Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Dobro jutro i lijepi pozdrav svim poštovanim i uvaženim zastupnicama i zastupnicima. Hrvatski sabor, je na svojoj 10. sjednici održanoj 3. prosinca 2018. g. donio zaključak kojim prihvaća prijedlog Zakona o Državnom uredu za revizijom, slijedom čega je sjednicom Vlade RH održane 30. siječnja 2019. utvrđen ovaj konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju. Ja ću vas samo podsjetiti u nacionalnim programima reformi, namjerno govorim o množini, jer ih je bilo nekoliko, u kojima je skrenuta pozornost na jačanje, uloge Državnog ureda za reviziju i to jačanje kapaciteta samog ureda. Ovim se konačnim prijedlogom zakona u odnosu na važeći zakon, podrobnije uređuje nadležnost Državnog ureda za reviziju i subjekte revizije upravljanjem Državnim uredom za reviziju, provedba naloga i preporuka, kao i neke kazneno, odnosno, prekršajne odredbe, kao i neusuglašenost odredbe drugih zakona s odredbama ovog zakona. Državni ured za reviziju planira i obavlja reviziju na način i prema postupcima utvrđenim okvirom revizijskih standarda međunarodne organizacije, vrhovnih revizijskih institucija i kodeksom profesionalne etike državnih revizora. U pogledu odredbe zakona, koji se odnose na provedbe naloga i preporuka od strane subjekata revizije i s tim u vezi propisanih kaznenih odredbi, valja podsjetiti da i Europska komisija, upravo u spomenutim preporukama, također navela, kako je potrebno pristupiti razvoju modela sankcioniranja za nepostupanje po preporukama Državnog ureda za reviziju uz izradu prijedloga, prijedloga izmjena postojećeg zakonodavnog okvira. Samo ću vas malo podsjetiti obzirom da ste vrlo upoznati, naravno s svim izvješćima Državnog ureda za reviziju, ali izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2017. vidljivo je da je čak 31,8% naloga i preporuka koji je dao Državni ured za reviziju nije provedeno. Ta brojka je u 2016. 27,9%, 2015. od 29,2%. Uvođenje novog modela sankcioniranja subjekte revizije kao i odgovorne osobe, čelike, sankcioniralo bi se u slučaju da ne poduzmu mjere radi postupanja po nalozima i preporukama Državnog ureda za reviziju. Ja ću isto također podsjetiti da uz važeće sankcije koje su propisane važećim zakonom, propisano je da za slučaj kada subjekt revizije ovlašten Državnu reviziju ne stavi na raspolaganje potrebnu dokumentaciju o ispravi, izvješća, evidencije, te druge informacije za potrebe obavljanje revizija, sankcije se stavljaju na snagu, odnosno, u snagu. Sada, prema ovome prijedlogu, uz navedeno, uvelo bi se i sankcije iz 2 sljedeća slučaja, a to je ako subjekt revizije u propisanom roku, ne dostavi plan provedbe, naloga i preporuka, te ako subjekt revizije ne provede naloge i preporuke dane u izvješću obavljene u reviziji a u rokovima i na način naveden u planu provedbe naloga i preporuka. Imajući u vidu, uvođenje kažnjavanja za nepostupanje po nalazima i preporukama u ovom konačnom prijedlogu zakona, detaljnije je razrađeno postupanje nakon završetka revizije s posebnim naglaskom na obveze revidiranog subjekta, te je utvrđeno praćenje postupanje po planu provedbe naloga i preporuka. Nadalje, ovim se konačnim prijedlogom zakona, utvrđuje kako je Državni ured za reviziju, nadležan za reviziju Hrvatske narodne banke. Način obnavljanja ili obavljanja revizije, usklađen je s mišljenjem Europske središnje banke, koji se odnosi na način obavljanje revizije središnjih banaka. Sada se uz neovisne vanjske revizore i Državnom uredu za reviziju omogućava provedbe revizija HNB, a prilikom određivanja opsega revizija, uzeto je u obzir, da opseg revizije mora biti jasno utvrđen pravnim okvirom. Postupak treba biti u skladu s načelom institucionalne neovisnosti i ne smije utjecati na zadaće Nacionalne središnje banke, povezanim sa europskim sustavom središnjih banaka. Europska središnja banka je u prijedlogu ovog zakona dala mišljenje iz kojeg je vidljivo da je preloženo uređenje u skladu sa načelom neovisnosti Središnje banke, uključujući i institucionalnu neovisnost. Novost je da i godišnji financijski izvještaj Državnog ureda za reviziju, koji se sastavljaju u skladu sa Zakonom o proračunu, podliježu reviziji koja se obavlja sukladno revizijskim propisima od strane neovisnih vanjskih revizora. U tom smislu neovisne vanjske revizore, imenovati će Odbor hrvatskog sabora nadležan za financije i državni proračun. I na kraju ovoga moga predlaganja Konačnog prijedloga Zakona o Državnom uredu za reviziju, samo ću kratko pobrojati koje su ključne ili glavne razlike u odnosu na onaj tekst prvog čitanja. Dakle, u cilju poboljšanja njegovih odredbi, u tekst konačnog prijedloga zakona, unijete su određene nomotehničke dorade, izričaja pojedinih odredaba zakona, obzirom na primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Također glede odredbi koje se odnose na subjekte revizije koje korite sredstva EU i međunarodnih organizacija i insinuacija te radi usklađivanja izričaja s obiteljskim zakonom i Zakonom o kaznenom postupku, izvršene su odgovarajuće korekcije sukladno mišljenima ministarstava koje su dana u redovitoj proceduru prije upućivanja konačnog prijedloga zakona u proceduru … [[Govornik se ne razumije.]] Također na sjednici saborskog Odbora za financije i državni proračun, bilo je rasprave također o jednom amandmanu, za koji smo rekli da ćemo ga razmotriti i smatram i da ćemo ga usvojiti, ali čekom naravno da bude i podnesen u potpunosti, što se također tiče jedne precizirane odredbe, da se ne odnosi samo na proces izrade proračuna, nego i proces rebalansa, odnosno, izmjena i dopuna. Također, na kraju ću samo spomenuti, da je tijekom rasprava u Hrvatskom saboru, iznijet i prijedlog da Državni ured za reviziju dobije status izvanproračunskog korisnika. Taj prijedlog nije moguće prihvatiti, obzirom da nisu ispunjeni uvjeti za izvanproračunske karinske propisane Zakonom o proračunu. Naime, jedan od glavnih uvjeta, kako bi pravna osoba mogla biti određena kao izvan proračunski korisnik je taj da i u jednim od izvora financiranja moraju biti doprinosi i/ili namjenski prihodi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru, imamo 10 replika, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, ministre uvodi se državna revizija u Hrvatsku narodnu banku, po prvi put ono što smo mi tražili i to je dobro. Međutim, to je ono što je MOST zastupao, šta je MOST tražio međutim vi člankom, u članku 13. u stavku 6. kažete, HNB nije dužna dostaviti Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga ili preporuke, što znači da uvodite reviziju i to je lijepo čut, to je ono šta treba raditi da ne sljubljuju ribi i oborki vinom, da ne traže master šefove da ne troše ogroman novac za poslovanje, zapošljavanje kao faraoni i da taj novac ne troše na najgori način. I u biti s ovim člankom 13. stavkom 6. pobijate ovo sve što ste predložili. Znači nemojte nas varati. Izbrišite ovaj stavak u članku 16 [[Upadica: Hvala.]] stavak 6. time ćemo [[Upadica: Hvala vam.]] prihvatiti ovo, na ovaj način ovo je neprihvatljivo, ovo je podvala. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ja bi reko lijepo ste počeli, ali morate i malo to zasladit. Niko nikog ovdje ne vara, otvoreno vam govorim i vrlo jasno ponavljam još jedanput. Kao i u onim prethodnim prijedlozima koji su bili kada su pojedini zastupnici ili klubovi predlagali bilo koje zadiranje u problematiku HNB-a, revizije HNB-a i bilo koji drugi segment je potrebno uskladiti, iskoordinirati sa Europskom centralnom bankom. Tako da je i ovaj prijedlog zakona u potpunosti usklađen, ova odredba kao takva je tražena da ostane, međutim, međutim ponavljam još jedanput, to ništa u suštini ne mijenja na stvari. Jel i ovo izvješće ćete raspravljati u Hrvatskom saboru, a isto tako ćete raspravljati i o izvješćima HNB-a, dakle sve preporuke, sve eventualne nazovimo tako potencijalne manjkavosti vi ćete imati priliku u i u samim izvješćima i raspravi u izvješćima bilo Državnog ureda za reviziju, bilo HNB-a ovdje meritorno raspraviti. Hvala lijepa.
Kakva povreda Poslovnika? Izvolite.
Hvala lijepa, ministar je povrijedio članak 238. da pročitan HNB nije dužna Državnom uredu za reviziju dostaviti plan provedbe, naloga ili preporuke, što znači da državna revizija apsolutno ne može …/nerazumljivo/… na guvernera, da on će raditi savjesti. Hvala.
Kolega Bulj, dobivate opomenu, ovo je namjerno kršenje Poslovnika i dobivate opomenu. Idemo na drugu repliku, kolega Grmoja, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedničke, poštovani ministre, mislim da je i vama jasno da je ovo što ste predložili eto čisto da se ispuni nekakva forma, dva puta smo mi ili tri to tražili, odbili ste reviziju u HNB-u odnosno pod pritiskom guvernera Vujčića to je odbijeno i sad vi stavljate kao odredbu o reviziji, ali ovo što nam je došlo pred nas je žalosno, jer ako oni ne moraju ispuniti ovaj preporuke kakva smisao onda uopće same revizije. Jasno je da je ovo besmisleno, bolje je onda izbaciti, ne zavaravati niti zastupnike, niti hrvatske građane koji očekuju da ta institucija bude neovisna, ali da svoje poslovanje, trošenje proračunskih sredstava obavlja transparentno.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče, pa ja ću i ponovit još jedanput što sam rekao i na prethodnom pitanju, dakle ovdje radimo o terminu plan provedbi, dakle govorimo o planu provedbu, sve te preporuke, svi ti potencijalne moguće manjkavosti će se evidentirati i vi ćete o njima moći raspravljati, ukazati na njih i kada dođe HNB ovdje u Hrvatski sabor i kada dođu predstavnici Državnog ureda za reviziju. Međutim, moram još jednu stvar apostrofirati, ista ova odredba je bila i u prvom čitanju, ja ću vas podsjetiti sve da je u prvom čitanju 90 i nešto zastupnika glasalo za, bio je 1 suzdržan i nitko protiv, dakle ovu odredbu nismo mijenjali ona je ista kao što je bila u prvom čitanju, ista kao što je bila praktički tijekom javnog savjetovanja koje je provedeno u drugoj polovici prošle godine. Dakle, nema nikakvih promjena u odnosu na ono što smo i originalno zagovarali, dakle da revizija bude u HNB-u, ali u isto vrijeme [[Upadica: Hvala.]] da sve budu usklađeni sa Europskom središnjom bankom.
Kolega Sponza, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, javio sam se za repliku iz dva razloga. Prvi što mi u IDS-u pozdravljamo da se člankom 35. konačno propisuje sankcije za neprovođenje naloga i preporuka Državnog ureda za reviziju, a što ste sami naznačili do sada nije bilo adekvatno regulirano, jer smo stava da reda mora biti i da se pravila moraju primjenjivati jednako za sve. A drugi razlog da ukažem kako smo mi iz IDS-a kao dio opozicije spremni podržati dobra zakonska rješenja, neovisno o tome tko ih predlaže i to zapravo čini razliku u odnosu na vas vladajuće. I zato nas ne treba čuditi što Hrvatska se po brojnim kriterijima nalazi pri samom dnu EU. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na ovom konstruktivnom komentaru i replici, o ovoj temi smo raspravljali i razgovarali i sa Državnim uredom za reviziju, ponavljam još jedanput to su bile i određene preporuke Europske komisije i zapravo kad se napravi nekakav pregled svih zemalja moramo reći da ovakve odredbe u smislu sankcioniranja koliko smo mi evidentirali i notirali zapravo i ne postoje baš u svim zemljama da mogu tako reći. Međutim, s druge pak strane svjesni smo da ovakve odredbe treba biti na neki način jasno definirane, ali isto tako i sama provedba kao takva. Tako da i Državni ured za reviziju u svojim preporukama i nekakav plan dakle, da najplastičnije objasnim. Dakle, niti Državnom uredu za reviziju nije u interesu niti bilo kome da izlaže nekakve preporuke u nekakvim nerealnim rokovima, ali ipak da se daju nekakvi realni rokovi, realni okviri kojima je potrebno ispuniti i promijeniti određene manjkavosti i nelogičnosti. Hvala.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani ministre ono što je zapravo ovdje jedna velika nelogičnost, državna revizija radila evo reviziju i ministarstva, vidimo da određeni ministri nisu udovoljili, dobili su preporuke a ako ne budu te preporuke izvršavali vjerojatno će ih revizija onda kazniti, je li tako? Pa na kraju može i premijera revizija isto tako sankcionirati za rad Vlade. Po ovome guverner je izgleda nad svima nama. Znači nad zastupnicima, ministrima, premijerom, jedino on ne može biti sankcioniran. Mislim, pitam se tko je taj tko odlučuje da je on iznad svih, da se njega ne može sankcionirati, da on nema ni jednu obvezu, ono da li postoji i jedna sankcija prema njemu ili oni stvarno rade u okviru mandata sve što požele a na kraju i vi kao ministar imati ćete obavezu, on neće.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ja koliko znam HNB odgovara Hrvatskom saboru, dakle ima ingerenciju od imenovanja guvernera i njegovih najbližih suradnika u smislu vice guvernera ali tako isto i o samoj raspravi svemu što je vezano uz sama izvješća HNB-a. Ponavljam još jedanput, dakle cijela ova problematika vođena je na jedan jasan, otvoren, transparentan način da se otvori mogućnost da Državni ured za reviziju revidira poslovanje HNB-a, pri tome ne zadirući naravno u neovisnost HNB-a u smislu provedbe monetarne politike i sve na tragu onih preporuka koje smo dobili u komunikaciji sa Europskom središnjom bankom. Dakle mogu samo ponoviti ovo što sam i rekao i na neke od prethodnih replika a to je da i izvješće HNB-a odnosno guvernera i vice guvernera a tako i Državnog ureda za reviziju vi ćete imati prilike svake godine raspravljati i naravno ne samo ukazati nego i ako treba podnijeti sve one mjere koje smatrate.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, drago mi je da ste živ i zdrav da vas vidim ovdje. Žao mi je što niste bili ovih dana kada se raspravljalo o privatizaciji INA-e. Osobno mislim da ste vi trebali braniti taj zakon. Znate šta je ministar Ćorić napravio? Poslao je tamo 2 čovjeka da špijuniraju, pa ako budu imali vremena oni će tamo otići a ako ne onda nikome ništa. To pokazuje odnos naše države prema institucijama. I upravo državna revizija je vrlo važna institucija u RH, državna revizija u svom postupanju mora biti neovisna i to ste vi osigurali. Međutim što niste osigurali, ipak vi odlučujete o tome koliko financija će državna revizija, s koliko financija će raspolagati. I onda nastaje tu problem, člankom 8. stavkom 3. što je vrlo važna odredba državne revizije se mjeri učinkovitost pojedinih institucija a člankom 35. ide kažnjavanje. Međutim, postoje takve specifične situacije u kojem će kažnjavanje zapravo biti nemoguće provesti. Kako ćete vi javna poduzeća kazniti za sustavno ne provođenje javne nabave prema zakonskim odredbama? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mislim da i sami dobro znate da evo tu je i moj kolega i državni tajnik, nas dvojca smo jedini u ministarstvu financija koji imamo pravo sukladno i Poslovniku Hrvatskog sabora stati za ovu govornicu. I u pravilu, vidite ova dva lica, ja mogu reći u svoje osobno ime, dakle od državnog proračuna većinu zakona koje predlaže Ministarstvo financija sam ovdje u saboru i uvijek ću naravno dolaziti. Što se tiče ovoga dijela koji ste pokrenuli, dakle ima isto također jedna određena novina, upravo na onaj dio što se tiče raspolaganja financijama odnosno sredstvima Državnog ureda za reviziju, dakle tu će biti saborski Odbor za financije i proračun koji će komunicirati, odnosno dobiti taj prijedlog i kao takav ga prosljeđivati Ministarstvu financija. Dakle diže se jedna, ja bih rekao dodatna razina neovisnosti samog Državnog ureda za reviziju i da ima naravno adekvatna sredstva odnosno resurse za raspolaganje, tako jedna vrijedna, važna institucija koju ja mislim velika većina, ako ne i svi zastupnici u Hrvatskom saboru, kao i javnost sigurno poštuje i respektira. Hvala.
Idemo na kolegu Bunjca, izvolite.
Hvala lijepa ministre Mariću. Znači doista ne razumijem kakva je svrha uvoditi reviziju HNB-u ako nam EU to zabranjuje. U HNB-u trebalo bi odgovoriti na mnoga pitanja koja interesiraju hrvatsku javnost, npr. kako je moguće da guverner Vujčić koji ima neto primanja godišnje od otprilike 100 tisuća eura u imovinskoj kartici nema nikakvu imovinu. Znači on nema niti stan, niti ušteđevinu, niti dionice, niti vozilo, niti bilo kakve pokretnine, znači doista čini se da je on najsiromašniji čovjek u RH. Čak i neki čovjek koji radi za minimalac ima neku imovinu, ovaj čovjek nema apsolutno ništa. Evo to je recimo zanimljivo pitanje na koji bi trebalo dobiti odgovor a čini se da ga primjenom ovog zakona i dalje nećemo dobiti. Hvala lijepa.
Idemo dalje, kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, samo jedna informacija, dakle MOST nije glasao u prvom čitanju za ovaj zakon, dakle jedini zastupnici u Hrvatskom saboru smo bili mi koji nismo glasali. I imam jedno pitanje u vezi da li ste, kada ste izrađivali ovaj zakon koristili iskustva nekih drugih zemalja, npr. mađarski model koji je puno restriktivniji prema HNB-u, znači mađarski model? Jer mi imamo cijelo vrijeme mantru da ovdje štitimo dakle HNB, da je to neovisna institucija. A imamo druge primjere, europske primjere da baš to nije tako. Pa evo, jedno pitanje zašto mogu Mađari a mi ne?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa samo kratki odgovor, jesmo gledali smo iskustva i drugih zemalja, vi spominjete mađarski, mi smo se dobrim dijelom gledali i ono što je i u slovenskom modelu. Dakle svaka zemlja ima i neke nazovimo tako svoje specifičnosti, ali dobar dio zemalja uključujući i ovaj slovenski primjer o kojem govorimo na otprilike ovaj način definira ove odredbe o kojima sam rekao. Dakle tu je na, vrlo jasno i to sam i uvodno rekao, kod ovakvih prijedloga zakona kada morate i konzultirati i Europsku središnju banku, kada i Europska komisija ima svoj na neki način želju i volju da ima uvid u samu tu problematiku zakona a onda normalno gledati i nekakva međunarodna iskustva i tražiti ono koje je najbolje rješenje za vaše potrebe. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Gospodine Marić, HNB, njezin osnivač i njezin vlasnik je RH, to stoji u Zakonu o HNB-u. Vi ste ovim zakonom u posebnu glavu, Glavu 4 koje nema u starom zakonu izdvojili HNB od svih drugih subjekata u RH, dali joj posebna prava, vi ste zapravo ostvarili san gospodina Vujčića da bude Bog koji hoda po zemlji u RH. A pazite sad apsurd dalje. U stavku 2. članka 11. stoji što će se obuhvaćati revizijom. Dakle administrativno poslovanje, nekretnine, pokretnine, dakle revizijom će se gledati koliko ima automobila, koliko ima olovaka, stolica ako da gledamo bilokoji drugi birokratski ured, kao da HNB nema nikakvu specifičnost koju bi trebalo provjeravati, prema tome, ovaj zakon i tzv. ulaženje u HNB je obična farsa.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče, kada već spominjete tu zasebnu glavu u samom zakonu, dakle neki pravnici i neka su tumačenja da već u postojećem zakonu u kojem pišu nadležnosti Državnog ureda za reviziju da već po postojećem zakonu zapravo HNB već potpada jer je to između ostalog jedna od institucija kojoj je osnivač RH. Ali isto tako postoje pravnici koji traže i kažu da želimo li zaista imati nedvosmislenost zakona da onda to treba posebno naglasiti i kao tako smo stavili ovu zasebnu glavu. Što se tiče revizije, dakle ovdje govorimo o reviziji Državnog ureda za reviziju i propisano što ona revidira, s druge pak strane imate i komercijalnu reviziju koja također revidira određene stvari HNB-a i treći je segment onaj dio koji kako god vi to željeli ili ne željeli prikazati ali to je činjenica, Hrvatska kao dio EU-a također je dio sustava europskih središnjih banaka dakle neovisnost HNB-a je između ostalog u ovom Hrvatskom saboru kao takva izglasana, dakle taj dio što se tiče vođenja monetarne politike ne podliježe reviziji. Hvala lijepo.
Hvala vam. Kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, nekoliko stvari. Prvo, neke od kolega su govorili da Državni ured treba biti neovisan, promjenama Ustava iz 2010,. g. on je slobodan i neovisan, toliko kolegama. Druga stvar je vezana za sankcije za mišljenje i preporuke Državne revizije i treba pohvaliti donošenjem konačnim prijedlogom ovoga zakona. Treće je na kraju ono šta sam mislio reć ali vi ste zapravo rekli zašto Državni ured za reviziju ne može dobiti status izvanproračunskog korisnika vezano za Zakon o proračunu odnosno za prihode ili doprinose koje moraju imati a on to nema. I ono što je jako bitno, mi smo članica EU-a i predsjednik Sabora je još u travnju mjesecu zatražio mišljenje Europske središnje banke vezano za izmjene i dopune Zakona o HNB-u i Zakona o Uredu državne revizije. S obzirom da je to mišljenje gotovo, evo, možete mi samo napraviti neku poveznicu vezano za to mišljenje Europske središnje banke. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo u pravu ste uvaženi zastupniče, bilo je u nekoliko iteracija komunikacije sa Europskom središnjom bankom obzirom ponavljam još jedanput da je bilo i određenih prijedloga što zastupnika što klubova Hrvatskog sabora upravo na ovu temu i na ovu problematiku. Mislim da se iz tih prethodnih mišljenja a na kraju i ovaj koji je u konačnici pozitivno ocijenio ovakav prijedlog zakona, zapravo vidi jasno da kod takvih izmjena i promjena zapravo trebamo poštovati određena pravila i procedure, mi smo to učinili, imamo mišljenje od Europske središnje banke, čini mi se listopad, 26. listopad prošle godine koji je zapravo potvrdio da je ovakav prijedlog zakona u skladu sa svim načelima i principima a u isto vrijeme ispunjava ono što smo originalno htjeli a to je da Državni ured za reviziju i tu se referiram i na ovo što je prethodno rekao uvaženi zastupnik, dakle da se dodatno i posebno precizira. Sad možemo govoriti o nomotehnici, dal' to treba bit zasebna glava ili ne ali suština je važna da temeljem ovog zakona je ta mogućnost uvedena. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Glasnović, zadnja replika.
Poštovani ministre, svaka država funkcionira po dva načela, regulativa i moralnost. Hrvatska nema nijedno ni drugo. Vi ste sami rekli ona pljačka dolje u Uljaniku i tim brodogradilištem, da je to svako dijete bi se Hrvatskoj moglo isplatiti 15 000 dolara, ste vi rekli, to sam vas slušao, a kako mogu funkcionirati ti teroristi gore kad smo milijarde kuna stavili gore, koliko, šta, i ništa, nikom ništa. Ti ljudi još haraju gore, to kad stavljate vodu u čašu bez dna i nitko nije u zatvoru tu, šta je sa porijeklom imovine, Porezna uprava, koliki je postotak sive ekonomije u Hrvatskoj? Ako je HNB odgovor za protok novca u Hrvatskoj i izvan Hrvatske, šta je sa bankovnim računima vani, lova je pokradena ovdje od 90-tih godina. Tu se ništa ne događa, tapkamo se na mjestu, ovo je samo jedna dimna zavjesa, stotine milijardi kuna je isplaćeno za poljoprivredu, gdje su ti rezultati? Ja ću vam to srediti za 5 dana, pokretni sudovi, Porezna uprava, vod vojske i udri, sve bi im maznuo te hajduke, preko noći bi ih sve maznuo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa dobar dio ovih vaših osvrta nisam prava adresa odnosno neke druge institucije ove države trebaju reći međutim ono na što ste se referirali, Porezna uprava, porijeklo imovine, doduše nemam dovoljno vremena da bi vam mogao i statističke podatke i sve ono što Porezna uprava čini pa će biti sigurno i prilike o tome da se o nekim drugim situacijama o tome progovori jer nije između ostalog predmet ovog zakona ali kako god bilo, naravno, ako je vaš interes, o tome ćete biti obaviješteni iako Porezna uprava redovito i publicira između ostalog razna izvješća iz kojih je moguće vidjeti pa tako i između ostalog i ono što čini po pitanju suzbijanja sive ekonomije, neregistriranih djelatnosti, nelegalnih aktivnosti, izbjegavanja plaćanja poreza i da ne nabrajam sada dalje, ali u svakom slučaju, i sami dobro znate i da to i kad Porezna uprava i čini i radi i izvijesti Hrvatsku javnost, nerijetko i ovdje u Hrvatskom saboru i prođe upravo kritike zašto to čini. Hvala lijepo./… …/Upadica Glasnović: ... [[Govornik se ne razumije.]] zašto nisu u zatvoru?/…
Kolega Glasnović, dobivate opomenu. Nemojte to raditi, molim vas. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu, prvi je na redu poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicama, poštovani i cijenjeni kolegice i kolege. Ovaj zakon je u drugom čitanju, donosi zapravo dvije ključne teme o kojima smo i raspravljali i danas ćemo raspravljati, jedna se odnosi na pokušaj implementacije revizije u HNB-u i onaj drugi koji se odnosi zapravo na prekršajno sankcioniranje nepridržavanja preporuka, naloga zapravo Državne revizije. U okviru prvoga djela zapravo teško je nešto i reći, evo iz samih ovih replika, čuli smo i primjedbe, uvest će se revizija međutim ta revizija neće polučiti efekte, pogotovo ne one efekte koji bi značili značajnu promjenu i jednu odgovornost i koja se ugleda i kroz dio plaćanja pa čak iz vlastitoga novčanika ako se radi o guverneru i prekršajima koje napravi, propustima, prekršajima i svim ostalim radnjama koje je propustio u svom djelovanju napraviti HNB. Ja bih se vratio zapravo i onom što je najbitnije, a to je rad državne revizije. Do sada mi nismo u ovim raspravama, ovdje čuli oko rada državne revizije primjedbe, uvijek je bilo korektno izvještavanje u kome su bili naznačeni ključni problemi, možda su neki bili više, neki manje naznačeni, ali možemo reći da državna revizija je ukazivala i cijelo vrijeme ukazuje na propuste, međutim, ti njihovi nalazi koji se javno objavljuju nisu imali efekta. Jer vidimo da u njihovim izvještajima, svaki put navode i njihove preporuke koje su dali, koje nisu nadzirana cijela, nisu uvažavale, nisu provodila. Što imamo, imamo izvještaj za izvještajem, ponavlja se stara priča i ono je bilo pitanje kako zaustaviti to. Ja bih samo naveo neke primjere, evo zadnje oko izvještaja pa imamo tako u prošloj godini, rađena je revizija i ministarstava. 10 ministarstava je imalo neprovedene preporuke. Rekli bismo, ako krenemo od glave, je li, tako gdje bi trebalo najviše i smrditi, po ovome zapravo pokazuje se, ako Vlada i ministarstva neće provoditi preporuke Državne revizije, a na kraju predlažu u Zakonu o državnoj reviziji, komuniciraju da se događa neka značajna promjena, kako možemo očekivati od bilo koje niže razine koja će biti kontrolirana. Ono što je bitno, nekada i samo izvješće da uvjetno mišljenje, ali naznačena jedna od ključnih problema. Bilo je evidentno evo, iz izvještaja revizora za Ministarstvo uprave, da trebaju poduzeti značajnije mjere u provedbi projekata EU u povlačenju sredstava planirano, znači, ukazali su na to, u planu je bilo 85,6 milijuna kuna, a onda na kraju, kad se napravili svi, ja ću reći rebalansi umanjenja, proveli su 9,1 milijun kuna ili skoro, 90% manje. I naravno da je revizija rekla, ne možete tako, na početku pokazivati, mi ćemo biti uspješni, sjajni, na kraju niste povukli onda, postavlja se pitanje, oke, ministar je dao taj prijedlog, potpisao ga je i bit će sankcioniran, mislim da je, koliko, do 20 tisuća kuna, ne, praktično jednu plaću, što će se dogoditi, ono, hoće se uplašiti ministar od 20 tisuća kuna zato što nije proveo i kako ćemo ga zapravo natjerati, on će reći svi su drugi krivi, nije zaposleno dovoljno službenika, uvijek će se naći neki problem, ja stvarno, skeptičan sam da ćemo dočekati vrijeme da jedan jedini ministar odgovara za propuste svog rada, makar u domeni nalaza Državne revizije. Jedan od slučaja, koji nam je možda aktualan, vezano je za Uljanik, što je ovdje spomenuto i mogućnost preuzimanja od strane Brodosplita. Ista ova Državna revizija pripremila je jedno neugodno izvješće vezano za restrukturiranje Brodosplita. I što su utvrdili? Utvrdili su da je došlo do nepravilnosti u realizaciji. Ono što je i Hrvatska brodogradnja i Jadranbrod u svojim nalazima ukazivala i Državna revizija isto utvrdila, znači da, sredstva koja su dobivala za restrukturiranje Brodosplita, nisu se namjenski koristile. I time je možda opstao Brodosplit, ali s druge strane, nisu izvršeni oni planovi koji su bili propisani restrukturiranjem. Isti taj Brodosplit, sada bi trebao ući kao strateški partner u Uljanik i pokazati da će biti dobar. Znači, oni ne priznaju nalaz Državne revizije i smatraju da je sve bilo u redu u Brodosplitu. Znači, jedna institucija je utvrdila, nisu uspješni, druga institucija, oni ne priznaju i sad ćemo mi reći, to je najbolji strateški partner koji će osigurati 300 milijuna, ja vam kažem, tu će se dogoditi samo da će obećati 300 milijuna, kada uđu u Uljanik, onda će kao u Brodosplit, zapravo čistiti sve ono što se može i time skupiti sredstva i prikazati kao vlastiti udio. Vraćamo se izgleda u početke nekih, zapravo neka vremena kad se tako preuzimalo tvrtke. Možemo pogledati i nalaze vezano za naš zdravstveni sustav o kome puno govorimo. Sad se evo spominje kako je Vlada sa 40 milijuna kn bolnicu u Mostaru, ali evo pogledajmo bolnicu koja je kod mene. Opća županijska bolnica Vukovar. Bolnica hrvatskih veterana koja bi trebala biti primjer i uzor. Što je učinjeno? U zadnjem nalazu spominje se, znači, revizijom 2011. nalog po kojem nije postupljeno, nabava lijekova i medicinskog potrošnog materijala, bez postupka javne nabave. Znači bez javne nabave nabavljaju. Tijekom 2016. bolnica je nabavila ukupno 20, preko 23 milijuna kn takvih sredstava, od toga čak 20 milijuna kn je išlo bez javne nabave, znači čistom narudžbenicom. Je li to učinkovitost? I kad pogledamo da su obaveze koje su nastale, znači dugovanja bolnice preko 100 milijuna kn. što ćemo mi? Puštamo to, prebacili na županiju, županija neće niti trepnuti na to, država treba sanirati, Državna revizija će ukazivati, koga ćemo sankcionirati, otići će ravnatelj prije nego što bude, doći će novi koji će onda reći, ali to nije moje bilo, to je od nekoga prije, a onda ćemo politički micati one koji bi mogli nastradati. Da ne bude samo ta bolnica, imamo u KBC Zagreb isti takav slučaj se događa. Oni iskazuju manjkove, ukazuje Državna revizija i na te manjkove, kako će se to rješavati, hoćemo onda sankcionirati ravnatelja koji je zatekao silna dugovanja u nekoj od bolnica pa reći, ali jednostavno odgovorna si osoba. Zato pokazujem samo da možda nećemo uspjeti s ovim. Imali smo jedan interesantan politički slučaj, revizija lokalnih samouprava, pa je baš iskočila općina Kloštar Podravski, znači gdje imamo iz načelnika, iz HDZ-a, lijepih 12,5 tisuća kuna dobije neto plaću. To je za lokalnu samoupravu, jedna vrlo solidna plaća, u toj veličini općina nešto preko 3000 stanovnika i brdo nalaza, revizije koje su zapravo prekršaj koje su napravili. Znači prvo isplata plaće koja je veća u odnosu na osnovicu koja je propisana, nepravilnosti trošenja za reprezentaciju, ne vodi se, znači za službeno putovanja uredno evidencija. Imamo račune za gorivo koje su kupovani, a nema službenih automobila sve su privatni automobili i takvi dalje, čak i porez, evo ministre, vama porez nisu platiti, što je još veća tragedija. Znači imamo jedinicu lokalne samouprave koje porezne obveze svoje ne podmiri. Znači isplaćivali su naknade bez obračuna doprinosa i ostalih davanja. I onda što kaže načelnik? To je laž. Jedan načelnik kaže, da je nalaz Državne revizije lažan. Ali, su ga službeno priznali, znači on osobno smatra da je laž, ali općina koju on predstavlja je rekla da prihvaćamo nalaz revizije. I što, ja ga ne bi kaznio, ja bi ga ogulio, da upravo sve ovo što je, nek on to podmiri, pa nakon toga, da se utvrđuje, tko je tu u pravu, tko je u krivu, a ne da općina čeka, godinama i godinama što će se dogoditi. Imamo sada, evo dolazak i našeg kolege zastupnika koji dolazi iz vinkovačkog vodovoda i kanalizacije, kolega Milinković, podignuta je i optužnica protiv njega, tako da, evo baš prigodno da je došao tu, pa ćemo vjerojatno raspravljati o mogućem njegovom imunitetu, na što su ukazali? Državna revizija ukazala je na upravo vodu koja nije bila pogodna za ljudsku potrošnju, međutim, nije se po tome postupilo. Znači, oni kao tvrtka nisu po tome postupali. Do čega je dovelo to? Da se je slušalo Državnu reviziju, da se poduzelo na vrijeme, ne bismo sada imali sudski postupak, protiv saborskog zastupnika i do tog trenutka što je bio i odgovorna osoba u vinkovačkom vodovodu i kanalizaciji. Govorim koliko Državna revizija obavi svoj kvalitetni zadatak, a mi ovdje imamo cijeli niz primjera. I sada što trebamo napraviti? Državna revizija bi trebala pristupiti tome, on više nije odgovorna osoba. U zakonu jasno stoji odgovorna osoba, ali on više nije odgovorna osoba, otišao je. Hoćemo ih loviti? Možda netko od njih ode u Njemačku, Irsku, možda i takse dogodi slučaj, pa ćemo ih ići potraživati da bi im naplatili koju tisuću kuna, jer su napravili prekršaj, nisu postupili po tome. Ili će novi koji dođu reći će ono ljudi, al to je suludo, vi mene kažnjavate, a ovaj je zbrisao u Sabor, da ne bude odgovoran za to. Imamo vodovode i kanalizaciju u Splitu, gdje je jedan drugi slučaj, pa pokazuje se npr. da ukazano je revizijom, da treba smanjiti gubitke u mreži, a oni ne da se ne smanjuju, npr. u 2014. gubitak je bio skoro 60% ono sada je isto tako 60% pa vas pitam što ti ljudi rade, 60% vode njima iscuri prije nego što dođe do potrošača i nikome ništa. Oni nešto pokušavaju, znači ako od 2014. nisu smanjili gubitak vode, ništa, onda možemo reći, da su radili ništa. Sada bi mogao nabrajati ovako primjere, vjerojatno bi bolno bilo, ali dobro je s ove govornice, da ih iznesemo, da ljudi čuju, jer oni su obavljeni na stranici revizije, treba ući, iščitavati ih, ja sam izabrao u jedno dva sata ove primjere koje sam nešto imao u medijima, nešto u tim izvješćima, samo da ukažemo koliko je bitna Državna revizija i koliko je bitno da se njihove preporuke ne provode, nego da se odmah, žurno provedu. Ako se pogleda, zapravo kako ćemo ih zaplašiti, stoji da novčanom kaznom o d20-50 tisuća kuna će se kazniti subjekt revizije znači to tijelo koje je revidirano i 2-20 tisuća kuna onaj koji je zakonski predstavnik. Sada sam evo i naveo probleme znači, može biti odgovorna osoba koja je sama donijela odluku, na kraju ćemo mi kazniti tu ustanovu instituciju ili već čega, radi toga što su imali nekoga, budalu, kretena, možda i osobu s lošim namjerama, koja je dovela do te situacije i jednostavno revizija to utvrdi. I tu sada vraćamo se na ono što sam i u replici ministra pitao, zapravo prokomentirao, imamo guverner HNB ako napravi bilo koji, zapravo ako ne postupi po preporukama plati nula kuna. Znači on plaža nula kuna. Ništa ga se ne tereti, nije obavezan za ništa. Ministra ako ulove, ministre, evo, vi ne postupate po nečem, možete biti do 20 tisuća kuna. Tako da, ok, ministre, jedna plaća pa nekako vjerojatno to može prebroditi, ali ajmo se vratiti možda do onih, da vidimo samo ujednačenost kažnjavanja koje mi navodimo ovdje, za jedno obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, ako ne postupi po određenim odredbama, zakonima, obiteljsko poljoprivrednom gospodarstvu, kazna može biti do 15 tisuća kuna. Npr. niste stavili, označi OPG sa pločom i vas kazne do 15 tisuća kuna. I sad mi usporedite, OPG, jedna ploča na OPG-u da vas netko toliko kazni, s druge strane ovdje, HNB upravlja monetarnom politikom brdom novca koje imaju na raspolaganju, ministri upravljaju sa stotinama milijuna, ali tu smo mi negdje po kaznama. A ministre, kod vas za porezni prekršaj, koliko može biti kažnjeno, za one lakše, fizička osoba do 100 tisuća kuna, za onaj srednje težak do 200 tisuća kuna. Znači udrimo po našem gospodarstvu. Zato što njihova odgovornost, vjerojatno je puno veća jer ne puni državni proračun, a ovi koji prazne državni proračun, oni nemaju to odgovornost, oni mogu kako hoće. Znači kaznimo one koji nam donose prihode, a nemojmo patiti one koji troše tuđi novac, jer zašto bi vi pravili nered, jer to je politički nered. Ovako gospodarstvo uvijek nekako se prelomi i savije. Radi toga ministre ovaj zakon ima brojne propuste koje nadam se da ćete uspjeti ispravit. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje drugi klub je Klub Živog zida i SNAGE i poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, danas imamo na dnevnom redu Zakon o Državnom uredu za reviziju, ovaj zakon kao što sam već ranije rekao u svojoj replici izdvaja, izdvaja iz svih ostalih subjekata revizije, a tko je subjekt revizije, piše vam, one institucije kojima je RH osnivač, onima kojima je vlasnik odnosno tamo gdje ima odlučujuća upravljačka prava, isto se odnosi na jedinice lokalne samouprave, gdje one imaju ta prava. Iz tog starog zakona gdje su svi subjekti revizije bili jednaki, gdje se svima pristupalo jednako u ovom zakonu ministar Marić, valjda u dogovoru sa gospodinom guvernerom Vujčićem izdvaja, diže na pijedestal HNB, poseban članak 11. piše za nju, gdje joj daje povlašten status i poseban članak još dalje 12. i 13. gdje zapravo je detaljno obrazloženo kakve su to povlaštene stvari odnosno zašto i kada HNB ne može i ne smije odgovarati, na to ću se osvrnuti kasnije. Htio bi samo reći evo imam kod sebe izvješće o obavljenom, obavljenoj reviziji poslovanja Narodne banke Hrvatske iz '95. godine, 15. ožujka '95. godine, za '94. godinu, revizije su rađene za '94., za '95., za '96. 7, 8, 9 i 2000., zadnja za 2000. i napravljena u 2001. godini. Od tada 20 godina smo bez revizije HNB-a ključne institucije RH kojoj smo, još jedanput ponavljam, i vlasnik i osnivač, ali je to država u državi koja može raditi što hoće bez ikakvih posljedica, bez ikakve prave kontrole i bez ikakvih odgovarana ili mogućnosti smjene već ostalo što ste ugradili u zakone kroz vrijeme. I ovaj zakon kao da je pisao gospodin Vujčić, da bude još nedodirljiviji i da bude još uzvišeniji od svih drugih institucija. Ako pogledamo u same zakone koje sam maloprije spomenuo, idemo recimo na članak 11. pa tu jasno stoji, stavak 2., u smislu stavka 1. revizija HNB-a obuhvaća pazite sada, dakle aktivnosti u dijelu 1. administracijsko poslovanje, 2. raspolaganje stjecanja upravljanja nekretninama, 3. pokretninama, 4. opremom i to je to. Znači državna revizija i kad ode u HNB moći će se baviti samo sa te 4 stvari, administracija, pokretnine, nekretnine, oprema, koliko ima računala, koliko …/nerazumljivo/… kolko ima stolica, kolko ima penkala, automobila, u kakvom stanju su zgrade i to je to. I to je to što će Državni ured za reviziju moći napraviti u HNB-u. A vratimo se na jedne od ovih revizija iz '90. pa vidimo što se tada revidiralo, osim ovog što sam sad naveo, osim opreme i imovine. Dakle, devizno poslovanje, kontrola poslovanja banaka i postupaka za uklanjanje utvrđenih nepravilnosti, visina kamatnih stopa, način obračuna, naplata i plaćanja aktivnih i pasivnih kamata, proučavala se obvezna rezerva, izdavanje blagajničkih zapisa, način i uvjeti korištenja obveznih rezervi za održavanje dnevne likvidnosti, odobravanje kredita na temelju porfelja vrijednosnih papira, podmirivanje dospjelih neizmirenih obaveza prema inozemnim kreditorima, način vođenja poslovanja izmirivanje obaveza koje proizlaze u članstva u MMF-u itd., itd. Vi ste u ovom zakonu stavili da se samo jedan mali dio HNB-a revidira, pregledava, da se češlja, samo onaj nebitan dio ko da je to nekakav ured tamo birokratski nešto knjiži, prolazi kroz njega, udara pečate, na to ste sveli tu reviziju, ništa bitno suštinski što je esencija HNB-a neće biti pod kontrolom. Odnosno bit će pod kontrolom ali koga, privatnih revizija, kao nezavisne privatne revizije, a sjetimo se vaše bivše firme gospodine Mariću, Agrokora kolike li je tamo revizije i urede privatne revizorske gospodin Todorić plaćao da mu pišu bajke, kako je on najbolji poduzetnik, kako je najjači, kako je što god hoće. U Hrvatskoj danas ako imate novaca, kao što je imao Todorić, nađite reviziju privatnu, platite da vam napiše da ste najljepša banka na svijetu i najljepša i najveća firma na svijetu. Tako funkcionira u RH privatna revizija. Mi ne možemo znati što je istina ne samo u HNB-u, nego u INI, u Uljaniku, u Brodosplitu, ako nemamo nekoga kome vjerujemo, privatnim revizijama ne možemo vjerovati, ne možemo im vjerovati osim navedenih stvari niti u INI odnosno u rafineriji Sisak. Sklone su jednostavno, sklone su napisati ono što nije. Sjetimo se samo oko Agrokora, pa revizorske kuće neke su izbačene iz svojih svjetskih mreža, svjetskih kuća jel su išle krivotvoriti izvješća i to nam nije dosta, nego se i dalje pouzdajemo u taj sustav. Stoji u članku Ustava RH, kolegice i kolege, članak 54. Državni ured za reviziju je najviša, najviša revizijska institucija u RH koja je samostalna i neovisna u radu. Najviša u svom, najviša revizijska institucija ali vi je stavljate ispod nekakve privatne revizije koju će si Vujčić na kavi dogovoriti što i kako će se revidirati. Da stvar bude još gora Državna revizija revidira samo ono što Vujčić ne dogovori na kavi, znači ako HNB ne varam se ima 51 odjel, Vujčić dogovori u privatnoj reviziji vi ćete 50, a revizija državna će onaj 1 tek tolko da je nešto bilo ovo ono. Dakle to je farsa, nikakva državna revizija ne ulazi u ozbiljnom smislu značenja u NHB, ništa se ne mijenja baš suprotno upravo izdvajajući narodnu banku iz ostalih obveza obveznih za reviziju vi ste još više pojačali netransparentnost, maknuli ju od kontrole i od svih vida nadzora ovoga sabora, a sve pod krinkom evo sad ulazi revija državna u narodnu banku, čak smo poseban članak napravili, sve dobar marketing, priča, a u suštini sve suprotno. Neće nitko provjeravati što je narodna banka radila u zadnjih 20 godina, od kuda 2,5 milijarde gubitka u 2017. i još novi gubicu u 2018., a da je tome tako, a da je tome tako, ne svjedočim samo ja. Evo ga, odgovor na moje zastupničko pitanje glavnom državnom revizoru gospodinu Klešiću, pazite što on kaže o ovom zakonu. Evo recimo ovako, članak 11. Državni ured za reviziju skreće pozornost da je ovim člankom predmet revizije odnosno opseg revizije u HNB nepotpun, nejasan i vrlo sužen, vrlo sužen gospodine Mariću, ne proširen, vrlo sužen, to vam govori dakle čovjek koji cijeli život radi u reviziji. Dakle, članak 12. Državni ured za reviziju skreće pozornost da je opseg revizije u HNB-u između ostaloga uvjetovan i opsegom revizije neovisnog vanjskog revizora, dakle ovo što sam rekao. Ono što oni neće e to će ostati za Državni ured za reviziju. Dakle, opseg revizije koji je definiran člankom 11. ne podliježe državnoj reviziji ako je to bio predmet odnosno opseg revizije neovisnog vanjskog revizora, ponavlja se ista stvar. Prema odredbama dakle, nacrta prijedloga zakona neizravno se daju veće ovlasti privatnom revizoru nego Državnom uredu za reviziju, pa vi kršite Ustav pa ovo je neustavan zakon, o čemu ovdje govorimo. Jasno vam ljudi kažu, daju se veće ovlasti privatnom revizoru nego državnom, poseban status se daje HNB-u u odnosu na druge institucije. Idemo dalje, članak 13. potrebno je brisati cijeli članak 13. odgovara državna revizija, iz slijedećih razloga, način rada Državnog ureda za reviziju propisan je u glavi 4. i treba i biti istovjetan za sve subjekte revizije, za sve subjekte neovisno o predmetu i opsegu revizije. Ovim prijedlogom zakona HNB je stavljena u povoljniji položaj gospodine Mariću, u povoljniji položaj u odnosu na druge subjekte revizije. I onda detaljno elaborira o čemu se radi, dakle svi subjekti revizije imaju obavezu očitovanja, HNB ima pravo, ne i obavezu, to je prva stvar. HNB nije obavezan sastavljati prijedlog plana provedbe naloga i preporuka, nije obavezan, dok svi drugi subjekti revizije obavezu imaju, to vam je druga stvar. Treće, HNB nije obavezan provesti naloge i preporuke na koje je stavio prigovor, dok svi drugi subjekti revizije to moraju učiniti ako prigovor nije prihvaćen jer u protivnom podliježe sankcijama. To vam kaže Državni ured za reviziju, po mojem mišljenju jedna od boljih, ako hoćete najboljih institucija u RH iako nam sve institucije nisu baš na zavidnoj razini, to vam oni kažu. Evo, raskrinkavaju vaš zakon kao pogodovanje HNB-u, kao kršenje Ustava i ja sa gnušanjem odbacujem ovaj vaš prijedlog, dat ćemo niz amandmana, među ostalim stavit ćemo odredbu da zbog posebne važnosti HNB-a svake godine Državni ured za reviziju ulazi tamo i u punom opsegu radi reviziju. Ovo iz '95. godine je samo prvi, prva revizija bila u narodnoj banci, bilo ih je još što sam nabrojao 5, 6, 7. Ovo je na 22 strane ovi zadnji iz 2000. imaju i 150 strana, lijepo je unutra sve detaljno popisano, pobrojano, ne stolice, penkale i stanje u kojem se nalaze, stanje u kojem se nalaze zgrade. Što se tiče važnosti državne revizije treba samo navesti nekoliko primjera, evo recimo slučaj Brodosplit, već sam govorio u nekoliko stanki o njemu, Brodosplit 2014. godine ugovorom o prodaji prijenosa dionica dan gospodinu Debeljaku, također priložen je plan restrukturiranja i već 2014. godine kad je rađena revizija utvrđeno je da oni brodovi koji su trebali biti građeni, nisu građeni, niti je novac koji je gospodin Debeljak trebao dati, nije dan, samo je država dala novce. Znači u 5 godina država je trebala dati milijardu i pol, al ona je sve dala, u 5 godina gospodin je trebao dati 2,5 milijarde kuna, a nije dao ništa. I državna revizija utvrdila je stanje za 2013. godinu, nema veze, vlada Zorana Milanovića svejedno je uplatila 200, 300 miliona unatoč tome što nije ništa napravljeno. Slijedeće godine za 2014. rađena revizija isto utvrdi da ovaj ne radi ništa, nema veze, vlada Zorana Milanovića i dalje pumpa novac tamo, slijedeće godine 2015. ista stvar, ovi dalje pumpaju novac, 2016. vlada gospodina Oreškovića, onda revizija opet utvrdi stanje i dalje pumpaju novac i tako dalje do Plenkovića. Znači ono godinama detektiraju, upozoravaju da negdje se nenamjenski troši novac, da se krše uvjeti ugovora, da se ne proizvode brodovi. I nikome ništa, dajemo još milijardu tamo dvije, pa šta bude, pa šta bude bit će. Jel to ozbiljna država, jel ste vi ozbiljne vlade? I onda se čudite što smo tu gdje jesmo, valjda će nas uskoro i Bugarska preteći. Pa sram vas doista može biti. To je recimo ono što se događalo u Brodosplitu, reviziju je radio Jadranbrod, nažalost mi nemamo alat detekcije, evo recimo slučaj zadnji rafinerije INA, MOL-a uprava kaže rafinerija neprofitabilna, radnici koji tamo rade cijeli život kažu nije neprofitabilna, MOL krivotvori bilancu, vi svejedno danas u podne ste stavili Zakon o privatizaciji INE na izglasavanje. Bez da smo uopće detektirali jel to istina ili nije, na kraju krajeva mi ni nemamo alate osim nesretnog DORH-a da se to utvrdi, evo danas sam dobio mail postupa se po mojem zahtjevu, radi se kriminalistička istraga oko situacije u rafineriji, mi uopće znači nemamo alate utvrditi istinu u rafineriji. A ovo što imamo iz Brodosplita i Uljanika to imamo samo u onom dijelu gdje se radi revizija izvršenja proračuna za prethodnu godinu. Prema tome mi moramo ojačati državnu reviziju, da kad nam trebaju istiniti podaci za donošenje politika i proračuna da ju pošaljemo negdje da nam utvrdi što je istina što je stanje da možemo kvalitetno upravljati ovom zemljom a ne možda je 100 milijuna u gubitku, možda je 100 milijuna u plusu, ne znamo mi ali svejedno ćemo donijeti zakon, to je djetinjasto, infantilno, tako se jednostavno ne može raditi. Gdje god je javni novac, tu treba biti i Državna revizija da utvrdi njegovo trošenje, učinkovitost ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno sve ovo što je već ovdje propisano. Evo ja se bojim da je ovo rastakanje još jedne institucije, pokušaj obmane pod krinkom evo ulazi se u Narodnu banku, zapravo se ne ulazi nigdje nego se još više utvrđuje taj Babilon tamo da još bude netransparentniji i da još bude neodgovorniji prema Hrvatskome saboru. Očekujte naše amandmane, hvala.
Sada je na redu Klub zastupnik HDZ-a, poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju u drugom čitanju koji će klub HDZ-a podržati. Prijedlog ovog zakona imali smo u prvom čitanju u studenom prošle godine i svi su klubovi zastupnika podržali ovaj prijedlog i bez glasa protiv usvojen je u ovom Hrvatskom saboru. Zanimljivo je bilo slušati prethodno izlaganje kolege Sinčića koji je podržao ovaj prijedlog zakona kao i svi prisutni zastupnici njegovog kluba. A konačni prijedlog zakona uopće nema nekih bitnih promjena, čak bih rekla da je nešto kvalitetniji jer je doživio nomotehničku doradu, uskladio se sa Zakonom o kaznenom postupku, Obiteljskim zakonom, Zakonom o udomiteljstvu preciznije specificirao različite potencijalne dionike i korisnike pojedinih financijskih sredstava a one prijedloge i primjedbe koji su izneseni tu u saborskoj raspravi ili na odborima, razlozi zbog njihovog odbijanja su dobro obrazloženi. Naime znamo da Državni ured za reviziju je Ustavom određen kao najviša revizijska institucija RH koja je samostalna i neovisna o svom radu. Od samog početka, od kad je započela s radom 1994. g., sve godine izuzetno uspješno posluje, radi i visoko je ocijenjena kvaliteta njegovog rada. Prijedlog ovog zakona Državnog ureda za reviziju stvaraju se pretpostavke za rad u skladu sa međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija u kojem njihov rad neće biti sam sebi svrha. Iako je cilj otkriti odstupanje od usvojenih propisa te povrede načela zakonitosti, djelotvornosti, učinkovitosti i ekonomičnosti u upravljanju javnom imovinom dovoljno rano tako se da se omogući poduzimanje konkretnih mjera i aktivnosti kako se takve nepravilnosti i propusti ne bi ponavljali, učestalo je bilo ponavljanje kod istih subjekata revizije iz godine u godinu istih nepravilnosti. Evo možemo vidjeti iz izvješća za 2018. g. čak 83% naloga i preporuka članovima predstavničkih tijela lokalnih jedinica nije provedeno. Ovim prijedlogom detaljnije je razrađeno postupanje nakon završetka revizije s posebnim naglaskom na obveze revidiranog subjekta imajući u vidu uvođenje kažnjavanja za nepostupanje po nalozima i preporukama koje će Ured davati u svojim izvješćima. Propisano je i praćenje postupanja po planu provedbe naloga i preporuka u propisanom roku do obveze da Ured o svemu obavijesti nadležno Državno odvjetništvo koje će pokrenuti i prekršajni postupak. To imamo točno u članku 21. stavak 7., znači konačno izvješće o obavljenoj reviziji, dostavlja se i nadležnim tijelima kada su obavljanjem revizije utvrđene nepravilnosti koje mogu imati obilježja prekršaja ili kaznenog djela. Također, novčanom kaznom kaznit će se prekršaj subjekta revizije odnosno subjekt na kojega se odnosi dani nalog ili preporuka i to ako i ne stavi na raspolaganje ovlaštenom državnom revizoru traženo dokumentaciju i informacije za potrebe obavljanja revizije što znamo također da je bio slučaj kao i ako u propisanom roku ne dostavi plan provedbe naloga i preporuka ili ako ne provede određeni nalog ili preporuku u rokovima i na način kako je to predložio planom. Ovim će se sigurno dobiti na zakonitosti rada kontroliranih subjekata i sigurno da će brojka od 342 preporuke koje smo imali u 2018. neprovedene biti znatno manje i kvaliteta istih kontroliranih subjekata koji to isto nisu učinili da će u narednom periodu biti znatno bolja. Državni ured za reviziju ... [[Govornik se ne razumije.]] dosadašnje subjekte revizije, znači imali smo općine, gradove, županije, pravne osobe koje se financiraju iz proračuna i kojima je osnivač RH ili jedinica lokalne i područne(regionalne)samouprave ili su njihovom vlasništvu kao i političke stranke, nezavisni zastupnici, članovi predstavničkih tijela, dobiva još jednog iznimno važnog subjekta o kojem smo do sad dosta čuli, HNB. To predstavlja novu zadaću Državnog ureda za reviziju međutim taj obuhvat postupka ocjenjivanja jesu postupak revizije HNB-a obuhvatit će aktivnosti financijske transakcije i informacije koje se odnose na troškove poslovanje u djelu administrativnog poslovanja, stjecanja upravljanja i raspolaganja nekretninama, pokretninama, opremom, u svakom bitnom pogledu, u skladu sa mjerodavnim propisima kojima posluje HNB. Međutim Državni ured za reviziju nije ovlašten provjeravati niti davati ocjene ostvarivanja ciljeva i zadatka HNB-a propisanim Zakonom o HNB-u kao niti zadatkom propisanim drugim zakonima i zadacima koje HNB obavlja u skladu sa ugovorom o financiranju u EU-u statutom europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Stoga je u travnju prošle godine upravo predsjednik Sabora zatražio mišljenje Europske središnje banke na ovaj zakon kao i na izmjene i dopune Zakona o HNB-u. Također, Državni ured za reviziju nije ovlašten HNB-u i njezinim tijelima i članovima davati izravne ili neizravne upute kojima bi se utjecalo ili moglo utjecati na njihovu neovisnost. Ovim zakonom HNB ne gubi neovisnost, što i ne smije. Ovim zakonom i Državni ured za reviziju podliježe reviziji, tj. financijski izvještaj sukladno revizijskim propisima, revidirati će neovisni vanjski revizor. Mijenja se procedura utvrđivanja visine i sadržaja prijedloga financijskog plana ureda kojeg Vlada RH u okviru pojedinog državnog proračuna predlaže HS na usvajanje. Godišnji financijski izvještaj ureda koji se sastavljaju u skladu sa Zakonom o proračunu i njegovim podzakonskim aktima, podliježe reviziji, koja se obavlja sukladno revizijskim propisima, od strane neovisnih vanjskih revizora, a te neovisne vanjske revizore imenovat će odbor HS koji je zadužen za financije i državni proračun, a njihovo će revizorsko izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg financijskog izvještaja ureda biti sastavni dio izvještaja o radu ureda. Državni ured za reviziju jedini je od ureda koji dobiva pohvale, koji je do kraja prošle godine obavio preko 14 600 revizija, od financijskih revizija lokalnih jedinica, zdravstvenih ustanova, društva Crvenog križa, političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Nadalje, revizija učinkovitosti dodjeljivanja i korištenja tekućih donacija iz proračuna lokalnih jedinica, kapitalnih ulaganja u osnovne i srednje škole, korištenje vanjskih usluga u trgovačka društva u vlasništvu RH i lokalnih jedinica, provedba operativnog programa konkurentnosti i kohezije, do provjere provedbe naloga i preporuka iz prijašnjih godina. Sve to obrađuje i radi manje od 300 zaposlenika, od kojih 85% ima visoku stručnu spremu. Po sistematizaciji, nedostaje ih još preko 40 djelatnika i zaista zaslužuju dodatnu i kadrovsku i financijsku pomoć. Naravno, predloženim zakonom, povećat će se i opseg poslova ureda te je neizbježno i zbog toga jačati ljudske potencijale. Iz tog razloga u državnom proračunu za ovu godinu osigurano je dodatno 1,54 milijuna kn više nego prošle godine, tj. 7,2 milijuna kn više nego što je potrošeno u 2017. godini. Rad Državnog ureda za reviziju u konačnici veoma je bitan za funkcioniranje države svih i svih njenih tijela, stoga zaključno, ovim zakonom, Državni ured za reviziju moći će sankcionirati one koji ne rade svoj posao i time će dobiti još značajniju ulogu, ali će i njihov rad biti redovito kontroliran od strane neovisnih revizora, dok će poslovanje HNB-a primjenom ovog zakona postati transparentnije, pojačat će odgovornost ne dovodeći u pitanje načelo njene institucionalne neovisnosti. Sve su to razlozi zbog koga će Klub HDZ-a podržati ovakav zakon. Hvala.
Hvala. Sada idemo na Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kao pravnik spadam u red onih koji drže da je i postojeći Zakonom o Državnom uredu za reviziju moguće da državna revizija ulazi u HNB. Naime, čl. 6. st. 2., da ga pročitam, pod jedinica državnog sektora, jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave, u smislu ovog zakona, podrazumijevaju se sva tijela zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti, kao i sve agencije i institucije i drugi subjekti na razini RH i razini lokalne i područne regionalne samouprave financiranja iz državnog proračuna ili proračuna jedinica lokalne i područje regionalne samouprave. I sad sam tu u dilemi. Tu dilemu sam već izrazio u prvom čitanju ovog prijedloga Zakona o Državnom uredu za reviziju vezano za narodnu banku. U čemu se sastoji ta dilema? Prvo, dilema se sastoji o tome što smo mi već 2010. godine promijenili čl. 53 Ustava, na način da je umjesto odredbe da je HNB odgovora HS-u, unesena nova odredba, koja glasi, HNB je samostalna i neovisna i o svom radu izvješćuje HS. Dakle, nije odgovorna HS-u. S druge, pak strane, u ovom Konačnom prijedlogu zakona, Državni ured za reviziju ulazi u HNB s ograničenim djelovanjem jer vanjski revizor, neovisan vanjski revizor, bez utjecaja politike i ostaloga, revidira kompletno poslovanje HNB-a i HNB podnosi izvješće HS-u. Isto tako, izvješće podnosi i Državni ured za reviziju u kojem ćemo vidjeti, ako ovaj zakon donesemo, da je dala naloge i preporuke HNB-u iz onog djelokruga u kojem državna revizija uopće može ući u odnosu na vanjskog revizora i da guverner narodne banke, odnosno HNB nije niti odgovorila na naloge i preporuke. Ona može i ne mora. Ima pravo i ne mora. Za razliku od svih ostalih subjekata koji podliježu reviziji, koji moraju donijeti i plan i program provođenja naloga i podliježu sankcijama i novčanim sankcijama. I kao pravne osobe i kao odgovorne osobe. Dakle, dilema je. To mi onako sliči da se stilski izrazim na jedan oksimoron iz kojega ja zapravo ne vidim rješenje. Ili je HNB neovisna, samostalna, ima reviziju vanjskog revizora i podnosi izvješće Hrvatskom saboru. Pa prema tome Državni ured za reviziju nema što raditi u HNB-u, nego revidira ostale subjekte ili Državni ured za reviziju sukladno postojećoj odredbi Zakona o Državnom uredu za reviziju ulazi u narodnu banku. Mislim, rekao sam da spadam u red pravnika koji drži da već po postojećem zakonu može ulaziti unutra ali onda i HNB podliježe svim pravilima po kojima, kojima podliježu i svi ostali subjekti u reviziji. To znači, ako je dan nalog ili preporuka i HNB i odgovorna osoba guverner moraju donijeti program provođenja naloga i preporuka i podliježu sankcijama ukoliko taj program ne donesu i ne postupe po tom programu koji su predložili državnoj reviziji. Ja uistinu ne znam kako izići iz toga. Ja mogu prihvatiti, u krajnjoj liniji i ovaj klub može prihvatiti i ovakav prijedlog zakona ali mislim da je, da nije u krajnjoj liniji pravedno, nije ni pravno ispravno da radimo iznimku u sankcijama. Ako je Državni ured za reviziju već ušao unutra u ovom smanjenom djelokrugu, dao je nalog i preporuke, onda bi taj članak 13. Konačnog prijedloga zakona trebalo mijenjati da on po istom postupku mora donijeti program provođenja naloga i preporuka i da podliježe sankcijama. Ne znam čemu iznimka. Uistinu ne znam čemu iznimka. Onda ćemo doći u Sabor sa izvješćem HNB-a iz kojeg ćemo iščitati da je sve u redu a onda će doći izvješće Državnog ureda za reviziju u kojem će biti navedeno da je dala naloge i preporuke a da na te naloge i preporuke nije dobila čak ni odgovor guvernera HNB-a. Jer on ima prava ali ne mora i nema sankcija. Mislim da je, da ako već ulazi u ovom suženom djelokrugu državna revizija kroz ovaj zakon kao lex specijalis u HNB koja je također zakon lex specijalis onda dopustite da u tom slučaju i HNB ima isti položaj kao i svi drugi subjekti Državnog ureda za reviziju. Dakle obaveza donošenja programa, za provođenje naloga i preporuka i sankcije ukoliko se taj program naloga i preporuka ne izvrši, kako za narodnu banku kao pravnog subjekta tako i za odgovornu osobu guvernera. Ja da ne čitam dakle ono što sam napisao na 3, 4 stranice rasprave da ne bih negdje pogriješio ali uistinu je dilema, dilema je od Lisabonskog ugovora, neovisnost HNB-a, dakle centralnih banaka, postojeći Zakon o Državnom uredu o reviziji koji nam omogućava, po mom pravnom mišljenju, ulazak u HNB kao i kod svih drugih subjekata i ovaj lex specialis Zakon o Državnom uredu za reviziju koji na određeni način dovodi, u krajnjoj liniji ako hoćete i status Državnog ureda za reviziju koji je u krajnjoj liniji najveća revizijska ustanova RH. Dovodimo u pitanje u krajnjoj liniji njezin status i njezin dignitet. Što se tiče kluba Stranke rada i solidarnosti i Nezavisnih mi ćemo pratiti pažljivo raspravu vezano uz ovaj konačni prijedlog zakona, po potrebi ćemo dati i amandmane. Makar kada se mene osobno, kada bi mene osobno pitali ja bih brisao kompletnu glavu 4, kompletnu glavu 4 iz zakona jer izaziva zapravo u odnosu na lex specialis Zakon o HNB-u, ugovore koje ima Hrvatska država u odnosu na ulazak u EU. A brisao bih dakle tu glavu 4 kompletno i brisao bih onaj stavak iz zakona, čini mi se 5 ili 6 u kojem se govori da državna revizija ulazi u HNB sukladno odredbama iz glave 4 prijedloga zakona. Evo toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo, pred nama se danas nalazi Konačan prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju i tu mi u ime kluba SDP-a možemo reći da tu ima određenih iskoraka, pozitivnih u jačanju ne samo neovisnosti Državnog ureda za reviziju nego i njihove financijske, njihovih financijskih planova. Tu je bila rasprava na Odboru za financije i proračun vezano da će sada prijedlog financijskog plana i ovog što je rekao ministar da će i izmjena, da će dolaziti od strane Državnog ureda, odnosno Odbora za proračun i financije. Nemamo ništa s tim problema ukoliko to ne bude nekakva pojava koja će se događati u budućnosti. To smo svi zajedno bez obzira koji klubovi zastupnika o tome raspravljali. Smatramo da se evo u ovom kontekstu može napraviti ta iznimka za Državni ured za reviziju ali ne bi bilo dobro da takve određene iznimke se počnu sad događati učestalo u budućnosti pa da se razno razni uredi i razno razne institucije, to dobije malo previše maha i onda će, onda će zapravo i ta nekakva kontrola sastavljanja proračuna umanjiti prilikom donošenja nekih odluka manevar ministru financija prilikom predlaganja državnog proračuna. Međutim, kažemo vam, to u tom kontekstu budući da se radi o jednoj instituciji koja sigurno obavlja važan zadatak, ovdje je bilo danas govora da ima negdje oko 300 zaposlenih i da danas dobiva neke nove poslove. Da u tom kontekstu, to možemo prihvatiti, ali da to evo, bude iznimka, kada više bude u budućnosti neko pravilo i mislim da kaže, tu možete dobiti našu podršku. Također, ovdje navedeno znači da se proširuje ovlasti, danas najviše o tome zapravo govorilo, o reviziji HNB i vidim da su svi klubovi zastupnika, nevezano da li se radi o oporbi ili podržavaju većinu primijetili jednu stvar, koja je svakako u ovome Visokom domu o njoj treba raspravljati i mislimo da kada dođe revizija kod predsjednice Republike, a prema Ustavu ona je prva osoba ove države i kada ta ista revizija kaže toj predsjednici Republike, prema našim nalogama i preporukama to moraš ispraviti i onda Predsjednica Republike, kaže da, ja ću odgovoriti i ispraviti i biti ću u sukladnost s tome. Tako da ne vidimo nikakvu mogućnost i nikakvu da radi određenu iznimku, kao što je moj prethodnik ovdje rekao guvernera i prethodnici i kolege iz Mosta i da u ovoj raspravi probamo dati podršku Vladi RH, da iako je kažem, većina stvari je tu korisna i dobra za Državni ured za reviziju, da im dao iz ovog Visokog parlamenta nekakav jedinstveni stav, da je to stav svih klubova zastupnika, da krenu u tom smjeru i mislimo da će to biti stvarno dobrobit i ove rasprave, znači da smo, ne samo da prihvaćamo nešto što vlada predstavi u ovom Visokom domu, nego u samoj raspravi, da smo bili vrlo konkretni i da je tu bilo dobrih primjedbi i da je zapravo u tom kontekstu i sam ovaj Sabor ima tu onda funkciju da se daju konkretni prijedlozi. I smatramo ako se to može odnositi na predsjednicu Republike, ako se to može odnositi na predsjednika Vlade, koji su birani, koji zapravo i predlažu određene zakone, svakako smatramo da bi se to trebalo odnositi, na guvernera, koji god taj guverner sutra, u budućnosti bio, jer ovdje se ne radi o imenima, ovdje se radi o funkciji guvernera, odnosno, Narodne banke, koji ovaj Visoki dom mu daje određene ovlasti, daje mu ovlasti da ima prihode, jer ovaj Visoki dom je ovlastio koji će biti prihodi HNB, na koji će se i nitko ne ulazi u način upravljanja monetarnom politikom. To da budem ovdje jasan, nitko ovdje ne govori o međunarodnim pričuvama, nitko ne govori o načinu ulaženja u njihovu neovisnost, međutim, ovdje govorimo o operativnom poslovanju HNB, isto kao što to se odnosi za sve koji podliježu reviziji. Ovdje je još napravljen određeni iskorak u tom da se i revizija, Državni ured za reviziju, svakako će imati revidirano svoja financijska izvješća, to je dodatni iskorak da će i sama, da kažemo, revizija imati reviziju određenih financijskih i njihovih izvještaja i to je određeni kontrolni mehanizam koji je svakako dobrodošao, ukoliko to sam Državni ured za reviziju nije imao nikakvih primjedbi za to, na taj način će i na njih se primjenjivati i vanjski revizor, isto kao što se ti isti vanjski revizori primjenjuju na HNB, a znamo kada smo govorilo o Zakonu u reviziji, da su oni definirani, jer tada su čini mi se i usklađivali se sa direktivama, da te revizije traju 7 g. Tako čini mi se da ti neovisni revizori mogu obavljati i reviziju Državnog ureda za reviziju u tom određenom razdoblju od 7 g. Ovdje također dodano, kao što je uvodno i sam ministar rekao, da oko 30% preporuka, se vrlo sporo rješavaju te određene preporuke, ili se određeni ti subjekti revizije ignoriraju određene preporuke i sada su dodatno ojačane prekršaje odredbe, gdje će se novčanom kaznom od 20 tisuća do 50 tisuća kuna, kazniti će se za prekršaj subjekti revizije, ako ne stavi na raspolaganje ovlaštenom Državnom reviziju traženu dokumentaciju i informacije za potrebe za obavljanje revizije. Pazite, do koje razine dolazimo, da se to čak toliko detaljno, moramo zakonom ugraditi, da postoji određenih subjekata, da ne žele uopće komunicirati sa Državnim uredom za reviziju. To je ono što nas dosta brine, jer bi bilo normalan da kada Državni ured za reviziju zatraži određene dokumente, da je pod normalnim da mu dostavite to, pogotovo zato što iz zakona to proizlazi, međutim, vjerojatno postoji u praksi su postojale takvi slučajevi gdje se nije ni komuniciralo sa Državnim uredom za revizijom, pa se ovdje moraju ojačavati tom odredbom, da se mora i ta dokumentacija ukoliko ne dostavite, da će taj subjekt biti kažnjen sa 50 tisuća kuna. Također, pogotovo ukoliko se te preporuke, odnosno zakonski predstavnici, odnosno, zakonski predstavnik subjektne revizije ukoliko ne izvrši određeni nalog ili preporuku koja mu Državni ured za reviziju da, da će ga se i njih osobno kažnjavati od 2-20 tisuća kuna znači i u tom kontekstu će se sada ove dvije dodatno prekršajne odredbe pokušavati ojačati sam ured, ne bi li se zapravo i osobnim kažnjavanjem tih subjekata revizije dali do značaja da se taj ovaj postotak o kojem je ministar govorio oko 30% da će u narednom možda nekom dvogodišnjem, trogodišnjem ili petogodišnjem razdoblju se spustiti. I to je zapravo cilj, to pozdravljamo, ali kažem vidite koliko je još puno se mora raditi i u zakonskoj regulativi, a i u samom operativnom dijelu Državnog ureda za reviziju, da bi taj iznos postotka, preporuka i naloga, da bi se smanjio. Znači mi nemamo većih primjedbi u ime Kluba SDP-a na ovaj Zakon Državnog ureda za reviziju, izuzev, ovo što su zapravo svi klubovi zastupnika ovdje ukazali i smatramo da ukoliko se nešto primjenjuje na predsjednicu RH, na predsjednika Vlade, na predsjednika Sabora, da nema nikakvog razloga, da guverner u kojem ovdje podnosi svoja izvješća, da on, isto tako, postoji određeni mehanizam kontrole, ne govorim o tome da bi nekoga se kažnjavalo, ali to je isto tako neki kontrolni mehanizam, a da ne ostavljamo to Hrvatskom saboru. Jer Hrvatski sabor može raspravljati o nekim … [[Govornik se ne razumije.]] preporukama, ali samo do te razine. To isto tako bi se moglo … [[Govornik se ne razumije.]] da onda idemo u drugome koraku, ajmo tako to vratiti onda i sa predsjednika Vlade možemo reći, gledajte, ako su oni nešto u svom tom Državnom uredu .../nerazumljivo/... primijetili, ajmo možda raspravljati o njima, ovdje, isto tako, kada se govori o to državnom revizijom, ali nemojmo kažnjavati i predsjednicu republike i predsjednika Vlade i predsjednika Sabora, ajmo to onda samo ujednačiti, onda napravimo korak nazad. Ajmo napraviti onda, ako ćemo se tako dogovoriti, onda napravimo korak nazad, a da ne ovisi da zapravo ovi koji donose zakone, koji tu predlažu, da oni imaju, po jednom su tretmanu, a ovi po drugom, pogotovo zato što se ova revizija kontrole ne odnosi na način upravljanja monetarne politike. Pogotovo zato što to više puta, zato i dobivamo mišljenje Europske centralne banke i pozitivno je mišljenje Europske centralne banke, ali s druge strane, mislim, e sad je pitanje da li mi, da li su to, u tom kontekstu se može napraviti taj iskorak ili da vratimo i predsjednicu republike i predsjednika Vlade i predsjednika Sabora kao 3 najvažnije osobe u našem društvu u državi kojoj upravljaju institucijama, da ih vratimo na razinu guvernera pa onda tako, da uskladimo nekakve kriterije. Evo, znači nemamo nikakve većih primjedbi, raspravljamo o tome prijedlogu, drago nam je da je većina klubova o tome postigla određeno suglasje i ovisno o tome kako će se Vlada očitovati na ove naše prijedloge, tako ćemo se zastupati u glasanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a i poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima. Evo, danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakona o Državnom uredu za reviziju. Klub HNS-a je u prvom čitanju podržao ovaj zakon. Podržat ćemo ga i u drugom. Međutim, ipak, da se kroz nekoliko rečenica osvrnem na sam ovaj zakon. Krenut ću upravo od Državnog ureda za reviziju, kao institucije za koju smo se svi složili da još uvijek u nju imamo povjerenja, da sva izvješća koja su dolazila ovdje u HS su većinom bila jednoglasno usvajana, da nije bilo nikakvih posebnih primjedbi na rad tog ureda. I zato je potrebno da se u ovom uredu osiguraju i dodatna sredstva u proračunu te je predviđeno da u 2019. g. osigurano bude 63 milijuna kn ili 1,5 milijuna kn više nego je to bilo predviđeno za 2018. Čuli smo da je tu zaposleno oko 300 djelatnika, da je sistematizacijom previđeno 340, da nedostaje još cca 40 djelatnika, međutim, moram se osvrnuti i na same njihove uvjete rada. Svjesni smo da oni kontroliraju način upravljanja javnom imovinom. Da su njihova izvješća bitna za funkcioniranje sustava. I da je njihov posao zaista zahtjevan i da nam tu trebaju biti najkvalitetniji ljudi. Koliko oni imaju plaće, mislim da su potplaćeni u odnosu na one revizore koji rade u privatnim revizorskim kućama pa nam se zato zna dogoditi i protiv toga trebamo raditi i trebamo im povećati plaće kao i ostale uvjete da oni ne steklu u Državnom uredu za reviziju svoja iskustva da se usavrše u tom zahtjevnom poslu i onda pređu u privatne revizorske kuće. Mi trebamo zadržati te ljude i treba dobro razmisliti na koji način i koje je to primjerena plaća s obzirom na ova materijalna prava i dodatna sredstva koja se osiguravaju jer, velim, svake pohvale za dosadašnji rad od našeg kluba, ali za njih su pohvale s ovom mjesta išle za svako njihovo izvješće. Imamo tu i novi način sad dodjeljivanja sredstava. DUR do lipnja, Državni ured za reviziju izrađuje prijedlog financijskog plana i dostavlja u HS i Odboru za financije i proračun. Nakon toga odbor odobrava prijedlog ili ima, normalno svoje primjedbe pa usaglašuje ju i upućuje ga Ministarstvu financija. Evo, već smo čuli tu da je novina i ta da od sad će se revidirati i izvješća DUR-a od nezavisnog revizora. Dosta je bilo govora o reviziji HNB-a. Još jedan dodatni posao, još jedna stručnost koja treba u DUR-u je upravo i ta nova obaveza, a to je revizija poslovanja HNB-a. S ovog mjesta govorili smo o tome da nam treba revizija u HNB-u. Mislim da nije bilo nikoga tko se s tim ne bi složio, jedino je bio sporan način što će se revidirati, a da bude u skladu sa zakonskim propisima. Pa je tako ova problematika sada regulirana čl. 11, 12 i 13, gdje čl. 11 navodi što je predmet revizije u HNB-u, a to je postupak ocjenjivanja jesu li aktivnosti, financijske transakcije, informacije koje se odnose na troškove poslovanja u dijelu administrativnog poslovanja stjecanjem, upravljanja i raspolaganje nekretninama, pokretninama i opremom u svakom bitnom pogledu u skladu s mjerodavnim propisima prema kojima posluje HNB, odnosno ostvaruju li se programi, projekti i aktivnosti učinkovito, odnosno prema načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti. Mislim da u tom čl. 11 je navedeno zapravo sve ono što smo tu komunicirali, a to je da li oni troše sredstva materijalna kojima raspolažu u okviru svog administrativnog poslovanja, ne ulazeći u dio monetarne politike, učinkovito, pažnjom dobrog gospodarstvenika, ekonomično jer bilo je raznih primjera tu navedeno koji nisu upravo, koji su upravo Mislim da će ovime to biti regulirano. A istovremeno osiguravamo kontrolu poslovanja HNB-a od strane Državnog ureda za reviziju ali ne ulazi se u monetarnu politiku a to je u skladu sa člankom 130 ugovora o funkcioniranju EU te člankom 71. Zakona o HNB-u. Već smo i čuli da je svoje pozitivno mišljenje na ovaj prijedlog zakona dala i Europska središnja banka. Međutim i nama u klubu malo je nejasno, u članku 13. stavak 6. gdje piše da HNB nije dužna dostaviti Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga. Shvaćamo da raspravljamo mi o tom izvješću u ovom Saboru. Znamo i kako se bira guverner, sve je to jasno. Međutim, zanima nas da li osim toga postoje još neki posebni razlozi koje bi trebalo uvažiti zašto taj članak treba tu stajati i zašto se ne postupa prema HNB-u kao i o svim ostalim predmetima revizije, odnosno svim ostalim subjektima koji se revidiraju. Dakle da i oni trebaju napraviti svoj plan provedbe naloga i ukoliko to ne učine da i za nju vrijede sankcije kao i za sve druge. Ako njih izuzmemo smatram da samim tim degradiramo Državni ured za reviziju u odnosu na HNB. Zato velim, možda postoji još neki razlog koji ne znamo pa bih stvarno htjela to čuti da si razjasnimo i taj dio. I kada sam već prešla na sankcije, stvarno smatramo dobrim rješenjem da osim praćenja postupanja Državni ured za reviziju daje i rok za otklanjanje nepravilnosti jer često se događalo da se nepravilnosti utvrde, da se daju preporuke i da one ostaju samo kao preporuke. Pa je tako člankom 35. Prekršajne odredbe gdje su navedene i do sad smo imali da se je to problem ako se ne stavi na raspolaganje Državnom revizoru tražena dokumentacija a sada se još uvodi ako u propisanom roku ne dostavi se plan provedbe naloga i preporuka i ako se ne provede naloge i preporuke dane u izvješću u obavljenoj reviziji u rokovima i na način naveden u planu provedbe naloga i preporuka. I kao što je navedeno da se to dostavlja i nadležnim tijelima na daljnje postupanje. Mi ćemo podržati ovaj zakon ali bi stvarno molila ministra ako može u svom završnom obraćanju samo da mi pobliže objasni upravo taj stavak 6., članak, u članku 13. jer velim ne znam da li za njega postoji neko posebno objašnjenje. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo sljedeći Klub zastupnika a to je Klub nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo nastojati ću u kratkoj raspravi reći nekoliko stvari koje se čine bitnim spomenuti u a vezano je za Zakon o Državnom uredu za reviziju. Dakle konačni prijedlog zakona. Prije toga, složio bih se sa prethodnicima kako je Državni ured za reviziju svih godina obavljao iznimno dobar i važan posao počevši tamo ako se sjećate revizije postupaka pretvorbe i privatizacije pa do mnogih drugih svojih izvješća koje je podnosio u ovom Saboru. Ono što nadilazi okvire samog Državnog ureda za reviziju jer sigurno postupanje prema njihovim nalazima jer čini mi se da su druge institucije u tom pogledu zakazale, u mnogim slučajevima gdje su utvrđene nepravilnosti, nikad se ništa nije dogodilo i desilo se onoj narodnoj tresla se brda, rodio se miš. Dakle sam zakon o, konačni prijedlog zakona uz ove primjedbe vezane uz HNB, reviziju HNB-a je valjda napravljen u skladu sa pozitivnim propisima, dakle on je, ona je nastojao ne iskakati iz onoga što je uloga državne revizije i što je u ovom trenutku moguće napraviti a što državna revizija i ovako do sada je napravila a moguće napraviti u skladu sa njihovim ovlastima. Dakle s te strane zakon je dobar međutim da se ovako izrazim da zavirimo ipak malo ispod haube, da vidimo što je to što nije baš najbolje riješeno. Dakle, Državni ured za reviziju je neovisno tijelo, međutim to neovisno tijelo ipak treba za svoj rad novca, treba i ljudskih resursa. I ono što možemo vidjeti da to neovisno tijelo nema niti dovoljno novca niti dovoljno resursa i to se iz godine u godinu u izvješćima spominje jer opseg njihovog djelovanja je iznimno širok, njihovo djelovanje je iznimno važno, ono može uštedjeti daleko veći iznos sredstava nego li oni potroše u svome radu. Netko je, mislim da je kolega u prethodnoj raspravi spomenula da treba učiniti sve kako i dobri kadrovi istog državnog ureda ne bi otišli jer eto slikovito možemo reći, ovim prijedlogom zakona će dva neovisna revizora kontrolirati državnu reviziju, državna revizija će pak kontrolirati HNB, a HNB bi trebala kontrolirati poslovne banke samo da se krug ne zatvori, znate, pa da onda i poslovne ne počnu kontrolirati s ove strane. Ne kažem da je to slučaj ali uvijek postoji opravdana sumnja, novac nađe vrlo lako svoje puteve. I onda ako predstavnici institucija koje i ovaj Sabor ili Vlada RH imenuje da kontroliraju nešto a uz to su potplaćeni, idu sa, kako je rekao jednom prilikom ovdje u izvještaju državni odvjetnik, idu u Fiatu Tempri, znate Fiat Tempro je prilično star auto, idu kod ljudi čija djeca imaju džeparac veći od njihovih plaća, onda je to malo upitno. Dakle te ljude treba platiti, treba ih nagraditi i treba im dati jasne ovlasti. I to je možda i glavna primjedba ovog zakona a vezano u ovom slučaju na HNB ali nije samo to problem. Državna revizija radi svoj posao dobro, napravi sve i onda što, objesi to na ogradu i fućka, jel, ne poduzima se po tom pitanju ništa osim toga što hvalimo da je Državna revizija dobro odradila svoj posao. I institucije u ovoj državi nitko ne dira i kad rade dobro svoj posao ako ne počnu smetati, ako se ne počnu previše motati oko nogu onih koji nastoje u magli nešto napraviti. Pogledajte samo reviziju, mislim da je zadnja revizija koju sam vidio 6 javnih poduzeća, znate šta tamo sve piše, to je malo začuđujuće i da nikoga to u ovoj državi nije briga. Nama kroz javnu nabavu odlaze, kroz ruke cure silni novci. Pa ima takvih javnih nabava koje se dobar dio skapa izravnom pogodbom uopće da se ne poštuje Zakon o javnoj nabavi. I to sve Državna revizija nađe i onda nitko ništa po tome ne postupa. U tom smjeru 35. mislim da je koji uvodi sankcije prema onima koji ne budu u propisanom roku dostavili plan provedbe naloga i preporuka a i one koji te naloge i preporuke ne provedu će biti kažnjeno 2000 do 50 000 kn, subjekt revizije. Dakle ovdje je točno pobrojano koji su to subjekti revizije i odgovorna osoba ili zakonski predstavnik 2000 do 20 000 kn. Jesu li te kazne previsoke? E sad dolazimo na onaj problem što mogli bi narodno reći „miješamo kruške i jabuke“, nije svaki nalaz jednak, nije svaka institucija jednaka i ne radi se svagdje o istom iznosu novca počevši od malih općina do eto rekao sam javnih poduzeća čije se nabave iznose u milijardama. Dakle intencija je dobra, treba kazniti one koji sustavno krše ili postupaju prema zakonskim odredbama ali samo taj članak 35. to neće moći riješiti jer u članku 8. stavku 3. je definirano što sve Državna revizija, koje poslove obavlja i stavak 1. i 2. se odnosi dakle na provjeru dokumenata, isprava izvješća, sustav unutarnje kontrole, računovodstvenih i financijskih i drugih postupaka te drugih evidencija radi izražavanja mišljenja jesu li godišnji financijski izvještaji sastavljeni u skladu sa mjerodavnim financijsko-izvještajnim pravnim okvirom. Stavak 2. revizija i postupak ocjenjivanja jesu li aktivnosti financijske transakcije i informacije u svakom bitnom pogledu u skladu sa mjerodavnim propisima kojim se uređuje poslovanje subjekta revizije. Svaki računovođa će reći da postoj uvijek trag novca međutim onda idemo na stavak 3. Revizija i postupak ocjenjivanja ostvaruju li se programi i projekti aktivnosti subjekata revizije učinkovito odnosno prema načelima ekonomičnosti, djelotvornosti, svrsishodnosti i mogu li se poboljšati. Mi smo imali u zadnje vrijeme i reviziju operativnog programa konkurentnosti. Dakle sredstava povlačenih iz EU fondova. Tu je nađen niz primjedbi koje je Državna revizija našla, tu se tiče više subjekata revizije, dakle više ministarstava. Meni je zapravo nejasno i mislim da je nemoguće kako će se njih sve kazniti ako se utvrdi i na koji način se ta učinkovitost može jasno odrediti jer oni kažu, slušajte, mi nismo u ovom trenutku povukli sredstva jer to zahtjeva određenu dinamiku izvođenja radova pa ćemo iduće godine to naplatiti pa su tu prolongirali natječaj jer nisu naši prijavitelji spremni i tako. To su stvari koje su dosta rastezljive i teško da će se samo ovom odredbom stavka 35. to riješiti. A zašto ja to sve pričam? Ministre, ja sam rekao i stvarno to vjerujem, ministar financija u ovoj državi bi se trebao birati kao Predsjednik države, direktnim izborom, da ima sve ovlasti. Da ima snagu, da može reći to tako više ne ide. Ono što mene smeta, vas nema u ovom zakonu osim u onom djelu gdje vi odobravate, dajete mišljenje saborskom odboru na financijski plan ali vas se ovdje više ne spominje u ovom zakonu. Ministar financija je iznimno važna osoba i trebalo bi se ovim zakonima to spomenuti makar u nekakvoj koordinaciji. Što se tiče HNB-a, naravno tu se slažem sa ovim djelom i kolega Lalovac je govorio, ako je definirano što revizija radi u HNB-u a to jasno u članku 11. piše, dakle u kojima se neposredno ne ostvaruju ciljevi i završavaju zadaci propisani Zakonom o HNB-u. Dakle, revizija vrši postupke ocjenjivanja jesu li aktivnosti, financijske transakcije, informacije koje se odnose na troškove poslovanja u djelu administrativnog poslovanja stjecanja, upravljanja i raspolaganja nekretninama itd., jesu li one u skladu sa zakonom i zašto onda nema doista razloga da se ne postupa s njima kao i prema drugim subjektima revizije ili na kraju krajeva kao što je rekao kolega Varda, onda treba taj članak obrisati, šta će oni tamo raditi, pa ne moraju ići kod guvernera na kavu, mogu se oni naći na kavi i ovako pa porazgovarati o tim problemima koji se javljaju. I eto da ja previše ne duljim, ono što bi valjalo još spomenuti, članak 10., čini mi se iznimno bitan. Prije nego što, dozvolite mi da malo proširim raspravu, ovako kaže, prilikom određivanja, ovo je nalaz koji je nalaz koji je stigao iz vašeg ministarstva, ministre. Prilikom određivanja visine novčane kazne, ovo tijelo je osobito uzelo u obzir kao otegotne okolnosti da se u konkretnom slučaju radi o počinjenju djela prekršaja iznimne i očite društvene opasnosti kojim se izravno ... [[Govornik se ne razumije.]] stabilnost i temeljni smisao uređenja poreznog sustava s izravnim društveno-štetnim konzekvencama za stabilnost ukupnog poreznog sustava RH. Pazite dalje. Kao kažnjivo djelo izravno usmjereno na poreznu evaziju širih razmjera, čitam samo odlomke, i dubinski potkopava pravni poredak RH, porezni sustav u cjelini, financijska stabilnost cijele države te ugrožava financiranje javnih potreba a time funkcioniranje društva u cjelini. I sad ništa ne bi bilo čudno, znate o čemu se radi? Riječ je o fizičkoj osobi, vlasniku obrta iz Našica što nije izdao račun ovlaštenom carinskom službeniku za uslugu fotokopiranja po cijeni od 0,50 kn. Zašto to spominjem? Članak 10., Državi ured za reviziju nije nadležan za davanje uputa i mišljenja subjektu revizije u vezi sa obavljanjem poslova iz njegove nadležnosti izvan postupka revizije. Vjerujte ministre, više novca, opremite te ljude, neka idu, ma čak da se produži, da se proširi, ne samo na ove subjekte revizije koji su navedeni, nego općenito na mnoge poslovne subjekte u RH. U ovoj državi, ljudi nemaju ured ili kako bi to nazvao instituciju kojoj bi se obratili, da kaže, što mora, što je to bitno što moraju ispuniti. Nema takvih, nego i njih se lovi, onda na onim propustima koji oni nekada i posve nenamjerno naprave i u tom smislu, vjerujte da i jedinice lokalne samouprave, pa nemaju svi namjeru kršiti zakon ili raditi mimo ovih propisa, zbog toga bi možda trebalo ovaj članak ili maknuti ili na neki drugi način riješiti, zašto da se ne bi dali upute i mišljenja, osim ako to ne iziskuje znatno vrijeme i novac. Dakle, ovaj zakon u smislu težnje da se smanji broj izbjegavanja, ispravljanja naloženih mjera je dobar, jer uvođenje ovog čl. 35. da se kazne oni koji sustavno to ne rade jer je dobar, međutim, smatram da neće dovesti do konačnog cilja, a to je ono što svi želimo, da nam kompletna administracija i posebno oni koji upravljaju javnim novcem, da to bude transparentno i učinkovito. Ali mislim da sa ovom intencijom i naravno s ovom, u tijeku raspravu vezano uz HNB ćemo podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Naš klub, Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a će podržati ovaj prijedlog zakona, jer smatramo da on ima određena poboljšanja i da bez obzira na sve ove iznijete primjedbe i sugestije iz svih klubova koji su do sada govorili, da se neće moći baš tako jednostavno izbjeći, očitavanje i davanje mjera guvernera HNB-a ako Državna revizija nađe neke nepravilnosti, jer će biti onda izložen, jednoj drugačijoj raspravi u samom Hrvatskom saboru, obzirom da ovaj zakon, u krajnjem slučaju, omogućuje jednu dodatnu raspravu o poslovanju HNB-a i samom funkcioniranju kroz izvješće Ureda državne revizije. Tako da jednostavno ne vjerujem da bi se netko oglušio na preporuke i nalaze Državne revizije, da se ne bi očitovao i dao prijedlog mjera kako popraviti, kako poboljšati poslovanje institucije koje je na čelu. Državna revizija kroz sve ove godine je napravila velik posao u RH posebno vezano na revizije lokalnih proračuna, poslovanja jedinica lokalne samouprave, jer iz godine kako Državna revizija kontrolira poslovanja jedinica lokalne samouprave i svih onih pripadajućih da tako kažem i trgovačkih društava i ustanova svih koji su podložni, se ustvari brusi jedno transparentnije poslovanje, jedan bolji način rada i Državna revizija u krajnjem slučaju ukazuje na propuste i greške koje se rade u tom dijelu i jedinice lokalne samouprave kao i dakle, siv oni koji su podložni reviziji, poboljšavaju svoje poslovanje, iz godine u godinu to sve ima bolji oblik i sve je manje grešaka, da tako kažem. Naravno tu ima jako puno posla i naravno da ima i problema, jer postoje dakle, situacije na terenu gdje se možda baš i ne vidi ono sve ili se ne evidentira ono sve što se evidentno događa, na što se ukazuje koji su problemi, pa onda zna biti često puta i nezadovoljstva i iznošenja nezadovoljstva radom Državne revizije, jer možda nije uočila one nepravilnosti koje se događaju i na koje često puta ukazuju predstavnici lokalne samouprave u predstavničkim tijelima, jer se većinom naravno, ovaj dio odnosi na izvršnu vlast, na načelnike, gradonačelnike i župane. I mislim da bi tu bilo, moguće malo, da tako kažem poboljšati rad Državne revizije na terenu, ako bi se malo više pratilo i slušalo i možda pogledalo i zap9isnike sjednica općinskih i gradskih vijeća, županijskih skupština, pa malo i po njima obratilo pozornost na ono što ukazuju ljudi koji u tim predstavničkim tijelima, u tim jedinicama lokalne samouprave jesu, koji su tamo prisutni, koji tamo daju svoj obol i doprinos poboljšanju rada u lokalnim samoupravama. Bilo je razno raznih situacija, biti će razno raznih situacija i Državna revizija će uvijek imati posla jer uz to što većina u najvećoj mjeri čelnika lokalnih samouprava, želi prihvatiti, da tako kažem i nalaze i sugestije Državne revizije kao nešto što je uočeno, što nije bilo dobro što treba popraviti. Ima naravno i onih koji kontinuirano krše zakone, provode određeno svoju samovolju, ne žele ustvari raditi po zakonitim metodama, nego rade onako malo kaubojski, rade malo po svojem od toga da se i nenamjenski troše sredstva, da se ne donose odluke, da se sredstva troše u naprijed, pa se kasnije onda to poravnava, ali već nakon što je potrošeno, sve to skupa je nešto što u svakom slučaju treba sankcionirati, u čemu Državna revizija ima veliku ulogu. Ono što je važno i bitno i što je poruka svima koji su podložni državnoj reviziji, to je ono da ako netko napravi neku takvu vrstu gluposti da ne misli da ga neće zahvatiti revizija jer revizija može doći i za godinu i za dvije i za tri, pregledati unatrag i onda isplivavaju na vidjelo i takove malverzacije koje se znaju dogoditi u korištenju javnog državnog novca. Mislim da u svako slučaju ova današnja rasprava daje veliku potporu Uredu državne revizije, da ga se smatra kao tijelo države koje odlično radi svoj posao, koje treba podržati i da sada u ovom dijelu uvođenja državne revizije ipak u HNB se na neki način otvara i taj prozorčić, da će to dovesti do poboljšanja i transparentnosti i onog jednog skidanja vela tajne sa te institucije, a ono što je važno ovdje također u HS za reći je sljedeće. Nismo mi ovdje istražitelji. Ja sebe kao zastupnika u HS u nijednom trenutku ne smatram nikakvih istražiteljem i ne smatram da sam taj koji ima uopće kompetencije da se takvim poslom bavi. Na nama je da donosimo zakone, da o njima raspravljamo, a na onim tijelima koja su po zakonu određena za to je da naprave taj posao za koji su plaćeni i za koji su stručni. Na nama je nakon toga opet da vidimo kako su oni to napravili, da li smo zadovoljni time ili nismo. Ovim zakonom se i taj dio omogućuje iz tih razloga, kao što sam rekao, naš klub će podržati zakon.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo, na kraju rasprave u ime klubova, samo kratko obraćanje. Ovo što smo čuli do sada, kao i na neki način što možemo reći, i u skladu s očekivanjima dobar dio rasprave, svodi se na temu i točku koju jedan od uvaženih zastupnika u raspravi u okviru kluba i dobro apostrofirao, čak mogu reći da je i nas iz Ministarstva financija, koji smo u sastavljanju ovog zakona uz konzultacije s Državnim uredom za reviziju, HNB-om, DORH-om, ostalim institucijama, ministarstvima, u redovnoj proceduri Vladinoj, a isto tako konzultirajući se sa Europskom središnjom bankom, sa iskustvima nekih drugih zemalja, ali evo i danas smo dobili jedan dodatni moment, kada smo čuli na koji način i kako se provodila revizija, pa tako i HNB-a i na kojim to osnovama i točkama tamo još 90-ih godina. Iskreno, malo smo ovdje proguglali, istražili, taj zakon je bio i na snazi i u vrijeme kad se ta revizija više nije provodila. Ja definitivno nisam onaj koji trebam odgovarati na pitanje da uopće znam što se događalo tada, ali još je nekoliko godina taj isti zakon bio na snazi, ali državna revizija nije išla u HNB i nakon toga onda je i Zakon o HNB-u, a onda posredno i ovaj Zakon o DUR-u i sve ostala postupanja koja su sukladno tim regulama bili korigirani obzirom na naše obveze usklađivanja našeg zakonodavstva sa EU i nakon toga je ova tema, na neki način stavljena van dosega. Ova Vlada se odlučila vratiti element revizije, ponavljam još jedanput, koja ne utječe naravno na bilo kakvu neovisnost, poglavito institucionalnu, ali bilo kakvu drugu u smislu vođenja monetarne politike, ali da se ovaj zakon ponovno stavi natrag, da se, kao što sam i uvodno rekao, a i odgovarajući na replike, možemo uvijek razgovarati i pričati da li je to izričajno tehnike, da li je to nekakav način da se posebno, ili na ovaj ili onaj način o tome ukaže, ali još ću jedanput ponoviti. I pravni stručnjaci neki govore, da već prema postojećem Zakonu o DUR-u postoji osnova prema kojem se može raditi revizija ovoga, nazovimo tako, nemonetarnog dijela odnosno onoga tko nije vezan uz monetarnu politiku HNB-a. Mi smo odlučili to precizirati, u isto vrijeme poštujući sve procedure kao punopravna zemlja, članica EU, kontaktirajući Europsku središnju banku od koje smo dobili očitovanje 26. listopada. Ono je javno dostupno, ono nije naš interni dokument, to je javno dostupno i na engleskom i na hrvatskom i iz njega se, između ostaloga može vrlo jasno vidjeti u toč. 314, na zadnjoj stranici, upravo, neću reći sporna, ali jedna od odredbi koja se najčešće sad tijekom rasprave u ime klubova raspravljala, a to je pitanje ovoga čl. 13. st. 6, iako, ja ću vam reći, na neki način, neću reći proširiti temu, ali nije samo u tom smislu, samo članak odnosno st. 6, nego je on usko povezan i sa prethodnim stavkama. Zato što se između ostalog, govori, ako se izda nekakva vrsta preporuke, da li ju prihvaća ili ne prihvaća. U ovom izvješću, u mišljenju Europske središnje banke, vrlo eksplicitno kaže i sukladno tome je, između ostaloga taj članak stipuliran. Ali, još jedanput napominjem, dakle, i DUR, kao institucija koja evidentno prema svim raspravama i prema svim klubovima koji su do sad govorili, uživa visoko povjerenje ovoga doma, što je jako dobra stvar, da se grade i dodatno osnažuju institucije, pa tako i tako jedna vrijedna i važna, ali i HNB, i jedni i drugi dolaze u HS, imaju svoja izvješća i kao takva imate priliku naravno, i propitkivati i tako govoriti. Ja sam osobno u situaciji kao ministar financija u ime predlagatelja, za nekoliko tjedana ili mjeseci, ja vjerujem i nadam se da ćemo završiti recimo krovni zakon koji je iz našeg djelokruga, Zakona o proračunu. Ja vjerujem da će mnogi od vas primijetiti da ga manje zdušno branim nego ovaj Zakon o DUR-u, odnosno nešto što je vezano za HNB. Ja samo ovdje činim ono što je u skladu sa svim našim idejama, principima koje smo si zadali kao Vlada RH, a u isto vrijeme u odnosu na određena ograničenja, odnosno neke stvari koje ne možemo zanemariti, a to je u ovom slučaju mišljenje Europske središnje banke, koja evo još jedanput ukazujem i molim svakako da se apostrofira i uzme u razmatranje odnosno da ga pročitate, vjerujem da ste ga većina i pročitali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi ministre Marić, razvili ste rijetku sposobnost samouvjerenog manipuliranja informacijama i zaista ste tu prvak u Vladi. Preživjeli ste aferu prvi dio Agrokora i dobili ste dodatno samopouzdanje. Kažete, obavili ste konzultacije, pitali ste Državni ured za reviziju, pa oni su vam pismeno odgovorili da ih degradirate, nisu tako rekli, vi njima sad želite odrediti neovisne revizore da nadziru njihov način rada, to vam je kao da kažete Ustavnom sudu naći ćemo nekoliko sudaca da revidiraju vaš rad, Državno odvjetništvo, naći ćemo nekoliko odvjetnika da vaš rad revidiraju. Vi ste im totalno suzili, ovo je sramno što ste napravili, poslali, povucite ovaj zakon, nemojte se sramotiti ali vi ste očito naučili na takav način rada. Znači degradirate vrhunsku instituciju koja dobro radi, jedna od rijetkih koja radi i molim vas, povucite, nemojte se sramotiti i praviti nama svima štetu.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, ja sam rekao u uvodnom djelu, niste bili tad još prisutni u sabornici, dakle kada je bio na glasanju zaključak o prihvaćanju prvog čitanja ovog zakona, 92 zastupnika je glasalo za, jedan je bio suzdržan, nitko nije bo protiv. Uvidom u evidenciju, vidio sam da vi niste bili na glasovanju, ali se sjećam jako dobro obzirom da i vi idete na toj ad homninem razini, sjećam se jedne vaše objave na Facebooku, da je to vrhunac i rezultat i plod vaše dugogodišnje borbe i da zdušno podržavate ovakav zakon, od prvog do drugog čitanja … … [[Upadica Lovrinović, ne čuje se.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo vikati sa mjesta.]] nije bilo nikakvih promjena [[Upadica Reiner: Kolega Lovrinović.]] [[Upadica Lovrinović, ne čuje se.]] /Upadica Reiner: Dajem vam opomenu./ [[Upadica Lovrinović, ne čuje se.]] Ja samo govorim fakte, ničim ne manipuliram, ja samo govorim da od prvog do drugog čitanja nije bilo nikakvih promjena, Državni ured za reviziju je davao svoje komentare i u okviru javnog savjetovanja, to je javno dostupno, neke od tih komentara koje smo usvojili smo usvojili, neke koje nismo, naravno.
Hvala. Izvolite kolega Lovrinović, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornik nije uključen.]]
Dobro, to nije povreda Poslovnika, to znate i vi sami. Idemo na slijedeću repliku a to je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, dobro da ste to naglasili ponovno, dakle i dosad se moglo napraviti, dakle mogli su revizori ući u HNB. Ali zašto nisu, sad je to pitanje, zašto nisu? Članak 16. kaže da glavni državni revizor donosi godišnji program i plan rada Državnog ureda za reviziju i članak 19. kaže Državni ured za reviziju planira i obavlja reviziju u opsegu predviđenog godišnjim programom i planom rada. Ono što ja želim naglasiti, ne znam jesam to dovoljno u raspravi, ministre, morate stati između tih institucija iako su one neovisne, stanite svojim autoritetom, stanite i kao Vlada RH, pomozite tim ljudima ako nemaju dovoljno resursa, vi ste sad posebno stavili tu glavu ali pitanje je hoće li oni opet moći doći u HNB, drugim riječima hoće li imat vremena, resursa da to obave jer oni vjerojatno planom svojim uvijek biraju gdje su nekakva žarišta, ja vjerujem da je nekakav raspored, međutim činjenica da ih nema dovoljno i da nisu dovoljno plaćeni. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Pa vaša opaska, ja bih rekao je na mjestu, ponovit ću još jedanput, ne samo mišljenje Hrvatskog sabora, ja bih rekao i šire javnosti je vrlo pozitivno upravo na području Državnog ureda za reviziju i onoga što oni čine i rade i s tim u sveti između ostalog je i bilo dosta govora i naravno nema uopće dvojbe da i adekvatni i financijski a i svi drugi resursi takvoj jednoj instituciji trebaju biti na raspolaganju. Ponovit ču još jedanput, dakle prema ovome djelu čak smo napravili i određenu vrstu iznimke prema njima da njihov financijski plan oni dostavljaju Hrvatskom saboru odnosno Odboru za financijske i državni proračun i kao takvu onda postaju sastavni dio državnog proračuna. I gledajući i uzimajući u obzir njihove kapacitete i rezultate koje ostvaruju, ja mislim da je zaista nedvojbeno da će se uvijek osigurati i adekvatna sredstva i resursi za njih. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Ministre, još jednom ću ponoviti, MOST nezavisnih lista u više navrata tražio i bio je zakon da Državna revizija izvrši reviziju poslovanja, ima pravo reviziju poslovanja kao i u drugim društvima, tvrtkama, ustanovama, lokalnim samouprava, da imamo reviziju poslovanja. Međutim meni nikako nije jasno ovaj članak, razgovarao sam sa ljudima stručnim, u članku 13. stavak 6., HNB nije dužna davati Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga ili preporuka što znači da HNB tj. guverner nema nikakvu obavezu dostaviti dokumentaciju kojom će se preporuku ili nalog ili plan provedbe, kojom će se Državna revizija voditi i to je osnovni problem šta člankom 13. stavkom 6. vi sve što ste uveli u ovaj zakon po pitanju po pitanju revizije u HNB-u s ovim poništavate člankom. Ja ću dat amandman na ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kao i kod onog uvodnog djela i kad ste dali repliku, evo sad ću iskoristiti priliku i tu odredbu, nije odredba nego je točka koja je sastavni dio ovoga mišljenja Europske središnje banke. Dakle Europska središnja banka primjećuje, dakle ona pred sobom ima ovakvu odredbu zakona, primjećuje da su odredbe prijedloga zakona revizije HNB-a posebno postupak pri kojem guverner može dati svoje očitovanje na nacrte izvješća obavljene revizije, uložiti i prigovore na obavljanoj reviziji i ne prihvatiti ih kao i da HNB ne bi trebala biti obvezna dostaviti plan za provedbu naloga preporuka Državnom uredu za reviziju u skladu sa načelom neovisnosti Središnje banke uključujući institucionalnu neovisnost. Dakle izrijekom su se referirali na taj članak i te svake. I ponavljam još jedanput, nije samo stavak 6. kojeg treba promatrati nego i ostale stavke tog istog članka. Ja moram priznati, da evo, već po koji puta kažem, obzirom na ovakvo mišljenje i stav Europske središnje banke, nemamo ni mi manevarski prostor uz sve vaše komentare i možda i neka naša razmišljanja, nešto drukčije stipulirati u zakonu. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. G. ministre, vi ste dobro rekli, Europska centralna banka je odredila određene okvire. Ali Europska centralna banka nije rekla zastupnicima u HS-u, vi o tome ne smijete raspravljati. Dakle, mi imamo nekoliko izvješća, nekoliko dokumenata, koji dolazi u ovaj visoki dom, što se tiče HNB-a. Prvo su dva izvješća, temeljem Zakon o HNB-u i tu možemo govoriti o svemu. I o monetarnoj politici i o svemu. To nam europska banka ne brani. Dakle, mi možemo svojom raspravom poslati jasnu poruku odovuda da se ne slažemo ili slažemo s nekim stvarima. Ista priča, ova odredba st. 6 koja možda stvara zabunu. Ali, kad ovdje dođe izvješće državne revizije, mi raspravljamo o izvješću, a to ću se posebno taknuti u svojoj pojedinačnoj raspravi preporuka pa mi ćemo guverneru tu nabiti na nos te preporuke i vidjeti je li ih ispunio ili nije, pa ako ih nije ispunio neka se misli što će biti s njegovim mandatom. Dakle, postavlja se pitanje, da li mi koristimo instrumente koje imamo što se tiče HNB-a neovisno o Europskoj središnjoj banci.
Hvala lijepa. Onda ćemo preći na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolege i kolegice zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju, ja isto mogu kazati da državna revizija radi svoj posao, ja sam bezbroj puta i govorio primjer, evo, samo pod namjenska sredstva koja država davala za točno namjenu npr. u brodogradnji iz izvješća, izvješće, primjer Brodosplita, svake godine je govorila da se sredstva ne troše namjenski, tj. nezakonito, Brodosplit je znači od 2012., to je u svim izvješćima, dakle, novac koji je država dala za namjenu brodogradnje nije trošen namjenski, to je vidljivo, to ministar zna, to je vidljivo da nisu trošena namjenski. Evo, jedan od primjera da je revizija odradila svoj posao korektno i Ured državne revizije svake godine nama dostavlja svoja izvješća, mi ih raspravimo i na tome ostane. A radi se o milijardama kuna. Samo evo, na jednom primjeru, brodogradnje i zato je brodogradnja tu di je jer se novac nije ulagao, koje je država davala za brodogradnju, koja je davala za .../nerazumljivo/... ministar odlazi pa bi mogao potvrditi ovo ili ne potvrditi, ali nema veze. Ja ću nastaviti o ovome. Znači, Ured državne revizije je neupitan tu. Ono što je MOST tražio da HNB bude, da se vrši revizija od ove institucije. To nije prošlo ovdje. Međutim, sada vidimo u ovome zakonu da i HNB ulazi ovdje. Zbog čega to govorim? Pa kad se sjetimo 15 tona zlata da je prodata, koga su oni pitali? Ali, tada, evo, ovdje i bivši ministar, evo trenutno nije, tada guverner nije mogao prodati 15 tona zlata bez supotpisa ministra. 15 tona zlata. Hrvatska država je bez grama zlata i nikoga nije pitala. I prema nekakvim izračunima, tu se radi o ogromnim gubicima jer je zlato skakalo na tržištu tako da je prodato kad je bilo u najniže cijena, tako se govori čak o iznosima govori o 5 milijardi kuna gubitaka samo na tom rastu cijena. Nije se moglo bez ministra i guvernera. A tko je pitao ovaj parlament treba li prodati zlato? Je li se tada obrazlagalo? Nije. Znači, Hrvatska, evo, na ovim primjerima to toliko o tome dijelu. Međutim, kad govorimo o HNB, kad govorimo o njenoj suverenosti, niti je narodna, ona je više tko zna čija, vidimo evo samo oko ulaska u Eurozonu, da ne pita se ni nas saborske zastupnike, a bome ni građane. Niti će biti referenduma, niti će biti javne rasprave. Prema tome, oni imaju ulogu, a što se tiče poslovanja, to je najbitnije. Znači, poslovanje, to je vrlo bitno, ja imam ovdje natječaj iz 2014. gdje imamo natječaj raspisan za, o tome pisali brojni mediji, znači, evo, primjer konkretno, kad je raspisao guverner natječaj 2014. u dokumentaciji koje treba imati kuhar vještine, u organizaciji i pripremu svečanih ručkova, domjenaka prema protokolu s povezivanjem etnologije sa gastronomijom. Kaže, vještine, dakle uz bijela kuhanu ribu idu bijela vina, uz divljač ide nešto jači crnjak, uz slastice treba služiti nešto aromatičnijega pića, osim majstora kuhara, HNB treba i slijedeće ugostitelje, i nabraja koje još. Znači, njima treba sljubljivanje hrane za njih kao uposlenike i njihove goste. To nitko ne kontrolira. Ne kontrolira kolike su plaće, koga primaju, na koji način primaju, imali ju javne natječaje, apsolutno ništa ne radi. I sad imamo zakon, ja sam bio zadovoljan, bez obzira što MOST-ov prijedlog zakona nije i bilo je protivljenja, koji nije prošao ovdje u parlamentu, međutim, nitko me ne može razuvjeriti. Zvao sam brojne pravne stručnjake, da čl. 13 st. 6 gdje se govori o HNB da će Ured državne revizije moći izvršiti reviziju, kaže, ja ću citirati još jednom: „Hrvatska narodna banka nije dostaviti Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga ili preporuke“, uvaženi pomoćnici, tajnici ministra. Ja ću zbog toga baš dati članak, na ovaj članak amandman. Gdje narodna banka kao i sve ostale institucije koje i tvrtke, javne ustanove, lokalne su uprave, da bude isti. Da budu podjednako isti. Dat ću da HNB je dužna dostaviti Državnom uredu za reviziju, plan provedbu naloga i preporuke jel na temelju čega će državna revizija napraviti po pitanju poslovanja, reviziju? Kad nema plana, temeljem čega, kojega nisu im dostavili, što znači, lipo je napisano i mi smo za to da uđe državna revizija po pitanju poslovanja. Međutim, ovim prijedlogom u biti Hrvatska narodna i guverner ne triba apsolutno ništa, niti plan, niti za provedbu naloga ili bilo koju drugu preporuku, on nema apsolutno nikakvu obavezu, niti će to radit, ovo je pro forme da su metili u zakon ovo i to je to. Još jednom ću proći vrlo bitnu ulogu u rastakanju monetarne politike i udara na politiku jer sam ja digao kaznenu prijavu protiv vijeća za stabilnost koje je 10 milijardi kuna omogućilo Todoriću da koristi bez pokrića mjenice, bez pokrića, mjenice bez pokrića, kao novac, znači, Agrokor je bio 10 milijardi kuna i tako je izvršena udar na financijsku stabilnost, a s time je dužno bilo u biti upoznato vijeće za stabilnost gdje je guverner Vujčić, predsjednik toga vijeća, gdje su predstavnici HANFA-e i gdje je predstavnik ministarstva. Da, nažalost, dopalo je mene da to kod velikih stručnjaka odradim. Znači, HNB je najmanje narodna banka, ona je interesna banka, Vujčić je puno bolje, ja nikome ne biram prijatelje, da je on dobri u Taču tamo ili dili već u Pepermintu, dobar s Emilom Tedeskijom kojega još jednom pozivam odavle da napokon vrati novac sa kamatama koji je uzeo za naoružanje 90. godine., 90. godine kad se je krvarila Cetinska krajina, kad je bio potrebniji novac za obranu, nego kruv, da vrati taj novac Emil Tedeski narodu Cetinske krajine koji se goloruk borio protiv srbočetničkog okupatora, puno je njemu bitnije to druženje i ti ljudi, nego interes i zaštita hrvatske monetarne suverenosti, njemu je puno bolje i lakše bilo kao guverneru biti dobar sa Todorićem i omogućiti mu da 10 milijardi kuna koristi mjenica bez pokrića, da tako plaća bez pokrića, a građani mogu razumijet šta znači imati bez ikakvih jamstava 10 milijardi kuna. Međutim, ni na to Državno odvjetništvo ne daje nikakav odgovor, ja sam to predao već ima godinu i po dana, znači, prodali su nam zlato, tada nije moglo bez supotpisa ministra, 15 tona zlata po nekakvim procjenama stručnjaka s kojima sam ja razgovarao, izgubilo je se na razliki u cijeni 5 milijardi kuna. To nije malo i tko je dao pravo nekome da proda toliko? Ali uglavnom, zadržat ću se na reviziji i još jednom ponoviti da ću dati amandman jer jednostavno u zakon je stavljeno da će državna revizija moći ući po pitanju poslovanja u HNB, a jednim stavkom u tome članku navodi se da HNB nije dužna dostaviti Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga i preporuke, što znači da Državna revizija neće moć izvršiti državnu reviziju ako se ovi plan, naredba ili preporuka ne dostavi uredu Državne revizije. HNB po pitanju poslovanja prema Državnoj reviziji triba imat isti tretman kao što imaju sve ostale institucije u RH, od tvrtki do jedinica lokalne i regionalne samouprave i svih ostalih tijela. Evo, tako još jednom kažem da ću dati amandman na ovaj članak. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS. g. Državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pa državna revizija je u proteklih 20-tak godina svog postojanja otvorila i ovom Domu niz tabu tema o kojima se u principu nije, il se mislilo da se neće moć govoriti, pa između ostalo i ono što je bilo skeptično prvi put kad je u zakonu bilo da porezna uprava kontrolira političke stranke, političku kampanju, al kasnije je to prešlo na Ured državne revizije. Međutim, ono što ja smatram pozitivnim u ovom zakonu, a to da je predlagatelj, Vlada RH i Ministarstvo financija prepoznalo po meni tri ključne stvari koje su se u raspravama proteklih godina po izvješćima državne revizije spominjale u ovom Visokom domu, pa i često u medijima, prva stvar je, stalno se govorilo da li je Državni ured za reviziju ima dosta veliku neovisnost, samostalnost itd. Ja mislim da odredba čl. 4. koja je jedna iznimka u javnim financijama u RH dodatno osnažuje samostalnost i neovisnost Državnog ureda za reviziju jer oni su praktički jedni proračunski korisnik gdje se proračunska sredstva njihova za djelovanje, dakle, za plaće, materijalni troškovi i ostali troškovi koji su potrebni za rad i djelovanje Dražavnog ureda za reviziju, reguliran na jedan drugačiji način. Dakle, oni su ti koji do 1. lipnja moraju donesti svoj financijski plan, taj financijski plan u konačnici usvaja Saborski odbor za financije i u principu Vlada RH ga je kao takvog dužna ugraditi u državni proračun i na takav način osigurati sredstva. Zašto? Zato što je Državni ured za reviziju na ovakav način uz dosadašnje usvajanje njihovih izvješća dodatno približen HS, a odmaknut od utjecaja Vlade, jer vi ako dobijete sredstva za redovnu djelatnost, ako o tome ne ovisi da moljakate Vladu, nego vam ovaj Visoki dom o tome donosi odluku, to je, hoće netko ili neće priznati, jedan veliki vid davanja samostalnosti. Ono što je vrlo bitno, nakon ovakve odredbe u zakonu, ići će novi Zakon o plaćama državnih revizora, jer gledajte, koliko god mi hvalimo ova izvješća kad se nađu ovdje u ovom Visokom domu, ta izvješća ne mogu napravit ljudi koji ne znaju, ta izvješća mogu napraviti samo ljudi koji razumiju, koji prepoznaju, pa čak i okruženje u kojem su se događali određeni poslovni događaji i temeljem toga priprema izvješće koje mi ovdje u ovom Visokom domu imamo na uvid i na takav način praktički imamo uvid u kompletnom financijskom krvotoku što se tiče javnih financija u RH. Slijedeća stvar koja izaziva silne prijepore, međutim, možda kad bi gledali samo ovaj zakon, možda bi se tu i moglo reći da je to tako, a to je da državna revizija može izvršit reviziju određenih poslovanja sukladno odredbama onoga što je RH prihvatila u trenutku ulaska u EU tj. Europske središnje banke. Međutim, to sam rekao i u replici, to želim posebno sažeti u svojoj pojedinačnoj raspravi, mi imamo dva puta godišnje u ovom Visokom domu priliku raspravljati o radu HNB-a. Temeljem zakona o HNB-u, oni dva puta godišnje podnose izvješće. Isto tako, ova odredba čl. 13. st. 6. ovog zakona gdje kaže da guverner nije dužan dati plan, to nas u HS uopće niti ekspropira, nit nam zabranjuje da mi o tome raspravljamo, da mu jasno kažemo da neke stvari može popravit, a ne daj Bože da ih ne popravi do sljedećeg izvješća o, zapravo slijedećeg nalaza Državnog ureda za reviziju. Dakle, mi smo ti koji imamo instrumente da kažemo da netko radi ili ne radi, da netko poštuje ili ne poštuje nešto jer ako svi, da vam kažem i vjerovnici i sudionici javnog života u RH koje je temeljem Zakona o državnoj reviziji obuhvaća rad državne revizije su se dužni ponašati po određenim pravilima, onda to naprosto mora napraviti guverner HNB-a. Možda ova odredba njega samo malo ekspropira, ali ovdje naša rasprava, a to nam nitko ne može zabraniti i to Europska centralna banka ne kaže da se u HS ne može raspravljati od toga, da ne može ekspropirati, on nama, on je dužan nama reći zašto je nešto napravili ili zašto nešto nije napravio, jel mi smo ga ovdje izabrali. Na takav način dajemo snagu i Državnom uredu za reviziju, a dajemo i snagu ovome Visokom domu da ljudi konačno vide da ipak određene odluke i određene rasprave koje se vode u ovom Visokom domu imaju nekakvu snagu, na kraju krajeva, pa mi bi trebali progovoriti ono što ti ljudi misle i govore. I slijedeća stavka koja je po meni vrlo bitna, pa čak možda i najbitnija, a to je postupanje po preporukama. Ja čak mislim i to sam rekao na Odboru za financije da predlagatelj zakona, Ministarstvo financija i Vlada RH je tu morala ići još snažnije i još žešće jer ako vama Državni ured za reviziju da određenu preporuku da nešto ne radite dobro i da to morate popraviti, onda konstatira u slijedećih nekoliko nalaza da vi to niste popravili, ta preporuka kao instrument kojim Državni ured za reviziju prije svega obavještava onoga koga je revidirala, isto tako i onoga ko raspravlja to izvješće neovisno da li je to općinsko vijeće, gradsko vijeće, županijska skupština, ovaj Visoki dom, ako taj koji je dobio preporuku ne postupi po njoj, onda svi ti ispadaju smiješni jer čemu mrtvo slovo na papiru, ta preporuka je ključna stvar. I ono što bi još trebalo ugraditi, a to su tzv. mandatne kazne, Državni ured za reviziju se baš s tim ne slaže. Međutim, sve naše nadzorne službe u ovoj državi imaju mogućnost uz ove kaznene odredbe koje imaju ovdje, imaju mogućnost tih tzv. mandatnih kazni. Tako bi i Državni ured za reviziju upravo zbog toga da osnaži provođenje tih preporuka trebao imati mogućnosti mandatnih kazni jel naprosto netko možda neće postupit dok ga netko, kako naš narod kaže, ne opali po džepu. Ali neprovođenje preporuka Državnog ureda za reviziju je jasna poruka da za nekoga zakoni ne važe. Prema tome, niti guverner HNB-a ne može pobjeć od toga ako mu je Državni ured za reviziju preporučio neke stvari da slijedeći put kad se nađe izvješće Državnog ureda za reviziju pred ovim Visokim domom da ne postupi po njemu. I ono što je vrlo bitno ovdje, kod nekih institucija za Vladu RH obično je tu prisutan financija koji dobiva po nosu za sve greške svih onih koji se nalaze u državnom proračunu. Međutim, možda smo trebali ovdje ugradit il da možda bude zaključak Visokog ovoga doma prilikom usvajanja ovoga zakona je da prilikom podnošenja izvješća o reviziji, kad se radi izvješće o reviziji HNB-a da tu bude prisutan ili guverner ili zamjenik guvernera i mislim da smo mi onda u potpunosti zaokružili priču jel naša rasprava neće ić prema revizoru, revizor je korektno odradio svoj posao, naša rasprava treba ić prema onima koji se ne drže određenih pravila i koji se ne ponašaju sukladno zakonima i propisima koje je usvojio ovaj Visoki dom. Jel gledajte kolegice i kolege, mi donosimo zakone, državna revizija je praktički najjača nadzorna institucija koja to kontrolira, isto kao i Državni inspektorat i sve druge inspekcije, one su te koje kontroliraju da li se zakoni koje mi usvojimo u ovom Visokom domu provode ili ne provode i ako nemamo tu jednu zaključnu efikasnost, onda svi ovi zakoni koje mi donosimo su nažalost mrtvo slovo na papiru. Stoga, ja se veselim da je Vlada prepoznala ove 3 da tako kažem, vrlo bitne stvari, da je predložila novi Zakon o državnoj reviziji kojeg osobno podržavam.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, a to je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Uvaženi kolega Šuker, nadam se da ćete me čuti, dakle [[Upadica: Molim vas, molim vas kolegice i kolege ajmo se malo stišati da kolega Žagar može reći što ima za repliku, izvolite]] pa čak i vezano za spominjanju mandatne kazne. Ono što, vi ste bili ministar financija, ono što zamjeram i ovom prijedlogu, kad gledamo izvučenog iz konteksta on u svojoj biti sadrži i ove kaznene odredbe ali kakva je koordinacija među svim tijelima koji su bitni da se sve one preporuke, da se one doista implementiraju, recimo javna nabava, vi spominjete ovdje i Ministarstvo financija, dakle ozbiljnije prekršaje na koje se mnogi subjekti revizije samo mahnu rukom, jel', jer su svjesni da neće biti kažnjeni u budućnosti, kako to riješiti, kako riješiti ... [[Govornik se ne razumije.]] da sve institucije rade u sinergiji i da se spriječe ovakve pojave? To je ključno pitanje koje ste vi otvorili.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera, izvolite.
Kolega Žagar, kao što sam rekao da HNB [[Upadica Reiner: Molim vas, molim vas, kolegice i kolege, malo se utišajmo da čujemo.]] podnosi određena izvješća tako i raznorazne institucije od Državnog odvjetništva nadalje podnose izvješća ovom Visokom domu a za prijestupe koje su napravili korisnici proračuna državnog ili jedinica lokalne samouprave, to dobiva Državno odvjetništvo, njih treba pitati što su napravili postupili o tome. Isto kao što sam rekao i neke druge institucije. Mi ovdje raspravljamo dva puta o izvješću HNB-a, pa i onda ih možemo pitati da li su neke stvari napravili ili nisu [[Upadica Reiner: Kolegice i kolege, molim vas dajte budimo parlamentarni, pustimo kolegu Šukera da kaže što želi.]] Pitanje je samo da li smo mi ovdje prepoznali da ovaj zakon, rad Državnog ureda približava ovom Visokom domu jer ako saborski odbor kao radno tijelo donosi njihov financijski plan i ona je praktički da tako kažem Sveto pismo koje Vlada treba prihvatiti, mi na takav način njima pružamo određenu zaštitu a od njih tražimo kvalitetu. I svako ovdje može govoriti i raspravljati o tome. To je bit cijele priče, da li mi u određenim izvješćima koje podnose institucije pitamo da li je netko nešto napravio ili nije napravio.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče [[Upadica Reiner: Molim vas, dajte da omogućimo kolegici Perić da kaže svoju raspravu.]] Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je Vrlo važan zakon i ono što treba svakako napomenuti da je Državni ured za reviziju prisutan već od 1994. g. a posebno treba istaknuti da je od 2010. se dogodila i promjena Ustava RH gdje je dodan članak 53. a kojim je Državni ured za reviziju određen kao najviša revizijska institucija koja je samostalna i neovisna o svom radu a isto tako …
Molim vas, možemo se malo umiriti da dovrši kolegica Perić svoje izlaganje kako bismo mogli onda i glasovati, molim vas? Dajte joj mogućnost da dovrši.
Dogodila se i promjena tadašnjih Zakona o Državnom uredu za reviziju gdje je i zatvoreno poglavlje 32. a to je financijski nadzor u pregovorima za pristupanje EU-u.
Ja vas lijepo molim, dajte se umirite da kolegica Perić može dovršiti svoje izlaganje i da možemo prijeći na glasovanje. Ja vas to lijepo molim.
Dakle, sukladno svim ovim navodima Državni ured za reviziju kao što je rečeno, samim člankom 9. ovog zakona je itekako osnažen i osim …
Pogledajte kolegice i kolege, ovo uistinu nema smisla jer kolegica Perić ne može svoje izlaganje reći kao što ste svi vi imali pravo reći pa ću joj omogućiti kasnije da to govori a mi ćemo sada prijeći na glasovanje jer ovo nema smisla da se tako na taj način onemogućava kolegicu da govori, jel. Nije korektno. Sad ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom o točci koju smo bili prekinuli radi glasovanja i govora u ime kluba pa će sada govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Ministarstva financija. Danas je na dnevnom redu rasprava o Prijedlogu Zakona o Državnom ured za reviziju. Moram priznati kada sam prije mjesec i pol, dva pročitao negdje da se sprema zakon koji će omogućiti Državnoj reviziji da konačno uđe u HNB, razveselila me ta vijest, bio sam sretan i očekivao da će se i to konačno dogoditi. Međutim, kada je na naš stol došao prijedlog tog zakona, onda sam ostao duboko razočaran i zato ja sam sklon i bolje je nazvati ovaj prijedlog ovog zakona jednom običnom farsom a prijevod riječi farsa na hrvatski jezik znači lakrdija. Zašto sam ovakvu tešku kvalifikaciju za ovaj zakon upotrijebio, jer vi znate i vidite dragi građani, da se mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku služimo argumentima, mi smo ozbiljni ljudi i ja ću navesti niz argumenata tome u prilog. Pa ajmo krenuti od početka. Državna revizija u RH treba imati status i u ovom Prijedlogu zakona zamislite oni kažu to je najviša instanca revizije u Hrvatskoj. Samo nekoliko stavaka ispod toga kaže se da kada uđe državna revizija u Narodnu banku ona neće moći revidirati ono što je napravila komercijalna vanjska ili kako se kaže neovisna revizija koju plaća sama Hrvatska narodna banka, znate. Možete zamisliti koliko su objektivne revizije, naravno ne možemo u sve sumnjati, koje institucije same plaćaju da za njih odrade revizori. Naravno da me netko krivo shvati, znači ne možemo generalizirati jer to je uvijek loše i nepotrebno. Međutim, prisjetimo se iskustava iz Sjedinjenih Američkih Država prije 2008. godine koliko su revizorske kuće, kreditne agencije kakve su dale … kakve su financijske izvještaje davale. Sjetimo se kako je ministar financija sadašnji kada je bila kriza u Agrokoru kada smo ga svi pitali, mediji ga pitali – pa kako gospodine ministre financijski izvještaj, pa vi ste tamo bili jedan od ključnih ljudi. On je rekao da je tamo sve dobro, stabilno. A poslije je rekao kada je sve izašlo na vidjelo da on u stvari o tome ništa nije znao. E vidite, teško je s takvim dužnosnicima razgovarati koji brzo zaboravljaju. Tuđe argumente ne uvažavaju, a za nacionalne interese ih nije briga. Hajmo dalje sa argumentima koji govore zašto je ovaj Prijedlog zakona o funkcioniraju državne revizije obična farsa. Vidite, što se propisuje da može državna revizija sutra kada uđe u Hrvatsku narodnu banku može raditi. Ona može pobrojati koliko ima računala, koliko imaju zgrada, auta, treba li nešto, kakav je potrošni materijal i koliko ima zaposlenih. I dragi građani i to je sve. I to je sve. Ako kojim slučajem primijeti državna revizija u svom nastupu da nešto nije u redu pa da prigovor, sve druge institucije znači moraju odgovoriti. Hrvatska narodna banka njoj se ne naređuje zakonom da mora odgovoriti i popraviti. Tamo piše riječ „može“ što znači da i ne mora. Pa ja ne znam koji je ovo po redu zakon koji Hrvatsku narodnu banku dodatno pojačava kao državu u držati. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, nema institucije u Hrvatskoj koja je snažnije zaštićena kineskim zidovima, zakonima, čime god hoćete od Hrvatske narodne banke. Pa zašto je ona toliko važna? Podsjetimo se da je u svakoj zemlji poslije predsjednika ili premijera zavisi koja je funkcija gdje važnija, sljedeća najvažnija funkcija nije ministar policije, pravosuđa ili financija, ne. Guverner je sljedeća najvažnija osoba u zemlji. Pa zašto su se svi toliko zainteresirali oko njega? Zašto čuvaju tu instituciju? Zato je ne učine transparentnijom da radi više u interesu gospodarstva, hrvatskog društva? Pa zato što očito njome upravljaju interesne skupine kojima nije stalo do interesa građana i Republike Hrvatske. Podsjećam vas. Ovaj Sabor nije nikada raspravljao o Hrvatskoj narodnoj banci dok nisu došli novi ljudi, nove stranke od Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, pa evo i Bulj iz Mosta najviše o tome govori i još neki rijetki pojedinci. I drago mi je da ova tema sve više zaokuplja pažnju hrvatskih građana jer ljudi ne shvaćaju zašto je Hrvatska narodna banka važna. Vratimo se ponovo priči o Zakonu o funkcioniranju državne revizije. Vidite, ured, Državni ured za reviziju on nadzire sve korisnike državnog proračuna. Znači, sudsku, izvršnu, zakonodavnu vlast, javna poduzeća gdje država ima udjel. I prema tome, oni svi moraju dakle na određene primjedbe, zapažanja moraju odgovoriti i moraju ispraviti. Hrvatska narodna banka prema ovom prijedlogu ne mora. Ona samo može. Vidite, to je znak da se privilegira Hrvatska narodna banka u odnosu na Ustavni sud, Državno odvjetništvo, ministarstva, Vladu, političke stranke, sve. Dakle, nevjerojatno je zašto je to tako. Što je ovdje još zanimljivo reći? Ovdje se naprosto degradira institucija Državnog ureda za reviziju. Zašto? Jer vidite, u Prijedlogu ovoga zakona piše da i nju netko mora revidirati. A tko bi bio to? To bi bili vanjski revizori koje bi, zamislite tko, politika izabrala ovdje iz Sabora i rekla odite gore revidirajte, provjerite kako funkcionira Ured za državnu reviziju. To je isto kada bi mi rekli ovdje Ustavnom sudu sada ćemo vam odrediti nekoliko sudaca neovisnih pa da dođu kontrolirati što vi radite ili Državno odvjetništvo isto par odvjetnika da kontroliraju što oni rade itd., itd. Ovim se degradira institucija Državnog ureda za reviziju. U jednoj rečenici mu se daje važnost da je najvažniji, a par stavaka poslije da je on ustvari politički da mu je toliko sužen prostor u reviziji Hrvatske narodne banke on je nejasan, nejasna mu je misija. I na što se to sve svodi, otprilike koji zaključak? Zaključak je ovaj. Vladajuća koalicija rekla je ovako – pa daj vidi, ovi stalno upiru, stalno nas kljucaju ovi iz oporbe, ovaj Promijenimo Hrvatsku ovaj Lovrinović, ovaj Živi zid i to – dajte da mi donesemo taj Zakon o državnoj reviziji. Ali što ćemo napraviti? Mi ćemo njih tamo pustiti formalno znate, ali ćemo im toliko suziti mogućnost suziti da tamo nešto istražuju, revidiraju da naprosto možemo poslije reći – evo vidite oni su tamo bili, ništa nisu našli, sve je u redu. Znači, jedna obična predstava i jedna obična faksa. A poštovani kolegice i kolege, dragi građani, ja sam jako zabrinut za stanje u HNB-u i nitko u stvari ne zna pravo stanje. Zašto? Jer je pristup informacijama potpuno zakrčen, zatvoren i mi se možemo samo nadati. Podsjećam, što tamo ne štima? Od početka 2017. do polovice 2018. ta je institucija napravila 3 milijarde 800 milijuna kn gubitka. Ona je u proteklih nekoliko godina nabila, povećala vanjski dug, svoj vanjski dug ukupnog dugu RH na 2 milijarde eura. Tamo se oko 100 ključnih rukovodilaca ne zapošljava na javnom natječaju, čak ni na internom natječaju, nego izravno imenovanjem i ja ne znam trenutno veću instituciju gdje vlada veći potencijalni klijentelizam nego tamo. I vi ovo zovete novim dobrim zakonom. Ovo je samo još jedna, jedan od primjera dvoličnosti, načina rada, ponašanja ove politike, kao što ste danas donijeli odluku da izručite INA-u strancima, vi ste tome presudili, vi ste danas presudili INA-i. Tako želite deplasirati i Državni ured za reviziju, tako želite građane i dalje obmanjivati da nešto radite, a ustvari, mažete nam svima oči i dosta vas je bilo.
Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Lovrinoviću, dosta ste govorili i kritizirali odnos revizije u biti, HNB-a od strane državnog ureda za reviziju, pa ne znam, da li ste imali prilike, da li ste pročitali mišljenje Europske središnje banke iz travnja 2018. godine gdje stoji i posebna napomena, kako je Europska središnja banka već prije ranije primijetila, na čelu institucionalne neovisnosti iz čl. 130 Ugovora i čl. 7 Statuta europskog sustava središnje banke i Europske središnje banke ukazuje na to da izvršavanje ovlasti i obavljanje zadaća i dužnosti koje su dodijeljene središnjim bankama, ne smiju biti podvrgnuti vanjskim uputama ili utjecaju izvršne vlasti, znači, trebamo voditi računa o njihovoj institucionalnoj neovisnosti.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovana kolegice, već 30 godina predajem predmet monetarna politike i međunarodne financije, čitav život se time bavim, prema tome, drago mi je da ste podsjetili, sve to znam. Nijednom riječju nisam tražio da se državna revizija bilo tko miješa u vođenje monetarne politike, niti sam to spomenuo, ali tražim da se državna revizija, da joj se dopusti da provjerava ukupno materijalno financijsko poslovanje HNB-a. Ona je jedna, prema istraživanju Ekonomskog instituta iz Zagreba, prije 2 godine, najnetransparentnija središnja banka u čitavoj Europi, a ima najveći stupanj autonomije. Tamo stvari ne štimaju. Nemojte se pretvarati vi iz vladajuće koalicije, vama je dovoljno da vam dođe iz Bruxellesa, Frankfurta, neko mišljenje, je li to iz Europske središnje banke, iz EU komisije, vi, za vas je to Sveto pismo. Borite se za interese RH, za suverenu, način i mogućnost odlučivanja, [[Upadica: Hvala.]] nemojte biti sluge.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažene dame i gospodo. Državna revizija po mojem sudu ne radi adekvatno svoj posao, a dokaz za tu moju tvrdnju su bezbrojne afere, od kojih nažalost, golema većina nema pravosudni epilog, a radi se o velikim količinama novca. Pročitao sam članak svojedobno, kaže ovako, državna revizija, milijarda i pol kn u Brodosplitu potrošena je nenamjenski. Sad, ja pitam, je li moguće da se milijarda i pol kuna potrošila nenamjenski, a ako jest, tko je za to odgovarao? Dat ću drugi primjer. Kaže, uprava Uljanika nenamjenski potrošila 855 milijuna kn. Kaže u članku da je to bio zaključak Vlade, opet se postavlja pitanje je li moguće da je to istina i ako jest istina, da li je takvo nenamjensko trošenje novca ozbiljna stvar? Jer, radi se o stotinama milijuna kn, čak i preko milijarde. Ali onda imamo jedan najšokantniji primjer nerada državne revizije. To je slučaj HDZ. Znači, HDZ-u, DORH ih je prijavio, znači da postoji osnovana sumnja, digli su optužnicu protiv HDZ-a za onu aferu FIMI medija. Da se izvlačio novac iz državnih poduzeća itd. I u konačnici, što se dogodilo? Dio novca koji je moguće zaostao, nemam pojma, ali se ne neki način našao u trezoru HDZ-a, nije bio proknjižen kroz poslovne knjige i iz iskaza na sudu proizlazi da je taj novac, novo vodstvo HDZ-a odnijelo zapravo u DORH. Radi se o, ako se dobro sjećam o 2 milijuna kn i 300 tisuća eura. Znači, nešto više od 4 milijuna kn novca koji nikad nije bio evidentiran u poslovnim knjigama. Zašto to govorim? Zato jer postoji velik broj ljudi koji su govorili da način na koji se HDZ financirao, nije bio transparentan, sad, nije da je to govori Transparency International, ne znam, neka udruga koja se bavi, GONG ili ljudskim pravima ili što već, nego su to govorili računovođa HDZ-a, rizničar HDZ-a i čak g. Jarnjak, ako se dobro sjećam, tad je bio tajnik HDZ-a, on je isto govorio, bio je prvooptuženik pa je kasnije, ako sam se dobro sjećam, postao čak i svjedok u tom slučaju. A zašto to sve spominjem? Nije sporno to po meni da HDZ pokrade novac. Ne vidim ništa, mislim, sporno u tome jer, ha, ljudi su različiti, moguće je da se to dogodilo, međutim, ono što me čudi je da državne institucije ništa ne poduzimaju po tom pitanju. Znači, državna revizija koja bi trebala nadgledati poslovanje HDZ-a iako je jasno iz iskaza svjedoka i dokaza itd. da s HDZ-om postoje ozbiljni knjigovodstveni problemi, ali duboko ozbiljni problemi da se znači bilo crno financiranje itd. državna revizija daje Izvješće o poslovanju HDZ-a da je sve super, da u biti problema nema. I čak i nakon što su ti svjedoci i dokazi izašli van itd. državna revizija i dalje ne revidira izvješće koje je dala pozitivno poslovanje HDZ-a. Znači, hoću reći sljedeću stvar. Nije problem ako lopov nešto ukrade. Problem je ako sustav koji bi tog lopova trebao sankcionirati ne funkcionira. Jer od lopova se može očekivati da ukrade. A ne možete kriviti lopova zato što je ukrao ako mu sustav to dozvoljava. Ali u slučaju ovom tom suđenju za FIMI mediju itd. u toj situaciji se radi o tome da zapravo državna revizija nije obavila svoj dio posla vezan uz HDZ-e. Po mojem sudu državna revizija je trebala kada su isplivali svjedoci, dokazi, kada se počelo pričati o crnom novcu, kada se novac koji nije bio evidentiran u poslovnim knjigama odnio na DORH državna revizija je u tom trenutku trebala reći – čekajte, je li moguće da de iure stanje odnosno tzv. - ja bih ga nazvao teoretsko stanje - u poslovnim knjigama ne odgovara stvarnom stanju poslovnih knjiga odnosno da su bilance lažirane, da financijski izvještaji ne odgovaraju stvarnosti. Iz svega što danas znamo poznato je da državna revizija nije još uvijek napravila nikakav prigovor vezan uz to. Izvješća financijska HDZ-a su glatko prošla. To što je kasnije mnogima jasno da u najmanju ruku postoji sumnja na razna kaznena djela, državnoj reviziji to ništa nije sumnjivo. Državna revizija nikakve postupke ne pokreće što meni osobno nije jasno kako, zašto itd. Međutim, za razliku od toga što imamo situaciju gdje milijarde i stotine milijuna kuna su se prema raznim iskazima nenamjenski trošila u brodogradilištima iako imamo situaciju evo sa HDZ-om gdje je jasno da ako odjedanput netko izvuče iz čarape 4 milijuna kuna a tog novca u poslovnim knjigama nema ha jasno je da onda postoji nesrazmjer između stanja u financijskim izvještajima i stvarnog stanja. Međutim, čak ni to koliko sam shvatio državnoj reviziji nije sporno. A ona gdje najveća lova, to kolega Lovrinović govori, to i ja govorim to je HNB-e. Tamo državna revizija do sada nije mogla ni ući. Znači, tu gdje se vrte milijarde tu državna revizija i to ih ne zanima. E sada, ovim Zakonom o Državnoj reviziji kaže se da će moći neki privatni revizori koje HNB-e angažira nadzirati njih. Međutim, naravno kolega Lovrinović dovodi u pitanje poštenje i iskrenost tih revizora, jer ha, svjestan je svatko da ako će dati negativno mišljenje o radu recimo neke institucije pitanje je da li će ga ta institucija opet angažirati i platiti da opet radi njihovo izvješće. Međutim gospodine Lovrinović, čak i da radi državna revizija nadzor HNB-a pitanje je koliko bi nadzor te revizije bio objektivan, jer imamo u slučaju HDZ-a imamo evidentnu situaciju da postoje svjedoci, postoje dokazi, postoji optužnica, suđenje je u tijeku. I sve to zajedno nije dovoljno državnoj reviziji da posumnja u istinitost financijskih izvještaja HDZ-a. Evo, ja ne znam što još više treba? Međutim, umjesto toga medije su potresali nalazi od strane državne revizije o tome tobože da se 3 tisuće kuna, 3 tisuće 900 kuna za gorivo nenamjenski trošilo u strančici zvanoj Abeceda demokracije. Onda su mediji izvještavali aktivno o 3 tisuće 900 kuna za gorivo. Čak su radili tabele nekakvog tobožnjeg ozbiljnih nekih malverzacija itd. iako iz same naravi iznosa jasno je da se radi o malim iznosima i da zapravo nije ništa sporno. Međutim, kada se radi o meni, onda je sve sporno i sumnjivo. A kada se radi o HDZ-u, e onda imate dokaze, imate svjedoke, imate optužnicu DOHR-a, imate suđenje u tijeku, ali državna revizija ne kaže – a gledajte, nama su financijske knjige HDZ-a sumnjive. To državna revizija nije rekla – mi sumnjamo u njihovu vjerodostojnost. HDZ-e godišnje troši 10-tke milijuna kuna iz proračuna, ja nisam nikada čuo da recimo državna revizija osporava neke njihove račune itd. I sada postavlja se pitanje, zašto je u HDZ-u sve čisto, a recimo u Abecedi demokracije sporno je bilo 3 tisuće 900 kuna za gorivo? To je ozbiljno pitanje koje bi se svatko od nas morao pitati i morao bi se pitati da li je uloga državne revizije prikrivanje stvarnog stanja ili je uloga državne revizije razotkrivanje stvarnog stanja? Da li je uloga državne revizije otkriti nepravilnosti ili sakriti nepravilnosti? Iz rada državne revizije, iz činjenice da se ona ne bavi niti HNB-om, niti da u brodogradilištima ako je istina da se novac trošio nenamjenski i da nije išao tamo gdje je trebao za što je bio planiran, po meni su to ozbiljne stvari isto kao i sa HDZ-om, ali državna revizija tu na žalost ništa ne poduzima. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo neke replike. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pernar, slušao sam što ste govorili. Kada je riječ o Državnom uredu za reviziju, mi smo ovdje dobili hrpu izvještaja koje su napravili. Ali moramo znati da je njihov mandat ograničen. Oni su hrpu tih zaključaka, nalaza, negativnih o subvencijama, potporama, pa i političkim strankama, pa i HDZ-u i prije poslali u DORH, međutim, to očito skuplja prašinu, oni tamo naprosto ne mogu, nemaju instrument progona kaznenog. Međutim, po mom mišljenju oni su jedna od rijetkih institucija koja ipak funkcionira, što se kaže, kako treba, imaju malo novaca, malo prostora i svega drugog, nastoji se onemogućiti. Mene zanima, što me razočaralo, prije par dana je bila sjednica Odbora za financije i državni proračun, ovo je farsa od zakona, mislim da se tu slažete. Predstavnik SDP-a je glasovao za ovaj zakon. Kako vi to tumačite, zašto oni podržavaju zakon koji je loš i [[Upadica: Hvala.]] šteti li to nama kao oporbi? ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovani zastupnika Pernara.
Ma uvaženi kolega Lovrinović, vi kažete da državna revizija dobro radi svoj posao. Ali kako je moguće da da pozitivno izvješće o poslovanju HDZ-a za period kada DORH, svjedoci i razni materijalni dokazi teško terete HDZ? I ja bih mogao razumjeti da je državna revizija rekla, gledajte, mi u tom trenutku kada smo pisali izvješće nismo imali ta saznanja. Ali, ako su naknadno saznanja dobivena, zašto se onda nije poništio nalaz državne revizije koji je govorio da je sve bilo po zakonu kada je evidentno da postoje ozbiljne dvojbe da li je sve bilo po zakonu i zašto se nisu podnijele kaznene prijave protiv odgovornih osoba za lažiranje poslovnih knjiga? Ukoliko je jasno da stanje u poslovnim knjigama nije odgovaralo stvarnom stanju, da je postojao novac u kasi koji nije bio nigdje evidentiran i to ne 1000 ili 10 tisuća kuna, nego [[Upadica: Hvala.]] navodno više od 4 milijuna. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, vi ste rekli u svojem izlaganju da je u HDZ-u konstatirano, mislim da to čak nije revizija konstatirala, da je to konstatiralo DORH da je kolega Bačić imao neprijavljen novac u sefu, odnosno u iskazima premijera Sanader i bivše predsjednice HDZ-a Jadranke Kosor. Premijer Sanader je objašnjavao da se izbori dobivaju i to čak i gestikulacijama, pola legalno, a pola ispod stola, tako da sa te strane, mislim da se tu nije radilo o reviziji. Ma da me iskreno interesira, što je vama konkretno revizija zamjerila, da niste račune dostavili, što, zbog čega spominjete to u Abecedu demokracije i koji je problem tu nastao, da možda malo tu to pojasnite da čujemo o čemu se to uopće tu radi. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Ma objasnit ću vam o čemu se radi, kolega Maras. Naime, vi kada, recimo za potrebe stranke se vozite negdje autom, vi bi trebali uz to priložiti recimo putni nalog i trebali bi isplaćivati dnevnice. Međutim, ukoliko vi ne koristite putni nalog i ne isplaćujete si dnevnice, već tijekom godine dana se skupi recimo 3 tisuće i 900 kn računa za gorivo, a računajte, podijeljeno s 12, koliko je to otprilike, 300 kn mjesečno da je za gorivo potrošeno, e onda državna revizija kaže je, ali kao da li je to stvarno potrošeno gorivo za stranku ili nije jer nema kao putni nalog uz to itd. Ali, hoću vam reći, to su glupe stvari. Oni tu raspravljaju o 3 tisuće 900 kn, a [[Upadica: Hvala.]] 4 milijuna kn iz tih fondova HDZ-a koji nisu nigdje evidentirani, o tom nikom ne raspravlja.
Hvala lijepa. Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege. Ja u načelu u svom dosadašnjem radu i kao ministar i u drugim funkcijama koje sam bio, iskustvima koje je državna revizija posao radila, znači susretao sam kvalitetne ljude koji imaju dovoljno iskustva i puno puta su mi i pomogli u određenom poslu, ne na način da su otkrivali nezakonitosti i određene stvari koje nisu sukladne zakonu, ali su davali sugestije na koji način se efikasnije može organizirati poslovanje, prikazivanje poslovanja itd. i sa te strane input revizije može biti koristan. Ono što mene zaprepašćuje i s čime se nikada ne mogu složiti je to da postoje i institucije i tijela u RH koja odbijaju uopće odbijaju bilo kakvu vrstu da se njih nadzire, da njima ima itko išta prigovoriti, da im ima itko išta predložiti jer se ponašaju kao da je novac koji troše, njihov novac. A nije njihov novac nego je javni novac i ljudi bi trebali imati tu vrstu odgovornosti da otklone bilo kakvu mogućnost na sumnju, netransparentnost ili nepravilnost. Evo, vidjeli smo sad proteklih nekoliko dana raspravu oko jedne općine u RH, gdje na čelu načelnik iz strane HDZ-a koji je ignorirao sve moguće zakone, odluke, uredbe koje su na snazi vezano i uz svoju plaću i uz naknade vijećnicima u općinskom vijeću, prikazivanje troškova, primjerice, putnih naloga, što je revizija konstatirala, poslala prijavu DORH-u i čovjek jednostavno to ignorira, odbacuje u govori da on nema se on šta tu sa revizijom raspravljati, da je to sve namješteno, da su njemu ciljano poslali tamo, da ga se kontrolira itd., itd. Bilo bi dobro da stranke u RH, da netko iz neke stranke na taj način reagira i da je taj SDP-ovac, ja bih se sutra založio da se tog čovjeka iz SDP-a makne jer pokazuje ne neosjećajnost i neodgovornost, nego bilo kakvo poštivanje prema javnom novcu s kojim upravlja. Nažalost, HDZ uopće nije reagirao na takvu situaciju, evo tu je danas čak i u raspravama nisam čuo da uopće se bilo tko na taj način od tog čovjeka ograđuje, a on troši novac svoje općine, javni novac i uvijek je tu kada se nađe u takvoj situaciji u pravilu se govori o nekom političkom pritisku mada mi nije jasno koja vrsta političkog pritiska bi trebala biti s obzirom da je HDZ-e sada na vlasti i on imenuje revizora odnosno ima mogućnost utjecaja na državnu reviziju itd. Tako da možda bi recimo evo i korak naprijed bio da ljudi iz svojih stranaka ili nebitno i neovisnih lista ljude maknu i kažu jednostavno ne može se tako ponašati jer se time šalje kriva poruka prema građanima Republike Hrvatske da ljudi se mogu ponašati kako im padne na pamet. Danas vidimo još jedan drugi eklatantan primjer, radi se o tome da imamo jedno suđenje oko nadstrešnice u Gradu Zagrebu gdje je šteta po nekim procjenama za Grad Zagreb 12 milijuna kuna gdje gradonačelnik se također sa nikakvom odgovornošću kao da ga se to ne tiče na sudu ismijava sa sustavom i govori – di bi ja završio da gledam svaki ugovor, ja nisam u uredu, ja sam na cesti itd., itd. Uopće nezainteresiran da položi bilo kome račune. Ne samo državnoj reviziji, nego i građanima Grada Zagreba. Da je tome tako vidi se iz izvješća koje ćemo također ovdje imati na raspravi. Radi se o izvješću o javnim poduzećima gdje su analizirana 30-tak poduzeća iz cijele Hrvatske u vlasništvu gradova, općina ili županija i dva čini mi se državna, gdje su nekolicina njih 3 ili 4 dobili bezuvjetno mišljenje da li se efikasno koriste vanjske usluge. 30-tak njih uvjetno sa nekim preporukama i jedno javno poduzeće je ocijenjeno kao totalno neefikasno, netransparentno sa 60 i nešto preporuka. Radi se o Zagrebačkom holdingu. To je na žalost situacija kod nas u Gradu Zagrebu gdje najveće javno poduzeće u lokalnim jedinicama znači, Zagrebački holding koji godišnje na vanjske usluge troši 700 do 800 milijuna kuna to radi na način na koji ne može ne da revizor ne može ustanoviti, vjerojatno ni oni koji vode to nisu ustrojili evidencije tako kako bi se moglo kontrolirati da li se i na koji način se to troši, da li je to efikasno, da li se može bolje raditi. I dok god imamo takve pojedince koji su neodgovorni, dok god imamo takve pojedince koji uopće ne odgovaraju nikome jer misle da mogu raditi što god žele, dotle izvještaj revizije i bilo kakvi zakoni o reviziji neće davati, neće imati svrhu. Jer ukoliko revizija nešto napiše i onda netko odmahne rukom i kaže – to me se ne tiče – i tu se ne slažem sa Pernarom i ovaj iznos koji on spominje nema tu beznačajnih iznosa. Da li se radi o 4, 40 ili 4 milijuna kuna, kada se radi o javnom novcu on mora biti transparentno utrošen. Znači sa te strane državna revizija ima da radi svoj posao. U HNB-e apsolutno treba ući i nadzirati. Vidjeti kako se tamo raspolaže, jer mi tamo imamo isto situaciju jedne godine dobit par milijardi kuna, jedne godine dobiti nema uopće. Znači, to je ostala institucija sama za, nije postala, ona tako je definirana sama za sebe. Ispada da je ne smiješ ništa niti priupitati. Služi dosta često za uhljebnička zapošljavanja. Jer kako drukčije objasniti da jedna političarka Sandra Švaljek završila kao viceguvernerka, a uopće nikada na taj način nije niti iskazivala svoje ambicije, nego je vjerojatno u nekom dilu koje je daleko bio od očiju javnosti dogovorila to sa premijerom Plenkovićem i sada je postala na vrlo jednoj lukretivnoj plaći od preko 30 i nešto tisuća kuna zaposlena i zbrinuta na narednih 6 godina. Znači, to su stvari koje revizija treba konstatirati, koje nam treba davati. Ne može HNB-e biti otok za sebe. Za to smo se svi zalagali. Pa bio je tu i ministar Marić koji je cijeli jedan mandat dok je bila Vlada Zorana Milanovića posvetio tom tipu borbe za transparentnost u HNB-u i za aktivaciju državne imovine. Na žalost vidimo kako je to završilo i u slučaju HNB-a, ali i u aktivaciji državne imovine da kada daš obećanje da ćeš dati ostavku i otići ukoliko se rafinerija INA-e zatvori u Sisku možeš se ponašati ako si HDZ-ovac ili tamo prvi na listi u 6. izbornoj jedinici kao da se ništa nije dogodilo. Vjerojatno će te sljedeći put staviti u 9. izbornu jedinicu, pa nećeš morati odgovarati biračima zbog čega si nešto govorio tada, a nešto radiš sada kada si u poziciji u kojoj jesi. I gotovo je nevjerojatno bilo danas slušati replike kolege Bačića. To je nadrealno, kao da si u nekom drugom svijetu, u snu. On objašnjava hrvatskoj javnosti da u biti HDZ-e nema ništa sa propašću INA-e i prodajom u mađarske ruke kao da nije bilo ni Mirovinskog fonda koji je direktno bio pod utjecajem HDZ-a i Vlade kada se prodalo 7% dionica, kao da nije bilo Sanadera i njegovog biznisa u onom restoranu gdje su pisali jedan drugom na salveti koliko tko treba ili što. Tako da ja sam uvjeren da hrvatski građani nisu niti toliko zaboravili, niti toliko glupi da bi prihvatili tu vrstu argumentacije, da će vrlo dobro zapamtiti ovo što se desilo danas u hrvatskoj sabornici. Da zaključim. Državna revizija ima moju punu potporu bez obzira bio u opoziciji ili na vlasti da radi svoj posao, da odrađuje ono za što je plaćena. Mislim da relativno solidno taj posao radi. Dosta često ta izvješća evo kada gledam ta javna poduzeća kada vidim kako su vjerojatno ne čak niti pretjerano dubinski ali koliko su nepravilnosti našli u Zagrebačkom holdingu, onda se vidi da ne rade po narudžbi vlasti zbog toga što je Milan Bandić stup ove vlasti kao jedan od ova tu četiri stupa s ove strane. Da nema jednog od ovih stupova vjerojatno bi se galerija urušila, tako evo možete zamisliti jedan od ova dva stupa iza kolege Šukera je Milan Bandić koji podržava Plenkovića i HDZ-e na vlasti. I s obzirom da je izvješće revizije takvo za Zagrebački holding vjerojatno da se politički pritišće ono ne bi bilo takvo i tako, taj posao na taj način treba nastaviti i dalje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvo je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, u svojoj raspravi ste spomenuli HDZ-ovog načelnika kojem je revizija utvrdila niz nepravilnosti i onda ste prozvali HDZ da se nije ogradio od tog načelnika. Upravo ovaj zakon je predložila HDZ-ova Vlada i upravo iz tih razloga i Klub HDZ-a podržao ovaj zakon koji donosi novine, to su da, ako se utvrde nepravilnosti da upravo DUR može kad vidi da neka nedjela, nepravilnosti imaju obilježja prekršaja i kaznenog djela, da može proslijediti dalje DORH-u, neovisno iz koje stranke dolazi taj načelnik odnosno čelnik tog ureda.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
To je okej, mislim, što znači predložila Vlada, pa to apsolutno mislim da sa te strane zakone treba predlagati koji idu prema tome da revizija može efikasnije raditi svoj posao, ali ništa vas ne sprječava da se, evo i sada u ovoj replici ogradite od tog načelnika, koji je inače vaš stranački kolega, koji je radio čudesa tamo. Pa mislim, za to vam ne treba nikakva posebna istraga, trebate samo pročitati izvješće državne revizije za tu općinu i vidjet ćete da je to neprihvatljivo ponašanje, pa i njegove političke izjave nakon tog izvješća. Pa on je u novinama govorio da se njega politički proganja, da je ciljano poslana revizija, tko bi njega, šta ga Plenković proganja? Jer mislim, stvarno mi nije jasno, tko bi njega išao proganjati sa te strane, ali to je dovoljno što on govori da HDZ se ogradi od njega i na osobnoj razini, ne samo putem zakona. Znači imate priliku to napraviti i žao mi je što to već niste napravili i tako poslali građanima vrlo jasnu poruku.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Maras, pa ja mislim da bi državnoj reviziji trebalo vratiti i obavezu koja je bila prije da se revizija svake godine provodi u gradovima i svake dvije godine u općinama, jer mi sada recimo, imamo situaciju, vi sad za Zagreb znate koje su tu nepravilnosti, ali npr. evo, ja dolazim iz grada koji je godinama imao uvjetno mišljenje državne revizije i godinama nijedno mišljenje nije bilo dobro. A zadnja revizija je tamo napravljena 2014. za 2013. godinu. Dakle, ako grad 10 godina dobiva uvjetno mišljenje i sada zakonskim izmjenama 5 godina tamo revizije nije bilo, pa ja se pitam što će revizija tamo pronaći kad dođe jednog dana za godinu, dvije ili tri dana. Tako da, ja bih vratio to, ali to nije krivnja revizije, znači oni dobro rade posao i državna revizija je upravo među prvima otkrivala hrpe nekih kriminalnih radnji i nekakvih nepravilnosti. Ali, evo, ja se zalažem za to da se vrati ta obaveza upravo i zbog toga da se ti načelnici i gradonačelnici ne bi uljuljkali zbog nedolaska [[Upadica: Odgovor.]] i zbog kontrole. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Pa oni su uljuljkani, to se vidi. Znači, ti naši ja mislim da i revizija je sama svjesna da je razina transparentnosti, što je razina vlasti viša jer smo se ipak odmakli od 2000-ih i vlade HDZ-a Ive Sanadera koja je tu postavila ja bih rekao nevjerojatne standarde, mostovi, ovo, izrada FIMI medije, marketing, znači kad se sjetimo ministara poput, jednog ministra policije koji se u svojim iskazima hvalio kako se pohvalio premijeru Sanaderu da je prvi riješio FIMI mediju kako bi se neki novac izvukao iz proračuna, nadam se da smo to vrijeme ostavili iza sebe, barem što se Vlade tiče, HDZ-a, kad vidite malo i Agrokor i ovo, poljulja te to povjerenje, ali što se tiče općina, garantiran vam da je tu razina transparentnosti najmanja i bilo bi dobro da revizija upravo na toj razini počne malo više raditi jer lokalni šerifi sebi umisle štošta u glavu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala uvaženi kolega Maras. Još jednom da ponovim, slažem se s vama da je Državni ured za reviziju jedna od rijetkih institucija koja kvalitetno i profesionalno funkcionira u Hrvatskoj unatoč financijskoj oskudici, nedovoljnom broju zaposlenih i prostorom koji ima. Vi ste rekli da vam nije jasno kako uz sve državne institucije koje se financiraju iz proračuna, državni revizor može uči, u narodnu banku ne može. Zašto su tamo vrata zatvorena? Drugo, rekli ste da narodna banka već nekoliko godina ne posluje dobit, znači postoje velike sumnje kako tamo stvari stoje. I ja izražavam ogromne sumnje, mi ne znamo kako stvari tamo stoje. Tamo se akumulirali gubitci skoro 4 milijarde kn, umjesto da oni daju doprinos svake godine 300, 500 milijuna kn. Međutim, zbunjuje me činjenica, vi ste danas potpuno prilično drugačije ovo diskutirali u odnosu na vašeg člana, Odbor za financije, koji je izravno podržao ovakav zakon koji je faksa. Pa molim vas, malo pojasnite nam.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Teško je meni sad polemizirati, prvo, nisam čuo tu raspravu o kojoj vi govorite, ali ono što znam je da nemam ništa protiv toga da se na taj način revizija postavi prema instituciji koja se zove HNB, mislim da je to jedna od rasprave koju smo već proteklih nekoliko godina puno puta prošli i tu je bio konsenzus, pa i HDZ je bio za to dok je bio MOST u vlasti, čini mi se da su oni također govorili to. Pa sjećam se kolege Gorana Marića koji je godinama grmio odavde i tražio te iste stvari, tako da, ja sam čak možda malo i zbunjen, ja sam uvjeren da postoji volja za to, zašto se to još uvijek ne dešava, to je pitanje na koje je teško dobiti odgovor, možda možemo dobiti odgovor kroz aktivnosti premijera Plenkovića koji je očito shvatio HNB kao svoju instituciju gdje može politički uhljebljivati, što smo vidjeli sa situacijom oko Sandre Švaljek. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bismo zaključili raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Dobro, dobar dan svima. 9 i 31 minuta. Počnimo sa radom. Na redu je izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Ivan Lovrinović, Odbor za financije i državni proračun, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnik Tomislav Panenić, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Pregled amandmana dostavljen vam je svima elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je državni tajnik g. Zdravko Zrinušić, izvolite, u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedavajući HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. ... [[Govornik se ne čuje.]]
Da, imamo po tablici. Prvi je amandman Odbora za financije i državni proračun.
Amandman se prihvaća i usvajanje predloženog amandmana cjelovito se utvrđuje postupak predlaganja i donošenja, kako financijskog plana Državnog ureda za reviziju, tako i njegovih izmjena i dopuna.
Znači, dobro. Amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Drugi je amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
U odnosu na čl. 9. st. 3. amandman se ne prihvaća iz razloga koji se navodi u obrazloženju prvog amandmana poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića odnosno predmet i način obavljanja revizije HNB-a u obliku kako je sada navedeno u ovom konačnom prijedlogu zakona, usklađen je s mišljenjima Europske središnje banke o načinu obavljanja revizije središnjih banaka. U skladu s navedenim, primjerenost predloženog uređenja, potvrđeno je mišljenje Europske središnje banke od 26. listopada prošle godine, koje je dano na temelju čl. 127. st. 4. i čl. 282. st. 5 Ugovora o funkcioniranju EU te sukladno .../nerazumljivo/... čl. 2 st. 1 Odluke Vijeća 98/415 E.Z.
Želite i izjasniti se, g. Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo državni tajniče. Ne prihvaćamo vaše obrazloženje i tražimo glasanje.
Okej, glasat će se o amandmanu. Treći je, a djelomično ste odgovorili na ovo i na ovaj amandman, ali bih vas molio da se očituje o amandmanu g. Ivan Lovrinović o čl. 9 st. 3.
Dakle, predmet i način obavljanja revizije HNB-a u obliku kako je sada navedeno u ovom konačnom prijedlogu zakona, usklađen je s mišljenjima Europske središnje banke o načinu obavljanja revizije središnjih banaka. I kao što sam maloprije rekao, primjerenost predloženog uređenja potvrđeno je mišljenje Europske središnje banke od 26. listopada prošle godine, pod br. KON 218/45, a to mišljenje daje se na temelju čl. 127. st. 4. i 282. st. 5. Ugovora o funkcioniranju EU te sukladno .../nerazumljivo/... čl. 2 st. 1 Odluke Vijeća 98/415 E.Z.
Zastupnik Lovrinović nije ovdje, znači glasat ćemo o tom amandmanu. 4. je amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e na čl. 11.
Na čl. 11. Amandman se ne prihvaća. Ovim se konačnim prijedlogom zakona omogućuje provedba revizije HNB uz poštivanje pravnog okvira EU mjerodavno za poslovanje središnjih banaka, te ne dovodeći u pitanje čela institucionalne neovisnosti iz čl. 130. ugovora o funkcioniranju EU i čl. 7. statuta europskog sustava središnjih banaka vezano uz rad Europske središnje banke. Glede prijedloga da se revizija HNB obavlja jednom godišnje, prema konačnom prijedlogu zakona, učestalost provođenja razvije Državnog ureda za reviziju autonomno određuje na temelju svoje procjene rizika sam Ured za državnu reviziju u okviru svog godišnjeg programa i plana rada. Isto tako u čl. 19. stavku 1. konačnog prijedloga zakona, predviđeno je da Hrvatski sabor može uputiti zahtjev Državnom uredu za reviziju, za obavljanje bilo koje revizije pa tako i HNB.
Želite se očitovati? Gospodin Bunjac.
Hvala lijepo državni tajniče. U biti ova revizija koju vi kao predlažete je revizija samo na papiru, ona može biti, ne mora biti, a u biti sve se pokriva sa rekla EU, i to je dovoljno, da mi dakle, sve moramo slijepo prihvatiti bez ikakve praktičnosti i s toga razloga se mi ne slažemo s vašem mišljenjem i tražimo glasanje o ovome amandmanu. Hvala.
Hvala glasovanje. Hvala. 5 je amandman zastupnika gospodina Ivan Lovrinovića na članak 1. u stavku 2, izvolite.
Hvala amandman se ne prihvaća. Obzirom da je ovim konačnim prijedlogom zakona omogućena revizija HNB i to u okviru članka 11. konačnog prijedloga zakona. Slijedom toga, ovakvom je definicijom revizijom obuhvaćeno imate na financijsko poslovanje HNB, a što se predlaže u ovom amandmanu poštovanog zastupnika.
Nema gospodina Lovrinovića, znači glasovati će se. 6. amandmana Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e na članak 12. u stavku 2. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ovim se konačnim prijedlogom zakona uz reviziju financijskog izvještaja i cjelokupnog poslovanja, koje je prema važećem Zakonu o HNB obavljaju neovisni vanjski revizori, ovlast za provedbu revizije daje i Državnom uredu za reviziju. Sukladno čl. 61. Zakona o HNB neovisne vanjske revizore, odabire Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora, a njegovo je izvješće sastavni dio godišnjeg izvješća HNB. Vezano za prijedlog da se revizija HNB obavlja jednom godišnje, obrazloženje je istovjetno kao i na amandmane, koje smo i do sada davali u kontaktu plana i rada Državnog ureda za reviziju u kontekstu njihove vlastite procjene rizika i određivanje učestalosti. Isto tako kao što smo i spomenuli u članku 19. stavak 1. konačnog prijedloga zakona, Hrvatski sabor uvijek može uputiti zahtjev Državnog ureda za reviziju i za obavljanje revizije.
Želite obrazlagati gospodine Bunjac, izvolite.
Želim hvala. Znači ponavljam još jednom, mi uvodimo reviziju, koja nema nikakve ovlasti niti ima ikakve rokove, kada bi se ta revizija trebala provesti. Prema tome, cijela ova priča, o nekakvim izmjenama zakona, ustvari je bespredmetna i služi samo za formalno ispunjenje nekih zahtjeva, umirenje javnosti, ali ustvari sve ostaje onako kao što je bilo i prije. A to konkretno znači, da je HNB potpuno izvan dosega Hrvatske države, da to ustvari nije ni hrvatska ni narodna ni banka, nego je ustvari privatno vlasništvo ne znam koga, ali kako se čini, svakako ne hrvatskih državljana. Iz toga razloga ne prihvaćamo vaše obrazloženje i tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Glasovanje? Da. 7 amandman, gospodin Maras je tražio riječ, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja sam se javio da apeliram na vas, da ovu praksu prenesete predsjedniku Sabora, da prekinemo više sa ovim načinom obrazlaganja amandmana, dok ljudi nisu prisutni i ne glasaju o njemu. Znači u ovoj situaciji u kojoj smo se našli, svega nas je 15-tak, 20-tak u sabornici, ljudi će doći za sat i po vremena, masu njih niti neće znati o čemu glasaju, niti su čuli obrazloženja, kolega koji su predložili amandmane. Znači to do ovog saziva Sabora, se na taj način radilo nije. Znači, ja vas pozivam, da prenesete predsjedniku Sabora, da vrati normalnu parlamentarnu praksu, da ljudi mogu obrazložiti prilikom glasanja amandmane, koje su podnijeli kako bi se o njima moglo glasati. Ovo zbilja obezvrjeđuje rad parlamenta, ovo onemogućava kvalitetni rad parlamenta, odnosno, da ljudi glasuju na način na koji bi trebali glasati, kada čuju argumente. Ovo samo izgleda kao da je parlament tehnička stanica potpora, vladi, ministarstvu i samo se stišću gumbi. Ja vas molim gospodine potpredsjedniče [[Upadica Radin: Gospodine Maras, shvatio sam, ali morate mi reći, tražite pauzu, morate mi reći samo formu inače oko drugih stvari ovaj.]] Tražim da se primjeni zdravi razum. … [[Upadica Radin: Tražite pauzu?]] Ne ne, zdravi razum da se primjeni [[Upadica Radin: Ostati će u zapisniku, hvala lijepo.]] Ja vas molim prenesite predsjedniku Sabora [[Upadica Radin: Hoću, hvala lijepo, ostati će u zapisniku.]] slažete se i sami vjerojatno da to nije logično da ljudi glasuju da ne znaju o čemu glasaju.
Hvala lijepo, ali moram znati formu, razumijete jedino to [[Upadica Maras: Forma je uvedimo zdravi razum u hrvatski parlament. Hvala lijepo.]] Hvala, hvala vama. Jučer je to najavljeno, ja se mogu i privatno složiti sa vama, međutim, to je ušao u dnevni red kao takvu i sada mi odradimo dnevni red, ali biti će preneseno, na 7 samo stali, jel da? 7 zastupnik Ivan Lovrinović, također na članak 12. stavak 2, izvolite.
Hvala lijepo. Kao što je to iznijeto u obrazloženju odnosno, na 1. amandman poštovanog zastupnika, ponovno podsjećam na dana mišljenja Europske središnje banke. Prema njima, ako je poslovanje Nacionalne središnje banke, predmet kontrole Državnog ureda za reviziju ili sličnog dijela nadležnog za kontrolu korištenja javnih financija, opseg kontrole, uz ostalog treba biti jasno utvrđen pravnim okvirom, treba biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa, te u skladu sa načelom institucionalne neovisnosti, treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa. U tom smislu, sukladno ovog konačnog prijedloga zakona, revizije HNB, provodi se sukladno rekvizicijskih standardima međunarodne organizacije vrhovnih revizorskih institucija tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] i sa kodeksom profesionalne etike državnih revizora a kao i svaka druga revizija koja se provodi od strane Državnog ureda za reviziju. Što se tiče prijedloga da se revizija HNB-a obavlja jednom godišnje kao što sam već nekoliko puta danas spomenuo, naglašava se da Državni ured za reviziju autonomno određuje učestalost revizije na temelju svoje procjene rizika i u opsegu predviđenih godišnjeg programa i planova rada Državnog ureda za reviziju. Isto tako, sukladni članku 19. stavku 1. konačnog prijedloga zakona, Hrvatski sabor može uputiti Državnom uredu za reviziju za obavljanje revizije pa tako i HNB-a.
Hvala lijepa. g. Lovrinović, želite obrazlagati? Izvolite, da.
Naravno, g. potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, vi govorite u ime Vlade, nisam zadovoljan sa vašim objašnjenjem, o čemu se ovdje radi? Ovakav je ustvari plan da čuju građani. Vlada je proteklih mjeseci jedno 2 g. kako smo mi došli u Sabor, stranka Primijenimo Hrvatsku, stalno govorimo, pošaljite Državnu reviziju u HNB. Ne znamo što se tamo događa, ne znamo kakvo je pravo stanje stvari. Tamo su oni u proteklih godinu i pol dana ostvarili ukupan gubitak od 3 milijarde 800 kn, oni su dodatno zadužili Hrvatsku za 2 milijarde eura, to su veliki problemi. E onda ovako Vlada razmišlja naču sa premijerom Plenkovićem. Pa dajte da nas više ne kljucaju, ajmo mi napraviti Državnu reviziju da ode tamo ali u našoj režiji a to izgleda ovako. Pošaljimo ih tamo ali im tako suzimo opseg tamo poslova koje će raditi da to bude čisto jedna predstava da kad oni završe tamo posao a njihov posao znate dragi građani, koji će biti prema ovom prijedlogu zakona? Da mogu gledati koliko su potrošili potrošnog materijala, koliko ima zgrada, auta itd., i poslije se napiše izvještaj da su bili, da je sve uredu a ustvari mi ne znamo ništa. To je nastavak uobičajene politike koja se dosada vodi, da se znači, jedno radi, drugo misli, to je politika mazanja očiju i time se Državna revizija kao jedna od rijetkih profesionalnih institucija koja dobro posluje u Hrvatskoj, dobro radi, ona se detronizira. Ona se svodi naprosto na formalnost a sve se ovlasti daju komercijalnoj reviziji koju naručuje HNB, ona je plaća i onda možete zamisliti kakva je tu kontrola. Prema tome, vi se pozivate samo na Europsku središnju banku, Europskom komisijom, e zato nam u Hrvatskoj jest jer ste sve podredili interesima Bruxellesa.
Tražite glasovanje? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro. Amandman 8, Odbora za zakonodavstvo, također u članku 12.
Hvala, amandman se prihvaća jer je riječ o nomotehničkoj izmjeni.
Prihvaća. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 13., stavak 6.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga koji su navedeni u obrazloženju za amandman poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, dakle predmetni način obavljanja revizije HNB-a u obliku kako je sada navedeno u konačnom prijedloga zakona, usklađeno je s mišljenjem Europske središnje banke o načinu obavljanja revizije središnjih banaka. Podsjećam da se ta mišljenja daju na temelju ugovora o funkcioniranju EU-a pa u tom smislu je važno reći da nije samo da se mišljenje da li je radi mišljenja nego i obveza. Nadalje što se tiče postupanja nakon završetka revizije u samom tom mišljenju, točki 314. mišljenja Europske središnje banke, navedeno je uz ostalo da se odredbe prijedloga zakona u skladu sa načelom neovisnosti Središnje banke uključujući institucionalnu neovisnost, posebno postupak pri kojem guverner može dati svoje očitovanje na nacrte izvješća o obavljenoj reviziji uložiti prigovore na izvješće o obavljenoj reviziji i ne prihvatiti ih kao i da HNB ne bi trebala biti obvezna dostaviti plan za provedbu naloga odnosno preporuka.
Obrazloženje, g. Grmoja.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni državniče, MOST je politička opcija koja je dosljedno zagovarala ulazak Državne revizije u HNB. Toliko dosljedno da smo to tri puta predlagali, o tome se i glasovalo ovdje u Hrvatskom saboru ali smo prošli put imali situaciju da guverner Vujčić traži da ga se zaštiti od Državne revizije, on traži da se intervenira kako Državna revizija ne bi ušla u HNB. Ono što mene kao predstavnika jedne političke opcije veseli je da ono što mi zahtijevamo, što nametnemo u javnom diskursu, Vlada u konačnici krene na nekakav način provoditi ali uvijek se dogodi da to se ne ostvari u onom omjeru u kojem bismo mi to željeli. Vi ste napravili nešto kako biste zadovoljili dio javnosti, kako biste mogli reći da Državna revizija ulazi u HNB ali niste predvidjeli da HNB dostavlja Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga i preporuka na temelju znači izvješća Državnog ureda za reviziju. Zapravo niste napravili ništa jer HNB znači nije dužan napraviti, dostavljati plan provedbe naloga ili preporuka. Koja korist onda od ulaska Državne revizije u HNB? Mi ćemo i dalje ovdje u Hrvatskom saboru se ustrajno zalagati za stvarni ulazak Državne revizije u HNB. Žalosno što je taj naš prijedlog tada bio odbijen i od strane opozicije i vladajućih, mi ćemo i dalje ustrajati na transparentnosti koliko god se ova Vlada toj transparentnosti protivila.
Tražite glasovanje [[Upadica Grmoja: Tražim glasovanje.]] Dobro. Sada je na redu amandman br. 10, zastupnika Nikole Grmoje na članak 13. u stavku 6.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga koji su maloprije navedeni u obrazloženju za amandman poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića i kluba MOST-a nezavisnih lista.
G. Grmoja, izvolite, obrazloženje.
Dakle, svi ovi zahtjevi koji su išli u smjeru ulaska revizije u HNB bili su obrazloženi željom za transparentnošću poslovanja, trošenja javnih sredstava, vidjeli smo na što se sve trošio novac u HNB-u, a Vlada pod utjecajem guvernera Vujčića kojeg ste za vrijeme euforije oko Svjetskog nogometnog prvenstva nagradili novim mandatom je uvijek odgovarala da mi ne smijemo dirati u neovisnost HNB-a. Ovdje se ne radi o zahtjevima za utjecaj na promjenu monetarne politike, ovdje se radi o zahtjevima koji se tiču transparentnosti, trošenja javnih sredstava i vi ste vjerojatno pod utjecajem ovoga što ste napravili oko Agrokora, u čemu je guverner HNB-a bio jedan od ključnih aktera koji se čak i sastajao sa predstavnicima ovog Američkog fonda, znači, njega ste zaštitili i u ovom slučaju, nagradili ste ga novim mandatom i ne želite ništa napraviti po pitanju povećanja transparentnosti, znači, i činjenice da hrvatski građani, ali i mi kao saborski zastupnici želimo znati kako se troši javni novac.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala. Amandman br. 11 zastupnika Tomislava Panenića, na istom čl. 13. i istom st. 6.
Dakle, amandman se ne prihvaća iz istih razloga koje smo maloprije naveli u obrazloženju uz amandmane poštovanih zastupnika Lovrinovića, g. Grmoje i Kluba MOST-a nezavisnih lista.
Nema g. Panenića, glasovat će se o ovom amandmanu. Amandman 12., zastupnik Miro Bulj, također čl. 13., također st. 6.
Dakle, amandman se ne prihvaća iz istih razloga koje sam naveo maloprije.
Hvala. Hoćete g. Bulj vi sada obrazlagat amandman?
Vi navodite u čl. 13., pobijate u biti ulazak revizije, Urede državnih revizija u HNB jer kažete da HNB nije dužna dostaviti Uredu za reviziju Plan provedbe naloga ili preporuke, što znači da Državna revizija nema temeljem čega uć u HNB i provesti reviziju. Ovdje triba samo prominiti, znači da je HNB dužna Državnom uredu za reviziju dostaviti Plan provedbe naloga ili preporuka. Međutim, vi ste ovaj zakon piar rekli da uće Državna revizija, ali nema temeljem čega ući, nema temeljem čega napraviti reviziju i naravno da je ovo još jedan piar zakon i vi ovim zakonom u biti, ovim člankom, sve što je navedeno u ovome prijedlogu zakona, u ovim izmjenama, u Konačnom prijedlogu zakona u biti pobijate. Vi ovdje držite skale našem guverneru HNB-a koji je učinio od HNB-a, najmanje da je hrvatska, jedino je njegova, bila je i Todorićeva kada je davala mu ogromne mogućnosti garancije bez zadužnice, bez pokrića od 10 milijardi, ja sam digao i kaznenu prijavu, DORH, ima već dvije godine, DORH niti jedne riječi o tome. Prema tome, dosta je sljubljivanja oborite ribe sa vinima, dosta je traženje kuhara koji to znadu raditi, ogroman novac se troši, tko zna di u HNB-u imaju najveće plaće i ne vidim niti jedan razlog zbog čega Državna revizija ne bi ušla, a ovim zakonom, vi ste donijeli Zakon o ulasku državne revizije u HNB-u, a onemogućili ste Državnu reviziju da uđe u HNB jel nema osnove kad nema plana, naloga il provedbe.
Tražite glasovanje?
Tražim glasanje, al, žalosno je šta se ne glasa odma da vidimo zastupnike koji će podržati to. Hvala.
Tražite glasovanje? Da, nisam čuo, dobro. Amandman br. 13. Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e na čl. 13.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga koje smo maloprije rekli, a koji se odnose na čl. 13.
g. Bunjac.
Hvala lijepa državni tajniče. Šteta je da Državna revizija ne može ući u HNB zbog različitih razloga, a jedan od njih su svakako i te visoke plaće i primanja, različiti bonusi koji se isplaćuju. Evo, npr. zamjenik guvernera HNB-a ima imovinu vrijednu 40 milijuna kuna, ima dva privatna aviona, s obzirom na plaću ima, on bi trebao raditi jedno 160.g. da zaradi tih 40 milijuna kuna, ali da pri tom niti jede, niti se oblači, niti plaća režije, niti ima bilo kakve druge troškove. Znači, to su neka pitanja koja javnost zanimaju kako je moguće, dakle, da jedan državni službenik, jedan čovjek koji radi, dakle, ne radi u privatnom sektoru, nego u javnoj službi ima toliku ogromnu imovinu koja je nesukladna njegovoj plaći, a s druge strane isto tako njegov nadređeni, guverner Vujčić, on pak nema u imovinskoj kartici niti jednu jedinu kunu, znači, to je najveći siromah u RH, on je u biti na razini socijalnog slučaja i evo ja predlažem zastupnicima da skupimo neke milodare da odnesemo guverneru, kako ne bi jadan bio bez kruha i mlijeka, jer on evo jednostavno nema ništa čovjek, ne, a možda bi Državna revizija ipak otkrila kako je do toga došlo, pa bi se možda taj problem mogao riješiti i trajno. Ne prihvaćamo vaše obrazloženje i tražimo glasanje, hvala lijepo.
Glasovanje i sada 14. i posljednji amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, također na čl. 13.
Amandman se ne prihvaća, kao i razlog koji sam maloprije naveo koji se odnosi na čl. 13.
g. Ivan Lovrinović, želite obrazlagat?
Poštovani g. državni tajniče, prenosite poruke Vlade, Vlada se i u ovom prijedlogu ponaša, pokazuje da se ponaša sluganski, ona jednostavno kaže, to piše, naredila je Europska središnja banka, ni to nije točno, to piše u Ugovoru o pristupu RH EU, ni to nije točno, ali da vas sve pitam ovdje u HS, znate li tko je pregovarao i vodio ključna poglavlja iz ekonomije, 7 poglavlja od 35, vodili su Martina Dalić i Boris Vujčić, znači, to su isti ljudi koji već 20.g. žare i pale, vedre i oblače u RH što se tiče ekonomije. Vratimo se na ovaj prijedlog zakona koji štiti, on u stvari ne vodi ka transparentnosti rada HNB-a nego štiti prije svega guvernera i vodstvo, pojedine članove vodstva HNB-a za promašaje, gubitke, za vanjski dug koji su povećali itd. U ovom kontekstu ja sam tražio prije mjesec dana i dobio 34 potpisa zastupnika i tražio javno saslušanje ovdje u HS-u guvernera po ovim pitanjima, predsjednik Sabora je odbio, ja sam napisao prigovor Odboru za Ustav i poslovnik, međutim postavilo se pitanje zašto je HNB, ona se pozitivno diskriminira u odnosu na Ustavni sud, ministarstva itd. Tamo kad dođe državna revizija i da određene primjedbe, naloge za promjene, oni moraju tako postupiti, a ovdje je Vlada napisala da jedino HNB ne mora niti ne mora se obazrijeti na ovo što napiše Državni ured za reviziju. Da stranka promijeni .../nerazumljivo/... kada joj građani daju mandat da vodi državu mi ćemo odmah promijeniti Zakon o HNB-u, Zakon o državnoj reviziji, uvesti reda u lijepu našu Hrvatsku i pokazati da možemo raditi kako treba i maknuti političku korupciju, sluganstvo prema Bruxellesu.
... [[Govornik se ne razumije.]] tražiti glasovanje. Glasovanje. Prelazimo sada. Hvala lijepa g. državni tajniče.
Idemo sada na drugu točku, hvala vam, hvala vam i doviđenja. … [[Pljesak]] To je Konačni prijedlog Zakona o državnom uredu za reviziju, drugo čitanje, P.Z. br. 499. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Ivan Lovrinović, Odbor za financije i državni proračun, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnik Tomislav Panenić i Klub zastupnika Živog Zida i SNAGA-e. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, pa idemo redom, prvi je amandman Odbora za financije i državni proračun je prihvaćen, druga amandman Vlada ne prihvaća, to je amandman Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, pa trebamo glasovati, molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Treći amandman zastupnika Ivana Lovrinovića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Četvrti amandman Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Peti amandman zastupnika Ivana Lovrinovića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 6. Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7. zastupnika Ivana Lovrinovića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8 Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 9, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10 zastupnika Nikola Grmoje, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11 zastupnika Tomislava Panenića, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 12 zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 13 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 14 zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća pa molim glasovanje. Nije dobio potreban broj glasova. Javio se kolega Bulj za stanku, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. U ime kluba MOST-a tražim stanku zbog ovog Konačnog prijedloga Zakona o Državnom uredu za reviziju da se konzultiramo a ujedno da vam u ove 2 min kažem da se MOST već dugi, otkad smo god ovdje. tražili smo da Državna revizija u HNB. Čak je bilo ovdje i glasanje, nažalost, ni opozicija, većina opozicije ni pozicije nije to prihvatila i sadašnjim zakonom koji je PR zakon, HNB nije dužna dostavljati Državnom uredu za reviziju plan provedbe naloga i preporuke. Mi smo tražili i temeljem toga revizija nema na temelju čega u HNB-u provesti reviziju niti je obavezna provesti reviziju i ovo je jednostavno jedan PR potez Vlade koji kaže mi ćemo imati ured, Državna revizija će moći obaviti reviziju u HNB-u što je neistina, što je člankom 13. u biti poništene sve odredbe ovoga zakona o reviziji. Još jednom bi vas molio da dobro pogledate šta donosimo, donosimo zakon koji ne štiti opći interes, gdje HNB se ponaša kao nekakvo tijelo koje je iznad i Sabora i RH, mi tražimo ovdje da se samo poslovanje HNB-a utvrdi, znači revizija i njihovo poslovanje a znate kolike iznose plaće imaju, da im ne trebaju natječaji za zapošljavanje, da se guverner ponaša kako god želi, nameće svoju politiku unutar HNB-a po pitanju zapošljavanja. Pa jeste li vidjeli kolike su im plaće? tri puta veće nego Predsjednici Republike. Jeste li vidjeli njihove natječaje za kuhare koji moraju spajati obrt u ribu i vina? Znam da vi ovo ne smijete napraviti ali vjerujte mi da ne radite u interes javnom, da štitite guvernera koji je napravio loše stvari za RH i Narodna banka koja je napravila katastrofalno za RH.
Hvala. Stanka će biti odobrena, hvala. Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam. Tražim stanku od 10 min u ime kluba Živog zida i SNAGA-e sa slijedećim obrazloženjem. Evo pred nama je glasovanje o novom Zakonu o Državnom uredu za reviziju, zakon stavlja HNB izvan svih drugih dakle subjekata koje revizija provjerava. Do sada je čak bio bolji položaj što se tiče ulaska revizije u HNB nešto je sada. Jasno vam kaže g. Ivan Klešić u svojem odgovoru na moje zastupničko pitanje kako će se promijeniti status HNB-a. HNB će uzeti privatnog revizora koji će joj napisati najljepše izvješće na svijetu kao što su pisali tako revizori za Agrokor, kao što pišu za MOL, za rafineriju Sisak a ono što ostane, ostaci, ono što guverner Vujčić neće htjeti da bu radi privatne revizije, to će dati Državnoj reviziji. To vam piše ovdje posebno u zakonu. Dakle toliko je marginalizirana Državna revizija. U Ustavu odnosno zakonima piše središnje revizorsko tijelo. Kako onda je privatna revizija iznad toga? Dakle govorimo o degradaciji, o derogaciji toga tijela. Planiramo također poslati ovaj zakon ako se izglasa sada, na ocjenu ustavnosti jer što će nam Državna revizija ako ju na ovaj način ograničavamo? Druga stvar, o ulasku hrvatske revizije u narodnu banku nema govora jer revizija jasno piše u glavi 4. što će ona tamo provjeravati. Provjeravat će dakle nekretnine, pokretnine, opremu, brojat će tamo penkale, računala stanje zgrada, neće pitati gdje je zlato, neće pitati otkuda gubici od 2,5 milijarde kuna u bilanci, prema tome, ovo je zaštita, dodatna zaštita HNB-a, dodatno iščašenje te institucije i iz ove države, iz Ustava i ja bi mogao samo za kraj reći, ovaj zakon očito je pisala klika tamo u HNB-u koja nije ni hrvatska ni naroda a nije niti banka za što je i pisala i cijeli niz zakona sama sebi.
Zahvaljujem vam se. Kolega Sinčić, hvala vam. Stanka je odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo s radom u 11 i 27, hvala. STANKA U 11,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Za ovu točku sukladno čl. 252. Poslovnika HS-a, odnosno za donošenje ovog zakona potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Končani prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je 79 glasova za, 14 suzdržanih i 14 protiv te je na taj način donesen Zakon o Državnom uredu za reviziju.
I sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU 2018/302 Europskog parlamenta i vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenta te o izmjeni uredbi (EZ) 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 458; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja da ti dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, Nataša Mikuš Žigman. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine podpredsjedniče Sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite da vam u kratko predstavim prijedlog, Konačni prijedlog ovog Zakona, dakle, koji se odnosi na provedbu Uredbe 2018/302 od 28. veljače 2018. godine. Uredba se primjenjuje od 03. prosinca 2018. godine, a ona je donešena kako bi se spriječila diskriminacija potrošača i klijenata koja se odvija na temelju državljanstva, na temelju mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana, i to u prekograničnim transakcijama, znači u trgovini između, koje su, koja se odvija dakle na prostoru Europske unije. Zašto kažem klijenti uz potrošače? Zato što su i poduzeća, a posebno su to mikro poduzeća, često u sličnom položaju pri kupnji robe ili pri kupnji određenih usluga, kao i potrošači pojedinci. Stoga se dakle, sve njih, sve te skupine ovom Uredbom štiti od diskriminacije zbog prethodno navedenih razloga. Donošenjem ovog Zakona omogućuje se provedba predmetne Uredbe i u gore, u tu navedenu svrhu se osigurava dakle, samom, samim Konačnim prijedlogom Zakona, odnosno određuje nadležno tijelo i njegove zadaće, dakle, tijela koje je nadležno za provedbu ove Uredbe. To su Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta i Državni inspektorat u dijelu inspekcije. Zatim određuju se prekršajne odredbe za postupanje protivno Uredbi i isto tako se određuje tijelo koje je nadležno za pružanje praktične pomoći potrošačima u slučaju da dođe do spora između trgovca i potrošača, a to tijelo je Europski centar za potrošače koji također djeluje pri Ministarstvu gospodarstva. Donošenjem ovog predmetnog Zakona, Hrvatska dakle s jedne strane udovoljavam obvezama koje je preuzela ulaskom u Europsku uniju, no isto tako očekujemo da će to dovesti do povećanja e-trgovine između, dakle, Hrvatske i ostalih zemalja, a s druge strane ono što je naravno najbitnije, da će se potrošačima i trgovcima osigurati pravo i na veći izbor, i na veću sigurnost prilikom prekograničnih transakcija. Odbor za gospodarstvo i Odbor za zakonodavstvo su podržali Konačni prijedlog ovog Zakona, između prva dva, između prvog i ovog čitanja dakle, nije bilo izmjena na sam tekst Zakona odnosno bila je jedna sitna novotehnička izmjena, i slijedom svega navedenog, predlažemo da se podrži ovaj Konačni prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a, govoriti poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] , poštovane kolegice i kolege. Pred nama je danas Konačni prijedlog ovog Zakona kojim bi se trebala rješavati pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu Europske unije, kao što smo imali primjer ovdje čuti. Svrha ovog Zakona prije svega je korisna za sve države, a među njima posebice za Hrvatsku, jer se odnosi na one države koje su zbog svoje geografske lokacije ili mjesta boravišta to jest nastana poslovnog subjekta klijenta, pa čak i potrošača, bile ili mogle biti diskriminirane u odnosu na neke druge države, prije svega kad govorimo o online kupnji. Ovaj Zakon itekako pomaže zaštiti potrošača, a kao što smo imali primjer čuti, nadležno tijelo unutar Ministarstva se zove Europski potrošački centar i zaduženo je za pružanje praktične pomoći potrošačima u slučaju spora između potrošača i trgovca, ali isto tako podsjetiti ću i na nadležno tijelo u slučaju spora između klijenata i trgovaca, a to je znamo Državna nadležna tržišna inspekcija. Ovaj Zakon također sadržava i prekršajne odredbe, koje su u rasponu od 10,00 do 100.000,00 kuna, i naravno odnosi se na pravne osobe to jest trgovce, u slučaju da se ne pridržavaju Zakona što je također vrlo korisna mjera. I do sad je kao što sam govorila između dva čitanja kad je ovaj Zakon u pitanju, dakle, bilo moguće da prodaja robe odnosno pružanje neke usluge, ne bude jednako kvalitetno za Hrvatsku i za neke druge zemlje, prije svega ovdje govorimo o e-trgovini, odnosno online kupnji. Budući da se u Europskoj uniji stalno naglašava potreba i težnja ka jedinstvenom digitalnom tržištu, to znači da ovakve razlike ne bi smjele biti prisutne, odnosno ne bi trebale postojati između država članica, odnosno između potrošača unutar tih država članica. Zato je ovaj Zakon u sebi preuzeo ove Direktive o kojima smo govorili, između dva čitanja ih spominjali, i tim Direktivama odnosno ovim Zakonom će se to osigurati, a cilj koji se u konačnici želi postići unutar EU nije samo jedinstveno digitalno tržište o kojem govorimo i nije samo jedinstvena on line kupnja bez razlika u državama članica, nego jedinstveno digitalno tržište generalno kad govorimo o uslugama, servisima i svim informacijsko-komunikacijskim alatima, kako bi države članice međusobno bile ravnopravne u tom segmentu, a posebno potrošači koji će te usluge koristiti. I ovaj zakon ja vidim kao doprinos tome u tom segmentu, kao što je i korak naprijed u zaštiti potrošača, ali i poslovnih subjekata iz Hrvatske unutar tržišta EU odnosno kad trguju i posluju na tržištu EU. Zato Klub HDZ-a u potpunosti i podržava donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Bojan Glavašević. A oprostite nezavisnih zastupnika, oprostite meni su se malo pobrkale stvari. Samo izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, znate kako kažu tko radi taj i griješi, jel tako. Hvala. Dakle, ja bih ovo zaista držao vrlo, vrlo kratkim, mislim da ipak, dakle naš Klub će svakako, svakako podržati ovaj zakon, mislim da je ovo jedan odličan primjer pogotovo u vremenu u kojemu se nalazimo, vremenu prije Europskih izbora, a kako možemo pokazati građanima Hrvatske kako je zapravo EU dobra za građane. Kao što je rekla kolegica ovo je jedan od načina na koji se može postići jednakost među građanima različitih zemalja EU. Mislim da je između ostaloga nešto što bih kao mala zagrada, što mislim da je dobar argument svima onima koji su, slikovito ću se izraziti, ovoga koji su pobornici ove deregulacije i vjernici u to da je tržište nepogrešivo i da kao princip može upravljati svime i da ništa tu ne treba dodatno regulirati. Dakle, iz perspektive jedne male zemlje članice i njezinih građana ovo je definitivno, ovo je definitivno jedan način na koji je potrebno i nužno između ostaloga zapravo utjecati da naši građani u ovoj zajednici u kojoj se nalazimo, zajednici EU, da budemo, da budemo jednaki. Druga stvar koju također treba reći, iako možda ne djeluje tako na prvu, i ponovio bih dakle, smatram neke od ovih stvari treba tu i tamo reći neovisno o tome što ih možda govorimo pred praktički praznom sabornicom, što ih govorimo pred praktički za vrlo jedan uzak krug ljudi, al mislim da eto ako ništa drugo onda iz, da tako kažem didaktičkih razloga je potrebno reći, da su upravo ovakvi zakoni, danas u 21. stoljeću između ostaloga način postizanja odnosno redefiniranja suvereniteta. Dakle, ja mislim da je u vremenu u kojemu živimo jako teško uređivati digitalni eko sustav kad si malen i kad si sam. Korporacije velike internacionalne su veće od mnogih država od Hrvatske na moju veliku žalost, to nije osobito teško biti, veći, i upravo zato između ostaloga na ovaj način unutar EU dobivamo mogućnost da budemo ravnopravni i da budemo zapravo da se ujedinimo s drugima i da napravimo neku vrstu balansa tome. To je kao što sam rekao, to je stvarni suverenitet, u vremenu u kojemu živimo velikim dijelom u digitalnom prostoru fizičke granice nisu naravno nebitne i nikad neće biti nebitne ali zapravo su i te kako, i te kako je važno definirati što je to digitalna demokracija i kakva je njena mehanika i što u tom digitalnom eko sustavu znači suverenitet. A upravo je ovo kažem jedan od načina na koji zapravo možemo zaštiti naše građane. Ima i drugih primjera, jedan od njih je između ostaloga i ona i način na koji se uređuju autorska prava digitalna, ali smatram isto tako da je dosta bitno imati na umu jedan kaveart, dakle kada se bavimo ovakvim stvarima važno je razmišljati o mogućim posljedicama, vrlo je lako posegnuti za nekakvim relativno brzim rješenjima bez da promišljamo njihove posljedice i imali smo primjera baš kod te, kod ove Direktive kojom su se uređivala autorska prava digitalna, kako je to moglo zapravo postojale su ozbiljne, ozbiljne mogućnosti da to ne neki način uništi Internet kakav je bio, pogotovo u onome dijelu koji se tiče filtriranja sadržaja prije nego što je objavljen i u npr. u reguliranju slobode govora ili govora mržnje na internetu. Dakle, tu je, tu je ja imam potrebu ovdje reći da toga ovdje u ovom konkretnom primjeru nema. Mislim da je ovo jako dobro odrađeno i mislim da iako ima naravno prostora i za neke druge stvari, ovo nije savršeno rješenje, ali mislim da je jako dobro, ali kažem generalno za ubuduće ovakve stvari, mislim da svi moramo biti mnogo svjesniji i mnogo angažiraniji oko ovakvih rješenja i oko rješenja za pitanja koja se tiču digitalne demokracije i digitalnog eko sustava. Kao što sam rekao, naš klub zastupnika će ovo podržati, ovo je jako dobro i evo to je to. Hvala.
Hvala lijepa, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE sada će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo smatram potrebnim pročitati zakon koji je danas došao na red kaže ovako, Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2018/302 Europskog parlamenta i vijeća od 28. veljače 2018. u rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastanka klijenta, te o izmjeni Uredbi EZ nešto i Direktive neke još dalje itd. Što vam hoću reći? Nama dolaze u ovaj Visoki dom tone tih Direktiva iz EU i iz Brisela. Znači, one vam dolaze non stop i sve te Direktive se pretvaraju u zakone i onda ti svi zakoni se moraju provoditi odnosno moraju biti izglasani i zapravo, to je rekla gđa. Šuica, da čak 2/3 zakona koji se u HS izglasavaju dolaze iz Brisela i po mojem sudu golema većina tih Direktiva nama ne treba, jedna od tih Direktiva koju smo dobili iz EU je bila da moramo mijenjati Zakon o privatizaciji INA-e, koji će po mnogima zapravo olakšati Mađarima ovladavanje INA-om i slomiti utjecaj RH u nacionalnoj naftnoj kompaniji. Zašto smo morali izglasat taj narod, taj nalog, zakon, zašto? Ha, zato jer je EU to tražila od nas i danas dolaze nove Direktive. Međutim, bio je svojedobno jedan zakon koji je HS izglasao jednoglasno, koji je išao evidentno u korist hrvatskih građana, zakon se zvao Zakon o ništetnosti ugovora o kreditima sklopljenim sa neovlaštenim vjerovnicima van RH i tim zakonom su spriječene stotine deložacija i ovrha nad nekretninama. I sad što? Imate s jedne strane EU Direktive koje se moraju provodit, o kojima nitko ne može ovdje u Zagrebu raspravljat, koji mora ić po hitnom postupku i moraju se izglasat, a ako ne, onda idu kazne, sankcije itd. A s druge strane imate jedan zakon koji je došao od strane naroda, od strane građana, građani su htjeli taj zakon i građani su prosvjedovali, tražeći da se zaustave ovrhe koje su radile te RBA zadruge iz Austrije itd. I onda šta se događa? Onda taj zakon koji smo mi svi se ovdje usuglasili pada na Europskom sudu i kaže Europski sud, a ne, ne, ha ne možete vi radit zakone kakve hoćete, ne možete vi zaštitit nekretnine ljudi koje su strane kreditne institucije odlučile ovršiti, a ne, ne, to ne ide tako, čak i da nisu imale dozvolu HNB-a za rad, pa nema to velike veze. I što vam time hoću reć? Hoću vam reći da je RH danas u potpuno podređenom položaju, da je vlast otuđena od naroda, da mišljenje ne samo građana, nego ni sam samih nije bitno, znači, EU Direktive dolaze, one su obvezujuće, mi ih moramo provodit, htjeli, ne htjeli, ja glasam svaki put u pravilu protiv tih Direktiva, ali u suštini kad bi većina u HS odbila te Direktive, onda bi nas EU kažnjavala i sankcionirala na razne načine. A s druge strane, ako mi reflektirajući volju naroda i polazeći od pretpostavke da vlast pripada narodu i da narod izborom svojih predstavnika odlučuje o svojoj sudbini i mi kao GLAS i predstavnici naroda donesemo zakon koji štiti od stranih kreditnih institucija, koje su bez dozvole HNB-a u RH poslovale, e onda EU može nama srušit naš zakon i mi tu ne možemo ništa, kao ne, ne, pa vi morate to prihvatit i zapravo, ono što je RH postala, RH je od suvremene države postala kolonija zapadnog imperijalizma, kolonijalizma i zapadnog, ja bi rekao jednog bahatog odnosa i spram nas ponižavajućeg. RH je danas taoc otuđenih političkih elita kojima je dobrobit naših građana na drugom mjestu, a na prvom mjestu im je taj europski projekt. A zašto im je europski projekt na prvom mjestu? Zato, po mojem sudu, jer su pronašli mjesto za sebe u tim njihovim sinekurama, pronašli su mjesto za sebe u Europskoj komisiji, u Europskom parlamentu i u raznim institucijama EU i njima je EU super, a to kako je građanima koje će sutra ili danas ili prekosutra deložirati te RBA zadruge iz Austrije, ha, ha nitko tu ne razbija glavu o tom. Zašto? Jer gledaju sebe. Mi u Živom Zidu također se natječemo za mjesto u Europskom parlamentu, ali nama to nije cilj u smislu da mi tamo želimo ostat do sudnjeg dana, mi da možemo birat, mi bi se sutra maknuli od tamo, samo da RH više ne bude dio te tvorevine koja poput Frankenštajna jednostavno grabi i razvaljuje sve pred sobom, koja mrvi male države i narode i čiji je cilj u konačnici, to svi vi znate, projekt Federalne Europe, znači, cilj je nakon ukidanja granica, uspostave jedinstvene valute, jedinstvene vanjske politike, jedinstvene trgovinske politike itd. itd., u konačnici napravit od EU nešto slično SAD i da bi se to napravilo, nužno je razvalit nacionalne države i cijela ova agenda ilegalnih migracija koju EU forsira, znači, ove navale ilegalnih migranata i masovne ilegalne migracije u EU, sve je to podređeno rastakanju nacionalnih država, ne za dobro malih naroda ili bilo kojih drugih naroda, već samo isključivo zato da bi se moglo razorit nacionalne države, kako bi se moglo uspostavit Federalna Europa. To je bit cijele priče i sve europske Direktive koje idu za ujednačavanjem zakonske prakse odnosno da svi imamo iste zakone, su u službi te agende. Znači, ovaj zakon danas mi donosimo zato da bi u svim drugim zemljama članicama postojao identičan zakon, da bismo imali identično zakonodavstvo, pa razmislite zašto se to radi. Očito je da je cilj centralizacija sustava. Cilj je da se iz jednog centra moći donose odluke za sve, a ne da mi tu donosimo odluke kako bismo mi htjeli. I oni birači koji podržavaju političke stranke koje su za EU, za taj projekt, moraju biti svjesni da time rade protiv svoje države, oduzimaju njoj suverenost, lišavaju nas kao zastupnike prava na odlučivanje jer naše odluke moje rušiti tko god hoće tamo u Bruxellesu i što je najgore od svega, oduzimaju budućnost svojoj djeci. Oduzimaju priliku toj djeci da naša država bude ekonomski slobodno, što trenutno nije, ovo ekonomsko izrabljivanje koje Bruxelles i Washington putem tih zapadnih kreditora rade spram naše zemlje će se nastaviti sve do trenutka kada nećemo ostati bez ičega. Cilj je privatizirati u konačnici sve. Cilj je sve resurse koje naša zemlja ima, cilj je predati ih u ruke stranaca. Danas je prošao zakon o privatizaciji INA-e odnosno njegove izmjene koje idu u tom smjeru. Sve izmjene zakona ići će u tom smjeru. Ako, recimo, mi u Zagrebu nećemo htjeti privatizirati vodu i, recimo, poduzeće Vodovod i odvodnja privatizirati, sad dolaze nove EU direktive da Bruxelles može reći, ne, ne, kao nas ne zanima što vi hoćete ili nećete, vi ćete to, može poništiti odluku i lokalne samouprave. Znači, do sada je Bruxelles rušio odluke Sabora i nama u Saboru instalirao koje ćemo zakone donositi. A sada se to polako proteže i na jedinice lokalne samouprave i time se potpuno negira volja građana odnosno naroda koji živi u Hrvatskoj, kao i nas koji smo njihovi predstavnici. I htio bih za kraj dati primjer jednog čovjeka koji se predstavlja kao veliki prijatelj Bruxellesa, veliki europejac, a zapravo je veliki lažac i sad će pročitati. Evo, to je, to je ova poruka. To je bilo iz Nacionala uoči parlamentarnih izbora, kaže g. Plenković, MOL-u neću dopustiti zatvaranje rafinerije u Sisku. Evo, ovog tipa su vam i ostala njegova obećanja, žali Bože ljudi koji u njih vjeruju jer će bit razočarani. Molim te, hrvatski narode, otvori svoje oči. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnika Božica Makar.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Evo onim čime je kolega, moj prethodnik završio, ja ću započeti. Hrvatski narode otvori svoje oči i vidi da li ovaj zakon tebi šteti ili donosi dobro jer radi se o većoj zaštiti i naših potrošača. Bili smo svjedoci mnogih situacija kada smo pričali da nismo u ravnopravnom položaju kao ostali potrošači na području EU. I zato prenosimo te direktive iz EU u naše zakonodavstvo i postajemo dio ravnopravnog europskog tržišta, pa tako i tog digitalnog. I upravo ovim zakonom, rješavaju se pitanja izravne i neizravne diskriminacije na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenta uključujući neopravdano geografsko blokiranje u prekograničnim transakcijama između trgovaca i klijenata u vezi s prodajom robe i pružanjem usluga unutar EU. Tu su potrošači, da li kao privatne osobe da li kao klijenti, radi se o mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima, koji kupuju online i koji često imaju određene reklamacije, ali do sada nije bilo adekvatno riješena njihova zaštita, na koji način će se rješavati njihove pritužbe i reklamacije. U ovom zakonu u čl. 3 propisuje se da će Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta unutar kojeg je ustrojen Europski potrošački centar biti nadležno tijelo za pružanje praktične pomoći potrošačima u slučaju spora između potrošača i trgovaca koji se odnosi na diskriminirajuće postupanje trgovaca na temelju državljanstva ili mjesta boravišta. Neću ulaziti sad tu u detalje o tome kako je bilo teško prema IP adresi i sve ostalo, kako se to utvrđivalo i kako su nas tretirali kad smo dolazili iz Hrvatske kao kupci i kad smo bili stvarno u neravnopravnom položaju. Sada i mi kao mala država postajemo članicom uređenog europskog tržišta i to će sigurno doprinijeti većoj zaštiti naših potrošača i zato će klub HNS-a podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu u kojoj će raspravljati prvi poštovani zastupnik Tomislav Sokol.
Hvala g. potpredsjedniče, gđo. državna tajnice. Pa nisam se mislio javljati za pojedinačnu raspravu, ali tu je rečeno kroz neke rasprave klubova, pogotovo kolege Pernara, toliko netočnosti da ipak, jednostavno moram reagirati. Prvo, rasprava gdje je kolega govorio o direktivama, ovdje se radi o uredbi, pokazuje da kao i uvijek nije uopće pročitao zakon o kojem se radi i da uopće ne zna što je direktiva, što uredba itd. Znači, direktive su oni europski propisi koje nakon što budu izglasani na europskoj razini, u kojem glasanju sudjeluju i hrvatski zastupnici u EU parlamentu i predstavnici hrvatske Vlade u Vijeću ministara, država mora implementirati kroz svoje nacionalno zakonodavstvo. Uredbe pak, kao što je ovdje slučaj se ne implementiraju u cijelosti, one su izravno već primjenjive, nego samo je potrebno donijeti provedbeni propis u smislu koja tijela će biti nadležna, u kojem roku itd. Tako da, evo, kolega pokazuje da ne zna stvarno ni minimum minimuma činjenica o onome o čemu raspravljamo. Druga stvar, kaže kolega također je rečeno da se zakoni poput ovoga donose zato što ih ne nametnula EU. Pa ovaj se zakon ne donosi zato što ga je nametnula EU, što bi neke kolege znali da su pročitali materijal, nego se donose zbog toga što su dobri i donose pozitivne pomake za hrvatske građane. Znači konkretno ova uredba se tiče zaštite potrošača i to je dio kompletnog jednog zakonodavnog paketa zakonskog okvira koji na Europskoj razini se regulira zaštita potrošača. Sva postignuća vezana uz zaštitu potrošača, obveza znači objavljivanja znači porijekla robe, zadovoljavanja standarda, objave informacija, sprječavanje nezakonitih trgovačkih praksi su zapravo došle iz EU i sve je to postignuće pravne EU pa na kraju krajeva i cijela priča oko kredita koji su uzimani u švicarcima je također povezana sa pravom EU kao što je kolega Aleksić više puta ovdje rekao i upravo su ti europski standardi zaštite potrošača ono što je dovelo i do poboljšanja položaja dužnika u RH za koje se Živi zid deklaratorno bori ali vidimo da im zapravo uopće nije do toga, stalo do toga, nego im je stalo do toga da dobiju par poena u javnosti i da završe na televiziji kad naprave neki incident. Dakle, ova znači ovdje se radi o propisima koji su kvalitetni, propisima koji donose konkretne dobrobiti, dobrobit za hrvatske potrošače i na taj način zapravo možemo reći da se kroz to i štiti nacionalni interes jer ja mislim da je zaštita potrošača svih naših građana i te kako nacionalni interes. Dalje, spomenut također spomenut je zakon tzv. lex Škibola vezano uz kreditne zadruge. E sad ja bi tu rekao nekoliko stvari čisto radi javnosti, znači kolega Pernar i kolege iz Živog zida pokušavaju sada na neki način preuzeti taj zakon sebi, predstaviti javnosti kao da su oni na neki način zaslužni za zaštitu te kategorije dužnika, ali oni s tim nemaju veze. Ako govorimo o hrvatskim stankama u Hrvatskom saboru upravo je HDZ bio još dok je bio u oporbi ta stranka koja je pružala maksimalnu podršku i podržavala inicijative da se problem tih dužnika riješi. I to je ono što javnost treba znati. I na tragu toga je također donesen i taj zakon tzv. lex Škibola, znači upravo HDZ je bio ta stranka koja se založila za zaštitu te kategorije dužnika i to oni i te kako dobro, vjerujte mi jako dobro znaju. Uglavnom što se tiče samog zakona, znači taj konkretni zakon je temeljem postupka o prethodnom pitanju došao pred Sud EU i Sud EU je ocijenio da neki njegovi elementi nisu u skladu sa propisima o slobodi kretanja kapitala, to je što je legitimno. Međutim, činjenica je da unutar EU sloboda kretanja kapitala se može ograničit, ona nije apsolutna kao što nisu ni ostale slobode kretanja, ali takvo ograničenje mora biti opravdano nekom javnom interesu. I ja vjerujem da, da sa ne prevelikim izmjenama toga zakona i sa malo opravdanjem potkrijepljenim sa malo većim brojem statističkih podataka, poput broja dužnika o kojima se radi i radi čije zaštite je zakon i donesen i radi čega on predstavlja javni interes, će taj zakon u kasnijoj fazi moći biti dorađen i usklađen sa propisima EU. Međutim, to zahtjeva konkretne mjere i postupke, to zahtjeva poznavanje europskog prava i to zahtjeva jednostavno konkretan rad na dobrobiti hrvatskih građana, ne lupanje, ne busanje u prsa u saboru, ne prozivanje drugih da su izdajnici, nego vrlo konkretan rad znači rješavanje konkretnih problema koje hrvatski građani imaju, a evo ovdje govorimo o jednoj kategoriji, a to su dužnici koji su dobivali, koji su uzimali kredite od tih štedno kreditnih zadruga. Dakle, ova Vlada radi na tome, vladajuća većina su upravo te stranke odnosno HDZ ta stranka koja je dala i te kako velik doprinos da bi ih se zaštitilo i vjerujem da će nakon što se određene nejasnoće i poteškoće uklone taj zakon biti usklađen i sa pravom EU i da će ti građani biti zaštićeni. Također, spomenuto je, spomenuta je migracija. Znači ovdje se često koristi jedna zamjena teza da su migracije znači da su migracije nešto što EU promovira, tjera nas da uzimamo ilegalne migrante, kao i sve što govore kolege iz oporbe ili skoro sve što govore kolege iz oporbe to je također neistina. Ja ću samo napomenuti da je Hrvatska iz Europskih fondova za zaštitu vanjske granice povukla nekih milijardu kuna sredstava i od tih sredstava su zaposleni granični policajci, njih preko 6.500, opremljeni su na pravi način, kupljeni su helikopteri itd., itd. Znači upravo smo zahvaljujući sredstvima EU dobili mogućnost da štitimo naše vanjske granice od ilegalnih migracija, naša granica a tako i vanjske granice EU. I upravo jedan od uvjeta za ulazak u Schengen koji je opredjeljenje ove Vlade, taj da Hrvatska bude u stanju na efikasan način štiti svoju vanjsku granicu, znači prema BiH, Srbiji itd. Znači upravo sve suprotno od onoga što se ovoj Vladi imputira i što se imputira HDZ-u i što se imputira na kraju krajeva i samoj EU. Znači upravo te zaštite vanjske granice na toj razini ne bi bilo da nije bilo europskih sredstava, da nije zajedničke europske politike itd. Na kraju krajeva kad pogledamo oko toga …/nerazumljivo/… imamo napade i s druge strane. Neki nas, neki pak napadaju Vladu i to smo vidjeli tamo negdje prije Božića kako preefikasno štiti granice RH i to upravo, i takvi napadi upravo dolaze iz nekih krugova bliskih oporbi. Pa bi se onda isto tako trebali dogovori, želi li Vlada pustiti ilegalne migrante kršiti zakone ili želi štiti vanjsku granicu na efikasan i adekvatan način. Također, spomenuta je voda to je još jedna laž i dezinformacija kojih nažalost često slušamo u saboru od strane oporbe pogotovo od kolega iz Živog zida. Znači opskrba vode nigdje u EU nije privatizirana, EU to uopće ne zahtjeva, to nije niti u njenoj ingerenciji na kraju krajeva i nigdje se to uopće niti u jednom europskom pravom aktu ne spominje. Znači vi nemate nikakvu obvezu privatizirati uopće javne službe, međutim ako ih, ako imate javnu službu morate omogućiti tržišno natjecanje. Znači ne možete imati, znači ne možete imati na nekom sektoru državnu firmu koja i dati joj povlastice u odnosu na privatne firme, samo to. Ali nigdje se ne zahtjeva privatizacija na način na koji se to imputira, a pogotovo ne onih resursa kojima se štiti, koji predstavljaju javni interes kao što su to voda, hrana, poljoprivredno zemljište itd. Tako da smo, tako da je to nešto što mislim da stvarno javnost treba znati. Zaključno, ovaj zakon je kvalitetan, on ide za implementacijom propisa za zaštitu potrošača što je hrvatske građane od izuzetno praktičnog značaja, što im je izuzetno bitno. Pokazuje se još jednom kako je i ta EU i te kako dobra za sve dijelove hrvatskog društva, kako građani od nje imaju konkretne koristi i kako ova Vlada vladajuća većina ih na kraju krajeva HDZ radi konkretne poteze na njihovoj zaštiti a demagogiju, lažne informacije, objede manipulacije, cirkuse koje rade kolege iz oporbe, njima služe na čast, ja vjerujem da će i to građani već na europskim izborima prepoznat, hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ovo je prije svega kvalitetan zakon, kao što sam rekla u ime Kluba HDZ-a koji ima osim implementacije Uredbi i svrhu i zaštitu potrošača i antidiskriminatoran je vezano za područje nastana i potrošača i klijenata. Kolege koji bi htjeli da RH izađe iz EU nisu svjesni zapravo toga na koji način bi to se reflektiralo, vidimo i na primjeru Velike Britanije i takve nepromišljenosti u politici su skupo stajale one države koje su dopustile da ih nekoliko manipulatora izmanipulira i RH ne bi smjela proći tako, mi to ne bismo smjeli dopustiti s obzirom da benefiti koje nosi članstvo u EU su brojni i HDZ, pa i pok. predsjednik Tuđman su se silno zalagali da RH postane sudionik i dionik europskih procesa, članica EU [[Upadica: Hvala]] , Nato pakta i svih ostalih asocijacija.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala lijepa, pa tako je, upravo je utemeljitelj čovjek koji je bio na čelu utemeljenja hrvatske države, predsjednik Tuđman istaknuo ulazak u EU kao jedan od strateških ciljeva, što je, mislim, treba naglasiti kada neki koji se pozivaju na nacionalne interese, govore kako je ta EU tamnica naroda itd. Ali što se tiče konkretnog zakona, znači, zabranjuje se diskriminacije, omogućava se sloboda kretanja Roma, pa nije li to pozitivno? Znači, ako mičemo prepreke tog tipa, znači, da će na tržištu ostati oni koji su najkvalitetniji i koji mogu bit, koji mogu konkurirati cijenom, a upravo je to ona korist koju potrošači imaju, znači, bolja cijena, niža cijena i bolja kvaliteta. Naravno, to ne znači da treba potpuno sve deregulirati, potrebno je, znači, osigurati određene standarde koje EU propisuje, kako bi se zaštitio javni interes, javno zdravlje itd., ali za sve to postoje pravni instrumenti unutar prava EU, ali njih treba poznavat, a ne govorit napamet kao kolege s druge strane Sabornice.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ante Babića:
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Sokol, da ne treba se iščuđavati možda na raspravama, kolega iz, uvaženi kolega iz oporbe, ali svakako uvijek treba u prilici kad se to može demantirati zapravo te neistine i netočne navode. Istina je da implementacija i propisa služi u zaštitu hrvatskih potrošača, ali ste u raspravi spomenuli migracije, pa ću vas podsjetiti, krajem 2014. i 2015.g. kroz RH prošlo je oko 667 000 izbjeglica i samo pukom srećom nismo postali hot spot tada u EU. U međuvremenu od EU, posebice kroz 2018.g. dobili smo niz sredstava vezano za 6500 hrvatskih policajaca, njihovu opremu za financiranje ljudskih potencijala, edukaciju, kao i sve ono što je potrebno za očuvanje i sigurnost [[Upadica: Hvala]] granice i zaštitu hrvatskih građana.
Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala kolega Babić, pa jako mi je drago da ste podsjetili hrvatsku javnost upravo na to. Znači, u vrijeme SDP-ove Vlade mi smo imali jedno, ja ću reći otvoreno, kršenje zakona, znači, propuštanje ilegalnih migranata preko granice, ja bih rekao migranata, ne izbjeglica jer mi tad uopće nismo znali tko su ti ljudi, znači, njih se puštalo bez registriranja, bez legitimacije, bez ičega i tu je doista mogao ući svatko, znači, tako je postupala SDP-ova Vlada, sreću smo imali, splet okolnosti da se nismo pretvorili u hot spot, ali ta opasnost i dalje postoji, migracije nisu nestale, migracije jesu sada manje, ali ta, ta mogućnost da se one povećaju uvijek postoji i zato, zato je upravo bitno reći da ova Vlada, HDZ-ova Vlada, Vlada naše većine, poštuje hrvatske zakone, poštuje europske propise, štiti vanjsku granicu, upravo suprotno od onoga za što ju se u javnosti optužuje i to javnost treba znati.
I zadnje replike, poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Sokol, dakle, ja se slažem s većinom onoga što ste vi rekli. Također vaše je pravo da vi na neki način hvalite političku opciju kojoj pripadate i rješenja koja nudite i s vama se slažem da ovaj zakonsko rješenje ide protiv diskriminacije, pa tako i hrvatskih građana. Evo, jedan primjer je, Europski sud je prošli sud odlučio u slučaju Eugena Bogatija, rumunjskog državljanina i ta je presuda će biti na korist svim našim državljanima koji su na radu u stranim zemljama neovisno jesu li njihova djeca s njima ili nisu, da imaju pravo na dječji dodatak. Slično u ovom slučaju i ovaj zakon ide. Ono što me je zasmetalo, zašto sam se javio za repliku, vi govorite kolega s ove strane, kolega iz oporbe, znate, mi u oporbi imamo različita razmišljanja, različita mišljenja i nije točno baš da svi pričamo gluposti i s tim u vezi ja se evo, imamo različita mišljenja vezano za ovo što ste vi spomenuli, da neke, neke bi usluge javne trebalo privatizirati upravo zbog monopola koje imaju pojedina [[Upadica: Hvala]] sad lokalna poduzeća.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala lijepa. Pa kolega, ispričavam se, evo, nisam vas u tom trenutku primijetio, nije puno ostalo zastupnika s te strane, pa evo, ovim putem se evo, ispričavam što sam krivo vidio, ali drago mi je da, da imamo i u oporbi ipak zastupnika koji malo ozbiljnije pristupaju temi, koji ne koriste ovu dvoranu za bombastične izjave kako bi dobili malo medijskog prostora, nego koji ulaze u tematiku i drago mi je da pratite presude suda EU, on je od izuzetnog značaja, nekad su odluke možda protiv države, nekad su korist, ali one su utemeljene na pravu, kao što je recimo bio slučaj primjerice Pula parking vezano uz ovrhe, javne bilježnike itd. i to je nešto što je dobro, znači, da je sud nepristran, da sud presuđuje po pravu, a ako postoje neke presude s kojima nismo zadovoljni, treba vidjeti kako možemo iskoristiti pravne okvire da se s njima uskladimo i da postignemo onaj cilj koji smo i htjeli, hvala.
Hvala lijepo. Čime zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Idemo dalje. Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2018/302 EU parlamenta i Vijeća od 28.02.2018. od rješavanju pitanja neopravdanog geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbi EZ 2006/2004 i EU 2017/2394 Direktive 2009/22/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 458. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 106 za i 5 suzdržanih donesen navedeni zakon.
Prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Godišnje izvješće o državnim potporama za 2017.g. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem čl. 17. Zakona o državnim potporama. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predsjednik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće, da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine pod predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Dakle u skladu s odredbama Zakona o državnim potporama, na temelju podataka iz Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti svake godine Ministarstvo financija izrađuje godišnje izvješće o državnim potporama koje pak Vlada RH upućuje Hrvatskome saboru. Poja državne, inače pojam državne potpore u našem zakonodavstvo preuzet je iz EU zakonodavstva, a u osnovi državna potpora predstavlja stvarni i potencijalni rashod ili umanjeni prihod države dodijeljeno davatelja državne potpore u bilo kojem obliku koji narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja. Godišnja izvješća o državnim potporama od koje je prvo objavljeno još 2003. godine sadržavaju podatke o državnim potporama i potporama male vrijednosti dodijeljenima u RH od strane davatelja na središnjoj, regionalnoj i lokalnoj razini. U samom izvješću državne potpore i potpore male vrijednosti prikazuju se po pojedinim kategorijama, po instrumentima i po ostalim vrstama podataka. Također valja podsjetiti da Europska komisija u svojem godišnjem izvješću o potporama objavljuje podatke o dodijeljenim državnim potporama za države članice EU. Kao što je spomenuto Godišnje izvješće o državnim potporama za 2017. godinu izrađeno je na temelju podataka iz Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti na način da davatelj državnih potpora i potpora male vrijednosti svoje prijedloge programa državne potpore odnosno pojedinačne potpore te podatke o dodijeljenim državnim potporama dostavljaju Ministarstvu financija putem internetske aplikacije Registra državnih potpora i potpora male vrijednosti, a koji je operativan od 1. siječnja 2017. godine. Ovogodišnje Izvješće o državnim potporama sadrži analitički prikaz dodijeljenih državnih potpora za samu 2017. godinu i također tu su i revidirani podaci o dodijeljenim potporama za 2015. i 2016. godinu. U samo izvješće uključeni su i podaci o dodijeljenim potporama u poljoprivredi i ribarstvu, naime iako sam Zakon o državnim potporama ne uključuje te potpore u poljoprivredi i ribarstvu, a u cilju sagledavanja cjelovite slike o državnim potporama u samo izvješće uključene su i potpore u poljoprivredi i ribarstvu obzirom da iste sudjeluju sa čak 42% ukupno dodijeljenih državnih potpora u 2017. godini. Temeljni podaci s Godišnjeg izvješća o državnim potporama su slijedeći, dakle same državne potpore i potpore male vrijednosti mogu se dodjeljivati putem različitog oblika instrumenata kao što su subvencije, neposredne subvencije kamata, porezna izuzeća, udjeli u vlasničkom kapitalu, financijski transferi, izdana i aktivirana odnosno protestirana jamstva i ostalo. Za takve tzv. potpore male vrijednosti odnosno deminimus potpore vrijede posebna pravila dodijele i iste se ne smatraju državnim potporama obzirom da zbog samog ograničavajuće iznosa od 200.000 EUR-a ne utječu na trgovinu između RH i članica EU. Za napomenut je da potpore male vrijednosti u 2017. su dodijeljene u iznosu od 979,9 miliona kuna što je više za 39,7% u odnosu na 2016. godinu. Što se tiče ukupnih potpora tijekom '17. godine u RH dodijeljeno je 12,39 milijardi kuna potpora što je povećanje za 974,9 miliona kuna u odnosu na 2016. godinu ili 8,5%, a u odnosu na 2015. to je povećanje za 2,51 milijardu kuna ili 25,5%. Isto tako u 2017. godini udio dodijeljenih potpora u odnosu na BDP iznosio je 3,39%. Udio potpora u rashodima države iznosio je 9,92%, a potpore po zaposlenom iznosile su 8.807,46 kuna, a u odnosu na broj stanovnika iznosile su 2.950,91 kunu. Potpore u smislu sektora industrije i usluga iznosile su 7,18 milijardi kuna ili 50% od ukupno dodijeljenih potpora s udjelom BDP-a od 1,97% iste su više za 11,1% ili 715,8 miliona kuna u odnosu na '16. godinu, a u odnosu na '15. godinu čak za 2 milijarde, 2,18 milijarde kuna ili 43,8%. Što se tiče potpora sektoru poljoprivrede ribarstva iznosile su 5,2 milijarde kuna odnosno spomenutih 42% od ukupno dodijeljenih potpora s udjelom BDP-a od 1,42%, više su za 5,2% ili 259,1 milion kuna u odnosu na 2016. te 6,7 ili 328,5 miliona kuna u odnosu na 2015. godinu. U samoj strukturi potpora sektora industrije i usluga u '17. od dodijeljenih 7,18 milijardi kuna, sektorske potpore čine 34,3% potpora s iznosom od 2,46 milijardi kuna dok su tzv. horizontalne potpore uključujuće regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini iznosile 4,71 milijardu kuna s udjelom od 65,7%. Glede same sektorske potpore i horizontalne potpore one se dalje u ovome izvješću koje je pred vama analitički raščlanjuju u smislu sektorske potpore se prikazuju kroz 6 različitih sektorskih područja od javnog radija, od televizijskog emitiranja, sektor prometa, sektor brodogradnje, poštanske usluge, sektor turizma te sanacije i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama, a same horizontalne potpore se prikazuju kroz horizontalne potpore u užem smislu, regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini. Još je zgodno samo isto napomenuti što podrazumijeva se pod horizontalnim potporama u užem smislu tu spadaju potpore za istraživanje, razvoj, inovacije, za zaštitu okoliša i očuvanje energetike, za male i srednje poduzetnike, za usavršavanje, zapošljavanje, kulturu te za razvoj široko pojasnih mreža, pa onda unutar te strukture možemo reći da potpore malim i srednjim poduzetnicima su dodijeljene od 946,2 miliona, kulturi 447,1 milion kuna, za istraživanje i razvoj inovacije 348 miliona, za zaštitu okoliša 262,9 miliona kuna te za zapošljavanje 174 miliona kuna. Iz samoga izvješća je razvidno kako se struktura dodijeljenih državnih potpora počela mijenjati to je konačno i počelo još u, ove dakle 2017. godine i to u većem dijelu. Dodjela navedenih potpora usmjerena prema horizontalnim potporama koje se inače nazivaju tzv. dobre potpore, pri čemu se istovremeno smanjuje intenzitet davanje sektorskih potpora što je poželjan trend koji se treba nastavit i u narednim razdobljima. To je jedan od važnih ciljeva gospodarske politike koji treba pozitivno djelovati na gospodarstvo, te smanjiti narušavanje tržišnoga natjecanja. S obzirom na navedeno, i dalje je potrebno voditi računa o samim smjernicama politike državnih potpora u RH koje naglašavaju upravo te horizontalne ciljeve koji su najviše i naglašeni u postupku pod nazivom „modernizacija državnih potpora“, koji je pokrenut od strane Europske komisije još 2012.g., što u stvari i jest intencija gospodarske politike. U skladu s time svaki davatelj državnih potpora treba poštivati ekonomska i tržišna načela u provedbi ekonomskih politika, od pravilne dodijele državnih potpora preko praćenja njihovoga korištenja, te na kraju i ostvarivanja postavljenih ciljeva odnosno jačanje gospodarstva RH. Samo korištenje registra državnih potpora i potpora male vrijednosti omogućava bolje praćenje učinkovitosti dodijele državnih potpora, te potpora male vrijednosti od strane svih davatelja, što je posebno važno u cilju ostvarenja bolje fiskalne konsolidacije i transparentnosti. Slijedom svega navedenog, Vlada predlaže HS usvajanje ovoga Godišnjeg izvješća. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, više je pitanja, nego replika. Naime, pokušao sam pronać podatke, a nisam ih uspio, bilo je, znate što mi nedostaje u ovom izvješću? Bilo bi zanimljivo da vidimo kakva je struktura potpora prema teritorijalnom ustroju, dakle, po pojedinim županijama, koliki je iznos potpora jer to bi nam moglo dati neke značajnije podatke vezano uz one županije koje su gospodarski nerazvijene, dakle, u odnosu na prosjek RH ili u odnosu na one koje su razvijene, moja pretpostavka je to, ne mogu drugačije nego pretpostavit, da one županije koje su razvijenije da imaju veći iznos potpora u odnosu na one županije koje su manje razvijene što je prirodno u skladu sa proračunima, ne samo lokalnim, ali onda i državnih jer oni sami poduzetnici iz tih siromašnijih županija nemaju dovoljno onih vlastitih sredstava da bi privukli ili da bi dobili potporu. Ako imate takvih podataka, možda da nam kratko prokomentirate, hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
E hvala lijepo poštovani g. zastupniče na postavljenom pitanju, sama analitika nije dana u izvještajima ma da se i razvidno na str. 6. daje podatak o regionalnim potporama, ti podaci se, naravno i mogu i trebaju i predlažem da to i učinimo u slijedećem izvještaju, raščlaniti i po regijama u smislu županijskog ustroja. Možda je ovo izvješće na ovaj način napravljeno iz razloga što dobar dio regionalnih potpora otpada na poljoprivredu, a ono će biti, pretpostavljam, u Slavoniji i Baranji, dok neke druge potpore koje su svojstvene primjerice brodogradnji će biti negdje na moru, pa je možda ta usporedivost nespretna na taj način gledati, ali u svakom slučaju osobno podržavam takav prijedlog je da uđe u analitički i u buduća izvješća, hvala.
Hvala. Želi li izvjestiteljice Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, pred nama je Izvješće o državnim potporama koje je, kao što vidite, vrlo iscrpno, detaljno, vrlo kvalitetno pripremljeno i Klub HDZ-a će podržati ovakvo izvješće. Kao što je već i državni tajnik napomenuo, sama metodologija i samo izvješće 15-to po redu, međutim, Ministarstvo financija zapravo izrađuje ovakav tip tek od 2017. s obzirom da je Ministarstvo financija sublimiralo i objedinilo zapravo sva ta izvješća u jedno izvješće kojim se onda i prema EU i prema članicama prikazuje metodološki jedinstveno, do sada je to radila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Ono što je jako važno da u 2017.g. kad pratimo slijed i kod samih državnih potpora kod definicije, vidimo da su i u 2017. zapravo ukupne potpore povećane za nekih 975 milijuna kuna i to je, dakle, preko 12,3 milijarde kuna koje su dodijeljene u RH tijekom 2017. Kada pogledate to, a možete vidjeti iz izvješća koje prikazuje da se ono zapravo povećava kroz ovo razdoblje od 2015. do 2017., pa od nepunih 10 milijardi ono je sada već na 12,4 milijarde kuna, što može govoriti i o tome da je to dobro, ali i možda da i nije dobro u nekim segmentima, pogotovo kada pogledamo strukturu samih potpora. U udjelu državnih potpora u BDP-u vidimo isto tako da se taj postotak povećava i on je sada na nivou 3,39% Kada pogledamo to u odnosu na samog, znači, potporu po stanovniku, onda vidimo da se i ona i nominalno i relativno povećavaju, pa su one veće za 232,00 kune odnosno iznose 2.950,91 kuna, što je 8,5% više nego u odnosu na 2016.g. Isto tako u rashodima države, tako se i iznos potpora povećava i one iznose preko 9,92%, dok je u 2015. to bilo svega 8,33%. Ono na što možemo pojedinačno iščitati zapravo sve potpore koje su davane i samo strukturu potpora, ono što je vrlo interesantno popratiti, a to je, to su kako horizontalne, tako i sektorske potpore, ja bi tu kao eto, specifičnost našeg razdoblja i vremena u kojem živimo, a za koje zapravo imamo sada itekako i veliku odgovornost ali i posljedicu koja to vuče. Kada se pogledaju sektorske potpore od 2015.-2017. moglo bi se pogledati i razdoblje prije toga. Pa kada pogledate koliko nominalno je udio recimo brodogradnje ili radiotelevizijsko emitiranje i prometa, onda ćete vidjeti da je brodogradnja u ovom prethodnom razdoblju uzimala veliki udio. Međutim, veliki udio je svakako i dalje, ali konstantan radio televizijsko emitiranje, što ima opet posljedicu drugu, dakle, dostupnost medijima. Brodogradnja opada, u 2016. odnosno, 2017. međutim, kada pogledate u samoj strukturi, onda je to ovo što se događa sada, a to je da te potpore zapravo nam se sada reflektiraju prvo kroz izdana jamstva koja su bila u tom razdoblju jako visoka. Pa evo, na samoj stranici 49 se vidi, da su jamstva bila u 2015. preko milijardu. Ona su padala do ovoga razdoblja, međutim, imamo posebno iskazano izdano jamstvo za Uljanik, brodogradilište, koje je bilo preko 3,6 milijardi kuna i to je dakle, u 2015. bilo ukupno 4,6 milijardi što je 55% svih izdanih jamstva bilo je u sektoru brodogradnje. Dakle, sada kada vidimo što se događa u tom sektoru, vidimo kako je vrlo zanimljivo zapravo usporediti sve ono što se je događalo tijekom ovog razdoblja i kako su pojedini sektori koristili, odnosno, na koji način je bilo stimulirano pojedini segment, bilo da se radi o ovome ili o nekome drugome. Isto tako važno je da potpore za sanaciju restrukturiranja npr. sa ovim odmakom vremena na jedan način znatno padaju, međutim, sve su to zapravo posljedice koje nam i dalje oduzimaju prilično i energije i financijskih sredstava u krajnjoj liniji da bi se određeni tijekovi u samoj privredi događali puno kvalitetnije i da bi zapravo tržišni mehanizam bio što bolji. Kao što je rečeno, sama industrija i usluge su činile u 2017. 58% potpore ili 7 cijelih skoro 2 milijarde kuna, dok su u samoj, sama potpora sektora poljoprivrede i ribarstva iznosila 42% ili preko 5 milijardi kuna, što onda, 5,2 milijardi kuna, što govori onda i o našoj opredijeljenosti u odnosu na samu našu strukturu industrijske i poljoprivredne proizvodnje. Mislim da je na ovaj način iz samog izvješća razvidno, kako se struktura dodijeljenih državnih potpora time počele i mijenjati i to je kao što je spomenuto da se je krenulo prema horizontalnim potporama, a to su te tzv. dobre potpore, koje istovremeno smanjuju intenzitet davanja sektorskih, a to je u svakom slučaju poželjan trend i na taj način, zapravo treba vrlo oprezno i vrlo kvalitetno upravljati samim potporama, što nas obvezuju i u odnosu na samu definiciju potpora, dakle, da se ne naruši tržišni mehanizam. I upravo na ovaj način, smatramo da će sa ovako kvalitetnom analizom i evidencijom da se onda može kvalitetno i pravovremeno reagirati i usmjeravati potpore tamo gdje zaista trebaju i da se može itekako kvalitetno voditi ekonomska politika, a isto tako razvijati kako industrija tako i poljoprivreda. Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, pred nama je Izvješće o državnim potporama koje je, kao što vidite, vrlo iscrpno, detaljno, vrlo kvalitetno pripremljeno i Klub HDZ-a će podržati ovakvo izvješće. Kao što je već i državni tajnik napomenuo, sama metodologija i samo izvješće 15-to po redu, međutim, Ministarstvo financija zapravo izrađuje ovakav tip tek od 2017. s obzirom da je Ministarstvo financija sublimiralo i objedinilo zapravo sva ta izvješća u jedno izvješće kojim se onda i prema EU i prema članicama prikazuje metodološki jedinstveno, do sada je to radila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Ono što je jako važno da u 2017.g. kad pratimo slijed i kod samih državnih potpora kod definicije, vidimo da su i u 2017. zapravo ukupne potpore povećane za nekih 975 milijuna kuna i to je, dakle, preko 12,3 milijarde kuna koje su dodijeljene u RH tijekom 2017. Kada pogledate to, a možete vidjeti iz izvješća koje prikazuje da se ono zapravo povećava kroz ovo razdoblje od 2015. do 2017., pa od nepunih 10 milijardi ono je sada već na 12,4 milijarde kuna, što može govoriti i o tome da je to dobro, ali i možda da i nije dobro u nekim segmentima, pogotovo kada pogledamo strukturu samih potpora. U udjelu državnih potpora u BDP-u vidimo isto tako da se taj postotak povećava i on je sada na nivou 3,39% Kada pogledamo to u odnosu na samog, znači, potporu po stanovniku, onda vidimo da se i ona i nominalno i relativno povećavaju, pa su one veće za 232,00 kune odnosno iznose 2.950,91 kuna, što je 8,5% više nego u odnosu na 2016.g. Isto tako u rashodima države, tako se i iznos potpora povećava i one iznose preko 9,92%, dok je u 2015. to bilo svega 8,33%. Ono na što možemo pojedinačno iščitati zapravo sve potpore koje su davane i samo strukturu potpora, ono što je vrlo interesantno popratiti, a to je, to su kako horizontalne, tako i sektorske potpore, ja bi tu kao eto, specifičnost našeg razdoblja i vremena u kojem živimo, a za koje zapravo imamo sada itekako i veliku odgovornost ali i posljedicu koja to vuče. Kada se pogledaju sektorske potpore od 2015.-2017. moglo bi se pogledati i razdoblje prije toga. Pa kada pogledate koliko nominalno je udio recimo brodogradnje ili radiotelevizijsko emitiranje i prometa, onda ćete vidjeti da je brodogradnja u ovom prethodnom razdoblju uzimala veliki udio. Međutim, veliki udio je svakako i dalje, ali konstantan radio televizijsko emitiranje, što ima opet posljedicu drugu, dakle, dostupnost medijima. Brodogradnja opada, u 2016. odnosno, 2017. međutim, kada pogledate u samoj strukturi, onda je to ovo što se događa sada, a to je da te potpore zapravo nam se sada reflektiraju prvo kroz izdana jamstva koja su bila u tom razdoblju jako visoka. Pa evo, na samoj stranici 49 se vidi, da su jamstva bila u 2015. preko milijardu. Ona su padala do ovoga razdoblja, međutim, imamo posebno iskazano izdano jamstvo za Uljanik, brodogradilište, koje je bilo preko 3,6 milijardi kuna i to je dakle, u 2015. bilo ukupno 4,6 milijardi što je 55% svih izdanih jamstva bilo je u sektoru brodogradnje. Dakle, sada kada vidimo što se događa u tom sektoru, vidimo kako je vrlo zanimljivo zapravo usporediti sve ono što se je događalo tijekom ovog razdoblja i kako su pojedini sektori koristili, odnosno, na koji način je bilo stimulirano pojedini segment, bilo da se radi o ovome ili o nekome drugome. Isto tako važno je da potpore za sanaciju restrukturiranja npr. sa ovim odmakom vremena na jedan način znatno padaju, međutim, sve su to zapravo posljedice koje nam i dalje oduzimaju prilično i energije i financijskih sredstava u krajnjoj liniji da bi se određeni tijekovi u samoj privredi događali puno kvalitetnije i da bi zapravo tržišni mehanizam bio što bolji. Kao što je rečeno, sama industrija i usluge su činile u 2017. 58% potpore ili 7 cijelih skoro 2 milijarde kuna, dok su u samoj, sama potpora sektora poljoprivrede i ribarstva iznosila 42% ili preko 5 milijardi kuna, što onda, 5,2 milijardi kuna, što govori onda i o našoj opredijeljenosti u odnosu na samu našu strukturu industrijske i poljoprivredne proizvodnje. Mislim da je na ovaj način iz samog izvješća razvidno, kako se struktura dodijeljenih državnih potpora time počele i mijenjati i to je kao što je spomenuto da se je krenulo prema horizontalnim potporama, a to su te tzv. dobre potpore, koje istovremeno smanjuju intenzitet davanja sektorskih, a to je u svakom slučaju poželjan trend i na taj način, zapravo treba vrlo oprezno i vrlo kvalitetno upravljati samim potporama, što nas obvezuju i u odnosu na samu definiciju potpora, dakle, da se ne naruši tržišni mehanizam. I upravo na ovaj način, smatramo da će sa ovako kvalitetnom analizom i evidencijom da se onda može kvalitetno i pravovremeno reagirati i usmjeravati potpore tamo gdje zaista trebaju i da se može itekako kvalitetno voditi ekonomska politika, a isto tako razvijati kako industrija tako i poljoprivreda. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege evo nastaviti ću u kratkoj raspravi izreći ću ono što mislim da je bitno, a što je na temelju ovog današnjeg izvješća koje imamo pred sobom i na temelju onoga što je jučer objavila FINA u som redovitom izvještavanju bitno proanalizirati. Zbog toga sam i državnog tajnika u replici pitao ima li ovih podataka i drago mi je državni tajniče da ćete u budućnosti i te podatke, jer bi nam mogli biti jako korisni. Naime, da ukratko ponovimo 12 milijardi 393 milijuna i 800 tisuća kuna ukupno potpora u RH, prema izvješću to znači po zaposlenom 8 tisuća 807 kuna i 46 lipa ili po stanovniku 2 tisuće 950 kuna 91 lipa. To nisu male brojke, pazite, to nije zanemarivo i recimo samo kada bi dio ovih potpora uzeli po stanovniku, onda bi mogli omogućiti da doista je zdravstvo u RH potpuno besplatno, milim na ovaj kako se zove, doprinos je li, zdravstveni doprinos da bude, 70 kuna, one koje građani plaćaju, dopunsko osiguranje. Da, doprinosa, da, doprinos ne bi baš toliko bilo ali, dakle po stanovniku to je 2950,91. U sektor poljoprivrede odlazi 5 milijardi 206 milijuna i 900 tisuća kuna. Šta je sad kod sektora poljoprivrede zanimljivo? Najveći dio 72,7% su subvencije dok su kapitalna ulaganja 15,3% i porezne olakšice 12%. Od ovih 5 milijardi i 200 milijuna kuna 314 milijuna kuna odlazi na sektor ribarstva. Sektor industrije i usluga 7 milijardi 186 milijuna i 900 tisuća, od toga su sektorske potpore 2 milijarde i 467 milijuna i 500 tisuća a horizontalne potpore u koje su uključene regionalne, lokalne potpore 4 milijarde 719 milijuna i 400 tisuća kuna i čine 65,7% ovih industrijskih potpora. I onda dolazimo do horizontalnih potpora u užem smislu a to su 2 milijarde 178 milijuna i 200 tisuća kuna. I dobro je državni tajnik naglasio da je trend povećanja horizontalnih potpora, tzv. dobrih potpora jer smisao potpora jest da potiču gospodarstvo, da razvijaju gospodarstvo i da naši gospodarski subjekti onda budu konkurentni i da se poveća broj zaposlenih. Naime, prema podacima FINA-e koje je jučer FINA objavila u RH imamo oko milijun i 200 tisuća zaposlenih. Ali kad pogledamo strukturu tih zaposlenih, možemo vidjeti sljedeće. Ako pogledamo po županijama onda 5 top županija, tako su oni naveli, top županija s najvećim udjelom zaposlenih kod poduzetnika, dakle u tzv. realnom sektoru na prvom mjestu je Međimurska županija sa iznosom 85,5%, drugo mjesto je Zagrebačka županija s iznosom 82,5%, na trećem mjestu je Varaždinska županija s iznosom od 82,2%, četvrta je Istarska 81,1% i peta je Krapinsko zagorska 77,5%. Dalje onda ide Primorsko goranska isto 77,5%, sljedeća je Koprivničko-križevačka 76,4 itd.. Međutim ako promatramo županije u kojima je najveći udio zaposlenih kod proračunskih korisnika, onda možemo sljedeću sliku vidjeti. Najlošije po tom pitanju stoji županija Ličko-senjska koja ima 45% zaposlenih u ajmo tako reći u državnom sektoru, znači u javnom sektoru. I sad pazite zanimljiv podatak, grad Zagreb je na drugom mjestu sa 36,6%. Pazite grad Zagreb. Treća je Šibensko-kninska sa 33,7%, četvrta je Sisačko-moslavačka 31,4, peta je Vukovarsko-srijemska 30,3%, dalje na 6.-om mjestu je onda Požeško-slavonska, 7. mjesto Virovitičko-podravska, 8. mjesto Osječko-baranjska i 9. Bjelovarsko-bilogorska i još jedna Slavonska, na 10.-om mjestu Brodsko-posavska. I zašto sam sad ovo pročitao, ove podatke FINA-e, ajmo se vratiti natrag na potpore, vratimo se na one potpore u poljoprivredi i 72 zarez, 72% tih potpora koje su u poljoprivredi odlaze na subvencije. Očigledno je da glavni cilj koji želimo postići potporama a to je razvoj gospodarstva nismo uspjeli baš postići. Ne govorimo sad tu o sektorskim potporama koje su spominjane i koje nisu baš dale rezultate, kao što vidimo u ovom slučaju brodogradnje ili slučaju Hrvatskih željeznice. Pa i slučaj HRT-a je mnogi kritiziraju je li to doista javna televizija. Ali vratimo se na ove industrijske grane, prije svega brodogradnja i željeznice, dakle sektorski nismo uspjeli, u poljoprivredi nismo uspjeli. Ako vidimo po strukturi zaposlenih u slavonskim županijama onda nam doista ostaju kao treći i najbolji način razvoja gospodarstva su upravo ove horizontalne. I ovo izvješće pokazuje da se u tom smjeru ima pomaka. I nadamo se u budućnosti da će te potpore sve više zauzimati prostor, da će mala i srednja poduzeća dolaziti lakše do potpora, da će ih moći koristiti, da će moći na taj način razvijati i biti konkurentna i da će moći zapošljavati ljude. Jer zašto ljudi odlaze iz zemlje? Zato što nemaju posla. To je pod a) a pod b) zato što nisu konkurentna poduzeća pa je posla sve manje. Dakle ono što bi trebalo iz ovoga izvješća zaključiti da potpore same po sebi neće razviti gospodarstvo ali kontrolom potpora i pravilnim rasporedom potpora možemo učiniti puno više. Što se tiče samog izvješća, ono je dobro i podržati ćemo ga. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nastavka pozdravimo na galeriji učenice i učenike Klasične gimnazije. [[Pljesak]] Posebno sam jako pljeskao zato jer sam ja bivši klasičar. Sada ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom. Poštovani zastupnik Iva Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa baš lijepo što su nam klasičari došli pa onda ova sabornica izgleda malo ovako punije. Kolegice i kolege. Poštovani državni tajniče. Ja ću reći iskreno, ne demagoški nego ljudski, da sam razočaran sa, koliko nas danas u sabornici ima. A reći ću i zašto. Zato što govorimo o 12 milijardi 400 milijuna kuna novaca poreznih obveznika, govorimo o 3,39% BDP-a ili govorimo o 9,92% ukupne rashodovne strane proračuna. I pogledajte koliko nas ima. Danas je prilika da svatko tko ima afiniteta prema poljoprivredi, prema prometu, prema određenim gospodarskim granama bila da progovori u što se troše novci iz državnog proračuna. I da li su te potpore postigle rezultat. Gledajte mi smo proteklih nekoliko mjeseci malo malo poobasuti velikim dušebrigom za Uljanik. Danas je bila prilika da se upravo o potporama u brodogradnji progovori, jel državni tajnik je rekao da ovo nije samo izvješće za 2017.g., nego su ovo revidirana izvješća za 2015. i 2016., dakle, konačno utvrđeno činjenično stanje i za 2015. i 2016. i to je tako i mijenjat se neće. Sad gledajte kolegice i kolege, 2015. na čelu hrvatske države i odgovornost za hrvatsku državu za korištenje proračunskih novaca imala je jedna druga politička opcija koja danas pokazuje jednu strahovito dušebrižje, veliku brigu za Istru i Kvarner, veliku brigu za 3. Maj i Uljanik, svaki dan suze rone. Ja bi sad rado da su oni tu, pa da rone suze nad ovih milijardama koje su dane potporu brodogradilištu, a ta brodogradilišta su nažalost, danas na koljenima. I možda priča o potporama u brodogradilištu, pa na određen način i potporama u poljoprivredi, pa i potporama HŽ-u nas možda upućuje na nešto drugo, ako dajemo novce bez kontrole i ako ne kontroliramo koji je efekat tih potpora i zato je dobro da se struktura potpore mijenja, da te potpore koje su namijenjene određenim gospodarskim granama nestaju, a sve više i više prostora zauzimaju horizontalne potpore. Međutim, ono što želim danas reći, posebno istaknuti je i ova priča oko brodogradilišta Uljanik i kad pogledate kolegice i kolege na str. 49 ovog izvješća lijepo piše da je u 2015. za jamstvo brodogradilišta, zapravo država je dala jamstava brodogradilištu Uljanik 3 milijarde i 611 milijuna, u 2016. milijardu i 348. Međutim, vrlo interesantno je u tekstualnom dijelu vidjeti zašto se ta jamstva daju, to su jamstva za novogradnju i u principu vi pomažete brodogradilištu da dobije kredit, da taj brod naprave, sutra kad prime određene avanse za taj brod ili konačan obračun, u principu ona jamstva koja ste vi dali se prebiju i država tu nema praktički, ako je brod napravljen, plaćeno sve, nemate nikakvih troškova. Međutim, nama sad sva ova jamstva dolaze na naplatu u kompletnom iznosu, sad se postavlja pitanje il je netko lagao kad je tražio jamstvo ili netko nije obraćao pažnju kad je davao jamstvo, jer, ako se ne varam, državni proračun prošle godine umjesto da bude u pozitivi, on je u laganom minusu isključivo zbog toga što je protestirano negdje oko 2 milijarde i 800 jamstava i za 2014. i 2015.g. I ovdje još jedanput zbog zapisnika i zbog hrvatske javnosti želim reći nešto drugo, od 2010. do 2014. u RH nisu izdavana jamstva brodogradnji. Zašto? Zato što je hrvatska Vlada u programu pregovara i ulaska u EU preuzela skoro 9 milijardi obaveza prema jamstvima od brodogradilišta, najmanje obeštećenja, one njihove imovine koja se nalazi na pomorskom dobru i plus toga su u sklopu programa restrukturiranja hrvatske brodogradnje koju je odobrila Europska komisija preuzeli da će slijedećih četiri, pet godina iz proračuna izdvajati po nekakvih 600, 700 milijuna kuna, kao pomoć u restrukturiranju te brodogradnje. Dakle, hrvatska država je ispunila sve do zadnje lipe i onda se netko sjetio da bi 2014. opet trebalo počet davat jamstvo, a taj netko danas najviše plače i kuka nad Uljanikom. Dakle, u 2014. i 2015. izdano preko 4 milijarde jamstava koje će, što prošle, što ove godine, doći u naplatu i bit će direktni trošak državnog proračuna. E, vidite, bilo bi lijepo da mi danas kolege iz IDS-a i kolege iz SDP-a da mi danas malo raspravljamo o tome. Gdje su ti novci? Ili recimo, u sklopu ovog programa restrukturiranja 3. Maj je dobio 500 milijuna iz državnog proračuna i onda tih 500 milijuna posudi Uljaniku i onda na kraju zraka nema ni Uljanik, niti 3. Maj., a samo da se držimo Zakona o proračunu, a sad ću povući paralelu prema ovom zakonu o kojem smo raspravljali prije sat vremena, to je Zakon o državnoj reviziji, ne mora se uvijek sve u zakonu pisati jednome, a u Zakonu o državnom proračunu veli se da svatko tko dobije, a nije proračunski korisnik, tko dobije novce iz državnog proračuna, dužan je na kraju godine ministarstvu koje mu je dodijelilo te novce, a to znači automatski Ministarstvu financija, dostaviti izvješće o utrošenim sredstvima. Da je 3. Maj to napravio, onda bi Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo financija vidjelo da ti novci nisu utrošeni kako treba, nego da su dati kao pozajmica Uljaniku, na što 3. Maj nije imao nikakvo pravo jer je dobio novce za svoje poslovanje, a taj 3. Maj je vrlo, jedan vrlo interesantan način postao dio Uljanik grupe. Netko se tamo 2012. hvalio da je restrukturirao hrvatsku brodogradnji i onda dva dana prije ulaska RH u EU, 3. Maj nije bio riješen i Vlada SDP-a, IDS-a i drugih koji su bili u koaliciji donose odluku o pripajanju 3. Maja Uljaniku, to vam je ta štorija o ovih 500 milijuna. I bilo bi dobro da mi danas raspravljamo o tih 5 milijardi kuna jer tih 5 milijardi kuna, 2 i 800 smo već dali, a 2 i 200 ćemo dati u narednim godinama iz državnog proračuna. Također kad pogledate potpore za poljoprivredu, one su od nekakvih 3 milijarde i 600, 700 u 2015. narasle na 5 milijardi i 200 milijuna u 2017.g., a s druge strane kad gledate izvješća, kad čujete razgovor o poljoprivredi, onda čujete o jednom kaotičnom stanju. Ti novci su završili kod nekoga, potpore se daju, u poljoprivredi sa jednim i jedinstvenim ciljem da država vam pomaže da vaš proizvod bude jeftiniji i da se može lakše plasirat na tržište i da može konkurirati proizvodima iz EU. To je smisao te potpore ništa drugo, potpora ne služi za preživljavanje, potporu ne treba davat onome ko svoju robu ne plasira na tržište, jer on proizvodi za sebe. Dakle, potpora službi tome. Mi dajemo dakle iz državnog proračuna novac od svih od svih nas jer vi kad pogledate potpore ukupno po glavi stanovnika, dakle kad pogledate po broju građana RH na godišnjoj razini iznose 2.950 kuna, znači svaki građanin Hrvatske u tih 2.950 i onda ide oko 40% i potpora u poljoprivredi. E sad kolegice i kolege svima nama pitanje, da li smo zadovoljni sa stanjem u poljoprivredi, nismo, a da li je 5 milijardi puno za hrvatski proračun, je. I kad raspravljamo o potporama onda bi trebali raspravljat na takav način. Svako od nas je vezan na određeno područje, svako od nas je vezan na gospodarsku granu, da li profesionalno, da li sentimentalno, ali nije bitno svako može govorit, da vidimo o čemu se događa. Dakle, Hrvatska brodogradnja je od osamostaljenja Hrvatske države progutala negdje oko 35 milijardi kuna, danas je na koljenima. Nažalost željeznice se neću stići dotaknuti, ali za neku drugu raspravu i željeznice svake godine kad pogledate u prilog uz prijedlog državnog proračuna ili prilog o izvršenju državnog proračuna ćete vidjeti koliko jamstava je dato Hrvatskim željeznicama i koliko je jamstava protestirano, a isto tako nemojte zaboravit kolegice i kolege da smo 20 lipa uzeli Hrvatskim autocestama i dali ih ovoga Hrvatskim željeznicama, to je na godišnjoj razini negdje oko 500 miliona kuna i to je na određen način potpora jer država je onih 20 lipa, to su praktički trošarine dala ili preusmjerila prema HŽ-u. Dakle, jedna vrlo, vrlo interesantna tema nažalost vrlo, vrlo prazna sabornica i nažalost očigledno strah kad [[Upadica: Hvala.]] se treba raspravljati s argumentima i brojkama onda mnogi nemaju hrabrosti biti tu. Hvala lijepa.
Hvala, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatsko sabora, uvaženi kolega Šuker dakle s vama se potpuno slažem kad govorimo o potporama onda govorimo o vrlo izdašnim iznosima i o nečemu što treba kontrolirati. Meni se čini da je sustav kontrole kod nas zakazao evo poljoprivreda, ja sam neki dan malo ću to slikovito reći, neki dan sam bio u jednom vinogradu jedva sam živu glavu izvukao, trebao sam imat mačetu da se izvučem van. Pazite za takve stvari ljudi dobivaju poticaje, niko ne kontrolira niko ih ovoga niko ne ide vidjeti za što novac odlazi. Što se tiče brodogradnje ista stvar, mi smo imali uprave koje su godinama tamo sjedile, na kraju sad više te uprave nitko ni ne spominje, ko ih je tamo postavio, kako je ona tamo bila, šta je radila, da je silni novac propadao, da su jednostavno oni su vukli kako to zovu keš lovu, pa su ovaj druge brodove su ugovarali, pa su s tim novcem pokrivali prijašnje troškove i to skroz vukli i zbog toga je na kraju došlo to sve na naplatu. Uglavnom neodgovorno se odnosilo prema novcu koji je novac svih poreznih obveznika.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Gledajte kolega Žagar ja se sjećam jedne situacije bio sam tad još ministar zbog programa restrukturiranja nismo smjeli dati jamstava brodogradilištima, ako to nije došlo zeleno svjetlo iz Bruxellesa i bila je jedna nezgodna situacija s 3. majem i sada, možete vi mislit iako su svi znali da županije i grad ne mogu dati ovoga jamstvo grad Rijeka i Primorsko-goranska županija su na svojim predstavničkim tijelima donesle odluke o jamstvima i sad tu u saboru se traže stanke ovo, ono. Ja reko OK, nema problema, samo neka banke temeljem tih jamstava odobre kredit i ja nemam ništa protiv toga, ako mogu zadovoljit zakon. To je jedno politikanstvo neodgovorno ponašanje. To je ista sad priča oko Uljanika, dakle mi što se tiče brodogradnje konačno trebamo pogledati istini u oči, bez obzira kom se to sviđalo i kom se ne sviđalo. 35 milijardi je za Hrvatsku strašno puno samo od godine kad je napravljen tzv. program restrukturiranja za ulazak u EU i kad dodate ovih 5 milijardi vam je skoro 15, 16 milijardi kuna.
Hvala, slijedeća je replika poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega Šuker, zanimljivo je evo u samom zaključku kada se pogleda, spomenuli ste baš poljoprivredu, kada se pogleda u strukturi da je 72,7% su subvencije, svega je 15,3% su kroz kapitalna ulaganja i 12% putem poreznih olakšica, što dakle govori da bi poljoprivreda trebala puno bolje stajati i puno bolje kotirati u odnosu na sadašnje stanje.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da, ja se slažem s vama zato sam posebno istaknuo ovih 5 milijardi 200 poljoprivrede, posebno sam rekao koliko smo od 2004. do praktički 2017. dali novaca i sad kad se svi okrenemo i kad pogledamo u kakvoj nam je situaciji poljoprivreda onda se svako postavi pa dobro di su ti novci. Jer svake godine nije bilo godine da nije bilo bar 600, 700 miliona kuna u državnom proračunu za kapitalne investicije, plus ove subvencije i potpore koje su bili. I sad si uzmite 15 godina u prosjeku 4 milijarde kuna pa si izračunajte kolko je to novaca, ništa više. Ali kažem ovo je prilika da mi u saboru raspravimo o ovome, zašto, zato što su ove potpore sublimat na desetine pa čak možemo reći i na stotine zakona o kojima mi raspravljamo u saboru pa kad donosimo zakone onda se razbacujemo sve ovako, međutim kad gledamo ova izvješća kad gledamo [[Upadica: Hvala.]] izvješća o izvršenju proračuna onda to nije tako.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava treba je biti poštovanog zastupnika Lovrinovića, nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeća je trebala biti pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo o ovoj točci kad se steknu uvjeti.
Godišnje izvješće o državnim potporama za 2017. g. podnositelj akta je vlada RH rasprava je zaključena sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se godišnje izvješće o državnim potporama za 2017. g. molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za, 8 suzdržanih i 6 protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Današnja prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe protiv trgovanja ljudskim organima, drugo čitanje, P.Z. br. 569 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 207. a Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika, propisano je da se zakoni kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori, donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Kristijan Turkalj, državni Turkalj u Ministarstvu pravosuđa, izvolite.