izgradnje za ovih 6 tisuća kvadrata, da je negdje sporno možda između dvije, pa onda osnujemo nekakvu udrugu koja onda protestira i govori ovdje, a naravno da ne može struka pobijediti. Pa ja bih vas samo podsjetio u neko ranije vrijeme kad je Igor Mandić branio u jednom emisiji tv pušenje protiv jednog doktora. I znate tko je pobijedio? Pa Igor Mandić. Dokazao je da je pušenje dobro i gledaoci su tako glasali. Tako je jako teško raspravljati jer vi nećete sa argumenti raspravljati i ovo ste netočno rekli tu. Nije u redu da struka i vijećnici tako raspravljaju o nečemu i govore to nama ne treba ili nama treba, to će izvana od turista reć pa tko će doći kod nas provoditi vrijeme ako imamo takav stav, treba nam golf igralište, da treba nam golf igralište ali ipak ga mi nećemo jer je to sve koruptivno. Nije istina. Vi isto tu navedite potpuno krivo. To nije u praksi tako.
Hvala. Dalje za repliku se javio kolega Dorić. Izvolite.
Kolegica vrlo, da čujete i drugačiji stav i mišljenje iz Primorsko-goranske županije, a ne samo ovo gospodina Mancea. Naime, ja se slažem sa velikim dijelom ono što ste rekli. Možda 95% potpisujem odmah, ali ne u cijelosti. Gledajte meni ne smeta zakon, iako smo mi zaista jedina država na svijetu koja ga ima, mi smo vrlo originalni, kreativni, prema tome evo imamo jedini taj zakon. Bilo bi doduše pametnije da smo kreativni u nečem drugom, prije svega u gospodarskom … [[Ne razumije se.]] , gospodarstvu u proizvodnji, izvozu itd. No šta je tu je. Meni smeta, to što smo zakon prije godinu i pol dana donijeli po hitnom postupku, to ste spomenuli. Smeta me što silna hitnoća, a nakon toga godinu i pol dana ne donesemo ni jedan podzakonski akt da ga implementiramo. To je strašno. A da u uvodnom izlaganju nismo čuli zašto je to tako, i niti nismo čuli tko je kriv za to da to nije napravljeno. Ništa od toga nismo čuli. Dakle šutnja oko toga zašto godinu i pol dana ništa. Meni smeta da čekamo tako dugo na presudu Ustavnog suda, oko ovako važne materije koja može rezultirati štetama, velikim štetama. Smatram da i Ustavni sud treba ovdje malo brže jasno donijeti svoju presudu. Meni smeta kolegice i kolege da i dan, evo danas opet radimo kako? Po hitnom postupku. Nakon što godinu i pol dana nismo ništa napravili. Sad odjednom opet hitnoća, a obrazloženje je jasno Vlada kaže kako bi završili započete projekte, a ne da bi uredili gradnju golf igrališta. Vrlo zanimljivo. Dakle ni to nije dobro. Prema tome, mislim da, još jednom vas pozivam kolegice i kolege nađimo se na pola puta, ispravimo ono što ne valja u ovom zakonu, izbjegnimo bilo kakvu mogućnost nekakvih koruptivnih i drugih radnji, izgradimo ta igrališta, krenimo jasno doprinijeti turizmu na ovaj način, ali jasno ne način da imamo stalno crno bijelu tehniku nazočnu u ovoj jasno sabornici, pa i izvan nje.
Hvala. Dalje se za repliku prijavio kolega Vlatko Podnar. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i mogućnosti kako to državno zemljište pretvoriti u građevinsko itd. Pa evo ja ću vam samo spomenuti Zakon o šumama koji propisuje da se mora pravilnikom o utvrđivanju visine naknada za oduzeta i izuzeta šumska zemljišta da se moraju obračunati naknade za to zemljište, i konkretno poznajem jedan slučaj da je baš u Istri obračunata naknada negdje oko 20 milijuna kuna za oduzeta i ograničena prava na šume i šumskom zemljištu, da bi onda Vlada, odnosno ministar donosio pravilnike na po kojima se ta naknada smanjuje na svega 2 milijuna kuna. A žao mi je što nema kolege Markovinovića, pa da ga pitam da li nije besramna cijena državnog zemljišta od 0,10 kuna po metru kvadratnom, odnosno tisuću kuna po hektru? Da li to nije besramna cijena? I da li to nije onda pogodovanje u ime države, privatnim investitorima? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolegica Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Podnar, ima jako puno … [[Ne razumije se.]] primjera pogodovanje investitorima, pa tako je i ovo sa šumskim zemljištem za koje nisam znala, ali znam da je npr. u nekih gradova, da sad ne spominjem opet moje tamo lokalno, pa neću imenovati, da se, da grad odredi par milijuna kuna komunalnog doprinosa za golf terene koje investitor treba platiti, pa onda Vlada preporukom kaže da bi bilo dobro da se paušalno plati i iznos je puno, puno manji, ali ta lokalna jedinica, naravno mora se slušati Vladu, ne mora, ali eto ipak se sluša, i svejedno mora tu infrastrukturu silnu dovesti do te lokacije gdje se golf gradi. Tako da tih primjera ima nebrojeno.
Hvala. I ispravak navoda kolega Frano Matušić. Izvolite kolega Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočno je kolegice da apsurdno da je premijerka danas govorila o tome kako će i spajalice nabavljati putem javnog natječaja, a da s druge strane da se pogoduje i da se prodaje državno zemljište bez natječaja. Kao prvo Vlada ne prodaje uopće državno zemljište, nego daje dugoročnu koncesiju. To je broj jedan. Drugo oni koji određuju gdje će biti lokacije golf terena kao što je rekao to kolega Mance, su prije svega jedinice lokalne samouprave u odnosu na njihova predstavnička tijela, dakle općinska i gradska vijeća, prije svega i jedino oni su ti koji određuju gdje će biti golf tereni. I danas prebacivati ovdje odgovornost na Vladu, ne da je apsurdno, nego nema veze sa činjenicama i nema veze sa istinom. Vi prebacujete odgovornost na Vladu zato što donosi zakon koji će omogućiti razvoj tamo gdje kažu predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave, tamo gdje gradski i općinski vijećnici kažu e tu će biti golf teren, tu će se izgraditi. Dakle Vlada nema nikakve veze niti sa određivanjem tog terena, niti sa određivanjem lokacije, niti Vlada prodaje državnu zemlju. Vlada ne prodaje nikakvu državnu zemlju. Vlada će ako je predviđeno na državnom zemljištu, Vlada će dati dugoročnu koncesiju, a to nema veze i neće prodavati državnu zemlju. O tome se radi. Nemojte optuživati Vladu za ono za što zbilja nije kriva i nema nikakve veze. Optužite vaše kolege u općinskim i gradskim vijećima u Istri gdje su locirali na čijim, na čijim terenima su locirali ta golf terene, ali nemojte to imputirati Vladi.
Hvala. Za raspravu se dalje prijavila kolegica. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam te videl. Kolega Turk, izvolite onda, ispravite navod.
Ispričavam se predsjedavajući, ali moram reagirati. U lokalnoj sam samoupravi punih 10 godina kao zamjenik gradonačelnika ili gradonačelnika i zaista prvi put čujem situaciju da je iz državne institucije i ministarstva vrši pritisak na niže razine županija, posebito gradova i općina po uvrštenju ili neuvrštenju koje namjene u toj prostornoj jedinici, nažalost u ovih 10 godina nismo iz iste stranke svi, a ako se reklo da sam zadnjih 10 godina zamjenik ili gradonačelnik dakle pa moram zbog javnosti reći da to apsolutno nije istina, definitivno pod jedan. I pod 2 točno se zna kako i na koji način se radi javna komunalna infrastruktura kad ona i u kojim osnovama postaje obaveza. Kada donesemo prostorne planove, kada temeljem tih planova, a prije no što se dobiju građevinske dozvole se stvore osnove za ceste, vodu i sve ono što slijedi. Ako nema novaca tada ti investitori u roku 5 godina posuđuju novce za te namjene, a tada im mi kao lokalna samouprava moramo vratiti. Toga nije izuzet niti golf, ali i svaka druga aktivnost gospodarstvo privredne, od stanova, od izgradnje objekata koji su u gospodarstvu i to je nešto što je dio i kako građevinske i ine politike u ovoj državi pa ne stoji činjenica ili informacija ili podatak koji ste vi rekli da se zbog golfa mora napraviti novi iskorak u komunalnoj infrastrukturi. Činjenica je i obaveza je lokalne samouprave da planira svu komunalnu infrastrukturu na prostorima svojih gradova i u općinama na kojima oni obitavaju i na kojima nose izvršnu vlast.
Hvala kolega Turk. Na redu je za raspravu kolegica Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Hvala potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pa sama činjenica da je Hrvatska eto jedina zemlja u svijetu koja ima Zakon o golfu ne govori o tome da je Hrvatska papskija od pape već da Hrvatska zapravo želi razvijati golf kulturu na jedan jedinstveni način kako to zapravo nitko u svijetu dosada nije činio. Pitam se kako su uopće druge zemlje u svijetu gradile golf igrališta, a bez Zakona o golfu? Jedinstvenost Zakona o golfu, odnosno njegove odredbe, a naročito upravo ona o izvlaštenju nedvojbeno potvrđuju da Hrvatska vlada zapravo želi promovirati i zaštititi interese krupnog kapitala, a sve to pod krinkom nadoknađivanja zaostatka u golf turizmu u odnosu na konkurentske zemlje. Jer kako drugačije protumačiti odredbu u zakonu koja nalaže nadležnim tijelima RH i jedinica lokalne i područne samouprave da na odgovarajući način kako to u prijedlogu stoji, a osobito planiranjem infrastrukture podržavaju izgradnju igrališta za golf. Kako isto tako drugačije razumjeti zakonsku odredbu koja obvezuje ponovno RH, županije, općine, gradove i pravne osobe u njihovom vlasništvu da investitoru prodaju zemljište po tržišnoj cijeni bez provedbe javnog natječaja. Dakle, trebala bi se prodati trećina zemljišta potrebnog za formiranje neizgrađene građevinske čestice za golf na kojoj se planira gradnja objekata u skladu s lokacijskom dozvolom ili urbanističkim planom. Nadalje, kako drugačije obrazlagati odredbu po kojoj se vlasnicima poljoprivrednog i šumskog zemljišta, dakle kroz postupak izvlaštenja može oduzeti do 20% od ukupne površine zemljišta potrebnog za golf igralište. Dakle, zakon omogućava oduzimanje zemljišta privatnim vlasnicima protivno njihovoj volji i dobivanje državnog zemljišta bez javnog natječaja. Toliko o istinskoj odlučnosti Vlade da se obračuna s korupcijom. Jer ima li zapravo idealnije prilike i idealnije mogućnosti za korupciju od ustupanja državne imovine bez javnog natječaja? Nažalost, tu i nije kraj tužne priče o izvlaštenju. Naime, ovaj zakon omogućit će investitoru da stupi u posjed zemljišta i prije pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju ako dokaže da za to postoje opravdani razlozi, a u korumpiranoj zemlji kakva je Hrvatska doista takve razloge nije teško pronaći. Dakle, zakon je sve u svemu nedorečen i nejasan. Prije svega nije jasno koja se zemljišta mogu, a koja ne mogu izvlastiti čime se stvara neograničeni prostor za izvlaštenje kako obradivih poljoprivrednih zemljišta tako i šuma. A upravo te poljoprivredne površine i šume ne samo da su prirodna bogatstva zaštićena Ustavom već su izvor egzistencije mnogim hrvatskim obiteljima. Investitorima golf igrališta zakon će omogućiti da ih otkupljuju kao jeftino poljoprivredno zemljište, a potom bez naknade prenamjene u građevinsko zemljište i još dodatno zarađuju i na prodaji izgrađenih apartmana. Ovo je tipičan primjer kršenja ustavnog načela socijalne pravednosti jer se omogućava bogaćenje jednih na štetu drugih građana. Inače, mjere izvlaštenja primjenjuju se samo za realizaciju iznimno važnih projekata od javnog interesa, kao što su infrastrukturni projekti, bolnice, objekti za potrebe obrane, obrazovanja i sl. Dakle, golf igrališta nikako ne zadovoljavaju kriterije projekata od posebnog interesa jer nisu u funkciji zadovoljavanja javnih potreba, dapače koristi ih jedna uska interesna skupina ljudi, a da ne spominjem isto tako da društvena korist od tih objekata ni približno nije u korelaciji sa angažiranim resursima. Na kraju potvrda da se ovo radi poznatim investitorima je upravo predložena zakonska odredba koja kaže da će se postupci vezani u izgradnju golf igrališta započeti prije stupanja na snagu ovog zakona, a koji do stupanja na snagu ovog zakona nisu pravomoćno okončani, dovršiti po odredbama dakle tog novog zakona. Dakle, ova odredba omogućava i povratno djelovanje zakona i povratnu povredu prava vlasništva. I nametnuti hitni postupak u donošenju ovog zakona o čemu je govorio kolega Dorić potvrđuje da je riječ o sasvim konkretnom kapitalu, o dobro poznatim investitorima koje postojeći Zakon o golfu onemogućava da završe svoja započeta golf igrališta. Negdje je očito zapelo pa treba kako sama Vlada kaže u obrazloženju ovog zakonskog prijedloga pojednostaviti i ubrzati zakonsku proceduru. U toj funkciji ubrzanja procedure gdje je i predložena odredba po kojoj će minimalno tehničke uvjete za golf igrališta pravilnikom urediti ministar, a ne Vlada uredbom kao što je to trebalo biti po sada važećem zakonu. Ističem kao što je to trebalo biti jer nije bilo, o tome je također govorio kolega Dorić, budući da spomenuta uredba do danas nije donesena iako je zakon na snazi već gotovo godinu i pol dana. Dakle, od 01. siječnja 2009. godine. Dakle, Vlada uredbu nije donijela gotovo godinu i pol dana, a sada se odjednom ovaj zakon želi donijeti u petoj brzini. Sve ovo potvrđuje da je zakon o kojem danas govorimo samo još jedna metoda legalizirane pljačke hrvatskih prirodnih resursa, još jedna manifestacija beskrupulozne korupcije i pogodovanja. Prisjetimo li se nedavno predloženog paketa za oporavak hrvatskog gospodarstva čija će operacijalizacija pasti na leđa srednjeg građanskog sloja, a po tko zna koji puta poštedjeti bogate građane, tada je jasno da je hrvatska vlada potopno stala na stranu kapitala i na stranu profita. Zakon o golfu svakako je još jedna potvrda toga. I završavam zaključkom, što se tiče kvalitete predloženih izmjena i dopuna ovog zakona mislim da su ustvari one korak unatrag ili jednom riječju i to ću reći golferskom terminologijom, predlagač je smanjio broj rupa u zemljištu u igralištima za golf, ali je povećao broj rupa u ovom zakonskom prijedlogu. Hvala.
Imamo jednu prijavu ispravka navoda, uvaženi kolega Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Osvrnut ću se na konstataciju koja je uvažena zastupnica rekla a vezano je na prodaju zemljišta koji grad radi. Inače to nije novi instrument u politici kada je riječ o zemljištima u okviru rada u lokalnoj samoupravi, kada se formira građevinska čestica negdje na poziciji i u gradu i ukoliko privatnog investitoru ili kako god se on zove fali do 20% površine, tada se po posebni propisima Republike Hrvatske ne ide na javni natječaj nego se po tržnoj cijeni sukladno odluci sudskog vještaka, da bi se zaokružila čestica daje mogućnost da se kupi to zemljište kako bi investiciju ... prethodno donešena kroz urbanističke planove i valorilizirana dali da se završi. Identična je situacija i namjena predlagača zakona bila u ovom slučaju da po prethodnom donošenim planovima od višeg do nižeg reda, sa već otkupljenom i na ini riješeno drugom količinom zemljišta zaključno do površine od 30% možda je moglo biti 25 omogući da upravo shodno članku 11. na čestici na kojoj se planira izgraditi površina po sudskoj procjeni i tržno valorizaciji proda zemljište. Ima li što normalnije od te konstatacije?
Hvala lijepo. Kolegica Tatjana Šimac-Bonačić na redu je za raspravu. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Protivim se donošenju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf iz istih razloga protivljenja postojećem osnovnom zakonu. Osnovni zakon predložene izmjene i dopune nisu provedive bez povrede odredbi Ustava Republike Hrvatske u kojima se jamči pravo vlasništva i određuju iznimke. Osnovni zakon i predložene izmjene nisu isto tako povredive i bez povrede članka 1. i 2. stavak 2. Zakona o izvlaštenju u kojem se taksativno navedene kada se može provesti izvlaštenje. Ne postoji također odredba Zakona o izvlaštenju pod koju se golf može podvesti pod posebni interes za Republike Hrvatsku posebice u smislu članka 1. stavak 2. Zakona o izvlaštenju. Nije li apsurdno zapravo zakonom se predlaže da Republika Hrvatska odnosno jedinice lokalne i regionalne samouprave moraju na zahtjev investitora, odnosno vlasnika većinskog dijela zemljišta za golf teren po tržišnoj cijeni prodati bez provedbe javnog natječaja do 30% površine zemljišta. Kolega je sada objasnio ovaj članak 11. malo prije na ispravak netočnog navoda na kolegicu, međutim zbog čega se onda donosi ovaj zakon kada je to tako već jasno od prije. Isto tako investitor može izvlastiti i do 20% ukupne površine golf terena što govori članak 9. to znači da investitor koji želi izgraditi golf teren u svom vlasništvu mora imati samo polovicu dok preostalih 50% može dobiti po povoljnoj cijeni mimo javnog natječaja i postupkom izvlaštenja. Ha ako imamo ozbiljnog investitora onda neka gleda kakva je tržišna vrijednost, odnosno tržišna cijena neka pregovara i dogovara i na taj način zapravo neka dođe do potrebnog zemljišta. Mislim da je jedini smisao ovog zakona zapravo prenamjena zemljišta u građevinsko izgradnja vila i apartmana. Naravno da sam za to da Hrvatskoj treba golf i naravno da se treba turistička ponuda u smislu produženja sezone. Međutim, mislim da je dovoljno da postoji Zakon o prostornom uređenju i gradnji, zatim Zakon o etažiranju, Zakon o izvlaštenju i da je to dovoljno zapravo da se može napraviti golf igrališta koja su stvarno potrebna Hrvatskoj koja su potrebna hrvatskom turizmu. Međutim, zakon kao ovakav mislim da ne pomaže razvoju golfa već bi se stvarno trebalo to preusmjeriti na poticajne mjere za razvoj, a isto tako da ako govorimo o proširenju ponude u turizmu, odnosno o produženju turističke sezone, tada moramo razmišljati i o onim područjima gdje već postoje smještajni kapaciteti da tamo omogućimo i davanje koncesija kod već postojećih objekata da se proširi na taj način ponuda izgradnje golf igrališta i drugih namjena. Nazvala bih ovaj zakon o izgradnji apartmanskih naselja. Spominjale su se danas u par navrata lokalna zajednica, odnosno na koji način se normalno može graditi golf tereni u lokalnoj zajednici. Svi koji jesmo na bilo kakvim dužnostima znamo na koji način se to može napraviti, da mora postojati strategija prostornog uređenja, da mora biti stavljena u plan prostorni plan županije, zatim GUP-ove gradova i postojeći Zakon o gradnji, Zakon o prostornom uređenju, odnosno Zakon o izvlaštenju. I na taj način mi možemo ako hoćemo ako imamo volju graditi golf terene u Hrvatskoj. Međutim, problem nam je pronaći investitore. E sada tu je kvaka. I upravo zbog toga mi donosimo ovaj zakon, zato kažem da je ovaj zakon o investitorima, odnosno o pogodovanju investitorima, a ne Zakon o golfu. Ja sam svjesna toga, da trebamo privući te investitore, da to nije lako. Međutim, napravimo vizibility studije pa vidimo što nam se isplati a što ne. Svjesni smo isto tako da su to privatni komercijalni projekti, da ne urbanizirano zemljište kupljeno da mi pretvaramo u urbanizirano bez njihovih dodatnih troškova. A isto tako i ono što je maloprije bilo upitno a to je kad smo govorili o lokalnoj zajednici koja treba napraviti pripreme sve za infrastrukturu i to mi je jasno. Međutim, ostaje mi nejasno tko financira tu infrastrukturu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike prijavljene. Najprije kolegica Šuica.
Pa evo željela sam replicirati kolegici Šimac-Bonačić. Malo se samo čudim da ste na ovaj način diskutirali o ovom zakonu. Razumijem da pripadate klubu SDP-a i da se protivite donošenju zakona, ali ne razumijem s obzirom da ste u funkciji zamjenika gradonačelnika, a prihvatili ste nastavak projekta koliko Dubrovniku da ovako diskutirate. Jer sami znate da u onaj ispražnjeni proračun o kojem ste dugo govorili, nakon mene i HDZ-a ne želite donijeti oko 210 milijuna kuna komunalnog doprinosa koliko je izračunato za taj naš zajednički projekt nadam se golfa. Naravno da ovaj zakon služi kako bi potaknuo investitore. On pruža neku sigurnost, a ne ovo što ste vi danas cijeli dan govorili o korupciji itd. Malo je licemjerno danas od Kajina do mnogih od vas koji ste ovdje govorili mi smo za golf, ali smo protiv Zakona o golfu, jer se golf može riješiti i bez zakona. Pa mi smo ga doveli skoro do kraja bez zakona u Dubrovniku. I sad jedna sitnica o kojoj sam maloprije govorila, o onom gosparu iz hotela Visa, ne možete se dalje nastaviti. Znači, stvar je malo ozbiljnije naravi. Navest ću vam nekoliko primjera naših gradova prijatelja u Dubrovniku koje smo obišli, od nekih gradova u pustinji u Atacami gdje imate u pustinji golf, gdje se igra na dinama i na pijesku, gdje imate u našem prijateljskom gradu Bad Homburgu gdje igraju na snijegu u Njemačkoj sa crvenim lopticama, ovo nije na moru i na brdu kod nas. I imate u Monterreyu gdje sam obišla pet različitih modela golf igrališta pa ću vam brzinski reći. Jedan je na Time share, drugi je u vlasništvu hotela na turističkom zemljištu što se u nas predlaže, treće je s vilama i apartmanima naravno, kao što će biti vjerojatno i u nas, a četvrti, jedan na kojemu nema n ijednoga objekta osim jedne male klupske kućice, a to vam je bio, samo da objasnim o čemu se radi, zbog čega nama ovo sve skupa treba, na kojem je bio dakle golf teren u vlasništvu Clinta Eastwooda u Carmelu, u Kaliforniji pokraj Monterreya, prijateljskog nama grada. Vjerujem da ćete i vi to poći vidjeti. On nema nijednog objekta, ima ogroman sa 27 rupa golf terena, ali o čemu se radi? Ima 150 članova koji plaćaju godišnju članarinu od 100 tisuća dolara. Znači, mora se nečim financirati taj golf teren. To je bio bit moje replike da vam kažem da zapravo ili jedan ili drugi ili treći model. Kod nas nažalost ovaj od Clinta Eastwooda neće igrati.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolegica Bonačić.
Hvala lijepo. Kolegice Šuica, ja nisam obišla sve te naše prijateljske gradove i nisam vidjela sve te golf terene, ali sam kao turist ipak vidjela par golf terena. Međutim, ja u svojoj diskusiji mislim da nisam politizirala nego da sam vrlo realno rekla što zapravo, da može i bez Zakona o golfu lokalna zajednica, ako ima volju i ako ima načina, da je sigurno može raditi na izradi golf terena. Međutim, osnovno nam je problem investitora, to sam ponovila u par puta. Svjesna sam isto tako da možemo, moramo zapravo raditi i nekakve privilegije tim investitorima, međutim sve ima svoje granice, a sami ste rekli, spomenuli druge načine, raznorazne načine i jesam zato da vidimo na razne načine na koji moramo doći zapravo do tih investitora. Završno, jesam za golf terene, ali nisam za zakon ovakav o golf terenima jer je ovo zakon o investitorima. Hvala lijepo.
Hvala. I sljedeći se za repliku javio kolega Vlatko Podnar. Izvolite, kolega Podnar.
Hvala lijepo. Kolegice Bonačić, kad govorite o naknadi za izvlaštenje odnosi se to na građevinsko zemljište, no međutim šume i šumska zemljišta ne spadaju u građevinska zemljišta i onda ostaje ako je 20% za potrebe golf igrališta, pod pretpostavkom da je to sada onda 40 hektara ako je 9 rupa, znači 8 hektara se može izuzeti iz šume i šumskog zemljišta po naknadi od tisuću od 0,1 kuna ili 10 lipa za kvadratni metar šuma i šumskog zemljišta plus naknada za utvrđena odnosno neiskorištena prava na drvetu i na drvnim proizvodima i nešto malo oko opće korisne funkcije šuma. Opet na račun investitora, a ne na račun države odnosno vlasnika. Nije samo ovdje problem državno zemljište …/Govornik isključen./… šuma i šumskog zemljišta nego je problem i privatnog šumskog zemljišta.
Hvala. Za odgovor nema potrebe. Slijedi rasprava, kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Evo ima puno mišljenja koja idu u prilog tome da ovaj zakon ne doprinosi razvoju golfa. Evo nekoliko njih. Kaže, ni dosadašnji zakon nije zaživio a već se donose izmjene, to dovoljno govori o odnosu prema golfu u Hrvatskoj. Mislimo da je novi zakon korak unatrag, a poznato je da ni po starom zakonu nije bilo nijedne nove investicije. Ništa se neće promijeniti jer su ostale sve rupe starog zakona, a dodane su i neke druge koje su još dvojbenije. Bivši zakon je donio više štete nego koristi svima u golfu, a čini mi se da će tako biti i sa izmjenama. Svi smo dobili pismo Zelene akcije, GONG-a, Transparency i Zelene Istre gdje nam kažu i apeliraju da glasamo protiv loših izmjena lošeg i opasnog zakona te pokrenemo postupak za ukidanje Zakona o igralištima za golf jer je to štetan i opasan zakon, protivan javnom interesu i omogućuje još jednu pljačku Hrvatske. Umjesto da učimo na tuđim greškama ovim zakonom Hrvatska će učiti na svojima. Najviše zabrinjava, kažu iz ovih civilnih udruga, da to nisu greške iz neznanja jer je situacija vrlo jasna. To su greške sa namjerom i to je najveći problem ovog našeg zakona jer on definitivno pokazuje da Hrvatska još uvijek nije sazrela u borbi protiv korupcije budući ovaj zakon predstavlja po mnogima školski primjer institucionalizirane korupcije. Što to znači? To znači da se radi zakon koji pogoduje u svom startu pojedincima, a to su investitori koji su započeli određene investicije kojima očito treba brati nekakve dugove. Ja molim našu premijerku Kosor da ozbiljno shvati sve ove primjedbe i saborskih zastupnika i civilnog društva jer neće moći reći da je opet iznenađena kad na koruptivnu osobinu ovog zakona upozorava i oporba i civilno društvo i novinari. Ono što je posebno zanimljivo je da ovim zakonom Vlada demantira samu sebe, dakle u prosincu 2008. godine donijet je Zakon o golf igralištima po hitnom postupku jer je Vlada protumačila, citiram: "Da donošenje ovog zakona o njemu ovisi nastavak izgradnje golf igrališta". Također navodi citiram: "O donošenju tog zakona ovisi nastavak okončanja nekoliko započetih investicija za čiju su realizaciju osnovani konzorciji, a koji su zastali i postoji opasnost da se ne realiziraju." Od tad je prošlo godinu i pol dana i ništa nije učinjeno. Da li bi nekog trebalo pozvati na odgovornost zbog toga? Ali odjednom se čak to i mijenja, opet vjerojatno na mig nekog iz Ustavnog suda gdje se nalazi na tumačenju ovaj naš sporni zakon. Prema tome, još jednom se zamagljuje istina. Ovaj zakon ne pogoduje investicijama u golf. On pogoduje pojedinim investitorima koji su već započeli neke svoje projekte, a koje ne mogu dovršiti. I zato je to zakon koji u startu institucionalizira korupciju. Prema tome, da skratim. Upravo je to ključni razlog zašto ovaj zakon ne treba mijenjati. Njega jednostavno treba ukinuti. Riječ je o zakonskom aktu koji ne samo da ne ide u korist svih građana ove zemlje kao što bi svaki zakon morao i biti, nego ide u korist samo jednog malog dijela investitora u golf igrališta. Ovaj zakon načelo pravne sigurnosti, odnosno izvjesnosti definitivno ugrožava i dovodi u nejednak položaj investitore. Ovaj zakon legalizira političku korupciju zbog čega se moramo posebno brinuti, jer još uvijek nismo otvorili poglavlje 23.
Hvala. Imamo jednu prijavu ispravka navoda. Kolega Mance, izvolite.
Pa evo ispravio bih, premda će se možda gospodin Jovanović ljutiti jer zadnji put me je vrijeđao da lažem. Ali ipak ću reći da općenito ovako govoriti o golfu nije dobro i ispravio bih taj navod kome ide u prilog. Stvarno kome ide u prilog donošenje ovoga zakona? S jedne strane kažete da nema investicija u golf, da ovaj zakon tome ne doprinosi. I sigurno da ih nema jer je i kod prvog donošenja zakona bilo niz tih primjedbi i galame na taj način. Prema tome, kome se pogodovalo? Nikome ako nitko nije napravio. Sve je počelo od dva golf igrališta iz Istre i onda su svi počeli tu raspravu. Ali ja moram reći da postoje tri zone izgradnje golf igrališta. Oni koji su obalnom pojasu koji su u tom turističkom području gdje je turizam razvijen, a ima i nas koji smo u tom kontinentalnom dijelu i kojima bi itekako dobro došli ti investitori. Te investitore o kojima se danas govori ja bih vas molio da ih pošaljete evo na našu adresu. Mi imamo u prostornom planu predviđeno golf igralište. Evo vi ste iz iste županije kao i ja. Županija je dala zeleno svjetlo da to može ići i prema tome neka ti investitori dođu i neka grade. A moram vam reći da je struka bila sa razine Njemačke koja je tražila samo 5% građevinskog područja na golf igralištu od 90 ha. Hvala.
Hvala. Kolega Željko Turk na redu je za raspravu. Izvolite kolega.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo čuli smo danas dosta iscrpnu informaciju, odnosno dosta iscrpnu raspravu vezanu uz sam golf. Interesantno je da uz dakle veliki negativni odjek sa ove meni desne strane klupa. Sve hrvatske ili najveći dio hrvatskih županija je kroz svoje prostorne planove golf stavio kao polje interesa. Dakle, definitivno je činjenica da županije, gradovi, općine planiraju razvijati golf na svojim prostorima dalje i to dovoljno govori samo za sebe. Ovdje nije spomenuta još jedna konstatacija do sada, gospođa kolegica Šuica je govorila o vrstama golfa. Nije spomenula još jedan potencijalno moguć. Dakle, to je javni golf. Dakle, golf koji iznad sebe nema privatnog interesa, koji se gradi ili radi s javnim sredstvima ili sredstvima donatora a koji za to ne žele nikakvu namjenu. Dakle, postoji javni golf, postoji i u postojbini u državi u kojoj je on izmišljen. Ali svakako da je rijedak, a posebice u gospodarskoj situaciji kada za tu vrstu sporta prije svega nema dovoljno sredstava. S jedne strane, dakle golf je sport, ali golf je i turizam. I isto tako golf radi i tvrtke i sustavi i pojedinci koji nemaju direktne koristi, ali od njega imaju koristi kao regija, kao prostor u kojem postoje hoteli, restorani i drugi sadržaji koja ta vrsta sportske djelatnosti svakako pridonosi da bi ukupni kraj, prostor ili grad se razvijao. Dozvolite mi još nekoliko konstatacija vezanih uz drugu temu vezanu uz golf, a to je pitanje i briga vezano uz okoliš. I samo smo evo u kratkim crtama o tome rekli u raspravi koja je bila. Interesantno je da se od 100 ha spominjao sam to u svojoj raspravi 50% površine je gotovo izvorno onakvo kakvo je, a kada govorimo o čitavoj površini, onom dijelu koji je oko 30-tak hektara, dakle primjera radi on se kosi, odrađuje i gnoji otprilike dva do četiri puta godišnje, a samo su oni grinovi i tiovi koji su za početne i završne udarce otprilike tretiraju ih tri do pet puta. Kada to spomenemo u kontekst i poljoprivrednih kultura kao što sam već to rekao tada je jasno da u okviru zaštite okoliša golf ne predstavlja nikakvu potencijalnu opasnost ukoliko je normalno kao i u svakoj drugoj djelatnosti rađen i vođen na primjeren način. Ovdje nitko nije posebno apostrofirao i točna je činjenica da studij okoliša rade tvrtke koje za to dobivaju novac. Ali je isto tako činjenica da nivou ministarstva postoje komisije koje usuđujem se reći i više nego rigorozno ocjenjuju te iste studije i u pravilu nema iskoraka koje bi nekome progledao kroz prste. Dapače, suprotno. I sam sam u okviru budućeg prostora u Zaprešiću koje se nalazi na državnom poljoprivrednom zemljištu došao do saznanja u situaciji na koji i kako kvalitetan način se govori o staništima ptica i o svemu onome što čini sastavni dio ekologije, a kad je riječ o samom prostoru na golf terenima. Isto tako, kada govorimo o nečemu što se zove potencijalno liječenje od bolesti netko od kolega je kvalitetno rekao da zapravo upravo na prostorima ... [[Govornik se ne razumije.]] koji se intenzivno tretiraju košnjom je zapravo najbolji oblik prevencija bolesti i kao takav je sastavni dio tretiranje je upravo kvaliteta rada na golf terenima ovisi o tome kako i koliko je kvalitetna mehanizacija kojom se radi i obrađuje upravo taj prostor vezan za igranje golfa. Svakako još će se jedno pitanje a koje je ispolitizirano posebno pojavilo, a to je pitanje broja rupa i da li je golf teren koji ima 9 rupa golf teren. Da, dame i gospodo. Golf teren od 9 rupa je golf teren, jer nakon što na vježbalištu dobijete dozvolu igranja i kada krenete prema igranju golfa upravo je on normalna prirodna stepenica dalje u igranju golfa i kao takav je poželjan i meni je zapravo bilo krivo da u okviru postojećeg zakona do sada on kao takav nije označen kao prostor golf terena. Puno je situacija i kada govorimo o planiranju samih golf igrališta, da … [[Ne razumije se.]] situaciji i namjeni može biti elitan na 100, 150 hektara, može biti i javni koji se može zgurati na 40, 50, 70 hektara, i apsolutno svoju javnu funkciju kao takovu i ona dolazi do … [[Ne razumije se.]] izražaj i kao takovo se pozitivno određuje. I kada govorimo o tom konceptu javnoga golfa, netko je korektno primijetio da je prije 30-ak godina tenis bio in sport, prošlo je 30 godina, danas je tenis sport narodnih masa usuđujem se to tako reći, a isto tako kad govorimo o golfu i njegovom elitizmu … [[Ne razumije se.]] i danas kad govorim o njemu kao nečemu što je upravo sama stvar i … [[Ne razumije se.]] povlaštenih, činjenica je da se razvio javni golf u Zaprešiću na našem vježbalištu danas je 150 golfera, 80-ero djece trenira i ne plaćaju nikakovu naknadu jer je upravo grad se odlučio da u okviru poticaja razvoja sporta razvija i golf. I mogao bi sada ovdje još pričati dosta vremena s obzirom da imam određena iskustva vezano na tu tematiku, ali neosporna je činjenica da smo u dosadašnjoj našoj praksi, a shodno tome i sa … [[Ne razumije se.]] zakona koji smo imali, zapravo onemogućavali kvalitetni razvoj golfa, a ono što me osobno žalosti jeste što se upravo razvoj potencijalne investitore pa i ovom našom današnjom raspravom zapravo tjera od investicija golfa u Hrvatskoj, jer zaboravimo činjenica je kad govorimo o investiciji u golf koja je privatna, da ona kao takova traži i ono što je svaki benefit u investiciji privatnoj a to je dobit, dakle i kroz golf se treba ostvarivati određena dobit, kroz rad samog golf terena, odnosno igrališta, to definitivno nije tako i zato na neki način treba naći upravo mjeru da čuvanja kako državne INA-e i imovine, ali isto tako i potencijalne mjere koje će razvijati golf u cjelini. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavljenu repliku, kolegica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Kolega, kod ovoga svega sporno je to što jedinice lokalne samouprave daju izgrađenu komunalnu strukturu, dakle investitor ne treba plaćati ni doprinos za komunalnu infrastrukturu. Dolazi praktički na gotovo. Ne plaća prenamjenu iz poljoprivrednog šumskog u golf igralište. Dakle narušava se jednakost investitora što je također vrlo upitno, ne vrlo upitno, nego apsolutno sa stajališta Ustava i ustavnosti protuustavno. Evo primjera. Nasuprot svemu ovome žele li mladi ljudi izgraditi dom na vlastitom poljoprivrednom zemljištu, odnosno zemljištu koje i nemaju oni, ali su naslijedili od svog oca, svoje majke, svoga djeda, oni će odmah morati u startu za jednu malu kućicu platiti 60 tisuća kuna prije nego što otkopaju, zakopaju prvu lopatu. Ili im je alternativa da kupe stan, stančić od 40 metara kvadratnih od kakvog građevinskog mafijaša za 80 tisuća eura. Prema tome, ovo je pitanje postavlja se dakle koliko vi nemate razumijevanja za ljude, građane da budete zastupnici njihovi, a ne zastupnici investitora, jer jedan solidan investitor naći će on načina i sredstava ako ima, da otkupi zemljište koje malo ih ima, ali bilo je takvih, zašto im pogodovati. U tome je problem.
Odgovor na repliku, kolega Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] ali uvažena gospođa Marinović govori netočno. U mom Zaprešiću nemre proći ni crkveni miš, ni muha u letu a da me ne prati komunalni doprinos na objekat koji će se napraviti pa tako i na golfu, i za golf kuću, i za hotel, i za objekat i nitko ne može proći van zakona u građenju, a kada je riječ o čvrstim objektima koji se grade na postojećem golf terenu. Ali je točno. Kad govorimo, o toj ukupnoj prenamjeni na 100 ili 50 hektara poljoprivrednog zemljišta koji ne služi za komercijalnu namjenu i gotovo sam sebe može jedino i moguće održati radi činjenica da na taj način potenciramo i oslobađamo potencijalne investitore tih naknada kako bi zapravo i na neki način potencirali da izgrađuje golf igrališta u užem smislu, ali ni jedan objekat u građevinskom smislu koji se gradi i ograđuje ne može proći a da se na njega ne obračuna komunalni doprinos i sve one ostale naknade od vodne i one koje su vezane za građevinu. A kad je riječ o zaštiti naših građana u kontekstu kolegice koji ste vi rekli, niste spomenuli šta sa dijelom naših građana koji upravo zbog situacije da je otkupljeno 90% zemljišta i njihovog poljoprivrednog zapuštenog, neizgrađenog rade i uvažavaju, odnosno iskorištavaju tu činjenicu da su vlasnici još nekoliko postotaka zemljišta, te ucjenjuju potencijalne ulagače sa neprimjerenim cijenama od 100, 500 ili tisuću eura. Dakle, apsolutno svaka izgradnja koja je vezana ili za hotelski sadržaj, za apartmane ili za kuće koje su kao građevine podliježu komunalnim doprinosima i ostalim obavezama koje proistječu od Zakona o građenju. Hvala.
Hvala. Mario Habek, sljedeći je sudionik rasprave.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Evo nakon godinu i pol ponovno je na dnevnom redu rasprava o zakonu kojeg na cijelom svijetu ima samo Hrvatska. Bar smo u nečemu prvi na svijetu. Postali smo jedina zemlja na svijetu koja ima poseban Zakon o golf igralištima. Iako je protiv ovog zakona podneseno nekoliko zahtjeva za ocjenu zakonitosti i ustavnosti mi idemo dalje. Ovaj zakon je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine, no uredba kojom su se trebali urediti neki mehanizmi, njegova provedba nikad nije donesena usprkos zakonskoj odredbi od 30 dana, tako da je sama Vlada Republike Hrvatske prekršila Zakon o golf igralištima jer on nije poslužio praktičnoj svrsi. U novoj verziji prijedloga zakona jedinicama lokalne samouprave praktički se nameće obveza da o svojem trošku planiraju kompletnu infrastrukturu za privatni komercijalni projekat, što će dodatno osiromašiti. Zatim se omogućuje jedinicama lokalne samouprave da prodaju zemljište u svom vlasništvu golf investitorima bez javnog natječaja, što otvara prostor za korupciju. Ukinuta je minimalna veličina golf igrališta 85 hektara čime je stvoren dodatni prostor za manipulaciju ovim propisom jer se praktički svako malo veće zemljište može proglasiti golf terenom i organizirati, a smanjen je standard igrališta za golf sa 18 na 9 rupa što je zapravo, što zapravo i nije golf igralište. Površina sa 9 rupa ne može se predstavljati kao golf, ne može predstavljati igralište za golf, nego teren, eventualno teren za trening, no možda može ali samo u Republici Hrvatskoj. No najvjerojatnije da tako malo tzv. golf igralište sa 9 rupa će biti paravan za gradnju na područjima na kojima gradnju infrastrukture inače nije moguća, npr. na poljoprivrednom zemljištu, na šumskom zemljištu ili zaštićenom obalnom pojasu. Na taj je način omogućeno ucrtavanje golf igrališta u prostornim planovima na cijelom nizu lokacija, odnosno novih lokacija, a kako bi se omogućila gradnja na poljoprivrednom i šumskom zemljištu. To bi moglo imati značajne posljedice na okoliš RH i doprinijeti i devastaciji poljoprivrednog i šumskog zemljišta. Također iz prijedloga ovoga zakona očigledno je kako će investitoru biti omogućeno da kupuje zemlju po cijeni poljoprivrednog zemljišta koje planiranjem izgradnje golf igrališta automatski postaje građevinsko zemljište, a državna jedinica lokalne samouprave financirat će izgradnju sve potrebne infrastrukture za to. Što se tiče čl. 3. stavka 2. u važećem zakonu ukupna tlocrtna površina namijenjena za građenje bila je 25% površine ukupne površine igrališta za golf. Ovim izmjenama zakonodavac se koristi izrazom gustoće izgrađenosti što u Zakonu o prostornom uređenju i građenju ne postoji. Koriste se neki nedefinirani pojmovi, a ne oni iz Zakona o prostornom uređenju i gradnje. Osim nejasnih termina nigdje se ne definira kolika može biti ukupna tlocrtna površina na kojoj se planira izgradnja ugostiteljsko turističkih građevina namijenjenih smještaju već je to prepušteno definiranju u dokumentima prostornog uređenja. U primjeni zakona to znači da površina namijenjena izgradnji može biti i do 20% ukupne površine zemljišta, odnosno igrališta za golf. Zatim, brisanje čl. 9. omogućit će da će se u korist investitora igralište za golf moći izvlastite privatne vlasnike zemljišta ukoliko investitorima ostaje 20% ili manje od ukupne površine zemljišta. Postoji mogućnost da će ubuduće biti moguće izvlastiti cijelu površinu potrebnu za golf igralište ukoliko neka jedinica lokalne samouprave predvidi tako u prostornom planu iako će se za izvlaštenje obavljati temeljem Zakona o izvlaštenju, a ne Zakona o igralištima za golf. Ovaj zakon nažalost omogućit će još više izgradnju razne infrastrukture na zemljištima na kojima obično to nije moguće, dotle će se otvoriti vrata korupciji i to je loše. To samo pokazuje da je ovaj zakon od početka bio velika pogreška. Hvala lijepo.
Hvala. I sljedeći se za raspravu javio kolega Anđelko Mihalić. Izvolite kolega Mihalić.
Hvala lijepa. Pa evo ovdje je bilo danas puno toga rečeno ja ću pokušati biti vrlo kratak. Prije svega bilo je cijelo vrijeme govoreno da li je nama trebao ovaj zakon ili nije trebao pa neki sad moji kolege su se izjasnili da će oni da jesu za gradnju golf igrališta, ali da nisu za donošenje zakona. Znate u Švedskoj ne treba zakon ni koji definira da svaka kuća mora imati građevinsku dozvolu. To je naprosto, u Švedskoj se zna da mora imati i kad je netko napravio iz ovih prostora u Švedskoj kuću bez građevinske dozvole onda je nastala panika i u Parlamentu. Ali ovdje kod nas dosada nismo, do prije 2 godine nismo imali Zakon o gradnji golf igrališta i rezultat toga je možemo danas ustvrditi 3 i mislim da to nisu u cijelosti izgrađena igrališta u Hrvatskoj. Bilo je danas puno govoreno da samo jedna Austrija ima 150 golf terena i u okolici Salzburga, dakle jednog grada od nekakvih 200 tisuća stanovnika imate 18 golf igrališta. Ako Hrvatska hoće biti turistička destinacija, a to smo se odredili i jesmo, onda sigurno treba raditi na tome da se u Hrvatskoj investira i grade golf igrališta. Ovo što mi danas cijelo vrijeme pričamo to ispada kao da će sutra već nahrpiti investitori i hvala Bogu da ne gledaju ovu raspravu svi u Saboru, da će sutra nahrpiti investitori da ćemo već sutra otvoriti možda 15-ak ili 20 gradilišta za gradnju golf igrališta. Vjerujte mi to će biti jako teško i svi oni koji misle da netko špekulativni kapital jedva čeka da uđe k nama grdno se varaju. Ja sam isto dolazim iz jedne jedinice lokalne samouprave gdje se trenutno odvijaju velike investicije, a znam koliko vremena, koliko truda treba uložiti da uopće nekoga dobiješ da nešto investira. Da li je to gradnja tvornica, da li je to gradnja nekakvog trgovačkog centra, a kamoli golf igrališta. Na 80 hektara, 80 hektara kak vam to u naravi stoji, jer nije Hrvatska destinacija za gradnju golf igrališta samo u priobalju. Govorio je ovdje danas i gospodin potpredsjednik i mi u kontinentalnom dijelu smo uvrstili to u prostorne planove, želimo uz taj kontinentalni turizam imati i tu ponudu. Međutim, na 80 hektara u sjeverozapadnoj Hrvatskoj vi imate 400 ili 500 vlasnika. Ja mislim da je to nemoguća misija okrupniti to zemljište i onda dolazi ako i netko se upusti u taj posao i onda dolazimo do činjenice da uvijek se nađe barem 20-ak ili 10-ak njih koji neće prodati, koji će tu sve skupa kočiti. I znam netko će reći to je privatna imovina itd. Međutim to se događa i kod gradnje infrastrukture i kod svega ostaloga, ali zato treba postojati zakon koji će i takve stvari definirati. Dakle, ne radi se ovdje o nikakvoj otimačini zemlje. Mislim da se mogu slobodno reći zapušteno, bezvrijedno zemljište često puta niti vlasnici ne znaju di im je zemljište, ali kad se pojavi takvi neki za investiciju neki investitor e onda su odmah oči velike i onda obično sve skupa pada u vodu. Dakle, u naravi je to sasvim nešto drugo nego što smo ovdje uspjeli danas čuti. A gradnja infrastrukture, gdje se ovdje izražava bojazan da će ju morati graditi jedinice lokalne samouprave pa gledajte jedna jedinica lokalne samouprave možda sa 5, 6, 7 milijuna kuna to je nemoguće, ali iz vlastitog iskustva znam kad dođe investitor, kad se radi neki veći projekat i kad dolazi investitor na prijateljsko područje, to je jako važno za svakog investitora, uvijek se nađu rješenja kako se onda napravi i ta potrebita infrastruktura. Kamoli sreće ako vi nećete u Istri, Dalmaciji te investitore šaljite ih k nama, dobit će jako povoljno zemljište, dobit će ne samo zemljište nego svu potrebnu infrastrukturu da nešto takvoga kod nas izgrade. I golf terene, da izgrade prateće sadržaje i sve ostalo. Jer vjerujte mi to donosi radna mjesta. Netko je ovdje danas posprdno govorio da su to radna mjesta spremačica itd., itd. Sjeverozapadna Hrvatska živi pretežno od tekstilne industrije. Znate vi kolike su plaće u tekstilnoj industriji? Često puta neto plaća nije niti 2 tisuće kuna, a ipak ljudi rade, žive i svaka takva stvar investicija bi nam vrlo rado došla. Treba podržati taj zakon i ja se nadam da će u petak taj zakon biti donesen. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu prijavu replike, kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa kažete kolega vrlo zabrinuto da neki vlasnici i ne znaju gdje im je zemljište. To je točno, ali što bi to trebalo značiti? Da ovi koji su pikirali tuđe zemljište itekako dobro znaju gdje je tuđe zemljište. To je vrlo interesantna priča, ali se naklapa na staru našu priču. Dok su neki oslobađali Domovinu drugi su oslobađali nečije privatne stanove, nečija poduzeća i sad su još naumili osloboditi ih njihove djedovine.
Odgovor na repliku. Izvolite kolega.
Pa moram odgovoriti na repliku, pa uopće nisam u tom kontekstu govorio. Činjenica je da mnoga domaćinstva ne obrađuju zemljište i kako se god lokalna samouprava trudi da prisili te ljude da na bilo koji način to zemljište dovede u red, to je veliki problem. Međutim, kada se pojavi bilo kakav kupac, vjerujte mi često puta se preplati vrijednost toga zemljišta. A nema govora o nikakvoj otimačini, barem ja znam da se kod nas odvijalo u mojoj općini veliki promet nekretnina, nikada se nije dogodilo da je netko tu loše prošao. Kada se pojavila neka investicija svi su zaradili pa i ti vlasnici nekretnina. Hvala lijepo.
Hvala. Iscrpili smo sve prijave za pojedinačnu raspravu. Zaključno državni tajnik. Izvolite Željko Lenard, državni tajnik.
Poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Ja vam zahvaljujem mogu reći na ugodnoj raspravi. Dio rasprave bio je kritika postojećeg zakona čak ne izmjena nego postojećeg zakona. Neke odredbe o kojima se čak nije raspravljalo a smatrali smo da su sporne su uklonjene iz postojećeg zakona i nadamo se da će izmijenjeni zakon promijeniti klimu i negativnu percepciju o golf igralištu i javnosti i potaknuti ulagače da ulažu u ovaj vid gospodarstva, jer smatramo da je turizam itekako gospodarstvo što se sada u ovoj krizi dobro vidi. I na neki način izvoz da ne moramo preći granicu. Smatramo da će ta golf igrališta stvarno zaživiti, kao što je gospodin rekao neće vjerojatno biti navala investitora jer ovo su složeni projekti i dosta toga je bilo na stranu ekologije i nečega kako se hoće reći da će se ekološki zagaditi. Mislim da neće, jer svi ste vidjeli da obična ratarska proizvodnja ta koja daleko više zagađuje to tlo i mnogo zemljišta poljoprivrednog u nekakvoj šikari zapuštenog ako je na ovaj način bi bio jedno zemljište barem oku lijepo izgledalo a i donosilo dobit. Tako da nadamo se da će ovaj zakon promijeniti stvari što se tiče golfa. Amandman Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo prihvaćamo u cijelosti i amandman Odbora za zakonodavstvo prihvaćamo u cijelosti. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepo državnom tajniku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti. Ovime ćemo završiti današnji rad Sabora. Nastavljamo sutra u uobičajeno u 9,30 2. točka dnevnog reda Hrvatski crveni križ. Hvala lijepo.
Prelazimo dame i gospodo na glasovanje o raspravljenim i zaključenim točkama dnevnog reda. Molim vas uključimo se da vidimo da li imamo kvorum za glasovanje. Molim vas gospođe i gospodo mnogi se nisu uključili a vidim ih tu, pa onda ako neki nemaju ključiće a zna se da je petak da ih treba imati, onda molim da se prebrojimo ako ništa drugo. Izbrojeno je 84, znači očito da se nismo uključili svi. Ali ako netko nema ključića onda ćemo. Još jednom se probajmo uključiti. Gledajte, uključilo se 73, a 84 je izbrojeno. Prema tome, ja se svima ispričavam glasovanje dizanjem ruku. Jel postojimo, a nismo se uključili. Prelazimo na glasovanje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 535. predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odbor za turizam ne podupire donošenje ovog zakona te predlaže Hrvatskom saboru zaključak koji glas: "Zakon o golf igralištima Narodne novine broj 152/08 stavlja se van snage". Tko je za ovakav prijedlog zaključka Odbora za turizam molim da digne ruku? Molim izbrojite. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je 71 glas bio protiv, 21 za. Prema tome, prijedlog Odbora za turizam nije prihvaćen. Nastavljamo odlučivanje o amandmanima. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i zastupnik Goran Beus Richembergh. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane saborskih odbora te se o njima ne glasuje, jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima koje je podnio gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Gospodin Željko Lenart, državni tajnik. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici.
Amandman 1?
Amandman 1 ne prihvaća se. Obrazloženje jer smatramo da nema potrebe u zakonu propisivati ograničenje od najmanje 25 kilometara od postojećih smještenih objekata za izgradnju turističke građevine nenamijenjenih smještaju, jer se to ne uređuje zakonom već dokumentima prostornog uređenja.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
To se pitanje svakako ne uređuje dokumentima prostornog uređenja, jer dokument prostornog uređenja ne određuje udaljenost jednoga od drugoga nigdje i nikada. Prema tome, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2 istoga zastupnika na članak 3. stavak 2.?
Amandman 2 se ne prihvaća, jer predložena odredba nije u suprotnosti sa općim propisima koje uređuje prostorno uređenje i gradnju, već ista određuje gornju granicu ograničenja na dokumentima prostornog uređenja.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 3. na članak 7.?
Amandman se ne prihvaća, s obzirom na ne prihvaćanje niti amandmana na članak 2. prijedloga zakona.
Molim da se utvrdi kvorum za glasovanje ponovno. Molim izbrojite. Molim, možete li se uključiti ponovno da vidimo imamo li kvorum. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nije… Molim vas, nije zabranjeno sakrivat se iza stubova. /Smijeh./ U ovom našem Parlamentu to nije zabranjeno. 59. Dame i gospodo, ne možemo odlučivati jer nemamo kvoruma. 68 dakle izbrojeno, fali nam 9 zastupnika, pričekat ćemo koji minut ako bi se predomislili zastupnici koji se tu negdje nalaze, koji minut. Ako ne, nažalost mi ćemo morat prekinuti glasovanje o ovim… Dobro, evo ovako, predlaže se da se prekine izjašnjavanje o amandmanima i o ovoj točci dnevnog reda s time da idemo na ostale točke dnevnog reda pa ako se u međuvremenu utvrdi kvorum i za onu drugu točku vratit ćemo se, ako ne nećemo glasovat o njoj. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Hvala lijepa, državni tajniče. Dobro, samo naprijed. Ja molim… jel zvonite? Zvonite. Ja molim zastupnice i zastupnike da se po ubrzanom ritmu vrate u sabornicu. Kolega Čehok, ja mislim da je već granica kvoruma tu [[Upadica: Molim?]] Granica kvoruma je tu. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, odlučivat ćemo o ostalim točkama dnevnog reda. Kao što sam rekao, ovu točku ćemo skinuti za sada. Pozivam sve zastupnice i zastupnike koji se nalaze negdje u zgradi Sabora da uđu u sabornicu jer smo odgodili odlučivanje o ovoj prvoj točki dnevnog reda. Dame i gospodo prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 535. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odlučivanje o ovom aktu započeli smo na sjednici 28. svibnja 2010. godine. Tom prigodom glasovali smo o prijedlogu zaključka Odbora za turizam. Prijedlog odbora tada nije dobio potreban broj glasova. Nakon toga zbog nedostatka kvoruma prekinuto je glasovanje o ovom zakonu. Nastavljamo odlučivanje s amandmanima. Molim da se provjeri kvorum. Izvolite se uključiti. Uključili ste se kad se zacrveni ona točka koja treba. Da vidimo. Molim, jeste li se svi uključili? Furio? Je li Furio se uključio? Provjerite crvenilo to, molim vas. Imamo točno 77, dakle imamo kvorum tako je izbrojeno i gore, a i ovdje uključivanjem. Molim vas, prelazimo na amandmane … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, molim vas prelazimo na izjašnjavanje daljnje, već smo započeli to na prošloj sjednici, nastavljamo odlučivanjem o amandmanima. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje, graditeljstvo i zastupnik Goran Beus Richembergh. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane saborskih odbora te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Prigodom glasovanja o amandmanima na sjednici od 28. svibnja nisu prihvaćeni 1. i 2. amandman zastupnika Gorana Richembergha. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o ostalim amandmanima koje je podnio zastupnik Goran Beus Richembergh. To je amandman 3. na članak 7.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo saborski zastupnici. Amandman na članak 7. ne prihvaća se. Amandman se ne prihvaća s obzirom na neprihvaćanje niti amandmana na čl. 2. prijedloga zakona.
Nema gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha pa ćemo glasovati o tom amandmanu. Molim uključimo se ponovno da vidimo, molim vas. Molim vas slušajte što govorim pa ćemo lakše završiti čitavu stvar. Molim vas uključimo se ponovno radi provjere kvoruma prije odlučivanja o amandmanima. Molim vas. Pa ljudi moji kada vam se zacrveni, tada ste se uključili. Molim vas. Molim vas da se uključimo, ljudi moji ako nas nema onda nas nema, ali ako nas ima uključite se. Izbrojite. 77, netko se nije uključio. Molim vas lijepo izbrojeno je 77, molim vas da prekontrolirate jeste li se uključili. 77. Idemo na glasovanje o amandmanima. 3. amandman Gorana Beusa Richembergha. Molim tišina. Stavljam ga na glasovanje, tko je za amandman 3. gospodina Gorana Beusa Richembergha. Tko je za? Nije prošao. Amandman 4. istog zastupnika na članak 10.
Ne prihvaća se.
Ne prihvaća se. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije prošao. Amandman 5. na članak 11. istog zastupnika.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije prihvaćen. I amandman na članak 13. istog zastupnika.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća, na amandman 6. na članak 13? Amandman nije prihvaćen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf, molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je ovaj Zakon prihvaćen 76 glasova za, jedan protiv i ništa suzdržano. Dobro jutro, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom na 18. sjednici i prelazimo na točku dnevnog reda 2. Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskom crvenom križu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 534 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednice. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, gospodin Ante Zvonimir Golem. Izvolite.