Poštovane kolegice i kolege. Sukladno čl. 226. st. 2. poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa 12 novih točaka koje ste dobili u elektronskom obliku. Čl. 227. poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, čl. 206. poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to je točka 1 priložene dopune Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavno transparentno i standardizirano sekuritizaciju s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak prvo i drugo, P.Z.E. br. 188. Sukladno čl. 206. st. 1. poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 4 predložene dopune, to je točka Prijedlog zakona o izmjeni Zakona … zdravstvenom osiguranju, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak prvo i drugo, P.Z.E. br. 187., predlagatelj je zastupnik Silvano Hrelja? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Hvala vam lijepa. Budući da sam doznao da je jučer najavljeno [[Upadica: Hvala vam.]] najavio predsjednik sabora da će u 1 sat biti iznošenje stajališta ovaj onda naravno moram povući svoju odluku ovaj i najavu da to bude nakon završetka rasprava pa ću dozvoliti poštovanoj zastupnici Karolini Vidović Krišto da govori. Izvolite.
Dame i gospodo prije 3 dana austrijsko državno odvjetništvo i policija upali su u ured predsjednika Austrijske vlade te u središnjicu vladajuće pučke stranke. Optužba glasi nekako jako poznato i za hrvatske uvjete da su poreznim novcima plaćani oglasi u različitim medijima kako bi se utjecalo na uređivačku politiku, ali vrlo zanimljivo i na rezultate anketa o pojedinim političarima. Drugim riječima, političari su poreznim novcima korumpirali medije kako bi se o njima lijepo izvještavalo. Ovaj događaj nam daje odgovor zašto Austrijanac ima BDP po glavi stanovnika 48.000 dolara, a Hrvat 13.800 dolara. Ovaj događaj nam daje odgovor zašto Austrijanac plaća trenutačno dizel 9 kuna, a Hrvat 11 kuna uz napomenu da radnik na benzinskoj postaji u Austriji zaradi trostruko više od onoga u Hrvatskoj jer u Austriji je moguće da tijela koja su plaćena i zakonom definirana da provode zakone mogu napraviti premetačinu kod prvog čovjeka izvršne vlasti. Ključna poruka ovoga događaja je nema nedodirljivih. Hrvatska pak realnost je da postoji kasta nedodirljivih i ta kasta to javno demonstrira. Hrvatska funkcionira kao Kuba za vrijeme diktatora Batiste u čijem se vremenu točno znalo koji ministar ili koji političar ima zonu iz koje se protuzakonito bogati. Tako je primjerice jedan dobivao provizije od vlasnika casina, drugi od hotela, a treći od parkirališta u glavnom gradu Havane, Havani. Jer korupcija čini čovjeka dekadentnim, te onaj koji je duboko u korupciji on gubi osjećaj za realnost, upravo je to slučaj u Hrvatskoj. Prije neki dan bivši tajkun Miroslav Kutle dao je intervjuu za N1 televiziju. On je iznio tvrdnje koje su za sve razumne ljude izrazito uznemiravajuće. On tvrdi da hrvatskim medijima vladaju ljudi koji se bave iznudama i likvidacijama. On je iznio tvrdnje da su hrvatski mediji u čvrstom zagrljaju netransparentnih i polu mafijaških struktura. Što bi se u ovakvom slučaju dogodilo u Austriji? Trenutačno bi bila otvorena istraga, Kutle bi morao potkrijepiti svoje navode, a ljudi koje je optužio morali bi trenutačno biti uhićeni ili ako on svoje tvrdnje ne bi mogao dokazati optuženi bi tada bili čisti pred javnošću. Međutim, što se dogodilo u Hrvatskoj? Ništa. Slučaj drugi, isto prije neki dan, tzv. su pandora papersi u kojima je među ostalim objavljeno da je član uprave HEP-a Marko Ćosić u suvlasništvu tvrtke u jednoj poreznoj oazi. I neovisno o kakvim je poslovima riječ, prije njegova ulaska u upravu HEP-a činjenica je da svoje poslovne udjele nije naveo u svojoj imovinskoj kartici. A kad se uzme u obzir da je g. Ćosić bio u poslovnom aranžmanu s izvjesnim Vukom Hamovićem, sinom generala JNA Hamovićem kojeg su američke vlasti okarakterizirale kao financijera bijega srbijanskih ratnih zločinaca, onda se postavlja pitanje kako je taj Marko Ćosić uopće mogao biti imenovan u upravu HEP-a i zašto nakon ovih spoznaja nije razriješen iz iste? Dame i gospodo, u Hrvatskoj je situacija u potpunosti jasna, vladajuće strukture drsko i bezočno potkradaju svoj narod kršeći hrvatske zakone i europske norme, brišući pod sa svim moralnim i etičkim načelima. Ako sam rekla ijedan krivi navod ili zarez neka me optuže, neka se jave iz svojih korupcionaških jazbina, ali oni se neće javiti već misle da će kroz njihovu kontrolu medija Hrvatska ostati u mraku bez zakonja i korupcije. No danas kada je prije 30.g. uskrsnula nova hrvatska država poručujem im iz HS da će te sile mraka u naletu svjetlosti i istine biti pometene i Hrvatska će uspostaviti zakonitu pravnu državu i vladavinu prava, te ćemo stvoriti pravednu i bogatu Hrvatsku na čast i ponos svih hrvatskih ljudi.
Hvala. Kako nemamo nikog drugog prijavljenog onda ćemo završiti s današnjim radom, nastavit ćemo raditi u srijedu 13. listopada u 9,30. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,42 SATI U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govorit poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Na današnji povijesni dan kada je sabor 1991. godine donio odluku o raskidu svih državotvornih veza RH s bivšom državom željela bih upozoriti na jedno važno pitanje koje zadire u temelje nacionalnog identiteta, a to je naš hrvatski jezik. Jezik je jedan od temelja nacionalnog identiteta, sredstvo osobnog izražavanja i alat komuniciranja kao element zajedništava nacije. Važan je preduvjet za usvajanje svih sadržaja, treba ga se dostojno zastupati, sustavno čuvati i podučavati. Povijest nam je pokazala koliko je to bitno. Ovih dana smo konsternirani o politici diskriminacije hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji. Apel za potporu proslijedili su i predstavnici Hrvatskog nacionalnog vijeća u Republici Srbiji. Otvoreno se negira postojanje hrvatske manjine i njenog jezika. Time se krše i ključni zakoni Republike Srbije te međunarodni standardi iz područja zaštite manjina. Prihvaćajući Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim mjesecima 1992. godine i ratificirajući je u zakon Republika Srbija je usvojila ovaj dokument kao dio vlastitog zakonodavstva koji se tiče zaštite prava pripadnika nacionalnih manjina. Spomenutom ratifikacijom Republika Srbija je prihvatila istodobno hrvatski jezik kao manjinski jezik koji je dužna štititi i poduzimati aktivnosti za njeno očuvanje. Ovakvim djelovanjem Republika Srbija i njezine institucije krše bilateralni sporazum između RH i Srbije o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji. Članak 6. pripadnicima hrvatske manjine jamči pravo na službenu uporabu hrvatskog jezika i pisma te istima stvara obveza uvjeta za unapređenje ovoga prava. Hrvatski jezik međunarodno je priznati jezik u službenoj uporabi u EU te je navedeno postupanje Odbora za standardizaciju srpskog jezika Republike Srbije usmjereno protiv politike koja bi trebala štititi manjinski identitet i manjinske zajednice te što više osigurati mehanizme njihovog unapređenja. Na ovakve pokušaje već smo morali reagirati. Prisjetimo se pokušaja stvaranja bunjevačkog jezika tako i u ovom slučaju malo, malo prije par dana predsjednik Vlade Hrvatske, Andrej Plenković dao je jasnu poruku Republici Srbiji. Naveo je kako veleposlanstvo i ministarstvo trebaju uputiti notu što je i napravljeno. Ministar vanjskih poslova je poslao svoju notu srbijanskom ministru prosvjete, znanosti i tehnologije. Uputili smo znači diplomatsku notu. I najnoviju jezikoslovnu politiku srbijanske vlasti i njezinu tezu da je hrvatski jezik samo jedan od naziva za srpski kao apsurdno znanstveno neodrživa i netočnu ocijenili su naravno predstavnici Hrvatskog nacionalnog vijeća u Republici Srbiji, gospođa Jasna, Jasna Vojnić već je reagirala na to kao što je i gospodin Žigmanov, a također naravno i naš Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje. Institut naglašava kako je ovo skandalozna, doista skandalozna tema zapravo službeno mišljenje to je tim još više krovne srbijanske jezikoslovne organizacije odbora koja se zove Odbor za standardizaciju srpskog jezika što je očito, očito ujedno i stav srbijanske, srbijanskih državnih institucija. Svim ovim, o ovom bi se dalo jako puno govorit, međutim nemamo dovoljno vremena i 5 minuta nije dovoljno za ovaj, za ovaj stvarno veliki problem koji su, ali radimo na tome pogotovo moj Odbor za Hrvate izvan RH će imati i tematsku sjednicu na ovu temu, ali ovim, ovim svim što sam navela ukratko želim ukazati da RH kao što je već reagirao i predsjednik države i predsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova želimo uputiti jasnu poruku Srbiji da ovako skandalozno ponašanje ne može proći. I nadam se da će, da će ovako dobronamjernu, dobronamjernu uputu i dobronamjerni apel primiti onako kako ovaj, ova, ovaj hrvatski jezik i ovo stanje i zaslužuje. Hvala lijepo.
Sada kao što sam i najavio prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva se javila poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Nema je ovdje, gubi pravo na raspravu, pa će onda govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Nema je, gubi pravo na raspravu, pa će onda govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić u ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prije svega u ime Kluba IDS-a želim vam čestitat Dan Hrvatskog sabora, ali i zahvaliti se svima onima koji su u ovih proteklih 30.g. dali svoj doprinos za ovu našu zemlju. Danas nakon 30.g. svakako se prisjećamo svih bitnih trenutaka i datuma, dana, događaja koji su obilježili ovu zemlju, ali isto tako ne možemo ne spomenuti i govoriti o svemu onome što je u ovom periodu, izazovnom periodu ispred nas. Danas često i ovih dana govorimo o inflaciji, govorimo o ulasku Hrvatske u eurozonu, govorimo o ulasku Hrvatske u šengen, što zasigurno pozdravljamo jer smatramo da će to definitivno dati jedan doprinos rješavanju nekih određenih problema kojima se susreću naši građani, naši sugrađani, naši poduzetnici, poput bolje gospodarske ekonomske povezanosti, lakšeg investiranja u inozemstvu, lakših inozemnih investicija u Hrvatsku, rješavanje i nekih drugih problema koje smo imali, znamo ponajviše sa švicarcima, valutnog, valutnog rizika i nekih drugih problema. Također danas smo i sudionici jedne globalne krize koja je izazvana pandemijom Covid-19, krize koja je pokazala i određene ekonomske i gospodarske manjkavosti koje ova zemlja ima, a to je ponajviše slabo, slabo gospodarstvo koje se prvenstveno i najviše ovaj odnosi i bazira zapravo na, na, na turizmu koji čini preko 20% BDP-a i tu definitivno trebamo određene pomake, određene hrabre reforme, pogotovo u nekim poreznim aspektima kako bi omogućili lakše investicije, trebamo brže, brže pravosuđe, brže rješavanje nekakvih imovinskopravnih odnosa i drugih problema kako bi naše gospodarstvo bolje, brže i lakše krenulo naprijed. Također imamo i priliku od 24 milijarde EUR-a koje imamo na raspolaganju kako bismo sve te reforme pokrenuli i naročito kad govorimo o sredstvima koja imamo iz fonda za oporavak i otpornost. Treba govoriti i o problemu u zdravstvu, o ogromnim dugovima koje imamo prema veledrogerijama, koje se svaki mjesec gomilaju i naprosto nekakva daljnja zaduživanja i plaćanja tih dugova bez sustavnog i reformnog rješavanja problema zdravstva su samo pretakanje iz šupljeg u prazno. Također imamo veliki problem odljeva liječnika, medicinskih sestara i tehničara koje također moramo rješavat. Danas je i u svom govoru predsjednik Sabora rekao da imamo preko milijun i 200 tisuća mladih ljudi, mlađih od 30 godina i oni su naša gospodarska, obrazovna, politička i mnoga druga budućnost i prema njima trebamo usmjeriti naš fokus. Imamo 55.000 studenata stručnih studija koji naprosto ne znaju kako će biti regulirana njihova razina obrazovanja, to je problem koji moramo riješiti. Govorio sam često puta i u Saboru da imamo mnoge mlade naše sugrađane koji su se odlučili školovati, obrazovati u inozemstvu, međutim kad se požele vratiti njihove diplome inozemne koje su stekli u zemljama članicama EU nisu priznate. To dovodi do problema sa zapošljavanjem, sa jednom gradnjom i samostalnim životom. Također jučer smo isto imali zakon koji smo i pozdravili, a to je kad govorimo o korištenju državne imovine koja naprosto propada, a sada ćemo imati jednu mogućnost da se brže i bolje stavi u poduzetničke aspekte. Trebamo brže i bolje valorizirati imovinu koju imamo, također kroz eu fondove spustiti novac na lokalne razine i prepustiti upravljanje tom državnom imovinom lokalnim razvojnim agencijama i lokalnim i regionalnim samoupravama jer imamo zapravo jedan paradoks i sa time ću završiti, da imamo državnu imovina koja propada, koja zjapi prazna, sa kojom ne znamo šta ćemo, a s druge strane imamo prostor koji moramo zaštiti, a mi dopuštamo da ga se nažalost uništava putem bespravne gradnje. I to su stvari jedan samo mali osvrt na probleme koje imamo i koje u budućem razdoblju moramo rješavati. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govorit poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. HGK je organizacija u kojoj prema istraživanju među njenim članicama 77,4% ispitanih nije zadovoljno njenim radom. To je istraživanje dokazalo ono na što upozoravamo već dugo. Poduzetnici koji su članovi ove institucije i financiraju nemaju osjećaj da im ona koristi u poslovanju nego služi samoj sebi, stranci koja je na vlasti da zadrži moć, da ovu instituciju koristi za zapošljavanje podobnih na visoke funkcije i dobro plaćena radna mjesta. Sve nas to navodi na zaključak da Gospodarska komora nikako ne bi opstala u ovom obliku da nema obvezne članarine. Zato smo bili glasni zagovornici ukidanja ne institucije već obavezne članarine, a ovakav visok postotak nezadovoljstva radom jedne institucije ni u kojem sustavu ili državi ne bi mogao biti toleriran osim ako ta institucija ne služi vladajućima, a ne onima koji je financiraju. Nedavno smo imali izbore za predsjednika Gospodarske komore, imali smo tri prijavljena kandidata od čega su dva zapravo stvarna kandidata za predsjednika. Prvi je dosadašnji predsjednik HDZ-u bliski kadar Luka Burilović, vlasnik diplome s privatnog fakulteta iz Republike Srpske jedne u nizu banjalučkih privatnih visokih učilišta koja su se našla na udaru i tamošnjih vlasti zbog lažnih i sumnjivih diploma. Posjeduje isto tako diplomu Visoke poslovne škole Višnjan koju su kasnije zatvorili jer nije bila dovoljno kvalitetna. Na diplomama banjalučkog univerziteta, višnjanske škole predsjednik, dosadašnji predsjednik HGK temeljio je poslijediplomski studij na Ekonomskom fakultetu u Osijeku, pa je prošle godine tamo postao i doktor znanosti. Statut Gospodarske komore propisuje da predsjednik te organizacije mora imati deset godina iskustva na upravljačkim pozicijama u gospodarstvu, a sudovi su potvrdili već ranije da g. Burilović nema potrebne uvjete da bi obnašao tu funkciju. S druge strane imali ste kandidata g. Dražen Oreščanin, dugogodišnji poduzetnik, čovjek koji je svoj poslovni put gradio bez politike, bez stranačkih veza, bez poslovne ovisnosti o državnom novcu, nekadašnji predsjednik i člane Uprave CISEx-a Hrvatske udruge nezavisnih izvoznika softvera, čovjek koji se u posljednje dvije godine aktivno zalaže za probleme poduzetnika u ovoj krizi kroz Udrugu Glas poduzetnika. Burilović predstavnik stare Hrvatske, svega onog što je Hrvatsku dovelo u današnje stanje, zemlje koja je zbog korupcije i klijentelizma na dnu svih rang lista u Europi. S druge strane Oreščanin predstavlja Hrvatsku dva, nula, predstavlja novu, modernu, razvijenu državu živog i razvijenog poduzetništva koje potiče razvoj i gospodarsku aktivnost cijele zemlje. U kampanji je isticao tri strateška cilja depolitizacija i vraćanje ugleda HGK, dobrovoljno članstvo i povećanje kvalitete usluga i privlačenje novih članova. Na ta tri strateška cilja nadovezuje se 12 operativnih ciljeva koji uključuju optimizaciju i smanjenje troškova poslovanja, jačanje uloge granskih udruženja koja će imati vlastite budžete i jačanje suradnje s drugim poduzetničkim udrugama. Kad ovako vidite ova dva kandidata, kad vidite što o Gospodarskoj komori kažu sami njeni članovi, što javnost kaže o Gospodarskoj komori izbor se činio sasvim logičan i neupitan. Novo je trebalo zamijeniti staro. No članovi Skupštine HGK izgleda da su se prepali najavljenih promjena, velikom većino su izabrali staro umjesto novo, izabrali su Burilovića i njegovu „sjajnu karijeru“, izabrali su biti bliski vladajućima umjesto reformirati se u neovisnu instituciju na usluzi svim svojim članovima. Između vizije kako Gospodarska komora mora biti vođena od poduzetnika i za poduzetnike, izabrali su da Gospodarska komora nastaviti biti mjesto za uhljebljivanje podobnih kadrova ili kako je jedan ministar izjavio nedavno, produžena ruka Vlade. E pa čestitam. Hvala.
I sada idemo na točku dnevnog reda: - Prijedlog zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a, prvo čitanje, P.Z. br. 184 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Sanjin Rukavina, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, cijenjene saborske zastupnice i saborski zastupnici, dame i gospodo. Važećim Zakonom o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a NN br. 133/2020, Vlada je ovlaštena uredbama uređivati pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga HS-a osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja koje prema ustavu RH može uređivati samo HS. Riječ je o zakonskoj razradi ustavne osnove za primjenu zakonodavne delegacije sadržane u odredbama čl. 88. Ustava RH koja se i dalje pokazuje neophodnom za redovito obavljanje temeljnih dužnosti državne vlasti uz poštivanje svih materijalnih i vremenskih ograničenja utvrđenih Ustavom, delegirajućim zakonom i mjerodavnom ustavnosudskom praksom. Temeljna ograničenja zakonodavne delegacije propisana su čl. 88. Ustava, a odnose se na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave koja uređuje isključivo HS organskim zakonima što znači da se navedena pitanja ni u kojem slučaju ne mogu uređivati uredbama na temelju zakonske ovlasti. Pored toga uredbe na temelju zakonske ovlasti kao podzakonski propisi ne mogu imati povratno djelovanje, zabrana retroaktivnosti s time da je delegirana ovlast vremenski ograničena na način da uredba na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana dobivenih ovlasti ako HS ne odluči drukčije. Delegirana ovlaštenja su u dosadašnjoj zakonodavnoj praksi dodatno materijalno ograničena na pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga HS-a osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza, a vremenski su dodatno ograničena na razdoblje u kojem HS redovito ne zasjeda. Budući da ovlast delegirana važećim zakonom prestaje u ustavnom roku od godinu dana od dana njegova stupanja na snagu odnosno 10. prosinca 2021.g. ovim prijedlogom zakona vladu se predlaže i nadalje ovlastiti da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a uvažavajući primjenjiva ustavna ograničenja i dosadašnju zakonodavnu praksu. Prijedlogom zakona predlaže se da Vlada RH na svaku sjednicu HS-a podnese izvješće o uredbama koje je na temelju danih ovlasti donijela između dviju sjednica HS-a odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog HS-a podnese izvješća o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Također predlaže se da uredbe na temelju zakonske ovlasti koje vrijede na dan stupanja na snagu ovog zakona, ostaju na snazi, a najdulje do 30. studenog 2022. Zahvaljujem se na pažnji.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje, prvo je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče. U javnom savjetovanju koje se moglo iščitati u prilogu ovog zakona navedeno je niz komentara i bojazni pojedinaca da će se ovim zakonom nametnuti npr. obavezno cijepljenje, da će se zadirati u prava, zajamčena prava ljudima odnosno građanima. Naravno da prema čl. 88. Ustava je definirano koja se prava ne mogu ipak dirati, pa čisto radi hrvatske javnosti možete li navesti primjere uredbi koje bi pokrivao ovaj zakon, dakle koje vlada može donijeti mimo HS-a u vrijeme kada HS ne zasjeda i kada se neće sazivati izvanredna sjednica Sabora? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Moram naglasiti poštovana saborska zastupnice da ovaj zakon ne dopušta i ne omogućuje donošenje uredbi kojima bi se razrađivale Ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode jer su to pitanja koja uređuju isključivo HS organskim zakonima, što znači da se pitanja obveznog cijepljenja kao ni bilo koja druga pitanja koja se tiču ljudskih prava i temeljnih sloboda ni u kojem slučaju ne mogu uređivati uredbama na temelju zakonskih ovlasti. Ovaj zakon je u potpunosti sukladan odredbama Ustava RH, a uvodno sam naglasio uredbe se mogu donijeti iz tekuće gospodarske politike osim izmjene državnog proračuna i samih propisivanja poreza.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, smatram da je bitno još jednom naglasiti da temeljem ustavne ovlasti iz Članka 88. Ustava RH Hrvatski sabor svake godine, naglašavam svake godine donosi zakon o kojem danas raspravljamo. Znači i koji je istovjetan svake godine i donosi se na rok od 1 godine. Upravo bi volila da taj dio malo pojasnite jer se iz izvješća o provedenom savjetovanju vidljivo je da građani koji su u njemu sudjelovali smatraju da je neka skrivena podloga za donošenje ovog zakona ujedno i krajnji cilj obvezno cijepljenje, uvođenje nekog novog lockdowna i sl. I stoga je jasno vidljivo da dovođenje u vezu ovog zakona i sumnje o oduzimanju ljudskih prava zagarantiranih Ustavom, pa molim malo da pojasnite taj dio.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice ja sam već dijelom većim odgovorio na vaše postavljeno pitanje prethodnoj zastupnici. Slažem se sa vama da ovaj zakon se svaku godinu donosi i on točno precizira na što Vlada može donositi uredbe sa zakonskom osnovom i isključivo u momentu kada Hrvatski sabor ne zasjeda. To je ono ključno što vremenski treba naglasiti. Evo, hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, istaknuli ste jasno da se ovo odnosi isključivo na područje gospodarskih politika osim naravno poreznih politika i samog proračuna. Mene zanima imate li možda pregled koliko je takvih uredbi sa zakonskom osnovom doneseno tijekom protekle godine?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnica, donijet je samo jedna uredba o izmjenama zakona o zdravstvenoj zaštiti. To znači samo jedna uredba je u prošloj godini u periodu od godinu dana donijeta.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, složit ćete se sigurno i piše ovdje u materijalima da je primjena ovog ustavno pravnog instituta odnosno zakonodavne delegacije u stvari odstupanje od temeljnih nadležnosti nositelja zakonodavne i izvršne vlasti. Praksa nam pokazuje da su u stvari te stvari neophodne za redovito obavljanje temeljnih ovlasti državne vlasti što znači sprječavanje nastajanja pravne praznine ali i kontinuiteta. U skladu s odgovorom koji ste dali kolegici Petri gdje sam vas isto htjela pitati koliko uredbi i koja uredbe, možete li onda više reći u stvari na što se ta uredba odnosila odnosno što je ona propisivala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Jasno je propisano u samoj uredbi kada ju je Vlada donijela sa zakonskom snagom na što se ona odnosila tako da je tamo jasno propisano. Ja ne bih sada iščitavati ali je zasigurno ono što je u skladu sa Ustavom RH i apsolutno nisu, nije zloupotrebljavano od stane Vlade RH što se tiče Hrvatskog sabora nikakve ovlasti.
Hvala vam lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prije nego što pređemo na raspravu htio bih samo vam svima reći da ćemo po uobičajenoj praksi po završetku rasprave o ovoj točci prijeći na iznošenje stajališta klubova i zastupnika pa vas molim da onda sve zainteresirane koji u ovom času nisu ovdje obavijestite o toj mogućnosti, a koji jesu ovdje ako su zainteresirani će se javiti. Ja otvaram onda raspravu o ovoj točci i u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Anamarija Blažević. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolega, Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Zakonodavno uporište za donošenje ovog zakona je Ustav odnosno njegov Članak 88. Ustavom je propisana mogućnost Hrvatskom saboru kao zakonodavnom tijelu da ovlasti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga. Pri tome je izričito zabranjeno uređivanje zakonodavnih pitanja koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Također uredbe Vlade na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag. Radi provođenja ove uredbe odredbe Ustava Hrvatski sabor jednom godišnje kao što smo čuli donosi Zakon o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Iz tog zakona razvidno je da je ovlast Vlade da uređuje zakonodavna pitanja uredbom dana za razdoblje u kojem ne zasjeda Hrvatski sabor prema Ustavu, a to je razdoblje od 15. prosinca do 15. siječnja i od 15. srpnja do 15. rujna. Sukladno Ustavu RH takve uredbe prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti. U Članku 1. i 2. ovog prijedloga definirano je ovo vremensko razdoblje kada Vlada može donijeti uredbe dakle 15.12.2021. do 15.1.2022. te 15.7.2022. do 15.9.2022., te što Vlada ne može uređivati uredbama nego je nadležnost isključivo Hrvatskog sabora, a uz ustavne odredbe navedene su još i izmjene proračuna i propisivanje poreza. Nadalje, sukladno Članku 3. ovog prijedloga zakona Vlada RH obvezna je na svaku sjednicu HS podnijeti izvješće o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti iz čl. 1. ovog zakona donijela između dvije sjednice HS odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog HS. U RH je od '93.g. redovito godišnjim delegirajućim zakonima propisana obveza vlade da na svakoj sjednici sabora podnese izvješće o uredbama koje je donijela na temelju zakonske ovlasti između dvije sjednice. Člankom 4. jasno je vremenski ograničeno do kada ovako donesene uredbe ostaju na snazi, a to je određeni datum 30. studeni 2022.g. S danom 7. rujna '21. na temelju Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS od prošle godine donesena je Uredba o izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, dakle samo jedna uredba. U ovom slučaju radilo se o pitanju tekuće gospodarske politike RH, a to je u skladu s čl. 1. ovog zakona odnosno Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS. U toj uredbi mijenjana su 3 članka Zakona o zdravstvenoj zaštiti, a koja su se odnosila na produženje rokova i to su članci iz prijelaznih odredbi važećeg Zakona o zdravstvenoj zaštiti kojima je uređen status zdravstvenih radnika zakupaca u primarnoj zdravstvenoj zaštiti kojima je taj status trebao prestati do 31.12.2019., ali je uredbom produžen do 31.12.2022.g.. Ne donošenje ove uredbe i novog roka rezultiralo bi gubitkom 639 radnih mjesta u primarnoj i zdravstvenoj zaštiti, što bi dovelo i do financijskih učinaka na državni proračun. Dakle, zbog kontinuiteta pružanja primarne zdravstvene zaštite vlada je donijela navedenu uredbu. Čl. 6. prijedloga ovog zakona predviđeno je stupanje na snagu istoga i to 10. prosinca 2021.g. Donošenje ovog zakona potrebno je kako bi se spriječilo nastajanje pravne praznine. U praksi se pokazuje kako je ovaj zakon neophodan za redovito obavljanje temeljnih dužnosti državne vlasti zbog potrebe osiguravanja kontinuiteta državnih poslova uz poštivanje svih materijalnih i vremenskih ograničenja utvrđenih Ustavom RH. Važnost HS istaknuta je u samoj proceduri donošenja ovog zakona odnosno ide kroz dva čitanja u ovom visokom domu. Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona jer doprinosi pravnoj sigurnosti i osigurava redovito obavljanje temeljnih dužnosti državne vlasti. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.