Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, otvaram 5. izvanrednu sjednicu HS-a, kao što sam jučer i najavio. Sve vas srdačno pozdravljam. 5. izvanrednu sjednicu HS-a sazvao sam na zahtjev Vlade RH, a temeljem čl. 220. i 221. Poslovnika HS-a sa dnevnim redom koji vam je dostavljen u pozivu. Prvo ćemo raspraviti: 1. Prijedlog odluke o prihvaćanju Odluke vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, EURATOM, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 43, 1. Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 36, 1. A) Izvješće o konzultacijama u vezi s namjerom proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru B) Prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru. Kako sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda nema, utvrđujem da smo usvojili dnevni red 5. izvanredne sjednice.
I posljednji je g. Miro Bulj koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Narode moj, jedan od velikih problema koje ćemo, imamo i imat ćemo je gospodarenje otpada u Dalmaciji. U Splitsko-dalmatinskoj županiji jedan štetan projekat na Lećevici, CGO je već 20-tak godina, 2000.g. je pokrenut, potrošeni su ogromni novci za puste direktore, v.d. ravnatelje, zaposlenike međutim, apsolutno ništa nije napravljeno, a novac je potrošen. Inače taj štetan projekat koji je predviđen na kršu gdje će imat velik utjecaj na pitke vode, izvore na tom području, umjesto da zaštitimo to područje mi smo išli sa tim Hrvatske što sa tim lošim rješenjem i šta se dogodilo? Dogodilo se da danas imamo javnu nabavu koju su nedavno raspisali, predviđeni su radovi od 300 milijuna kuna, a na kraju najmanja ponuda je 680 milijona kuna. A davno je još Ante Sanader, potpredsjednik sabora kao župan obećao da će biti riješen taj problem gospodarenja otpada, tako da nas čeka napuljski scenarij i u Splitu i svim gradovima i cijeloj županiji, a znamo da je Splitsko-dalmatinska županija sa svojim otocima jedan od najvećih turističkih, posjeta imamo na tome području i turizam je dole vrlo bitan, a naravno i ekologija, tako da smo ugrozili turizam, naše vode kao pitki, pitke vode kao resurs koji smo trebali staviti, al niste nas podržali u prošlom mandatu, a i u ovome ćemo inzistirati na tome da uđe u ustavnu kategoriju zaštita pitkih voda kao osnovno ljudsko pravo jer je to potencijal. To je naš resurs. Na burzi prije nekoliko dana uz naftu stoje pitke vode. To je naš potencijal kojega moramo čuvati. Međutim, da bi se županija izvukla od svog ne rada, ne mara CGO gdje je utučeno 35 milijona kuna davali su sa ministrom ugroze i okoliša Ćorićom nekakva nebulozna rješenja. To rješenje je bilo da se otpad, komunalni otpad iz Vrgorca 120 kilometara prevozi u Sinj. I sad jedno, to smo naravno, to sam zaustavio neće to napraviti da ugrožavaju moju rijeku Cetinu, sjetili se oni Cetine, a Vrgorčanima će bit puno skuplje zato šta 120 kilometara autoputom sa starim kamionima ugrožavaju i promet, tako da imamo puno stvari koje, puno elemenata koje su katastrofalne. Al da bi se ministar Ćorić pohvalio kako je on riješio problem i nekoliko tih odlagališta zatvorio, čini mi se 17 odlagališta da bi se reklo EU vidite kako mi radimo. Apsolutno ništa nije napravio. Imamo primjer dobrog gospodarenja otpada na otoku Krku gdje se razdvaja već veliki dio i smeće nije samo, otpad nije samo smeće, otpad su i radna mjesta, tako da je ugrožena doli i turizam će bit ugrožena naravno i naša ekologija, naše vode i svi resursi na tome području. I pade sada županu na pamet Bobanu, Anti Sanaderu, od velike mudrosti vođenja županije, pade im rješenje da će oni, u tom projektu imaju pretovarne stanice i gdje će pretovarna stanica u gospodarsku zonu Kukuzovce-Sinj, a imamo odlagalište otpada. Ja sam očekivao stvarno da će oni kad sam vidio, oni su čak i pisali naslove, slali su priopćenja kako ovaj Sinju će božićnica od 5,5 milijona kuna, premda Sinj puno više zaslužuje, cetinski kraj i cijela Dalmatinska zagora, ja sam mislio da je to nekakav projekt da ovdje gospodarstvenike ulažu u brzu cestu spoj Sinja sa, sa autoputom gdje bi Sinj postao i cetinski kraj gdje bi postali predgrađe Splita, imali bi potencijal razvoja kojega imamo. Međutim, oni nama umjesto gospodarstvenika na gospodarsku zonu gdje je uloženu 100 milijona kuna, što lokalnih, što državne razine, oni nama drito ni manje ni više nego smeće. I sad dok se riješi CGO želi nam na gospodarskoj zonu, na kršu, tu imati pretovarnu stanicu. To se može raditi u obuhvatima postojećih odlagališta, a ne u gospodarskim zonama. Inače prošle su 3.g. otkad je u Splitu bila sjednica vlade, 2 milijarde kuna projekata, vidim da slobodnu, danas po novinama „Slobodna Dalmacija“ i svi ostali mediji pišu brojne projekte koje će dati Hrvatske ceste, infrastrukture. Znate kolko je uloženo 2 milijarde kuna projekata prije 3.g.? Nula, ništa, ništa nije uloženo. Nula ste uložili u Splitsko-dalmatinsku županiju, u moju Zagoru, u moj cetinski kraj. Sramite se.
Prelazimo sada na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je gospođa koja niste vi, prvo je gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja sam se isto malo zbunila kad sam vidjela kolegu, ali dobro. Evo poštovane kolegice i kolege. Ima tome već neko vrijeme odnosno mjeseci su prošli kako se naš premijer slavodobitno vratio iz Bruxellesa govoreći o tome kako je tamo ni manje ni više nego osigurano 20 milijardi eura za Hrvatsku za obnovu od potresa, za oporavak od korona krize, za zeleni razvoj i … vrsta i tipova. Premijer nam se držao kao da je maltene taj novac donio sa sobom u džepu. Dobro, ne baš u džepu ali barem u nekoj crnoj torbi i to ravno u središnjicu HDZ-a. Ali eto ja se danas pitam nekih pet mjeseci poslije toga, kada će zapravo početi stizati taj silni novac. Prošlo je već pola godina, a od pripremnih koraka za povlačenje tog novca ni traga ni glasa. Dobro, bilo je problema u Uniji oko dogovora među članicama, ali ja danas javno postavljam pitanje, premijeru, Vladi i njegovoj saborskoj većini što se u tih pola godine činilo da bi novac počeo stizati? I odmah ću vam dati i odgovor jer ovo je Hrvatska, a u Hrvatskoj je na vlasti HDZ i nije se činilo ništa. Ja znam da bi oni mogli kao i za interpelaciju o zdravstvu napisati 20 stranica mjera koje se tobože poduzimaju, ali i dalje smo najlošiji u Europi. G. Plenković je 29. srpnja ove godine tu u HS kad nas je izvještavao o sastancima Europskog Vijeća rekao da će nacionalni plan oporavka predstaviti u Saboru do kraja godine. Vi ga kolegice i kolege vidite na dnevnom redu? Ja ne vidim. Taj plan se prvo morao napraviti na onda raspraviti i usvojiti u Saboru, osim ako i tu ne kane potpuno zaobići Sabor i to me ne bi čudilo. Europska komisija je pozvala članice da već od sredine listopada počnu dostavljati nacrte svojih planova. Sad je sredina prosinca, molimo premijera da nam dojavi ako je nacrt slučajno poslao svojim tajnim kanalima za koje nitko ne zna, da to prinese našoj pozornosti. Uopće mi nije jasno kako g. Plenković i njegova Vlada kane iskoristiti prvih 10% sredstava koja se mogu koristiti već iduće godine kad plan još uopće nije napravljen, a postupak odobravanja od Komisije i Vijeća kad je plan gotov može potrajati i nekoliko mjeseci. Podsjećam iz instrumenta „Next Generation“ na raspolaganju nam je 9,4 milijarde eura od toga 5,9 milijarde bespovratno odnosno da se malo ispravim, moglo bi nam biti na raspolaganju, ali već sada se čini da nismo baš najbolje krenuli, inače planovi će se ocjenjivati po tome kako se uklapaju u ciljeve zelenog razvoja s posebnim naglaskom na digitalne tehnologije, čistu energiju i energetsku učinkovitost. Ista ta Komisija koja će ih ocjenjivati Hrvatskoj je nedavno dala opomenu zato što mjesecima kasnimo sa Strategijom energetske obnove zagrada. Isto tako ne znamo uopće koliko puta sam ja osobno upozoravala na to da Hrvatska i dalje nema usvojenu strategiju … razvoja i po digitalnoj konkurentnosti smo nažalost na dnu Europe. Dakle, nije se napravilo ništa osim što je u međuvremenu u javnu raspravu poslana Strategija razvoja do 2030., sama po sebi mogla bi biti dobra stvar. Šteta da je ova naša kandidat za Guinnessovu knjigu rekorda u kategoriji najviše bez sadržajnih općih mjesta u jednom tekstu o tome koliko je koštalo ovaj put neću govoriti. Kako stvari sada stoje? Od novca u crnoj torbi nećemo vidjeti ništa. Ne bi to zapravo bilo ni čudno od HDZ-a, nije nam to ni prvi put. Čudno bi bilo da se prime ozbiljnog posla i konačno naprave neki iskorak za vlastitu zemlju, ali nažalost kao sa interpelacijom o zdravstvu koju su bahato odbili, jedino što zaista znaju biti najlošiji u Europi kako u borbi protiv korone tako i u korištenju europskog novca. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nego sam rekao gđa. Anka Mrak Taritaš iznosila je stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. g. Goran Ivanović iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene kolege i kolegice. Evo možda sa nekih težih tema rekao bi na jednu temu koja prečesto prolazi ispod radara rekao bi da je riječ o sektoru koji je vrlo ugrožen ovom korona krizom. Naravno, riječ je o kulturnom sektoru. Kulturni radnici i djelatnici su sigurno jedan od najkreativnijih dijelova hrvatskog društva i sigurno zaslužuju pažnju. Pa dozvolite da u ovih 5 minuta progovorim o mjerama koje je poduzela Vlada RH i Ministarstvo kulture i medija da bi očuvala onaj najkreativniji, rekao bi, dio Hrvatske, a to je naš identitet i naša kultura. Čim je krenula ova korona kriza vlada i ministarstvo su bili svjesni da će tom sektoru biti itekako potrebna pomoć. Osigurano je 48 milijona kuna za krizni fond, također je osigurano 35 milijona kuna za provedbu poziva na dostavu projektnih prijedloga. Ja bi rekao da ova cijela priča oko zaštite kulturnog sektora kada je u pitanju korona kriza, se odvijala evo u 3, 3 paketa koja ću evo probati u ovih 5 minuta obrazložiti. Prvi paket mjera je usvojen u razdoblju obustave svih aktivnosti. Sjećamo se sredine ožujka kad je Hrvatska praktički bila u lockdownu i znalo se da se apsolutno neće po tom pitanju ništa moći napraviti, donešena je odluka o odgodi izvršenja ugovorenih programa javnih potreba u kulturi u uvjetima isplate sredstava za odobrene programe u posebnim okolnostima. Također je donesena odluka o obustavi revizije priznatih prava statusa samostalnih umjetnika, samostalni umjetnici su vrlo bitan segment kulturne scene, na razdoblje od 6. mjeseci, naravno ta će mjera vjerojatno biti i produžena. Kulturne i kreativne industrije uvrštene su u vladine mjere za očuvanje radnih mjesta gdje su i ljudi koji rade u ovom segmentu također bili obuhvaćeni onim svim mjerama koje su bile prema cijelom gospodarstvu RH. Također je ministarstvo osiguralo mjere komplementarne sa mjerama HZZO-a, to su bile potpore od 2 do 4.000 kuna svim onim samostalnim umjetnicima i drugim umjetnicima iz kulturnog sektora koji nisu mogli naravno izvoditi svoje programe jel Hrvatska u tom trenutku bila u lockdownu. Agencija za elektroničke medije izvršila je isplatu sredstava Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija za 2020. i također je se donijela odluka o potpori honorarnim medijskim djelatnostima koji zbog epidemije i bolesti Covid-19 otkazana suradnja odnosno onemogućeno im je redovno djelovanje. Drugi paket mjera odnosio se na poticanje i ponovno pokretanje kulturnog života, kao i proizvodnje i distribucije kulturnih sadržaja. Tako je umjetnost i kultura on line u ukupni iznos bespovratnih sredstava uvršten iznos od 35 milijona kuna. Kroz javni poziv poticanja poduzetništva u kulturnim i kreativnim industrijama za 2020.g. također je osigurano 8 milijona kuna. Osigurana su dostatna sredstva za dofinanciranje filmova koji mogu odmah krenuti u snimanje putem Hrvatskog audio vizualnog centra u smislu osiguravanja sredstava potrebnih za pridržavanja preporuka HZJZ. Također tu su još mjere program dodjele državnih potpora u svrhu podrške poduzetnicima u kulturi i kreativnim industrijama i mislim da suradnja i sa HAMAG-BICRO da se tim ljudima pomogne kroz pakete kredita. Treći paket mjera tijekom jeseni 2020.g. pokrenulo je 4 nova programa potpore koji će se realizirati do kraja godine, dodatna sredstva za potporu proizvodnje filmova, javni poziv za potporu i dodjelu troška izvedbe u području kazališne plesne i glazbene, klasična i jazz glazba, djelatnosti, javni poziv za programe digitalne prilagodbe i kreiranje novih kulturnih i edukativnih sadržaja i također poziv za predlaganje koncertnih programa u okviru projekta „Jer svirati se mora“. Ovo je najkraće nabrojeno ono što je vlada i ministarstvo resorno učinilo i moram reći da je evo ministrica 27. studenog održala jednu on line konferenciju sa svim udrugama koje su zainteresirane za provedbu ovih programa i da je dogovoreno da će vlada i u 2021.g. nastaviti raditi i pomagati ljudima koji, ponovo kažem, su najkreativniji dio RH, a to su naši kulturni djelatnici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je g. Vili Matula koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Ispred kluba zeleno-lijevog bloka želim jasno istaknuti da je odluka Vlade sada u trenutku globalne pandemijske krize covida-19 sada kretati u nabavu višenamjenskog borbenog aviona potpuno pogrešna. Javnosti je poznato da je 12. prosinca na Dan hrvatskog ratnog zrakoplovstva Vlada trebala obavijestiti javnost o najboljoj ponudi pristigloj na natječaj za borbene avione. Taj rok je proklizao što nam govori da ponovno postoje problemi u upravljanju procesom nabave borbenog aviona kao što je to bilo u slučaju mandata ministra Krstičevića kada se pokazala zapanjujuća nekompetentnost upravljanja ovako složenim procesom. Klub zeleno-lijevog bloka ne protivi se nabavi borbenog aviona zbog toga što je taj proces nabave zahtjevan i što mu sadašnje odgovorne osobe očito nisu dorasle. Mi se jednostavno ne možemo prestati čuditi kako jedna odgovorna Vlada usred pandemije covida-19 kada imamo pad BDP-a oko 10%, kada su radna mjesta nesigurna kako se odlučuje strateški izdvajati ogromna sredstva, još ne znam točno kolika, za borbene avione. Čak i da nema pandemije otvorilo bi se pitanje prioriteta i smisla ulaganja u borbene avione u zemlji u kojoj previše ljudi živi ispod ili na granici siromaštva s dubokim regionalnim nejednakostima i tisućama ljudi koji iseljavaju. Savršeno nam je jasno da je pitanje nabave borbenog aviona i identitetsko pitanje, pa do neke mjere i pitanje ponosa zemlje koja je nedavno proživjela rat. Ali za klub zeleno-lijevog bloka Jednako je tako pitanje identiteta i pitanje ponosa, vizija zemlje u kojoj nema siromaštva, iz koje mladi ljudi ne odlaze glavom bez obzira, u kojoj ne postoji izražene društvene i regionalne nejednakosti. To moraju biti prioriteti identiteta, prioriteti ponosa, prioriteti razvoja, a kada je nešto prioritet onda u to treba ulagati i novčana sredstva. Čujemo i razumijemo važan argument da se naše ratno zrakoplovstvo nalazi u kritičnoj fazi u smislu ako se sada ne uloži u avion postoji bojazan da se čitava grana obrane ugasi. Ne okrećemo glavu od tog argumenta, ali pitamo se postoje li privremene alternative, kako premostiti tu situaciju, nije li ovo trenutak da jače iskoristimo članstvo u NATO-u da damo priliku novim mladim generacijama pilota kao iskusnim pilotima da ove krizne godine prebrode kroz partnerstvo sa nekim od zemalja članica na način da letimo na partnerskim avionima. Nije li to upravo i prilika da se naši piloti bolje upoznaju s borbenim avionima koje želimo nabaviti, da na kraju krajeva i piloti sudjeluju u donošenju odluke iz vlastitog iskustva letenja, koje avione nabaviti jednom kada naša zemlja bude ekonomski snažnija, a ne na koljenima kao što je upravo sada. Želim otvoriti još jednu dimenziju problem vezan uz nabavu aviona, to je pitanje sigurnosti. Možemo li u Hrvatskoj danas racionalno razgovarati o mogućim prijetnjama, sigurnosnim izazovima ili smo još uvijek opterećeni iskustvom rata, tako da sigurnost, a onda i obranu isključivo shvaćamo kroz oružane snage, policiju i tajne službe. 25.g. od kraja rata u Hrvatskoj mi nismo uspjeli odgovoriti na temeljne sigurnosne izazove koji su doprinjeli tome da je velik broj naših sugrađana i sugrađanki napustio Hrvatsku, a to su politička korupcija, nepovjerenje u pravosuđe, stvaranje društvene i ekonomske nejednakosti, rentna ekonomija, manjak zaštite itd. itd. Nakon svega napao nas je neprijatelj veličine 120 nanometra i okrenuo nas naglavačke. Zdravstveni sustav vodi povijesnu bitku protiv tog nano neprijatelja i sada je jasno da smo više ulagali u javno zdravstvo tu bitku bi lakše dobili. Da smo više ulagali u sustave civilne zaštite danas ne bi imali politički kompromitiran stožer civilne zaštite koji donosi politički, a ne znanstveno utemeljene odluke. Da smo ulagali u sustav civilne zaštite danas bi naši sugrađani osposobljeni kroz sustav civilne zašite mogli raditi s epidemiolozima na detektiranju svih kontakata zaraženih, metode od koje smo zbog kolapsa sustava odustali. Ta metoda spašava živote. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa, hvala vam.
i prelazimo odmah na prvu točku, to je: 1. Prijedlog odluke o prihvaćanju Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, EURATOM Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 113. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za europske poslove. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo kao što je najavljeno i kao što je rečeno ja moram reći da mi je osobno zadovoljstvo i drago da ova točka dolazi u HS, dakle takav je odluka između ostaloga bila da ne bude samo na razini Vlade nego da i u HS-u o njoj raspravimo iz nekoliko razloga. Jedan je između ostaloga da ukažemo naravno na važnost ovakve odluke i dogovora koji je postignut na europskoj razini. O tome dosta proteklih tjedana i mjeseci govorimo u javnosti, a sigurno da je HS onda i mjesto da se na najdetaljniji mogući način, ja bih rekao objektivniji, argumentiraniji način o tome progovori. S druge strane drago mi je i zbog toga što danas se malo veći fokus u ovoj odluci stavlja na nešto što je u pravilu manje u fokusu naših rasprava u javnosti. U pravilu se fokusiramo na ono što je rashodna strana europskog proračuna u slučaju nacionalnih proračuna, to je prihodna strana, dakle pomoći i fondovi EU, ovdje danas između ostaloga govorimo i o prihodnoj strani europskog proračuna, dakle sve ono što mi kao zemlje članice uplaćujemo. Pa ću iskoristiti priliku da u ovom uvodnom govoru, a naravno i kroz odgovore na replike i u raspravi ja mislim ne zbog vas toliko kao zastupnika, vi ste itekako dobro upoznati s ovim detaljima, ali ja bih rekao i zbog hrvatske javnosti malo pobliže objasnimo cijeli taj sustav i kroz brojke i kroz nekakvu strukturu približimo sve te između ostaloga detalje. Dakle, ono što je važno za reći pred nama se odnosno pred vama se nalazi jedna od ključnih zakonodavnih akata EU kojem je svrha osigurati redovno financiranje EU kroz naredno sedmogodišnje razdoblje. Inače ne može niti krenuti financiranje iz ovog programa EU Nove generacije bez same ove odluke odnosno bez njenog donošenja. Kratka retrospektiva povijesna unatrag nekoliko mjeseci, godina, dakle Europska komisija je predložila 26. svibnja ove godine Plan oporavka za Europu kako bi pomogla državama članicama otklanjanju gospodarskih i društvenih posljedica nastalih zbog pandemije korona virusa te doprinijela pokretanju gospodarskog oporavka i otpornosti europskog gospodarstva. Uzimajući u obzir izvanredne okolnosti i posljedice izazvane covid-19 krizom, predložen je koherentan i jedinstven pristup na razini EU kako bi se spriječili daljnji negativni utjecaji na gospodarstva država članica, razinu zaposlenosti i socijalnu koheziju. Čelnici država članica su 21. srpnja postigli dogovor o planu oporavka odnosno „EU za sljedeće generacije“ i Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.-2027. nakon čega je isti usuglašen s Europskim parlamentom 10. studenog te potvrđen od strane Vijeća prije nekoliko dana 14. prosinca. Hrvatska javnost i mi svi skupa smo upoznati s detaljima, međutim nije zgorega i ponoviti odnosno apostrofirati da usvojeni financijski paket se temelji na strateškom konceptu dva osnovna stupa. Jedan je plan za oporavak pod nazivom „EU za sljedeće generacije“ i drugo je Višegodišnji financijski okvir. „EU za sljedeće generacije“ strukturiran je kroz tri osnovna stupa. Prvi stup je potpora državama članicama za investicije i reforme, prije svega kroz mehanizam za oporavak i otpornost. Taj stup također čine i pomoć za oporavak za koheziju europska područja tzv. REACT-EU, potpora zelenom prelasku na klimatski neutralno gospodarstvo kroz ojačani mehanizam za pravednu tranziciju i ojačani europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. Drugi stup usmjeren je na pokretanje gospodarstva EU poticanjem privatnih ulaganja kroz ojačani program InvestEU i poticanje strateških ulaganja kao sastavni dio InvestEU-a I treći stup predstavlja dogovor odnosno odgovor na naučene lekcije iz krize i suočavanje sa europskim strateškim izazovima kroz ojačani mehanizam EU za civilnu zaštitu RESC-EU te ojačani program OBZOR-EUROPA koji bi uključivao financiranje vitalnih istraživanja zdravlja, otpornosti i zelene i digitalne tranzicije. Inače zelena i digitalna tranzicija i ti pojmovi su siguran sam nekoliko puta će biti spomenuti i kroz moj govor, a vjerujem i kroz naše rasprave. Cilj navedenog pristupa je osigurati redovno financiranje EU kroz naredno sedmogodišnje razdoblje, ali isto tako osigurati i gospodarski oporavak od posljedica covid-19 pandemije, ali i jačati otpornost generiranjem rasta i poticanjem ulaganja uz ostvarivanje klimatskih ciljeva i ciljeva digitalizacije. Sredstva „EU za sljedeću generaciju“ iznose ukupno 750 milijardi eura od čega 390 milijardi su bespovratna sredstva, a 360 milijardi eura su zajmovi. Također odmah ću dodati i višegodišnji financijski okvir u iznosi od 1 tisuće i 74 milijarde eura. Dakle, ukupno s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje '21.-'27. EU ima na raspolaganju 1.824,3 milijarde EUR-a, to je vrijednost i ovoga financijska težina ovog paketa. RH u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje '21.-'27. osigurano je 12,8 milijardi EUR-a, dok je u okviru instrumenta EU za slijedeću generaciju ukupno 3,4 milijarde EUR-a, uključujući naravno i sredstva za potres i covid ukupno je RH na raspolaganju 24,2 milijarde EUR-a. Ovdje ću samo kratko apostrofirati. Dakle, RH kada gledamo strukturu, ovdje ću se fokusirati na EU Nove generacije jer što se tiče višegodišnjeg financijskog okvira struktura je dobrim dijelom i poznata i kroz prošlu financijsku perspektivu. Ali što se tiče ovoga novoga čisto da razumijemo, dakle kada gledamo od 750 milijardi EUR-a možemo reći da je otprilike podjela 390:360 između bespovratnih sredstava i zajmova gotovo na razini 50:50%, dakle blago, malo preko 50% bespovratnih u odnosu na blago ispod 50% zajmova. U slučaju RH omjer je još i puno povoljniji. Od ukupnih ovih već spomenutih 10,4 milijarde EUR-a, 2/3 su u obliku bespovratnih sredstava. Najveći iznos kroz Fond za oporavak i otpornost 6 milijardi, međutim REACT-EU 735 milijuna EUR-a, Fond za pravednu tranziciju 96 milijuna EUR-a, Europski poljoprivredni Fond za ruralni razvoj 182 milijuna EUR-a. Dakle, i kada gledate po onim pokazateljima koliki je udio bespovratnih sredstava po glavi stanovnika ili u postotku BDP-a RH je na prvom ili drugom mjestu. Dakle, imamo zaista kvalitetnu naravno omotnicu. I ono što sigurno ćemo apostrofirati svi skupa, na nama svima je sada velika odgovornost da se kroz posao koji traje, mogu vam reći da što se tiče nas na razini vlade, dakle ured premijera i Ministarstvo financija je jedan od ključnih ili glavnih operativaca za koordinaciju i ovdje prisutan državni tajnik Stipe Župan, dakle na razini svih resora radimo na tom dokumentu koji ćemo u konačnici podnijeti Europskoj komisiji kao i sve zemlje članice krajem mjeseca travnja. Međutim, sve ovo vrijeme traju različite vrste konzultacija sa europskim institucijama, mi paralelno sa tim naravno komuniciramo i sa drugim zemljama članicama, između ostaloga da vidimo u kakvom su, u kojim su fazama oni i mogu u ovom trenutku reći da Hrvatska dobro ide, dobro napreduje, međutim naravno izazovi pred sve nas skupa su prije svega da ova kvalitetna omotnica bude pretočena na najbolji mogući način u naše gospodarstvo. Dakle, što se tiče samog instrumenta, ja bih ovdje samo apostrofirao nekoliko ključnih područja na koje je on usmjeren. To su mjere za oporavak tržišta rada, to su mjere socijalne zaštite i zdravstvenog sustava, mjere za oživljavanje potencijala održivog rasta i zapošljavanja radi jačanja kohezije među državama članicama i potpore njihovoj tranziciji prema zelenom i digitalnom gospodarstvu, mjere za pružanje potpore poduzećima pogođenima posljedicom Covid-19 krize, posebno malim i srednjim poduzetnicima, mjere za jačanje strateške autonomije EU u ključnim lancima opskrbe, mjere potpore istraživanju i inovacijama u vezi Covid-19 krizom, mjere izgradnje kapaciteta na razini EU kako bi se povećala pripravnost za buduće krize, poduprla područja EU svojim nastojanjima da ostvare pravednu tranziciju, te pomogla ruralnim područjima otklanjanjima posljedica Covid-19 krize. Naravno, instrumentom se osigurava i krizna potpora partnerskim zemljama kako bi se obnovili i unaprijedili njihovi trgovinski i gospodarski odnosi s EU i ojačala njihova otpornost. Već sam prethodno spomenuo, instrument se financira do iznosa od 750 milijardi EUR-a i to na temelju ovlasti iz čl. 5. odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava. Tako će u narednom razdoblju uspješnost u korištenju Kapitalnih fondova EU imati značajnu ulogu u oporavku svih, pa tako i našeg gospodarstva. Što se tiče spomenutoga cijenjene zastupnice i zastupnici, dakle ovdje bih istaknuo upravo ključnu ulogu u cijelom procesu financiranja kroz naredno 7.-godišnje razdoblje u ovoj odluci Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU za koju vam je Vlada RH upravo i uputila prijedlog odluke o prihvaćanju, što i je zapravo predmet i tema odnosno točka naše rasprave danas. Sustav vlastitih sredstava EU predmet je rasprava već dulji niz godina. Inače da samo pojednostavimo, dakle vlastita sredstva EU čine prihodovnu stranu proračuna EU, te su osmišljena s ciljem osiguravanja dugoročnog financiranja politika EU pri čemu jamče pouzdan i čvrst okvir prihoda koji poštuje načelo uravnoteženosti. Međutim, potreba za značajnim poboljšanjima na prihodnoj strani proračuna EU dodatno je naglašena u kontekstu odluke Europskog vijeća iz srpnja 2020.g. o višegodišnjem financijskom okviru '21.-'27., ali i uspostavi instrumenta EU za slijedeće generacije. Kako smo i spomenuli, gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću covid potvrđuju važnost osiguravanja dovoljnih financijskih kapaciteta unije u slučaju negativnih utjecaja na gospodarstvo. Unija dakle u skladu s Ugovorom o funkcioniranju EU sebi osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika. Ovlast komisije, Europske komisije za uzimanje zajma odnosno zaduživanje na međunarodnim tržištima kapitala i međunarodnim financijskim tržištima u iznosu od 750 milijardi EUR-a isključivo za potrebe financiranja mjera za suočavanje s posljedicama krize uzrokovane bolešću Covid-19 usko je povezana s povećanjem gornje granice vlastitih sredstava na temelju ove odluke i u konačnici s funkcioniranjem sustava samog, sustava vlastitih sredstava EU. Što se tiče samog sustava dozvolite kratki osvrt. Vratit ću se još u 1970. kada je reformom iz te godine zapravo po prvi puta uspostavljen sustav vlastitih sredstava, te se od tada proračunski prihodi EU uređuju pravnim aktom pod nazivom „Odluka vijeća o sustavu vlastitih sredstava“. Čl. 311. Ugovora o funkcioniranju EU propisano je da EU osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika. Ne dovodeći u pitanje ostale prihode, proračun EU se u cijelosti financira iz vlastitih sredstava. Vijeće EU odlučujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom jednoglasno i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom usvaja odluku kojom se uređuju odredbe u sustavu vlastitih sredstava, a ta odluka stupa na snagu tek nakon što ju sve države članice odobre u skladu sa svojim ustavnim ovlaštenjima. Pojmom vlastitih sredstava, naravno, su financijska sredstva kojima EU ima na raspolaganju. Postojeći sustav vlastitih sredstava u kontekstu trenutnog višegodišnjeg financijskog okvira čine tri glavne kategorije. Tzv. tradicionalna vlastita sredstva, koja se najvećim dijelom odnose na prihode od carine, dakle carine na uvoz roba i usluga iz trećih zemalja; vlastita sredstvo koje se temelji na porezu na dodanu vrijednost te vlastito sredstvo koje se temelji na bruto nacionalnom dohotku. Ovdje po kontekstu terminologije europskoj se koristi bruto nacionalni dohodak, dok mi u pravilu doma govorimo o bruto domaćem proizvodu. Razlika je, makroekonomisti to znaju, da li sumirate sve što su robe i proizvode u jednoj zemlji se proizvele i učinile ili nacionalni izvori. Tu je razlika što se tiče našeg konkretnog slučaja, kao i brojnim drugim zemljama, razlike nisu toliko velike, ali samo da znamo čisto terminološki, da u ovoj terminologiji europskoj, vezano za ovu temu se koristi bruto nacionalni dohodak. Dakle, dok se prihode od tradicionalnih vlastitih sredstava slijevaju izravno u proračun EU, dakle od 100 kuna, recimo, ili eura uvezenih, dakle carine na uvezenu robu iz trećih zemalja, u ovom trenutku 75 je odmah prihod proračuna EU, 25 kuna ili 25% se zadržava zemljama članicama, obzirom da hrvatska carina, njemačka carina ili bilo koja druga carina pojedinačnih zemalja članica, imaju neke, naravno, svoje administrativne troškove za provedbu toga. Također, što se tiče prihoda na temelju poreza na dodanu vrijednost i bruto nacionalnog dohotka su ustvari nacionalni doprinosi koje države članice stavljaju na raspolaganju proračunu EU. Ovo, ovaj dio što se tiče bruto nacionalnog dohotka, on je bio originalno osmišljen kao rezidualna stavka da zatvori cijelu konstrukciju, danas je trenutno on 70% ukupnog, ukupne prihodne stane, odnosno ukupne strukture vlastitih sredstava. To je iz one reforme iz 1988. g. Inače, EU komisija je prije korone, 2018. g. predložila već reviziju, međutim, obzirom na koronu, ta revizija je doživjela i određene modifikacije, pa onaj konačni prijedlog koji je zapravo nama ovdje na stolu su zapravo revizija novih izvora vlastitih sredstava te dodatno povećanje gornjih granica u svrhu financiranja instrumenta za oporavak. Potrebna, kako su potreba iznimna sredstva, tako se na ovaj način moraju između ostaloga i u financijskoj perspektivi koja je ispred nas, kao takva osigurati. Ovlast, već sam spomenuo vezano za uzimanje duga, odnosno zaduživanje na međunarodnim tržištima kapitala, ali što se tiče gornje granice za vlastita sredstva kojima se propisuje maksimalni godišnji iznos plaćanja država članica u proračunu EU usvojeno je povećanje s trenutnih 1,2% bruto nacionalnog dohotka, na 1,4, kao trajno, a onda samo isključivo vezano za pandemiju Covid još dodatnih 0,6 na 2% bruto nacionalnog dohotka. Ovdje moram samo jasno napomenuti, trenutno je 1,2% bruto nacionalnog dohotka, ali vi sami dobro znate da Hrvatska, kao i sve zemlje članice i cijeli proračun je trenutno na razini de facto od 1, dakle gornja granica je nekih 20-tak posto iznad one stvarne razine koju zemlje članice uplaćuju, odnosno koja je ukupna visina proračuna, a ova, između ostaloga, intervencija u povećavanje gornje granice je dobrim dijelom vezana, između ostaloga, za ove okolnosti, da se osiguraju ta sredstva. To ne znači nužno da će doći do povećanja naših uplata u idućim godinama. Ja ću vam pokazati, odnosno reći brojke koje imamo za iduće 3 godine, međutim, jako je važan upravo ovaj prostor koji postoji, razlika između te gornje granice i ono ga što stvarno zemlje članice uplaćuju, između ostaloga i zbog samog kreditnog rejtinga EU odnosno EU komisije. Između ostaloga, cilj je bio zadržati Triple A, dakle najviši mogući kreditni rejting, da se i ova sredstva koja se pozajmljuju na međunarodnim tržištima kapitala ostvare po najboljim mogućim uvjetima, što proteklih tjedana smo čuli, mi smo izvještavali sa razine Vlade i prve tranše onog poznatog projekta i programa Shore, vidjeli ste i sami na ročnost od 5 do 30 godina, od negativnih kamata do 0,0 nešto, dakle jako niskih i jako povoljnih kamata. Što se tiče same odluke, dozvolite tu da samo kažem dakle, samom odlukom propisane su kategorije vlastitih sredstava i posebne metode njihova izračuna, gornje granice vlastitih sredstava, upotreba sredstava pozajmljena na tržištima kapitala u kontekstu izvanrednih i privremenih dodatnih sredstava za suočavanje s posljedicama krize, izvanredno i privremeno povećanje gornje granica, već spomenuto, načelo univerzalnosti, dakle da se koristi za sve namjene, prijenos viška ako nešto nije utrošeno ide u iduću godinu te prikupljanje vlastitih sredstava i njihovo stavljanje na raspolaganje Komisiji. Glavni elementi nove odluke su uvođenje novog vlastitog sredstva od nereciklirane plastike uz primjenjivanje godišnjeg paušalnog smanjenja iznosa za ukupno 17 zemalja, uključujući RH. Za nas će to značiti nekih 13 milijuna eura manje nego što bi inače plaćali bez ove odluke. Reforma vlastitog sredstva od poreza na dodanu vrijednost koji će se računati pomoći prosječne ponderirane stope, kao i sada, zadržavanje tog, tzv. KEP-inga od 50% bruto nacionalnog dohotka, Hrvatska je jedna od 5 zemalja koja ima taj KEP, uz jedinstvenu stopu od 0,3%. Zadržava se sustav korekcija za doprinos od bruto nacionalnog dohotka za Austriju, Dansku, Nizozemsku, Švedsku i Njemačku. Već spomenuto trajno i privremeno povećanje gornjih granica, već spomenuto davanje mandata Komsiji da se zaduži do 750 milijardi eura te zadržavanje državama članicama tih 25% od prikupljenih tradicionalnih vlastitih sredstava. U jednoj od revizija, predloženih revizija, prije Covida bio je prijedlog da se taj postotak spusti na 10. On ostaje sada 25%, što je bolje, naravno za naš proračun. U svakom slučaju, ovdje je, ja bih rekao, jedna važna odluka, ako, evo, u zadnjih minutu i pol, da probam sumirati sve ovo što sam rekao i na neki način istaknuti one najvažnije pointe, dakle Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU uređuju se sustav financiranja EU koji se trenutno sastoji iz 3 glavne kategorije prihoda, odnosno 3 grupe vlastitih sredstava. Tradicionalna vlastita sredstva kao najveći dio, kojeg najveći dio čine carine, porez na dodanu vrijednost, bruto nacionalni dohodak. Postignutim dogovorom oko paketa dolazi do određenih reformi, prije svega nova kategorija prihoda temeljem vlastitih sredstava od nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada koji bi stupio na snagu već 1.1. iduće godine. To nije novi porez, nije novi namet, nego za isti taj iznos će se umanjiti doprinos od svake zemlje po osnovi uplate po bruto nacionalnom dohotku. Međutim u isto vrijeme u perspektivi idućih godina predviđena je mogućnost uvođenja dodatnih izvora prihoda temeljenih na digitalnoj pristojbi onaj digital tax, mehanizmu granične prilagodbe emisije ugljika, porezu na financijske transakcije te prihode od prodaje na dražbi u okviru europskog sustava trgovanja emisijama. Predloženo je vrlo jasan vremenski okvir kada će Europska komisija izlaziti sa određenim prijedlozima i ja vam mogu reći da neke od ovih tema koje su recimo u različitim formacijama vijeća pa tako uključujući i formacije vijeća kojem osobno prisustvujem, Vijeće ministara financija već dulji niz godina, a možemo reći i desetljeće se raspravlja. Dakle, u svakom slučaju ta mogućnost kao takva je predviđena i to je također jedna od snaga ove same odluke. Evo hvala vam lijepo.
Hvala vam potpredsjedniku Vlade i ministru financija. Imamo 10 replika, prva je kolegica Petir. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Gospodine potpredsjedniče Vlade. Čestitam prije svega na postignutom dogovoru oko Višegodišnjeg financijskog okvira gdje je Hrvatska dobila 24,2 milijarde eura za desetgodišnje razdoblje kako bi pridonijeli oporavku, ali i razvitku gospodarstva i naravno poljoprivrede koja je meni izuzetno važna. Često se može čuti u javnosti jedna dezinformacija da Hrvatska ulaže u europski proračun više nego što dobiva pa bih voljela čuti vaš točan izračun, negdje prema mojim procjenama na jedan uloženi euro dobivamo više od četiri eura, ali možda vi znate točnije brojke. Također u okviru ovog dogovora koji je postignut i reforme prihodovne strane proračuna uvodi se nova kategorija prihoda temeljem vlastitih sredstava od nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada pa smo također čuli ovdje u sabornici da su neki zastupnici dezinformirali javnost i govorili da je riječ o novom porezu koje će hrvatski građani trebati plaćati. Koliko ja znam nije riječ o novom porezu pa vas molim pojašnjenje? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice. Krenut ću od ovog zadnjega, u zadnjem dijelu svog uvodnog govora sam to upravo rekao, dakle ne govori se o nekom novom porezu ili nekom novom nametu, dakle statistički se prati upravo ovaj dio koji se tiče nerecikliranog plastičnog otpada i primjenjuje jednaki postotak odnosno 0,8 eura po gramu na sve zemlje članice. Za isti iznos koji će se izračunati uključujući ovu korekciju za 17 zemalja članica, uključujući i Hrvatsku će se umanjiti naš doprinos po osnovi bruto nacionalnog dohotka. Dakle, što se tiče ukupnog financijskog dijela on je isti. Inače, vezano za ovaj prvi vaš dio, to je ja bih rekao jako važno za spomenuti, namjerno sam ove brojke sačuvao za replike da ih još jasnije naglasimo. Ove godine u proračunu mi ćemo iz državnog proračuna isplatiti 4 milijarde kuna u proračun EU, proteklih godina tu smo negdje na razinama između 3,5 i 4 milijarde. Kada sve skupa sumiramo od 1.7.2013. do danas 30 milijardi kuna je više povučeno nego što smo uplatili u proračun EU.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani ministre. Rekli ste niste zapravo stigli valjda reći u naredne tri godine koliko ćemo uplaćivati prema ovim novim izračunima, pa molim vas evo te brojke.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Dakle, za iduću godinu iznos od 4,4 milijarde, 4,5 2022. i 4,6 ili 4,659 milijardi kuna 2023.g. Nastavno i na prethodnu repliku, što se tiče okvira koji imamo za iduće tri godine koliko ćemo uplaćivati u proračun EU, financijske perspektive i „EU Nove generacije“ dakle treba apostrofirati da mi trenutno taj odnos koji imamo i kada gledamo na otprilike jednu kunu ili jedan euro uplaćeni oko do tri eura otprilike onaj koliki je povrat nazad u smislu apsorpcije, sada sa ovom financijskom perspektivom to ide na preko četiri čak i blizu pet eura. Dakle, kapacitet i potencijal koji kao takav imamo. Ono što je važno spomenuti u ostatku replike, kao što sam i spominjao kako na razini EU od ovih ukupnih 4 do 4,5 ili 4,7 milijardi kuna najveći dio je po osnovi bruto nacionalnog dohotka, ali to se sve jasno vidi u državnom proračunu. Hvala.
Hvala. Kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče na riječi. Poštovani ministre. Kazali ste maloprije da smo u razdoblju 2013.-2020. preko 30 milijardi kuna povukli više, zaboravlja se da smo povlačili iz predpristupnih fondova prije nego što smo postali članica EU, također europska sredstva. Jasno mi je da ovaj Višegodišnji financijski okvir do 2027. predviđa ovu reformu prihodovnog proračuna EU i da se uvodi ova nova kategorija prihoda od nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada što je u skladu sa Strategijom EU, Strategijom zelene tranzicije i održivog gospodarstva. Iako ste već odgovorili kolegici Petir, ja bih vas molio još jednom to je jako važno zbog građana, da se zna da li je to novi namet koji će u konačnici porezni obveznici plaćati ili ne i ovaj dio koji će kompenzirati se u smislu smanjenja našeg doprinosa na temelju našeg bruto nacionalnog doprinosa?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Evo vrlo jasno i vezano na prethodne replike, kao što sam rekao ne radi se o novoj kategoriji prihoda proračuna ni novom nametu niti porezu, prije svega se temelji na statističkim podacima o količinama nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada kao nacionalni doprinos pojedinih zemalja. 0,8 eura po kilogramu nerecikliranog plastičnog otpada je za sve zemlje s tim da u slučaju ovih spomenutih zemalja ima određenih korekcija odnosno umanjenja pa tako i za Hrvatsku. Već smo to predvidjeli u proračunu za iduću godinu jer kao što sam maloprije uvaženom zastupniku Lalovcu odgovorio na njegov upit odnosno repliku od 4,4 milijarde recimo za iduću godinu ukupnog iznosa 3,2 milijarde po osnovi bruto nacionalnog dohotka, ova plastika nereciklirana 121 milijun 760 tisuća, PDV 116 milijuna, rabati za spomenutih pet zemalja 212 i ovaj što se tiče trgovanja emisijskim plinovima 280 milijuna, dakle vrlo jasni izračuni koji su već sada kao takvi napravljeni i uklopljeni u sam proračun države. Hvala.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Važno je napomenuti u smislu sveg ovog i državnog proračuna, a isto tako i europskog koliko znači i fond solidarnosti koji postoji pri EU odnosno fond u, odnosno europskom proračunu, pa je samo evo za posljedice ovog potresa u Zagrebu predviđeno preko 680 milijuna EUR-a, od čega je još u kolovozu isplaćeno predujam od 88 milijuna EUR-a. Dakle, sve su to itekako važni, važni momenti koji nam evo pomažu da uzrokovani ovakvim posljedicama elementarnih nepogoda zapravo ta solidarnost itekako puno znači za oporavak kako Hrvatske tako i drugih članica EU.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo, da ja sam isto propustio u uvodnom dijelu, al drago mi je i hvala vam da ste u replici spomenuli uz ova dva ključna izvora naravno još i Fond solidarnosti. Nažalost, za posljedice i suočavanje sa posljedicama od potresa u Gradu Zagrebu i dvije okolne odnosno dvije županije koje su osjetile te posljedice u iznosu od 687, kad se tome doda i onaj zdravstveni dio, malo i preko 700 milijuna EUR-a. Jedan dio sredstava je već stigao u smislu predujma, a evo mogu reći da preostali dio sredstava upravo stiže jel, dakle u smislu priljeva u državnu blagajnu će se i preostali dio sredstava dogoditi u ovoj godini, a naravno ćemo ga trošiti sukladno planu i onome svemu što smo govorili. I onda kada to sve skupa uklopimo sa još ovim brojkama o kojima smo govorili, možda još jedanput spomenuti da na jedan EUR-o ili jednu kunu koju uplaćujemo u proračun EU u slijedećih 7.g. nama je na raspolaganju 5 EUR-a ili 5 kuna, dakle odnos 1:5, što mislim da za hrvatske građane je sigurno možda i najvažnija poruka, između ostalog ove naše današnje rasprave.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani ministre. Pa i u HS od pojedinih zastupnika često puta čujemo propitkivanje oko svrhovitosti, rekao bih, i isplativosti članstva Hrvatske u EU. Do sada je od pristupanja Hrvatske u punopravno članstvo EU, Hrvatska bila … [[Govornik se ne razumije]] čini mi se prema vašim podacima u iznosu od 29 milijardi kuna. S obzirom da je pred nama i višegodišnji financijski okvir, s obzirom da je pred nama i plan oporavka i otpornosti odnosno EU Nove generacije, interesira me hoće li prema tim podacima Hrvatska u idućih 7.g. imati na raspolaganju više od 140 milijardi kuna u odnosu na naš doprinos financiranju EU ili je to nekakva šarena laža, kako oni žele predstaviti ovdje?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ovo su vrlo egzaktni i vrlo čisti podaci da ne mogu bit čistiji. Ono što sam rekao, dakle izuzetno kvalitetna omotnica, 1:5 na jedan EUR-o, 5 EUR-a koje imamo na raspolaganju. S druge strane kada gledamo i ovu ukupnu bilancu proteklih godina otkad je naše formalno članstvo, dakle 30-tak milijardi kuna više nego što smo uplatili. Kada gledamo recimo zadnje raspoložive podatke za 2019.g. Hrvatska je među 4 odnosno 5 zemalja koje su imale najveću tu upravo taj odnos kao zemlja primateljica sredstava u odnosu na ono što je platila, dakle jedna od onih zemalja kojima je ta razlika između onoga što je uplaćeno i što je povučeno preko 3% bruto nacionalnog dohotka i to je sigurno jako dobra stvar i to je između ostaloga kada gledamo u ovom financijskom dijelu uvijek treba apostrofirati koje su to blagodati i koristi od našeg formalnog članstva u EU. Sada naravno kada govorimo o covidu onda vidimo da nisu samo financijske stvari nego [[Upadica: Hvala]] krenimo i na cjepivo i na sve ostalo.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, pa često čujemo ovdje u HS da mi kao vlast apsolutno ništa ne znamo kad govorimo o tim sredstvima koja dolaze iz EU, posebno iz jednog kluba kojeg danas nema, ne znam možda spavaju kada treba raspravljati o ovoj točki koja je itekako važna za naš budući život, čujemo da smo vlada koja ne zna, da nismo povukli sredstva, da nemamo programe, da je to više plod sreće nego znanja, da nije ovih, ovi novci koji se sada tu nalaze ispred nas ili u nekoj perspektivi budućnosti da to nije znanje ove vlade ili premijera nego da je to jednako moguća i sreća nekakva. Ima li uopće kriterija za sve ovo o čemu mi danas pričamo, da li se to zaista dobiva na sreću ili za to ipak treba imat nešto znanja, iza toga treba stajat nekakav rad i program i zbog čega ovaj mi kao država moramo slušati, kažem, i te priče da nam se nije isplatilo članstvo u EU? Kada stalno govorimo o brojkama, možete nam reć do 2023. kada završava ovaj, ajmo reć, 7.-godišnji okvir [[Upadica: Hvala]] koliki će bit benefit u odnosu na ono što ćemo uplatiti, nekakav okvirni iznos?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo, brojke i bilancu do sada, kao i ovu perspektivu unaprijed već govorimo. Referirao bi se između ostaloga na ovaj dio koji ste rekli da li je to i bila naša aktivna uloga u samoj omotnici, ja mislim da je više nego evidentno. Proteklih mjeseci smo svi skupa pratili, u nekim trenucima čak ja bih rekao možda i dijelom dramatične situacije, razgovore, duljinu trajanja i sve ono što je izlazilo u javnost na razini čelnika. Predsjednik vlade Andrej Plenković je osobno prisustvovao tome, znate i sami, svi dobro znamo koja je njegova uloga bila i na razini pojedinih grupacija u okviru čelnika zemalja članica, a naravno prije svega braneći interese i štiteći interese RH. I ove brojke o kojima sam rekao, ukupne brojke da na razini cijele EU govorimo o 50:50% odnos bespovratnih sredstava, a kod nas su one 2/3. Da smo zadržali određene postotke koji su nama bili važni, nacionalno financiranje odnosno sufinanciranje, pretfinanciranje, sve ove stvari o kojima sam [[Upadica: Hvala]] sada rekao, mislim zapravo pokazuju da su plod svega ovoga koje smo uložili u to. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, rekli ste da RH ima izuzetno kvalitetnu nacionalnu omotnicu, što se slažem zapravo, ali za povlačenje tih sredstava trebaju nam i kompetentni djelatnici odnosno djelatnici u javnoj upravi. Koliko je zapravo Ministarstvo financija spremno i koliko je predvidjelo sredstava za zapošljavanje novih djelatnika za edukaciju i zapravo za, za povećanje njihovih plaća koje ne smiju biti zapravo iste kao drugih djelatnika jer je to zahtjevniji posao? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dobro ste rekli, naravno i to je nešto što sam i sam osobno rekao na početku, dakle, mislim da se možemo složiti da je vrlo kvalitetna, vrlo izdašna omotnica, ali naravno, izazov sada je za sve nas skupa zajedničkim snagama da prionemo poslu i da učinimo sve kako bi ovaj pripremni dio, a onda kada krene i faza implementacije, što se moguće bolje pretočila u hrvatsko gospodarstvo i u hrvatsko društvo kao takvo. Svi resori su uključeni i uz dužno poštovanje prema ovoj tematici, dakle svima nama koji radimo u državnoj i javnoj službi, ovo je sastavni dio našeg posla i zadatka. Dakle predviđanja i povećanja plaća su na tragu onoga što vodimo dijalog sa socijalnim partnerima svih ovih godina. Znate i sami da i unatoč ovim teškim okolnostima koje jesu, predvidjeli smo i dodatna povećanja i materijalnih i općenito plaća državnih i javnih službenika, da se da određeni, između ostaloga i poticaj i stimulans, da se nastavi, ja bih rekao, smjerom da imamo što učinkovitiju i javnu i državnu upravu.
Hvala. Sada će replicirati kolega Matula, izvolite.
Hvala vam. Uvaženi ministre, to da najviše dobivamo u Europi od Europe, ima li to ikakve veze sa time da trenutno najgore stojimo u Europi? I ekonomski pa čak i po ovoj Covid krizi? Zato što najmanje imamo, ima li to ikakve veze? Ili to stvarno ima jedino veze sa znanjem premijera Plenkovića, kao što ovdje čujemo od HDZ-a i recite nam molim vas, ovo na što ste aludirali ili je ipak najvažnije da se istrgovalo tada, to je to znanje, upravo ste aludirali da nam je plaćeno jer smo izlobirali mimo špicen kandidata sadašnju europsku vlast?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Dakle sigurno je da jako puno elemenata utječe na, između ostalog, ove brojke o kojima govorimo dosadašnje, ali isto tako koji se tiče same perspektive, u smislu naših obveza i uplata, to je manje-više algoritam jasan koji se tiče ove strukture koji sam upravo prezentirao. Sama apsorpcija najvećim dijelom zapravo ovisi o pojedinim zemljama članicama. Koliko su razvile administrativne kapacitete, ovo što je maloprije i uvažena zastupnica spomenula, koliko se svaka pojedina zemlje je spremna i sposobna povući sredstava, a naravno, namjena i namjera tih sredstava je da se čini ravnomjerniji regionalni razvitak svih zemalja članica i naravno kad gledamo ukupnu bilancu da su one zemlje koje su uplatitelj, .../nerazumljivo/... neto uplatiteljice u državni proračun, odnosno u proračun EU, u pravilu one koje po gospodarskim pokazateljima su u samom vrhu. Bilo da govorimo o Njemačkoj, Francuskoj, skandinavskim zemljama i sl., a da su neto primateljice zemlje, između ostaloga, kao i Hrvatska. Hvala.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani ministre, jedan od preduvjeta za ulazak u EU bio je izgradnja sustava za praćenje tradicionalnih vlastitih sredstava. U ta sredstva su ulazila carina zapravo i šećer, troškovi za šećer, ako se ne varam, 2013. g. pa je onda praćenje skladišta tipa D, davanja ostatak carine kod nas koje su bile, itd., itd. Kad smo ušli u EU zapravo smo ušli u jedinstvenu carinsku zonu. I unutar EU se više carine ne plaćaju. Ja bih vas molio, ako imate možda informaciju prvo koliko smo imali tradicionalnih vlastitih sredstava 2013. g., koliko imamo danas i da li imate možda procjenu kad bi se obračunavale carine unutar Europe, koliko bi Hrvatska prihodovala. Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, uz dužno poštovanje ali nisam toliko potegao unatrag do 2013. g., ali što se tiče ovih zadnjih nekoliko godina, upravo sam iznosio podatke odgovarajući na replike. Dakle što se tiče tradicionalnih vlastitih sredstava za ovu i iduće 3 godine, one su na razini od oko 280 milijuna kuna što se tiče našeg doprinosa tamo. Ponavljam još jedanput, dobro ste se apostrofirali i hvala na tome, i vi ste se vratili dijelom u prošlost. Činjenica je da tradicionalna vlastita sredstva u nekim prijašnjim perspektivama uz carine su imale i ove namete na šećer, ... [[Govornik se ne razumije.]] se kaže na engleskom pa sad kako ga već prevedemo, odnosno poljoprivredne određene pristojbe, one su bile na nekakav integralni dio. Danas je manje-više to carina, opet ponavljam, trenutno ostajemo na ovome da 25% prikupljenog iznosa ostaje nacionalnim proračunima, bili su prijedlozi prije Covida da se taj postotak spusti na 10, dakle da u potpunosti postane izbor prihoda EU. Odnosno proračuna EU.
Hvala. I idemo na zadnju repliku [[Upadica: 280 milijardi, milijuna kuna u državnom proračunu.]] [[Upadica se ne čuje.]] Hajde, poslije ćete, poslije ćete to. Idemo s kolegom Bartulicom sada, izvolite.
Evo zahvaljujem poštovani ministre. Pažljivo sam slušao izlaganje i ovo što je rečeno do sada, posebno me brine svako uvođenje novog poreza pa bi se osvrnuo na spominjanje digitalnog poreza i prijedlog da se razradi do kraja 2022. Hrvatska je prepoznata kao atraktivna destinacija, tzv. nomadima, ljudi koji žive i rade u toj uslužnoj industriji digitalnoj, pa me zanima kakve su moguće implikacije, pa i negativne posljedice za tu industriju, ako se taj porez uvede, posebno za našu zemlju s obzirom da imamo mnoge kompanije koje su na svjetskoj razini konkurentne i očekujete možda i [[Upadica: Hvala. Završite.]] pak aktivnosti? Evo hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Također, dobro pitanje da se između ostaloga još jedanput kaže kako i na ovome principu nereciklirane plastike koja stupa na snagu s 1.1., tako i svakom sljedećem, eventualno novom, prema prijedlogu koji će se razmatrati u idućim godinama, pa tako i digitalnom porezu, to neće značiti povećanje nego supstituciju pojedinih izvora i uplata u sam proračun. Ovdje ja mogu reći ne generacijski, ali po stažu. Jedan sam od sada dugovječnijih ministara na formaciji Vijeća ministara financija. Od prvog dana, evo znači gotovo 5.g. što sudjelujem na tim, imamo svako malo temu, a kolege neki iskusniji i stariji kažu da je i prije toga bilo, dakle možemo govoriti na ovoj temi, desetljeće već ima rasprave, u kojem smjeru i kako će to sve naravno ići dalje, sve ovo što ste vi rekli, sigurno ne ovisi samo o Hrvatskoj, EU je tu, ali gleda se naravno i međunarodna praksa na razini OECD-a. A kratko što se tiče nomada, vidjeli ste i sami u prijedlozima Zakona o porezu na dohodak i ovoga prebivalištima [[Upadica: Hvala]] stranca da smo taj dio uredili vrlo povoljno ja bi rekao. Hvala.
Hvala ministru, za sada ste slobodni jer idemo na izvješće odbora. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Danas se pred nama nalazi jedan po meni, jedan od najvažnijih dokumenata uz državni proračun jel ovaj dokument ima sigurno dugoročne implikacije ne samo na hrvatski proračun nego i za hrvatsko gospodarstvo. Sama suština ovog dokumenta i zašto mislim da bi trebala biti rasprava je nešto što će sigurno i odrediti strukturu hrvatskog gospodarstva i hrvatske ekonomije u budućnosti. I zašto je dobro da danas o njemu raspravljamo ovdje? Prvo jedna mala kritika, ali dobronamjerna kritika. Vi ste puno dobrih i kvalitetnih podataka ministre ovdje rekli. Mene stvarno čudi, ja isto branim taj stav da trebamo pristupati i da je to dobro za Hrvatsku, međutim u obrazloženju, ovo je jedan dokument koji je vrijedan tisuću i 800 milijardi, da u obrazloženju nemate ništa, apsolutno ništa ovoga dobroga što ste rekli da jednog dana ne samo ljudi da slušaju vaš zapis nego da ljudi mogu pročitati u dokumentu na stranicama da kažu koji su pozitivni doprinosi Hrvatske u članstvu. To je dobronamjerna kritika. Nema veze što to sad se vezano i za odluku. Ovo je vrlo važan dokument i mislim da je dobro nama u raspravi da onima koji su, ne vjeruju u ovakve stvari, da imate napismeno ovo što ste sada nama rekli. Da imate napismeno, da tu piše kolko smo povukli sredstava, koliko ćemo povući, koliko će nas koštati, nekakve procjene, nekakve projekcije, nekakvu priču u 10-tak rečenica ovoga što ste doslovno iz vaših usta što ste rekli da to imate napisano. Mislim da je to jako važno i bitno, da je za sve one koji će sutra čitati ovaj dokument da ne moraju tražiti vašu stranicu. Evo, to vas ministre molim za u budućnosti da takve stvari … [[Govornik se ne razumije]] jel ja to podržavam. Ja osobno podržavam ovaj smjer vezano za EU sredstva i reći ću zašto podržavam, zašto je to dobro. Prvo, ovdje mi dajemo i nekakvu ovlast Europskoj komisiji, što prvi put radi do sad, dajemo da se zadužuje u naše ime, u ime RH, to do sad nije bilo u višegodišnjem financijskom, u tim višegodišnjem financijskom okviru. Zašto? Jel je izazvana krizom. Došla je covid i onih tisuću milijardi, tisuću i 74 milijarde dugoročnog proračuna koji je 7.-godišnji proračun odnosno godišnje 153 milijarde EUR-a, Europa je rekla da moraju naći nove instrumente kako djelovat na krizu jel se poklopila kriza sa novim višegodišnjim financijskim okvirom. I mi ovim dokumentom, ovim dokumentom dajemo ovlast Europskoj komisiji da prvi put u svojoj povijesti radi nešto za što nije imao ovlasti, a to je zaduženje na financijskom tržištu od 750 milijardi EUR-a kako bi mogla rješavati problem krize. To izričito tu i piše. To komisija prije nije radila, to nije radila. Znači bili su sredstva koja su bila … [[Govornik se ne razumije]] ovo je dodatno i ovo što je ministar rekao ima Triple A rejting i komisija zapravo postavlja jedan novi segment fiskalne discipline u budućnosti, a to je zapravo zaduživanje na financijskom tržištu za rješavanje krize. I to je onaj iskustvo i zapravo odgovor Europske komisije u odnosu na krizu 2008.g., tada toga nije bilo i različite države su različito rješavale svoje probleme, imali smo različite cijene obveznica na financijskome tržištu, nereda u Grčkoj, u Španjolskoj, u Portugalu, u drugim zemljama. Danas koja je kriza, da ne kažem da je jednako teška kao kriza 2008.g., vidite mirno financijsko tržište. Vidite i mirno, cijenu obveznica i RH. Nema udara na tržište obveznica nijedne zemlje članice. I znači Europska komisija je našla instrument u borbi, zajedničkoj borbi je našla da bi stabilizirala tržište. I cijelo vrijeme zato i govorimo da je to dobro i zato ja to podržavam da je dobro da smo našli da je komisija našla, nadnacionalna, da je našla rješavanje i nekih nacionalnih pitanja, što nije jednostavno. Nije jednostavno naći rješenje nacionalnog pitanja i javnog duga Portugala i javnog duga Grčke i javnog duga Italije, pa u konačnici i naših obveznica itd. i našli su instrument i to je ono gdje mi njima dajemo ovdje ovlasti da to, i to je pozitivno za Hrvatsku i to je pozitivno i za Europu i zato je to dobro. Druga stvar, u konačnici zašto je dobro, znači prvo se, prvo je najvažnije da smo našli instrumente rješavanja problema u krizama, što nije bilo u povijesti i zbog toga treba dati podršku Europskoj komisiji, to je moj osobni stav, to je moj osobni stav i mislim da je to dobro. Druga stvar, ovdje što ovdje govorimo je govorimo o tom višegodišnjem financijskom okviru o tisuću 74 milijarde koji je nešto vrlo sličan onome prethodnome gdje je zapravo iznosio tisuću i 33 milijarde koji zapravo određeni najveći dio doprinosa daje se zapravo iz bruto nacionalnog dohotka, što je sam ministar rekao 70% međutim ono što zapravo ovim dokumentom je dodatna specifikacija ovog dokumenta osim ovlasti što dajemo Europskoj komisiji da se može zadužiti je to što se mijenja struktura izvora eu proračuna odnosno u prvom slučaju višegodišnjeg financijskog okvira. Do sada se temeljio na bruto nacionalnom dohotku, međutim u budućnosti kao što je ovdje navedeno imat ćemo lepezu poreza koje će zamjenjivati odnosno umanjivati naš doprinos u bruto nacionalnom dohotku koji mi sada uplaćujemo i koji se ovdje negdje okvirno nalazi negdje na razini 1% BDP-a kao što je ministar oko 3,7 milijardi on će ga umanjivati. I tu sada govorimo o digitalnim porezima, porezu na recikliranu ambalažu, porezu na financijske transakcije za ugljični dioksid itd. znači Europska komisija mijenja strukturu svojih dugoročnih prihoda proračuna, mijenja je. Zašto? Zato što i ona svojim politikama kojima daje kroz proračune koje i mi koristimo potiče ekologiju, potiče smanjivanje emisije ugljičnog dioksida, potiče Europu da bude konkurentna na globalnoj razini, a s druge strane potiče investicije. Zapravo to su cjelokupne politike EU u narednih sedam godina. I zbog toga se mijenja i ovim dokumentom i struktura prihoda proračuna, a imamo instrument i krize. Ono što je bitno reći javno ovdje reći da Hrvatska da nije članica EU danas bi vrlo teško izašla iz ove krize, toga moramo biti svi svjesni, da nismo jaka integralna članica Komisije. Zašto? S druge strane kada se dogode krize, ako nismo dio najboljeg tima, a EU koliko god ima problema je najbolji tim na svijetu, koliko god ljudi mislili ili ne mislili o tome. Pogledajte što se događa u Americi, Kinu nećemo bez obzira na njihov gospodarski rast nećemo o tome komentirati, ali to je najbolji tim. I nije lako 27. ministara donositi nekakve zajedničke odluke jer imate različita mišljenja i to bez obzira ko kako kritizirao to je još uvijek liga prvaka, to je liga prvaka bez obzira šta god ko neko mislio o tome. I zbog toga kada govorimo kako bi Hrvatska postupila da nismo članica, mi bi imali samo jednog pregovarača u ovoj krizi, a vidjeli smo kako su pali prihodi od turizma, kako su pali prihodi gospodarstva do 30-ak milijardi kuna u godinu dana, nama bi bio jedini pregovarač za rješavanje minusa u proračunu MMF, jedini, kao što postoji u onim zemljama koje nisu integrativne članice, jedini. A kada pregovarate isključivo sa jedinim koji vam može posuditi sredstva onda mora dolaziti do rezanja plaća u javnom sektoru, do rezanja mirovina, do spuštanja životnog standarda. Hrvatska je to izbjegla, Hrvatska je to izbjegla integracijama i daljnjim smjerom da moramo ući u te integracije i koristiti instrumente na financijskim tržištima, a to je jedan od instrumenata je upravo ovo i zaduženje. A kasnije ću kroz svoju pojedinačnu raspravu i važnosti i korištenja eu fondova i korištenja [[Upadica predsjednik: Hvala.]] zahvaljujem. Klub SDP-a će podržati ovo. Hvala lijepo.
Pa shvatili smo iz izlaganja. Idemo sada na Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-, poštovani predsjedniče Vlade i ministre financija sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što je i kolega Lalovac rekao dakako da će klub HDZ-a podržati ovaj Prijedlog odluke o prihvaćanju Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU te ostavljanju izvan snage oduke 2014/335 EU-a ili EURATOM-a. Svjesni smo da sama EU i funkcioniranje proračuna EU je čl. 311. propisao da se EU osigurava sredstva potrebna za postizanje ciljeva i provođenja politika i na način kako se prikupljaju odnosno kako se stvara proračun EU i njegova prihodovna strana. Međutim, ključno je da su dva razloga koja mijenjaju samu strukturu prihoda, a kao što znate u prethodnom razdoblju dogodila se promjena izlaska UK iz EU čime se moralo voditi brige o tome kako će se nadomjestiti prihodi jer je UK bilo velika neto uplatiteljica. Isto tako nažalost dogodila se i druga ključna stvar, a to je pandemija korona virusa koja je uz to prouzročila izuzetno velike probleme gospodarske u cijelom svijetu pa tako i u EU. Kada govorimo inače o proračunu EU onda kao što znate postoje tri vrste i tri kategorija prihoda vlastitih sredstava. Prva grupa to su vlastita sredstva koja čine carine, druga su prihod od poreza na dodanu vrijednost, a treću grupu čine prihodi od vlastitog sredstva temeljena na bruto nacionalnom dohotku i ono služi kao rezidualna kategorija u sustavu vlastitih sredstava te je s vremenom postao glavni izvor prihoda u proračunu EU. Međutim, ovim dogovorom i ovim promjenama zapravo ovaj paket višegodišnjeg financijskog okvira od 2021.-2027. je uveo i nove kategorije prihoda temeljem vlastitih sredstava od nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada. Ono što valja reći i ponoviti ponovno da to nije riječ o novom porezu ili pristojbi koju će izravno plaćati porezni obveznici u RH već se radi o novoj kategoriji prihoda proračuna EU, a temelji se na statističkim podacima o količinama nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada. Kao što znate s obzirom na nejednak stupanj razvoja kapaciteta za recikliranje po državama članicama na ovu novu kategoriju prihoda primjenjivat će se godišnje paušalno smanjenje nacionalnog doprinosa, dakle smanjuje se udio nacionalnog doprinosa i u tom smislu na niz članica EU, država EU pa tako i za RH to će biti umanjenje za 13 milijuna eura. Važno je kazati da je u toj perspektivi od idućih sedam godina predviđena i mogućnost uvođenja dodatnih izvora prihoda temeljenih na digitalnoj pristojbi, mehanizmu granične prilagodbe emisije ugljika i poreza na financijske transakcije te prihoda na prodaje na dražbi u okviru europskog sustava trgovanja emisijama. Važno je reći da u ovom sustavu i kada pogledate višegodišnji financijski okvir onda RH u odnosu na proračun EU trebala ima pravo na 12,8 milijardi eura što je skoro 3 milijarde više nego u prethodnom financijskom okviru, uz to je to skoro 10 milijardi odnosno 9,4 milijarda eura iz tzv. Nove generacije. Dakle, uz sve ove ostale dodatne fondove to je preko 24,2 milijarde eura. Još jedanput bi naglasila važnost upravo našeg članstva u EU gdje i kroz Fond solidarnosti u ovim najtežim trenucima koje je proživio i preživljava Zagreb i još dvije županije uzrokovano potresom koliko je značaj upravo te solidarnosti gdje smo od predujma ostvarili u kolovozu preko 88,9 milijuna eura i evo kao što je rekao i ministar nova tranša koja dolazi upravo ovih dana. Dakle, sve su to itekako važni elementi koje treba istaknuti da ni u takvim trenucima nismo sami nego upravo članstvo i to zajedništvo nam osigurava normalno funkcioniranje i normalan život. Valja napomenuti da je kroz ovaj fond odnosno kroz sredstva Nove generacije kojom je predviđeno dakle zaduživanjem Europske komisije na financijskom tržištu od 750 milijardi eura od čega je 360 milijardi je osigurano kroz korištenje i davanje zajmova, a preko 390 bespovratno što znači da svaka država članica EU će imati 50 … zapravo mogućnosti korištenja tih sredstava kako kroz povoljne zajmove ili bespovratno. Ono što još valja reći da je našim članstvom upravo u ovoj asocijaciji itekako se stvaraju nove mogućnosti upravo kroz nastalu pandemiju koja je izazvala dugoročne posljedice za sve države, zapravo omogućava se da vrlo kvalitetno možemo povlačenjem tih sredstava omogućiti i transformaciju našeg gospodarstva i stvoriti puno kvalitetnije i održivije naše gospodarstvo koje neće ovisiti o samo jednoj grani, grani gospodarstva. Jako je važno kroz ovu odluku dakle vrlo je važno da se ona raspravlja i u Saboru, da na taj način vidimo koje su prednosti i da javnost uoči koje su prednosti upravo ove asocijacije čime je evo i ministar kazao, a i kroz replike je kazano više puta da je uplatama koje smo mi napravili kao država je uplaćeno u europski proračun 25,7 milijardi od 2013.-2020., a doznačena sredstva iz proračuna EU su preko 55,9 milijardi kuna čime je razlika preko 30 milijardi, dakle pozitivna razlika u našu korist preko 30 milijardi kuna. Dakle, to je nešto što je jako važno ponavljati i govoriti, naravno da svi mi moramo voditi računa upravo o tome da imamo što kvalitetnije timove, da napravimo što kvalitetniji program povlačenja i na taj način u što kraćem razdoblju napravimo što bolje i kvalitetnije efekte. Sigurno da je na ovaj način izazov postoji, ali ja držim da smo vrlo odgovorni, da ćemo napraviti kvalitetne i potrebne reforme čime ćemo omogućiti razvoj našeg gospodarstva i ono što je jako važno da kad pogledamo unatrag da nijedan naš zaposlenik i čovjek koji je radio u prethodnom periodu kada se osvrne oko sebe nakon što prođe ova pandemija kaže ja sam sačuvao radno mjesto, a ne izgubio radno mjesto, što je jako važno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada ćemo očistiti govornicu, a nakon toga govorit će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas zaista imamo važnu temu na dnevnom redu i zato me malo čudi da nedostaje volja i interes od strane drugih klubova da govore o ovoj temi koja ima dalekosežne posljedice za Hrvatsku. Podsjetit ću na početku da se radi o načinu financiranja europskog proračuna i ono što se zadužujemo će se vraćati do kraja 2058.g., dakle i mladi koji nas možda gledaju, nadam se da ih ima, i koji tek ulaze na tržište rada će cijeli radni vijek zapravo sudjelovati u vraćanju onog duga koji će se sada preuzeti u provođenju ovih politika. Dakle, dalekosežne su posljedice i jako je važno da posvetimo dužnu pažnju na, na ovu točku. Govorit ću o onome što nije sporno, kasnije ću možda se osvrnuti na ono što je sporno po meni, ali ono što nije sporno je da korona kriza je izazvala veliku štetu ekonomsku i da je potrebno nešto učiniti. Mi nažalost tu smo posebno ranjivi iz poznatih razloga, ono što često navodim, godine i godine nečinjenja, ne provođenja strukturnih reformi i zato Hrvatska jest ranjiva u odnosu na možda neke druge zemlje. Međutim, nije sporno da imamo određene koristi od ovog prijedloga koji je sad nama predstavljen, imamo određene koristi. Kreditni rejting EU je puno bolji nego naš kreditni rejting, dakle povoljnije se zajednica kao takva zadužuje nego što bi Hrvatska mogla sama, sama. To je nesporno. Također je nesporno da omjer je za nas prilično povoljan, ali treba isto podcrtati zašto je to tako. Jest prilično kompleksno kako se dođe do tog izračuna, međutim nacionalni BDP je važan čimbenik i tu ne stojimo jako dobro nažalost. Dakle, mi smo i dalje pri dnu među zemljama članicama, imamo šansu sad to promijeniti, volio bi da u slijedećem proračunu je omjer nešto drugačiji, da u ovoj mjeri ne ovisimo toliko o ovim sredstvima, međutim sad je situacija kakva je. Kad se usporedi sa drugim zemljama, htio bi staviti u kontekst, dakle što zaista je nama na raspolaganju. Poznata je ova brojka svima od 24 milijardi EUR-a. Međutim, Slovačka npr. koju smatram je usporediva zemlja, ima na raspolaganju otprilike 33 milijardi EUR-a za ovo slijedeće razdoblje, znači prilično više od nas i s tim, na to treba dodati da Slovačka danas ima po glavi stanovnika BDP 5.000 EUR-a viši nego mi. Dakle, unatrag nekih 15.-tak godina bili smo otprilike na istoj razini, nešto je, je Slovačka bila bogatija, ali u zadnjih 15.g. se toliko to promijenilo da danas na godišnjoj razini se stvara 20 milijardi EUR-a više u Slovačkoj nego kod nas. I pored toga imaju na raspolaganju 9 milijardi EUR-a više nego mi. Dakle, kad se gleda u širem kontekstu nije, rekao bi, tako veliki razlog za slavljenje da tako kažem što Hrvatska je na kraju dobila koliko je dobila kad se gleda u odnosu na druge nije ništa posebno. Međutim, ono što ću reć u drugom dijelu i ono što vidim kao sporno u svemu ovome, ne toliko da Europa ima svoje potrebe, treba financirati određene politike, imamo zajedničku odgovornost u tome, Hrvatska je svjesna toga i sazrije i ta spoznaja kod nas da smo evo dio jedne šire zajednice, jedne tvorevine koja zapravo na globalnoj razini predstavlja određenu politiku i snagu. To je nesporno. Međutim, ono što je sporno jest da i kad bi mi povukli sva sredstva koja će nam biti na raspolaganju, dakle do zadnjeg EUR-a, to čini otprilike 6 do 7% ukupnog BDP-a na godišnjoj razini, otprilike 6 do 7%, pa me više zanima kako stojimo sa ostatkom, dakle sa ovih 94% onoga što se stvara i troši u Hrvatskoj? I ovdje vidim velike probleme, vidim velike probleme i cijenu i onoga nečinjenja koje sam spomenuo. Dakle, strukturne reforme nisu provedene, udjel ukupne države, dakle javne potrošnje je i dalje previsok, jako visok i naš gospodarski rast je čak u normalnim okolnostima prilično anemičan u odnosu na druge. Tu ću navesti Češku, Poljsku, Slovačku, pa i druge. Dakle, u normalnim okolnostima rastemo sporije od drugih, a sad imamo izvanredno stanje gdje očekujemo pad BDP-a zapravo jest već po ovim pokazateljima, pad BDP-a od 10%, to je zabrinjavajuće. I javna potrošnja raste bez obzira da li imamo normalne okolnosti, izvanredne, javna potrošnja raste bez obzira što broj stanovnika u Hrvatskoj je u padu već godinama, u padu, država sve više troši kao nezasitna hobotnica. I tu vidimo velike probleme na koji način će se ova sredstava potrošit. Recimo primjer infrastrukture, jedan vodovod u nekom slavonskom gradu. Infrastruktura kao takva je dobra i svakako treba ulagati u našu infrastrukturu od željeznica do autocesta. Međutim, neki slučajevi pokazuju da radimo vodovode, a uspostavlja se da preko 2/3 kuća su prazne, dakle već su ljudi napustili ta mjesta. Radimo vodovode za mjesta koja su uglavnom već poluprazna ili gotovo prazna. Tako da članstvo u EU samo po sebi ne znači da će naš narod prosperirati, moramo prvo urediti vlastite dvorište, da se tako izrazim, vlastito dvorište da zaista iskoristimo ove mogućnosti i to radimo u premaloj mjeri i presporo se prilagođava javna uprava za ovu novu situaciju, presporo. Ona je i dalje golema, preskupa, dakle i dalje tvrdim da Hrvatska ne može priuštiti ovaj ustroj koji ima i zato dolazi do neapsorbiranje sredstva na najbolji način. I tu ću apelirati i kod vas ministre da u ovim mjerama i planovima da se posebno posvetite realnom sektoru, da se sredstava koja imamo na raspolaganju u što većoj mjeri usmjere na potrebe realnog sektora jer tu možemo očekivati oporavak, nadamo se i što prije gospodarskog rasta, nakon pada od 10% ne možemo čekati ponovno 7. ili 8.g. kao nakon prošle krize da iziđemo iz ove teške recesije. Jednostavno ne možemo to još jednom priuštiti, teško da ćemo se ikad oporaviti ako to, kažem, traje 7. do 8.g. Dakle, nesporno je da imamo mogućnosti, međutim jako je sporno u kojoj mjeri ćemo zaista biti u mogućnosti to iskoristiti. Hvala.
Hvala i vama. Idemo sada na 4. raspravu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Narode moj idućih godina ćemo u članarine uplaćivati više milijardu kuna godišnje nego do sada. To je sukus cijele priče. Inače u Hrvatsku u 7.-godišnjem razdoblju će 24 milijarde EUR-a će se kao doći kroz sve fondove i socijalni fond i svega što smo spominjali. Međutim, ovdje je ministar, pa bih ja rekao da što se tiče BDP-a, više će uplatiti od doznaka oni koji su otišli zbog loših politika, više 6% BDP-a, nije to smiješno ministre, 6% BDP-a godišnje uplaćuju naši ljudi koji su otišli vani i taj novac uplaćuju. To je prema izvješću HNB-a znači nije to isisano iz prsta, a daleko je više jel ljudi kad dođu ovdje dadu i novac svojim obiteljima bez doznaka. Znači kolki je socijalni, kolko je demografski slomljena RH da nam je 6% BDP-a od iseljenih naših ljudi u inozemstvo i zbog toga imamo pad stanovništva. Tako da ove fondove koje imamo, mi smo na začelju u ovome razdoblju prethodnome 2014.-2020. po povlačenju sredstava iz EU, zadnji. Po povlačenju sredstava iz EU smo zadnji. Znači da i tu mogućnost nismo iskoristili. Kad govorimo o vrlo kao pozitivnim učincima EU sredstava zasigurno da na tome triba raditi. Mi smo unutar EU, međutim hrvatska država to nije dobro napravila jer da je ne bi imali 2/3 Hrvatske prazne. Ponavljam, 2/3 Hrvatske prazne, 6% BDP-a imamo od naših ljudi koji su iselili isključivo zbog loših politika i to triba ponavljati, konstantno ponavljati. Mi imamo brojne, evo tu je brojne pogodnosti koje smo mogli ovdje imati, međutim mi i ono što smo tribali iskoristiti kad se pozivamo na EU, mi smo našu energetiku kao nacionalni strateški resurs prikazali ovaj učinili da nemaju naši građani koristi od toga. Što se tiče vjetra i vjetroelektrana naši građani godišnje plaćaju milijardu i po kuna skuplju struju, energiju električnu zbog vjetroelektrana, milijardu i po kuna. I vjerujte mi da se taj novac ne reinvestira u RH nego se izvlači vani. Mi imamo godišnje 4 milijarde kuna, ako ne i više od provizija i naknada banaka, 4 milijarde kuna, ne kamata nego 500-tinjak provizija i naknada i taj novac se iz godine u godinu izvlači iz džepova naših građana, naših poduzetnika i to je dobit banaka koje sestrinski ovdje, ovaj banke zasigurno koje su, ovaj ne, ne investiraju u RH jer da investiraju taj novac u RH razvoj bi bio daleko veći. Ovim pitanjima se mi moramo zabaviti. Mi imamo problema i s teleoperaterima. Zašto teleoperateri u RH imaju najveću dobit? 42%, dok u Njemačkoj taj isti teleoperater ima 20% dobiti. Najveća marža i dobit teleoperaterima je u RH, a nisu nešto dobre usluge. I ne samo to, u korona krizi u 5. mjesecu, odluka vlade čini mi se u 5. mjesecu, nemojte me uzimati, al je donesena odluka 50% su smanjene naknade za, naknade za frekvencije. To su stotine milijona kuna, nisu jeftiniji mobiteli, računi, ne. I taj novac se ne investira u RH. Njemačka kod uvođenja 5G mreže je ogroman novac sad naplatila, 21 milijardu EUR-a je naplatila da bi se uveo 5G, a u nas bez toga, ni kune, bez da su se ispitali zdravstveni rizici, ništa Hrvatskoj ne triba teleoperater. Mi se moramo potruditi da se i banke i teleoperateri i energetika ponašaju u RH kao što se ponašaju u svojim državama, pa će ova sredstva iz EU fondova koja mi uplaćujemo kroz naše članarine 4,6 milijardi, rekli ste iduću godinu, pa 4,5 u toj trogodišnji. Znači mi ćemo taj novac onda tek imat nekakvu dobit. Ovako i s ovim novcem kolko se muze iz Hrvatske novca da se ne reinvestira u RH, to je ogroman, ogroman novac po svim, po svim pitanjima. Pojavilo je se prije nekolko dana na burzama koje imamo mi potencijale. Na burzama je se voda, pitka voda je na burzama kao nafta. Kako se mi odnosimo prema tom našemu resursu koji bi daleko više bio nego ovo što nam daju iz EU fondova priko mi što plaćamo članarinu? Znači mi smo oni koji moramo zaštititi pitku vodu kao naš resurs, kao druge države koje imaju naftu. Pitke vode su resurs, energetika je resurs, sve je to naš resurs. Naše šume, naše poljoprivredno zemljište, naš krš je resurs isto što se tiče stočarstva. Mi moramo znači ekološki, ekonomski sačuvati našu republiku, našu državu. I to su resursi koje mi moramo čuvati, a ne ponašati se kao primjer, evo drago mi je sutra ćemo raspravljati o našeme IGP-u gdje nas je 2013. za vrijeme SDP-ove vlade upozorila europska, ne upozorila, Europska komisija je svojim izvješćem tj. napravila se je studija, Europska komisija je napravila studiju koju je poslala članicama EU gdje je rečeno da Hrvatska dobija godišnje i gubi ako ne proglasi IGP na Jadranu između 160 i 260 milijona EUR-a. To je ogroman novac, to su do 2 milijarde kuna godišnje. Znači mi imamo resurs i potencijale da bez obzira na fondove koji su 6% BDP-a, 6% BDP-a% ovi fondovi, ako ih maksimalno iskoristimo nećemo dostić ovo da zaštitimo ove naše tj. da koristimo naše potencijale i resurse. Jer ako godišnje 6% nam je BDP-a od naših iseljenih ljudi koji su otišli iz Dalmacije, moje Zagore, Like, Gorskog kotara, Slavonija, ako je to 6% BDP-a, ako je to 20 milijardi kuna godišnje, to je daleko više, samo na toj stavci bez banaka i energetike, bez proglašenja IGP-a, gdje kaže da to je isto, nije isto, nije isto i bit ću ponosan kad to izglasamo, bilo bi bolje da smo prija, bilo bi bolje, nismo, nema veze, sutra tribamo zajednički to izglasati i dalje se boriti da zaštitimo taj naš resurs unutar Jadrana, zaštititi našega ribara, zaštititi naš floru i faunu, našu akvakulturu graditi na tome području. Mi imamo potencijale. Nama je turizam bio primaran, međutim turizam je nama triba biti dodatna vrijednost da u mom Sinjskom polju bude navodnjeno i da mi proizvodimo i da prodajemo domaći proizvod, da budemo samodostatni. Mi, ja kad sam govorio o samodostatni, ja sam dao i zakone, u proceduri su, da ih ni ne nabrajam koji su i u prošlom mandatu, da zaštitimo domaću proizvodnju. Al ne, vi i sada želite evo zakon je bio u javnoj raspravi, da se ograniči upotreba domaćeg sjemena u poljoprivredi i repromaterijala, domaćeg sjemena umjesto da zaštitimo to. Zašto bi mi trčali za Monsanton, za glifosatom tretiranim kulturama, opasnim po zdravlje dok druge države kažu da je to štetno, pa i EU o tome se raspravljala. Tu je Hrvatska tribala još bit puno čvršća i naši europarlamentarci, glasniji, jasniji. Znači imamo potencijal u poljoprivredi jel uvozimo 3 milijarde EUR-a poljoprivrednih, prehrambenih proizvoda, a 800.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta nam je neobrađeno, a od miliju i po hektara, kad govorimo o EU fondovima, od milijun i po hektara poljoprivrednoga zemljišta samo 7.000 hektara je navodnjeno. I to je ono na čemu mi tribamo predstavniče vlade i ministre graditi svoju budućnost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Sada ćemo napraviti stanku jednu s obzirom da smo iscrpili klubove. Nastavit ćemo u 11 sati i 15 minuta. Imamo još 12 prijavljenih pojedinačno i 2 kluba završno. Prvi će biti na redu kolega Bačić poslije stanke. STANKA U 11,00 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:16 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Idemo s pojedinačnim raspravama, prvi je na redu kolega Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnikom. Kolegice i kolege. Slažem se sa raspravama prije, neke kolege su napomenuli da je ova odluka itekako bitan mehanizam i bitno je ovo prihvaćenje odluke Vijeća vezano za vlastita sredstva financiranja EU i jako bitna tema koju danas raspravljamo. Evo vidimo da nema toliko interesa, ali često u slobodnim govorima ali i u nekim drugim zakonima često spominjemo samo financiranje iz eu sredstava, ali i o položaju RH na tom financijskom planu, tako da me malo i čudi manjak interesa za prijedlog ove odluke. Znamo da Vijeće EU ono što nam je i sam ministar u uvodu napomenuo u prosincu 2020.g. donijelo odluku vezano za sustav vlastitih sredstava EU čisto da bi se osiguralo financijsko razdoblje i godišnji proračun same EU. A u toj odluci kao što smo vidjeli su sljedeće kategorije i metode njihovog izračuna, nama bitna ona odluka vezano i za gornju granicu samoga financiranja što smo dosta ovdje raspravljali koja se odnosi i na sami BDP RH i koliko ćemo uplaćivati u samu Uniju. Što se tiče vlastitih sredstava Unije ono šta često prođe ispod radara 98% proračuna Unije su prihodi odnosno izvori financiranja koji se troše vezano za političke prioritete Europe, uplaćuju se u 27 država članica i podijeljene su u tri kategorije prihoda, uglavnom carine, sredstva iz poreza na dodanu vrijednost te sredstva temeljena na samom bruto nacionalnim dohotku. Ova tema je važna i da otvorimo i da raspravimo vezano za novo financiranje jel ulazimo u novo sedmogodišnje financiranje EU. Evo i nedavno prije koji tjedan je bio sastanak samog Europskog Vijeća na kojem je konačno i postignut dogovor između država članica i to je ona omotnica koju smo čekali onih 24,2 milijarde eura koje smo često ovdje u Saboru spominjali i ona teza koju često oporbeni klubovi napominju, a to je koliko sama RH uplaćuje u proračun EU i kako mi stojimo sa povlačenjem tih sredstava. Nedavno mislim na sjednici Vlade prije nekoliko dana sama ministrica regionalnog razvoja i eu fondova je jasno iznijela brojke, od 2014.-2020.g. Hrvatska je uplatila u proračun EU 24,9 milijardi kuna, povukli smo tj. doznačeno nam je iz samoga proračuna EU 53 milijarde kuna tako da itekako sa zadovoljstvom možemo napomenut da smo u plusu 29 milijardi kuna što mislim da naši građani, općine i gradovi to i na terenu osjećaju, ne trebamo samo napominjati od izgradnje brojnih infrastrukturnih projekata među kojima je simbol ikona je Pelješki most, ali i mislim da ne postoji niti jedan kraj niti jedna općina i grad da nema tablu financirano iz sredstava EU, tako da itekako možemo osjetiti i u raznim sektorima poslova, ali evo i na vlastitoj koži koliko nam znači ulazak u EU i koliko nam znači samo financiranje. Da ulazimo u jedno teško sedmogodišnje razdoblje to je istina, vidimo koliko će same kredite otplaćivati EU, ali moramo biti zadovoljni da nikoja institucija na razini svijeta nema tu mogućnost dignuti tolike zajmove koji će evo kada gledamo samo instrument za oporavak „EU Next Generation“ iznositi 750 milijardi, od toga članicama će bespovratno ići 390 milijardi, 360 u povoljnim zajmovima. Naredno razdoblje u ovom prvom proračunu višegodišnjem plaću od sedam godina je itekako izazovno. Mislim da moramo sada cijeli fokus staviti sada na Vladu, na naše općine i gradove, na naše institucije čeka nas jedno zanimljivo razdoblje gdje moramo biti itekako brzi i efikasni jer ovih 24,2 milijarde kuna treba što prije implementirati u projekte koje ćemo pripremiti za oporavak i za naše gospodarstvo, ne kuna nego eura. Hvala.
Hvala vam. Ostanite ovdje jer ima nekoliko replika. Prvi je kolega Bačić ali Branko.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bačić. Rekli ste koliko je ovo važna tema, tema koja će u bitnom odrediti razvoj Hrvatske u idućih 10 godina. Kolega Lalovac u ime kluba SDP-a je rekao da je ovo uz proračun jedan od najvažnijih tema koju će Sabor uopće raspraviti. Pa koliko je ta tema važna za oporbu, najbolje govori slika ove sabornice, nema nitko iz Domovinskog pokreta, nema nikog iz Mosta, nema nikog iz kluba Suverenista, nema nikoga iz kluba Možemo, nema nikog iz kluba Strane s Imenom i Prezimenom i Pametno i Centar ne znam kako se zovu, nema nikoga iz IDS-a, a sutra će govoriti kako je članstvo u EU štetno za Hrvatsku, kako Hrvatska nema svoj puni suverenizam time što je ušla u EU, a s današnjim danom i prihvaćanjem ove odluke mi ćemo idućih pet godina imati na raspolaganju 140 milijardi kuna više nego što ćemo ih uplatiti kao članica EU u zajednički proračun. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Hvala kolega Bačić na ovoj intervenciji. Apsolutno se slažem s vama, nekoliko klubova je napomenulo bitnost ove teme, ovo je tema koja će nas pratit minimalno sada sljedeće desetljeće kada pogledamo ovaj višegodišnji financijski okvir. Mene isto čudi što nema nekih kolega iz određenih klubova, pa evo konkretno spomenuli ste IDS jedno od najvećih investicija u kulturi upravo ide u Istri da ne spominjemo sva ulaganja u naše bolničke centre, infrastrukturu, Istarski ipsilon i ostalo. Meni je evo, osobno žao što se neke kolege nisu uključile u raspravu. Mislim da, evo imamo dosta gradonačelnika i načelnika iz naših lokalnih samouprava, svako od njih može dati svoj primjer i bitno je da se uključi jer u prošlom financijskom omotu smo napravili sitnih grešaka gdje neke infrastrukturne projekte nismo mogli financirati, poput, u jednom trenutku i obnove i vrtića i ostaloga, sada je bitno da se svi ti faktori uključe i da pošaljemo [[Upadica: Hvala.]] jasnu poruku oko toga. Hvala.
Poštovana kolegica Petir, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, g. zastupniče Bačiću, vi ste govorili o važnosti ovih ulaganja koja su doista poprilično visoka, 24,2 milijarde eura za buduće 7-godišnje razdoblje jest novac koji treba na pametan način iskoristiti, što znači da trebamo vrlo mudro pristupiti programiranju tih financijskih sredstava temeljeći se na dosadašnjim iskustvima jer smo vidjeli kako je bilo puno praznog hoda. Naravno, to je i rezultat i neiskustva jer smo postali tek država članica pa možda oni ljudi koji su radili na programiranju, nisu dobro znali prepoznati potrebe na terenu. Zato bi to iskustvo nam trebalo biti poduka da se sad ne ponovi ta greška. Da se u suradnji i sa općinama, gradovima, županijama, zainteresiranom i stručnom javnošću odaberu najbolji mogući projekti kako bi novac stigao u prave ruke i dao dodanu vrijednost.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče, hvala kolegice Petir. Mi smo mlada članica EU, znamo s kojim sve problemima smo naišli kada smo iskorištavali i ovu prošlu financijsku omotnicu, znamo koliko nas je i koštalo što nismo mogli ni aktivno sudjelovati u pripremi prijašnjih proračuna EU. Sada smo itekako aktivno pristupili tome, vidimo samo po aktivnostima i premijera, ali evo i ministra financija, koje je spominjao sastanke na razini EU. Sada smo u izvrsnoj prilici, samo imamo jednu malu promjenu, za razliku možda od prošlog financijskog okvira, sada imamo možda malo manjak vremena, tj. moramo biti puno brži i operativniji, zato je sada bitno da se svi dionici uključe da što bolje operativne programe složimo i da iskoristimo što više sredstava u što kraćem vremenskom razdoblju. Hvala.
Sada je na redu kolegica Baričević, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi kolega Bačiću. Ne stoje teze da nemamo koristi od EU i od članstva, a s jučerašnjim datumom Hrvatska je znači u plusu više od 29 milijardi kuna u odnosu na ono što je uplatila u zajednički EU proračun, a u to još nije niti uračunato ono što ćemo moći povlačiti iz starog europskog budžeta još naredne 3 godine, a ujedno Vlada RH dovršava i Nacionalni plan oporavka i otpornosti Hrvatske, koji je upravo preduvjet za korištenje rekordnih europskih sredstava koja su nam na raspolaganju iz nove financijske perspektive.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče, hvala kolegice Baričević. Brojke su ovdje jasne. Ponavljam, neki problema u prošlim omotnicama i u prošlim fondovima u iskorištavanju smo imali, to smo u zadnjem ciklusu, u zadnjem sazivu Vlade ispravili. Čujemo ovdje od nekih klubova, mislim da često teze i na aktualcu je od suverenista je koliko uplaćujemo u proračun EU, koliko smo izvukli i na kojem smo položaju na razini samog povlačenja EU sredstava. Mislim da u ovom trenutku itekako možemo biti zadovoljni. Znamo koliko uplaćujemo, znamo da smo 29 milijardi kuna u plusu, to nije došlo samo od sebe, ovo što nas čeka, 24,2 milijarde eura, to je itekako ispregovarano naporima Vlade i premijera, tako da svaka teza o našem neiskorištavanju članstva u EU pada u vodu jednostavno ovim brojkama, zato i nema tih kolega trenutno u Saboru. Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evo, nazočimo raspravi koja je trebala izazvati očito malo veći interes sa strane oporbe, ali došli smo na pravila, na brojke s kojima je teško komunicirati i naravno da nema zainteresiranih, ne govorimo ni o korupcijama ni o aferama, itd., jer je to dosta onda široko i o tome mogu svi. I sad je ono pitanje ili dvojbe koje stalno ostaju ovdje u sabornici, znači. Čujemo stalno, pogotovo iz Kluba suverenista, oni vjerojatno još spavaju, da te brojke koje mi izgovaramo su lažne. Znači da mi nismo ugovorili preko 100% svih dozvoljenih sredstava, ovih proteklih 7 godina, da nismo naslijedili 6%, kako su nam rekli kolege iz SDP-a, da nismo ostvarili višak u odnosu na ono što smo uplatili od gotovo 30 milijardi, itd., i sad se postavlja pitanje. Da li zaista te brojke o kojima mi govorimo, imaju podlogu i ovakvi dokumenti rješavaju i ono što će biti u sljedećih 7 ili 10 godina ispred nas. Ili moramo nazočiti dnevno raspravama u kojima je svatko dozvoljeno reći sve što misli, bez obzira što [[Upadica: Hvala.]] piše i što se ostvaruje.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče, hvala kolega Borić na ovoj intervenciji. Za razliku o nešto što ste vi spominjali iz nekih klubova, neke udruge i njihov način financiranja i njihovi skriveni proračuni, za razliku od toga i proračun EU, ali i proračun RH, ali i Eurostat stranice, sve su dostupne, transparentnost je jedna od bitnih značajka i EU sredstava, znamo koliko se pazi na kontrolu provedbe od jedinih određenih projekata. Jučer smo imali itekako bitan zakon i jednu bitnu uredbu pred nama vezano za delegirane europske tužitelje, danas imamo ovu odluku pred nama koja de facto, o kojoj ovisimo vezano za financiranje i vlastita sredstva EU, sve nešto što će nas pratiti u sljedećem desetljeću. Konkretno, mandat EU tužitelja je 7 godina, a ovo je višegodišnji financijski plan EU od 7 godina, a o sabornica je prazna, toliko o značaju te rasprave. Hvala.
Hvala. Hvala vam kolega Bačiću. Idemo na drugu pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Zvane Brumnić. Hvala vam. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Što reći o tome da danas razgovaramo o dokumentu koji realno u slijedećih par godina je težak više od 1.000 milijardi EUR-a, ne 10, ne 100, nego 1.000. Da je itko prije 5.g. rekao u Hrvatskoj da će bilo tko u HS spominjat ili govorit, a kamoli glasati o dokumentu koji je težak više od 1.000 milijardi EUR-a, nitko od nas mu ne bi vjerovao. Ja moram priznati da mi je drago da danas o ovome raspravljamo, da mi je drago da smo članica EU, da mi je drago da EU ide u smjeru u kojem ide. A košto sam u jednoj od svojih prethodnih rasprava reko, tek ćemo saznati što je ova kriza donijela odnosno koliko je ova kriza ubrzala i razvoj gospodarstva i razvoj EU, kada sam rekao ovdje da nismo svjesni šta znači činjenica da smo digli euro obveznicu odnosno da nakon 15-tak, 20.g. rasprave u Europi o tome da Europa se može sama zadužit smo se zadužili zbog krize za 750 milijardi EUR-a. To je ono što je okruženje u kojem se nalazimo, to je trenutak u kojem mislim da bilo tko od nas teško može sagledati što to sve nosi u budućnosti. Stvaranjem zajedničkog sustava Europe odnosno ja to kolokvijalno znam reći „stvaranjem sjedinjenih država Europe“ mi smo postali puno jači, puno sposobniji za odgovore jer nas drugi čuvaju i mi čuvamo njih. I tu se postavljaju onda zajednički ciljevi. Europa je odlučila postaviti neke zajedničke ciljeve kao što su zelena ekonomija, razvoj digitalnih tehnologija, donošenje puno većeg europskog proračuna. Ali ono što se postavlja, ja sam to kažem 2 ili 3 puta do sada u svojim raspravama spomenuo, je pitanje koliko smo mi spremni odgovorit na to. To što nam netko daje jako brz auto ako nismo položili vozački nema koristi. To šta nam netko da kvalitetan kompjuter ili printer ako ne znamo programirat kakve nam koristi od toga. Tako isto ovo, netko nam je otvorio vrata, netko nam je otvorio mogućnost, činjenica da smo dobili, nismo dobili najviše u Europi, drugi smo u Europi po sredstvima dobivenim, u stvari govori o tome koliko nam ta sredstva nasušno trebaju da bi se razvili. To znači da se nalazimo puno prenisko na ono što bismo, barem ja što bi želio, ja bi bio puno sretniji kad bi, kada bismo mi više uplatili u Europski fond nego što bismo iz njega povukli jer bi to značilo da smo mi bolji, sposobniji, kvalitetniji od ovih drugih i da smo sposobniji uplatiti više u fond, a manje povući jer nam manje treba. Tako da pitanje ovog dokumenta u stvari nije pitanje da li njega treba donijeti. Pitanje ovog dokumenta je, i to čak nije pitanje košto sam jedanput reko na ministru financija jer on samo bilježi nego je to pitanje za vladu, da li vlada zna što treba napravit, kako to treba napravit da bi ova zemlja uz povlačenje sredstava u budućnosti bila puno kvalitetnija, puno bolja i puno, čovjek bi reko, izdašnija za naše građane. Jučer smo razgovarali o stambenim politikama i to je jedan od razloga zašto su nam europska sredstva dobro došla. Evo zahvaljujem, a htio bih odgovorit, ali nema kolege Bačića sada tu koji je spomenuo da jednog dijela ljudi nema u sabornici, danas je organizirano više nego dovoljno odbora da više od pola ljudi je na odborima, tako da, mislim da je nekorektno s jedne strane kao vladajuća stranka organizirati odbore, a onda prozivat ljude što ih nema u sabornici. Hvala lijepo.
Inače ne komentiram ovaj odaziv, ali i oni koji su na odboru mogli su naći svoje zamjene jer ovdje u sabornici stane 41 osoba, tako da sasvim sigurno nije baš 110 ljudi na odborima, ali nema veze. Nemojmo sada to. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Povrijedili ste Poslovnik 238. jel kolegu Bačića niste htili upozorit jer MOST-ovi zastupnici su tu, sad trenutno 4, 2 u prostorijama, 2 ovdje. A spomenuo je MOST, to se niste sjetili uletit kao što ulićete po običaju.
Kolega Bulj, samo malo kolega Bulj. Vi ste među onima koji vječito prozivaju kad nekoga nema i ne dajem vam opomene. Dakle, nije se dogodilo ništa neobično…
A oni za proračun nisu bili 2 dana uopće ovdje.
Pa, pa, pa to ste, o tome ste govorili satima i nisam vam dao i nisam vam dao opomenu, pa zašto bi sad njemu dao zbog jedne intervencije.
Dva dana, dva dana nisu bili … [[Govornik se ne razumije]]
Satima ste govorili i prozivate zastupnike kad ih nema. A sada je jednom došla kritika iz redova HDZ-a i odma sada bi ja trebao njima davat opomene.
A vi prozivate kada mi jesmo ovdje, mi kada, al kolega Bačić proziva, al kolega…
Ne pa šta, ne dajem vama, ne dajem ni njima, ajde.
Aj ti. Kolega Bačić proziva kada, kad smo mi ovdje.
Kolega Bulj ne možemo, možemo kad smo izvan kamera se obraćati s „ti“, ali ovdje u sabornici smo si na „vi“. Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Evo ja ću još jedanput istaknuti značaj i važnost ove odluke koju, koju donosimo, ali i značaj europskog proračuna i našeg udjela u njemu. Više puta ovdje za ovom govornicom kaže se kako smo loši u povlačenju, kako nam ta sredstava ne trebaju možda ili, ili nismo dovoljno dobri da ih povučemo. Međutim, kada pogledate samo izvješća koja imate i javno dostupna onda bih htjela da upravo te činjenice i konkretne činjenice imaju i javnost i svi ostali na znanje pa onda kad pogledamo da smo u ovoj prethodnoj omotnici od 2014. do 2020. zatekli ugovorenih 9% europskih sredstava, a sada je to već preko 102% onda je to itekako važno napomenuti koliki je trud i rad napravljen da bi se ta sredstva mogla povući. Isto tako, moramo napomenuti da je Vlada RH usvojila 2 paketa mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije koronavirusa, a među kojima su i mjere Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU pa je onda važno za reći da je upravo omogućeno da se produlje trajanje EU projekata za 3 mjeseca bez dodatne administracije. Znači sve ono što je bilo dogovoreno u rokovima, moglo se bez ikakvog dodatnog administriranja realizirati u 3 mjeseca, znači 90 dana. Isto tako, napravljena je preraspodjela unutar operativnih programa oko 400 milijuna eura za saniranje posljedica koronavirusa. Osigurano je 300 milijuna kuna zdravstvu za zaštitnu opremu. Preko 750 milijuna kuna za Covid zajmove. Dodatnih 114 milijuna kuna za ESIF mikrokredite. Dakle, vidi se i vidljivo je da administracija koja radi, koja na taj način itekako prepoznaje potrebe, trenutne potrebe, i usklađuje sve te mjere i mogućosti kako bi pomogla gospodarstvu i ublažila sve posljedice koje su nastale uslijed koronavirusa. Tako da kada govorimo upravo o svemu tome, onda je bitno reći koliko upravo ta omotnica, evo i prethodna, kojom se preraspodijelilo tih dodatnih, tih 400 milijuna eura je omogućila da se nabavi kvalitetne medicinske opreme, da se osigura likvidnost gospodarstvu, za kredite i financijske instrumente i da se zadrže radna mjesta putem raznih mjera koje je HZZ proveo. Prema tome, evo, to je još jedan dokaz da upravo ovo članstvo, naše, u ovoj asocijaciji itekako pomaže da bi i poboljšali i osigurali opstanak i radnih mjesta, ali isto tako i razvili svoje gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala. .../nerazumljivo/... ne, ne, kasno. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Josip Borić. Kad je bila replika, na kraju? Ma pustite. Bit će još vremena, ima.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnikom. Prijedlog odluke o prihvaćanju Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU, po meni jedna zaista važna, važan dokument kojim bi se trebalo voditi rasprava u ovom Domu. Vidimo danas kako to ide, očito da tu nema zadovoljstva, kad govorimo o oporbi, pogotovo iz jednog kluba koji je uvijek inače najglasniji upravo na ovoj temi i ja ih jutros pokušavam dozvati u sabornicu, ali neće. Zašto? Jer su u stanju zbunjivati, tj. izgovarati neistine hrvatskim građanima, a kad trebamo govoriti o dokumentima, o pravilima, o brojkama koje prate ta pravila, onda u sabornicu nećemo ući. Zbog toga je važno da i ovi građani, naši, koji gledaju ovo, da shvate o čemu govorimo i zašto to govorimo jer se očito radi o dokumenti koji nas određuje u budućih 7, a i više godina. Ovu odluku već je usvojilo kao o sustavu vlastitih sredstava i mi kao članica EU, bez obzira na naše rasprave ovdje, moramo, mislim jasno i otvoreno reći da mi benefite ulaska u EU osjećamo i imamo ih. I svi oni koji govore da je to bilo pogrešan potez, političari su i žene povjerenje naroda, moraju objasniti zašto je to bio pogrešan potez, zašto to nije bilo dobro i kakve brojke onda iza toga onda stoje i kakve bi poteze oni vukli da nismo u toj EU. Danas, kao i 2013. ili da se uspoređujemo s vremenima koja su i bila i prije te 2013., kada smo ušli u EU. Do sada kada smo govorili o višegodišnjim financijskim okvirima, moramo znati da su prvi počeli, a zašto ću to govoriti, da se malo usporedimo. ... [[Govornik se ne razumije.]] su počeli već višegodišnji financijski okviri i prije nego što smo bili samostalna RH. Kada smo bili u Jugoslaviji, 988.-'92. je bio prvi višegodišnji financijski okvir. Nas nije bilo nigdje, nastajali smo kao država. Drugi od '93.-'99., sjećamo se, vrijeme rata, oslobađanja, obnove, pripajanja, tj. dijela istočne Slavonije i tek '99., kažem smo mogli reći da smo država onako kako smo htjeli u cjelini i da mi još uvijek nismo sudionici nikakvih procesa. Nakon toga, treći od 2000.-2006., počeli smo razmišljati o integracijama, tj. da se u EU treba ući i taj višegodišnji financijski okvir propuštamo. I 4., od 2007.-2013. dočekali smo 2013. ulaskom u tu EU. Prije nas, znači mnogi su koristili benefite takvih okvira dok smo mi se borili za to da budemo država i da jednog dana želimo biti u toj i takvoj EU. U 5. višegodišnjem financijskom okviru koji traje od 2014.-2020., nama je na raspolaganju bilo 10 milijardi eura i s time se borimo kako znamo i umijemo u proteklih 7 godina. Bilo je vremena kada sam bio ovdje oporba i ljutio sam se na to da smo krenuli 2013. i da smo 2015. na kraju bili na nekih 6% ugovorenih sredstava. imali smo prije toga instrumente i pretpristupne fondove da učimo itd. i nismo bili zadovoljni s tim. Ali da danas kažemo kada smo ugovorili svih 100% od onoga što nam je na raspolaganju pa čak i nešto više kako bi sve mogli povući do 2023. nije dobro da govorimo da mi nismo napravili dobar posao jer mislim da ćemo do 2023. itekako iskoristiti sve što nam je bilo na raspolaganju u prvom financijskom okviru i to se da potkrijepiti brojkama. E sada ovaj sljedeći o kojem opet govorimo vrijedan preko 24 milijarde kuna, čuli smo, pa to je ne radi vas, to je zato što su pravila takva, to je zbog ovoga, to je zbog onoga. Jedina istinska prava linija je onu koju smo imali do 2011. i kao oporba i kao vlast tada i nakon toga kada smo ušli znači kada smo zajednički htjeli ostvariti taj cilj da uđemo u EU, sada se ti benefiti pomalo vide. Neki su prije nas koristili od 2004. od 2006., zemlje s kojima se uspoređujemo, imale su prednost, nisu imale ni rat, ni obnovu ni sve zbrinjavanje prognanika i svega ostalo, mi se stalno s njima uspoređujemo i kažemo mi smo zadnji, mi smo zadnji itd. Treba nam očito vremena kao i mnogima koji su se u tom periodu od '57. pa do danas htjeli prikopčati u EU da naučimo i mi neka pravila i da rješavamo na najbolji mogući način ono što stoji ispred nas, a mislim da ovaj višegodišnji financijski okvir jasno pokazuje da mi to možemo jer smo naučili o ovome da to znamo napraviti.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Boriću. Sami ste kazali iznose i cifre koje nas čekaju u novoj perspektivi u novoj financijskoj omotnici sredstava EU. Mene zanima jel ta sredstva nisu samo važna za državu u cjelini nego prije svega za lokalne zajednice, za realizaciju njihovih projekata da nismo članica EU da li bi se mogli izrealizirati svi ti projekti koji su se do sada izrealizirali iz nacionalnih izvora? Ja vam na primjeru Grada Drniša mogu kazati da 20-ak europskih projekata oko 130 milijuna kuna bespovratnih sredstava Grad Drniš ne bi mogao realizirati možda u cijelom stoljeću. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega BEgonja. Pa zato je bilo važno i ovo što je ministar rekao u svom uvodnom govoru, mi smo ostali u pravilima kakva smo imali u prvom financijskom okviru koji je nama bio. Nekome je kažem bio peti, a nama je bio tek prvi i s tim pravilima od 15% sufinanciranja puno smo dobili jer su drugi na 20 ili 30% sufinanciranja, opet moraš izdvojiti više nacionalnih sredstava da bi riješili investiciju recimo 10 milijuna kuna. Nije svejedno dati lokalnoj samoupravi 3 milijuna vlastitih sredstava ili milijun i pol kuna na 10 milijuna. Dobiti danas … posto ili recimo na toj investiciji 8,5 milijuna kuna bespovratnih sredstava nitko vam to na ovom svijetu neće dati osim što imamo tu mogućnost da to dobivamo s ljudima, sa zemljama s kojima smo u EU iz fondova i da na taj način razvijamo sebe i svoja sredstva raspoređujemo tamo gdje imamo još najvećih potreba, a to je socijala, to je demografija, to su plaće itd., itd.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić. Šteta što danas rasprava na ovu temu nije življa, evo iza ove točke imamo Zakon o eksplozivnim tvarima, ja mislim da će biti puno življe i da će se puno više kolega prijavit. Ja ću se nadovezat na repliku kolege BEgonje, nedavno sam pričao s jednim gradonačelnikom doli u Splitsko-dalmatinskoj županiji, neformalno slučajno u razgovoru smo spomenuli koliko bi danas trebalo vremena za izgraditi jednu zračnu luku u Splitu. A imamo toliko ovdje dobrih primjera, imamo toliko ljudi iz svih krajeva iz svih općina i gradova trebali smo vratiti raspravu na to. Danas imamo obnovljenu u kratko vremena ili izgrađenu Zračnu luku Dubrovnik, Split, Zagreb morske luke neću ni spominjat. Gradovi i općine u Hrvatskoj ne bi to mogle same napraviti. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Bačić. Sjećam se vremena kad se obnašala dužnost i u ministarstvu i kako smo se bavili infrastrukturnim projektima, zaista jako malo sredstava iz predpristupnih fondova kojima smo uglavnom učili pravila kako ćemo ih koristiti kad uđemo u EU i najveći dio sredstava iz nacionalnih, ajmo reći prihoda koje smo imali kroz državni proračun. I radilo se i onda, ali ne na ovakav lakši način koji nam jednostavno omogućava da sve ono što možemo sami uprihoditi možemo rasporediti na druge prioritete koji su nam također važni, a da infrastruktura pri tom ne pati. I zato danas možemo imati moderne zračne luke, moderne morske luke, imamo moderne ceste vjerojatno ćemo imati drugih mogućnosti i od vrtića, škola itd. Evo moj je prijedlog da pokušamo u sljedećem višegodišnjem okviru osigurati sredstva za sportske objekte, dvorane koje je teško financirati, škole koje se jako teško financiraju iz nacionalnih sredstava i nema drugih mogućnosti da tu damo najveći akcent sada kad imamo ovolika sredstva na raspolaganju.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Borić. Pa kada se govori o povlačenju europskog novca uglavnom se u zadnje vrijeme govori u iznosima. Nije mi jasno zašto ne govorimo malo i u postocima od ponuđenoga koliko smo povukli, da li možda ovo u iznosima bolje zvuči jer kada bismo govorili o postocima onda bismo možda vidjeli da negdje nismo povukli onoliko koliko smo mogli zbog raznoraznih razloga. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Lenart evo pokušat ću objasnit na svome primjeru. Potpisao sam ugovor Ministarstvom regionalnog razvoja 2018.g. cestu koju gradimo evo realizirat ćemo ovih dana. To vam je razlog zbog čega govorimo o ukupnim sredstvima i zašto je važno N+3 s obzirom da smo prvi puta zemlja koja ima višegodišnji financijski okvir kojeg treba iskoristiti u cijelosti i zašto su nam važne sljedeće tri godine da mnoge investicije koje su pokrenute budu realizirane do kraja u tri godine, da one koje nisu uspjeli, a imaju ugovore ili su ugovorene kroz ovaj višak ugovaranja povuku i ona sredstva koja neće realizirati oni koji nažalost nisu uspjeli iako su možda imali mogućnosti tj. ili nisu osigurali vlastita sredstva ili nisu mogli naći možda zajedništvo politike na lokalnoj razini ili nekih drugih situacija, svega ima. Ali važno je da imamo financiranje i da imamo vrijeme u kojem to trebamo realizirati. Danas smo prešli ono što smo htjeli, znači preko 50% isplaćenih i vjerojatno u sljedeće 3 godine punih 100%. To je ono što treba reći hrvatskim građanima i zato su važni da bi ta pravila ostala i za sljedećih 7 godina koje su ispred nas, a to i ovakav dokument potvrđuje.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi ministre, državni tajniče, kolege i kolegice. Mislim da, evo čovjek sam koji sjedi ovdje u Saboru i voli slušati ono što se govori kako bi to mogao najbolje artikulirati i prenijeti onima koji su i mene izabrali da sjedim u ovom časnom Domu i da dijelim s njima i dobro i zlo. Pa ću krenuti, evo od kolege Lalovca koji je najbolje možda rekao na početku svog izlaganja, da je ovo uz državni proračun možda jedna od najbitnijih odluka o kojoj se uopće raspravlja. Zašto? Zato što smo dio te zajednice, mi smo dio EU, mi nismo više u pretpristupnim pregovorima s EU, mi smo zemlja članica i ono što dobijemo, odnosno ono što participiramo u zajedničkom proračunu EU je vrlo, vrlo bitno. Dolazim iz Slavonije, Baranje i Srijema, dosta se često ovdje u Hrvatskome saboru govori o toj regiji i dužnost mi je da ljude koje predstavljam, evo, u nekoliko možda narodskih rečenica objasnim što to, što to znači pozorno slušajući ministra o onome što je govorio. U 7 godina 30 milijardi kuna smo dobili više nego što smo uplatili. Na jednu kunu, mi smo dobili 5 kuna. Ostale zemlje članice EU otprilike participiraju negdje oko 50% kada su u pitanju investicije koje se rade. Mi smo na 85%. To su brojke koje zorno kazuju da i hrvatska Vlada i ono što naš ministar financija i ljudi koji odlaze u EU komisiju ispregovaraju. Dobit ćemo, dobit ćemo, to je možda neprikladan primjer, ali, odnosno neprikladna riječ u tom smislu, ali 24,2 milijarde u narednih 6 godina. Josip Borić je odlično govorio o tome kad smo mi tek ušli u priču stizanja ostalih zemalja članica EU. To je parametar koji se mora, ako ćemo biti pošteni, ako ćemo biti realni, onda se on mora staviti u izračun i reći, mi smo 1. srpnja 2013. g. ušli u EU i praktički je ovo druga omotnica u kojoj sudjelujemo, ako izuzmemo onaj dio priče kada smo se pripremali za ulazak u EU. Danas je ovdje bilo rasprava koje su išle u smjeru da gradimo nepotrebne infrastrukturne projekte u selima koja ionako nestaju, koja će propasti, koja vjerojatno neće zadržati ni jednog stanovnika. To je vrlo opasna teza i vrlo opasna rasprava. Zašto? Jer ako ne postavimo infrastrukturu baš u takva mjesta koja su najosjetljivija, koja ionako imaju problema sa svim stvarima, mislim da činimo veliku štetu tim ljudima i šaljemo im poruku, pa otiđite slobodno, ionako se ne isplati u vas ulagati. To je opasna teza. Vlada RH je izgradila 233 vrtića evo, u godinu i pol dana. Moje mjesto koje ima 1600 stanovnika je končano dobilo vrtić. Danas u tom vrtiću je 30 djece iz mog sela. Znači ti roditelji koji su poslali svoju djecu u vrtić mogu otići potražiti radno mjesto, mogu se zaposliti i mogu normalno živjeti i raditi. Netko bi rekao pa što će selu od 1500 stanovnika vrtić? Evo vidite, to je zorni primjer. Znate koliko je bilo ulaganje jedinice lokalne samouprave odnosno grada Valpova? Ništa, 0 kuna. Kompletan iznos je podmirila ministarstvo kroz mjeru 741 i jedan dio je podmirila županija Osječko-baranjska. To su bitne stvari. Mi ćemo se uskoro susreti ovdje sa interpelacijom o projektu Slavonija, Baranja i Srijem gdje će se pokušati napasti nešto što, kad se gleda kroz povijesni kontekst je najbolje što se dogodilo Slavoniji, Baranji i Srijemu u proteklih 150 godina. Ali mi ćemo evo imati za potrebu ovdje raspravljati kako je neki pojedinac, s imenom i prezimenom se okoristio od nekakva sredstva. Pa predajmo ga DORH-u, USKOK-u pa neka se oni razračunaju s njim. Ali napadati projekt koji je donio toliko dobra, 19 tisuća projekata se ovog trenutka priprema i realizira na prostoru Slavonije i Baranje. Ako uzmemo da taj prostor ima oko 700 tisuća stanovnika, 19 tisuća projekata. Pa zar nisu to brojke koje bi trebali slušati ovi ljudi koji nas gledaju, koji bi ih trebali ohrabriti da stvaramo tu bolju Hrvatsku za koju se zalažemo, a ne da nam je dnevna politika uvijek na prvom mjestu i sve drugo nas izvlači i odvlači iz fokusa. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolega Ivanoviću, kako što se vi ponosite sa Slavonijom iz koje dolazite, tako se ja ponosim i sa svojom Moslavinom i mogu reći isto kao i vi da su ova sredstva iz EU itekako pripomogla razvoju tog kraja, ali i mnogim infrastrukturnim projektima. Činjenica je da Moslavina jest bitno bogatiji dio naše Sisačko-moslavačke županije od onog dijela koji je stradao ratom, posebice Banovine i zato je jako važno da je Vlada RH prepoznala taj problem razlike u razvijenosti i utvrdila u programu svog rada koji je ovdje usvojen da će i Banovinu i Liku i Gorski kotar i Dalmatinsku zagoru posebno poduprijeti dodatnim financijskim sredstvima, kao što je, evo, proteklih dana raspisan natječaj za pomoć jedinicama lokalne i regionalne samouprave za sufinanciranje EU projekata jer nemaju svi isti kapacitet.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kakav bi ja čovjek bio kada bi zastupao samo interes Slavonije, Baranje i Srijema iz kojeg dolazim. Naravno, svi nerazvijeni krajevi RH su jednako, jednako bitni. U tome i je bit cijele priče da Vlada RH na čelu s Andrejom Plenkovićem prepozna taj dio, da moramo razviti, nema razvijene Hrvatske bez svih njenih sastavnica, a to je i Zagora i Lika i Zagorje, i Prigorje, i Slavonija i Baranja i Srijem apsolutno se slažem. Ono što sam možda zaboravio reći, a apostrofirat ću sada, vezano za ovo što je zastupnica Petir rekla, slažem se sa dijelom zastupnika koji su govorili o tome da moramo uložiti u kadrove koji su obučeni pisati projekte, koji će zaživiti, to je vrlo bitno. To je poruka čelnicima lokalnih i područnih samouprava, uložite u kadrove, bez kvalitetnih kadrova nema novca. Ovaj novac ne pada sa stabla ovaj novac se mora povući kvalitetnim projektima.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, dali ste primjer možda nekih manjih gradova ili manjih općina evo iz sredine iz koje vi dolazite. Važno je tu kod privlačenja eu sredstava, imali smo veliki problem da male sredine radi malih proračuna nisu ni mogle povući veliki projekt, zato je uskočila Vlada RH zato smo imali poreznu reformu da iz Zakona o dohotku i ostalih što više sredstava upravo ostane uopće na marginama županijama ne bi li se mogli uključit upravo u realizaciju određenih eu projekata. Kada sada sumiramo sve, sve one neke mane ili manjkavosti koje smo imali u prošlom financijskom planu EU danas imamo itekako dovoljno iskustva, ali ovdje bi trebali čuti i primjere ostalih sredina, prenijet to na ministra na Vladu i jednostavno pripremit se itekako dobro da već od 1.1.2021. jednostavno iskoristimo što više što bude ispred nas. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Upravo to, ne možemo sve gledati kroz perspektivu EU i omotnice koju ćemo kroz ovih šest godina ostvariti. Bit Hrvatske države je da ona brine o svom narodu o ljudima koji žive tu i upravo kroz ovaj dio izravnanja gdje smo stvarno vrhunskim, to je odluka koja je možda jedna od najboljih u zadnjih 30 godina od kako je Hrvatske države gdje su bez obzira nema političke ideološke pripadnosti gdje su sve jedinice lokalne samouprave koje su manje razvijene povukle novac koji im bitno pomogao da realiziraju projekte upravo evo ovakve projekte o kojima je govorio kolega Bačić za koje nisu imali dovoljno kapaciteta da bi išli preko EU, to je bit. Ta sinergija europskih novaca i novaca naših ministarstava i onoga što Vlada priprema je ključna za uspjeh u budućnosti RH.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega. Vi ste se u vašoj raspravi osvrnuli upravo na projekt Slavonija, Baranja i Srijem i koliko je taj projekt važan za Slavoniju. Upravo ovim projektom je ispravljena nepravda koje su neke prethodne vlade učinile Slavoniji i evo ja moram iznijeti samo jedan podatak da je do sada ugovoreno gotovo 17 milijardi kuna odnosno 88% ukupne alokacije. I ono što ste još spomenuli u vašoj raspravi, a to je izgradnja dječjih vrtića u malim općinama, pa evo i ja isto mogu posvjedočiti koliko je to bitno u nekim općinama. Iz moje županije kao što su Garčin, Sibinj, Stupnik evo sad očekujemo ubrzo otvaranje i Podcrkavlju moram vam priznati i pohvaliti se da su i ti vrtići mali za broj djece koji još uvijek čeka na listama za upis. Pa evo to je samo nekoliko dobrih podataka, nadam se da ćemo svjedočiti i boljima u sljedećoj godini jel ova je godina zasigurno jedna od najtežih nakon Domovinskoga rata.
Odgovor.
Hvala lijepo. Mogu se apsolutno složiti. Bez izgrađene infrastrukture i u onom najmanjem mjestu nema razvijene Hrvatske, nema dolaska ulagača. Ako nemate ceste, ako nemate škole, ako nemate vrtiće, ako nemate ništa tko će onda uopće pokazati interes i doći u vaše mjesto. Slažem se da svaki pokušaj koji je dobro zaživio treba nastavit s njim, a ovaj je zasigurno napravio po meni revolucionaran posao ne samo u Slavoniji, Baranji i Srijemu nego u cijeloj Hrvatskoj. Ako budemo u tom smjeru svi zagovarali upravo to da želimo perspektivnu Hrvatsku u smislu izgrađene i komunalne i društvene infrastrukture, zasigurno sam da ćemo postići onaj cilj kojem težimo. No neće to biti naravno niti lak niti jednostavan posao, puno toga ne ovisi samo o Vladi RH nego naravno i o čelnicima jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem. Kolega Ivanović, ja vjerujem da se u Slavoniji radi 19.000 projekata napisano, ali nažalost u medijima možemo čitati da su mnogi korisnici koji možda i nisu baš trebali to dobit, a da su mnoga OPG koja su pisala projekte uložili novac u pisanje projekata opet ostali ispod one linije da dobe sredstva, da su mnogi zatvorili svoje farme, svoje OPG-ove. S obzirom da postoji poprilična količina novca u fondovima EU koje mi baš ne iskorištavamo najbolje i svi ti projekti silni koji se pišu od strane raznoraznih konzultanata, razvojnih agencija nažalost nisu promijenili situaciju u Slavoniji. Slavonci i dalje odlaze iz Hrvatske, Slavonija je sve praznija. Ja se puno manje vozim kroz Slavoniju nego vi, ali se vozim pa vidim a vjerujem da vi možete vidjeti i više. Znači uz sav taj novac nismo promijenili trend. To je problem. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Rekao sam u ovoj svojoj raspravi, ja bi kakav bi ja čovjek bio kada bi zatvarao oči na to da neko nešto pokušava ukrast, otuđit, uzet ono što mu ne pripada. Ti imaju svoje ime i prezime neka se s njima bave institucije nemam ništa protiv. No, uvijek će postojati taj dojam. On može biti subjektivan, a može biti i objektivan, ja cijeli život živim u tom kraju svaki dan sam negdje, čovjek sam koji jednostavno živi Slavoniju i Baranju i Srijem i ja bi rekao da ta ocjena o tome da Slavonija se toliko iseljava, ona ne stoji u svom habitusu. Ima naravno ljudi koji odlaze iz Slavonije ima primjera gdje se ljudi vraćaju, osnivaju firme, rade na tome da osnuju tu svoje obitelji i da ostanu, prema tome možda za neke uspjehe, za neke uspjehe trebamo malo i vremenske instance da prođe, da možemo sagledati gdje smo i šta smo, ali sveukupno gledano, mislim da je ovo puno bolje od onoga što smo imali [[Upadica: Vrijeme.]] ikada u Hrvatskoj. Evo, hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnikom, zastupnice i zastupnici. Nakon dugotrajnih pregovora oko višegodišnjeg financijskog okvira EU, Hrvatska je izborila 24,2 milijarde eura, što nije rezultat puke sreće već sustavnog rada, aktivnosti i zastupanja naših interesa u velikoj europskoj obitelji. Da Hrvatska dobiva više nego što ulaže, govori i činjenica da ćemo na svaki uloženi euro dobiti 5 eura iz proračuna EU. Treba biti pošten i reći da bi se puno teže nosili i sa korona krizom i sa posljedicama nedavnog potresa da nema podrške i pomoći iz EU. Zato nema dvojbe o koristima hrvatskog članstva u EU kao i činjenici da je potrebno podržati Odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU, kojom se uređuje sustav financiranja proračuna EU, koji se trenutno sastoji od 3 glavne kategorije prihoda. Postignutim dogovorom oko paketa višegodišnjeg financijskog okvira za buduće 7-godišnje razdoblje, predviđeno je uvođenje nove kategorije prihoda temeljem vlastitih sredstava od nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada u skladu sa Unijinom Strategijom zelene tranzicije i održivog gospodarstva. Pritom je važno još jednom napomenuti kako nije riječ o novom porezu ili pristojbi i to neće imati nikakve posljedice za privatne budžete naših građana. Također je važno istaknuti da članstvo u Uniji nije samo pitanje financija već je i pitanje naših zajedničkih vrijednosti koje zastupamo i očuvanje tih vrijednosti. Važno je da Unija njeguje princip solidarnosti, pa u tom smislu prepoznaje nužnost pomaganje državama članicama i u onim područjima u kojima Unija nema možda direktnu nadležnost. To se odnosi na problem depopulacije, posebice ruralnih sredina koji je izražen u velikom broju država članica, pa tako i u Hrvatskoj. Zadržavanje mladih na selu, uključivanje mladih aktivno u angažman oko poljoprivrednih djelatnosti presudne su za sprječavanje tih negativnih kretanja, ali isto tako, kako bi se i kvaliteta života na selu sa potrebnom razinom usluga unaprijedila. Velika financijska sredstva ulažu se u poljoprivredu i u ruralni razvoj iz EU proračuna. Za hrvatsku poljoprivredu u budućem 7-godišnjem razdoblju osigurano je 4,5 milijardi eura i ta sredstva moramo kroz dobro osmišljene projekte investirati na najbolji mogući način razvijajući koncept pametnih sela, potičući generacijsku obnovu sela, ali i ulažući novac kako bi zadržali postojeće stanovnike sela, privukli nove stanovnike i nove poduzetnike. Potpora za mlade poljoprivrednike povisit će se sa 50 na 100 tisuća eura i to je odlična mjera jer ustvari donosi dvostruko povećanje potpora za pokretanje poljoprivrednog gospodarstva, no ona neće biti sama po sebi dovoljna, ukoliko se ne riješi pristup poljoprivrednom zemljištu povoljnim kreditima i nesmetanom poslovanju na tržištu te ako se ne osigura prednost mladim poljoprivrednicima u korištenju nacionalne rezerve u izravnim plaćanjima. Sve ovo što sam nabrojila su stvari koje ipak moramo mi riješiti, ne možemo očekivati da nam ih riješi EU. Dodatno je važno stvarati pozitivnu sliku o mladim poljoprivrednicima i promovirati njihove projekte koje karakteriziraju inovacija, održivost i tržišna orijentiranost. Cilj nam je da mladi ostanu živjeti na selu kako bi ruralni prostor opstao. Iznimno me veseli da u Hrvatskoj postoje mladi ljudi koji su unatoč svim izazovima, poljoprivredu prepoznali kao granu kojom se žele baviti i od koje žele živjeti i ostati na svojoj djedovini i očevini i tako čuvati hrvatski prostor. Oni imaju moju podršku i izuzetno sam ponosna na njih. Također, treba reći da je korona kriza donijela puno tog lošeg, ali je s druge strane povećala interes naših građana za domaće poljoprivredne proizvode što je pozitivan trend i taj trend bi trebali svakako zadržati jer povećanje domaće proizvodnje je preduvjet za samodostatnost, a prehrambena samodostatnost je pitanje nacionalne sigurnosti, zato bih apelirala i na to da se propiše kvaliteta poljoprivrednih proizvoda i na taj način osigura bolji plasman hrvatskog poljoprivrednog proizvoda na tržištu, što bi i proizvođačima i potrošačima dalo dodatni vjetar u jedra. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, spominjali ste i korona krizu i potres koji je zadesio Zagreb i okolicu i sada stanje u kojem se nalazimo i o sredstvima koja su pred nama i sve koliko će se aktivnosti u narednom razdoblju koštati. Kada se vratimo malo unatrag, da se Vlada nije pripremala, da nismo održavali kreditni rejting, da nismo reprogramirali kredite, da nismo održavali godinama suficit proračuna, što moramo evo i ovdje zahvaliti prisutnome ministru Mariću, da ne spominjem koliko je benefita bilo da smo sad i bili u Eurozoni početkom ove krize, teško je uopće sagledati kako bi RH izgledala, bi li Vlada mogla uložiti 10 milijardi kuna u poduzetnike za očuvanje radnih mjesta i što bi sve iz ove pandemije u gospodarstvenom smislu izašlo. Tako da kada gledamo EU sredstva i sve, mislim da jasni su benefiti za RH.
Odgovor.
Pa hvala vam lijepo kolega Bačiću, vi ste potpuno u pravu, postoje niz segmenata u kojima možemo jasno i egzaktno dokazati prednosti članstva Hrvatske u EU. I sami ste spomenuli naravno napore koji se čine i trebaju se činiti unutar vlastite države jer EU procjenjuje naše napore i na temelju njih onda također i argumenata koje dajemo i projekate koje nudimo i naših zalaganja odobrava određena financijska sredstva. Ja mislim da smo evo kroz ovaj period uspjeli dokazati da smo itekako kompetentni da možemo na dobar način odgovoriti na iznenadne krize koje su poprilično teške i posebno kad se događaju u isto vrijeme kao što se dogodila i korona kriza i potres, drago mi je da je vlada unutar naših kapaciteta pronašla sredstva za one prve interventne pomoći kao i što je na dobar način ispregovarala buduće pomoći koje ćemo sad koristit iz EU.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ante Deur.
… [[Govornik se ne razumije]] poštovana zastupnice, poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, sigurno slažem se, rekli ste nekoliko jako bitnih stvari. Sigurno da je to veliki interes biti u ovakvoj velikoj obitelji i sigurno da svi ovi događaji nažalost koji su nas zadesili i od potresa i od korone virusa bi bili jako teški i skoro da nemogući u rješavanju. Ali sigurno da je jedan bitna, bitna stvar koju ste spomenuli, a to je izazov koji mi kao narod, to su vrijednosti koje sami moramo prihvatiti i sigurno da ova vlada koja sve ove godine radi je prepoznatljivost koliko se kvalitetno radi, ali i vrijednosti koje i mi kao narod i vrijednosti i mladih ljudi i opstanak i sela i poljoprivrede očuvanja svih, ne samo radnih mjesta, nego i moralnih vrijednosti sigurno su da na svima nama kao narodu to je jako bitno. Zato ponavljamo da svaki dan i mi kao saborski zastupnici, ali da to svakom hrvatskom čovjeku uđe duboko u uho da europska, biti dio europske obitelji, dobro da je to nešto možda najvrijednije što se desilo i da to ova vlada radi odlično [[Upadica: Vrijeme]] ali da vrijednosti koje imamo kao narod koje smo naslijedili kroz vjekove da [[Upadica: Vrijeme]] to moramo sami očuvati. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala vam zastupniče Deur, vi ste potpuno u pravu jer počesto naše članstvo u EU sagledavamo samo kroz milijarde EUR-a, što naravno jest potrebno jer bez novaca teško bi bilo pokretati neke važne projekte i doprinositi razvoju gospodarstva i poljoprivrede i drugih segmenata našeg života. No, ja bih rekla da su vrijednosti nekako u istoj ravni jer što će vrijediti sav taj novac ako izgubimo ono na čemu je hrvatsko nacionalno biće raslo i sačuvalo se. Ja često govorim o selu zato što i sama potječem sa sela, živim na selu i smatram da nije na odmet ponovit još jednom da je hrvatsko selo sačuvalo vjeru, jezik, nošnju, identitet hrvatskog naroda, dok ljudi žive na selu peče se kruh u krušnoj peći, obrađuje se zemlja, odvija se jedan život i to zaslužuje posebnu potporu. To i je naša tradicija, al to je naš identitet i to je nešto što je u stvari puno više od svih ovih milijardi o kojima [[Upadica: Vrijeme]] razgovaramo.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Daniel Spajić.
… [[Govornik nije uključen]]
Mikrofon molim vas, mikrofon, mikrofon.
Slušajte poštovana zastupnice kažete kako treba promovirati poljoprivredu i da mladi ostanu i da se bave tom djelatnošću. A poljoprivreda je, potpore poljoprivredi su rasle sa 3,6 milijardi na 7 dok je u isto vrijeme pad proizvodnje bio za isti taj iznos. Znači za 4 milijarde raste, a proizvodnja za 4 milijarde pada. Jel mi možete objasnit tu pojavu? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Hvala lijepo zastupniče Spajiću. Ja mislim da treba poticati mlade da ostanu na selu jer ako se ne dogodi generacijska obnova bojim se da više nećemo imati resurse odnosno ljude koji će moć obrađivat zemlju i proizvodit hranu za nas, a time ćemo postati potpuno ovisni o uvozu. Iz samog vašeg izlaganja potpuno je jasno da je nužno ulagat u poljoprivrednu proizvodnju jer da bez tih ulaganja pitanje koliko bi mi uopće mogli biti samodostatni i u onim nekim segmentima u kojima smo danas samodostatni. To znači, to znači da trebamo kad govorimo o potporama, ja sam to svoje zalaganje već izrekla, doć do jednog uravnoteženog i odmjerenog načina raspodjele potpora jer nije prihvatljivo da ukupno 20 poljoprivrednih gospodarstava prima 545 puta veće potpore od ostatka. To znači da nam je tu potrebno jedno uravnoteženje i na tom se [[Upadica: Vrijeme]] sad radi.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice, evo do prije 10.g. EU je bila uzor nama ne samo u kulturnom, stvaralačkom, industrijskom pogledu, nego i u svakom drugom. I sad kad smo mi članica EU i kad možemo koristiti određene blagodati koje ima EU koje nam daje, imamo ljude koji zapravo to negiraju i kažu da mi zapravo nemamo koristi od EU, a svjedoci smo zapravo koliko je projekata u cijeloj Hrvatskoj bilo i to zahvaljujući EU. Ovdje mi se čini da bi mi zapravo možda trebali svaki put iznova govoriti koje su blagodati EU i ako ništa drugo u civilizacijskom obliku sama kvaliteta života je puno bolja jer imamo kvalitetne uzore u EU. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Šimičeviću. Slažem se s vama da je sasvim sigurno prednost i benefit za Hrvatsku naše članstvo u EU koje smo dugo čekali, na njemu dugo radili, još duže možda i pregovarali i nije to bilo lagano postići. Bilo je sigurno i na početku određenih nesnalaženja i možda potpuno pogrešno procijenjenih situacija i mjera, ali ja bih rekla evo sa jednim odmakom sad kad pogledam unazad čini mi se da smo se ipak dobro pozicionirali. Jako je važno to što i naši predstavnici vlade zajedno sa premijerom, ali i zastupnici nastoje Hrvatsku prezentirati na najbolji mogući način adresirajući one teme koje su važne za naše građane i lobirajući za otklanjanje nekih prepreka jer nemojmo zaboravit da mi kao nova država članica još uvijek smo u poziciji da za neke stvari moramo tražiti izuzeća.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Poštovana. Evo moram reći da sam fascinirana razinom samohvale ovih zastupnika većine s o perspektivi našeg korištenja i RRF-a i fondova iz nove financijske perspektive za sada dosta loša, a o tome ću nešto reći u završnom govoru jer ovdje nisu ključne informacije za građane RH iznesene. Ali ja ću vas pitati nešto drugo s obzirom da znam da je to vaše područje, a to je kako objašnjavate da je Hrvatska koja je znala da ćemo imati porez na plastiku, nerecikliranu plastiku i da ćemo morati uplaćivati u europski proračun 800 eura po toni minus 13 milijuna eura smanjenja od paušalnog iznosa te da će to iznositi oko 150 milijuna kuna godišnje, kako to da nismo uložili u projekte za recikliranje plastike u cijeloj ovoj financijskoj perspektivi 2014.-2020. nego smo sredstva iz OSI za okoliš prenamjenjivali da ih spasili?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo kolegice Benčić na vašoj replici. Drago nam je da ste nam se priključili tijekom ove rasprave koja je izuzetno važna jer govori o budućnoj financijskoj perspektivi kroz sljedeće sedmogodišnje razdoblje. Vi znate i sami da se donose operativni programi i da se na temelju tih operativnih programa koja država članica za pojedino područje napravi, a mora ih odobriti Europska komisija, potom realiziraju projekti. Dakle, ne možete u tom smislu provoditi aktivnosti i mjere koje će biti financirane iz EU ako one nisu predviđene. Mogu se složiti sa vama da mi moramo ulagati puno veće napore kako bi što više otpada oporavili i u tom smislu sigurno da postoji prostor za napredak, ne samo kad govorimo o plastičnom ambalažnom otpadu nego i o svim drugim vrstama otpada jer bilo bi najlogičnije da imamo razvrstavanje već na kućnom pragu i da sve ono što je korisno pokušamo iskoristiti da što manje otpada postane smeće.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolegice Petir, Hrvatska je u sadašnjem razdoblju 2014.-2020. na dnu po povlačenju sredstava iz eu fondova što i govori i u jednom ste trenutku rekli da je puno više do nas nego do tih sredstava koja imamo unutar EU unutar fondova. Međutim meni nikako nije jasno da Hrvatska država nikada više nije davala poticaja u poljoprivredi, nikada manje nismo izvozili, nikada više uvozili. 6% BDP-a je od iseljenih Hrvata od doznaka gdje naši seljaci tuđe njive u drugim državama okopavaju, a naše su ne uzorane, što znači da je Hrvatska ispod 4 milijuna ljudi, a selo je prazno. Bez sela na čelu nema nikakve perspektive ni razvoja društva. Sva ova sredstva koja su došla u Hrvatsku kako su po vama ona usmjerena po pitanju demografije u selu i nerazvijenim …?
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bulj, zahvaljujem na replici. Ne bih se složila s vama u konstataciji da je Hrvatska zadnja po povlačenju sredstava. vi znate da smo do sada ugovorili preko 90% u poljoprivredi čak i više, a preko 50% smo povukli. Slažem se sa činjenicom da u hrvatska sela treba sustavno i ciljano ulagat, o tome sam i govorila u nekoliko svojih rasprava jer smatram da u vrijeme kada se programiralo sadašnje proračunsko razdoblje koje završava 2020. mjere ruralnog razvoja nisu bile najbolje pogođene. To bih mogla možda najbolje apostrofirati na mjeri koja se odnosi na dobrobit životinja koja je tek nedavno ušla u opticaj, dakle bila je predviđena tek nedavno za korištenje, a da se počela koristiti puno prije tada vjerujem da bi i puno više napravili na spašavanju našeg stočnog fonda jer svima je jasno kad se jednom farma zatvori teško da će ju neko otvoriti.
Nema više replika, hvala lijepa. Imamo zahtjev za stanku, uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta jer govorimo o vrlo bitnoj temi gdje moramo kazati istinu narodu. Drugo su ugovoreni projekti, a drugo su povučena sredstva. Hrvatska je po povučenim sredstvima na dnu EU. Nešto između oko 25% povučenih sredstava iz EU, a ugovorena sredstva nisu povučena, a mi smo na kraju proračunskog razdoblja, 2023. svi ti projekti moraju biti gotovi. Znači nemojte obmanjivati javnost, pa ne bi hrvatsko selo bilo prazno i dvije trećine Hrvatske prazne da je se ulagalo u hrvatsko selo i seljaka, ne bi hrvatski seljak orao tuđe njive u drugim državama, ne bi Hrvatska bila ovisna o tuđim proizvodima, ne bi uvozili 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda nego bi na našim ladicama bili domaći proizvodi, a ne ne uzorana hrvatska zemlja. 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Selo je prazno, bez sela bogata, jaka nema bogate Hrvatske. Svi mi vučemo porijeklo većinom iz tih sela, pa otiđite i pogledate ta sela. Nemojte obmanjivati javnost, nikad više za poticaj. Kome dajete te pare? Dajete onima koji ne znaju kako krava izgleda, koliko krava ima sisa. Ja to govorim javno, ako triba doću pred svim sudovima. Uzurpirali ste taj novac da bi stvarali svoju stranačku infrastrukturu, a u biti što ste stvorili dvije trećine Hrvatske prazne. Pa trenutno smo ljudi ispod 4 milijuna ljudi, 4 milijuna ljudi uvažena kolegice Petir. Hrvatska ovako nastavi li govoriti i obmanjivati javnost uz samohvalu, što ste učinili? Strah me da će Hrvatska izumrit, al u meni … i nada gaji se da ćemo mi vratiti u te perspektivne krajeve naše seljake i selo će biti na čelu RH.
Vrijeme. Sljedeće obrazloženje stanke, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Tražim stanku u ime kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo raspravili kako da adresiramo činjenicu da se ovdje nije govorilo o izuzetno važnim informacijama, novim informacijama koje stižu iz Europske komisije o našoj perspektivi korištenja Fonda za oporavak, ali isto tako i novu financijsku perspektivu s obzirom upravo na podbačaj u iskorištavanju sredstava iz financijske perspektive u kojoj još uvijek jesmo 2014.-2020. Konkretno želim ovdje naglasiti da nitko nije rekao da nam je i Europska komisija poručila da nije bitan podatak o ugovorenim sredstvima nego o sredstvima koja su iskorištena i ovjerena. Od ukupne alokacije od 10,7 milijardi mi imamo ovjerenih dakle isplaćenih i ovjerenih sredstava 3,5 odnosno 35% 2020.g. na kraju financijske perspektive. Ali to nije samo po sebi problem, problem je što je Europska komisija nama poručila i to je informacija koju mi moramo dobivati iz Bruxellesa umjesto da ovdje dobijemo od ministara i premijera, a to je da će korištenje sredstava iz Fonda za oporavak i naša mogućnost da ga koristimo ovisiti o dokazima da smo utrošili sredstva iz financijske perspektive do 2020. i o učincima tih projekata. Mi sad radimo … [[Govornik se ne razumije.]] evaluacije dakle kao da je sredina financijske perspektive. Kako ćemo dokazati te učinke? Zašto ne kažete građanima da je moguće da nećemo još dvije, tri godine vidjeti sredstva?
Odobravam stanku pet minuta do 12,35 nastavljamo s radom. STANKA U 12:31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,35 SATI]] Evo nastavljamo dalje s radom. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Molim vas kolegice, oćete dopustit g. Lalovcu? Izvolite kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. U uvodnoj raspravi sam zapravo dao nekakav naglasak sa makro ekonomske perspektive šta znači višegodišnji financijski okvir odnosno proračun EU i ovaj instrument Nove generacije na rješavanje trenutne krize i pokazalo se je zapravo i u samim našim raspravama da ima više, više pozitivnog nego negativnog za Hrvatsku i ne samo kroz stabilizaciju naših obveznica, kroz stabilizaciju cjelokupnog dostupnosti kapitala u ovim teškim vremenima, nego svakako, a bilo je riječi o tome, svakako ima utjecaj i na naš devizni tečaj, jako bitna stvar. Danas mi sve smatramo da je to jednostavno, ali nije baš izdržati pritisak na tečaj kada nemate EUR-a, kad nismo imali sezonu, kad nema priljeva i investicija, kad se zaustave investicije održati tečaj stabilnim. Danas to smatramo normalnim, ali upravo zato što zapravo svake godine dobijamo oko 2 milijarde EUR-a priljeva, znači dođe u Hrvatsku od EUR-a. To je također jedan od mehanizama gdje nam stabilizira tečaj. Zato govorimo da je cjelokupna makro ekonomska perspektiva ovoga danas o čemu govorimo da je to dobro za Hrvatsku i da ima višestruki efekt. Međutim sada kada dolazimo u operativnim programima, kada govorimo kako će Hrvatska koristiti ta sredstva, to je ono sad postavljeno pitanje na nama, 24 milijarde EUR-a je određeno algoritmima, kao što je i sam ministar rekao i sama uplata je određena algoritmima, a s druge strane govorimo o tome kako će Hrvatska koristit ta sredstva i ovdje sad govorimo kako smo mi 30%, iako smo više od 90% ugovorili, 30% je ta povučena određenih sredstava i govorimo zapravo o jakosti naše administracije. Zato bi bilo dobro da i kad donosimo i proračun, zato je moja dobronamjerna kritika ovdje bila da se više stvari stavi u samo obrazloženje da mi možemo kvalitetnije raspravljati jer to da vidimo uopće kolko ljudi koji sad radi u našoj administraciji, koliko je uopće njih na državnom proračunu, koliko, kolko ih plaćamo, ako treba da im se povećavaju, tu ovdje govorimo o povećavanju plaća da dobijemo cjelokupnu sliku koliko ljudi radi na tim sredstvima, na prikupljanju sredstava i radimo, gledajte 24 milijarde EUR-a. Kad govorimo, kad, uzmite neku kompaniju od 150 milijardi kuna, uzmite da je to nekakav novac koji će oni morati osigurati u nekakvoj budućnosti u narednih 5-6.g., pa nemate u Hrvatskoj, koje kompanije imaju takve prihode. Nema ih takvih kompanija koji će u narednih 6-7.g. osigurati nekakav priljev od 150 milijardi kuna, nema ih u Hrvatskoj. Mi se ovdje bojimo reći koliko tih ljudi radi koji će privući tih 150 milijardi. Moramo reći i da tim vidimo ljudima koji je to opseg ljudi i to je reforma javne uprave. Provedite kroz to reformu javne uprave. Ne mora se javna uprava značiti samo otpuštanje ljudi. Ravna, reforma javne uprave može i značiti da ljudi koji rade u javnoj upravi i nažalost svih danas je poštapalica uhljebi, vrlo ružna riječ za sve ljude koji marljivo rade u javnoj upravi, od zdravstvenih djelatnika, ljudi koji rade u školama, ljudi koji rade u policiji, ljudi koji rade u cjelokupnom sustavu jel od 250.000 ljudi 150.000 ljudi vam radi u zdravstvu i obrazovanju. I zato je ta riječ nije, loša je što čujemo stalno od privatnog sektora kako se financiraju nekakvi uhljebi na, na, na proračun. I sad uzmite ljude koji rade na ovim EU fondovima, koji trebaju donijeti u Hrvatskoj 150 milijardi kuna da ih netko tako naziva što je loše i mi tu trebamo okrenuti percepciju. Al zato recite koliko njih radi, dajmo im bolja primanja, moramo ih stimulirati, to je reforma da ljude koji rade možda na nekim poslovima koji trenutno možda nisu produktivni, koji će sutra digitalizacijom jednostavno nestati jel želimo digitalnu javnu upravu. Ne mora značiti da će ti ljudi izgubiti posao, možda znači da ćemo ih prekvalificirati i dati da rade jel rade već u sustavu na poslovima javne uprave odnosno prikupljanja EU sredstava i formiranja, tu morate imati ozbiljan tim. Tu morate imati ozbiljan tim za naredno razdoblje i skupiti 150 milijardi, 150 milijardi kuna. Vjerujte mi da odete u privatni sektor, pitanje je kako će i privatni sektor nakon ove krize uspjeti se reorganizirati i prikupiti ta određena sredstva. I zbog toga je važno reći da je ovo dobra stvar, ali dajte nam više informacija da možemo imati kvalitetniju raspravu. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, molim vas pričekajte uvaženi kolega Lalovac. Prva je uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, vi ste bili i ministar financija prije i ozbiljan ste čovjek i imate odmjeren nastup. Evo, ja bi vas molio da nam kažete doista je li vi mislite o EU tako loše kao što misle ljudi sa lijeve strane i da li naša, naše članstvo u EU doista nas čini drugačijim nego prije dok nismo bili članovi EU? Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Pa iz mojih stavova vidite da jako podržavam smjer kojim Hrvatska ide i da je perspektiva Hrvatske dobra. I reći ću vam jednu stvar, 2004.g. kad su deseci zemalja primani u EU i nama susjedna Slovenija, dao Bog da je tada Hrvatska primljena u EU, ne bi ovakav nesrazmjer i da smo zadnji na začelju, pa nije zato što smo baš tolko loši, nego zato da smo primljeni 2004.g. Pogledajte rast Slovenije, Slovačke, Češke, tih zemalja od 2004.g., kako su reagirali na krizu 2008.g. i Hrvatska je treba reći hendikepirana što nije bila primljena 2004.g. u EU jer da je bila primljena mi danas ne bi toliko zaostajali za svim ovim zemljama i tek prvi pravi proračun odnosno drugi sada ga koristimo. I zbog toga će naš problem dostizanja svih tih zemalja biti nešto duži. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Begonja.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lalovac, slažem se s vama da treba administrativne kapacitete poboljšati u svim razinama javnog sektora i privatnog sektora ako mislimo povuć ovaj novac koji je pred nama. A htio sam vas pitati, da li se struktura prihoda proračuna EU mijenja zbog pada bruto nacionalnog dohotka članicama EU uzrokovanog krizom covidom-19 pa se zbog toga uvodi nova lepeza proračunskih prihoda ili bi bez obzira na krizu došlo do promjene struktura proračunskih prihoda jer znamo da zapravo novaca nikad dosta? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Kao što sam dokument govori mijenja se struktura. Zašto? Zato što se mijenja sukladno programima europskim jel vidite da uvode „raznorazne“ poreze i digitalne itd. gdje će zamijeniti našu nacionalnu komponentu prema BDP-u odnosno BND-u itd. međutim ono što je jako bitno ovdje reći hrvatskim građanima, mijenja se i struktura hrvatskog proračuna i to je dobro, to sam više puta rekao kada je ovdje bio premijer. Zašto? Zato što ćemo više financirati razvoj gospodarstva, razvoj javne uprave, razvoj administracije ćemo financirati eu sredstvima, a ne hrvatskim porezima. I to je još veći doprinos korištenju, a ovdje govorimo o prihodima EU da će se hrvatski proračun mijenjati. I sami znamo da najveći dio poljoprivrede dobivamo sad iz Europe, prije smo dobivali isključivo iz PDV-a. Zahvaljujem.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, ovdje vladajući cijelo jutro govore koliko su govorili koliko je ugovorenih sredstava. Znamo da smo na kraju proračunskog razdoblja 2014.-2020., recite mi je li isto ugovoriti na kraju razdoblja ili kad oni kažu povučena sredstva? Nešto drugo su povučena sredstva koja su odrađena gdje imamo pravdanje i to smo odradili, ali hvaliti se na kraju kako vi kad neko kaže kao kolegica Petir maloprije, da su ugovorena sredstva ne znam u kojem postotku ali je činjenica da je Hrvatska po plaćanju sredstava 2014.-2020. na dnu EU. Molim vas obrazložite ugovoreno i povučeno da naši građani da ih ne bi više lagali i obmanjivali jer cijelo jutro to čujemo sa strane većine. Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, svakako je da ovo zapravo što ste rekli da smo na 30%, 35% pokazuje koliko je naša administracija koja prvi put radi, ajmo biti iskreni prvi put radi ovaj posao, prvi put radi ovaj posao s kojim izazovima se nalazi povuć 100% iznosa u prvoj godini. I ovo što govorite je realnost. Međutim s druge strane kad pogledate htio bih u raspravi razdvojiti da to se ne veže na stranku jel sad na vlasti Andrej Plenković ili Zoran Milanović i sada mi bolje povlačimo od vas. Ljudi moji administracija mora povlačiti da nemamo Vladu, da nemamo jel može doći kriza Vlade, znači koliko je uspješno neka administracija se ne smije vezati za stranku i to ako to postavimo kao kriterij, pa Belgija nije imala dvije, tri godine vladu, a bili su najbolji u povlačenju određenih sredstava.
Imamo povredu Poslovnika uvaženi zastupnik.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. krive … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] se iznose. Ako budemo pošteni prva stvar vlada Milanovića 9% ugovorenosti, 1% isplaćenosti, danas smo na 108% ugovorenosti, preko 40% isplaćenosti. Prema tome, znamo što je, imamo N+3 iskoristit ćemo sva sredstva, ajmo svi zajedno zapeti da isplaniramo i sljedeću omotnicu.
Ovo je bila replika imate opomenu. Jeste vi digli povredu ili niste Bulj? Jeste. Izvolite Miro Bulj povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Pavić je dobro upoznat sa … parfemima i dobrim vinima pa povlačim ovu repliku, kao ministar, povlačim ovu povredu Poslovnika. Hvala lijepa.
Dobro. Ovo nije bila povreda imate i vi opomenu. Izvolite uvažena zastupnica Perić.
Poštovani kolega. Pa evo spominjali ste dosege i koliko je Hrvatska se razvila, poznata nam je činjenica da je razvijenost odnosno uspješnost Hrvatske do 2008. bila 64% je dostigla svoju razvijenost u odnosu na EU. Nakon krize to je i u vrijeme krize pala je na 60%, prema tome upravo ovo što ste govorili da smo bili učlanjeni tada u EU puno bi lakše podnijeli krizu 2008. koja je trajala punih šest godina. I ono što sada zapravo očekujemo i nastojimo od 2019. na ovamo da dosegnemo razinu nekih 75% na kojoj razini je evo Slovačka npr. o kojoj ste govorili što je to značilo za onaj period premošćenja svih kriznih situacija.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa upravo tako. Gledajte 2004.g. kada su bili potpuno drugačiji uvjeti na tržištu kada su tokovi kapitala su bili potpuno drugačiji gdje imate prema tim zemljama Istočne Europe vrlo snažne investicije iz Zapadnog dijela Europe u autoindustriju, ne samo u Češku, Slovačku i druge, znači imate snažan tok kapitala i plus eu fondovi, Hrvatska je bila hendikepirana da to nije mogla koristiti. Sada je činjenica da Hrvatska nažalost ovisi s obzirom da su banke pritegnule, nema financiranja, slabo ide tijek kapitala prema investicijama da ulaze u neku zemlju zato što se jednostavno ljudi boje i ovo je jedan najvažniji izvor prihoda ne samo za stabilnost nego za poticanje gospodarstva jel da nismo u pristupu ovome vrlo teško bi našli izvore kako potaknuti oporavak i zbog toga ćemo s ovim programom puno prije izaći iz krize nego da ga, nego da ga nema. Hvala lijepo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lalovac, govorili ste o opsegu ljudi koji rade na povlačenju EU sredstava. I zaista 150 milijardi kuna je iznimno velik potencijal i gotovo da nema gradonačelnika, načelnika, župana, građanina, koji u tome ne vidi upravo rješenje svog velikog problema, da li je u pitanju izgradnja sportske dvorane, vrtića, kanalizacijskog sustava i slično. Međutim, to neće biti moguće ako ne budemo imali kvalitetne ljude koji rade na tome. Te ljude treba adekvatno platiti, a ne da nam se događa kao do sada da se educiraju unutar sustava i onda kasnije, zato što nisu kvalitetno plaćeni, odlaze u privatne konzultante. Ja bi s ovog mjesta apelirala na sve nas i kad se donosi proračun da se ne gleda samo ili proziva vladajuće ako se nešto više sredstava ostavi upravo za osobne dohotke jer se to na kraju i povlači i taj dio iz europskog sredstva unutar određenog projekta.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem. Slažem se, ja sam zapravo i govorio i žao mi je zapravo što kolega Pavić se veže Zoranovi ljudi, Andrejevi ljudi, to je loše, to je loša poruka. Postoji administracija, hrvatska administracija kad ide prema Bruxellesu da smo sposobni povući sredstva bez obzira kako se netko zove. I razdvajanje i jačanje administracije i na lokalnoj razini i na nacionalnoj razini je uspjeh Hrvatske. Uspjeh Hrvatske kao zemlje nemojte vezivati za osobu. I sjećamo se vremena gdje smo se svi vezivali za osobu, neka osoba i prijašnja vremena i pokazalo je da nije dobro. I zato bi volio da u našim raspravama govorimo ovo što ste govorili o jačanju hrvatske administracije, hrvatski ljudi koji radi, al da dobijemo brojeve koji su to ljudi da, da znamo koliko ljudi mora prikupiti 150 milijardi, to nije mal novac, ali zato ako nemamo, ne znamo koji je to broj ljudi onda ne znamo s čime upravljamo. Zahvaljujem.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Prvo bih se osvrnuo na konstatacije sa, od naših kolega iz HDZ-a da je oporba euroskeptična. To nije točno. Euroskeptici u ovom saboru imaju svoje ime i prezime i treba ih imenovati. To je neispravno tako reći. Isto kao što je neispravno reći da članovi HDZ-a kradu, ne kradu svi. I to nije dobro reći i zato nemojte takve stvari izgovarati u ovom saboru. Drugo, htio sam vas zamoliti za vaš komentar. Spomenuli ste digitalizaciju i probleme u shvaćanju ljudi da će ostati bez posla. Naime, smisao digitalizacije nije samo da se stavi novi sustavi u pogon, da se nabave nove aplikacije nego je cilj da se zapravo i ti sustavi na neki način opskrbe sa podacima, bez podataka nemamo ništa, pa tko će te podatke unositi unutra u sustav? Ljudi koji su do sada radili nešto manuelno. Prema tome, nitko neće ostati bez posla, ljude treba prekvalificirati i treba im dati nove zadatke.
Odgovor.
Zahvaljujem. U pravu ste. O samim programima osim ekoloških, ekoloških programa jako se puno radi na, govori na digitalizaciji. Vi ste i radili zapravo u FINA-i gdje je, ja mislim da FINA ima, ima svoju budućnost kolko god su u nekakvom privatnom sektoru smatrali da je to nekakav mastodont koji zapravo je neko opterećenje, ja mislim da je FINA dobar servis hrvatskim građanima, može biti i korištenje EU fondova, pružanje određenih usluga i za državu on line usluga. Znamo da smo radili i na COP-u, vrlo važnom projektu, e-građani itd., fiskalizaciji. Znači pokazalo se da se u nekakvim stvarima i država može vrlo biti konkurentna i dobra uspostavljati određene digitalne usluge, a da nije to samo, cijelo vrijeme govorimo o određenom dijelu privatnog sektora. Slažemo se da je to nekakva budućnost, međutim i država je pokazala da vrlo dobro može znati i biti dobra u nekim projektima vezano za digitalizaciju.
Slijedeća replika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, dotakli ste se nekih, samo nekih segmenata oko toga zapravo oko ove fame da, da sav novac koji je alociran u proračunu EU je po defoltu naš, dakle doslovno da će nam pasti s neba i da ga mi samo trebamo gledati kako i gdje potrošiti. To nije tako. Rekli ste da su ljudski resursi jedan dio toga problema, apsolutno jesu. Ali drugi ovo o čemu je bilo riječi malo ranije prilikom traženja stanke, a to je koliko sredstava je zapravo povučeno, kako su ona utrošena i koji su učinci. Bojim se da unatoč tvrdnjama sa desne strane sabornice tu nismo sjajni tim više što i to ponovo moramo demistificirati. Ugovorena sredstva ne znači da su ona i isplaćena. Tek kad govorimo o isplaćenim sredstvima govorimo o sredstvima koja su došla iz EU. Jer dok nisu isplaćena, ne moraju biti isplaćena zapravo, ugovorena sredstva po difoltu ne znače da će projekt biti pravilno proveden i da ćemo povući sredstva iz Europe.
Odgovor.
Zahvaljujem. Tako je. Znači, u samoj raspravi smo rekli kolko je važna hrvatska administracija u, ne samo u ugovaranju nego i u povlačenju sredstava u konačnici i to nije jednostavan posao. Kolko god ljudi misle, ne znam kolko su ti stvarno ljudi općenito, uopće nemam percepciju jel su oni plaćeni 10.000 kuna, 15, ovo što je rekla kolegica odlaze u privatni sektor, dobiju bolja primanja. Ali zamislite novac od 150 milijardi kuna u privatnom sektoru tko to može povuć, organizirajte ga, organizirajte neku kompaniju, organizirajte šta god hoćete u Hrvatskoj, najbolji um da privuče taj novac. Znači to nije jednostavan, nije jednostavan proces. Nije jednostavan proces, ali sigurno da će biti je, podložan je propitkivanju, podložan je zapravo postavljanju pitanja, a na vladi je zapravo da odgovori kako će rješavati ova uska grla, a to je zapravo trenutno vrlo niska isplaćenost, ali zapravo je na njima da nas uvjere da će to biti bolje. Hvala lijepa.
Hvala. g. Lalovac, s ovim ste vi završili replike. Slijedeća pojedinačna rasprava je Domagoj Hajduković.
Kolegice i kolege, evo na samom početku želio bih reći da je jako dobra praksa da o ovome raspravljamo u HS. Naime, … [[Govornik se ne razumije]] ustavne procedure u pojedinim državama članicama su slijedeće, oko ne oko zapravo 20 članica država propisuje da je potrebna ratifikacija odluke Vijeća o kojem raspravljamo sada u nacionalnom parlamentu, dok zakonske odredbe pet država članica ne obavezuju na to, među njima je i Hrvatska. Ali je dobro da o ovome raspravljamo u HS, dobro je da je hrvatska javnost, a i politička javnost koja ima što reći o ovome to može reći da može čuti različite podatke. Prije svega treba se osvrnuti na ono što sam rekao maloprije u replici, a to je demistificirati ova europska sredstva. Naime, sama činjenica da će ona biti vrlo skoro izglasana odnosno da će biti usvojen višegodišnji financijski okvir, ne znači da ono po difoltu pripadaju Hrvatskoj, ne znači da ćemo ih mi uspjeti povući i utrošiti. Ovo o čemu je kolega Lalovac govori je zapravo bolna istina, da mi nemamo dovoljno ljudskih resursa da kvalitetno radimo na povlačenju ovoliko velike financijske omotnice. To je definitivno jedan od problema s kojim se treba suočiti zato što nam najkvalitetniji u pravilu se ne zadržavaju u javnoj upravi, odlaze u privatne vode, ista stvar je i sa jedinicama lokalne samouprave odnosno zaposlenicima tamo. Prema tome, pred nama je jako veliki posao, jako veliki zadatak što se tiče ljudskih resursa da do ovog novca zaista i dođe. Druga stvar su utrošena sredstva odnosno kako smo se ponašali u prijašnjem višegodišnjem financijskom okviru. Opet moram demistificirati neke tvrdnje sa neke strane sabornice koje kažu da nam je sjajno. Nije sjajno, nismo uopće dobri, zapravo smo na europskom dnu. I ponovno naglašavam, ugovoreno znači i isplaćeno, kada je nešto ugovoreno znači da je projekt odobren, tek nakon završetka projekta i revizije su sredstva isplaćena. Znači EU daje novac daje na kraju projekta. Nažalost zbog puno nepravilnosti i neefikasnosti moguće je da neki ugovoreni projekti neće na kraju biti isplaćeni odnosno da nećemo doći do europskog novca nego da ćemo novac koji smo potrošili u realizaciju projekta morati iz vlastitih sredstava to učiniti odnosno da neće biti refundacije iz EU, to je ono što brine. Isto tako što se tiče novih izvora financiranja, zanimljivo je primijetiti koja su to i kakva su, znači tradicionalnim vlastitim sredstvima EU što su ponajprije carine i pristojbe na šećer, dodaje se i vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u na osnovici poreza na dodanu vrijednost svake države članice, a primjenjuje se … stopa od 0,3% pri čemu je gornja granica oporezive osnovice PDV-a iznosi 50% BND-a za svaku zemlju i zanimljivo je isto naglasiti da će se metodologija pojednostaviti. Vlastitim sredstvima koja se temelje na BND-u proizlaze iz jedinstvene stope koja se primjenjuje na BND država članica koja svake godine prilagođava kako bi se prihodi uravnotežili sa rashodima. Na kraju bih još želio reći da u ovom periodu sve ovisi o nama. Nacionalna razvojna strategija je u savjetovanju, nadam se da će vrlo skoro biti donesena, ali tek tada nam slijedi veliki posao, a to je programiranje. Već na programiranju će se vidjeti koliko smo dorasli ovome zadatku jer kvalitetno programiranje je preduvjet za povlačenje što više sredstava i ne samo to, nije cilj samo povući sva sredstva. Cilj ih je zapravo i kanalizirati u ono što će biti od koristi RH, njezinim građanima odnosno što će nam pomoći u razvoju. Budući da često lutamo u mišljenju i dugoročnom planiranju, jako je bitno barem sada, barem okvirno se orijentirati prema granama i područjima u koja želimo ulagati, zašto to dobro argumentirati, a onda na kraju i usmjeriti taj novac u te segmente kako bi što više europskog novca došlo do krajnje koristi odnosno na pravo mjesto koje će imati i dobre učinke odnosno dodanu vrijednost. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku od g. Lalovca pa čekajte na vezi g. Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Rekli ste jednu vrlo važnu stvar, a zapravo to je pred nama slijedi programiranje operativnih programa. Ne znam da li ćemo imati u Saboru raspravu o tome, ne znam, možda kroz nekakav dokument kao što danas imamo, ali mislim da bi bilo jako dobro jel vidi se da samo u ovoj raspravi današnjoj u Saboru ima jako puno pitanja i koja su bitna za hrvatske građane, a ono u konačnici i za hrvatski proračun, da li možda planirate jel ste predsjednik Odbora za europske poslova sazvati odbor i na tome odboru detaljnije raspraviti o operativnom planiranju jel mislim da je to nešto što je sada korak koji slijedi iza usvajanja ovih odluka? Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor g. Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, apsolutno da, dakle na prvoj sjednici odbora prilikom planiranja rada smo raspravljali upravo i o ovom dokumentu i zbog toga je uz matično radno tijelo koje je Odbor za financije i Odbor za europske poslove zauzeo stav o ovom dokumentu. Isto tako iako bi mogli reći da su matična radna tijela za ovo o čemu vi pričate Odbor za europske fondove i Odbor za financije gdje ste vi potpredsjednik, jako mi je drago primijetiti da u ovom sazivu, barem što se tiče predsjednika odbora postoji puno veći entuzijazam za europske teme, tako da jesam razgovarao već sa kolegom Pavićem iz Odbora za europske fondove i u načelu smo se složili da je ovo jako zanimljiva tema koju ako budemo razmatrali u Saboru bi bilo dobro da razmatramo u okviru oba odbora odnosno možda nekoj zajedničkom sjednicom, ali tu su i financije jako bitne. Pa vas ohrabrujem i vas kao potpredsjednika Odbora za financije, ali i druga zainteresirana radna tijela da se apsolutno uključe u ovaj proces i da na što više radnih tijela raspravimo ovo jer neće doći na plenum operativno, to je u nadležnosti Vlade.
Hvala lijepa. Idemo dalje s raspravom, sad je g. Željko Pavić. U drugom pokušaju bit će uspješan. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Samo bih htio napomenut nekoliko stvari koje su vezane za ulazak u EU a prvo to da smo bili svjesni, nažalost nema ministra, nažalost bili smo svjesni da se nečega moramo odreći da bi s druge strane dobili. Kad govorimo o tradicionalnim vlastitim sredstvima, naravno tih su se sredstava morali odreći i ostale članice Unije, međutim oni koji su bili spremniji, koji su se bolje pripremili za ulazak u Uniju, znali su što treba napraviti. Desilo se to da su zapravo kompanije iz trećih država, znači iz država koje nisu u EU-u, došle sa svojim pogonima u ostale članice EU-a. I te članice EU-a ne dobivaju nakon toga novac od carine ali im raste BDP. Zašto? Zato što imaju nove kompanije koje privređuju kod njih. Evo primjer. Recimo KIA je postao europski proizvod, Hyundai europski proizvod, računalna industrija, ... [[Govornik se ne razumije.]] europski proizvod. Znači carina nema ali BDP država u kojima su te kompanije, raste. Mi nažalost nismo uspjeli privući te kompanije i u tom smo djelu izgubili. Trenutna situacija u Hrvatskoj nije dobra ni kad govorimo o BDP-u, ni kad govorimo o situaciji sa COVID pandemijom. Zauzimamo jedno vodeće i jedno posljednje mjesto, nažalost sa BDP-om po glavi stanovnika smo na začelju ljestvice EU-a, a po broju novozaraženih osoba u odnosu na broj stanovnika smo nažalost na vrhu te iste ljestvice. Kad gledamo makroekonomske pokazatelje koje je prije nepunih mj. dana HNB objavila na svojoj stranici, nemamo zapravo razloga za entuzijazam i očito je da će nam pomoć iz EU fondova biti neophodno potrebna jer će BDP koji je već ionako nizak, prema procjenama pasti za daljnjih 10%. Taj pad uzrokovan COVID krizom mogao bi izazvati mnogo negativnih reperkusija i trebat će posebne mjere i planovi usmjereni na gospodarski rast. E sad, sredstva koja su nam osigurala u iznosu od 24,2 milijarde eura koje bi Hrvatska trebala povući, znači povući iz EU fondova a ne dobiti, daju nam za pravo da imamo nekakvu naznaku za entuzijazam i da se nadamo da ćemo krenuti naprijed međutim s obzirom da znamo da smo do sada povukli sa 35% sredstava iako je postotak ugovorenosti jako velik, pitanje je da li je to pravo mjesto za entuzijazam. Nemojmo zaboraviti da su jedinice lokalne samouprave računale sa tim novcima iz Europe s obzirom da su izgubile dio novaca na temelju novih zakona, a taj novac sigurno neće moći dobiti u slijedećih godinu, dvije. Međutim da bi se ta sredstva povukla, trebamo se dobro pripremiti sa novim projektima, sa novim planovima, sa novim mjerama i sa novim zakonima a prema informacijama s kojima raspolažemo, možemo reći da se trenutno baš i nismo najbolje pripremili i da nismo taj posao najbolje odradili. Što se tiče ostalih grana koje smo već malo dotakli što se tiče recimo poljoprivrede, trebali bismo ulagati u civilnu poljoprivredu i u industrijsku proizvodnju. Ali nemojmo zaboraviti digitalizaciju. Za digitalizaciju je u Eu fondovima rezervirano 20% sredstava. Ako to pomnožimo sa 24 milijarde, dobivamo gotovo 5 milijardi eura koje ćemo moći zapravo utrošiti na digitalizaciju na nivou države. Ako znamo da cijeli IT sektor na nivou godine ima prometa 3 milijarde dolara, 3 milijarde eura, onda nam može biti jasno koliko je to zapravo novaca i koliko možemo zapravo ustvari potaknuti i pokrenuti sa nivoa države jer država ako ima prave ljude na pravom mjestu, može napraviti izvanredne projekte i može pokrenuti jedan dio digitalizacije. Nemojmo zaboraviti na projekte koji su napravljeni tipa recimo NIAS za ulazak u E-građane, tipa Centralnog obračuna zarada, da ne govorim o ranijim projektima kao što je porezni sustav, carinski sustav koji su se divili i ljudi iz Amerike kad su došli kod nas. I Amerikanci su rekli kad su vidjeli naš porezni sustav, da imaju takav porezni sustav, da bi imali daleko veće prihode nego što imaju sada od poreza. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite. Gđa. Nađ je tražila repliku.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, rekli ste da nismo uspjeli privući strane kompanije u RH, da li mislite da je to razlog nesređenog zemljišno-knjižno stanje, korupcija u lokalnim zajednicama odnosno lokalnih šerifa ili dugotrajnost postupka dobivanja postupka građevinskih dozvola ili sve zajedno? Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite.
Pa kad bismo govorili o tim problemima, moramo biti svjesni da imamo zapravo sve zajedno. Možemo pobrojati i probleme sa građevinskim dozvolama, možemo pobrojati i problem sa korupcijom, možemo pobrojati i probleme koji su vezano za privlačenje tih ljudi zbog zakonodavstva, zakoni su nam izuzetno kompleksni, zahtjevni i ono što je najgora stvar, kompanija dođe u Hrvatsku, počne pregovarati, na snazi je jedan zakon. U momentu kad se završe pregovori, na snazi je drugi zakon. Kompanije jednostavno nemaju povjerenje u našu državu i to je problem. Ne može nitko raditi na taj način jer nisu sigurni, ne znaju što će biti sutra, ne znaju što će biti za mj. dana ili za godinu dana. Trebamo im pružiti nekakvu sigurnost a te kompanije zapravo, pogotovo velike kompanije uvelike povećavaju BDP na nivou države.
Hvala. G. Lalovac.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Poštovani kolega, govorili s te o digitalizaciji i govorili ste zapravo o mogućnostima koje su pred Hrvatskom zapravo pogotovo oko 20% sredstava da se može povući iz fondova za digitalizaciju. Ja više volim govoriti o hrvatskoj administraciji, znači ovo što ste govorili, znači pokazuje se da ima jako dobrih ljudi u javnoj upravi koji mogu napraviti jako dobre projekte, ne samo kroz sustav porezne uprave koji ste govorili, ne samo kroz fiskalizaciju koji je možda najbolji i od najboljih sustava u Europi, za e-Građane gdje je hrvatska administracija dobila priznanje na svjetskim razinama ili npr. sustav OIB-a koji je još tamo uveden prije 10-tak, 15 godina, znači pokazalo se da tu ne razlikuje se znači je li netko privatni ili javni, znači da sve ovisi o ljudima i oni dobri ljudi koji mogu raditi u hrvatskoj administraciji da treba platiti i da se treba zapravo na taj način odnositi prema ljudima koji rade u javnoj upravi. Zahvaljujem.
[[Upadica: Bez daljnjega, naravno da…]] G. Pavić, izvolite odgovoriti.
Bez daljnjega, nagrada koja se daje tim ljudima i motivacija koja im se pruža kroz razno-razne aktivnosti koje ti timovi imaju, zapravo koje imaju ti ljudi kroz timove i pojedinačno u pojedinim institucijama, u pojedinim agencijama, u pojedinim poduzećima, uvelike utječe na te ljude. I što je bolji motivacijski faktor, to su ti ljudi kvalitetniji i ostaju duže u državnoj upravi. Oni ne odlaze zbog 100 ili 200 ili 500 kuna, neće otići iz državne uprave, a to nam onda donosi kvalitetu u razvoju informacijskih sustava, donose nam kvalitetu u administraciji. Vjerujte, ukoliko se čovjeka plati pa i na postotak, na kraju krajeva, sve ove agencije kud su naši ljudi, koje smo školovali na nivou države otišli, otišli su u privatne agencije. Te agencije rade na postotak. Zašto ne nagraditi te ljude sa postotkom. Pa kad privuku sredstva, dobiju veću plaću. To je plus.
Hvala. Sad je na redu g. Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Pavić. Pa ajmo čisto radi hrvatskih građana da ih ne plašimo. Da biste novac potrošili, morate ga ugovoriti. Ja cijenim vrlo g. Lalovca i kao stručnjaka i kao osobu, ali kada govorimo da se ne trebamo međusobno prozivati, dajte izađite i čestitajte Vladi što je tako uspješna. Preuzeli smo od vas 9% ugovorenosti, 1% isplaćenosti. Pa kako da isplatimo kad niste ništa ugovorili? 9%. I s 9% ugovorenih smo došli na 108%, s 1% na 40%. Približavamo se prosjeku EU. Imamo još 3 godine, dakle M+3 vrijedi, imamo još 3 godine. Do sada nismo i to je bitno građanima reći, nijedan euro, cent izgubili niti hoćemo. A vi se samo ljutite da ste vi bili neuspješni, a mi jesmo. Pa recite hvala onda premijeru.
Hvala. G. Pavić, izvolite. Molim? Tko? G. Lalovac, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika 238. članak. Ha gledajte, iako, iako ću vjerojatno dobiti opomenu, moramo odgovoriti, znači kad ste na početku razdoblja tek pripremnog, 2013. imate 9%, isto kao što ćemo mi 2021. vjerojatno od novog višegodišnjeg financijskog okvira imati niži postotak. Budite malo korektni kada o tim nekim stvarima govorite i onda na takav transparentan način, meni nikad nije problem pohvaliti nešto što se dobro radi, je li, ali budite korektni barem u tom nekom dijelu, kad govorite, onda recite da je to bilo početak razdoblja, [[Upadica: Hvala. Hvala. Hvala. Hvala.]] što će biti 2001. početak razdoblja [[Upadica: Hvala. Hvala.]] Hvala lijepo.
Hvala. Hvala. Da, bit će opomena. Mislim, to je i sam najavio, a g. Lalovac, žao mi je da i sami znate da će biti opomena pa opet pričate, to stvarno nema svrhe, je l' da? Izvolite, .../nerazumljivo/... ne, je l' da? Okej. Da? Izvolite.
Evo, čl. 238. povrijeđen. Slažem se s vama, ali isto tako, ako želimo biti korektni, 2013. kada gledamo VFO, postoji članak da zemlje koje su imale krizu, a ušle su prije 2013. dobivaju 10%, da je vaša Vlada tada bila proaktivnija, mogli smo dobiti milijardu eura više u ovom razdoblju. Nismo bili proaktivni, nismo to iskoristili. Sada imamo 24,5 milijarde eura. Vi ste izgubili milijardu.
Hvala lijepa. Da, želimo biti korektan pa moram i vama dati opomenu, tako, radi korektnosti. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Paviću, nemojte zaboraviti da je naša Vlada radila sa administracijom koju ste vi ostavili, koju je ostavila vaša Vlada. Mi smo prvo trebali našu administraciju osposobiti da bi mogao povlačiti fondove, novac iz fondova, a tek nakon toga su ti ljudi mogli početi raditi. E pa kad smo ih mi osposobili, naučili raditi, nažalost vi ste preuzeli vlast i ti ljudi koji su znali raditi su povlačili novce iz fondova. Di je problem? Nikakvih problema nema tu. Znači sve je jasno i to smo rekli već ranije. Ne povlači novac Vlada, povlači ga državna administracija koja zna, hoće i može raditi. Imali ste primjer Belgije, koja nije imala ... [[Govornik se ne razumije.]] 3 godine, a bila je najuspješnija povlačenju fondova, novaca iz fondova. Prema tome, nemojte govoriti o vladama, govorite o administraciji koja zna i hoće raditi. A mi smo u tu administraciju ostavili i budite sretni zbog toga i recite hvala.
Hvala. G. Hajduković. Pričekajte, čekajte, čekajte. G. Hajduković, replika.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, dotakli ste se jednog vrlo ozbiljnog segmenta, to je digitalizacija, ali isto tako trebamo imati na umu i to moram ponoviti jer kažu da je ponavljanje majka znanja, da će omotnica koja će nam biti na raspolaganju ovisiti o sredstvima koje smo povukle i učinku projekata. Dakle naglašavam ovdje učinak. Je, istina je da nismo izgubili novce, za sada. Ali, crta će se podvlačiti puno kasnije, znači ne možemo sada na kraju razdoblja reći jesmo li i u kojem smo postotku uspjeli realizirati isplatu sredstava, to ćemo tek vidjeti kasnije. A opet, istini za volju, ovo što ste vi rekli, dobro, odgovarajući ministru Paviću, dakle, nas je dočekala jedna bezidejnost na postojanje projekata, nije ostalo ništa, spaljena zemlja. I onda 4 godine rada na aplikaciji projekata su vam rezultati kojima se sad toliko hvali Vlada. Pa ja evo čestitam i Vladi Zorana Milanovića, a onda čestitam i Vladi Andreja Plenkovića koja je to tako uspješno provela [[Upadica: Hvala.]] ono što je Vlada [[Upadica: Hvala.]] Zorana Milanovića postavila na noge.
Hvala lijepo. G. Pavić.
Pa evo ja bi se još tu nadovezao i odgovorio još dodatno bivšem ministru Paviću iako jednom ministar, uvijek ministar i to treba poštivati i respektirati. Nemojte zaboraviti da niste nam ostavili sustav koji je bio obvezan za povlačenje .../nerazumljivo/... znači govorim o informacijskom sustavu koji je bio obvezan i nužan, potreban za povlačenje novaca iz fondova koji smo morali imati, a nismo ga imali. Trebali smo ga sami izgraditi a to ne traje jedan dan, to traje mjesecima, to traje godinama, to znate i sami. I konzultacije sa Europskom komisijom i konzultacije sa konzultantima iz Europe itd., itd. Znači, nismo baš bili u zavidnoj poziciji. Ne govorim ja o sebi, nego govorimo o Vladi Zorana Milanovića. Znači, molim vas, dajte da govorimo stvarno realno, objektivno, pošteno i korektno, govorimo o državnoj administraciji, pokušajmo te ljude za držati u administraciji, pokušajmo im pomoći da ljudi normalno žive koji rade u državnoj administraciji i da ostanu tu a da ne plaćamo nakon toga postotak privatnim firmama, nema potrebe za to.
Hvala lijepa, hvala. Nemate više replika, g. Pavić, hvala vam. I na redu je, to je druga pojedinačna rasprava, na redu je g. Miro Bulj.
Narode, radi istine, narode koji ovo gleda, koji ima mogućnosti ako su imali ovi najsiromašniji kupiti DVBT2 kad se sad mijenjao a Vlada nije po prvi put osigurala za one koji mogu, moram odmah na početku reći istinu a istina je da u ovome prethodnom, zato cijelo jutro slušam vladajuće, ovdje uopće nije pitanje vladajuće ili oporbe, tolike hvalospjeve rekao bi, ko da ja ne živim u istoj državi ili možda stvarno ova svjetla imaju utjecaja na kolege saborske zastupnike. Znači, ... [[Govornik se ne razumije.]] cijelo vrijeme ste miješali kruške i jabuke, prije svega, drugo je povlačenje sredstava koja su povučena a drugo je ugovorena sredstva. Mi smo na kraju proračunskoga razdoblja 2014.-2020. i ti projekti moraju biti gotovi do 2023. godine. To je prvo. I na dnu Europske smo unije po povlačenju sredstva iz EU i to trebamo istinu reć ljudima. A sad teret prebacivat odavde na lokalnu samoupravu, ni to nije korektno ni dobro. Znači nije sad teret na leđa i tolike hvalospjeve u trenutku kada 40% jedinica lokalne samouprave nema mogućnosti za jednu dijete omogućiti dječji vrtić, a mi smo 2000. u Barceloni, Europsko vijeće je donijelo zaključak da do 2020., ove godine, da se steknu mogućnosti da 90% djece ima mogućnosti od 3. do 6. g. pohađati dječji vrtić i da ta djeca imaju puno više mogućnosti kasnije doći do visokoga obrazovanja nego ova koja nemaju mogućnosti. Mi trenutno ima 2/3 Hrvatske prazne. Poljoprivreda je ugrožena, mi uvozimo 3 milijuna eura u trenutku kada ćemo davati svake godine 4,6 milijuna, znači milijardu više kuna ćemo davati godišnje članarina, naknada, svega što ide u fond EU-a. To su činjenice. Da li ćemo mi ta sredstva iskoristiti. Ali ako to ... [[Govornik se ne razumije.]] , to je pitanje ako se ne organiziramo, a druga stvar, vrlo bitna je, da koju uvijek ponavljam, 6% BDP-a nam dolazi od naših iseljenih Hrvata. To su mladi ljudi koji su otišli sa ruralnih područja, gdje su se trebali baviti i ljudi koji su visokoobrazovani u svim strukturama i koji nisu ovdje mogli naći svoje sunce pod krovom jer nisu vjerovatno imali stranačku iskaznicu političkih opcija da bi opstali. I ako gledamo s te strane po svim pitanjima, poljoprivreda, nikad više nismo uvozili, nikad manje izvozili, nikad više poticaja nismo davali. To je činjenica, to je jedan aspekt. Drugi aspekt kad govorimo o ulaganju u fondovima, evo gospodarenje otpadom, vrlo bitna tema. Morat ćemo plaćat penale. Taj štetni projekt, CGO Lećevica je također projekt koji je ugrožen, mi nećemo imat dole u Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje u Splitu, u Sinju mome, imotskom kraju, vrgoračkom kraju, odlagati otpad. Nismo zaštitili naše ključne resurse, ponavljam. Energetiku gdje nam muze iz džepova samo za vjetroelektrane uz obnovljive izvore, nam se muze milijardu i pol kuna iz džepova iz tih krajeva ljudima. Imamo potencijal naše resurse vode, evo proglašavamo IGP di nas je Europska komisija za vrijeme SDP-ove Vlada tada rekla da gubimo godišnje između 160 i 260 milijuna eura što znači doći do 2 milijarde kuna godišnje. Trebali smo davno to. To su sve naši resursi i potencijali. Imamo naše šume u Gorskom kotaru, koji je prazan, jedino sirovinu izvozimo. Tako da ovaj novac kojega spominju, 24 milijarde u sedmogodišnjem razdoblju, puno više će nam uplatiti nažalost oni koje smo zbog loših politika potjerali iz Hrvatske jer mi otkad smo ušli u EU, mi smo otišli po 4 milijuna ljudi. I kad sagledamo istinu, bez obzira na politiku, bio Most, bio SDP, bio HDZ, Možemo, uopće nije bitno, onda trebamo govoriti istinu a kad čujem ovdje hvalospjev, poglavito kad su bili prije mene prethodnici, g. Pavić, Marijana Petir, eurozastupnica, a kad pogledam, pa ja ne znam jel oni žive u istoj državi di i ja. Pa naš seljak je iselio i tuđu njivu obrađuje našu neuzoranu a mi nikad više nismo uvozili. Nikad više uvozili. A nama neuzorana polja. Mi imamo samo 1% navodnjenih poljoprivrednih površina, niti 1% od milijun i pol hektara, nama je 7 000 navodnjenih poljoprivrednih površina a više vode izbaci moj pritok rijeke Cetine nego svi izvori Izraela skupa a ovi se navodili u pustinji. Prema tome, sagledajmo istinu u oči, organizirajmo mlade ljude i one sposobne koji mogu dati znanja i ta sredstva povucimo a ne kao dosada. 30% ste samo povukli sredstava i to je sramotno, na dnu smo EU-a.
Hvala. G. Željko Pavić, replika.
Poštovani zastupniče, evo samo da još da napomenem koliko je važna priprema za pojedine stvari u Europi. Kad smo pristupali u EU, imali smo i uvjet da imamo sustav za praćenje tradicionalnih vlastitih sredstava, znači za plaćanje carina, nameta na šećer i PDV i sve ostalo. G. Paviću, znate šta se desilo? De silo se to da u veljači 2012. g. netko shvati da se nije poduzelo do tada apsolutno ništa za projekt koji je trebao biti gotov u srpnju te godine. Znači u veljači se to shvatilo. Imali ste vremena 4 g. to ... [[Govornik se ne razumije.]] projekt pripremate, niste napravili apsolutno ništa, a takvih projekata je bilo more i onda velite Vlada Zorana Milanovića nešto nije napravila, pa nije niti mogla napraviti ni više od toga što je napravila. Morali smo odrađivati poslove koji su kasnili po nekoliko godina.
Fala. Odgovor.
Hvala lijepo. Brojni projekti koji su trebali biti završeni, poglavito po pitanju koji su trebali biti odrađeni, gospodarenje otpadom, otpad nije smeće. Otpad je radna mjesta, otpad je sirovina, a u mojoj Dalmaciji će to biti katastrofa, napuljski scenarij. I meni dođu suze na oči kad vidim di to sve planiraju, gdje su sve naši izvori. Danas imamo problem Jadra zbog tog nerada di je Split iza svake manje kiše ogroman splitski bazen gdje nema pitke vode zbog nemara. I sad kad su gurali taj projekat Lećevica, centar gospodarenja, 30 milijona su utukli, ništa nisu napravili, ništa. Znači apsolutno po gospodarenju otpada nisu ništa napravili. I od 2 milijarde kuna projekata koje ste obećali prije 3.g. na sjednici splitske vlade ostvarili ste ništa, nula ministre, ništa. Pa bar da ste zakopali, ja ću donit mašlin, ja ću zakopat, ništa. Pa jel to sramota? I to je istina. U Dalmaciji kolege ovi koji su u većini ništa nisu odradili, ništa.
Fala. g. Kujundžić.
Hvala predsjedavajući, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Kolega Bulj, istina je da je povučeno samo 10% od sredstava od onih koji su ugovoreni. Međutim, tu je bilo onako kao čelnik jedinice lokalne uprave i samouprave bilo je i kvalitetnih projekata od programa „Zaželi“ za žene u najgorim godinama, razno razne različite mjere od 7.4.1., pa dalje, naravno i naravno sami fond kao takav. Međutim, ono što bih ja apostrofirao, ne znam koliko je hrvatska država unutar cijele te problematike autonomna jest način financiranja. Dakle, manje jedinice lokalne uprave i samouprave koje imaju znatno niže fiskalne mogućnosti kao takve definitivno se u bilo kakvom obliku realizacije ozbiljnoga projekata ili ne daj Bože kako smo mi trenutno u situaciji dva kapitalna projekta nađe u problemu zbog 50% sredstava koja se isplate unaprijed, a onih preostalih 50% treba uložiti u jedinice lokalne uprave i samouprave koja najčešće ima problem [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme]]
Odgovor izvolite.
Projekt „Zaželi“ je za žene poglavito u ovim krajevima zaboravljenim kao ove koje su bile npr. radnice „Dalmatinke“, pa ih je se s njima rugalo kao da su roblje, pa za druge žene koje su ostavljene nakon pljačke u privatizaciji i jednostavno to su ljudi koji su ostali na tim područjima da skrbe o starijim jel nemaju više svojih članova mladih obitelji. Tako da to možemo gledati i ovako i onako. Ali perspektiva opstanka na tim područjima je i mladi i čovik i obitelj da ostane. Pa imam evo problem aglomeracija Sinj. U srid kanal, kanal koji protječe, otvoreni kanal, u Sinju kraj hotela, kraj škola ide voda, taj kanal, kanalizacija, fekalne vode kroz Sinj, središte Sinja u rijeku Cetinu. I tu je krivac i vodovod cetinske krajine, ali i ministarstva koja su nadležna, poglavito Ministarstvo okoliša i Hrvatske vode koje apsolutno nije briga šta je precijenjen taj projekat [[Upadica: Vrijeme, fala]] i eto dajte bar 100 milijona za tu krivu procjenu radova.
Fala lijepa. Nemate više replika. g. Davor Ivo Stier ima svoj pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Ono o čemu mi danas raspravljamo je zapravo odgovor EU na najveću krizu kojom se čovječanstvo suočava nakon 1929.g. I doista ovo jest jedna duboka kriza i odgovor EU u jednom naravno označava i pojačava i naš nacionalni odgovor na tu krizu. Vlada je vodila jednu odgovornu fiskalnu politiku i tako je do ove krize izazvane pandemijom praktički eliminirala fiskalni deficit, ali jasno je da sada vrijeme kada se svjesno mora ulaziti u deficit i to duboko ući u deficit, možda tu postoji ako ćemo, ako mi dozvolite jednu malu digresiju možda na ideološkom planu jedna razlika između kršćanske demokracije i ono što neki nazivaju neokonzervatizam ili neoliberalizam koji se protivi bilo kakvom ulasku ili intervenciji države u ekonomiju, tu kršćanska demokracija u ovakvim kriznim trenucima naravno smatra da država mora intervenirati da bi spasila gospodarstvo, da bi spasila i hrvatsko društvo. Dakle, govorimo ovdje i o plaćama i o mirovinama i općenito o načinu života naših hrvatskih građana. E sad, ako duboko ulazimo i u taj deficit, naravno postavlja se pitanje i financiranja tog deficita i tu se postavljaju dva momenta koja smatram da su ključna. Jedno već je spomenuto više puta, to je članstvo u EU, bez toga naravno danas ne bi imali mogućnost da je nama na raspolaganju tih 24 milijardi EUR-a, o čemu je dosta već i rečeno. Ja bih ipak malo o toj strukturi. Dakle, čini mi se da je važno naglasiti da u slučaju RH većina toga će biti ipak bespovratna sredstva. Kad bi to pogledali u udio, u postotak BDP-a to je negdje tih bespovratnih sredstava negdje 11% i ukoliko sam dobro uočio i pročitao podatke čini mi se da je to zapravo i najveći postotak što se tiče članica, članica EU, utoliko je očito vlada se dobro pozicionirala u pregovorima unutar institucija EU. No ima jedan drugi moment koji bi želio istaknuti, koji mi se čini da nije dovoljno ili nije uopće danas naglašen u ovoj raspravi, a to je o kakvoj EU govorimo. Dakle, mi sa ovim odgovorom vidimo jedno strateško opredjeljenje za jednu solidarnu EU, jedan odgovor EU koji je svojevrsni rezultat i naučenih lekcija iz one krize Eurozone ili one velike recesije 2008. gdje je puno više došlo na izričaj jedan, rekli bismo jedne sebične politike pogotovo onih najjačih, najbogatijih članica. Danas ipak vidimo jedan odgovor, iako je bilo protivljenja unutar EU o ovakvom smjeru, ali ipak da se ovlasti Europsku komisiju da u ime cijele EU, a koristeći onda i fiskalni kapacitet onih najbogatijih, koristeći i najbolji mogući kreditni rejting onih najbogatijih da može Europska komisija u ime cijele EU izaći na financijska tržišta. I to je naravno nešto što mi se čini da je važno naglasiti, što je u interesu RH koja jest i to je danas naglašeno više puta, ali mislim da se treba i opet istaknuti radi naših građana koja je imala i u ovoj možda najjednostavnijoj računici koristi od članstva koja je kada bi pogledali koliko je uplatila, koliko je dobila iz europskog proračuna u velikom plusu, spomenuto je već negdje soko 30 milijardi kuna. No važnije čak od toga mislim da jest ovaj smjer solidarne Europe koja najviše nam pomaže onda da mi možemo učvrstiti našu državnost, a i time osigurati sva prava koju zaslužuju hrvatski građani.
Hvala. Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražila gđa. Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Molim vas da nam odgovorite da li je točna informacija da će ili već je Svjetska banka biti ugovorena za izradu operativnih programa za novu financijsku perspektivu i ako nam možete također reći u kojoj je fazi priprema operativnih programa, koliko ćemo ih imati i tko je sve angažiran na njihovoj pripremi? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala kolegice. Pretpostavljam da bi naravno ukoliko bi bio operativno u izvršnoj vlasti u ovom trenutku radeći na tom pitanju bi imao točnu informaciju i točan odgovor na to vaše pitanje, ali mogu naravno kao i vi se informirati sa kolegama iz Vlade da bi mogli hrvatskoj javnosti to predočiti.
Gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče. Govorili ste o važnosti ulaska Hrvatske u EU, zasigurno se slažete da smo ušli 2004. da bismo imali sad komforniju situaciju, ali s obzirom da nismo mi zasigurno za pet ili deset godina ćemo biti u boljoj situaciji, imat ćemo bolji pregled, aplicirati prema europskim fondovima i zasigurno da ćemo određene projekte dovesti do kraja. Ja mislim da je ova Vlada na čelu sa premijerom Plenkovićem i ovdje nazočnim ministrom izvrsno odradila ove pregovore i da mi možemo baš zahvaljujući tome očekivati bolju budućnost. I još sam samo htio polemizirati da kažete, ovdje se spominje loša administracija, mislim da nije korektno da mi ovdje govorimo o ljudima da rade loše svoj posao, a zapravo o sebi govorimo da smo nezamjenjivi i nepogrešivi. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala kolega na tom pitanju. Slažem se s vama da se Vlada dobro postavila da je dobro ispregovarala ovaj paket za RH. Što se tiče administracije i način na koji povlačimo sredstva, one brojke koje je prije kolega Pavić spomenuo su točne i možemo mi različite politike zastupati, ali te su brojke točne bez obzira da li smo na lijevoj ili na desnoj ili bilo kojoj strani ovoga Sabora. Maloprije sam pročitao jedan podatak čitajući i strani tisak kako je u Italiji isto tako rasprava o tome koliko su oni iskoristili i negdje su iskoristili fondove na istoj razini ko i mi. Razlika je što smo mi zadnja članica koja je ušla u EU, a oni su od samog početka u EU, prema tome ipak je ta administracija čini mi napravila dobar posao.
Gospodin Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Pa upravo ste krenuli iz principa solidarnosti, kao kršćanske solidarnosti gdje možemo reći da smo do sada evo samo za potpore privatnom sektoru 8 milijardi kuna, 600.000 spašenih mjesta i još paket od dvije milijarde za prvi kvartal sljedeće godine, dakle do sada 10 milijardi kuna. Svjesno ulazimo u deficit, znamo da ćemo, sudjelovali smo u pregovorima znamo od kud ćemo to financirati, istodobno kreditne rejting agencije dižu ili zadržavaju isti kreditni rejting RH. Drugim riječima, Vlada je vrlo odgovornim ponašanjem fiskalnim pokazala da to može. Dobar dio toga dolazi iz eu fondova, upravo ova brojka od 30-ak milijardi koji smo u plusu je jasna poruka vrijednosti članstva EU i da smo sad konačno prisutni u Bruxellesu da igramo igru i da smo ravnopravna država članica i da se znamo izboriti za naše interese.
Odgovor.
Hvala vam kolega na tom pitanju i komentaru. Ono što sam i u svom izlaganju htio istaknuti jest činjenica da je Vlada vodila jednu odgovornu fiskalnu politiku koja je dovela do toga da do samog izbijanja ove krize izazvane pandemijom smo bili doista uravnotežili državne financije i to je sigurno dalo i veći manevarski prostor, to su i rejting agencije znale i prepoznati. Međutim, ovo što ste i vi spomenuli, činjenica da smo članica EU da smo znali odnosno da je Vlada dobro ispregovarala našu poziciju i paket koji će biti na raspolaganju u RH još dodatno otvara manevarski prostor i omogućava naravno da se možemo bolje suočiti sa ovom krizom, koja je teška, koja je naravno izazovna za sve zemlje svijete, za sve zemlje Europe pa tako i za nas ali imamo sigurno puno bolje alate time što smo u EU i puno bolje nego da nismo ušli u EU.
G. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Stier, vi ste sa iskustvom u Europskom parlamentu, poznajete ove teme europskih proračuna, kažite mi kako objašnjavate vi ili kako, vi, vaše mišljenje o tome, da u Hrvatskoj nikada više nije bilo subvencija evo u poljoprivredi a nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda? Možete li vi pojasniti gdje idu ti poticaji? Vidimo da je 2/3 Hrvatske su prazne, vidimo da imamo znači 800 000 ha neobrađenih poljoprivrednih zemljišta, samo od milijun i pol poljoprivrednog zemljišta hektara, imamo 7000 ha navodnjenoga poljoprivrednoga zemljišta, gospodarenje otpadom je katastrofalno ali najveći problem je po meni, kako opisivate od ulaska u EU do danas da se Hrvatska doslovno ispraznila? Kako to opisivate uza sve hvalospjeve koje ste dali, kako ćete opisat ovaj odlazak ljudi i demografski strašan pad?
Hvala, odgovor.
Poštovani kolega, kao što znate, problemi u poljoprivredi nisu nastali ulaskom u EU, oni su bili prisutni i neke tendencije su bile tamo a razlika jest što to je uglavnom se prije ulaska financiralo isključivo iz državnog proračuna, dakle Hrvatska je morala ili je imala takav sustava da je to financirano iz državnog proračuna a sada se većinom to ipak financira korištenjem Eu sredstava. No ako me pitate gdje je možda tu jedan od elemenata, naglašavajući time da nisam stručnjak za poljoprivredu, ali čini mi se da u ovim raspravama kako promijeniti čak i europski sustav i u tome da se možda ti poticaji ne daju toliko samo velikim koncernima nego da se pogleda veća produktivnost i kod malih i kod srednjih i da u tom smjeru ide i reforma zajedničke agrarne politike EU-a.
Hvala. G. Matula.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče Stier, mene zanima jesu li Mađarska i Poljska kršćani demokratski solidarne države? Je li Hrvatska kršćanski solidarna sa upornošću Poljske i Mađarske da prezire vladavinu prava i je li to okomica, ne okomica, ne vertikala nego uspravnica hrvatske vanjske politike, da li ćemo mi u tom smislu slijediti primjer Poljske i Mađarske u odnosu prema EU-u? Hvala.
G. Stier, molim vas odgovorite.
Hrvatska i vanjska politike RH kako je ja razumijem i podržavamo naravno kao dio vladajuće većine, jest politika koja podržava poštivanje vladavine prava, u tome apsolutno nema nikakve dvojbe. Ono što sve vi možda aludirali jest ova situacija koja se stvorila i oko ovoga paketa odnosno pozicije koje su imale Poljska i Mađarska i kao što znate, mislim da je kancelarka Merkel uspjela postići jedan dobar dogovor koji su podržale sve države članice i koji je podržala i RH i u tom smislu mislim da je to jedna dobra i konstruktivna odluka.
Hvala lijepo. Tko je rekao prije? Jednom ministar, uvijek ministar, vanjskih poslova u ovom slučaju. Gđa. Perić.
Poštovani kolega, evo spomenuli ste upravo značaj EU-a kroz prizmu solidarnosti zapravo EU-a a pogotovo sada u ovim uvjetima COVID-a 19. Ja bi još jedanput istaknula koliki je značaj upravo u tom kontekstu i u pomoći državama kao što je evo i naša ove godine, u specifičnoj situaciji sa potresom u Zagrebu i susjednim županijama i koliko znači taj znak solidarnosti i pomoći kada treba zapravo podići, stvoriti preduvjete za život ljudima kojima su oštećeni stanovi i kuće a uz to još i ova gospodarska kriza koja je dodatno zakomplicirala zapravo neizvjesnosti života i posla i prihoda svakog građanina Hrvatske.
Hvala, gđo. Perić. Odgovor, izvolite.
Hvala vam, poštovana kolegice. Doista je i odgovor EU-a i na tu prirodnu katastrofu koju je grad Zagreb i susjedne županije su doživjele, jest jedan dokaz te solidarnosti, vjerovatno da nije ove pandemije, bilo bi i u većem možda obimu i intenzivnije, no imamo i moramo se suočiti svi zajedno i sa ovom pandemijom i sa ekonomskom krizom koja je time izazvana i ono što ste spomenuli i na tom tragu manje-više smo i svi iz našega kluba ali i iz nekih drugih političkih opcija, isto tako naglašavali a to jest da zahvaljujući našem članstvu u EU, imamo danas puno jače instrumente i alate da možemo se uspješnije nositi s tim izazovima.
Hvala. I posljednja replika, g. Hajduković. Povreda Poslovnika, pardon.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče.
Ne, ne, ne oprostite g. Hajduković, povreda Poslovnika, izvolite, g. Pavić.
Znam da riskiram opomenu ali moram neke stvari reći. Ovdje govorimo o 24 milijarde eura iz fondova za oporavak. Nemojmo zaboraviti da se ovdje šire zapravo neistine zbog toga što su ta sredstva dodijeljena isključivo po sistemu najslabijima najviše. Znači, najslabijima najviše i to nema veze sa pregovorima ove Vlade nego smo dobili ta sredstva isključivo samo zbog toga najslabiji zajedno sa Bugarskom.
Ne riskirate opomenu, dobili ste ju, a s time da dobili ste jednu opomenu, a zapravo trebali ste dobiti dvije jer ste povrijedili dvije stvari, niste naveli članak, a imali ste repliku, ali dobit ćete jednu. Gospodin Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, spominjali ste u ovome kada ste govorili više o političkoj filozofiji, državnu intervenciju da ili ne i u kojem obimu, mislim da se možemo složiti sada bez obzira na svjetonazorske razlike da ovdje nije bila uopće dilema intervencije da ili ne, ovdje je bila ona potrebna da bi se izbjegle još puno, puno veće posljedice za gospodarstvo. Isto tako tu bi želio apsolutno to razjasniti kada govorimo o administraciji i nedostacima iste, ne govorimo o ljudima koji ne rade svoj posao nego govorimo o malom postotku ljudi koji taj posao zna i može kvalitetno iznijeti da u njih država ulaže, a da onog trena najvjerojatnije zbog toga što nisu adekvatno financijski plaćeni, kada su osposobljeni uglavnom odlaze u privatne vode, ne ostaju u toj državnoj upravi i administraciji koja bi trebala planirati i povlačiti ta sredstva. To nije mali niti ne izazovan posao.
Hvala vam kolega na tom pitanju i opservaciji. Doista što se tiče uloge države u ovakvim krizama, ovdje sa aspekta Kršćanske demokracije nema dileme da je potrebno da se država angažira, da intervenira poštujući naravno i principe tržišnoga gospodarstva i znajući da je ta intervencija kratkoročna uzorkovana krizom, ne da bi država avansirala i da se državni aparat povećavao u nedogled. Međutim, što se tiče ove vaše konstatacije za administraciju, naravno uvijek se može bolje. Možda smo propustili priliku nakon što smo završili pregovore da bolje iskoristimo sve ljude koji su radili na pristupnim pregovorima da su oni ostali angažirani i kasnije u planiranju projekata, možda je to bila jedna propuštena prilika, međutim sada imamo priliku doista da iskoristimo ovaj novi paket koji je Hrvatskoj na raspolaganju.
Hvala. Nemate više replika. Sljedeća je rasprava završna rasprava u ime Kluba HDZ-a uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ma ja bih htjela još jedanput potvrditi ono o čemu trebamo govoriti, a to je ova nova odluka i sustav vlastitih sredstava Unije koja moraju osigurati odgovarajuća sredstva za uredan razvoj upravo politika EU, a uz uvjet da postoje stroga proračunska disciplina i pravila kojom će se svi ti projekti događati i financirati. Ono što treba svakako posebno istaknuti da smo mi zaista zemlja koja je zadnja ušla u EU i ne želeći omalovažiti ničije prethodne radnje, prethodnih vlada itd., razdoblje od 2014.-2020. je bilo razdoblje učenja korištenja europskih sredstava. Morali su se postaviti određeni normativni okviri koji nekada to moramo priznati i nisu bili dovoljno kvalitetni odnosno bili su prezahtjevni kao da smo na jedan način stvarali prekrute okvire koje onda niti naši poduzetnici, a niti jedinice lokalne i regionalne samouprave nisu bili u mogućnosti iskoristiti. Puno je bilo prepreka i zbog toga je u ovom prethodnom razdoblju, prethodne vlade upravo postignuto puno na načinu da se taj zakonodavni okvir popravio i činjenica je da je od 9% ugovorenih sada to preko 108% ugovorenih sredstava, da je isplaćeno, a to je zadnji podatak 42% ugovorenih sredstava, prema tome napredak je postignut. Ono što svakako sve nas zanima kojom brzinom i kojom kvalitetom ćemo dalje raditi i to je ono o čemu trebamo dalje brinuti. I ja očekujem upravo kada se govori o 24 milijarde moramo razdvojiti da je 12,8 milijardi iz višegodišnjeg financijskog okvira i ta sredstva su bespovratna 85%, nacionalni udio je upravo onaj preostali dio do 100% i to je ona kvaliteta tih sredstava koja su nam itekako dostupna. Posebno su ova sredstva koja dolaze iz sredstava Nove generacije koje na taj način imamo mogućnost dakle oko 50% bespovratnih, a 50% otprilike su povoljni zajmovi. Dakle, svi ovi instrumenti itekako će puno značiti i na nama je upravo i na Vladi koja ima najveću odgovornost za upravo nacionalnog programa oporavka i otpornosti kojim će na taj način podići razinu i iskorištenosti sredstava EU, a isto tako i kanalizirati u one djelatnosti, u one gospodarske djelatnosti koje će pridonijeti našem razvoju. Prije sam govorila upravo o tome koliku razinu je razvoja dostigla RH do 2008. u odnosu na prosjek EU, pa je to bilo nekih 64%. U vrijeme krize on je pao na 60% s tim da do 2019. odnosno u 2019. je on porastao, dakle dosegla je razinu od 65% prosjeka EU, a onaj sada cilj, a to je slijedećih 10%-tnih bodova do 75% je itekako treba poduzeti velike i značajne korake da bi se to postiglo, a to je razina Slovačke sada u trenutnoj situaciji. Zato evo kad govorimo o svemu tome je važno istaknuti i te činjenice. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Danas smo ovdje čuli većinski samo lijepe informacije o europskim fondovima, samo ono što ćemo potencijalno moći iskoristiti i čuli smo jako puno samohvale oko toga kako smo iskoristili ovu financijsku perspektivu. Ja pak mislim i ne želim reći ovdje da ništa nije valjalo i da ništa nije napravljeno apsolutno ne i isto tako želim naglasiti da zaista ovo je bila naša prva financijska perspektiva i da u prvoj financijskoj perspektivi rezultati svih zemalja članica su zapravo bili relativno loši. Međutim, kada govorimo o financijskoj perspektivi u kojoj još uvijek jesmo moramo govoriti sa više samokritike, ne zato da bi se posipali pepelom, nego zato da bi znali što nije bilo dobro i da bi to mogli ispraviti, a mi o tome nismo ovdje govorili. Dakle, mi ovdje govorimo kako mi imamo izuzetno visok postotak ugovorenosti projekata, irelevantna informacija. Relevantna informacija je koliko smo od toga potrošili i to na način da su ti troškovi ovjerovljeni, dakle da znamo da smo ih zaista iskoristili. Znate kolko? 35%. To su podaci sa strukturnifondovi.hr. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] 32, 31.10. to su vam zadnji podaci na stranicama, ja gledala danas, ovjerovljeni troškovi. Dakle, i to smo jedva nategnuli prenamjenama između OS-i u OPKK jer nismo uspjeli iskoristiti sredstva koja su bila za bitnu infrastrukturu i za okolišnu infrastrukturu i za prometnu infrastrukturu itd. Šta smo koristili iz okoliša? Koristili smo sredstva u smislu infrastrukture za gradnju centara za gospodarenje otpadom koji uopće, koji su rađeni na način da nisu predviđali smanjenje miješanog komunalnog otpada u narednim godinama jer nismo zapravo niti ulagali u odvajanje na pragu, niti u sustave recikliranja, pa pretpostavljamo da ćemo imati iste količine komunalnog otpada i u godinama koje dolaze. Nadalje, ono što nismo ovdje danas čuli, zašto smo dobili najviše sredstava iz RRF-a odnosno mogućnost korištenja iz … [[Govornik se ne razumije]] ? Pa zato jer imamo najgore pokazatelje u EU, pa ajmo to iskreno reć. Što su bili kriteriji? Pa zna se što su bili kriteriji, populacija puta broj nezaposlenih puta BDP, per capita. Pa mislim znamo šta je bilo, dakle dobili smo mi i Bugarska najviše, pa znamo zašto. Ne zato što nam je premijer fenomenalni pregovarač nego zato što su nam pokazatelji loši. Šta još nismo čuli? Nismo čuli ovdje da je evidentno da će naš plan za oporavak i otpornost biti među zadnjima predan. Isto tako nismo čuli informaciju da je Europska komisija, čini mi se i tražim odgovor na to, jasno iskomunicirala Hrvatskoj da ne možemo računati na sredstva iz Fonda za oporavak REACT-EU dok se ne potroši, ne potroši alokacija za 2014.-2020. pri čemu Europska komisija nije da samo traži da se potroši nego želi vidjeti učinke mjera. Kako ćemo dokazati učinke mjera? Mi sada radimo mid-term evaluaciju za operativni program ljudski potencijali, za OPKK nadam se da se isto radi, ali mid-term ne završno, ne možemo niti završno još radit. Mene zanima kako ćemo dokazati potrošenost sredstava i učinke mjera ako te pokazatelje još uvijek nemamo i šta to znači kada ćemo onda moći početi koristiti sredstva odnosno kada ih očekujemo da dođu sredstva iz Recovery fonda? Isto tako želim odgovor na pitanje da li je ponovno Svjetska banka podugovorena da radi programiranje za 2021.-2027., ona je bila podugovorena za 32 milijuna da radi nacionalnu razvoju strategiju, vidjeli smo šta smo dobili kao rezultat toga. Zanima me kada se očekuje da će operativi programi biti gotovi? I najvažnija stvar, zašto su te informacije bitne? Ne zato da bi vas mi mogli pitat ili kritizirat. Pa gradovi i općine jer ste im digli očekivanja govoreći konstantno o tim milijardama oni očekuju da će se ta sredstva vidjet i dobiti već slijedeće godine, a neće se i morate im to reć da smo im skinuli i od poreza na dohodak, a da neće dobiti ono što ste rekli da će bit kompenzacija [[Upadica: Vrijeme]] Recite im kada će sredstva doć, 2022., 2023.? [[Upadica: Vrijeme]] Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime MOST-a nezavisnih lista zastupnik Miro Bulj.
Evo završna rasprava cijeli dan raspravljamo o bitnoj temi, mi kao narodni zastupnici trebamo propitivati vlast o ovoj bitnoj, bitnoj komponenti, ali ja ću odmah dati usporednicu. Znači Hrvatska će plaćati u budućem razdoblju 4,6 milijardi 4,5 milijardi kuna svoje članarine, znači to je povećanje za milijardu kuna s tim da u sedam godina 24 milijarde će doći u Hrvatsku ako budemo radili kao što smo radili u prethodnom proračunskom razdoblju onda će doći jedno 30-ak posto tih predviđenih sredstava tako da ćemo daleko više mi uplatiti nego što ćemo povratiti, nego što ćemo uložiti u Hrvatsku jer naša očito istina je teška, ali je tribamo čuti. Znači Hrvatska u tekućem proračunskom razdoblju povukla 35%. A koliko je ugovoreno, koliko je ono rekla kolegica Perić? Više nego što je Slobodan Milošević dobio na izborima u Srbiji 108% čini mi se ugovorenih, 108% ugovorenih. Koliko je povučeno sad na kraju proračunskog razdoblja, a ti projekti moraju biti gotovi do 2023.g.? Znate li koliko će nam aglomeracija propasti koje štite rijeke, izvore vode? Šta je sa gospodarenjem otpadom? Međutim, ja bi ovdje samo konstatirao, zbog loših politika isto godišnje uplate naši koje smo iselili i koji su otišli u druge države priko doznaka BDP-a, isto koliko je godišnje će se povući iz eu fondova ako sve 100% iskoristimo. Eto tolika je demografski slom RH zbog loših politika. Mi moramo hitno promijeniti, transformirati, uzorati, zasukati rukave, uzorati sva polja, navodniti sva polja. Samo 1% niti 1% naših poljoprivrednih površina je navodnjeno, 1%, 7.000 hektara tj. manje 0,5% i onda je premijer u svome ovdje kada je predlaga što će sve napraviti kad je postao premijer, da je rekao da će uduplati, uduplati navodnjavanje. Znači sa 7.000 hektara će biti na 14.000 hektara od milijun i pol hektara poljoprivrednog zemljišta. Pa da neko stvarno dođe iz Izraela i da vidi da nam ovakve rijeke čiste, bistre, moja Cetina, Zrmanja, Krka koje ne štitimo i ne čuvamo kao potencijal, voda je ključna, pitke vode su potencijal i to moramo zaštititi, mi nismo samodostatni. I kada bi oni došli sa strane i kada bi vidili da nije navodnjeno Sinjsko polje kroz srid cetinskog polja teče rijeka, mislim to je katastrofa. Gospodarenje otpada je kaotično poglavito u Splitsko-dalmatinskoj županiji kaotično, kaos. Sprima nam se u turističkoj državi kaos. Loši projekti, štetni projekti kao što je CGO Lećevica, Centar za gospodarenje otpadom Lećevica, ali i ostali i Marinšćina i svi ostali, ste i najprije planirali na kršu, na vrhu krša znači na područje gdje imamo upojne jame, prirodne jame, speleolozi dokazali koje će zagaditi naše izvore. Već Jadro ima problema, već Split ima problema. Znači mi imamo trenutne probleme ključne. Naši ključni resursi su energetika, to je na štetu naroda kroz subvenciju nam muzu iz džepova milijardu i po kuna. Imamo banke koje četiri milijarde kuna godišnje kroz provizije i naknade isto muzu ne … u RH uvaženi ministre, zato je trebao biti prvi potez hrabrog premijera Plenkovića koji dođe ovdje se razmaše prema bankama, moratorij na kamate i kredite godinu dana. Amen. Imamo novaca koje će ljudi trošiti to što imaju … one su solventne ili naši građani pune džepove, oni to ne ulažu u Hrvatsku nego u druge zemlje gdje naši ljudi s našim parama izrađuju druge zemlje, naša dica. Zato imamo mrtvo doslovno selo koje izumire. Zbog čega, zbog čega nikad više poticaja, nikad manje proizvodnje? Slušam Marijanu Petir ja se čudim živimo u istoj državi, ona kaže da živi na selu. Ne znam u kojeme? Znam u kojem je selu, ali ne znam kako ona to kroz koje naočale gleda ona to. Znači mi moramo cijelu priču okrenuti da bi bilo samodostatni [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] 3,5 milijarde eura uvozimo hrane, to je katastrofa. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja uvaženi potpredsjednik ministar g. Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče. Evo samo na kraju da se zahvalim svima na raspravi. Kao što sam uvodno rekao mislim da je i pokazala se dobra ideja i dobar prijedlog bio od Vlade da ovakvu jednu odluku važnu izuzetno važnu za sljedećih sedam godina funkcioniranja, financiranja EU i svih zemalja članica ne ostajemo samo na razini Vlade nego da ju donesemo prvo u HS i da o tome raspravimo. Kao što je bilo i očekivano kao što je bio slučaj i do sadašnje vrijeme, najveći dio diskusije bez obzira što ova odluka se odnosi na vlastita sredstva EU dakle na prihodnu stranu proračuna EU smo više vodili na onu rashodnu stranu, dakle ono sve što mi kao zemlje članice povlačimo i koristimo za pojedine projekte što je i razumljivo i razumno i realno za očekivati i to je ja mislim itekako dobro. Dobar dio rasprave sa obje strane odnosno sa svih strana i na daljinu je bio kako i na koji način između ostaloga pojačati našu apsorpciju odnosno još bolje i još svrsishodnije iskoristiti ova sredstva. Dobro ste prepoznali da za razliku od višegodišnjeg financijskog okvira gdje manje-više smo se već ja bih rekao dobrim dijelom i uhodali, ali uvijek naravno prostor za poboljšanje može biti. Što se tiče „EU Nove generacije“ imamo 100%-tna sredstva, dakle imamo sredstva koja ne iziskuje nacionalno sufinanciranje po principima gdje morate između ostaloga kandidirati projekte i reforme, dakle to je ono što je izuzetno važno, otpornost i oporavak, oporavak koji je vezano uz investicije, bilo privatne ili javne, otpornost vezano je prije svega uz reforme ikad govorimo o otpornosti, dakle ponovno se pokazuje u zaista recentnoj našoj prošlosti, u manje ili nešto malo preko jednog desetljeća, dvije velike globalne krize su, jedna koja je nastupila prvotno u financijskoj sferi pa se prelila na sve segmente gospodarstva a recimo ova koju trenutno imamo, koja je prije svega krenula svojem žarištu iz zdravstveno epidemiološkog segmenta ali se isto tako prelila na gospodarsko-financijsku sferu. Tako da što i mnogi makroekonomisti i ekonomisti kažu, kriza je opet ispred nas, samo je pitanje kada i u kojoj sferi i zato i je važno da se otpornost gospodarstava društava europskih a tako i pojedinih zemalja, a mislim da smo mi u Hrvatskoj itekako i na svojoj koži naučili puno lekcija, moramo učiniti sve kako bi bili što je moguće otporniji. Kratka samo referenca na ova pitanja, dakle dolaze apeli, prijedlozi, nude se raznorazne institucije prije svega međunarodne multilateralne agencije s kojima imamo dugogodišnju suradnju uključujući i Svjetsku banku, uključujući i MMF i Europsku investicijsku banku i Europsku banku za obnovu i razvitak i neke druge, sa njima vodimo kontinuirani dijalog međutim ovo je možemo tako reći ownership hrvatskih vlati, mi to vodimo, dakle njihova pomoć je više nego dobrodošla, u zasebnim segmentima ali što se tiče pripreme i samog dokumenta, to sam rekao i uvodno, napravili smo jednu našu internu organizaciju, predsjednik Vlade je i osobno uključen u to, njegov ured, moj ured u smislu Ministarstva financija ali i svih resora, evo i jučer smo imali određene interne sastanke, ne kasnimo sa slanjem dokumenata jer je rok za slanje nacionalnog programa oporavak kraj 4. mj., u istom paketu ćemo sve zemlje članice poslati nacionalni program reformi, program konvergencije i nacionalni program oporavka sa istim datumom. Do tog trenutka sve ovo vrijeme će trajati konzultacije gdje ćemo testirati naravno jedni druge u smislu preliminarnih draft verzija tih dokumenata i u konačnici, dobivati odgovore na pitanje da li je nešto reći ćemo, uopće moguće kandidirati za određena sredstva ili ne. Naša otprilike ideja naravno, to je ja bih rekao, skroz razumna, ja sam siguran da ćete i to na neki način prihvatiti i pozdraviti, da fokus bude prije svega na bespovratnim sredstvima kako prije svega EU nove generacije jer je on ipak nešto kraći u smislu vremenskog okvira, tako i višegodišnjeg financijskog okvir u smislu sedmogodišnje perspektive ali isto tako, nemojmo zanemariti ovu činjenicu koju sam i danas govorio, o kojoj smo se referirali u raspravi. EU je zadržala svoj triple A rejting i sva sredstva koja uspijeva pozajmiti i koja hoće pozajmiti na međunarodnih svjetskim tržištima su po najpovoljnijim mogućim uvjetima a isto takva će biti transferirana zemljama, tako da i ovaj dio zajmova bez obzira što to je dug koji morate vratiti, taj segment opet će biti po najboljim uvjetima međutim fokus naravno je prije svega na bespovratnim sredstvima na što stavljamo najveći naglasak. Ponovit ću još jedanput, uz dužno poštovanje, evo i ja sad u završnoj riječi najviše govorim o raspodjeli sredstava, iskoristivosti fondova i različitih vrsta njihovih međutim današnja odluka je bila između ostalog i mislim da smo tu također uspjeli, tko god je slušao ili gledao ovo zasjedanje odnosno današnju raspravu, da se pobliže, da se približi ili malo pobliže objasni i prihodna strana europskog proračuna, sustav vlastitih sredstava. Bilo je jako dobrih paralela i sa prošlošću i sami dobro znamo, od 1970. kad je uveden sustav, svakoj perspektivi ili u gotovo svakoj perspektivi on je doživljavao nekakve svoje revizije pa tako i u ovoj ali jako je važno da još jedanput ponovimo, bez obzira što će ući jedna nova kategorija nereciklirana plastika, da ona ne znači neki novi porez, neki novi namet, ona se vodi i računa po istoj metodologiji za sve zemlje članice, za isti taj iznos rekao sam maloprije koliki su iznosi točno po strukturi će biti umanjena kontribucija svakih zemalja pa tako i RH po osnovi bruto nacionalnog dohotka, po istom principu a razgovora će se itekako i dalje voditi i po pitanju digitalnog oporezivanja, nekih drugih oblika pristojbi koje će zaživjeti i ja sam siguran možda ako ne u ovoj, sigurno u nekoj idućoj perspektivi, u smislu te revizije sustava vlastitih sredstava. To je dobro da građani čuju, da svi skupa se upoznamo, tih 4 do 4,5 milijarde kuna koje su otprilike razina, iduće 3 g. su ono što iz proračuna plaćamo, što planiramo u državnom proračunu, već smo ga, vi ste izglasali nakon rasprave, izglasali smo proračun za iduće 4 g., sve te iznose, sve te brojke smo tamo već predvidjeli, ovaj dio koliko ćemo povući, sigurno ovisi prije svega i najvećim djelom o nama. Kvalitetna priprema projekata s tim da opet ponovno apostrofiram, za EU nove generacije uz projekte, ključne će biti i reforme. Dakle ta jedna sinergija između jednog i drugog segmenta za koji ja sam siguran da kada govorimo i kad dobro poznamo gospodarsku i društvenu situaciju u RH je više nego očigledna da je kao takva potrebna. Evo, na kraju zahvaljujem se ali vidim da ima dosta replika pa evo, probat ću još i na njih sve skupa odgovoriti, u svakom slučaju, hvala vam na raspravi.
Dobro, imamo replike, prva je uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa dobro ste rekli, malo smo se danas više koncentrirali u raspravi na iznos, ali možda da sumiramo par drugih vrlo bitnih koncepata za Hrvatsku. Prvo, za vrijeme hrvatskog predsjedanja usvojena je tzv. free corona response invesment initiative i 3+ regulativa, koja već sad omogućuje 100%-tnu refundaciju i ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle mi već sada dobivamo 100% što značajno doprinosi stabilnosti javnih financija. Drugo, uspjeli smo izboriti zajedno sa drugim prijateljicama kohezije, 15% nacionalne stope sufinanciranje, trebalo je biti 30%. Isto tako izborili smo se zajedno sa ostalim zemljama prijateljicama kohezije na M+3. Prema tome, mnoge su to komponente koje će biti bitne u slijedećih 10 g. za apsorpciju fondova, ne samo ovih 24,2 milijarde EUR-a na koje smo ponosni da smo uspjeli povuć.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo dobro da ste nas sve skupa između ostaloga i podsjetili kako je ova korona tolko, ja bi reko upečatljiva i duboka, a onda smo gotovo, neću reći zaboravili, ali čini se kao da je bilo jako, jako davno, ali u prvoj polovici ove godine zaista Hrvatska je po prvi puta predsjedavala Vijećem EU i između ostaloga kada vidimo i ocijene drugih zemalja europskih institucija unatoč vrlo, vrlo otežanim okolnostima i uz činjenicu da nam je to bilo prvi puta da smo učinili i napravili zaista jedan dobar posao. I sami dobro znate uz ovo sve što ste rekli ja bih samo još nadodao jednu važnu inicijativu koja je za našega predsjedavanja između ostaloga odrađena, a to je bio onaj prvi paket, prije ovoga o kojemu danas govorimo, a to je onaj bio paket kombinacije European Stability Mechanism, dakle ovoga ISM, Paneuropski jamstveni fond Europske investicijske banke, ali isto tako i sve ono što je bilo na neki način zaokvireno s ovim dobro poznatim Shore Programom. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Pa točno je da će se zatvorit pitanje oko predaje planova na isti datum, međutim mi smo dobili informaciju, direktno smo zvali Task ford za reziliens i neke zemlje su već predale čitave planove, neke su predale chaptere, a neke su predale samo outline i činjenica je da tu mi sigurno nismo među onima koji su predali već čitave planove. Međutim, to nije pitanje. Ono što je moje pitanje, da li je istina da nam je Europska komisija uvjetovala korištenje sredstava iz RRF-a sa utrošenošću, potrošenošću, dakle sredstava iz ove financijske perspektive i ako je o kojem postotku potrošenosti sredstava se radi i kada na temelju toga očekujete da bi prva sredstava iz RRF-a i REACT-EU trebala doći u Hrvatsku, koje godine, koje godine? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Nije točna ta informacija. Dakle taj dijalog ovoga koji postoji sa Europskom komisijom je kontinuiran i vrlo je vrlo korektan, kooperativan, međutim ne povezuje se, povezuju se sredstva EU Nove generacije sa postojećom perspektivom. Najbolji primjer za to je što ćemo iz REACT-EU po našim procjenama tijekom 2021. dobiti određena sredstva. Mi već ove godine smo između ostalog ta sredstva planirali u proračunu kao u smislu financiranja onih mjera koje smo već stavili u funkciju. Što se tiče RRF-a ili … [[Govornik se ne razumije]] u smislu otpornosti i oporavka to smo već i prije rekli. Nakon 4. mjeseca kada sve zemlje pošalju, 2 do 3 mjeseca će trajati evaluacija od strane Europske komisije, Europsko vijeće, vjerojatno će i parlament nešto reći na to, dakle sve skupa ne očekujemo aktivaciju prije kraja iduće godine. Međutim, znamo sigurno 10% predujma će biti isplaćeno 2021., Europski parlament je čak nedavno predložio da taj predujam bude i 20%, za Hrvatsku tih 10% je 600 milijuna EUR-a.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. 2015.g. Hrvatska je bila pred mjerama prekomjernog deficita našeg proračuna. Koliko je stabilnost sadašnjeg proračuna i suficit proračuna donio povjerenje EU u Hrvatsku i da li je to povjerenje onda prouzročilo i ovako financijsko povjerenje prema nama u ovom iznosu subvencije ili je to kao što čujemo od oporbe slučajno i zato jer smo najgori?
Odgovor.
Hvala lijepo. Povjerenje kao i u bilo kojim drugim međuljudskim odnosima se dugo gradi, al lako se izgubi, jel, to dobro znamo i mislim da upravo po pitanju našeg kredibiliteta i povjerenja kojeg imamo, ne samo vizavi EU i europskih institucija nego i drugih međunarodnih, kako multilateralnih agencija i institucija tako i samih investitora. To u konačnici najbolji pokazatelj je i kreditni rejting kojega evo unatoč svim okolnostima uspijevamo obraniti i zadržati i dalje u investicijskoj zoni. Ja ću kratko iskoristiti ovo vrijeme i na vašu repliku nešto što sam zaboravio reći u završnoj riječi. Prije dosta godina kad smo još imali ovoga pregovaranje, Poglavlje 33. od nas je tražilo da osnujemo administrative unit, kaže na engleskom jeziku, jedinicu koja će se bavit vlastitim sredstvima. Mnogi su tada sugerirali osnujte novu agenciju. Tadašnji ministar Šuker i ja sam bio državni tajnik smo odlučili da ta jedinica bude unutar Ministarstva financija i ovim putem ću pohvalit zato što dan danas ona radi i ljudi koji su tamo rade jedan fantastičan posao i isto na tragu ovoga o čemu vi govorite stekli su veliko povjerenje Europske komisije svih ovih godina. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade RH, između ostalog govorili ste da smo do sada naučili puno lekcija. Ja se nadam da smo naučili puno lekcija i da svi imamo jedan te isti cilj povući gotovo sva sredstva ili što više sredstava, pa bi sada apelirala da kada se dogovaraju koji su to projekti odnosno programske omotnice da se ne zaboravi da je za izgradnju komunalne infrastrukture, točno izgradnju kanalizacijskog sustava, sada imamo listu od 200% vrijednosti raspoloživih sredstava i još puno projekata koji su isto tako u visokom stupnju spremnosti da se takvi projekti stave prioritetno i da se mogu raditi u idućem razdoblju kako bi i povukli što više sredstava, a isto tako ne smijemo zaboraviti da nam je zaštita mora i voda mora biti jedno od prioriteta.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na vašoj replici odnosno komentaru. Naravno da to ćemo uzeti u obzir i vodit računa o tome, ali i vodimo već sada. I sami dobro znate dakle prioriteti koji se tiču našeg nacionalnog, nacionalne politike sigurno su vrlo kompatibilni sa onima što čujemo i što vidimo iz ovih dokumenata EU. Dakle, ono što možemo reći uz ovo dosta često apostrofirano i uvodno i tijekom rasprave zeleno i digitalno postoji jako puno toga naravno gdje ćemo paralelno sa time kako na nacionalnoj razini tako posebno važno i na lokalnoj razini poduzimati iskorake. Naša je namjera naravno uz nacionalnu i lokalnu razinu čim veći iznos sredstava, sve što bude bilo nama u mogućnosti na raspolaganju usmjeriti i prema privatnom sektoru. Vi dobro znate da u tijeku tih razgovora i pregovora pojedine zemlje su bile dosta oštro protiv toga da ikakav sredstva idu prema privatnom sektoru, međutim ipak je većina u kojoj smo i mi pripadali prevladala, tako da ćemo i taj segment voditi brigu.
I posljednja replika uvaženi zastupnik Josip Šarić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, dopustite mi da naglasim iz svog iskustva, jednu po meni, bitnu činjenicu i vjerujem da je to tako, da upravo uspješnost i količina povučenog novca iz EU fondova omogućila je uvođenje, po meni, fonda za ravnomjerni razvoj Hrvatske, koji je, naglasit ću ovdje činjenicu od 1993. do 2018. g. nismo imali tako izdašnu potporu lokalnoj samoupravi. Na taj način smo dobili priliku sve općine, sve gradovi, svi gradovi, sve županije u RH za ravnomjeran razvoj i želim zahvaliti, naravno, premijeru, ali posebno vama kao ministru i vašem timu jer ta činjenica je i ta situacija sada daje priliku svima nama da se ravnomjerno razvijamo. To vam na primjeru malog grada, otoka koji broj 6300 stanovnika izgleda ovako. 238 milijuna kuna mi imamo projekata do sada u realizaciji. To nikada se prije nije dogodilo niti bi se dogodilo [[Upadica: Vrijeme.]] da nije bilo ovoga. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, vi ste to dobro prepoznali, to je bila jedna od glavnih intencija, namjera, i u konačnici se pokazuje kao dobar potez, a te izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave i sve ono što činimo upravo po pitanju ravnomjernijeg regionalnog razvitka. Ideja je bila od samog početka jačati fiskalne kapacitete da bi na lokalnoj razini, jedinice lokalne i područne samouprave bile čim sposobnije i financijski i fiskalno, naravno, povući čim veći iznos sredstava EU fondova, iskoristiti ih za one namjene koje jesu, prije svega, za tu lokalnu, komunalnu i inu infrastrukturu. I upravo na tom tragu mislim da treba i dalje raditi i sami dobro znate, nedavno smo izglasali zakon, stupa na snagu kroz par dana, kroz 2 tjedna, kojim će, između ostaloga, ne samo za iduću godinu nego trajno sustavno, proračuni lokalne samouprave biti povećani. I na kraju evo, zadnjih 5 sekundi, ona ključna poruka, bez obzira što smo pričali o vlastitim sredstvima, na jednu kunu ili na jedan euro, naše uplate u proračun EU, 5 kuna, odnosno 5 eura imamo na raspolaganju. Budimo pametni, iskoristimo to na najbolji mogući način. Hvala lijepo.
Evo, s ovim zaključujemo raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sljedeća točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z. br. 43.; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u vezi čl. 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje. Uvaženi državni tajnik Žarko Katić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane gospođe i poštovana gospodo zastupnici. Pred vama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, konačni prijedlog. Zakon je u prvom čitanju raspravljen prošli mjesec, 11. studenog donijet je zaključak da se zakon upućuje predlagatelju na izradu končanog prijedloga zakona. Podsjetit ću da se ovim zakonom uređuje područje proizvodnje, skladištenja, prijevoza, istraživanja, ispitivanja i ocjenjivanja sukladnosti i uporabe eksplozivnih tvari i proizvodnje, prometa, prijevoza, obilježavanja, označavanja i onesposobljavanja oružja te maloprodaji pirotehničkih sredstava i oružja. Ovaj zakon, dakle njegove izmjene i dopune koje su pred vama potrebno je bilo dakle izmijeniti radi usklađenja sa dvije nove direktive o oružju. To su Provedbena direktiva EU iz 2019. od 16. siječnja prošle godine, o utvrđivanju tehničkih specifikacija za označavanje vatrenog oružja i njegovih bitnih dijelova, u skladu s Direktivom vijeća iz 1991. g. o nadzoru, nabavi i posjedovanja oružja. I druga je Provedbena direktiva Komisije isto, istog datuma, 16. siječnja 2019. g. o utvrđivanju tehničkih specifikacija oružja za uzbunjivanje i signalizaciju, kojim je propisana obveza državama članicama da osiguraju da oružje ili naprave, koje je osmišljeno za uzbunjivanje, signalizaciju ili spašavanje života, podliježe provjerama radi utvrđivanja njihove sukladnosti sa tehničkim specifikacijama utvrđenim u prilogu te Direktive. Ključno je to da se takvo oružje ne bi moglo prepraviti u vatreno oružje. U skladu sa spomenutim direktivama, potrebno je odrediti nadležno tijelo koje će kontrolirati usklađenost naprava za uzbunjivanje i signalizaciju s tehničkim specifikacijama te propisati obvezu razmjene informacija o rezultatima tih provjera sa drugim državama članicama EU. Osim toga, potrebno je imenovati nacionalnu kontaktnu točku za razmjenu takvih informacija, pa se ovim zakonom predlaže da Ministarstvo unutarnjih poslova obavlja tu provjeru usklađenosti te će Ministarstvo unutarnjih poslova ujedno biti i kontaktna, nacionalna kontaktna točka, za razmjenu rezultata provjera sa drugim državama članicama. Sam postupak provjere i tehničke specifikacije propisat će se pravilnikom koji je potrebno donijeti u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Obzirom na veliki pritisak javnosti da se kroz izmjenu ovog zakona građanima potpuno zabrani prodaja, nabava, posjedovanje i uporaba petardi i redenika iz kategorije F2, a podsjećam da je prema odredbama Direktive o pirotehničkim sredstvima su da pirotehnička sredstva svrstana u dvije kategorije, kategoriju F2 i F3, a odredbama zakona iz 2017. g. već je zabranjena prodaja, nabava i uporaba petardi i redenika iz kategorije 3. Dakle, ovim zakonom se predlaže potpuna zabrana prodaje i uporabe petardi i redenika građanima, dakle kategorije F-2 i F-3. Podsjetit ću također da je pirotehnika koja se svrstava u kategoriju F-1, dakle najmanje opasna za zdravlje i sigurnost ljudi, životinja i imovine, ona je, njena prodaja je dopuštana tijekom cijele godine i to i u specijaliziranim prodavaonicama i u prodavaonicama robe široke potrošnje. To su one najmanje opasne, kažem kao što su prskalice, one žabice, dakle nešto što ne stvara veliku ni buku, niti može ozlijediti one koji ih upotrebljavaju. Podsjetit ću također da prodavatelji pirotehničkih sredstava mogu u svojim dućanima imati robu gdje je do 30 kg neto pirotehničke mase, a to je ako gledamo bruto pakiranja otprilike odgovara negdje 300 kg bruto. Isto tako građanin koji u zakonskom roku kupi pirotehniku ne potroši je u predviđenom roku između 27. prosinca i 1. siječnja neće se, dakle tu, tu pirotehničku masu može čuvati na zakonom propisan način, ali je ne smije upotrebljavati do novog roka uporabe, dakle do novog 27. prosinca. Dakle, za samu kupnju i zbog toga što nije stigao potrošit eventualno to neće biti kažnjen, ali je ne smije uporabljavati van propisanih rokova. Iako je dakle u protekle 3.g. otkad je stupio na snagu zakon koji zabranjuje uporabu sredstava iz kategorije F-3 zabilježen znatno manji broj ozlijeđenih građana od uporabe pirotehničkih sredstava uglavnom od uporabe petardi. Napominjem da se redenici sastoje od niza povezanih petardi tako da proizvode puno veću i buku, ali naravno i eksploziju i potencijalno su puno opasniji. Ali dakle prema podacima MUP-a i dalje su najčešće žrtve ranjavanja su osobe mlađe od 18.g. i mala djeca kojima je prema važećim odredbama zakona zabranjeno prodavati i upotrebljavati pirotehnička sredstva kategorije i F-2 i F-3. Dakle, maloljetnim osobama to je i sada zabranjeno, sad zabranjujemo, predlažemo zabraniti prodaja kategorije F-2 svima. Dakle, iako je prodaja pirotehničkih sredstava zabranjena samo punoljetnim osobama, dakle u razdoblju od 15. prosinca do 1. siječnja, uporaba je dozvoljena od 27. prosinca do 1. siječnja, stalno se zaprimaju brojne prijave uznemirenih građana o zlouporabi petardi i redenika od maloljetnih osoba kojih ne bi smjele niti posjedovati, a kamoli upotrebljavati i to dakle u rokovima kad je inače dozvoljena punoljetnim osobama uporaba, a često ih uporabljuju i izvan propisanog vremenskog razdoblja i izvan mjesta odnosno i na mjestima gdje je zabranjena uporaba takvih sredstava. Obzirom na sve ovo Vlada RH kao predlagatelj zakona u cilju zaštite života i zdravlja ljudi s posebnim naglaskom na zaštitu djece, ali i zaštitu imovine, te dobrobiti životinja na traženje i uz potporu šire javnosti pored već spomenutih zabrana petardi i redenika kategorije 3, F-3 konačnim prijedlogom ovog zakona predlaže i zabranu prodaje petardi i redenika iz kategorije F-2 građanima kao njihovo posjedovanje i uporabu. To se ne odnosi na pravne osobe, obrte i udruge koje mogu i dalje nabavljati ovu pirotehniku za svoje djelatnosti, npr. speolozi, HGSS i druge ovlaštene uporabe, dakle oni ih mogu nabavljati u upotrebljavati petarde iz kategorije F-2 i F-3. Budući da će predloženi zakon sad i očito stupiti na snagu u ovom razdoblju kad je već započela prodaja, podsjećamo ona je jučer započela, te uvažavajući zahtjeve poduzetnika koji se bave ovim djelatnostima da se prolongira rok primjene odredbi o zabrani pirotehničkih sredstava kojim zakonom se predlaže da se odredbe koje se odnose na zabranu petardi i redenika iz kategorije F-2 da stupe na snagu 2. siječnja 2021.g., dakle da se ovo što je pred nama razdoblje u kojem je dopušteno kupovati i upotrebljavati pirotehnička sredstva da se ne odvije po odredbama zakona koji je trenutno na snazi. Dakle, da ne bi ugrozili poslovne aktivnosti jer su pirotehnička sredstva već davno nabavljena i plaćena i uvezena. Međutim, nije prihvaćen njihov prijedlog da se ovo razdoblje prolongira sve do 2023., dakle prolongiramo za ovu sezonu, ali s time završava prodaja ovakvih sredstava u RH. Napominjem da uvoz ovih sredstava radi izvoza u treće zemlje u kojima je dopušteno upotrebljavati ovu pirotehniku je i dalje moguć i naši poduzetnici to mogu slobodno radit sukladno svojim poslovnim planovima. Ponavljam još jednom, velika je bila podrška javnosti u ukidanju pirotehničkih sredstava kategorije F-2, tako da je u razdoblju kada je bilo provedeno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću od ukupno 791 zaprimljenog komentara čak se 750 odnosilo na zabranu petardi redenika kategorije R2 i u vrlo velikoj, velikoj većini potpora toj zabrani. U razdoblju od 15.12.2019.-8.1.2020.g. podsjetit ću još jednom da je ozlijeđeno 14 osoba od uporabe pirotehničkih sredstava od čega su bila dva maloljetnika, dva maloljetnika su bila ozlijeđena teže, kao jedan punoljetnik, a ostali šest djece su bili i punoljetne osobe su ozlijeđene lakše od ovih sredstava. Također radi usporedbe petarde ovih kategorija dakle R2 i F3 su zabranjene i u Austriji, Estoniji, Finskoj, Njemačkoj, Irskoj, Litvi, Nizozemskoj, Sloveniji, Švedskoj i Švicarskoj. Poštovane zastupnice i zastupnici, detaljno smo kao što ste mogli vidjeti u konačnom prijedlogu zakona obrazložili primjedbe koje smo prihvatili, a osobito one koje nismo prihvatili. Prihvatili smo sve one koji idu za nekom većom sigurnošću i nismo htjeli dodatno opterećivati nekim novim obvezama naše poduzetnike. Ovo što je napravljeno, napravljeno je isključivo radi zaštite onih najugroženijih. Podsjetit ću da su prihvaćene sve primjedbe Odbor za zakonodavstvo HS-a, one su bile nomotehničke naravi, prihvaćen je i prijedlog zastupnika Matule da se u čl. 14. i 15. konačnog prijedloga zakona rok za dojavu sumnjivih transakcija s oružjem smanji sa 15 dana na 24 sata, mislim da je to bilo opravdano i također smo doradili odredbe koje se tiču uporabe privremenih civilnih strelišta jer ona kao što ime kaže služe najviše za godinu dana i orijentirali smo se na sigurnosne aspekte tog civilnog strelišta, privremenog civilnog strelišta, a ne na to u kojoj se on prostoriji ili području nalazi. Dakle, kamenolom uvijek ostaje kamenolom bitne su sigurnosne namjene, a on može biti bilo gdje, gdje ne može ugroziti druge osobe. Pošto je ovih odgovora na primjedbe koje nismo usvojili više, ja u predviđenom roku ih ne bi mogao sve detaljno obrazložiti, ali ponavljam još jednom, rok do kada su ova sredstva koja su već nabavljena može rabiti je 2. siječnja sljedeće godine, nije mogao biti produljen na dulje. Sredstva se mogu također izvesti u druge zemlje, dakle ono što bude eventualno neprodano može se prodati druge. Bilo je puno upita o tome hoće li ovaj zakon donijeti do većeg nelegalnog uvoza ovakvih sredstava, to je takva djelatnost kažnjiva, propisana je i ovim zakonom kao i drugim propisima, ali vrlo je teško uvesti zabranjenu odnosno možda se i može uvesti ali teško je upotrebljavati ovakvu pirotehniku jer ona proizvodi prilično glasni pucanj i takva osoba bi vrlo brzo bila detektirana i prema njoj bi se poduzele zakonom predviđene sankcije. Evo cilj predlagatelja Vlade RH da ovim zakonom i dalje omogućimo sigurnu uporabu oružja i pirotehnike. Podsjećam da se ovaj zakon odnosi na pravne osobe, poduzeća, obrte, udruge itd., poseban zakon, Zakon o nabavi i posjedovanju oružja građana se odnosi na građane, ovdje je novi zakon na snazi od 1. studenog 2018.g. usklađen sa relevantnim europskim direktivama, da se uporaba pirotehničkih sredstava od kojih dobar dio njih nije tako ako se stručno rukuje nije opasan za građane, da su ona u skladu sa zakonom nastavi, a da ono što se pokazalo da dovodi do stradavanja ljudi i uznemiravanja životinja da se to zabrani. Vjerujemo da će vrlo brzo božićni i novogodišnji blagdani u RH biti mirniji i ugodniji. Bilo je nekih primjedbi da se ovi rokovi još smanje, evo samo na kraju da to kažem, dakle moguće je šest dana upotrebljavati ova sredstva, a da se skrati i rok prodaje. Nismo se odlučili za to, ostavili smo iste rokove koji su bili i u važećem zakonu zato što skraćujući vrijeme prodaje s ovih 15-ak dana na četiri, pet dana u tim prostorima bi bilo puno više ljudi i time smatramo da bi, ne samo zbog ove aktualne situacije epidemiološke nego inače, da bi bilo puno rizičnije. Dakle, nemoguće je tu količinu robe prodati u tako malo dana. Pratit ćemo pozorno situaciju kod nas kao i u drugim zemljama pa ćemo po potrebi ove rokove podesiti onome što najbolje odgovara hrvatskim građanima. Hvala vam lijepa na pozornosti i ako ima kakvih pitanja spreman sam na njih odgovoriti.
Imamo dvije replike, prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Provedbom i implementacijom ove uredbe i ovim zakonom MUP će postati referentna točka tj. na neki način inspekcijsko tijelo vezano upravo za ove predmete za signalizaciju i spašavanje života, pa me zanima na koji način će se to provjeravat? Hoće to biti nešto periodično ili će to samo prilikom same nabavke i hoće li to uopće biti trošak za krajnje korisnike takvih predmeta? Hvala.
Odgovor.
Poštovani g. zastupniče. Taj posao će Ministarstvo unutarnjih poslova obavljati u okviru svoje redovite djelatnosti, skupljat će te podatke i u slučaju da je određena naprava ili oružje ima trag u nekoj nabave ili uporabe u nekoj drugoj državi, razmjenjivat će podatke sa relevantnim državama članicama. Kao što sam rekao, sam postupak provjere i tehničke specifikacije propisat ćemo i sa posebnim pravilnikom koji se već radi jer mora biti donijet i objavljen u roku od 30 dana.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice i kolege. Saborski Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, kao što ste već, državni tajniče naglasili, dao je jednoglasnu potporu ovom zakonu što smatram da je dobro. Svaka viša ili viši stupanj zaštite naših građana je dobrodošao, pogotovo kad govorimo o maloljetnim osobama, a najviše pirotehnike upravo u rukama tih naših najmlađih. Stoga smatramo da je ovo dobrodošlo, međutim, mi smo članica EU, vi ste tu nabrojili 10-tak države koje teže toj višoj zaštiti. Znači da bilo koji naš sugrađanin državljanin, može kupiti tu pirotehniku u jednoj od članica EU i nakon toga, da li mi imamo rješenje na to? Razumijete? Jedno je znači uvoz iz Srbije ili BiH, a drugo je kad kupiš legalno u članici EU gdje se to legalno prodaje? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo g. zastupniče. Dakle, zabranjuje se uporaba ovih sredstava kod nas, zabranjuje se i uvoz takovih sredstava, dakle kategorije F2 koji je do sada bila dozvoljena i ako netko i unese, ponavljam, zabranjeno mu je upotrebljavati. U slučaju uporabe takvih sredstava, naravno i provjeravat će se i odakle su došla, građani će biti sankcionirani. Mi smo o tome dakle obavijestili građane, obavješteni su i poslodavci koji uvoze pirotehnička sredstva i oni već od ljeta 2019., dakle već godinu i pol dana su upoznati sa predloženim izmjenama zakona i na njih su se mogli pripremiti.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? ... [[Govornik se ne razumije.]] ne? Onda ćemo sada napraviti pauzu jer moramo zbog epidemioloških razloga, 15 minuta, znači nastavljamo u 15,20 sati. STANKA U 15,06 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,28 SATI]] Zahvaljujem, uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Drago nam je da ste prihvatili naš prijedlog, našu primjedbu ovaj po pitanju onih 15 dana da se to ipak svede na 24 sata. Ali ja ću svakako ovdje ipak iznijeti ponovo naše druge primjedbe ili možda donesem i neke nove razloge ovaj i prijedloge zato što želim naglasiti da za nas u Klubu zastupnika zeleno-lijevog bloka sva pitanja sigurnosti, a pogotovo ovako osjetljiva pitanja, vrlo opasne stvari kao što su eksplozivne tvari i proizvodnja i promet oružja za nas u Klubu zastupnika zeleno-lijevog bloka to su vrlo važna pitanja koja treba itekako ostaviti u rukama države ili za to ovlaštenih javnih institucija i to naravno po onom načelu da isključivi monopol na primjenu sile, upotrebu sile može imati isključivo država, a svako to ovaj, svaka takva primjena sile i nasilja mora biti itekako od, od države nadzirana i od civilnog društva, od svih nas jer je to jedini način da istovremeno imamo sigurnost i da imamo maksimalnu, maksimalno razvijena ljudska prava i primijenjena. Dakle krenuti ću dalje ovako, jedna stvar koja nam nije jasna zašto nam se ne prihvaća to pitanje da se u zakonu riješi pitanje najma oružja iz dva razloga. Jedan je što stvarno bi bilo moguće možda za neke slučajeve uzeti najam, međutim ako se na taj način koristi pitanje najma onda to može biti izlika, tako nam se to vidi da neko izbjegne da to nije bila prodaja oružja nego da je to jednostavno najam. Isto tako, to ću vas pitati kasnije pod slijedećim člankom, to je mislim tamo po pitanju čl. 41. govori se o predaji na nekim drugim mjestima, prodaja, predaja. E sad, da li je ta prodaja, jedno dobro prodaja oružja to, to je jasno, ali predaja, tamo se, tu govori o pravna osoba, obrt ili udruga. Sad mene zanima, ja ne mogu sad razumjet da pravna osoba ako sam ja odlučio, to me zanima, imam doma trofejni kalašnjikov i sad sam konačno to odlučio predati ovaj da li se to odnosi na tu, u tom smislu predaja, ali onda to ne bi trebao, ne znam kojoj pravnoj osobi, to onda ne predajem obrtu ili, ili udrugi, zato me to buni ta predaja. Okej, o tome ćemo. U svakom slučaju mi predlažemo da se to vrlo jasno pravno regulira, tako da definiramo i nezakonito trgovanje da, mislimo da tu potrebno je uvrstiti i riječ „najam“. Dalje, po pitanju stručnog osposobljavanja za rad sa eksplozivnim tvarima ovaj mi tu i dalje mislimo da to osim ministarstava i specijaliziranih javnih ustanova druge pravne osobe ne bi smjele provoditi stručno osposobljavanje. I na prošloj raspravi smo na tome inzistirali jer jednostavno ne vidimo zbog čega bi se i u, zbog kojeg razloga na jednom ovako osjetljivom i važnom pitanju zbog čega bi mi osposobljavanje za rad sa eksplozivnim tvarima ovaj doveli na prostor privatizacije, jednostavno da ljudi iz sigurnosnog sektora mogu dalje osposobljavati neke druge i da mislim da tu onda dobivamo manjak učinkovitih nadzornih mehanizama na tih aktivnostima. I tu vidimo mogućnost da se osposobljavaju osobe koje bi mogle koristiti eksplozivna sredstva na štetu društva, to nam se čini preočito da neka ekstremistička grupa kojih imamo po mrežama, koje ovaj otvoreno pozivaju na nasilje i da sada neki takav privatnik sa njima ide i da ih uči proizvoditi eksplozive i raditi eksplozivna sredstva. To, mislimo da to isključivo mora bit država i javne ustanove od države koje su za to licencirane. I dalje mislimo da je nesuvislo da se rok, to je na čl. 7. ona izmjena st. 3., da se, mi tražimo da se taj članak briše. Potpuno nam je nesuvislo, neodgovorno da se rok od 4.g. koji je tamo pisao uz mogućnost produženja svakih 4.g., mislimo da treba taj koji je dobio dozvolu ipak to treba svake 4.g. provjerit u kojem je on stanju. Sada, evo sada, pogotovo kada nam liječnici, doktori i psihijatri govore da je, da je sve opasnija situacija radi ovog covida po tom pitanju. Mislimo da ti ljudi koji se bave prodajom oružja ili eksplozivnih naprava da oni moraju bit svake 4.g. nanovo provjereni i da vidimo ili su oni u međuvremenu ušli u nekakve skupine i možda nam to ovaj izvještajna agencija o tome nam nešto kaže. Mislim u svakom slučaju oni bi trebali bit svake 4.g. provjeravani. Znači to je to što sam vam već govorio. U slučaju potrebe nacionalne sigurnosti i sigurnosti građana što lakše bi se moglo utvrditi s kime je sve poslovala pravna osoba. Znači mi predlažemo da se pravna osoba, obrt ili udruga iz čl. 34. ovog zakona da je dužna voditi evidenciju o prodaji ili predaji vatrenog oružja, da vodi evidenciju ili streljiva i da ima evidencijski formular kojeg izdaje ministarstvo i onda u tom slučaju, dobro da sad ne idem u te detalje, to ćemo predati amandmane. Amandman 6 koji imamo u tome se traži da vlasnik oružja se mijenja, mijenja se … ministarstvo. To je ono podsjetit ću vas o čemu smo već inzistirali da u svrhu poticanja vlasnika oružja da onesposobljavaju oružje, da taj trošak onesposobljavanja mora preuzeti ministarstvo. Ako recimo neka udruga branitelja ima trofejnog oružja i koje nije sigurno i sama vidi u slučaju da to neko ili neki mlađi dođu sada i idu na to neko strelište da se može povrijediti, ako oni i onako nemaju dovoljno novaca, ako odluče to uništiti ja ne vidim razloga da to ne bi mi kao ministarstvo odnosno država da ne bi uništila to, to mi je potpuno nejasno. Zašto sada oni moraju to sami, ako su odlučili onesposobiti oružje, pa koja sreća da se onesposobi, pogotovo opasno loše oružje. Isto tako pitanje gdje vidimo prostor zloupotrebe oružje ili streljivo oduzeto u upravnom postupku, onda su mi neki objašnjavali da se to može odnositi i na sportska. Ne, sport ne može biti izlika za to. Ja razumijem da se neka sportska društva koja imaju i vatreno oružje i koji se natječu ili … da tu može biti nekakvih pitanja, međutim to ne može biti izlika da ako je neko muljao sa oružjem i ako je to oružje oduzeto, ja ne vidim razlog zašto se to oružje ne bi uništilo. Kakva je sada to vrijednost ili ko, jedino da država sa time posluje, ali da se to daje nekom drugom ili da se njemu to ostavlja, ja to ne razumijem i mi to ne razumijemo što smo se oko toga konzultirali. I da, na kraju ovo što ste rekli i dalje inzistirat ćemo na tome da se stvarno razumijemo ove argumente koje ste rekli, da na jednom mjestu, ali to se može tako organizirati da ne bude opasno i uvjereni smo ako je kraći taj rok da će se manji ljudi odvažiti ići kupovati, pogotovo ovu jaču pirotehniku, mislimo da je sasvim dovoljno da se zbog običaja ostane da se može pucat, da se skrati i taj rok za pucnjavu i ovaj rok za nabavu. Hvala vam.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Poštovani g. predsjedavajući, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Danas se u ovom konačnom prijedlogu zakona usklađujemo još jednom ćemo to ponoviti, sa direktivama EU sa dvije direktive preciznije i to apsolutno nije sporno. No dozvolite da ovo svoje izlaganje počnem isto onako kako sam ga počeo i u studenome kada smo ovaj prijedlog promjena imali u prvom čitanju. Damir Novak, mnogima to ime neće odmah zazvoniti, Damir Novak bio je poznati hrvatski glazbenik, operni pjevač HNK u Zagrebu i na samu staru godinu 2000. krenuo je u šetnju u predvečerje po zagrebačkoj Dubravi kada ga je pogodio zalutali puščani metak kojeg je netko ispalio tijekom slavlja. Nažalost, Damir je preminuo samo sedam dana poslije od zadobivenih ozljeda koje su bile preteške, a počinitelj naravno nikada nije pronađen i jasno je da tu niti policija nije mogla učiniti puno odnosno nije se moglo ni na koji način utvrditi iz kog je smjera došao kobni metak, a kamoli tko ga je ispalio. Velike količine oružja i streljiva i dan danas se nalaze u vlasništvu mnogih u ovoj zemlji. Iako mi kao Hrvati imamo fantastičnu vojnu povijest kojom se dičimo iako i Napoleon rekao dajte mi 10.000 Hrvata i pokorit ću svijet, iako baštinimo fantastičnu pobjedu u Domovinskom ratu činjenica je da ilegalnog oružja imamo previše, pa da imamo i jedan jedini komad previše. Zato još jednom sa ove govornice u ima svih zastupnika i zastupnica Domovinskog pokreta siguran sam i u ime svih nas u ovom Visokom domu, apeliram na sve one koji još uvijek posjeduju ilegalno oružje, streljivo ili bilo kakvu eksplozivnu napravu ili dio vojne opreme da ga u što kraćem roku vrate u najbližu policijsku postaju, a postojeći zakoni omogućavaju im da to učine anonimno i bez ikakvih administrativnih prepreka ili kazni. Prisjetimo se samo članka u jednim dnevnim novinama od prije nekoliko mjeseci u kojem je novinar u samo nekoliko dana bez ijednog problema koristeći društvene mreže došao u posjed automatskog oružja, popularnog Kalašnjikova na crnom tržištu za tek 300 eura. Novinar je odradio sjajan istraživački posao, a nama je ostala gorka spoznaja da se eto za tako malo novaca u samo nekoliko dana u Hrvatskoj može doći do smrtonosnog oružja kojim smo eto nažalost nedavno vidjeli i što se može u rukama psihički nestabilne osobe dogoditi ovdje u našem neposrednom susjedstvu. Nelegalno oružje mora se ukloniti iz našeg društva, pozivam i nadležne institucije da pojačaju medijsku vidljivost i sve moguće kampanje, pozdravljamo i provedbe do sada. Akcija pod imenom „Zbogom oružje“ i „Manje oružja, manje tragedije“, pozivam naravno da se i za takve akcije odvoji još znatno veća financijska sredstva jel ljudski život nema cijenu. Jednako tako, Domovinski se pokret zalaže za još snažniju kontrolu osoba koje legalno posjeduju oružje, za češće, strože i detaljnije liječničke preglede te konstantni nadzor nad skladištenjem i čuvanjem vatrenog oružja i naprava namijenjenih u bilo koje svrhe. Kada govorimo o eksplozivnim tvarima znamo da se one koriste u mnogim segmentima i gospodarstva, od rudarstva, građevinske industrije, cestogradnje, ovim izmjenama i dopunama zakona dodatno se osigurava i njihova proizvodnja, dostupnost te sustavi kontrole, nabavke i skladištenja takvih tvari. Jednako kao i za oružje, zalažemo se za izuzetno strogu kontrolu tržišta eksplozivnih tvari, nadzor legalnog i borbu protiv nelegalnog, jer nažalost, novinski članci o podmetanju eksplozivnih naprava pod automobile ili u lokale i kuće s pravom uzbunjuju hrvatsku javnost i stvaraju osjećaje nelagode i nesigurnosti, što i jest cilj svakog takvog čina kojeg možemo slobodno nazvati terorističkim. Moram priznati da dolazim iz regije u kojoj je pucanj iz kubura dio tradicije. Hrvatsko zagorje diči se starom ... [[Govornik se ne razumije.]] kuburaštva i moram priznati da često vidim moje Zagorce kako pune kubure, kući nose barut u plastičnim vrećicama i vjerujem da će i oni početi odgovornije i razumnije provoditi svoje lijepe hrvatske tradicijske običaje. Ali, moram se na tren malo uozbiljiti kao stranka koja je nedavno od strane premijerove države prozvana strankom koja radikalizira stanje u društvu i potiče osobe na terorističke akte, a njezini zastupnici i zastupnice radikalima, skoro pa teroristima koje treba odvojiti tzv. sanitarnim kordonom, a vjerojatno i zabraniti, ne možemo ne zaključiti da je stanje u državi odavno izvan kontrole ove koalicije i da je to stanje nesigurnosti i način na koji ova koalicija Vlada, jedino istinsko i pravo radikaliziranje hrvatskih građana. Nitko iz Domovinskog pokreta nije, neće zazivati nasilne načine rješavanja društvenih problema, upravo nasuprot, poznate su nam strahote rata iz kojeg smo izašli kao pobjednici i nikome i nikada ne želimo da se to ponovi. Hrvatsko društvo vapi za korjenitim promjenama, ali na razuman demokratski način, bez sigurnosnih ugroza i posebno bez stranački dirigiranih istraga oporbenih zastupnika i stvaranja imaginarnih sanitarnih kordona za koje možemo samo pretpostaviti što znače. Evo nas u mjesecu prosincu pred samim krajem kalendarske godine, unatoč teškoj gospodarskoj situaciji i korona krizi, uskoro će doći doba za slavlje. Podsjećamo još jednom, to slavlje može proći bez pucnjave, bez rafala u zrak, bez petardi. Korištenje pirotehničkih sredstava, prvenstveno petardi, ozbiljno ugrožava zdravlje građana, posebno onih mlađeg dobnog uzrasta, kako je uvaženi državni tajnik i spomenuo, eto samo nekoliko podataka. U periodu od 15. prosinca 2017. do 8. siječnja 2018. ozlijeđeno je 16 osoba, od toga 5 djece mlađe od 14 godina. Iduće godine 23 osobe, od čega 16 djece, a prošle godine 13 osoba, od čega 5 djece mlađih od 14 godina. Najčešće se radi o ozljedama šake, prstiju na rukama te stradaju organi vida i sluha koji ozbiljno umanjuju buduću radnu sposobnost stradalih te se ispred Domovinskog pokreta zalažem za još strožu zabranu i kontrolu tržišta, kako legalnog, tako i onog crnog. Naravno, vrijedno je spomenuti i naše kućne ljubimce koji su dio našeg života i dio naših obitelji. I sam sam vlasnik psa kojeg ćemo u ovim danima, kada krenu pucnjave, morati eto, reći ću tako, drogirati sredstvima za smirenje jer je jadan pas na rubu srčanog udara. Ali, ipak, naravno, stavit ćemo ljudske živote na prvo mjesto. Domovinski pokret će podržati ove izmjene i dopune zakona. Imamo 2 amandmana u kojima ćemo zatražiti da se skrati rok prodaje dozvoljenih pirotehničkih sredstava, prvenstveno kategorije F2 i F3 građanima starijim od 18 godina, kao i dani dozvoljenog korištenja pirotehničkih sredstava i to isključivo na 31. prosinca i 1. siječnja, iako smatramo da je jedino pravo rješenje potpuna zabrana, prodaje i korištenja petardi, a pirotehniku prepustiti profesionalcima koji za to u Hrvatskoj imaju registrirane tvrtke. Iako možda i jesu dio hrvatske tradicije, pucnjava i eksplozije nisu zabava. Trajna invalidnost strašna je posljedica. Neka ovoga Božića, ove Nove godine, na hrvatskim ulicama i trgovima, vlada mir, što vam od srca želi Domovinski pokret, a ove izmjene i dopune zakona ćemo podržati. Hvala najljepša.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Mario Kapulica.
... [[Govornik naknadno uključen.]] HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ne ulazeći u potpuno nepotrebne političke ocjene u vladajućoj koaliciji koju se maloprije prozvalo za radikalizaciju društva, vratit ću se na predmet ove rasprave kojoj je cilj učiniti naše društvo sigurnijim, a naše građane zaštićenijim i mirnijim u društvu koje je i bez oružja i bez pirotehnike puno izazova i opasnosti. Kao i u prvom čitanju, Klub zastupnika HDZ-a podržava ovaj zakon koji je danas pred nama u svom konačnom obliku, držimo da je to jedan od onih zakona koji zaslužuje široku potporu zastupnika neovisno o stranačkoj pripadnosti iz više razloga. Ne samo zbog toga što je skraćen rok za obvezu pravnih osobi i obrta o izvješćivanju Ministarstva unutarnjih poslova o svakoj sumnjivoj prodaji odnosno transakciji streljiva i oružja te uvrštene ispravke glede ranijih specifikaciji prostora privremenih civilnih strelišta kao i dodatnog obrazloženja članaka vezanih uz razlikovanje podnošenje kaznenih i prekršajnih prijava, ovaj zakon svakako uz predložene izmjene koje je obrazložio i predstavnik predlagatelja na kvalitetniji način uređuje područje proizvodnje, prometa, skladištenja i uporabe eksplozivnih tvari, kao i pitanja vezana uz proizvodnju, promet, obilježavanje i označavanje oružja, a u jednom svom dijelu i maloprodaju pirotehničkih sredstava i oružja. Klub HDZ-a smatra da zakon kvalitetno propisuje prava i obveze pravnih osoba, obrtnika i udruga čija je djelatnost vezana uz posjedovanje i uporabu oružja, sa svrhom da se onemogući dolazak oružja na crno tržište i da se spriječi posjedovanje nelegalnog oružja, streljiva i eksplozivnih tvari. U dosadašnjim raspravama zastupnici su uglavnom podržavali i podržali ova rješenja, među ostalim i ona koja se odnose na ograničavanje količine dozvoljenih pirotehničkih sredstava u posjedu građana, sredstava kategorije F1 u prodavaonicama robe široke potrošnje te nadzora nad zdravstvenom sposobnošću i stručnom osposobljenošću osoba koje rukuju eksplozivnim tvarima. Učinili smo to jer nam je cilj zaštita života i zdravlja ljudi s posebnim naglaskom na zaštitu djece te osiguravanje potrebne razine sigurnosti. S druge strane, odredbama kojim je pravim osobama, obrtima i udrugama, a kada je riječ o udrugama to su i speleolozi i HGSS omogućeno da sredstva iz kategorije F2 i F3 mogu i nadalje upotrebljavati za obavljanje svoje djelatnosti pokazano je u kojem je smjeru predlagatelj želio ići u smjeru opravdanosti i korisnosti njihove uporabe, a ograničavanja tamo gdje to nije opravdano, nije ni korisno, a nije ni svrsishodno. Kada je riječ o ograničavanju uporabe određenih kategorija pirotehničkih sredstava, to smo pitanje kao i pitanje opasnosti od rasta crnog tržišta kao posljedica ovih ograničenja detaljno raspravili već prilikom prvog čitanja. Uz jasan argument da je nadzor prijenosa preko državne granice do sada ovu opasnost gotovo u potpunosti eliminirao s čime se slažu i akteri na ovom tržištu te argument da uporabu kojom se stvaraju detonacije nije moguće prikriti te da same zapriječene kazne snažno djeluju demotivirajuće za moguće prekršitelje. Klub zastupnika HDZ-a pozdravlja i ovaj prijedlog predlagatelja da se odredbe koje se odnose na zabranu petardi i redenika iz kategorije F2 primjenjuju tek od 2. siječnja vodeći računa o poduzetnicima koji su ta sredstva već naručili i platili kao i o tome da se nakon isteka tog roka ona više ne smiju upotrebljavati ni po važećim odredbama zakona, s time da je također objašnjeno da se omogućuje izvoz takvih sredstava u zemlje koje nemaju ova ograničenja, tako da i to olakšavajuće djeluje na poduzetnike koji se bave ovom djelatnošću. Također Klub zastupnika HDZ-a ne vidi zapreke da stručno osposobljavanje za rad s eksplozivnim tvarima pored ustanove provode i pravne osobe koje posjeduju odobrenje MUP-a za takvu vrstu djelatnosti i za koje je ministarstvo utvrdilo da u potpunosti ispunjavaju uvjete za provedbu takvog osposobljavanja. Također podržavamo i odredbe o onesposobljavanju vatrenog oružja napominjući da se ovim zakonom propisuje onesposobljavanje vatrenog oružja u vlasništvu pravnih osoba, obrtnika i udruga, a ne građana te da je dozvoljeno onesposobljavanje samo legalnog oružja dok je nelegalno oružje potrebno predati na raspolaganje MUP-u. Obzirom da poslove onesposobljavanja vatrenog oružja obavljaju pravne osobe i obrtnici kojima je MUP izdao potrebno odobrenje za obavljanje djelatnosti onesposobljavanja oružja, troškove onesposobljavanja vlasnik oružja plaća pravnoj osobi i obrtniku koji je obavio onesposobljavanje takvog oružja, dok MUP obavlja verifikaciju da je onesposobljeno vatreno oružje postalo neopozivo neuporabljivo i uz napomenu da ministarstvo ne naplaćuju poslove provjere odnosno verifikacije onesposobljenog oružja. Dame i gospodo, Klub zastupnika HDZ-a iz svih ovih razloga podržat će donošenje ovog zakona, vjerujemo da on zadovoljava sve kriterije da ga prilikom glasovanja baš kao što je to jučer bio slučaj sa četiri prijedloga zakona na jučerašnjoj sjednici, podupremo jednoglasnom odlukom. Hvala vam lijepa.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Franko Vidović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Dakle, pred nama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja u svom drugom čitanju kojim se usklađuje zakonodavstvo u principu RH sa zakonodavstvom EU radi preuzimanja u pravni poredak RH dviju provedbenih direktiva. Provedbene Direktive Komisije 2019/68 od 16. siječnja 2019. o utvrđivanju tehničkih specifikacija za označivanje vatrenog oružja i njegovih bitnih dijelova u skladu s Direktivom Vijeća 91/477 o nadzoru, nabave i posjedovanja oružja. I drugo, provedbene Direktive Komisije EU 2019/69 od 16. siječnja 2019. o utvrđivanju tehničkih specifikacija za uzbunjivanje i signalizaciju u skladu s Direktivom Vijeća 91/447 EZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja. Također ono što je građanima važnije od ovog dijela Klub SDP-a pozdravlja predložene izmjene i dopune odredbi čl. 62. važećeg zakona kojima će se ispraviti dosadašnje manjkavosti i u principu polovično rješenje problema korištenja petardi i redenika kategorije F-2 i F-3 s obzirom da su prema podacima MUP-a najčešće ozlijeđene osobe djeca odnosno osobe mlađe od 18.g., dakle maloljetnici, a sve ozljede nastale su od uporabe petardi i redenika iz navedenih kategorija. Kolege su već o tome govorile sad prije mene, ali zbog javnosti imamo potrebu još jednom spomenuti da podaci MUP-a navode da je u razdoblju od 15. prosinca 2017. do 8. siječnja 2018. od uporabe petardi ozlijeđeno 16 osoba, od čega 5-ero djece mlađe od 14.g. Od 15. prosinca 2018. do 8. siječnja 2019. ozlijeđene su 23 osobe od čega 16 djece, a od 15. prosinca 2019. do 8. siječnja 2020. je ozlijeđeno 13 osoba od čega 5-ero djece mlađe od 14.g. Dakle, uz buku nesnosnu koju praktički petarde i druge stvari eksplozivne rade u odnosu na kućne ljubimce, pa na kraju krajeva i u odnosu na ljude koji žele mir tijekom blagdana, barem većina ljudi, ovo je također jedan opominjujući podatak i možda najvažniji podatak. I to je najveći razlog zbog čega će Klub SDP-a podržat ove izmjene, al ne kažem da nema i drugih razloga. Sukladno posljednjoj spomenutoj Direktivi, dakle od 2019/69 zakonom će se osigurat da naprave odnosno predmeti osmišljeni za uzbunjivanje, signalizaciju ili spašavanje života podliježu provjerama radi utvrđivanja njihove usklađenosti sa tehničkim specifikacijama utvrđenim u prilogu provedbe direktive, a MUP će se odredit kao tijelo nadležno za provjeru usklađenosti naprava i kao nacionalna kontaktna točka za suradnju i razmjenu rezultata provjere naprava sa drugim državama članicama EU. Pored dosadašnje zabrane prodaje, te nabave i uporabe od strane građana petardi i redenika kategorije F-3 predloženim dopunama zabranjuje se prodaja, nabava, posjedovanje i uporaba petardi i redenika kategorije F-2 građanima za osobne potrebe, a ujedno se i dodaje zabrana posjedovanja petardi i redenika kategorije F-3. Kao što sam rekao, time predlagatelj ispravlja manjkavost odredbi čl. 62. važećeg zakona kojom nije bilo zabranjeno posjedovanje pirotehničkih sredstava kategorije F-3, te nije bilo praktički niti zakonske osnove za oduzimanje petardi i redenika kategorije F-3 građanima zatečenim u kršenju javnog reda i mira na određenim manifestacijama. Vjerujemo da će ovako predloženo rješenje smanjiti i broj stradalih i na kraju krajeva i smrtno stradalih i ozlijeđenih životinja, o čemu su tijekom promijene važećeg zakona i tijekom primjene učestalo izvještavale udruge i brojni građani. Ovim izmjenama će se RH pridružiti brojnim zemljama EU gdje su petarde zabranjene, Austrija, Estonija, Finska, Njemačka, Irska, Litva, Nizozemska, Slovenija, Švedska i Švicarska. Nadalje, zakonskim prijedlogom išlo se i u dopunu odredbi čl. 31. i 32. važećeg zakona koji su usmjereni ka kvalitetnijoj kontroli i prodaji streljiva ili sastavnih dijelova streljiva, te oružja, kao i pokušaja transakcije streljiva i sastavnih dijelova streljiva, te oružja koji su opravdano sumnjive, uvođenjem obveze njihovog prijavljivanja MUP-u u roku od 24 sata, što Klub SDP-a pozdravlja. Evo zaključno želim reći da Klub SDP-a podržava predložene izmjene i dopune Zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružjem. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
… [[Govornik nije uključen]] hrvatski zastupnici i zastupnice, hrvatska javnosti. Svakako smo sa odobravanjem dočekali i ovaj prijedlog jer smo u kontaktu sa mnogim udrugama civilnog društva, sa udrugama branitelja, sa stradalnicima Domovinskog rata i sa, u kontaktu sa običnim ljudima, građanima RH, osobito sa onima koji su, kojima su itekako svježa sjećanja na Domovinski rat, na sve strahote iz Domovinskog rata koje smo kao narod pretrpjeli i svaka činjenica koja ide za tim da vlada ograničava uporabu kako vatrenog oružja u ovom slučaju, ali ponajprije i drugih eksplozivnih sredstava, pa tako i onih pirotehničkih za zabavu tzv. nas u Klubu Hrvatskih suverenista veseli. Sve smo činjenice čuli, one su elaborirane, podržavamo direktive i nastojanja kako EU, tako i Vlade RH koja želi otkloniti sve uvjete za zlouporabu vatrenog oružja, kako onog legalnog, a još i više ilegalnog i, jer sama po sebi jasna je činjenica da su takva stanja potencijalni povodi odnosno pogodna za izvršenje najtežih oblika kaznenih djela protiv života i tijela, a i na kraju krajeva vidjeli smo da su mnoga naša oružja ili ovaj slična sredstva negdje u Europi ili svijetu završila kao, kao ovaj sredstvo izvršenja teških kaznenih djela, pa čak i terorizma. Ono što posebno želimo naglasiti jest pozitivna namjera našeg predlagača da apsolutno restriktivno pristupa prema pirotehničkim sredstvima za dosadašnju kao zabavu koje su mnogi naši građani upotrebljavali u nekakvom periodu blagdana želeći potvrditi svoje radosno stanje, veselje što je po nama potpuno neprimjereno jer uzrokovalo je kao što smo vidjeli strahovito velike tjelesne povrede djece ponajprije, nevjerojatno teški slučajevi zlouporaba vatrenog oružja. Čuli smo od kolega završavali su u nečijoj glavi, uzrokovali smrti i naprosto nevjerojatno da smo mi tako dugo tolerirali takvo stanje i drago mi je da smo danas na ovaj način predlažemo da dođemo u krug visoko senzibilnih država EU koje zabranjuju takav način pa rekao bi to neprimjernog veselja koje neprispodobivo bilo kakvom blagdanu, posebno ne Božiću, posebno ne našim tradicijama. Hrvatima u kulturi nije bilo takvo veselje, negdje u granicama u nekim uvjetima da, ali Bogu hvala da se u MUP-u još čak za vrijeme Domovinskog obrambenog rata krenulo s inicijativom od devedesetih godina „Zbogom oružje“ „Mir i dobro“, prije svega „Mir i dobro“ i gdje smo strašno velike rezultate ipak uspjeli učiniti. Na tim iskustvima treba učiti. U javnoj kampanji, sjetite se samo kako se to devedesetih godina '91., '92., '93. unatoč toga što je bio rat mi smo bacali petarde, topovske udare, eksplozive na ponoćku, uoči ponoćke pa to je prestrašno, to je nedopustivo, to je primitivizam, to je jedna gruba zlouporaba osjećaja vjernika. E sad uspjeli smo, toga nema, ali ono što predlažemo nemojte 27.12. otvoriti rampu da mogu svi ti primitivni i ne znam kakvi osjećaji doći do izražaja nego ograničite, podržat ćemo amandman kolega naših koji kažu ograničiti tu pucnjavu. Ako već neko ima strahovito jaku želju za takvim izražavanjem primitivizma onda to na 31. dati pa nekako uključiti da to bude na Silvestrovo eto na staru godinu i maksimalno do 1. Zatvorit, štete su enormne osim kulturološke devastacije za cijeli narod, osim medicinskih šteta tjelesnih ozljeđivanja, osim naših životinja, naših ljubimaca, ptica, znači flore, faune apsolutno nisam ni pogriješio ni flore itd. koliko se samo granja potrga i što zna cvijetnjaka i svega drugog. E sad, sve su to razlozi da se prekine s time, ponajprije u to doba hrvatski narod treba mir. Ako već neko ima ludu potrebu za pucnjavom onda predlažemo da u interesu proizvođača ovih pirotehničkih sredstava oni su uložili tu vidimo tu čuli smo 150 milijuna kuna sad imaju uloženih sredstava koje treba prodati, e taj novac bi im preporučili kao što to radi duhanska industrija, kao što to radne mnoge druge industrije ako žele sačuvati tu svoju klijentelu neka otkupe, zakupe puste neke kamenolome i šume, ne bih čak šume rekao, neka ograničena sredstva za odlaganje smeća ili nasipe to neka zakupe, eventualno neka strelišta i uz naplatu takvim bolesnim umovima daju mogućnost da tu bacaju da se vesele. To bi bio prijedlog za nas da bude što se kaže i industrija na neki način u prilici da dođe do novaca, a s druge strane ovi ljudi koji imaju te određene poremećaje da na neki način, na jedan socijalno prihvatljiv način te njihove frustracije, jel bolje da baca u kamenolomu nego pred Crkvu ili pred misu ili na trg ili na ulicu, na promet, mislim to je naš konkretan doprinos konstruktivni. Podržavamo vas, smanjite rokove, zaustavimo pucnjavu, dosta nam je pucnjave, Hrvatima je dosta pucnjave za sto života. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedi pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege. Moram se sa kolegom Sačićem složiti, dosta je bilo pucnjave i ne samo radi naših kućnih ljubimaca nego normalno i radi naših branitelja i osoba koje su oboljele od PTSP-a i što sve moraju prolaziti i onako u ovim teškim 11., a posebice 12. mjesec i sva stradavanja koja je prošla naša zemlja. Mislim da možemo pohvaliti ove izmjene i dopune, posebice evo sada u ovome drugom čitanju i u samom konačnom prijedlogu, znamo što sami zakon regulira. Ovdje smo isključivo raspravljali o ovome manjem segmentu vezano za pirotehniku, ne toliko o oružju. Znamo da ovaj zakon uređuje područje i proizvodnje i prometa prevoženja, skladištenja i uporabe svih pirotehničkih sredstava oružja, dijelova oružja i samoga streljiva, znamo zašto i donosimo, radi uredaba EU tj. Europske komisije vezano za tehničke specifikacije upravo vatrenog oružja. Sami državni tajnik nam je napomenu u uvodu vezano za datume i za korištenje određenih pirotehničkih sredstava, znamo da imamo i više kategorija, vrsta i razreda samih pirotehničkih sredstava tj. petardi od razreda F-1, F-2, F-3, F-4, pa do onih malo, malo težih tipova P-1, P-2, T-1 i T-2. Normalno ovi prvi, njih proizvode manje buke ima jedan niži, niži rizik. Većina ovih sredstava se i koristi u vanjskoj, u samoj vanjskoj uporabi, al trebamo i naglasit da odredbom čl. 62. upravo i građanima je zabranjena nabava i uporaba petardi kategorije F-3 tijekom cijele godine i znamo da u prijašnjim onim izmjenama iz 2017. bilo je malih problema tj. malih nelogičnosti vezano za samo posjedovanje ne toliko korištenje koliko i posjedovanje takvih pirotehničkih sredstava gdje evo u ovom prijedlogu, konačnom prijedlogu su te stvari i ti propusti otklonjeni. Što se tiče samog ozljeđivanja tu uvijek moramo, ovaj dosta pričamo o samim kućnim ljubimcima i dosta smo dobivali ovdje kao zastupnici mailova potpore od strane Udruga prijatelja životinja. Mi znamo koliko to njima znači i statistički koliko naši građani imaju kućnih ljubimaca i koje probleme imaju kroz 12. mjesec, posebice vezano za samo blagdane. Al dobili smo i komentare udruga, ali i poduzetnika i vlasnika trgovina pirotehnike i njihove statistike i vezano i za samo ozljeđivanje, ali i koliko u toj industriji radi ljudi, što u sezoni, što stalno zaposleni. Treba naglašavat normalno i ovu kariku i ovaj podatak koliko je ozlijeđenih osoba. Tu imamo jednu statistiku MUP-a, u zadnjih nekoliko godina tu varira broj ozlijeđenih od pirotehničkih sredstava između 15 i 20 i to je šta je najžalosnije većinom djece i to one djece mlađe od 14.g., što normalno daje još jedan smisao ovim izmjenama i daje još jednu potvrdu zašto bi trebalo usvojit nevezano samo za pirotehniku, tu je bitan i ovaj segment što sam u uvodu napomenuo i pitao državnog tajnika upravo vezano i za predmete koji su osmišljeni za signalizaciju, uzbunjivanje i spašavanje života, tu će MUP definitivno dobiti malo veće ovlasti oko inspekcije i samih Pravilnika za tehničke specifikacije istih, tako da evo kao što smo i poslušali ostale klubove, a i ovu pojedinačnu raspravu vjerujem da ćemo biti jednoglasni oko prihvaćanja ovih izmjena i dopuna. Hvala.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sada ćemo ići na slijedeću točku, to je: - Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, drugo čitanje, P.Z.E. br. 36. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Josip Salapić, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi zastupnici i zastupnice. Zakon o dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, radi se o konačnom prijedlogu zakona. Ovim Zakonom o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU uređeno je područje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima između država članica EU, te se tim zakonom u domaći pravni poredak transportiraju zakonodavni akti EU u ovom pravnom području. Ovim zakonom uređujemo oblike pravosudne suradnje propisane zakonodavstvom EU, Europski uhidbeni nalog i postupak predaje, Europski istražni nalog, nalog za osiguranje imovine, priznanje izvršenja odluka o oduzimanju imovine ili predmeta, priznanje izvršenja odluka o novčanoj kazni, priznanje izvršenja presuda kojima je izrečena kazna zatvora ili mjere koje uključuju oduzimanje slobode, priznanje izvršavanja presuda i odluka kojima su izrečene probacijske mjere i alternativne sankcije, priznanje izvršenja odluka o mjerama opreza i Europski nalog za zaštitu. Ovim prijedlogom zakona predlažemo 7. izmjene i dopune zakona. Razlog za predlaganje ponovnih dopuna je ugradnja provedbenih odredaba u odnosu na Uredbu EU 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018.g. o priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanja imovine koje se primjenjuje u državama članicama EU od 19. prosinca 2020.g. Također određujemo tijela koja su nadležna za zaprimanje, priznavanje, te za izdavanje naloga o zamrzavanju i naloga za oduzimanje imovine, a predviđena tijela da budu županijski sudovi u RH. Isto tako predviđamo da ona ista tijela koja su trenutno nadležna u odnosu na postupanje sukladno gore navedenim okvirnim odlukama tijela EU. Postupci koji su u tijeku na dan stupanja na snagu ovog zakona dovršit će se prema odredbama Glave 3. i Glave 5. trenutno važećeg Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Što se tiče RH, dakle nakon izglasavanja u petak ovaj će zakon stupiti na snagu 19. prosinca 2020.g., predlažemo HS da prihvati navedeni zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. A pardon, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ante Bačića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, jučer smo na sjednici sabora raspravljali upravo o uredbi koju ćemo implementirat u naše zakonodavstvo vezano za delegirane tužitelje tj. vezano za osnivanje samog ureda europskog javnog tužitelja. Ta nova institucija koliko će smanjit potrebu upravo za, za pravnom pomoći, al općenito vezano za pravosudnu suradnju ili međunarodnu pomoć gdje ćemo de facto sad bit dio jednog sustava, imat ćemo osobe zadužene tj. delegirane javne tužitelje na razini svih država članica koliko će to zapravo pospješiti vezano za pravosudnu suradnju, ali i općenito za međunarodnu pomoć u Hrvatskoj.
Poštovani državni tajnik Salapić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Ovdje se radi o procesnim odredbama ovoga zakona, dakle to su sedme izmjene i dopune, a odnosi se na onu pravnu suradnju kada je potrebno hitno djelovanje u odnosu na zamrzavanje imovine građana za koje su nadležni sudovi u RH. Dakle, ta dva zakona koja vi spominjete o europskom tužitelju ovaj nadopunjuje jedan drugoga, dakle to je nešto što je potrebno radi procesnog djelovanja. Ovo će pospješiti ovaj proces zamrzavanja imovine, a ovlasti europskog javnog tužitelja i njegovog ureda u RH nisu u koliziji sa ovim zakonom, dakle jedan drugog nadopunjuju. Stvar je ubrzane i brze procesne suradnje da ono efektivno od svih 25 država članica na koje se ovaj zakon odnosi bude na jednakoj snazi efektivno i brzo da ne bi došlo do nekakvih prijevara kada se tiče imovine osoba kojima se ta imovina mora oduzeti ili zamrznuti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Krunoslav Katičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Evo dopustite mi da u ime kolegice i kolege zastupnice, evo dozvolite mi da u ime kluba HDZ-a izrazim stajalište na Konačni prijedlog Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Kao što je uvodno kazano klub HDZ-a će podržati predmetni prijedlog konačnog zakona, kao što je i kazano po predmetnom ovom zakonskom prijedlogu se u ovom domu održana je rasprava u prvom čitanju, sama rasprava održana dana 16.10. i na predloženi tekst nije bilo značajnijih zamjerki. Jedina izmjena koja je usuglašena i inkorporirana u ovaj novi konačni prijedlog zakona jest jedna nomotehnička izmjena u 8. članku dok se u preostalom dijelu predmetni tekst ostao istovjetan. Kao što je uvodno državni tajnik kazao … se u području pravosudne suradnje i jednom parničnom odnosno procesnom propisu koji usuglašava tekstove država članica EU i kao takve se transponiraju izravno u domaće zakonodavstvo i primjenjuju se kao zakon u kaznenim stvarima sa svim drugim državama članicama. Također radi se o sedmoj izmjeni tog zakona, a razlog za predlaganje novih dopuna je ugradnja provedbenih propisa prema toj direktivi koja je do sada postala sastavni dio našeg zakonodavstva. Uvodno da ne duljimo previše budući da je riječ o tekstu konačnog zakona još jednom kažem potvrđujem da će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu, javio se poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ma isto jako kratko, evo nekoliko dana već raspravljamo upravo o materiji EU, imali smo jučer uredbu vezano za osnivanje ureda javnog tužitelja, danas smo imali raspravu cijeli dan o samom financiranju EU i sada imamo i konačni prijedlog tj. drugo čitanje zakona vezano za pravosudnu suradnju upravo u kaznenim stvarima. Što se tiče samog ovog nacrta prijedloga, znamo da je to dopuna vezano za uredbu i ono što nam je sami državni tajnik rekao vezano za priznavanje naloga o zamrzavanju i naloga za oduzimanje vezano koja se primjenjuje u državama članicama, znamo i danas sam poticaj i naših građana, ali i općenito i samog modela EU i vezano za granične kontrole i sutra ćemo ući i u schengenski prostor i Eurozonu, to sve olakšava ne samo našim građanima nego i kriminalu preko granica. Dosta naših građana normalno i živi u inozemstvu i ovo su sve jedne procesne norme, ali i određeni instituti koji pomažu da na jednoj globalnoj razini tj. konkretno ovdje na razini zajednice EU stvorimo jedno zajedničko europsko kaznenopravno područje šta je iznimno bitno i potporu nacionalnim tijelima kaznenog progona s institutima kao što je Europski uhidbeni nalog, uzajamno priznavanje sudskih odluka u kaznenim stvarima. I evo ono što moramo definitivno naglasiti jučer samo osnivanje tj. Ured europskog javnog tužitelja je već osnovan, a mi ćemo sada ovom uredbom iduće godine već poslati naše delegirane europske tužitelje. Ulazimo u taj jedan mehanizam zaštite i gospodarski interesa EU, ali i s time i gospodarskog i društvenog interesa pojedinih članica. Tako da vjerujem i sa tim zajedničkim pravosudnim prostorom bitno je da suradnja teče i normalno da sve nove oblike kriminala koji će se iz ovih novih vremena stvoriti da na adekvatan način spriječimo ili po ovom zakonu procesuiramo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kako nemamo drugih rasprava, zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada bih samo najavio da ćemo nastaviti sa radom sutra u četvrtak 17. prosinca u 9,30 sati i prva točka sastojat će se od dva dijela A) Izvješće o konzultacijama u vezi s namjerom proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru i B) Prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru. Želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 16:17 SATI