Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti otvaram 51. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koje redovno prate rad našega Doma, predstavnici medija. Također na sjednicu su pozvani i predstavnici Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije čiji je Izvještaj o radu na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali poslanici: Božo Ljubić, Milorad Živković, Nermin Purić, Danijela Martinović i Salko Sokolović. Kašnjenje na ovu sjednicu najavila je poslanica Milica Marković. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 31 poslanik u ovom trenutku, konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama i dopunama dnevnog reda ove sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red je dodata: Tačka 3. – Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komiri Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-33/13, od 19.07.2013. godine. U okviru prethodnih pitanja podsjećam da je Kolegij Doma kao komisija postigao saglasnost o Prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić povodom rasprave o Izvještaju o radu Vijeća ministara BiH za 2012. godinu, koji glasi: Predstavnički dom traži od Vijeća ministara BiH da posveti više pažnje pri izradi godišnjih izvještaja o radu Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 80. stav 2. Poslovnika Dom se obavještava o postignutoj saglasnosti. Izvještaj komisije Kolegija ste dobili. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu o predloženom dnevnom redu se prijavio poslanik Asim Sarajlić, izvolite. 2
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo, kolegice, kolege, cjenjeni gosti, samo ovdje još jedna napomena kod prisutnih poslanika ovoj sjednici, Salko Sokolović nije prisutan sjednici zbog zdravstvenog stanja, on je trenutno u bolnici, biće raspoređen danas u kliniku za srce, ali njegovo stanje je dobro i on vas sve pozdravlja.
Ja sam rekao da su opravdani razlozi odsustva, uredu.
Ja, ali evo da naglasim da je imao zdravstvenih problema. Dakle, mi ispred Kluba SDA ovdje podnosimo zahtjev za novu tačku dnevnog reda, pošto vidim da ste sami predsjedavajući bez kolega danas, Vi odredite koja bi to eventualno tačka dnevnog reda bila ukoliko je podrži ovaj Dom. Na osnovu člana 29. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Klub poslanika SDA u Predstavničkom domu Vijeću ministara BiH, aha pardon, na osnovu člana 29. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Klub poslanika SDA u Predstavničkom domu predleže sledeći zaključak – O formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupaka Državne agencije za istragu i zaštitu, u zagradi (SIPA), u slučaju privođenja i zadržavanja poslanika u Predstavničkom domu Šemsudina Mehmedovića. Ukoliko ova tačka dobije podršku ovog Doma, zadatak Istražne komisije bi bio da imajući u vidu odredbe važećih zakona, kao i sve okolnosti vezane za privođenje i zadržavanje poslanika u Predstavničkom domu Šemsudina Mehmedovića od strane SIPA-e dana 19.07.2013. godine utvrdi da li je bilo nezakonitog i za ovakve slučajeve atipičnog postupanja Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA i njenog direktora Gorana Zubca. Istražna komisija je dužna da postupa u skladu s Poslovnikom Predstavničkog doma, te je ovlaštena da od institucija BiH traži podatke potrebne za rad, a institucije BiH su obavezne da u skladu sa zakonom traže podatke bez odgađanja dostave. Sekretarijat Parlamentarne skupštine BiH pružaće administrativnu podršku za potrebe i rad ove Istražne komisije. Istražna komisija bi postupala hitno i svoj izvještaj će, bi dostavila Predstavničkom dom Parlamentarne skupštine BiH. Mi predlažemo da svaki klub poslanika u Predstavničkom domu predloži po jednog člana u sastav ove komisije. Oni bi između sebe birali predsjedavajućeg, prvog i drugog zamjenika. Ovaj zaključak bi stupio na snagu danom objavljivanja u „Službenom glasniku BiH“ pod uslovom da se ovaj Dom pozitivno izjasni. Dakle, mi tražimo da ovo bude posebna tačka dnevnog reda. Hvala.
Ja ću Vas samo zamoliti da što prije stručne službe i meni i ostalim kolegama poslanicima dostave u pisanoj formi, onako kako to Poslovnik nalaže. 3 Da li se još neko javlja za raspravu o dnevnom redu današnje sjednice? Ako nema više prijavljenih o dnevnom redu, zaključujem raspravu o dnevnom redu. Ja ne bih davao pauzu, evo da sačekamo dvije, tri minute nek nam se to samo iskopira i da se onda izjasnimo vezano za dnevni red.
nije uključen mikrofon
10 minuta pauze na zahtjev Kluba poslanika SNSD-a. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, poštovani članovi Vijeća ministara, pozivam vas sve da zauzmete svoje pozicije u sali. Dakle, imali smo pauzu od 10 minuta na zahtjev šefa Kluba poslanika SNSD-a. Prije toga ja sam zaključio raspravu, formalno poslovnički znamo šta to znači prema Poslovniku. Međutim, u međuvremenu više šefova klubova poslanika su mi se prijavili sa željom da se očituju kao klubovi prije nego što glasamo oko ove tačke dnevnog reda. Te da ne stavaljam taj zaključak na glasanje, evo nadam se da smo svi saglasni da nakon što šef kluba obrazloži, da i ostali klubovi koji to žele, neke kažu svoje mišljenje. Jesmo li saglasni tu svi? Jesmo, zahvaljujem. Riječ ima šef Kluba poslanika SNSD-a Drago Kalabić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam Vas, uvažene kolege ministre, kolege poslanike, sve goste. Logičan rasplet, malo me i začudilo da nije bilo komentara, ali evo dok je na početku vjerovatno svi na neki način razmjenili stavove, u ime Kluba SNSD-a mi smo tražili pauzu upravo iz tog razloga i dužan sam da obrazložim, znači, razloge. Vidite mi ćemo podržati ovaj prijedlog za formiranje ove komisije iz mnogo razloga, između ostalog podržaćemo iz razloga zato što je SDA ovdje glasala da se oduzmu imuniteti poslanicima, gledali su u pod kad je bio ovdje prijedlog zakona i tad su podržali ta rješenja, a mi smo govorili da to nije dobro i da će doći maca na vratanca. Međutim, tada to nije bilo uvaženo da se državnim poslanicima po nalogu međunarodnih centara moći za razliku od svih drugih država ukine imunitet, to je jedno. Drugo, SDA nije dozvolila bilo kakvu raspravu kad su bila hapšenja poslanika u raznim parlamentima, pod izgovorom da to rade državni organi, ali kad je došlo do navodno njihovih poslanika onda je problem, mi nemamo problem da raspravljamo o bilo čemu i o bilo kada i u bilo 4 koje vrijeme. I sada ćemo vjerovatno narušiti taj princip da sada ne rade više državni organi, jer oni navodno u ovom slučaju zloupotrebljavaju svoju poziciju ili kakve su već optužbe, a traži se da Parlament stane uz, mi nećemo stati u bilo čiju zaštitu. Nas ovdje interesuje da se ovaj slučaj rasvijetli, ne da štitimo ni gospodina Mehmedovića kao našeg kolegu u Parlamentu, ne ni da se krše procedure, izgubili smo vjeru da će državni poslanici biti zaštićeni upravo zbog onih koji su nas doveli u ovo poziciju, ali mi i dalje insistiramo na tome u mjeri u kojoj se bude nas pitalo. A ono ključno zbog čega ćemo podržati, hoćemo da kažemo, da li je moguće da se priča završi na tome, da za desetine tona oružja niko ne zna odakle je, da se ne zna, da se ne smije niko optužiti. Tamo kad je jedna puška u srpskim selima nađeno, pola sela je hapšeno i pola sela je zatvoreno. Najniži funkcioneri kad su najmanju sumnju imali za ratne zločine, oni i njihovih 10 saradnika je bilo zatvoreno iste noći, iste noći, od najnižiš do najnižih funkcionera mi nismo reagovali. Hapšeni su poslanici ovdje u ovoj zgradi, u ovom Parlamentu, SDA je odbila bilo kakvu raspravu tada o tome. Ali evo da utvrdimo šta stoji, ja nisam da se iko optužuje bez razloga, ali jesam za principe, da za jedan narod ne važe jedni aršini, a za drugi važe drugi. I da li može iko biti optužen na bilo koji način, da li je 220 strana materijala potpuno prazan, ako to bude prazan tekst, ja ću tražiti da prema gospodinu Mehmedoviću prestanu bilo, prema našem kolegi ovdje u Parlamentu, da prestanu bilo kakve radnje. Ali ako nije mi hoćemo da znamo je li bilo u proteklom ratu izolovanih teritorija gdje se nisu vodile nikakve ratne aktivnosti, a samo su ratni zločini bili na teritoriji RS-a. To je ono što se nadamo, mada sam ja da budem iskren lično očekivao
Dobro je, samo da podsjetim, dakle, sve ne samo kolegu Kalabića, 3 minute su za raspravu u okviru dnevnog reda.
Evo završavam, ja završavam, ja sam bio za zaključak da se prije toga, da se prije toga dobije informacija od Tužilaštva i SIPA-e da bi smo formirali, jer mi pristajemo i glasamo za ovu Istražnu komisiju u nadi da ćemo dobiti kompletan materijal od SIPA-e i Tužilaštva i da možemo relevantno kazati da gospodin Mehmedović po našem uvjerenju, iako to niko ne mora uvažiti, jeste ili nije kriv ili ima tamo materijala za postupanje ili nema i slično, kada smo već ušli u to. Ali postavljam dilemu šta će se desiti ako ne dobijemo taj materijal i ako ga ne budemo, ne budemo imali. Ali evo u svakom slučaju, zato što je SNSD se principijelno ponašao i svaki put kad su bila u pitanju da treba istražiti određene radnje, mi nemamo problem sa tim da se to, a očekujem da ćemo dobiti odgovore na ova pitanja koja sam ja pomenuo, nas isključivo to zanima u cijeloj ovoj priči. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Riječ ima šef Kluba poslanika SDP-a, poslanik Saša Magazinović, izvolite. 5
Uvaženi predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, ostali prisutni sve vas srdačno pozdravljam. Klub SDP-a će podržati formiranje Istražne komisije, neka se utvrdi cjelokupna istina i to je najvažnije. Ali već sada treba da znate da ćemo putem našeg člana komisije ako ona bude formirana, a evo vidim da očigledno hoće, jer postoji koncenzus oko toga, insistirati da se istraže i navodi koje ću ja sada okarakterisati kao bezočnu manipulaciju, da ne kažem, prije same komisije, laž plasiranu od predsjednika SDA Sulejmana Tihića da iza ovog hapšenja stoji SDP. Citiram njegovu izjavu – Postaji bojazan da hapšenje Mehmedovića je dio ponude SDP-a strankama iz RS-a koji podrazumijeva osim usvajanja nekih zakona i hapšenje određenih kadrova SDA. Htjeli smo kao SDP podnijeti krivičnu prijavu zbog ovoga, ali formiranje Istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je sasvim dovoljno da se pored utvrđivanja istine u širem kontekstu, da se i demontiraju ove konstrukcije i manipulacije. Hvala vam.
Da li još neko od šefova klubova želi da kaže nešto. Ako nema, zatvaram raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, predlažem da se zaključak o formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja Državne agencije za istragu i zaštitu – SIPA u slučaju privođenja i zadržavanja poslanika u Predstavničkom domu Šemsudina Mehmedovića uvrsti kao deveta tačka dnevnog reda. Molim vas da se pripremite, izvolite. Riječ ima poslanik Drago Kalabić.
Ja Vas molim, mi ne možemo prihvatiti ovakvu formulciju, to nisam rekao u obraćanju. Mi možemo prihvatiti samo formulaciju za formiranje Istražne komisije koja će utvrditi sve okolnosti u vezi hapšenja poslanika. Jer ako ste presudili o nezakonitostima šta će nam Istražna komisija, ako ste presudili da nema kvirice šta će nam ..., ako istražujemo sve okolnosti, u toj okolnosti mora biti uključeno Tužilaštvo i SIPA. Šta hoćete da mi, ovaj Parlament ovdje optuži gospodina Mehmedovića, a sutra Tužilaštvo kaže da čovek nije kriv ili obrnuto da ovaj Parlament kaže da nije kriv a Tužilaštvo to uradi. Znači, ja vas molim ako je moguće preformulacija da ne bude ovakav, ja poštujem stav da vi mislite da ima nezakonitosti, ja to poštujem, ali dajte i nama da to utvrdimo, dajte i nama da .... jer pazite ovdje, ovdje ni jednog momenta se ne spominju drugi državni organi, a šef Kluba SDA je u obrazloženju rekao da ćemo tražiti i od drugih državnih, šta 6 ćemo tražiti, ako je ovo ograničeno. Ja vas molim da preformulišete – za vezano okolnosti, vezano za hapšenje gospodina Mehmedovića. Ja vas molim.
Ja vas samo podsjećam, dakle, kao predsjedavajući moram raditi u skladu s Poslovnikom, Klub SDA je dostavio formulaciju kako oni misle da treba da izgleda ta tačka dnevnog reda, ono što je dostavljeno u pisanoj formi ja moram staviti na glasanje. Osim toga imali smo stav Kluba SDP-a koji je rekao da u okviru te tačke dnevnog reda želi da provjeri i navode u vezi sa izjavama predsjednika SDA, ali sve to možemo dakle raditi ako pozicioniramo ovu tačku dnevnog reda i izglasamo da ona bude tačka dnevnog reda. Moje je pitanje – da li predlagač i evo Klub SNSD-a, hoćete li pauzu od 5 minuta da napravimo, da sazovemo Prošireni kolegij pa da pokušamo dogovoriti, ovaj? Evo, dakle, dajem pauzu od 10 minuta, sazivam sjednicu Proširenog kolegija, samo da pokušamo pronaći formulaciju koja bi bila.... [[PAUZA]] Dame i gospodo pozivam vas da svi zauzmete svoja mjesta u sali. Dakle, održali smo sjednicu, kratku, Proširenog kolegija Predstavničkog doma i dogovorili zajednički, jednoglasno, da predložimo Domu, dakle izjasnićemo se o tome da kao deveta tačka, razmotrimo sledeću tačku dnevnog reda, dakle ona bi glasila na sledeći način: Tačka 9. Razmatranje zaključaka o formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja poslanika u Predstavničkom domu Šemsudina Mehemedovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili prijedlog da kao 9. tačka dnevnog reda uvrsti se nova tačka na način kako sam to već pročitao. Konstatiram da 51. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 50. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 7 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komiri Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-33/13 od 19.07.2013.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/13 od 14.05.2013. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, predlagač: poslanica Nermina Zaimović-Uzunović, zakon broj: 01-02-1-26/13 od 05.06.2013. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o volontiranju, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-30/13 od 10.06.2013. (prvo čitanje); 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera; 8. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2012. godinu, broj: 05/8-50-19-273-1/13 od 14.05.2013.; 9. Razmatranje zaključka o formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja poslanika u Predstavničkom domu Šemsudina Mehemedovića; 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine; 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu; 12. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa 47. sjednice Predstavničkog doma, održane 18.04.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da do kraja 2013. godine raspiše konkurs za stipendiranje hiljadu najboljih studenata iz Bosne i Hercegovine u 2014. godini“; 13. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanice Nermine Ćemalović s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi zakon o transplantaciji organa i donorstvu u Bosni i Hercegovini“; 14. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaključku poslanice Nermine Ćemalović povodom rasprave o inicijativi s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi zakon o transplantaciji organa i donorstvu u Bosni i Hercegovini“; 15. Razmatranje Inicijative poslanika Saše Bursaća s nastavka 49. sjednice Doma, održane 08.07.2013. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem poslaničku inicijativu da se sagleda stanje na graničnim prelazima s Hrvatskom i ustavnovi da li ima problema s prelaskom građana i robe“. 8 Prelazimo na dnevni red, prva tačka Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 50. sjednice Predstavničkog doma
Pa ja ću ponoviti ono što sam i prošli put rekao, ja sam zatražio da mi Vijeće ministara ili nadležno resorno Ministarstvo prometa i komunikacija odgovori na pitanje – Zbog čega nije inplementirana odredba Zakona o Javnom RTV sustavu o formiranju tri produkcijska centra? Ona naravno podrazumijeva i formiranje korporacije. Ja sam dobio odgovore od tri Javna RTV servisa. To mi naravno nije dovoljno, ja tražim da resorno ministarstvo, odnosno Vijeće ministara, na temelju naravno i tih odgovora, ali i svojih dužnosti i obveza i svoje vizije budućeg djelovanja, da mi odgovori na ova pitanja – Kad se i što se kani učiniti da se te zakonske odredbe, ako se ne varam, članaka 12. i 29., realiziraju? Hvala.
Riječ ima poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje odnosilo se na jezičku i nacionalnu zastupljenost u programima, odnosno u operaterima Javnog radio televizijskog servisa suglasno članku 26. točka 3., 4. i 5. Dobio sam odgovore od Ministarstva prometa i komunikacija, na čemu zahvaljujem. Iz tih odgovora je vidljivo da je u BHRT-u ostvarena, zapravo prisutna takva nacionalna zastupljenost da 73,6% 9 zaposlenih su Bošnjaci, 10% Hrvati i 9% Srbi i 7,4% ostali. Dakle, to pokazuje da je BHRT zaista u jednom stanju koje zahtijeva temeljito restrukturiranje, a znamo da je ključni problem izostanak formiranja korporacije javnih radio televizijskih servisa. Vjerovatno smo o tome trebali raspravljati malo i dublje na prošloj sjednici. Od Radio televizije Federacije dobiven je odgovor da ona nikada nije izvršila cjelovit popis svojih zaposlenika po osnovu nacionalne pripadnosti, s obzirom da nacionalna pripadnost za RTV Federaciju BiH, kao poslodavca, nije opredjeljujući faktor prilikom zasnivanja radnog odnosa, niti je nacionalna pripadnost ikada imala uticaja na izbor zaposlenika na određeno radno mjesto. Dakle, iz ovoga mi vidimo nekoliko stvari RTV Federacije BiH se smatra poslodavcem, a ne javnim operaterom i ne smatra da su obaveze iz Zakona o balansiranoj nacionalnoj zastupljenosti ustvari javni interes i javna politika koju operateri moraju da provode. S druge strane oni preporučuju da ukoliko Parlament Federacije BiH smatra za potrebno oni će napraviti ovakav popis zaposlenika. Pitanje su dobili od poslanika iz državnog Parlamenta i to nije hir niti poslanika, niti SDP-a, nego je to pitanje provođenja javnih politika koje bitno utiču na provođenje koncepta javnog Radio televizijskog servisa u BiH. I na kraju samo da kažem
2 minute.
Na kraju da kažem da je RTS dao odgovor da sve nadležnosti u vezi sa njim vrši Skupština RS-a i da će njoj dati odgovore. Ja samo pripominjem da mnogi poslanici
Zahvaljujem.
iz RS-a traže podatke o kantonalnim ili federalnim nivoima i da im se daju i da ovo nije fer pristup. Tražim da se kompletno dadnu traženi podaci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Komentar na dobiveni odgovor, poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam postavio zastupničko pitanje koje glasi – Kako će se Neum integrirati prometno u BiH, s obzirom na ove okolnosti oko granice? 10 Ja sam dobio odgovor i želim reći da sam nezadovoljan odgovorom. Upućen sam, je li, da je to nadležnost entiteta, kantona, i td. Valjda svi znamo toliko i pitanje se postavlja da bi, ja bar tako to stvari poimam, potaklo nekoga na razmišljanje i pokrenulo određene aktivnosti da se određene stvari riješe. Vrlo dobro znam da je to nadležnost entiteta, ali mislim da oni koji daju odgovore moraju na ovakav način razmišljati. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne u sali. Evo ja sam dobio odgovor na koji ne mogu biti zadovoljan zato što, ja sam pitao – Koliko u BiH ima registrovanih povratničkih domaćinstava koja su se obnovila gdje žive ljudi, a gdje nemaju električnu energiju, koliko ih je u Federaciji, a koliko ih je u RS-u i kada će se završiti elektrifikacija istih? I sad, ja pozdravljam odluku ministarstva gdje oni kažu da su raspisali tender na koji se javila 81 opština iz BiH, gdje se navodi broj stambenih jedinica, međutim to nije odgovor na moje pitanje, odnosno to nije tačan broj koji ja tražim. Da li je neko aplicirao ili nije ne znači da li tih stambenih jedinica ima ili nema. Znači, mene interesuje konkretno koji je to broj? Ovdje piše da je ministarstvo 06.05. ove godine uputilo zahtjev svim opštinama u BiH za dostavu podataka o potrebama o elektrificiranju obnovljenih i neobnovljenih stambenih jedinica povratnika. Rok za dostavu je istekao i ja bih, evo ovdje kaže da će rezultati biti poznati krajem juna 2013. godine. Znači, mene interesuje taj podatak, odnosno – Da li ministarstvo raspolaže pravim brojem domaćinstava koja još uvijek nemaju električnu energiju. Znači, ja ne znam kako tu bazu podataka napraviti, pravo da vam kažem nisam o tome ni razmišljao, ali mislim da neko u ministarstvu treba o tome da vodi računa i ti ljudi tamo treba da znaju kako i na koji način doći do broja tih domaćinstava. Znači, volio bih pravi i konkretan odgovor, ok. su tenderi, sve je to uredu, ali mene interesuje, ima toliko ovdje, toliko ondje. To me zanima. Hvala.
Konstatiram da nema više prijavljenih za komentare. Prelazimo na, b) Nova poslanička pitanja Riječ ima poslanik Slavko Jovičić, izvolite. 11
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim članovima Savjeta ministara. Dakle, na 48. sjednici Predstavničkog doma ja sam postavio poslaničko pitanje, dobio sam odgovor od Savjeta ministara 10.07. ove godine na održanoj sjednici. Sekretaru dajem ovaj dopis i odgovor, zašto nije uvršteno ovo danas i zašto nisam dobio priliku da komentarišem ovaj odgovor i zašto ga nema u dnevnom redu? Hvala lijepo.
Dobro. Riječ ima poslanik Asim Sarajlić, dakle, nova poslanička pitanja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, ja u ime Kluba poslanika SDA postavljam sljedeće poslaničko pitanje Vijeću ministara. Dakle, na osnovu člana 151. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Klub poslanika SDA u Predstavničkom domu, Vijeću ministara BiH postavlja sljedeće poslaničko pitanje – Da li i kada Vijeće ministara BiH putem Ministarstva sigurnosti i odgovarajućih nezavisnih i nadzornih tijela policijske strukture BiH ima namjeru provesti postupak smjene gospodina Gorana Zubca s dužnosti direktora Državne agencije za istrage i zaštitu? Na osnovu odredbe člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažemo da se taj postupak pokrene, a da se gospodin Zubac odmah suspendira sa dužnosti direktora. Razlog za postavljanje poslaničkog pitanja i pokretanje inicijative je postojanje osnovane sumnje da je gospodin Zubac kao direktor Državne agencije za istrage i zaštitu prekoračio granice službenih ovlaštenja u slučaju privođenja i zadržavanja u prostorijama SIPA-e poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, gospodina Šemsudina Mehmedovića. Iz ponašanja gospodina Zubca i službenika SIPA-e tokom akcije privođenja i zadržavanja gospodina Mehmedovića, izjave koje su dali gospodin Zubac lično i Pres-služba SIPA-e u više navrata, proizilazi da SIPA nije spremna poštovati naloge Tužilaštva BiH u slučajevima kada se stavovi SIPA-e i Tužilaštva po određenim pitanjima razilaze. Čak šta više iskazana je spremnost da se u slučaju suprostavljenog stava samostalno i na vlastitu ruku upotrijebi državni policijski aparat. Ovakvo ponašanje gospodina Zubca predstavlja opasnu tendenciju u funkcionisanju državne policijske strukture i vodi uspostavu policijske države. Goran Zubac ili bilo ko iz bilo koje policijske agencije se može ne slagati sa stavom Tužilaštva u bilo kojem konkretnom slučaju, ali mora poštovati stav Tužilaštva dokle god je on na snazi i ne smije samostalno i suprotno tom stavu upotrebljavati državni policijski aparat. Iz navedenih razloga smatramo da je nužno da Vijeće ministara postupi bez odlaganja u skladu sa ovom inicijativom. Zbog značaja ovog događaja i njegovog uticaja na ukupne 12 demokratske tokove u BiH, Klub poslanika SDA u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH će pokrenuti i odgovarajuću parlamentarnu istragu, to je tačka o kojoj smo već govorili. Hvala.
Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja neću iznositi bilo kakve subjektivne, paušalne i političke ocjene bilo čijeg rada, imam jedno vrlo konkretno pitanje koje se tiče života običnih ljudi. Naime, Komisija za integrisano upravljanje granicom je dala svoju saglasnost za privremeno otvaranje mosta između Bratunca i Ljubovije od 01. maja do kraja decembra za teretni saobraćaj nosivosti do 25 tona. Međutim, do dana današnjeg, eto iako je od 01. maja taj most trebao da donese boljitak ljudima koji žive tu da mogu normalno ići, prevoziti usjeve s jedne na drugu stranu, taj most ipak do danas nije otvoren, pa je moje pitanje upućeno Komisiji – Kada će to i zašto nije most otvoren? Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, poštovani članovi Savjeta ministara. Moje pitanje je, već 5 godina pokušavam da dobijem odgovor na to pitanje, a vezano je za markiranje međuentitetske linije kao obavezu iz Aneksa II Dejtonskog mirovnog sporazuma i zato je moje pitanje upućeno Savjetu ministara, NATO štabu u Sarajevu i Komandi EUFOR-a, kao glavnim autoritetima za taj dio posla. Ja znam da je Savjet ministara trebao da formira komisiju i da je nije formirao – Je li to još uvijek zbog toga što Federacija neće da učestvuje u radu te komisije? Ako jeste, to trebamo znati. Dakle, hoću konkretan odgovor. S obzirom da je RS dostavila sve materijale, nema više ni jednog razloga da se na tome ne istraje i očekujem da ću u odgovorima od NATO štaba i Komande EUFOR-a, dobiti, ali i od Savjeta ministara, samo – Šta se dešava, ko opstruiše rad ove komisije? Hvala.
Riječ ima poslanik Petar Kunić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. 13 Ja faktički obnavljam pitanja koja sam ranije postavio, no međutim nisam dobio odgovor. Prvo pitanje je bilo upućeno prema RS-u – Koji je epilog revizije privatnih fakulteta u RS-u, koje mjere su u tom pogledu preduzete? Drugo pitanje: a) Koliko je zaposleno državnih službenika i namještenika u državnim ministarstvima, dakle, pojedinačno? b) Koliko sredstava su pojedina ministarstva dodijelila nevladinim organizacijama? I c) Koliko je do sada utrošeno za projekte od strane pojedinih ministarstava? Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Emir Kabil, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a pitanje glasi – Zbog čega je Ministarstvo vanjske i spoljne trgovine i ekonomskih odnosa koje je nadležno ministarstvo kada se tiče identifikacija(?) i registracija životinja, dozvolilo da Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstvo Sarajevo suprotno članu 16. Zakona o veterinarstvu BiH, formira paralelno Agenciju za označavanje životinja i paralelnu posebnu bazu podataka, te na taj način otežava praćenje ulaza i izlaza životinja, kontrolu zaraznih bolesti životinja, utvrđivanja stvarnog brojnog stanja populacije različitih kategorija životinja? Ovaj problem je utoliko značajniji što kod registracija, a za registraciju prema EU ima nadležnost samo komisija odnosno Agencija koja se nalazi u Banja Luci i koja ima adekvatne markice sukladno tom dogovoru, se pojavila diskrepanca od gotovo milion životinja koje nisu registrirane, pa bih stoga tražio hitan odgovor. Hvala.
Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz, izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, članice i članovi Vijeća ministara. Upućujem inicijativu Ministarstvu vanjskih poslova BiH. Parlamentarna skupština BiH je na svojoj 50. sjednici, a Dom naroda na 31. sjednici ratificirala Konvenciju Vijeća Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, BiH je time kao deseta zemlja članica Vijeća Evrope doprinijela da Konvencija može stupiti na snagu. Pozivam vas da u najkraćem roku deponujete instrumente ratifikacije i omogućite da otpočne primjena najjačeg pravnog instrumenta do sada u borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici. 14 Ja želim čestitati koleginicama i kolegama parlamentarcima i napomenuti da od 30 zemalja koje su potpisnice i koje su pristupile Konvenciji, BiH je dakle ta deseta koja je doprinijela da Konvencija može stupiti na snagu. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Dragan Vrankić, izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, odnosno nadležnim ministarstvima, odnosno Komisiji za integrirano upravljanje granicom – Kada će Vijeće ministara, odnosno nadležni, sagledati probleme koji su našli primjenom Sporazuma o granici sa Republikom Hrvatskom na putnom pravcu M17 Sarajevo – Mostar – Metković i Gabela Polje u korelaciji sa graničnim prelazom Bijača? Uz obrazloženje da bi trebalo da se Doljani vrate u promet i roba, a Gabela Polje u promet putnika iz jednog prostog razloga što je pristup bio takav da je Bijača shvaćena kao prelaz svih roba i putnika, a znamo da je praksa sasvim drugačija, da je Bijača još uvijek izolirana kao putni pravac, da se do njega ne može doći i da putnici i dalje idu ka Metkoviću i da imamo probleme, ne samo u Metkoviću nego i Gabela Polje zbog specifičnog položaja. Oni koji ne znaju, a možemo danas više u 14. točki oko toga razgovarati, granična crta ide ulicom, sredinom ulice, sredinom naseljenog mjesta i mislim da taj problem je vrlo, vrlo bitan i velik za te ljude koji tu žive. Znači, sve dok se auto put ne izgradi barem do Mostara, mislim da granični prelaz Doljani mora imati određenu važnost, puno veću nego što je u ovom momentu predviđeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Amir Fazlić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja imam dva pitanja za Vijeće ministara i dostavit ću u pisanoj formi želeći da ubrzamo tok današnje sjednice i da konstruktivno radimo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić, izvolite.
Ja imam dva pitanja za Vijeće ministara – Šta se čini na zakonskom rješavanju zbrinjavanja mlijeka i mliječnih proizvoda za koje je inspekcijskim nalazima utvrđeno da sadrže izuzetno 15 opasne i nedozvoljene količine aflatoksina, a da se značajne količine istog nalaze na lagerima mljekara u BiH od čega samo 400 tona na lageru Tuzlanske mljekare? Drugo pitanje Vijeću ministara – Šta je u toku 2012. godine i prvoj polovini 2013. godine učinjeno na smanjenju broja tužbi pred Evropskim sudom za ljudska prava, kod kojeg je samo u 2010. godini podnešeno 507, a u 2011. godini 1.350 tužbi koje se tiču BiH? Nadležnim sudovima u BiH – Koliko se privrednih društava, dioničkih društava, kao i DOO, vodi u stečajnom postupku, koja su to privredna društva, od kada je otvoren stečajni postupak, ko je u istom upravitelj, a sve navedeno na dan 30.06.2013. godine? I pitanje Ministarstvu sigurnosti i Agenciji za istrage i zaštite – Kada će prije svega SIPA početi sa aktivnijom misijom u dijelu privrednog kriminala kojeg čine odgovorna lica u pravnom licu, što je vidljivo skoro svaki dan kroz ne uplaćivanje, ne ispunjavanje preuzetih zakonskih obaveza, kako do zaposlenika tako i do poslovnih partnera, te nadležnih javnih institucija? Hvala.
Riječ ima poslanica Nermina Ćemalović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim vas i sve prisutne. Ovim putem upućujem inicijativu kolegijima oba doma Parlamentarne skupštine BiH za donošenje odluke domova kojom će se zadužiti Vijeće ministara BiH da putem svog nadležnog ministarstva osnuje komisiju za izbor teksta himne BiH koja će se sastojati od predstavnika oba doma Parlamentarne skupštine BiH i kulturnih i javnih radnika. Ova komisija će nakon konstituisanja donijeti poslovnik i plan svog rada, utvrditi tekst i provesti javni konkurs za izbor teksta državne himne BiH po zakonskoj proceduri, te izabrati najbolje rangirani tekst i utvrditi prijedlog teksta državne himne BiH. Nakon toga zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj himni BiH. U obrazloženju samo da navedem da zaista naša BiH, naša država je jedna od rijetkih koja nema tekst državne himne i da građani, naši građani BiH, mislim da zaslužuju da imaju tekst i da pokažu time i patriotizam, a pošto smo mi demokratska zemlja i treba da pokažemo demokratičnost, mislim da to i zaslužujemo. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Boško Tomić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. U poslednje vrijeme aktuelno je pitanje ulaskom Hrvatske u EU, posebno u Srbiji gdje se vrši pritisak da bi određeni proizvodi bili neoporezovani, odnosno da se na njih ne plaćaju carine i 16 da se primjenjuje Sporazum CEFTA, tu prije svega mislim na duvanske proizvode, pa moje pitanje se odnosi za Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa – Da li je Ministarstvo do sada dalo bilo kakve carinske olakšice za uvoz duvana i duvanskih proizvoda iz Hrvatske koja je članica EU i na koji način će se suprostaviti uvoznicima ovih proizvoda, a sve u cilju zaštite domaćih proizvođača? Hvala.
Riječ ima poslanik Lazar Prodanović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i ministri. Moje pitanje upućeno je Savjetu ministara, a odnosi se na to – Da li Savjet ministara namjerava ponovno u parlamentarnu proceduru uputiti Prijedlog zakona o protivminskom djelovanju, koji nije prethodnih mjeseci usvojen u toku parlamentarnih procedura u ovom Domu? Naime, želim podsjetiti da na interparlamentarnom dijalogu Evropski parlament, Parlamentarna skupština BiH je pozvana da što prije donese ovaj važan zakon kojim bi se, dakle, ova izuzetno značajna oblast u BiH zakonski regulisala i na taj način smanjio broj onih koji još uvijek u BiH stradaju od mina. Hvala vam.
Konstatiram da nema više prijavljenih za nova poslanička pitanja. Zahvaljujem svima koji su postavili pitanja, zahvaljujem premijeru, dopremijeru i ministrima koji su ovdje u velikoj većini danas bili na ovoj tački dnevnog reda. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda i prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-33/13 od 19.07.2013. godine Ovaj Prijedlog zakona je u proceduru dostavljen 19.07.2013. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Otvaram raspravu i prije nego što počnu diskusije u vezi s ovom tačkom dnevnog reda dužan sam da usmjerim ovu raspravu u skladu s članom 127. Poslovnika, stav 3. Prvi za riječ se prijavio poslanik Senad Šepić, izvolite. 17
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Pa ja evo po ovoj tački dnevnog reda, a i generalno bi uputio apel Vijeću ministara, a i vama u Kolegiju koji zakazujete sjednice, da prekinemo na određen način ovu praksu da bitne stvari i mnoge stvari raspravljamo po hitnoj proceduri. Zamolio bih da ovo vratimo u redovnu proceduru. Lično sam razgovarao s puno ljudi koji se bave ovim pitanjima, mislim da ima negdje oko 70-80% ove tematike koja je prijedlog ovih izmjena, koju će lično podržati, ali smatram da ovo zaslužuje malo širu raspravu i mogućnost da popravimo i ovakav Prijedlog izmjena i zamolio bih u ime Kluba SDA da se ovo vrati u redovnu proceduru.
Prije nego što dam riječ sljedećem poslaniku, čisto da bude sve do kraja korektno, dakle ova tačka se našla danas na dnevnom redu na način da je Prošireni kolegij jednoglasno zaključio da ide na današnji dnevni red i nije bilo na Proširenom kolegiju, kojem participira i SDA, ni jednog čovjeka koji je bio ni protiv, ni uzdržan, da imate u vidu. A ako kažete da niste ni bili, ja mislim da je bolje da to niste rekli. Riječ ima poslanik Anto Domazet.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH, Klub SDP-a će podržati, kako u postupku, dakle po hitnom postupku, tako i u sadržaju. Želimo da istaknemo da su ove promjene, dakle, vrlo jasno, koncizno definirane i potpuno odgovaraju hitnom postupku koji je predviđen Poslovnikom. S druge strane, one predstavljaju značajno poboljšanje poslovnog okruženja i predstavljaju jedan od koraka za kojim poslovna zajednica vapije, a to je da se poslovni ambijent unapređuje. Posebno bih htio da kažem da je u ovom smislu, u Prijedlogu izmjena, istaknuta uloga Vanjskotrgovinske komore kao institucije koja ima izuzetno značajno mjesto u promociji privrede i daju joj se javna ovlaštenja, to je ono što je bilo stalno traženo od poslovne zajednice. Drugo,
Ovo je u funkciji hitnog postupka obrazloženja zašto, jel'.
Da. I drugo, htio bih da istaknem da je vrlo koncizno definirano i pitanje ograničavanja doprinosa za Vanjskotrgovinsku komoru i na taj način zaista mislim da uz ove ostale prijedloge imamo jedan dosta dobar Prijedlog zakona koji će pomoći poslovnoj zajednici i podizanju njene konkuretnosti. Hvala lijepo. 18
O hitnom postupku želi govoriti i poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja Vas molim da ne zloupotrebljavate poziciju predsjedavajućeg i onda, i kad se ne govori o proceduri, to tolerišete kad su u pitanju Vaši poslanici. Dakle, ja mislim da nije korektno. Ja da sam govorila o principima Vi biste mene zaustavili i rekli – kolegice Majkić nisu u pitanju principi nego procedura. Ja Vas molim da samo zadržite na isti način odnos prema SDP-u i prema SNSD-u.
Pa Vi vidite da sam ja rigorozniji prema SDP-u, najčešće.
Nisam primijetila, morat ćete me još ubjeđivati.
Ali sad ste i Vi malo zloupotrijebili Poslovnik
Nisam, imam pravo da kažem ovo.
pa ste počeli govoriti o proceduri, ali hajde, tolerisaću.
Evo i to je na račun mog vremena. Dakle, kao da sam pričala o ovome. Dakle, šta je razlog zbog čega mislim da treba prihvatiti ovu proceduru hitnog postupka, mislim da 10 godina pričamo o stanju u Vanjskotrgovinskoj komori i da do sada nije postojao politički dogovor oko toga da se tamo stanje promijeni. Znamo koliko je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa pokušavalo da pronađe koja je to javna djelatnost kojom se bavi Vanjskotrgovinska komora. I zahvaljujući kolegama iz SDA nismo do sada imali kapacitet za te promjene. Oni to nikada nisu podržavali i znamo zašto nisu podržavali i zbog čega im je to odgovaralo. Dakle, ovo treba pod hitno sprovesti da bi se sproveo red i ova zemlja, odnosno one firme koje posluju, mogle da dobiju ovo što im se obezbjeđuje da im se smanje kvote koje uplaćuju po osnovu Vanjskotrgovinske komore. I na kraju, da se ona učini odgovornijom, jer kao nevladina organizacija treba da, a obavlja javnu djelatnost, treba da se zna šta je to i treba da se zna kako se to radi. Dakle, nema ni jednog jedinog razloga da ovo ne bude hitan postupak. Hvala.
Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. 19
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa prvo ću podržati ovo što je rekla uvažena kolegica Majkić oko hitne procedure. I samo ću reći još nekoliko rečenica. U prošlom mandatu kad sam u jednom vremenu bio predsjedavajući Komisije za spoljnu trgovinu i carine, praktično nismo imali sjednice da nije bila tačka o Spoljnotrgovinskoj komori. Niko nije znao tamo kakvi su odnosi, ko je ..., da sad, pošto se radi o proceduri, ali da malo obrazložim zašto ćemo podržati tu, kažem, proceduru. Došao sekretar, ukrao pečat, odnio Statut, ovi tamo drugi blokirali, nikom nije odgovarala Komora, sami sebe izabrali, jesu li, nisu li. Evo ovo ipak neke daje naznake da ova zemlja počinje da funkcioniše i da će Spoljnotrgovinska komora, koja je bila ni na nebu ni na zemlju, čak nije bila ni nevladina organizacija, da će barem odgovarati Ministarstvu, nadležnom, za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose, pa i Savjetu ministara. Pa neko u ovoj zemlji mora nekome uvijek odgovarati. Ali oni su bili otuđeni centar moći i najvažnije je bilo u cijeloj priči, ogromna taksa na ove koji su morali da plaćaju članarinu, ni krivi ni dužni. Ja ne znam što su ljudi i plaćali, kad nije bilo ni zakona, ni ... ali eto htjeli su nešto da izvoze pa da im pomognu. Dakle, da ne dužim, već je kolegica Majkić rekla, mi ćemo ovo podržati po hitnoj proceduri i ne treba ovdje odlagati, ovo je trebalo riješiti prije 5 godina, šest, a ne čekati danas.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam drugačije mišljenje, prije svega riječ je o jednom od zakona koji svakako treba izmijeniti u pojedinim odredbama da bi se prilagodilo i okolnostima. Međutim, promjene koje su pred nama predložene po hitnom postupku, dakle bez mogućnosti bilo kakvog amandmanskog djelovanja, mislim da zaslužuju, da se svi zamislimo nad tim. Evo ja ću za sve one koji, možda su manje u ovoj problematici, skrenuti pažnju da je po članu 2. Komora samostalna, nevladina, nepolitička i neprofitna asocijacija, dakle nevladina, nepolitička, neprofitna, a da je izmjenama zakona postaje institucija sa javnim ovlaštenjima. Ona ne može biti u pravnom smislu i jedno i drugo, dakle može biti ili jedno ili drugo, to jedno. A drugi razlog zašto mislim da ne treba da ide po hitnom postupku, evo pomenut ću samo recimo pitanje koliko je ona samostalna, nevladina, neprofitna i td. Komora je dužna dostaviti Vijeću ministara izvještaj o izvršenju budžeta. Dakle, o kakvim promjenama je riječ ovdje i kakvim predloženim rješenjima, mislim da treba ipak zastati i eventualno unaprijediti neka rješenja koja su predložena. U tom smislu apeliram da idemo po skraćenom ili redovnom postupku, a svakako ne po hitnom postupku. Zahvaljujem. 20
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu o trećoj tački dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/13 od 14.05.2013. godine (drugo čitanje) Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu o četvrtoj tački dnevnog reda. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, predlagač: poslanica Nermina Zaimović-Uzunović, zakon broj: 01-02-1-26/13 od 05.06.2013. godine (prvo čitanje)
Hvala lijepa. Dakle, zaista sam posvetila dužnu pažnju ovom Zakonu, Prijedlogu zakona, polazeći od toga da smo 2009. godine bili veoma ponosni kad smo donijeli Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja. Sjećam se tog vremena i sjećam se da smo se tad hvalili kako smo ispunili još jedan zakon iz evropskog partnerstva, kako smo stvorili uslov da nas podrže razni evropski i svjetski autoriteti u toj oblasti i kako smo se hvalili time da zabrana mučenja i svakog neselektivnog i neopravdanog ubijanja životinja predstavlja osnov da BiH uvodi humane zakone i da ćemo se početi baviti onim što je odavno regulisano u mnogim zemljama. Evo imamo sad jedan trenutak u kome se vraćamo unazad. Prijedlog zakona koji je danas pred nama, pored toga što ima neke simbolične promjene u drugim članovima, njegova osnovna poruka 2013. godine vraća se ubijanje pasa na ulice BiH. Možda moj senzibilitet ne može to da prihvati, naročito kad to žena predlaže. Bez obzira na sve razloge koji su mogli da joj idu u korist, prvi razlog zbog kojeg nije smjela to predložiti, što njen senzibilitet joj nije smio to da dozvoli. Proglasiti ubijanje kao sredstvo rješavanja, proglasiti posljedicu kao uzrok, to naša kolegica nikako nije smjela, naročito ona koja veoma mnogo govori o pitanjima za koje žene moraju imati veći senzibilitet od onog koji jeste. 21 Koga je konsultovala? Pročitala sam mnogo portala na tu temu. Vidjela sam i onih koji žestoko zagovaraju politiku, odnosno zakon kakav je ona predložila i vidjela da se uglavnom radi o ljudima koji nemaju osnovnu predstavu o tome, ne zanimaju ih životinje i ne znaju da je posljedica stanja danas u BiH, vezano za veliki broj pasa na ulicama, posljedica neimplementiranog zakona. Ja ću vas podsjetiti da je Savjet ministara, mislim negdje 13.05. ove godine, razmatrao taj problem i dao ocjenu da se zakon može implementirati, ali da lokalne zajednice nisu učinile ništa. Ja bih razumjela to da je naša kolegica učinila napor pa lokalnim zajednicama, naročito tamo gdje su načelnici iz SDP-a, da se obratila i tražila da implementiraju zakon. Nikakva, na neimplementiran zakon donositi novi zakon kojim ćemo ozvaničiti ubijanje, ne može popraviti ovo stanje. Hoću da vam iskažem samo jedan podatak koji u mnogome može da odslika stanje, kad je u pitanje oblast uređenja, kako naša kolegica predlaže. Jedan par pasa za 5 godina obezbijedi nastajanje 57.000 novih jedinki. Dakle, to je godišnje 11.400 novih jedinki, samo jedan par pasa. Ako je ubijanje rješenje, hoćemo li svake godine, pomnožite tih 11.000 sa brojem pasa koji se nalaze na ulicama. Zašto nije zakon implementiran? Zato što lokalne zajednice nisu posvetile dužnu pažnju tome. Zato što nisu definisane obaveze da oni koji su uzeli pse, vlasnici i koji su ih poslije napustili, su omogućili da pas koji se nađe u sredini, a do tada je imao njegu i pažnju, postaje još agresivniji od onoga koji je lutao do tada po ulicama. Zato što jedinice lokalne samouprave nisu obezbijedili odgovarajuće i adekvatno zbrinjavanje životinja, nisu osnovale skloništa, dakle azile i nisu uspjeli da ostvare higijenske servise, mikročipuju ih i sve ostalo što je zakon podrazumijevao. I recimo, da usvoji se zakon, nadam se da neće, ali recimo da se usvoji zakon, pobićemo ove godine sve, ono što vidimo, sve ono što vidimo. Onaj sljedeći dio koji je ostao obezbijedit će ponovo problem. Psi na ulicama su razlog nerješavanja problema od strane lokalnih zajednica. Hoću da navedem primjer u Banja Luci gdje znam da pored Ekonomskog fakulteta boravi 7 pasa nekoliko godina koji su sterilizovani i vraćeni u sredinu odakle su potekli. I svaki put građani svraćaju tamo, donose hrane, druže se s njima, da i oni ljudi koji vole pse a nemaju ih kući, da se njima bave. Dakle, šta smo trebali? Trebali smo ih pobiti. Tamo gdje lokalna zajednica vodi računa, tamo su problemi riješeni. Nije to slučajno UNDP odlučio se da se pozabavi ovim problemom, pa u jednom broju opština koje su iskazale interes, zamislite opštine koje su iskazale interes, a ne i koje su ispunile obaveze po zakonu, da učini, da im pomogne i finansijski i stručno, kako taj problem da se riješi. Dakle, mislim da nema ni jedan razlog da glasamo za ovaj Zakon. Ja vas molim da ni jedan zakon ne bude, njegov epilog da bude ubijanje. Ni jedna druga odredba ovog zakona nije toliko značajna da bi ona pomogla ovom prvom razlogu. U skladu s tim molim vas da ne podržimo principe ovog Zakona.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić, izvolite. 22
Evo ja ću vrlo kratko, jer sam na ovu temu govorio prilikom rasprave o proceduri, odnosno zahtjevu za hitnu proceduru. Ja ću ponoviti, ja sam i tada podsjetio da je ovaj Predstavnički dom, dakle ovaj Dom je donio zaključak i zadužio i zatražio od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno Ureda za veterinarstvo da ovom Parlamentu dostavi sveobuhvatnu analizu implementacije postojećeg zakona sa eventualnim preporukama kako ići dalje. Ja sam tada, na prošloj sjednici kad smo raspravljali o proceduri, zamolio predlagača da se strpimo, da sačekamo to, pozvao sam resornog ministra koji je bio prisutan da nam do ove sjednice dostave tu analizu, ja sam je vidio doduše neoficijelno, ona je urađena negdje u četvrtom mjesecu, ali je evo neću koristiti ovdje. Dakle, ja mislim da i sada nije kasno da resorno ministarstvo, naravno ako me ministar sluša, da uskoči u ovu situaciju, jer vidite da su se sada sučeljili argumenti koji zavređuju stručnu ocjenu. Dakle, ja ne ignorišem ni zahtjeve lokalnih zajednica, ne ignorišem nevladin sektor, ne ignorišem građane, ne ignorišem vlastitu praksu i upravo zbog toga, ja se ne mogu više da snađem u tome svemu, upravo zbog toga mislim da bi bilo najracionalnije za ovaj Predstavnički dom da posluša struku, odnosno da posluša resorno ministarstvo i Ured za veterinarstvo. Zbog toga mi nećemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju i tražimo i insistiraćemo da se zaključak ovog Doma provede. Molim Kolegij da urgira u resornom ministarstvu da konačno dobijemo taj papir, pa ako ništa da ga imamo u ovoj proceduri ako bi ovaj Zakon prošao u prvom čitanju, da ga imamo do drugog čitanja. Hvala.
Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege, evo ja sam u ime grupe mladih ljudi koji imaju i udruženja i u ime 550 oštećenih i napadnutih građana i građanki mog grada i 750 onih koje su psi napali u toku pola godine ove, a pravila se analiza za ovaj period u Zenici i u Sarajevu, zato imam podatke. Na osnovu zahtjeva koji je datiran prije više mjeseci od skupštine općina i gradova Federacije BiH, da nešto uradimo, da rješavamo problem. Svi oni su se obraćali nadležnim institucijama i obraćali se, haj da kažemo, imam podatke od prije godinu i više dana i više puta, nikad nije došla nikakva sugestija, nikakav dokument da se ovaj problem riješi. Tragajući za rješenjem koje su tražili građani od mene i nudili rješenja, ja sam tražila od Istraživačkog sektora u Parlamentu BiH da napravi analizu. Analiza je napravljena prošle godine i ona je pokazala kakvo je stanje, analiza je komparativna i odnosi se ne samo na BiH nego i na naše okolne susjede, a takođe i na Evropske zemlje. Šta ta analiza pokazuje? Pokazuje prvo kako su ovi problemi riješeni, odnosno kakvo je zakonsko rješenje u zemljama u okruženju, posebno kad je u pitanju ovaj institut koji sam predložila da se mijenja i kako je to u ostalim Evropskim zemljama. Moram da kažem da na osnovu dobivenih podataka iz Istraživačkog centra, samo 4 zemlje od ove 23 liste nabrojanih, nisam brojala vjerovatno 20 i više zemalja, samo 4 zemlje imaju rješenje slično ovom u BiH, tu su Njemačka, Italija, Grčka i BiH. Pri čemu Njemačka i Italija imaju doživotni azil i neograničen smještaj, dakle pasa u azilu. Sve druge zemlje, ponavljam, sve druge zemlje koristeći mehanizme koji nisu derogirani ovim prijedlogom, pse drže u azilima do 60 dana, odnosno do 30 dana sa izuzetkom Hrvatske kod koje je to 60 dana, sa 30 dana samo Slovenija i Srbija. To nešto i govori, da međunarodne organizacije koje u svojim zemljama ne provode ovo što su nama predložili su ustvari vršile pritisak na ove zemlje pri ulasku u EU i to je to. Najveća humanitarna organizacija koja ovdje pomaže i znatno pomaže u rješavanju ovog problema, u dijelu problema, dakle samo pomaže u rješavanju sterilizacije, ali ne sprječava, ne onemogućava da te iste životinje čiji se broj povećava od prošle godine do ove godine, od kada te organizacije djeluju u BiH, ona vrši neke druge aktivnosti koje su za svaku pohvalu, ali isto tako oni imaju ograničenje da mogu doći samo u zemlju u kojoj postoji ovakav zakon i da tu mogu implementirati svoja sredstva. Ironija je da organizacija potiče iz zemlje koja ima gotovo najkraći period smještaja životinja u azilu, svega 7 dana, pri čemu niko ne zabranjuje nikome da u roku koji je predviđen, udomi životinje, smjesti u svoja dvorišta, registruju, uradi sve ono što treba. Zašto ovaj prijedlog? Država BiH, kako podaci s kojim sam raspolagala i navela sam ih u ovom obrazloženju, bi trebala da troši 157 maraka mjesečno po životinji da bi ona bila po ovim standardima koji su propisani. A vi znate dobro da u nas ima more ljudi koji nemaju nikakve prihode, da imamo more ljudi penzionera koji su radili čitav život da bi dobili ovoliko. Dajte, mislim licemjerno je, licemjerno je zagovarati neke standarde koje mi u ovom momentu u BiH nismo u mogućnosti da ispoštujemo. Hajmo sebi dati rok, pitala sam organizacije – kad je moguće da se ovaj problem riješi? A onda sdam dobila odgovor, dakle za 5 godina mi ćemo uspjeti sterilisati, ne garantujemo da broj neće rasti, broj pasa će rasti bez obzira na aktivnost sterilizacije, ali eto nakon 5 godina možda bi ovaj vaš prijedlog mogao da ide, licemjerno. Nekome treba da implementira sredstva, nevladine organizacije su vrlo agresivne, naročito iz zemalja koje imaju ovu odrednicu i to vrlo nizak period, mali broj dana smještaja u azilu. Pa zašto te orgnizacije, koje tako vrše takvu humanu ulogu u našem društvu, zašto se ne bore da se u njihovim zemljama donese zakon u kome će doživotno čuvati desetine hiljada životinja. Životinje napadaju ljude. Ovo je samo što sam iznijela ovaj broj samo broj prijavljenih, većina tih napada se ne prijavi ako nema medicinske posljedice. Četvero dnevno se javi, prema podacima iz medija, dnevno se javi u Sarajevu zbog napada pasa. Ja trenutno oko svoje vikendice hranim 8 pasa zato što su se oni tu pojavili, ne mogu gledati da su gladni i da napadaju, pa hranim 8 pasa, u prethodno sam imala 12. I znate u šta se pretvaraju naše šume i vikend izletiša? Pa pretvaraju se u azile za čopore i čopore životinja. Dok ima neko da ih hrani, kad ih ne hrani, oni znate kako će se ponašati takve životinje, agresivno. Ne možete vi po šumama pohvatati sve napuštene životinje, sterilisati ih, ne možete. Meni je žao što mi nismo bogata zemlja kao Engleska pa da donesemo, Velika Britanija, da donesemo takav human zakon da dajemo milione eura onim koji imaju ... zakon, a da istovremeno u svom zakonu predvidimo 7 dana, pa ko se ne javi predvidimo ovo isto što sam ja ovdje, ne ja nego ovo je predložila grupa mladih veterinara. Ja vas najljepše molim za radi građana BiH, za radi sve one djece, za radi djevojčice iz Travnika koja je bježeći od takvih pasa podletila pod auto pa stradala smrtno, čovjeka u Doboju koji je također, koga su psi natjerali pa je umro od srca, čovjeka tamo nekog u Bratuncu kojemu su 24 poklali ovce. Pazite, ne radi se, radi se o evropskom standardu i to je evropski standard. Ako je Evropa mislila da to neprimjereno, što je to kod sebe zadržala, što to samo BiH od svih ovih zemalja ima takvu odrednicu, neodređeno, odrednica neodređeno. I ja vas molim, mislim da sam bila dovljno jasna, ukoliko ima nekih dodatnih primjedbi, prijedloga, da popravite, da zajednički popravimo ovo rješenje. Ja sam govorila o samo jednom segmentu. Naše licemjerstvo je beskonačno. Kad sam krenula od Zenice do Sarajeva vidjela sam ogromne džambo plakate borba bikova, najavljena 10. i 11. avgust na Čevljanovićima. Ovim zakonom koji tražite da se ne promijeni, tim zakonom je to strogo zabranjeno. Hoćete li vi otići pa uhapsiti tamo ljude, onih 100.000 ljudi koji dođu na koridu ili ćete pustiti da ljudi imaju svoju tradiciju
Vrijeme.
ili će oni ilegalno takođe držati. Ja vas molim da podržite ovaj Zakon i da pomognete vašim amandmanima da se on popravi. Hvala lijepa.
Ispravak netačnog citata, poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem. Čini mi se da smo, kad je u pitanju korida, nešto promijenili, iak je bila ta dilema da je u jednom momentu bilo neregularno, ali čini mi se da je to sad jednim propisom dovedeno, da ne ispadne poruka da to ljudi rade ilegalno. Ali ono zbog čega sam se javio jeste jedna konstatacija, naravno imamo mi pravo svi na prijedloge zakonskih rješenja, različite su naše ocjene koja su rješenja bitna, onaj poslanik koji misli u jednom momentu da treba da se bavi određenom oblasti i neću ja direktno sada govoriti o samoj suštini Zakona koliko ću govoriti o određenim posljedicama koje imaju veze sa ovim Zakonom. Vidite, kako smo došli do toga da je toliko pasa lutalica na ulicama gradova, pa evo i grada Sarajeva, da ujedaju djecu, da ujedaju ljude, da ih je u tolikim količinama? Da bismo razgovarali o ovim zakonskim rješenjima treba da vidimo kako drugi rade svoj posao, kako smo došli u tu situaciju. Pa bi bilo korektno da ste pitali gradonačelnika Sarajeva čiji je posao da tu kerad hvata po ulicama. Gradonačelnik Sarajeva je došao dan ovdje da drži zatočene parlamentarce i da finansira demonstrante pocukujući, igrajući kolo oko zgrade Parlamenta umjesto da hvata kerad. On je zaboravio da je to njegov posao da hvata kerad po Sarajevu, da ne ujedaju djecu, pa tek onda, a za državna pitanja ima državni Parlament. A gospodin Ivo Komšić je ovdje obigravao u onoj masi pocupkujući i podstrekujući tu masu da nas drži zatočene
Ali ipak krivi navod je poslanice a ne gradonačelniku. 25
Ja vas molim, ja govorim o problemu. Ja govorim o problemu, jer svi oni koji su se, trebali su da pitaju gradonačelnike i načelnike da li rade svoj posao, jer se on bavio drugim pitanjima. Nije posao poslanice, kolegice Uzunović, da hvata kerad, ali Ive Komšića jeste, da ih hvata ručno, da ih hvata po ulici ili čime može. A on je došao da se bavi drugim pitanjima. E zato što on ne radi svoj posao mi danas imamo ovu raspravu. I to sam htio da kažem, da smo sve u ovoj zemlji pomiješali. Ivo Komšić vodi, cijelu noć raspravlja kako zatočiti parlamentarce i kako podržati nasilan upad u Parlament, a on kao domaćin umjesto da nam se izvine da kaže – ja vam se u ime ovog grada izvinjavam što vam se to desilo u Sarajevu. On je to javno pred kamerama, jer jadan nije znao da je samo upotrijebljen od onih koji su ga i doveli, a sad imamo evo problem. Kerad su po Sarajevu zahvaljujući Ivu Komšiću, nisu nikome drugom. I umjesto da to riješi pa da kaže, hajte pomozite mi zakonom, on to nije riješio. Pare je usmjerio na podršku raznim nevladinim organizacijama, koje su protestovale ispred ovog Parlamenta, koje je on lično pomogao transferima, a nije riješio ovo pitanje koje se tiče ljudi po Sarajevu. I ja se slažem s tim da treba riješiti da životinje ne ujedaju ljude, ali moramo reći konkretno ko to ne radi svoj dio posla.
Vrijeme.
Ko nije uradio svoj dio posla da bi se onda mi mogli imati pravu analizu šta dalje da radimo. Ali ne nećemo o njima nego ćemo i ono što nas se tiče i ne tiče prebaciti ovdje nama, pa ćemo doći do lajanja na zvijezde i nadalje. Zahvaljujem se.
Riječ ima poslanica Dušanka Majkić, isto.
Mojoj kolegici da kažem nešto što u stvari ruši samu suštinu, odnosno principe ovog Zakona. Pas na ulici je posljedica a ne uzrok, to je posljedica višegodišnjeg ili decenijskog zapuštanja da se riješi ovaj problem. Kad ove godine pobijete sve pse, rekla sam, a ne utvrdite način kontrole njihove reprodukcije, imaćete ih uskoro ponovo, ako problem suštinski ne riješite. Dakle, neodgovorno vlasništvo i neprovođenje preventivnih mjera od strane lokalnih zajednica. Bez te dvije stvari, nema rješenja ovog problema, ubijanje neće riješiti problem, draga kolegice. Rekli ste BiH je siromašna zemlja. I jeste, ali govore podaci da eutanazija je pet puta skuplja od jednog sterilisanja, pet puta. Pa zar po tom osnovu ovo nije isplativije da vršimo sterilizaciju nego eutanaziju. I na kraju, toliko je bilo priče na temu da je eutanazija moguća samo u određenim slučajevima koji su zakonom predviđeni. Uvoditi takvu eutanaziju kakvu Vi 26 predlažete, to ne možemo kao humanisti dozvoliti. I ja Vas molim da povučete ovaj Zakon dok još ima vremena.
Ja bih takođe želio da se javim za repliku i nadam se da nema niko ništa protiv, s obzirom da nema kolega koji bi mi ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, želim reći da ne bih otišla pogrešna poruka ili da ne bi bilo zlonamjernog tumačenja poslije ove sjednice, da pozicija gradonačelnika Sarajeva, gradonačelnika glavnog grada BiH je važna i ugledna pozicija. Ja smatram isto tako da su važne i ugledne pozicije i gradonačelnika Banja Luke i drugih velikih gradova u ovoj zemlji. Oni imaju svoje propisane nadležnosti i dužnosti i neka i oni rade, naravno u skladu sa svojim ovlastima. Bez obzira, čini mi se, što u dosadašnjem dijelu rasprave, nekako se sve više razilazimo, ali kad bi pitali sve prisutne ovdje poslanike u Domu da li se slažu, da li postoji ovaj problem, ja vjerujem da bi odgovor bio da. Taj problem zaista postoji, ne samo u Sarajevu, postoji i u Tuzli, i u Banja Luci, i u Mostaru i širom BiH, u manjoj ili većoj mjeri. Pa samo podatak da je u 2012. godini bilo preko 500 napada u jednoj Zenici, da je isto toliko i više imamo u drugim gradovima, da je riječ o hiljadama napada na građane, prije svega na djecu. Poznato mi je da postoje osnovne škole gdje djeca ne mogu da idu u školu zbog ovog problema. Dakle, moj prijedlog da se pokušamo racionalno odnositi prema ovom problemu, poslanici zahvaljujem što je otvorila ovo pitanje, ne vjerujem da i ona, evo i Klub SDP-a misle da treba baš sva rješenja koja su ovdje sadržana, implementirati, ali hajte da porazgovaramo oko ovoga, da pokušamo pronaći rješenje i riješiti ovaj problem, suština je u tome. Apsolutno mislim da je moguće doći do rješenja u kojem ćemo zaštiti i prava građana i prava životinja. To nisu dva nepomirljiva principa da ne možemo pronaći rješenje i pokušati rješiti jedan konkretni problem koji u manjoj ili većoj mjeri postoji u cijeloj zemlji. Nadam se da nisam izazvao neku novu repliku. Riječ ima, odnosno replika, poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Samo želim uštediti malo vremena pa koristim vrijeme za repliku umjesto za raspravu. Dakle, dobro je da mi razgovaramo o nečemu što jeste evidentan problem i dobro je da tražimo rješenje tog problema u interesu građana na koje ovo najviše ostavlja traga. Međutim, ne smijemo ostati jednostrano, moramo uzeti u obzir i sve druge aspekte koji prolazilaze iz ovog problema i drugačija mišljenja i stavove. 27 Ono što je vrlo značajno, ja recimo smatram da ako eventualno treba mijenjati ovaj Zakon, onda to treba učiniti tako da se on promijeni u dijelu gdje su nabrojane dužnosti i obaveze i sankcije i treba ih jasnije definirati, kako bi se podstakla bolja implementacija ovog Zakona. Jer evidentno je da smo mi svi vrlo ponosni i da imamo evropski zakon, ali se on 4 godine ne implementira. Lokalna zajednica se oglušila u potpunosti na sve ono što su njeni zadaci u ovome, implementacije ovog Zakona. Rekla je gospođa Majkić, pet puta je skuplja eutanazija od sterilizacije jednog psa i ja sad postavljam pitanje – Kako lokalne zajednice, koje četiri godine nisu do sada uspjele pronaći nikakva sredstva da mogu provesti sterilizaciju napuštenih životinja, registraciju vlasničkih, da osnuju skloništa, jer nemaju dakle ta sredstva, sad će pronaći hitno i obezbijediti sva ona sredstva koja su nam potrebna da u skloništa stavimo životinje koje treba eutanizirati? Mislim da bi to moglo se riješiti na drugačiji način i zbog toga plediram da o ovom Zakonu razgovaramo i tako što ćemo dodati određene amandmane i pokušati prevazići očigledni problem koji muči građane BiH i odagnati strah naše djece koja, evo prije nekoliko dana upućuje se apel iz predškolskih ustanova koje mole da se prostori oko vrtića očiste od čopora pasa zbog kojih se djeca ne mogu igrati ispred njih. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika poslanik Drago Kalabić, izvolite.
Druga i završna replika predsjedavajući. Vi ćete razumjeti zašto sam ja ovo rekao, s obzirom da ste maloprije i Vi ponovili da je gradonačelnik Sarajeva važna pozicija. Ja Vam moram reći da taj gradonačelnik nas kao najviše zakonodavno tijelo u zemlji, nikada ovdje nije posjetio niti nam se obratio, niti nam zaželio dobrodošlicu, a naprotiv tu noć nam je zaželio nešto drugo. Tako ne radi gradonačelnik Banja Luke, to nije uredu. Ja cijelo vrijeme očekujem javno izvinjenje od gospodina Komšića za ono što je uradio taj dan, to nije gostoljubivost, to nije domaćinstvo, to nije bio ovdje njegov problem, a iskoristio sam priliku da ovo kažem vezano za njegov problem. Ne može me niko ubijediti da lokalne zajednice pa i gradovi ne mogu po ovom pitanju izdvojiti puno više sredstava, jer ćete svugdje naći stavke koje su sigurno manje potrebne od ove. Ali do sad na njima nije bila pažnja, svi ćute misle da životinje dolaze, ne krivicom nekoga drugoga i da se to njih ne tiče, tiče ih se ali vidite bave se nekim drugim pitanjima. I javni moj poziv gospodinu Komšiću da se poslanicima iz RS-a izvine za taj dan ponašanja i da dođe na razgovor sa nama.
Ja vjerujem kolega Kalabiću da se i Vi i ja slažemo u tome da ćemo mi imati posebnu tačku dnevnog reda, pa ćemo raspravljati kad dođe to direktno. 28 Riječ ima poslanica Dušanka Majkić, izvolite.
Replika upućena Vama, jer ja sam očekivala da ste slušali ono što sam rekla. Vi ste govorili o posljedicama, ne uzrocima. A ja, znači, ogromna, velika količina pasa na ulicama je posljedica nemara. Načelnici ne rade svoj posao, ali nije u svim opštinama. Otiđite u Banja Luku pa da vidite hoćete li naći čopore pasa. Ja nisam imala nikad napad psa, niti bilo ko u mom naselju. Ja pse ne vidim. Vi hoćete da promijenite zakon i da uvedete ubijanje zato što vaši načelnici ne rade kako treba. Pa nemojte molim vas da govorimo o stvarima. Prisilite lokalnu vlast da radi ono što joj je posao. I dok to ne počnu raditi, nema tog načina, čak i da prihvatite ovaj Zakon, nema tog načina da se ovaj problem riješi.
Ja sam govorio o rješenjima da tražimo.
nije uključen mikrofon
Riječ ima poslanica Milica Marković, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa moja replika se odnosi na ono što je izgovorila koleginica Dervoz i ona je pokušala da nas ubijedi da razlozi zašto bismo trebali danas podržati ovaj Zakon, stoje na strani toga što lokalne zajednice u BiH ne rade dobro svoj posao, što mislim da nije pravi razlog za navijanje, da kažem, da se ovaj Zakon usvoji i prihvati iz razloga upravo ovo što je rekla koleginica Majkić da ta situacija nije, ako je takva u Sarajevu, ako je u Zenici, nije u mnogim opštinama gdje načelnici rade svoj posao. Evo ja ću vam reći primjer iz opštine gdje ja dolazim, znači u Bijeljini gradonačelnik koji, nije sad da ja to govorim zato što je on iz moje partije on je iz SDS-a, ali treba biti pošten i objektivan pa reći da unazad godinu dvije dana tog problema u Bijeljini nema. I životinje na ulicama grada Bijeljine možete vidjeti kao kućne ljubimce koji izlaze sa svojim vlasnicima na zelene površine da ih vide i svi drugi, naravno da i, da urade ono što žele, što znači da nije razlog u tome da mi danas treba da ovo podržimo iz aman zaman ne rade gradonačelnici i načelnici svoj dio posla. Oni koji ne rade treba vidjeti način kako ih natjerati da to rade, ali to nije slučaj sa svim opštinama i nemojte nas ubjeđivati da su to krucijalni razlozi zašto ovaj Zakon treba podržati. A svakako da se slažem sa tim da, ako je riječ o takvoj situaciji gdje su ljudi izloženi određenim opasnosti i problemima, naravno da treba da razgovaramo o tome i da razmislimo kako da se to spriječi, ali to nije naš posao, to je posao lokalnih zajednica. I vi koji to tvrdite i govorite, vidite koje su to opštine, jer ja sam dobila na desetine mejlova koji, ljudi su se obraćali, nevladine organizacije sa ciljem da podrže ovo što je koleginica Uzunović predložila i onda sam se naravno raspitala među građanima, znači mimo onog što ja vidim i što znam u gradu Bijeljini, raspitivala se 29 kod građana i to ljudi u zadnjih godinu dvije dana apsolutno nemaju taj problem jer takve životinje i ti čopori životinje se ne vide na ulicama Bijeljine. I nemojte nas ubjeđivati, samo eto da pokušate i na tu kartu da zaigrate da bi se ovaj Zakon usvojio, on svakako neće proći ako nema podrške poslanika iz RS-a, prije svega Kluba SNSD-a, taj Zakon neće proći danas.
Replika, Nermina Zaimović-Uzunović.
... uvažene kolegice da mi odgovore na pitanje – Da li u RS-u je na snazi i da li se primjenjuje Zakon? Juče sam čula od nevladinog sektora da u RS-u se primjenjuje Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja u kome stoji odredba, u članu 30. – životinje iz skloništa koje nije moguće udomiti, mogu se nakon 30 dana držanja usmrtiti. A ako je ovo zakon koji ste vi primijenili, a ja sam ga našla na internetu, primijenili i tim rješavate, onda ja ne znam kako [[zajednička diskusija]]
Samo Vi završite svoju diskusiju.
Piše. [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Ismeta Dervoz, izvolite.
Zahvlajujem gospodine predsjedavajući. Ne mogu da otkrijem na koji način sam bila toliko nejasna da gospođa Marković za 360 stepeni okreće ono šta sam ja htjela kazati u svojoj raspravi. Već na prošloj sjednici sam ja vrlo eksplicite kazala, da eutanazija je ono što ni na koji način nije prihvatljivo, da to što ljudi ne rade svoj posao i sad se mi bavimo posljedicom onoga što neko nije radio svoj posao, ne smije dovesti do našeg nehumanog odnosa i ponašanja prema životinjama. Gospođa Majkić i ja smo podcrtavali dobrobit životinja o kojoj ovdje nije bilo govora uopšte, a stoji u naslovu tog zakona. Dakle, moja diskusija je išla u pravcu da da, svjesni smo problema, da vidimo ga, podaci o 500 ugriženih ljudi u Zenici su evidentni, podatak da djeca u vrtiću u Sarajevu traže zaštitu su evidentni, ali nije način da idemo na eutanaziju i ubijamo pse po skloništima, koja ne postoje na kraju krajeva, u 99% procenata BiH. Evo to sam htjela da kažem. Treba razgovarati o problemu, treba tražiti način, eutanazija ne. I molimgospođu Marković da 30 malo pažljivije prati, a ako smo nedovoljno jasni, ja ću se potruditi da shvatim na koji način treba da kažem nešto da se na ovakav način ne može dramatično izvrgnuti ono što zastupnica kaže. Hvala lijepo.
Replika poslanik Beriz Belkić, izvolite.
Praktično je ispravka samog sebe. Dakle, ja sam maločas govorio o analizi implementacije postojećeg zakona i govorio da je nismo dobili i td., ali sam evo sada provjerio, rečeno mi je da je on oficijelno, da je ta analiza oficijelno upućena prema Parlamentu, mora da je negdje na protokolima i td., hoću da kažem nama svima da imamo sada evo i tu analizu. I možda ne bi bilo loše da odgodimo ili izjašnjavanje u prvom čitanju, da svi pogledamo ili ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Replika, Milica Marković.
Gospođo Dervoz, jasno je meni da Vi u brojnim situacijama ovako uživate da nastupite superiorno i da nekoga apsolutno ubijedite u ono što Vi kažete. Ali ja nisam uopšte pominjala druge stvari iz Vašeg obraćanja, ograničila sam se samo na dio u kome ste pomenuli lokalne zajednice, iz razloga što ne mogu dozvoliti kao poslanik i koji dolazi iz određene sredine gdje 31 nema tih problema, da nepravedno optužujete lokalne zajednice gdje tog problema nema. O tome sam ja govorila i nema potrebe da toliko riječi trošite, jer nekada znate u izlaganju je i manje i više.
Poslanik Saša Bursać, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo jedva ja dočeka od ovih silnih replika da dođem na red. Evo ovako, sjedim ovdje i slušam i pravo da vam kažem, ne slažem se ni sa kim ko je prethodno izlagao, a i slažem se djelimično sa svima. Znači, iz svega se može povaditi nešto što valja, a ima dosta toga i da se odbaci što ne valja. Odma da vam kažem ja imam troje pasa kod kuće i volim pse i da ih ne volim ne bi ih imao i hranio i vodio o njima strogo računa. Ali da napušteni psi, psi lutalice, divlji psi, zovite ih kako god hoćete, prave problem, prave, to je evidentno. Da nisu u mogućnosti mnoge lokalne zajednice da riješe te probleme zato što imaju daleko veće probleme, znači socijalne, privredne, ovakve, onakve, Bog zna kakve sve ne, da se još oko toga bore, teško im je. Znači, teško im je, a imaju problem. Znači, trebalo ih je konsultovati. Veoma rijetko, bar ovako javno se slažem sa gospodinom Belkićem, ali apsolutno ću se ovaj put složiti, znači do svake izrečene riječi trebalo je ovome prići malo ozbiljnije. Ne malo nego mnogo ozbiljnije, pa je trebalo konsultovati i lokalne zajednice, trebalo je konsultovati i Ured za veterinarstvo, trebalo je vidjeti znači sve ljude kojih se ovo dotiče. Da se vidi, znači evo mi sad pričamo uglavnom o napuštenim psima, psima lutalicam, znači priča je o psima, ali ovdje u ovim izmjenama ima i nekih drugih stvari i ja pozdravljam znači ovaj dio koji treba da legalizuje praktično borbe bikova. To je naša tradicija, od naše tradicije ne treba odustajati i to apsolutno treba pozdraviti. Međutim, s druge strane ako imamo taj, to je za mene komunalni problem, oko napuštenih pasa treba ga riješiti. Treba prići tome ozbiljno. Mi, mislim da nismo kompetentni, eto ja sam, iako imam svoje pse i znam masu problema oko toga, mislim da nismo mi ti koji možemo ovdje sad istjerati sve stvari na čistac, to je trebalo znači krenuti studiozno oko toga svega, uključiti sve one koji imaju veze sa ovim i da se vidi eventualno, znači šta bi bilo rješenje problema. Najveći je problem, evo gospođa koja, gospođa Nermina znači koja je predložila izmjene ovoga Zakon, kaže da kod svoje vikendice hrani 8 pasa, hranila je 12. I to je lijepo, znači, to sad kad uzmete sa jednog ljudskog aspekta to je sasvim uredu i to tako treba biti i toga treba biti više i to, sad kad gledate s te neke ljudske strane. Međutim, kada pogledate drugu jednu stranu, vjerovatno se vaša vikendica nalazi negdje u lovištu, odnosno negdje u pirodi i kada uzmete da je čopor od 8 ili 12 pasa veoma ozbiljna prijetnja, znači u lovištu, onom korisniku lovišta i kada uzmete da, evo sada ovih dana upravo imamo jako malu lanad, znači lanad koja su starosti do mjesec dana i kada uzmete činjenicu da su se meni, obzirom da se bavim tim poslom, su dojavili ljudi, znači da ima već šteta na nekoliko mjesta od pasa lutalica upravo na lanadi jer ne mogu da se sakriju, odnosno ne mogu da pobjegnu tim psima lutalicama kojih ima previše i koji ih relativno lako savladaju u lovištu, onda vidite da nije upravu niko onaj ko kod svojih vikendica, kuća hrani te pse. Znači, treba ih riješiti, treba ih odatle ukoniti. Imate s druge strane problem kada ti psi postanu silni ili nasilni, onda kreću, kada ne mogu da savladaju divljač, kreću u ekspediciju prema domaćim životinjama, znači prema ovcama, 32 kozama i svemu ostalom. I onda tu imate s druge strane problem, kreće akcija, upravo tako, kreće akcija jer ih tjera glad. Znači, nemaju šta da jedu i sasvim je prirodno da nanose štete. To je problem koji treba da se rješava u opštini. Ja se ne slažem kada kažete opštine, opštine, ponovo ponavljam, imaju daleko veće pobleme osim ovoga. Znači, opštine treba da se bave mnogo ozbiljnijim problemima i treba da povedu računa o masi drugih stvari, jer ovo je, hajde da kažem, poslednji, odnosno marginalan problem koji treba da se riješi što efikasnije da ne bi bilo tih problema. Ako se svagdje u Evropi vrši eutanazija, ne znam zašto se ne bi kod nas mogla vršiti. Ako se može riješiti na neki bolji način i imaju znači nadležne institucije, odnosno ljudi koji se time bave, bolji prijedlog, ja ću prihvatiti i bolji prijedlog. Znači, najbliži sam diskusiji gospodina Belkića kada kaže da treba ministarstvo oko toga da se pozabavi, da konsultujete znači sve ljude. Nemojte zaboraviti da psi prenose veoma ozbiljne zonoze, znači bolesti od kojih boluju i ljudi, da su i sa tog aspekta veoma opasni kada hodaju nekontrolisano, kada su gladni, kada je njihovo zdravstveno i svako drugo stanje loše. Znači, ne podržavam ubijanje apriori, ali podržavam da se problem riješi. Pet puta je skuplja eutanazija od sterilizacije. To je tačno, sam čin eutanazije je daleko skuplji, međutim sam čin, šta poslije? U Banja Luci imamo slučaj gdje su ljudi humani i hrane te životinje. Međutim, ima mjesta gdje nisu ljudi u mogućnosti da hrane to, odnosno imamo sredina koje su jako siromašne i imaju taj problem sa gladnim psima. Gladni psi nanose raznorazne štete. Evo ja, pravo da vam kažem, imam porodičnu kuću odnosno živim u očevoj porodičnoj kući gdje svako malo psi prevrnu smeće komplet i ja to ujutro moram, taman kad se spremim negdje, izađem pred kuću i vidim da je haos i onda ja moram da sklanjam svo to smeće prije nego što krenem ispred kuće i onda moram ponovo da idem da perem ruke i šta ja znam. Tako da, što se toga tiče, jeste to je katastrofa, tako da što se toga tiče treba ovom problemu prići malo ozbiljnije, treba podržati ovaj dio koji je oko borbe bikova. U mom kraju nema borbe bikova, ali ako se na jednom mjestu skupi 100.000 građana to je veoma reprezentativan skup i ja ću to uvijek podržati. Moram da vam kažem da bilo je jako veliko interesovanje pri obuci pasa i jednim zakonskim aktom u RS-u je to uskraćeno ljudima i ljudi su jako razočarani zbog toga, a razočarani su iz razloga toga što jednostavno tu su se ljudi okupljali, družili, svoje pse obučavali, sada to više ne mogu raditi. Ja svagdje ondje gdje se ljudi okupljaju, gdje se okupi 1.000, 2.000, 3.000, da ne kažem 100.000 ljudi i rade nešto što je praktično po meni bezopasno za životinje ili eventualno nema nikakve opasnosti ni za ljude ni za životinje, znači to apsolutno treba podržati. Ne treba se odricati tradicije u tom dijelu gdje ljudi su naučili jednostavno i to je ta borba bikova, jednostavno je naša tradicija. Vi sad kad uzmete Kočićev zbog, koliki je to skup ljudi i mislim da zabraniti borbu bikova koju je opisao i Petar Kočić, znači u svojim djelima i koji je naša tradicija, od te tradicije odustati mislim da je to Gospođo Dušanka, molim Vas, ja sam tiho sjedio, jednu jedinu riječ nisam progovorio dok ste Vi diskutovali. Molim Vas, molim Vas, saslušajte me, valjda ne pričam o Bog zna čemu, pričam o temi koja je u materijalu. Znači, to je naša tradicija i od toga ne treba odustati tek tako zato što je to nekom palo na pamet iz EU. Ja sam dobio isto ovaj dopis koji je došao od ovih nevladinih organizacija i to, sve je to fino, sve je to uredu, ali to je naš problem koji treba riješiti i mi nećemo tu na evropskom putu ništa pogriješiti ako primijenimo samo ono što se primjenjuje u EU. Zato molim ministarstvo da 33 se, ne bi bilo loše i Vi gospodine ministre prije izjašnjavanja da izađete i da kažete par riječi oko ovoga, da li imate volju da i Vi poradite, odnosno vaše ministarstvo da se pozabavi i ovim problemom, jer iz prethodnih diskusija, znači lutamo, jedni imaju jedna, drugi druga mišljenja i mislim da definitivno trebali bi i Vi nešto o tome reći. Hvala.
Kolega Domazet, ja predlažem da odustanete od replike, jer je i kolega Bursać ukazao vrlo jasno argumentima da ovaj problem postoji i u jednom i u drugom entitetu.
Ja sam to, ovo je kvalificirano kao replika, ali imam samo dva pitanja za koja molim da se u daljoj diskusiji od kompetentnih ljudi dadne odgovor, jer sam ja u dilemi. Prvo pitanje – Da li se sterilizacijom otklanja agresivnost pasa? Drugo – Da li su humani uvjeti kada strpate pse u azil u kojima ih držite čitavog životnog vijeka? Hvala.
Riječ ima poslanik Senad Šepić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Pa ja evo, koliko vidim, kako odmiče ova rasprava po ovoj tački dnevnog reda, ona zaista pokazuje da mi prepoznajemo ovaj poblem i da sama inicijativa moje kolegice Nermine Zaimović- Uzunović, ima smisla. Kako će ona na kraju biti riješena, ja mislim da to treba da bude dogovor svih nas i čini mi se da evo, pogotovo kroz ove zadnje rasprave idemo u tm pravcu. Naime, ja sam, ja predlažem da mi, kad je u pitanju ova današnja stvar, dakle očuvamo je u proceduri, da odložimo raspravu oko, da danas odložimo raspravu, odnosno ..., pardon izjašnjavanje dok ne dobijemo ovu analizu o kojoj je govorio i Beriz. Mi smo ovu analizu zatražili još u februaru. Evo ministar je ovdje i saradnici iz ministarstva, ja mislim da je to trebalo ranije dostaviti. Mi svi vidimo koliko imamo problema jer smo mi svaki dan zatrpani sa ovim, kako se zove, imejlovima, reakcijama, i jednih i drugih i trećih, a s druge strane evidentno je da svi mi, i ovdje smo svjesni toga da imamo veliki problem, ne samo problem nego veliki. U potpunosti je upravo kolegica Dušanka Majkić kad kaže, postoji zakon, postoje jasne odredbe u zakonu, kako bi to trebalo raditi i to je stvar koju tamo treba da radi neko drugi, to se više ne tiče nas. Ali ja se ne slažem sa ovim zadjim dijelom da se ne tiče nas. Ovaj Parlament je donio Zakon 2008. godine. Je li od 2008. godine ovaj problem manji ili je veći? Evo kad uradite analizu i sad kad pogledate ovo, juče smo imali predstavnicu iz minsitarstva, odnosno iz Ureda za veterinarstvo, koja je od prilike kroz svoju diskusiju ukazala da taj problem je evidentan i da je on u porastu. A kad pogledate, recimo s druge strane pritiske i zahtjeve građana s terena onda zaista vidite da je to tako. Dakle stoga, jer građani od nas očekuju da mi kao državni parlamentarci koji 34 smo donijeli zakon, dakle da kažemo je li taj zakon ustvari ono što rješava njihov problem ili nam stavlja obavezu da se u tom smislu odredimo i da to mijenjamo. Neku stvar mi u tom smislu moramo uraditi. Zato predlažem, evo i u ime Kluba SDA, dakle da se, s obzirom da evo postoji intencija da u tom smislu rješavamo problem, da odgodimo danas izjašnjavanje o ovome prijedlogu, da u međuvremenu dobijemo ovu analizu i ovu informaciju svi mi i predlažem predlagaču također da zajedno sa ljudima iz struke, sa ministarstvom, sa Uredom za veterinarstvo, takođe u međuvremenu i ova kolegica Zaimović-Uzunović takođe razgovara i na neki način pokuša približiti ove stavove, ali sam jedan od ljudi koji smatra da ovo treba ostati u životu i da mi trebamo, dakle ovu stvar dovesti na određen način do kraja. Mi moramo imati odgovor kad je u pitanju ovaj važni problem. I s druge strane, jedan od zaključaka kojeg ću evo možda i povodom ove tačke predložiti, koji bi nam bio koristan u narednom našem parlamentarnom radu, jeste da razmišljamo o donošenju zakona o provođenju zakona. Dakle, evo mi danas 5 godina nakon 2008. godine kako smo donijeli zakon, mi na ovome ovdje primjeru vidimo da imamo zakon, da imamo rješenja koja bi mogla biti prihvatljiva koja bi mogla biti korisna, a s druge strane vidimo da se problem povećava. Ovaj put, ovo nije po službenoj dužnosti nama došlo ovdje u klupe nego su ustvari reakcijom građana i stvarnim problemima koje imamo na terenu, ovaj se problem našao pred nama. Ne bi bilo loše da prilikom usvajanja zakona nakon određenog vremena, i to nije praksa dakle nepoznata, takvu praksu imamo u mnogim modernim i uređenim zemljama, dakle da Vijeće ministara ima obavezu nakon 3 godine ili 5 godina, da izvrši analizu i ocjenu primjenjivosti, efikasnosti i implementacije svakog donešenog zakona ovdje u Parlamentarnoj skupštini i da mi to nakon određenog vremena ovdje imamo u raspravi. Dakle, da smo to imali kojim slučajem, kad je u pitanju i ovaj Zakon, mi bismo već prije odreagovali i na neki način bismo one koji su odgovorni za implementaciju ovoga Zakona, prije stavili u funkciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Kolegica Majkić je iskoristila 2 replike već, tako da.
Gospodine predsjedavajući, kratko ću nastojati, da samo kažem stav. Bio sam uzdržan, dakle na principima ovog Zakona na Ustavnopravnoj komisiji kada je on razmatran. Smatram da ovdje bismo trebali imati međusobno razumijevanje u smislu da uvažavamo sve prijedloge, dakle legitimni su i jedni i drugi prijedlozi, da je suština da je izuzetno značajno da se ozbiljna rasprava vodi o ovome. Uvažavam veoma koleginicu Nerminu Zaimović- Uzunović koja je sa ogromnim statističkim podacima, faktički stala u ovo i rekla da je i ovo evropski standard, za šta se ona zalaže. 35 Mišljenja sam dakle, zahvaljujem se i Savjetu ministara na analizi koju smo dobili, dakle govorim za članove Ustavnopravne komisije koja se odnosi na ovu problematiku, problem je dakle u čitavom pitanju, dakle neimplementacije Zakona za ove 4 godine od kada je on usvojen i suštinski problem kada sada analiziramo da smo provodili ovaj Zakon mi nebismo danas uopšte o ovom raspravljali. Dakle, sama sterilizacija bi smanjila reproduktivnost, odnosno apsolutno onemogućila reproduktivnost kod pasa koji su podvrgnuti ovom načinu, dakle nemogućnosti reproduktivnosti, a istovremeno bi smanjila agresivnost što je izuzetno značajno u smislu napada pasa na životinje i prenošenje zaraznih bolesti od kojih je svakako najopasnije bjesnilo. Mislim da ne djeluju lokalne nadležne službe, inspekcijske u tom smislu da bi se ovi problemi rješavali. I istovremeno smatram da je ova analiza izuzetno značajna, ali da uvažavam veoma što je gospodin Belkić ukazivao i ranije na ovaj problem, mislim da mi imamo suštinski problem i kolege su prethodno istakle, da bi bilo neophodno obaviti javnu raspravu o implementaciji Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, staviti sve ove prijedloge kao dio rasprave, dakle u toku te rasprave i imati stavove. Na taj način bismo došli do toga da li trebaju ili ne treba raditi na izmjenama i dopunama ovog zajkona. Mislim da danas nebismo trebali se izjašnjavati o ovom prijedlogu, dakle da odložimo raspravu, a da možda imamo javnu raspravu o implementaciji zakona. I reći ću jednu rečenicu koja je ovdje rečena u završnom dijelu gdje Savjet ministara kaže, problem koji se stvori i stvara čovjek decenijama ne nastaje preko noći, put za rješavanje je jedino i samo odgovore i konsolidovan pristup humanom upravljanju populacijom pasa u skladu sa postojećim zakonom. Mislim da je ova rečenica jako značajna, ona ukazuje na to. Takođe postavlja se još jedan problem o kome treba razmišljati iz ..., to je kolega Šepić rekao, bilo bi neophodno da se pri donošenju zakona, ne govorim samo ovih u Parlamentarnoj skupštini BiH, postavi dakle jedan od članova koji govori da će izvršna vlast nakon 5 godina od stupanja na snagu zakona, vršiti analizu primjenjivosti, čak i po mogućnosti prije nego što se, ukoliko se ukaže potreba, jer bismo tada imali efikasnost primjene zakona. Nije ovo jedini zakon koji se ... imamo Zakon i o lijekovima, zakone o obrazovanju i niz drugih koji su nažalost, često budu mrtvo slovo na papiru, a onda produkuju probleme. Hvala vam puno.
Ja sam znao da će iskusan poslanik poput Prodanovića iskoristiti ovu inicijativu Šepića da pordži. Riječ ima poslanik Zvonko Jurišić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo vidim danas se javilo dosta diskutanata, znači kad je u pitanju izmjena i dopuna Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja i veliki broj nas u diskusiji, kao što ću i ja sada, se na neki način i ponavljamo. Svi smo uočili da se radi o očiglednom problemu, znači na prostoru cijele BiH i za sve njene građane bez obzira gdje živili. Ovaj Zakon, njegove izmjene se odnose znači na izmjene onog Zakona koji je donešen prije pet godina, a u biti nije primjenjen. A taj, a problem je očit i on se, znači, odnosi uglavnom na rješavanje problema pasa lutalica. Očit je problem, znači, 36 velikog broja pasa lutalica u svim sredinama, u svim općinama, je li, ali dosadašnji Zakon je omogućio svima onima koji su ga htjeli provesti i implementirati na terenu da ga provedu, da broj pasa lutalica se znatno smanji ili jednostavno da je se počeo Zakon primjenjivati od 2008. godine na način na koji bi se trebao primjenjivati, a na koji ovaj Parlament nikako ne može utjecati ... danas tih pasa lutalica ne bi ni bilo. Zakon je jasno predvidio tamo na koji način bi se to, taj problem rješavao, to je znači sterilizacija. Kad govorimo o sterilizaciji vjerovatno bi do sada prirodnim putem izumrli svi ti psi da su bili sterilizirani 2008. ili 2009. godine, vjerovatno. Znači, ne bi ih bilo. Ali evo ovdje i predlagač kaže da za provedbu ovoga Zakona o izmjenama i dopunama ovoga Zakona nisu potrebna ili financiska sredstva koja će opteretiri proračun BiH, ali jesu onih sredina ili općina je li, koji trebaju to provesti. Ja sad sam ne znam samu tehniku i ovo provođenje eventualno Zakon da prođe ove izmjene Zakona, da se usvoji ova izmjena u ovom dijelu koji govori o eutanaziji, o prikupljanju tih životinja, o stavljanju tih životinja u sklonište, o držanju, ne znam ni ja, pet, deset ili do 60 dana kao što je naveden primjer ovdje za određene države i onda ih eutanazirati, je li, na način koji to govori humana medicina, odnosno humana veterina. I to znatno košta ili ne znam ja sad ko će eventualno raditi prikupljanje, dovođenje tih životinja, hvatanje na terenu, na koji način ćemo ih dovesti u nekakva skloništa, je li, da bi ih, da bi ih tu držali, eventualno ako hoće neko preuzeti, je li, ili da bi ih eutanazirali. Znači, postoji ovdje više znači razmišljanja kako riješiti taj problem, koji je očit i kojega želimo svi, svi riješiti. Ali očito je da je postojeći Zakon koji je po meni vrlo dobar zakon, znači, ali on, njega nisu implementirali one sredine tamo, znači, gdje se trebaju implementirati. Ovo što je govorio kolega Prodanović o javnoj raspravu, zavisi to od općine do općine, od kantona do kantona u Federaciji, ljudi bi eventualno različito reagirali na ovo, neki bi možda radili sterilizaciju, a u svakom slučaju tu treba pitati i struku. Mi imamo svi problema sa, je li, kućnim miševima, je li tako ili poljskim miševima koji u neko vrijeme uđu u kuću, onda stavljamo negdje u ćoškove one otrove koji su, znači, propisani, znači kroz ovu medicinsku veterinu su porpisani, je li, onda nam uginuo miš. Isto tako ako hoćemo možemo na puno jeftiniji način ako hoćemo eutanazirati pse, znači staviti negdje u periferije mjesta ili općina mamce, je li, koji će dovesti do određenih poremećaja unutar organizma, jedan od primjera, hemoloiza krvi, gdje ćete za tri ili četiri dana imati bolesnu životinju i na kraju uginulu životinju koju opet neko treba skloniti, onaj. I to je puno jeftiniji način, a isto je human, isto je human. A ovo je, eutanazija je moram vam reći, skup proces i mislim da i mislim u ovom momentu da nije na prvom mjestu, a sterilizacijom ovih pasa znatno, znatno se umanjuje agresivnost pasa, a to je i stručno i naučno dokazano. I mislim da je, kažem, u tom pravcu onaj, po meni bi trebalo ići da se i moj prijedlog je da se eventualno ne izjašnjavamo, jer bojim se ovako značajan problem da nećemo riješiti, da će propasti i da, a da ga stvarno treba riješiti. Naravno, da se, oko ovoga su sigurno najbitniji i najodgovorniji oni koji provode lokalnu politiku, ovdje je kolega Kalabić govorio o gradonačelniku Sarajeva, gospodinu Ivi Komšiću da je odgovoran, nije on odgovoran za sarajevske pse, on je onedavno načelnik, mislim odgovoran je prethodni, je li. On jeste tu, onaj, podsticao zatočeništvo nas ovdje, ali evo primjerem našim se rukovodi i Bugarska, pa su i oni svoje zatočili tamo prije dva dana, ne samo zatočenike, ne samo znači je li, parlamentarce, nego i vladu, .... jeste i dobili batina, a oni su članica EU, vidite jel'. 37 Tako da trebamo riješiti ovaj problem, mislim da treba naći, čini mi se, kompromis između ova dva nekakva rješenja o kojima je ovdje bilo riječi u diskusijama. Hvala.
Riječ ima poslanik Adnan Bašić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Slušam sve ovo i pitam se – koliko mi uopšte znamo o životinjama? Meni će uskoro 70 godina, nikad u životu ni jedan me pas nije napao, a netoli ujeo. A dvije najveće ljubavi koje su meni usađene i porodično i ljudski, su konji i psi. Oni prvi čak za mnoge od nas su proglašeni plemenitim i one to i jesu, a na njih smo odavno zaboravili, pa i naše konje ove ubijaju, zar ne. Ja bih volio da neko od mojih Hercegovaca i ovo stavi ovdje kao problem, šta je sa jedinom, jedinim krdom divljih konja u Evropi, to je naše bogatstvo u Hercegovini, a bogami i njih ubijaju, neki zli ljudi. Čim čujem priču o ubijanju ja se sav naježim, možemo mi to u oblatne stavljati da je to eutanazija, da je to uspavljivanje, za mene je to ubijanje jednog od najvećih čovjekovih prijatelja. A propos ove izjave da su psi divlji, da je njima u instiktu da napadaju čovjeka, eto koliko govori o nama i koliko uopšte znamo životinju koji vijekovima, milenijima živi pored nas, ona se definitivno opredjelija između zova divljine i zova služenja i druženja sa čovjekom. I dobro je rekla gospođa Majkić, ona je čini mi se prva to rekla, mi se danas bavimo posljedicama a znamo šta je uzrok. Nažalost, užas koji je trajao ovdje više od 4 godine, doveo je da su svi naši domaći psi morali da postanu divlji, poludivlji ja bih rekao, to je malo bolji, adekvatniji izraz. I sada imamo posljedicu, kako je riješiti? Moramo da prvo shvatimo jednu stvar, ubijanjem se ništa ne rješava, ja pripadam generaciji, posebno Sarajlije ovdje ima njih par koji su istina puno mlađi od mene, ali vjerovatno se toga sjećaju, čuvenih šintora ili šintera, zavisi kako ih ko naziva, sa njihovim onim kolima sa jednim konjem i kavezom na njima. I ja sam bio jedan od sarajevske dječurlije koji je sa uživanjem uvijek nastojao da prevarom uz pomoć zagovarača tih šintera oslobađamo one zarobljene pse, čuvene sarajevske avlijanere kojima rasu niko živ ne može utvrditi. Ne možete govoriti o životinjama i tražiti rješenje situacije u kojoj se nalazimo ako je ne poznaje(?), ako ih ne poznajete, da li ih volite ili ne volite to je vaša privatna stvar, ali ako ih ne poznajete onda pitajte stručnjake. I upravu su mnogi koji su rekli ne samo da je ona, mnogi kažu skupa je eutanazija ovih životinja, i to me je zaboljelo. Dakle, ako je jeftina ipak ćemo ih ubijati, zar ne. Svaka vrsta ubijanja je ljudski grijeh, mi smo te pse odgojili, oni nisu pali s Marsa, niti izišli iz okeana. Ti su psi stvoreni od nas, građana ove države i oni su naš problem. To što smo mi ovakvi kakvi jesmo i bavimo se, evo koliko godina od rata jednom posljedicom kojoj smo mi uzrok i ne znamo još uvijek pravo rješenje, e svaka nam čast. Ako je jedino rješenje da to sve opet pobijemo, zašto se bunimo protiv bivšeg sisteme koji je to jednostavno radio otvoreno, imao je šintorsku službu, imalo je lovce koji su svake nedjelje ujutru izlazili na ulice gradova pucali po ulicama, ubijali i ostavljali mrtve pse na svakom koraku. Hoćete li to? Pa dajte budite otvoreni, nemojte biti takvi, nećemo mi tako, mi ćemo biti fini, mi ćemo samo davati inekcije pa ćemo ih ubijati. Svaka vam čast, ja sam protiv toga. 38
Od prisutnih u sali imamo još dva poslanika, pa onda da čujemo ministra koji se takođe prijavio. Riječ ima poslanik Emir Kabil, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ovaj, prije svega pozdravio bih inicijativu uvažene kolegice za dopunu ovoga Zakona, međutim ne mogu se složiti sa principima ovoga Zakona iz više razloga. Kada usvajamo neke nove zakone ili nove principe, nekog novog, dopunjenog zakona, obično se referiramo na zakone mnogo razvijenijih i socijalno stabilnijih država, u ovom slučaju EU. Upravo zbog toga navešću vam jedan vrlo interesantan primjer s kojima sam se susreo kad su u pitanju slobodne životinje ili psi lutalice u jednoj od metropola Evrope, a to je Atina. Atina je prije četiri ili pet godina imala najveći broj lutalica pasa, nešto možda kao Tuzla danas što ima, prema broju stanovnika. I ljudi i poslanici su pokušali da kroz zakonsku regulativu uvedu instituciju šintera, ono što smo mi imali prije, odnosno da uvedu instituciju eutanazije. Naravno, pošto je Grčka EU vrlo brzo je došao odgovor iz EU da je taj zakon apsolutno nehuman i da se ne može aplicirati, niti primjeniti u EU i naravno Grci kao Grci su vrlo brzo našli vrlo pametno rješenje. A to je rješenje uhvati životinju, vakciniši, liječi i pusti. I danas u Atini, ako ste u Atini bili nedavno možete vidjeti na hiljade pasa i svaki pas ima svoj broj u kompjuterskoj je listi, vakcinisan je i apsolutno bezopasan, ponavljam apsolutno bezopasan. Znači, govoriti o eutanaziji životinje je apsolutno po mom mišljenju diskriminirajuće i ja kao poslanik nikada neću podržati takvu ideju da se ujutro, da idu slobodna vozila i ubijaju pse po gradu. Naprotiv, podržaću ideju da lokalna zajednica, evo imamo primjer i lokalne zajednice, rekoše u Bijeljini da je taj problem riješen, da se jednostavno da pokuša da riješi taj problem na način da struka, u ovom slučaju veterina, inspekcijiski organi, maksimalno se angažuju, da identificiraju te životinje, da ih vakcinišu, jer, ponavljam, razlika između psa lutalice kad je u pitanju tretman i kućnog ljubimca koji ima najbolje uslove na svijetu ne postoji, isto se tretira pas koji živi kod multimilionera i pas koji je lutalica, to je premisa EU, to znači i jedan i drugi pas moraju iste procedure provesti kad je u pitanju liječenje, kad je u pitanju identifikacije parazitarnih oboljenja, kad je u pitanju sterilizacija. Pustimo pse nek hodaju slobodno, oni su neopasni i bezopasni, imamo mi mnogo drugih opasnijih problema. Prema tome želim da pozdravim inicijativu uvažene poslanice, ali se nikada ne mogu složiti da moto tog zakona bude eutanazija. Prijašnji zakon je izvanredan nije se primjenjivao, članak 14. je jasno definirao koje se životinje smiju i mogu i moraju eutanazirati, prema tome želim da iznesem svoj lični stav, da jednostavno lokalne zajednice moraju naći dodatna sredstva, koja obično nisu u njihovim budžetima, da bi se ovaj problem riješio. I sigurno ako ovako pristupimo, imaćemo slične situacije kao što je Bijeljina, mislim pozitivnu, ili neke druge sredine u kojima nemaju problem pasa lutalica. Hvala. 39
Zahvaljujem. Svoj konstruktivan doprinos ovoj raspravi želi dati i poslanik Slavko Jovičić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa počeću od podrške, jer je najsvježija od izlaganja kolege Kabila, naravno podržavam i mnoga izlaganja, pa da sad ne nabrajam da se neko ne naljuti, da nekog ne zaboravim, ali evo i gospodina Šepića i Bursaća i kolegice Marković i Majkić, al' nešto da podsjetim. Sticajem okolnosti kad je ovaj Zakon donošen o zaštiti i dobrobiti životinja, bio sam predsjedavajući te komisije i nema koga nismo konsultovali, Evropska komisija, EU, svi su vršili pritisak, nevladine organizacije, udruženja, ima ovdje kolega koji su bili i koji će se sjetiti, a mislim da je gospodin Mehmedović tada bio sa mnom u komisiji, pozovemo mi 15 udruženja koji drže bikove i danas se čuo, pogrešan je to termin, izraz, kakva korida, korida je zna se pikovanje i ubijanje i protiv toga, zakon ne dozvoljava to i mi to definišemo u skladu sa principima koji su prihvatljivi bodljavina volova, što je logično. Mogu li ja, možda ću pogriješiti u godini, spriječiti Koridu grmečku koja traje 250 godina, tradiciju. Koridu u Čevljanovićima gdje dođe 100 hiljada ljudi i ja sam dva puta išao tamo. I ko ih je gledao svojim očima pa i na tv vidi slabiji vo bježi, ne čega da ga onaj zbode, bježi on dal' uzbrdo, il' nizbrdo ili u narod, on bježi uglavnom. Dakle, to nije opasnost protiv, niti to tretira taj zakon koji smo mi donijeli i svi nam dali pohvale. Molim vas lijepo, pa gledate li vi prije 5 dana u Španiji, pustili ulicom volove i pobiše onaj narod, i one, ja neću te ljude da vrijeđam, ali kakva mu je hrabrost da trči ispred vola koji će ga stići, jer sigurno da je brži od njega i koji će ga nabiti na rogove. Pa gledali ste to svojim očima kao i ja. Dalje, govrim ovdje o Zakonu o napuštenim psima,
Ajde da se vratimo iz Pamplone u BiH. SLAVKO-
A, evo, to je, to je, vraćam se. Gospodine Bećiroviću vraćama se upravo, ne trebate, pa ja sam kažem učestvovao u izradi ovog Zakona i Zakon je problem što se ne implementira, čim je nešto napušteno, znači, ne treba nikome. Nećete naći i to je životinja, nećete naći napušteno jagnje nigdje, napušteno tele nema, svi se tamo nađu za stolom i jagnjetinu opa, ide dobro, nema napušteno. Nego ovo kome ne treba nikome, to je kao napušteno. I ovaj Zakon postoji u RS-u, primjenjuje se, gospođa Marković je pomenula Bijeljinu i ja ću pomenuti Pale, al' znate ko niko ne pominje nešto drugo, ne pominje sela gdje ne idu ni ljudi, pa da vide šta tamo rade psi. Gospodine Bećiroviću i Vi ste pomenuli Zenicu, 500 napada. Ali zamislite vi neko selo gdje vi nikad niste bili tamo, geografski ga možete locirati i ja naravno nisam bio, šta tamo rade psi, znamo li, imamo li ikakve informacije? I sad kad sam pogledao broj učesnika oko ove tačke moram završiti, e pa zaista pitam se ja ovdje kaćemo mi jednom početi da vodimo brigu o ljudima. I psi poslije ove diskusije, čak i moje, će od ovog momenta umjesto na četiri noge početi hodati na 40 dvije, prezadovoljni kako se ja borim za njih, prezadovoljni. Ma dajte ljudi da se uozbiljimo i da ove teme koje su u interesu naroda, a jeste i ovo tema za narod, ali da se te lokalne zajednice počnu brinuti i implementirati ovaj Zakon. I da ponavljam ono što je kolega Kalabić rekao oko ovog gradonačelnika, ma nije to udar na gradonačelnika, pa najveći problemi su ovdje, ali na svu sreću ni jednog poslanika neće ujesti, jer mi dolazimo autima, ne idemo pješke, niti dolazimo odozgo niz padine neke. Da ja ne bih karikirao, ja sam vam maloprije rekao kako je došlo do ovog Zakona i dobili pohvale od EU i rekli, gospodine Bećirović takođe zna bio je tada poslanik, i dobili pohvale, svi rekli svaka vam čast što ste ovaj Zakon donijeli, ovaj Zakon je odličan. Ali ja danas postavljam ključno pitanje i sve se svodi ope na ono što je kolegica ovo predložila izmjene – zašto se ne implementira onaj zakon koji je 2008. godine donešen? To je problem svih problema i ne treba meni tu ministar davati odgovore, kad ih ne može dati, ne može ministara natjerati gradonačelnika nekog ili načelnika u opštini da fata pse, kad ne može on ni sam sa sobom da vodi, ni o sebi računa jer mu je budžet prazan, sve tamo normalno kase prazne i šta će on onda. I da završim, mene raduje ovoliko broj prijavljenih, al' mene raduje i nešto drugo, dajte ljudi da počnemo voditi računa o ljudima, a i ovo je briga o ljudima, i da se počne onaj zakon koji smo donijeli, njemu vjerujte ništa ne fali, samo implementirati i sprovoditi u jednom dijelu ove zemlje, a to je Federacija u RS-u, pa vi recite da ja preferiram RS, se mnogo i gotovo do u detalje sprovodi u mnogim opštinama, kolegica je pomenula Bijeljinu, ja mogu nabrajati 20 opština još gdje se sprovodi. Mada ima problema i tamo kao što ih ima i u Zenici i svugdje i hajmo to jednom riješiti. Hvala lijepo.
Poslanik Zijad Jagodić i onda ćemo dati riječ ministru.
Zahvaljujem. Ja se po ovoj tački denvnog reda nisam želio posebno, ali vidim da je potrebno da na osnovu prethodnih govorinika može se zaključiti da ovaj Prijedlog zakona vjerovatno danas neće moći biti usvojen, ali problematika sigurno je evidentna. Ono što bi posebno želio istaći, moje razmišljanje kad je u pitanju ovaj problem je to, da definitivno sve zakone možemo mijenjati, ali ako i taj zakon koji bi usvojili eventualno njega ne budemo provodili na način kao što nisu provođeni i praktično zakoni poštivani iz prethodnih perioda, ja mislim da nekakav poseban efekat se neće ni ovi, ne bi ni ovim postigao. Gdje je ključni problem? Problem je u, po mom mišljenju, u svim lokalnim zajednicama, definitivno možemo reći da načelnici ili čak predsjednici mjesnih zajednica, oni moraju locirati koje su to pozicije, da li su to škole, da li su to vrtići, da li su to autobuske stanice i td. gdje upravo postoji opasnost od pasa lutalica kad su u pitanju djeca, stariji, slbovidni, invalidi i td. Smatram da je potrebno da, po mojem mišljenju, da Vijeće ministara zajedno sa Uredom za veterinarstvo na neki način u tri dijela definiše ovu problematiku i napravi određeni plan, predloži najprimjerniji plan za rješavanje ovog problema tamo gdje je najurgentnije, a to su urbani dijelovi, prigradski 41 dijelovi i na kraju kraja, ostala naseljena mjesta gdje postoji opasnost od ujeda, ugriza i td. pasa, prije svega generalno pasa, ne samo pasa lutalica. Ono što mogu reći direktno, da sam imao komšiju koji je praktično imao, imao psa, ja ne znam čak ni kako mu je ime, ali neke vrste, bokser neki, nešto žestoko kad ima zube takve da se sam naježim, čini mi se da bez neke, neke palice, neke motke ne bi izašao iz kuće vani, jer definitivno nikada, nikada i kada je u pitanju rješavanje ovog problema na ovaj način, ja vjerujte zbog svoje djece i zbog svoje lične sigurnosti bi predložio sve moguće metode da se to eliminiše, da li ovako ili onako. Ali činjenica je da i ovaj Zakon koji je predložen, Zakon o zaštiti životinja i dobrobiti životinja, ja sam proučavao zakon u Sloveniji i on se zove Zakon o zaščiti žival, Zakon o zaštiti životinja, Hrvatska je prije desetak godina imala takođe Zakon o zaštiti životinja, pa su uveli Zakon o zaštiti životinja i dobrobiti životinja, ovo što smo mi, međutim, evo 10 godina poslije toga Hrvatska je ponovo uvela Zakon o zaštiti životinja, a mi i dalje idemo sa Zakonom o zaštiti i dobrobiti životinja. Mislim da mi neke stvari samo prepisujemo, ništa autohtono, autonomno ne doprinosimo kroz naše propise, za našu problematiku, za našu situaciju. Ja smatram da je najpotrebnije, smatram da je najbolje, da se proba riješiti upravo najgorući problem, a to je problem gdje se pojavljuju ti ugrizi da se inspekcija, odnosno veterinarske stanice i svi koji su po postojećim zakonima nadležni, da eliminišu te koji su opasni po ljude. A druge, prije svega one manje koji su čak i simpatični, ja vjerujte ne bi imao srca da nekakav, da pristupim ubijanju. A kada je riječ o ubijanju, isto tako sa direktorom Ureda za veterinarstvo Slovenije sam govorio, zašto nemaju – zašto nemaju riječ ubiti? Kaže – ne to je krivično dijelo. Međutim, u našim zakonima mnogim se spominje i navodi riječ ubiti. Međutim, ako je to tako to je krivično djelo. Onda sam pitao – koju riječ vi trerminološki koristite za to? Kaže – uplijeniti. E pa ja bi zamolio da probamo i mi naći rješenje da uplijenimo ono što je opasno, ono što nije da ipak pustimo, jer kao što reče jedan od govornika, mi smo prije svega krivi za ovoliku masu koja na neki način danas predstavlja problem, a u suštini nije. Međutim, problem je vjerovatno i u nama. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Jagodiću, koji je evo na bosanski jezik preveo odredbe zakona iz Slovenije. Replika Adnan Bašić, izvolite.
Ma da upravo, neka izvini moj kolega prethodnik, samo mala jedna replika, upravo naše nepoznavanje onoga o čemu govorimo, a to su najbolji čovjekovi prijatelji u ovom slučaju psi, naravno da je ta užasna pojava koja je zapanjila svijet u prvo vrijeme došla i do BiH, stvaranje rasa za borbu tzv. poluzvijeri kako ih mnogi kinolozi nazivaju. To nisu, moj poštovani kolega, to nisu normalni psi, to su divlji psi, užasni psi, psi koji služe za borbu, nekad se u mnogim narodima ko je imao malo vojnika odgajali za borbene pse, pa su učestvovali u ratovima. Danas oni se bore između sebe ili protiv ljudi. Sjetite se samo užasa u Americi kada je kasnijim zakonom zabranjena ta vrsta psa i takva vrsta obuke, da među 100 hiljada bijelih ljudi ako ima jedan crnac, on će se 42 progurati među svih tih 100 hiljada bijelih ljudi i zgrabiti i poderati tog crnca, to su dresirani i obučeni psi za takve stvari. Nažalost, taj užas se proširio i na BiH i vjerovatno neki od tih primjeraka su zalutali na naše ulice, a njih treba na drugi način rješavati, ja se potpuno slažem, ali ja govorim o ogromnom broju sasvim običnih naših pasa koje svi vrlo dobro treba da poznajemo. Hvala lijepo.
Riječ ima ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Mirko Šarović, izvolite. Evo i Vas ćemo zamoliti da u najkraćem pokušate.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi poslanici i zastupnici nastojaću da zaista budem kratak i možda na početku da kažem da je možda najvažnija stvar ili najvažniji cilj postignut što je ovom inicijativom na neki način javnost, znači o ovom problemu upoznata je i javnost i o ovom ćemo raspravljati, koliko ja razumijem tri puta. Prošli put kad smo bili ovdje u Parlamentarnoj skupštini, danas i vjerovatno kada budemo razgovarali o ovoj informaciji, odnosno analizi koja se odnosi na implementaciju samog zakona. I u tom smislu ja zaista vidim i najveću korist kojom je skrenuta pažnja na ovaj problem. Želim da vas upoznam i da je Ministarstvo, odnosno Kancelarija za veterinarstvo BiH pripremila odgovarajuću analizu koju je i ovaj Parlament tražio, ta analiza je prošla Savjet ministara i u sebi sadrži i niz mjera. Uvjeren sam da će i ta analiza ovdje da se u ovom Domu nađe u što skorije vrijeme. Kada je u pitanju ova inicijativa, da budem zaista konkretan kao što sami i obećao, želim da kažem da sa našeg stanovišta ona nije ni dovoljno, nije ni na najvišem nivou, evo pokušavam da biram riječi i da uvažavam podnosioca inicijative, ima niz nejasnih problematičnih definicija koje nisu, rekao bih, u skladu sa određenim standardima, evropskim standardima. A rekao bih i da, ono najvažnije pitanje, konceptualni pristup je nešto o čemu imamo različite stavove. Ni jedna zemlja nije, bar evropska zemlja nije rješila ovo pitanje eutanazijom, a rekao bih da je eutanazija predviđene i postojećim zakonom za bolesne pse i za opasne pse i to je potpuno jasno regulisano i da, znači ovaj pristup koliko ima zagovornika za možete od naših ljudi iz Kancelarije da vidite koliko je mejlova i zahtjeva, ja bih rekao oni se mjere stotinama, za onaj pristup koji je u sadašnjem važećem zakonu. Tako ukoliko bude potrebe za nekim stručnim objašnjenjem tu su naši predstavnici iz Kancelarije koji određene stvari možda mogu i kvalitetnije i bolje da prenesu nego što to mogu da uradim ja. Ja želim ovom prilikom da kaže, da je rješenje u provođenju Zakona, naš Zakon je evropski, on je i provodiv, ovaj, u skadu sa ovim, ovaj, donošenjem ovog Zakona i donošenjem četiri pravilnika mi smo praktično zatvorili Poglavlje 12, znači uskladili smo ovu oblast sa zahtjevima Brisela, odnosno sa zahtjevima evropskog zakonodavstva. Za provođenje zakona treba nam i više novca, treba nam i više odgovornosti i posebno odgovornosti vlasnika ili ranijih vlasnika pasa lutalica i to nastojimo da riješimo donošenjem petog zakona, odnosno petog pravilnika, oprostite, o identifikaciji kojom bi vezali pse lutalice sa ranijim vlasnicima i izrada 43 ovog akta je pri kraju, rekao bih, i on bi ubrzo trebao da se nađe u proceduri i on bi u značajnoj mjeri prevazišao i određena pitanja, dileme i koje su i danas ovdje prisutne u raspravi sa poslanicima. Rješenje je i da na ovom, rekao bih, zvonu, alarmu, ja ga tako nazivam, mi obavimo raspravu o izvještaju, odnosno analizi sprovođenja zakona, da razmotrimo predloženi mjere i da pooštrimo odgovornost i da to bude najveća korist ove inicijative u tom smislu je, rekao bih, i prijedlog našeg Ministarstva. Znači, da iskoristimo sve dobro u ovoj inicijativi, ali da izmjena i dopuna Zakona po našem viđenju ne bi ništa doprinijela, ne bi riješila ovo pitanje, jer imamo zaista evropski kvalitetan zakon, ali ga trebamo sprovoditi. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Zatvaram 5. tačku dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o volontiranju, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-30/13 od 10.06.2013. (prvo čitanje) Otvaram raspravu. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić, izvolite.
Pa evo da kratko, da budem, i da kažem da ovaj Zakon ne treba podržati, prvi razlog je što je to zakon koji nema ustavni osnov. Drugi razlog je što je usvojen u Savjetu ministara preglasavanjem ministara iz RS-a, treći razlog da je ta oblast u isključivoj nadležnosti entiteta i četvrto u RS-u već je na snazi Zakon o volontiranju RS-a.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić.
Pa evo poslije ove argumentacije i čvrstog stava gospođe Majkić, postavlja se pitanje da li vrijedi uopšte bilo šta reći, ali evo. Dakle, apsolutna je potreba donijeti i ovakav zakon na nivou BiH bez obzira što su entiteti ovu oblast uredili. Nažalost, išlo se je obratnim putem umjesto da smo imali kako se popularno udomaćio naziv okvirni zakon, pa onda entitetske razrađene zakone i jedinstveno uraditi ovu oblast u BiH, sada imamo vrlo nesređenu situaciju. Dakle uvažavajući, odnosno razumijevajući šta gospođa Majkić kaže, ostaje prazan prostor, mi imamo dva entitetska 44 zakona, Distrikt Brčko nema zakon, dakle proizilazi da u institucijama BiH, organima BiH i td. praktično volontiranje nije uređeno. Jer entitetski zakoni se time očigledno nisu bavili. Dakle, mi ćemo podržati ovaj Zakon bez obzira na male šanse da će on dobiti podršku i u prvom čitanju, ali evo predlagaču nekoliko primjedbi, odnosno mojih razmišljanja. Sam naziv zakona kaže – Prijednog zakona o volontiranju BiH, ja pretpostavljam da je predlagač mislio da time označi da se radi o državnom zakonu i td., ali se podrazumijeva kad ga Parlament usvaja BiH da je to državni zakon, naravno. I bolje je bilo da je rečeno – volontiranju u institucijama BiH. Možda bi, dobro jutro, dobro jutro, možda bi bile stvari jasnije, je li. Međutim, osim toga, recimo, u članu 6. kažete definiciju da je volonter onaj koji volontira na prostoru BiH. Ne možete ovim Zakonom to reći jer je to uređeno entitetskim zakonom, dakle pod, očigledno nije bilo komunikacije i harmonizacije postojećeg stanja i pokušaja, da tako kažem, ubacivanja propisa koji će riješiti ono što je nepokriveno. Vi sad u ovom trenutku ne možete promjeniti, postoje entitetski zakoni i entiteti sigurno nisu raspoloženi odreći se tih svojih zakona. Dakle, osim tog samog naziva i td. mislim da neke formulacije, ovo je sve zaista dobronamjerno, u članu 2. kažete, prvi, prva tačka, kažete – volontiranje organizuje organizator volontiranja. Dovoljno je što ste rekli da organizator volontiranja u smislu ovog Zakona su organi uprave BiH i td. ova rečenica apsolutno je nepotrebna i poprilično ovako, da kažem ovaj, kontradiktorna. Ima stvari, naravno ovo bi bilo više rasprava za drugo čitanje, ima stvari koje su kontatacije a ne norma. Jasno je da je uloga i značaj volontiranja, da je ulogu i značaj volontiranja potrebno prenijeti djeci i mladima kroz školovanje u odgojno obrazovnim ustanovama BiH. Vi kažete jednu vrstu preporuke, potrebno je, ali to nije norma, ovo je zakon. Ali evo ovaj, da ne trošim vam vrijeme, ja se nadam, ovaj, da i poslanici iz SNSD-a će propustiti ovaj Zakon do drugog čitanja, pa da pokušamo amandmanski ići u ovom pravcu u kojem sam ja govorio.
Riječ ima poslanica Aleksandra Pandurević, izvolite.
Hvala Vam, predsjedavajući. Ja ću biti kratka i osvrnuću se na ovo, ma evo sad ćemo vam reći o čemu je riječ gospodine Kalabiću, budite malo strpljivi nemamo namjeru da Vas hvalimo, ali ni da Vas kudimo kad ste upravu. Kao što je rekla uvažena koleginica Majkić RS ima svoj Zakon o volontiranju, ovaj Zakon se može zvati eventualno zakon o volontiranju u institucijama BiH, pod ovim nazivom bi doveo da jedne zaista apsurdne situacije. Neime, pred sobom imamo zakon koji je prepisan iz zakona RS-a, gospodine Belkiću i to jako loš zakon, zakon koji se pokazao neprimjenjljivim, prevaziđenim, zakon koji je napravio ogromne probleme. I SNSD kada je 2008. donio taj zakon nako nekoliko godina, gospodine Kalabiću je li tako, uvidjeli ste da je on loš i ono što je dobro jeste da je Narodna skupština RS-a, zato što je ovaj Zakon loš kakav je ovdje prepisan, a koji je prepisala i 45 Federacija u identičnom tekstu, RS je usvojila novi nacrt zakona koji je daleko bolji od ovog i naravno SNSD će ovaj put usvojiti i u Narodnoj skupštini i amandmane SDS-a, je li tako gospodine Kalabiću. Hvala.
Replika, poslanik Beriz Belkić.
Dakle, ja nisam govorio niti sam išao u detalje, jer se radi o prvom čitanju, ali evo i Vi ste dali jednu vrstu argumentacije da bi dobro bilo da mi tu oblast uredimo jedinstveno u BiH, da li je moguće ovaj Zakon popravljati, gospođo Pandurević saslušajte me, dakle ja nisam govorio o entitetskim i o zakonu na nivou BiH, ja sam govorio o oblasti. Dakle, da pokušamo harmonizirati ta dva postojeće entitetska i taj zakon u institucijama BiH. Da li je to moguće na osnovu ovog teksta, ja nisam siguran.
Drago Kalabić replika, izvolite.
Pa evo usput da kažem kad je u pitanju ovaj Zakon, naravno, evo ove sugestije kolega idu u pravcu eventualno mogućeg postizanja dogovora, pa ako ima prostora iz Vijeća ministara da se traži znači na neki način u skladu sa ovim sugestijama, ako ne biće na neki način onako kako će biti i kako je najavljeno, ali zaista ako bi došlo do promjene i uvažavanja ovih sugestija da bi se eventualno moglo u nekom novom raspletu situacije razgovarati i o tome. Kad je u pitanju replika, kolegice Pandurević, ja sam pokušao da pomognem, odnosno da upozorim gospodina Belkića da ne zavisi samo od nas i da ispred vas ima i SDS, ali izgleda da nju jedino mi vidimo, niko je drugi ne vidi. I da mi uporno pokušavamo da vas sve upozorimo da su ljudi tu, da postoji i SDS i nemojte vi samo u nas gledati da smo mi jedini koji onaj, odlučujemo i koji, zato kad svi zaborave na SDS, mi hoćemo da podsjetimo da su i oni tu i da, da, su tu pored nas i da. A kad je u pitanju Zakon, ovo što je govorila kolegica Pandurević, je iz onog čuvenog vica kad policajac kažnjava Husu za saobraćajni prekršaj vezano bicikla, a on se smije i kaže koliko će tek kazniti Hasu. Pa što bi njega? Kaže – on nema bicikla nikako, koliku će on kaznu jer je ovome navaljao deset kazni. Znači, za zakon koji nikad SDS nije donijela nikakav, nikakav. Vi govorite o zakonu koji je donio SNSD i koji je SNSD u proceduri i popravio, ne mjenjaju se, uvažena kolegice, zakoni. Naravno Vi imate pravo da kažete da je loš, ne mijenjaju se svi zakoni zato što su loši, mjenjaju se zakoni zato što određeno vrijeme učini svoje i pokažu se bolja rešenja, a ne zato što je. Ali i vaše je pravo da, mi smo uradili dobar zakon i sad radimo još bolji zakon i u novim izmjenama ćemo najbolji zakon uraditi, to je, taj ćemo poslije 2014. raditi i opet ćete nas hvaliti kao što ste nas i sad pohvalili. Zahvaljujem. 46
... u izborne rezultate, replika Aleksandra Pandurević.
Gospodine Kalabiću da ste odlučili da budete iza 2014. konstruktivna opozicija i sve naše sugestije su vam dobrodošle, mislim u Narodnoj skupštini RS-a. Ovaj, gospodine Belkiću, bojim se, ovdje ostajemo zajedno i dalje nemojte se sikirati, ovaj gospodine Belkiću ovaj Zakon da se mogao popraviti i u Narodnoj skupštini RS-a bile bi njegove izmjene i dopune, ne bi se išlo na potpuno donošenje novog zakona. I do čega bi smo došli da ovo usvojimo uopšte u ovom obliku? Došli bi smo do tog da RS onda bolji zakon koji će se nadam se usvojiti, mora mjenjati i usklađivati njegove odredbe sa zakonom koji je prevaziđen i koji ne valja. Ja mislim da ovo trebamo fino danas rješiti, pa evo predlagač ako čak ovaj, nisu sami našli za potrebno da makar rješenja iz Srbije ili Hrvatske, evo rješenja iz Hrvatske da pogledate da iskoristite, onda sačekajte da Narodna skupština RS-a ponovo usvoji zakon pa prepišite taj novi. Hvala.
Poslanik Boško Tomić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moram da reagujem, ovaj, pošto sam ja bio predlagač tog zakona na nivou RS-a, pa rekoše da nije dobar, neki su ga i od nas prepisivali i on se pokazao praktičnim. Moram to reći da je dobar broj ljudi volontirao jer su oni na osnovu tog volontiranja imali pravo na zdravstvenu zaštitu, imali su pravo na topli obrok i moram reći da je dobar broj mladih ljudi fakultetski obrazovanih završio volontiranje i time stekao uslove da može da aplicira i konkuriše na neka od mjesta gdje se traži staž od godinu dana. Čak smo imali ideju da to bude obaveza, ali nije bilo dovoljno sredstava kroz obavezno školovanje da RS obezbjedi da se može godinu dana nastaviti volontirati kako bi stekao osnovne uslove da može da aplicira. Tako da kolegice, onaj, taj zakon sam imao sreću i priliku da ja predlažem i uradili smo ga kako je bilo najbolje i vi ste ga tada prihvatili. Doduše gospodin Bojić je tada bio i glasao je za taj zakon tako da. Ali već kad je riječ o ovom Zakonu da je samo rečeno u institucijama mislim da bi se o njemu moglo raspravljati, jer i treba na nivou institucija da se riješi pitanje da u ove zajedničke institucije mogu ljudi da dođu da volontiraju, jer je, nisu veliki troškovi, a izuzetno značajna i velika korist za ljude koji treba da polože taj, odnosno da obave taj staž kako bi mogli da se sutra prijave na neki od konkursa. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Petar Kunić, izvolite. 47
Hvala predsjedavajući. Ovo se prvi put ne pojavljuje u Parlamentu, to se pojavljivalo više puta. Naime, postavlja se pitanje Savjetu ministara da li on poznaje nadležnosti Parlamenta, odnosno nadležnosti države BiH i zašto se ovo daje na Parlament, zbog čega, da li tamo rade nestručni ljudi kad ne koriste procedure koje su predviđene za dopunske nadležnosti za državu BiH? Imaju mehanizmi, ima koordinacija Predsjedništva, dakle, mogućnost, ima dogovaranje entiteta da se prenese neka nadležnost na zajedničke institucije. Ja bih vas molio, ako imaju kompetentni predstavnici, da to više ne činite, nema smisla da odlaze podaci u evidencije, da predstavnici iz RS-a odbili su zakon. A zašto su odbili? Zbog nečije krivnje. I ovo se ponavlja i nikada nećemo prihvatiti nešto što je, što nije u okviru ustavnih odredbi. Dakle, tu ja bih rekao, možda ću pretjerati, ali ima malo bezobrazluka za ovakve stvari. Ove stvari nisu jednostavne i mislim da imaju svoju proceduru i tu smo svi vrlo osjetljivi i radite po Ustavu. Ako ne znaju vaš, vaša stručna služba da radi po Ustavu, zamjenite ih sa drugima da rade u skladu sa zakonskim propisima i sa Ustavom. Hvala.
Nema više prijavljenih. Da su Alija Sirotanović i Abdurahman Babajić znali za ovaj Zakon mi danas ne bi imali ni kilometra pruge, ali dobro. Zatvaram raspravu o 6. tački. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Ovaj Prijedlog zakona nije usvojen u identičnom tekstu u Predstavničkom domu i Domu naroda. Zajednička komisija za usaglašavanje teksta Zakona Izvještaj je dostavila 17.07.2013. Komisija je usaglasila tekst na način da je odbijen amandman koji je bio predmet usaglašavanja i koji je usvojen u Predstavničkom domu. Izvještaj ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. 48 Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2012. godinu, broj: 05/8-50-19-273-1/13 od 14.05.2013.
Kao predsjedavajuća Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije prvo da kažem nekoliko riječi otkud uopšte ovaj Izvještaj danas ovdje. Kao što vam je poznato nedavno smo usvojili izmjene tog zakona gdje je definisano da je Komisija nezavisno tijelo Parlamentarne skupštine sa tačno utvrđenim nadležnostima koje su navedene i da Komisija jedanput godišnje podnosi izvještaj Parlamentarnoj skupštini, to je izvještaj o svom radu. Zašto smo smatrali da treba Parlamentarna skupština da se upozna sa ovim Izvještajem o radu Agencije za prevenciju korupcije? Pa, iz prostorg razloga što je percepcija uopšte o radu ove Agencije u javnosti takva da mnogi nalaze opravdanja za osudu, mnogi smatraju da je ona treba daleko više da učini i da se ne ispunjava Strategija i Akcioni plan za prevenciju korupcije, iz tog razloga je Komisija nakon razmatranja tog Izvještaja donijela odluku da to se proslijedi domovima. Evo, kao što vidite mi smo u dva navrata razmatrali Izvještaj. Prvi put nismo usvojili Izvještaj i vratili smo ga, jer je to prvi izvještaj koji je Agencija podnijela, i vratili smo Agenciji da popravi Izvještaj. Zadužili smo ih da u roku od 15 dana napravi te promjene i da novi modifikovani Izvještaj dostavi Komisiji. I o tom Izvještaju smo ponovo na sljedećoj sjednici razmatrali i usvojili ga. Istovremeno smo usvojili, ne samo Izvještaj, nego smo i predložili, znači domovima Parlamentarne skupštine da u svoje dnevne redove uvede raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Takođe, ovdje ima nekoliko zaključaka koje bi trebalo usvojiti kao pomoć da Agencija ubrza svoj rad, jer je u međuvremenu stekla uslove, primila određen broj zaposlenih lica, obezbijedila prostor za djelovanje, dobila budžet, obezbijeđeni odgovarajući pravilnici. I u skladu s tim, kao što vidite, Komisija je, sa 5 glasova za, 2 glasa suzdržan i bez glasova protiv, usvojila zaključak koji govori – Da se pokreće procedura, uz saglasnost Parlamentarne skupštine, prema Savjetu ministara za iznalaženje dodatnih sredstava iz rezervi Budžeta BiH za zapošljavanje šest državnih službenika i dva zaposlenika u Agenciji, te iznalaženje sredstava za podršku realizacije Akcionog plana za sprovođenje Strategije 2009. – 2014. Nismo sigurni da je ovo moguće uraditi, jer da li ima dovoljno sredstava u Budžetu, i sredstava iz rezerve, mi to ne znamo, ali evo ovo je zaključak koji nismo postigli saglasnost. I sljedeće – Da Parlamentarna skupština daje punu podršku daljim naporima Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije s ciljem prevencije korupcije na svim 49 nivoima, kao i podršku u realizaciji aktivnosti iz Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije. Komisija je jednoglasno, dakle sa svih 7 glasova za, usvojila – Da Parlamentarna skupština zahtijeva od Agencije za prevenciju korupcije da tokom 2013. godine preduzme sve mjere za ispunjavanje obaveza iz Strategije za borbu protiv korupcije i da sugeriše Agenciji da pokrene inicijativu prema nadležnim institucijama BiH da se adekvatno riješi pitanje trajnog smještaja Agencije u skladu sa odlukom Savjeta ministara. Dakle, ta dva zaključka su jednoglasno podržana, ovdje je direktor Agencije, i to su osnovne stvari koje su vezane ..., Parlament ipak treba da se upozna šta je Agencija do sada uradila. Hvala.
Riječ ima poslanik Niko Lozančić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo evo mi po prvi put imamo pred sobom Izvješće Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije iako smo Zakon o ovoj Agenciji donijeli prije tri, četiri godine. Ovo je Izvješće za 2012. Godinu, do 01.12.2012. godine Agencija je funkcionirala na razini direktora i dva zamjenika, i to je sve što je Agencija dobila od svih nas koji deklarativno, uporno, javno podržavamo borbu protiv korupcije i aktivnosti i ove Agencije, ali i svih drugih agencija koje bi trebale boriti se protiv korupcije. Nije imala riješen smještaj, nije imala broj uposlenih, nije imala proračun, znači nije imala nikakve uvjete da bi mogla u 2012. realizirati makar djelić nadležnosti koje su joj propisne zakonom. U 2013. godinu ušla je sa tri nova uposlenika koja je primila krajem 2012. godine, odnosno 01.12.2012., i negdje do blizu polovice ove godine uspjela je primiti još jedan broj uposlenika, što je daleko ispod kapaciteta koji su planirani za koliko-toliko uspješan rad ove Agencije. I ova Agencija će, uz situaciju da se nalazi kao podstanar u, po nekima, neuvjetnim prostorima, po nekima uvjetnim, znači da se ne nalazi u prostorima u vlasništvu institucija BiH, i dalje vjerovatno biti predmetom nerealno velikih očekivanja, a s druge strane sputavana nemogućnošću što finansijskim, što materijalnim, što kadrovskim potencijalima itd. I mislim da svi mi skupa, ukoliko želimo od ove, ili sličnih agencija u ovoj zemlji, da uistinu osiguraju svrhu svog postojanja, osnivanja, itd., moraćemo iskrenije se ponašati i u trenucima kada se dodjeljuju sredstva, kroz proračun, ovoj Agenciji, moraćemo biti izdašniji u sredstvima za rad ove Agencije. Moraćemo ovoj Agenciji osigurati veći broj uposlenika, jer u ovom trenutku u ovoj Agenciji na poslovima analitike nema ni jedan uposlenik, a ona bi se trebala baviti prevencijom i koordinacijom borbe protiv korupcije. A kako se baviti ako nemate minimum analitičkih pokazatelja šta to uzrokuje, šta to pogoduje, kako se to javlja, gdje se javlja korupcija, itd. Znači, moraćemo pružiti podršku i u kadrovskom kapacitiranju ove Agencije i onda ćemo sigurno i s pravom moći očekivati da izvješća ove Agencije, da rad ove Agencije bude prepoznat i da osigura, znači ono što bismo mi svi volili, ja se nadam, da bude kao rezultat rada ove Agencije da se smanji stopa korupcije u BiH i da ova 50 Agencija ima dovoljno kapaciteta da nama, Parlamentarnoj skupštini, može predlagati i rješenja u poboljšanju zakonske regulative kako bismo zakonima eliminirali izvorišta korupcije. U ovom trenutku, cijeneći okolnosti u kojima je Agencija djelovala, postojala bolje rečeno, u 2012., mi možemo primiti k znanju ovoj Izvještaj jer ona nije imala minimalnih uvjeta da funkcionira u 2012. godini. I evo, uz podršku ovim zaključcima, koji su predloženi od Komisije, stvarati pretpostavke znači da Agencija do kraja ove godine, ali pogotovo u budućnosti uistinu bude kapacitirana i da može odgovoriti zahtjevima zbog kojih je uspostavljena. Hvala lijepa.
Riječ ima poslanik Petar Kunić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, sama činjenica koliko se, i vremenski period koliko se konstituiše ova institucija govori najiskrenije koliko su političke snage ... da se uozbilje i da ozbiljno povedu borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala. Jest ova Agencija za prevenciju i koordinaciju i ima svoju ulogu, apsolutnu ulogu u borbi protiv korupcije, međutim to sporo ide, inače sve sporo ide u BiH, prave se mali iskoraci gotovo svagde. Ali ovo je jedno od prioritetnih pitanja, ja sam to potencirao u više navrata u ovom Parlamentu, da je borba protiv korupcije životno pitanje, ne samo državnih institucija, nego svih građana na prostoru BiH. A šta je potrebno za to? Potrebno je prvo politička volja, dakle politička volja je potrebna za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije kojeg ima u BiH nepregledno. Ne znam, koje su to zakonite radnje na ovim prostorima da možemo reći – e, ovdje se radi u skladu sa zakonom, ovdje se poštuje zakon itd. Pored toga, potrebno je i da druge institucije rade, a to je prevashodno pravosuđe. O pravosuđu smo ovdje itekako govorili puno, i ono kakvo je sada strukturisano, kako sada radi, nema šanse da se povede ozbiljna borba protiv kriminala i korupcije, nema šanse. Na Balkanu postoji jedan simbol borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije, to je pokojna Verica Barać, pretpostavljam da ste svi čuli za nju, ona se borila nekoliko godina i na kraju je umrla, da bi došlo vrijeme političko, dakle sazrelo je političko vrijeme u Srbiji da se ozbiljno uhvate u koštac protiv kriminala, i to vrlo uspješno sada sprovode. Naravno da će i ovdje trebati tako nešto. Očekujemo, to se mora desiti, dakle svi oni koji opstruišu ovaj vid borbe, odnosno ozbiljan rad na ovom polju, sasvim sigurno da će u jednom trenutku odpasti. I to je neminovno, to je zakonska jedna, jedan zakonit čin koji, jednostavno samo društvo sazrijeva i shvaća šta je potrebno u datom trenutku raditi. Država u tom smislu ima važnu ulogu, kad kažem država onda ne mislim samo na institucije BiH, nego mislim i na institucije entiteta, kantona, i u tom pogledu gotovo svi subjekti moraju imati, kako sam rekao, najvažnije a to je politička volja. Šta je to politička volja? Dakle, da se donesu dobri zakoni u tom pogledu, naravno da se kompletira zakonska legislativa, nije dovoljno donijeti samo ovaj Zakon, nego je potrebno mijenjati i Krivični zakon i niz drugih zakonskih propisa koji prate ovu oblast. I naravno, potrebno je stimulisati borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, dakle stvarati atmosferu, stvarati 51 medijski prostor, dakle medijski prostor gde se stimuliše ta borba. To ništa nemamo za sada u BiH. Imamo uglavnom tajkunske medije, medije koji rade u interesu naravno svom ili u interesu neke stranke, koalicije itd. Dakle, sve te stvari, naravno da će se morati mijenjati ukoliko želimo ozbiljnu borbu. I sama činjenica da raspravljamo o ovoj stvari, ova stvar zahtjeva jednu posebnu raspravu, možda sa još dve tačke dnevnog reda, eventualno jednu, govori da još nema političke volje, nema svijesti o tom ili još interesne strukture nisu se izbalansirale da bi došlo do ozbiljnijih iskoraka u ovom pogledu. Hvala.
Za repliku se prijavila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ma, našem profesoru da repliciram u jednom dijelu. Ovo je Zakon o prevenciji, dakle formiranju Agencije za prevenciju korupcije. BiH je, da bi dobila liberalizaciju viznog režima, donijela jedan ovakav zakon, to je samo jedan od vidova borbe protiv korupcije. Da li će ovaj Zakon moći promijeniti stanje u društvu? Mnoge zemlje su se odlučile za rigidniji ulazak u borbu protiv korupcije kao što je recimo Hrvatska ili Srbija, vidimo šta radi USKOK, a jedino BiH i Slovenija imaju Zakon o Agenciji za prevenciju korupcije. Šta znači prevencija? To možete od osnovne škole da uvedete prevenciju. I kakve objektivne rezultate ... [[ne razumije se]] ovaj Zakon, njegovim donošenjem šta ćemo dobiti? To je pitanje. Pošto je u fokusu kabineta gospodina Sorensena ovaj Zakon i ni jedno slovo ovaj Parlament ne može da promjeni dok se ne implementira u cijelosti. Šta znači da implementira? Da se izborimo sa korupcijom. Pa to ja odma kažem da se taj Zakon nikad neće implementirati. I pitanje je, zaista smo morali otvoriti i pitanje da li ovaj Zakon može da napravi efekat koji svi očekujemo od toga. Dakle, vidi se šta je dato Agenciji, ona nema nikakve represivne metode. Dakle, to je, ja ih zovem ombudsmenom, molim vas nemojte da kradete. Dakle, za nas je on, i slažem se samo u ovom dijelu u kojem je profesor rekao – mi treba da govorimo o tome. Pa, mi trebamo da govorimo da li ovakvi benigni zakoni mogu da naprave bilo kakvu promjenu u društvu. Evo, to je stvar o kojoj možemo razgovarati. Hvala.
Diskusija poslanik ..., replika poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Da odgovorim svojoj uvaženoj kolegici Majkić. Znate, ako nemate političke volje ne možete govoriti ni o prevenciji, o ničem ne možete govoriti, ako nemate političke volje ne možete donijeti ni jedan zakon. I ja, moj akcenat je bio na političkoj volji, dakle, a šta se odnosi naravno na prevenciju, na sve institucije, jer ova institucija moraće sarađivati sa niz drugih institucija. Dakle, njen rad zavisi od rada drugih institucija i ona sama naravno neće moći napraviti neka velika djela a da nema pomoć drugih institucija. Prevashodno mislim tu na pravosuđe i ta uvažena gospođa, pokojnica je naravno, je jako puno posla napravila ali ništa nije mogla u okrilju, 52 političkom okrilju u kojem je živjela. Tek je političkim promjenama došle do izražaja njene ideje, odnosno one su sada zaživjele. Hvala.
... tri poslanika. Samo da vas obavijestim da ćemo nakon ove tačke napraviti pauzu od sat vremena. Riječ ima poslanik Slavko Jovičić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nemojte, pa po pet puta ste svi do sad izašli i meni govorite nemojte pauzu.
A predsjedavajući sam vodi sjednicu, moramo i to uvažiti, mislim.
Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, ma vrlo kratko. Dakle, rekao je već gospodin Lozančić, Izvještaj možemo primiti k znanju i u Izvještaju uglavnom se navode problemi, naravno da to nikad nije profukcionisalo. Ali ono što je suština za BiH, kad smo donosili ovaj Zakon, pa i ja sam lično imao i vjerujem mnoge kolege, pritisak od međunarodne zajednice, raznih ambasada, Evrpske komisije, treba taj zakon, on mora bit donešen zbog bezviznog režima, zbog ovog i onog. I kad smo mi to uradili, kako god smo uradili, sve te ili većina tih stranih država i ambasada, opredijele se da finansira nevladine organizacije koje se navodno više bore protiv korupcije nego naša zvanična agencija. Pa sam u nekim drugim prilikama vam govorio, onaj sat gore na, nije važno na kojem dijelu grada sad, jer meni grad je ovaj poznat ja sam odavde, ali nije važno da su ga stavili ovdje na Marijindvor, svake sekunde mijenja one brojeve, ne može čovjek da uprati ono, kako ono leti. Pa ne znam ko diriguje s onim, kako je taj tehničar, inžinjer, ko je ono postavljao, kako je to tako smislio, a mi ovdje dođemo, izvanrednu ekipu imamo ovih naših saradnika, pa ja gledam kad su me uključili kad nisu da počnem govoriti. A ono tamo non-stop uključeno. Ja se pitam kako i Boga molim da jednom nestane struje, da li će one sve brojeve vratiti na nulu, ali nemoguće ni to. Ali da uozbiljim stvari. Dakle, nema ozbiljne borbe protiv korupcije, kako god vi hoćete nazovite, a ja, to je za mene umiljata riječ korupcija, ja to zovem protiv lopovluka i kriminala, ako sve institucije nisu sinhronizovane u toj borbi. Pa ovdje mi imamo naziv prevencija, pa preventivno ja evo sad kažem, nemojte se javljati hajmo molim vas za pola sata završiti sjednicu, a nije moguće ljudi. Čuj mene neko pita, ja preventivno djelujem. Hajmo mi ono što je već utvrđeno kao kriminal i što je dokazano i što sve ljudi vide svojim očima da je ogroman lopovluk, 53 hajmo mi to sankcionisati i pokušati stat u kraj. Ali ne može ova Agencija vesela ništa uraditi ako onaj tužilac tamo kaže, nema tu krivičnog djela. Ako sud pusti one što su, što bi narod, to je najbolji izraz nema ih boljih pa vi pravite akademiju nauke i umjetnosti od Parlamenta, onaj što je jamio tamo on je jamio i njega boli briga za, da li je BiH po nekom stepenu percepcije, korupcije 104. u svijetu, kako odrede one nevladine organizacije. Pa mene ono muka ljudi uhvati svaku drugu noć slušati i još po nesreći Parlament ovaj, a bio sam u zadnja 3 mjeseca svjedok, u tri navrata njima omogući korištenje prostora da oni pričaju o korupciji i skupi se, ljudi, nevjerovatan broj ambasadora. Ja došao samo da vidim, ne daj Bože da učestvujem, kakvi ni slučajno, jer je mene narod birao a ne ona grupa nevladinih organizacija koje se tamo okupi. I oni kažu sve najcrnje, a ja ih pitam direktno, kao što i vas kolege pitam, dajte mi jedan dokaz koji vi imate i nemojte ga vi nositi, ja ga nosim danas tužiocu i ja ću prozvat tog tužioca koji ništa nije poduzeo protiv onoga što ste vi kao našli. E da skratim i završim. Dakle, ova Agencija kao i mnoge, prvo nema uslova kadrovskih, materijalni, prostornih, ali ona ništa neće riješiti kad bi joj sad dali Parlament i svi se mi iselili, ako nema podrške, i ono što je profesor Kunić govorio i svi su govorili, ako nema političke volje da se krene u obračun sa lopovlukom, kakva Agencija i kakvi tamo ljudi koji sjede. Zato kažem, možemo dobijati ne znam kakve izvještaje, nećemo se pomaknuti i sljedeći saziv kad budu drugi ljudi, ista će biti priča. Ali, ko je jamio jamio i to najbolje pokazuje na onoj našoj veseloj komisiji koja je bila u tri saziva za ispitivanje donacija i ne znam ni ja čega, milijarde stigle i sad ja treba da raspravljam o ovoj Agenciji koja treba da se bori protiv nekoga ko je jamio gajbu, ne znam, pive ili ne znam ni ja čega i evo, a on je na nekoj funkciji, pa je on napravio neku korupciju. Ma kakva korupcija, lopovima treba stati u kraj, ali uključiti i sve mehanizme. I ovaj Parlament mora da izvede ovdje sve ove iz naših institucija i naredi, kaže, ljudi morate imati rezultate, tužilaštvo, sud, naša agencija, ministarstva, policija, ovo ono, dati im podršku i onda ćemo imati rezultate u borbi protiv lopovluka. Hvala lijepo.
Dobro. Ja sam zamoljen da ipak ne pravimo nikakve pauze, ali hajte kad je već tako da se onda fokusiramo na tačke dnevnog reda. Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja vas pozdravljam. Dakle, ovo se kod nas u narodu kaže „sveta vodica“, neće ti ništa pomoći, a neće ni odnemoć. Dakle, Agencija kao što su mnogi kazali je za prevenciju korupcije i koordinaciju, još jedna agencija na nivou države BiH koja nažalost i ne može imati rezultata, jer znamo kakvo je konsenzus ovdje u Parlamentu, oni koji odlučujemo o svemu kad je u pitanju država BiH. I zato ovo što je gospodin Petar Kunić govorio, mislim da nam treba, trebaće nam sigurno više političke volje da bi je unaprijedili, a ovako sad imamo kao slovo na papiru, kao što znamo u prošloj godini je bilo 3 zaposlena, u ovoj godini će vjerovatno biti nešto više, ali ne treba je gasiti, trebamo raditi na našoj političkoj volji za rješavanje ove situacije. Hvala lijepa. 54
Riječ ima poslanik Anto Domazet. U sudijskom produžetku se prijavio.
Pa javio sam se, zaista u produžetku, zato što sam evo pažljivo pratio ovu raspravu i naravno vidimo da postoje shvatanja o tome da imamo Agenciju koja treba da služi jednoj strateški važnoj orijentaciji i društva i Parlamenta i svih institucija BiH, ali da nemamo rezultata. Naravno, ovdje je fokus i vidimo iz ovog Izvještaja da je fokus bio na izgradnji institucionalnog kapaciteta. Ja sam se javio samo iz jednog razloga, a to je da u prijedlogu zaključaka predložim tačku 4., a to je – Da se Agencija fokusira na učinke, na rezultate koji su pred njom, odnosno da iz strateških zadataka Vijeća ministara izvuče obaveze koje ima u domenu prevencije korupcije, dakle onog djelokruga svog rada i da radi na zadacima. Dakle, to je riječ o stvaranju učinaka znači da se neki autputi formiraju. Do sada ste imali sam aktivnost na jačanju vlastitog institucionalnog kapaciteta, dakle neke pripreme, pripreme, pripreme, dajte sad počnite igrati utakmicu i definirajte koji su to vaši zadaci. Govorim ovo i u skladu sa poslednjim naporima Ureda za reviziju koji nam je napravio jednu već analizu učinka Vijeća ministara kojom pokazuje jesu li opravdane pare koje se troše za određene namjene, je li opravdano trošiti javni novac za određene namjene. Dakle, daleko od toga da ja sad želim da treniram strogoću na Agenciji koja se suočava sa problemima djetinjstva, odrastanja, ali zaista ključno je pitanje za nas da mi vidimo koji su to učinci Agencije koje mi možemo očekivati i sa kojima vi možete u izvještaju za 2013. godinu da se pojavite. Tim prije što se u čitavoj diskusiji jasno reklo da je Agencija specifičan vid borbe protiv korupcije, dakle ne ona represivna, ne ona koja sprema tužbe i ne znam istražne radnje, nego je riječ o jednoj agenciji koja prije svega kroz edukaciju, kroz razmatranje uzroka korupcije, mjera u javnosti za djelovanje protiv korupcije, saradnje sa nevladinim sektorom treba da djeluje. U tom smislu, dakle ja predlažem pod tačkom 4. Zaključak – Da se Agencija u svom programu rada i aktivnostima za 2013. godinu maksimalno fokusira na učinke svojih aktivnosti. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu o osmoj tački dnevnog reda. Naravno, dužan sam pitati direktora Agencije da li ima potrebe da nešto dodatno kažete, ako ima izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. 55 Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zaključka o formiranju istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja poslanika Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom Domu, predlagači: poslanici Kluba SDA, broj: 01-50-1-15-51/13 od 25.07.2013.
Gospodine predsjedavajući uvažavajući ovo što ste rekli, ja predlažem u ime Kluba SDA gospodina Amira Fazlića.
Dobro, sljedeća za riječ se prijavila poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Klub zastupnika Saveza za bolju budućnost BiH predlaže svog predsjedavajućeg, gospodina dr. Mirsada Đuguma.
Dobro, kolega Mato Franjičević.
Gospodine predsjedatelju ja u ime Kluba HDZ-a BiH za člana ovog povjerenstva predlažem gospodina Niku Lozančića.
Evo ja u ime Kluba SDP-a poslanika Mirsada Mešića. Klub SNSD-a Lazar Prodanović, izvolite. 56
Gospodine predsjedavajući daćemo ime, dakle neposredno prije glasanja, s tim što molim dakle da naziv i mandat komisije bude u skladu sa definisanjem tačke 9. bez zaključaka koji su dostavljeni od strane Kluba poslanika SDA. Hvala.
Poslanica Aleksandra Pandurević, izvolite.
Hvala. Znači, kopi past, ovog što je rekao uvaženi kolega Prodanović, u ime Kluba SDS-a. Znači, dostavićemo ime prije samog glasanja i tražimo takođe ove izmjene. Hvala.
Dobro. Da li je još neki klub ostao da predloži svog kandidata? Čini mi se ovaj mješoviti. Ima li nekog ovdje? Purića nema, Ljubića nema. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I oni mogu onda na glasanju. Ja mislim da ovo nije problem o čemu je govorio poslanik Prodanović, dakle da se tekst sadržan u ovom zaključku prilagodi onome o čemu smo govorili i dogovorili na Proširenom kolegiju, tako da ćemo zadužiti stručne službe
nije uključen mikrofon
Samo izvolite, hajde recite.
... Predstavnički dom donosi na svojoj sjednici održanoj, donosi zaključak o formiranju istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti i postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu. Ništa drugo, dakle tačka, bez ičega drugog, da to definisanje bude samo na ovaj način definisano. 57
Dobro.
Toliko.
To ćemo ugraditi u tačku broj 1. a ostalo nije ni sporno. Dobro, nema
nije uključen mikrofon
Piše to već u zaključku. Zahvaljujem. Zatvaram devetu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine Kolegij Doma nije postigao saglasnost o Mišljenju komisije. Ovdje nema rasprave. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu
Hvala predsjedavajući. Pa evo, obzirom da sam ja pokrenuo ovu inicijativu, hoću da vam kažem zašto sam to učinio. Tamo sam stavio jedno kratko obrazloženje u podnošenju inicijative, ali definitivno, obzirom da je Hrvatska ušla sad u EU i da oni imaju sad neka nova pravila oko tih graničnih prelaza kako i na koji način se to sad sve dešava, mene zanima, zato što ima jako mnogo problema. Evo recimo u Kozarskoj Dubici na teritoriji opštine Kozarska Dubica postoje dva granična prelaza, jedan je bio teretni a jedan je bio praktično za putnički saobraćaj. Taj za putnički saobraćaj je odnosno u samom gradu gdje su ljudi prelazili, većinom znači malim vozilima, putničkim automobilima gdje su prelazili i čak biciklima, pješke, šta ja znam, sada je taj granični prelaz zatvore. Znači, apsolutno je onemogućen bilo kakva komunikacija sa Hrvatskom, eto hajde da kažem sa EU, znači na tom graničnom prelazu. Čuo sam od kolega i ovdje u Parlamentu, a inače čuo sam nekoliko puta, dalo se to vidjeti i na medijima, da postoje još slični problemi, znam da je bila jedna inicijativa grupe načelnika opština koje se graniče baš u ovom dijelu Krajine odakle ja dolazim, znači gdje su se oni sastali i pričali o zajedničkim problemima. Mislim da priča, hajde da tako pojednostavim, priča svako za sebe, znači odnosno priča svako neko o svom problemu, mislim da smo mi upravo ti koji možemo o ovom problemu i koji bi trebali o ovom problemu da raspravimo daleko opširnije i daleko kvalitetnije, eventualno da poduzmemo neke korake. Tako da predlažem znači, da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, znači pripremi nam jedan materijal, odnosno jednu informaciju, šta se dešava na graničnim prelazima sa Hrvatskom gdje su, da napravi znači jedan presjek, gdje su granični prelazi u funkciji onako kako su bili prije, odnosno u kojoj su mjeri osujećeni, što se tiče prelaza i građana i roba i kako i na koji način na kom prelazu. Ne bi bilo loše da se vidi, znači da li je snimljeno stanje u ovih poslednjih nekoliko, aj da kažem, dana ili mjesec dana, da se vidi da li su zakrčenja na graničnim prelazim i kako i na koji način sada podnose pritisak ti granični prelazi koji su praktično ostali za prelazak u Hrvatsku. Tako da, mislim znači da to Ministarstvo treba da nam pripremi jednu kvalitetnu informaciju, o tome svemu treba ovdje da raspravimo, da vidimo kako i na koji način mi možemo pomoći. Mislim da u punom kapacitetu treba da se tu postavi i Ministarstvo odnosno Savjet ministara da se vidi kako i na koji način i oni mogu da dadnu svoj doprinos. Mislim da je njihov doprinos u ovm slučaju, treba da bude daleko najveći i treba da pomognemo građanima BiH da jednostavnije funkcionišu kada su u pitanju ti granični prelazi. Neću vam pričati, znači, o štetama tamo gdje se ne može preći granični prelaz, štete su velike. Vi kada uzmete da su iz Hrvatske ljudi prelazili svakodnevno i kupovali robu široke potrošnje u BiH, znači to je jedan od nekih najmanjih, znači najbanalnijih problema koji se dešava, ali se dešava. Kada uzmete da su neke trgovine koje su bile uz same granične prelaze već zatvorene, to sve povlači probleme, a naravno da ne pričamo o ogromnim troškovima pred kojima su izloženi privrednici iz BiH kada moraju robu da voze na neke granične prelaze na kojima mogu da pređu, a prelazili su znači na nekim drugima preko kojih mu je bilo daleko bliže ući i preći u Hrvatsku, da su ljudi imaju potpisane ugovore sa zemljama EU gdje su računali, znači na tu blizinu prevoza, nisu ukalkulisali to da će se morati ići na neke druge granične prelaze gdje će im se troškovi prevoza enormno povećati, pa samim tim više nit su konkurentni niti bilo šta. Mislim da 60 ima jako mnogo problema i da jednostavno Ministarstvo treba da pripremi ovu informaciju i trebamo o tome detaljnije da raspravimo. Hvala. Zbog toga sam podnio inicijativu.
Zahvaljujem. Ispravak netačnog citata koji može izazvati nesporazum, ima poslanik Saša Magazinović.
Hvala predsjedavajući. Sve ovo što je uvaženi kolega Bursać istakao kao razloge za svoju inicijativu, stoji. S tim da, ja ne znam da li on to zna ili ne zna, ali ja sam dobio informaciju da Vijeće ministara već radi na ovome. Dakle, što se nas tiče nije sporno mi ćemo ovo podržati i trebamo i mi ovdje razgovarati u Parlamentu, ali ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ministar prometa i komunikacija, predsjedavajući Vijeća ministara i svi ostali ministri su već preuzeli na sebe određene obaveze po ovom pitanju. To je juče na sjednici Vijeća ministara bila tema, na prethodnoj sjednici Vijeća ministara, biće na sljedećoj, tako da je ovo inicijativa koja po meni ni po čemu nije sporna, ali koja je već na određeni način u proceduri i koja se već na ovaj način implementira. Dakle, podržaćemo, ako nešto znači da i Parlament da važnost ovom pitanju, ali eto treba da znamo da se ovo već radi.
Da li i nakon ove najave da će se podržati, imate repliku? Kolega Bursać, izvolite.
Ma neću ja nešto opasno replicirati, samo hoću da kažem da ja nisam u situaciji kao moj kolega Magazinović da saznam, znači ipak Vi ste govorili o dva čovjeka, dva ministra, odnosno predsjedniku Savjeta ministara i ministru koji su iz vaše stranke i vjerovatno Vam
nije uključen mikrofon
Jeste spomenuli ministra, ministra prometa i pomenuli ste predsjednika Savjeta ministara. Odakle su ti ljudi?
nije uključen mikrofon 61
Pa dobro nebitno je, uglavnom imate informaciju, gospodin Šarović je iz SDS-a, ja ne znam šta se dešava, nebitno je, doživite kako hoćete, možda jeste sve, (?) nije uključen mikrofon Uglavnom, meni je drago da ćete vi podržati inicijativu i mislim da je Parlament upravo mjesto gdje se o tome treba raspravljati. Zbog toga sam ustao znači, a i nemam informaciju, vjerujte da nisam imao nikakvu informaciju da se to već raspravlja na Savjetu ministara, a i za očekivati je da raspravljaju ljudi o tome, to je veliki problem, kao što sam rekao i u diskusiji. Hvala.
Poslanik Mato Franjičević, izvolite.
Pa ja sam već u nekoliko navrata kroz zastupnička pitanja i inicijative ukazivao na neke probleme koji mogu nastupiti i na probleme koji su već nastupili potpisivanjem i usvajanjem ovog Ugovora između BiH i Hrvatske o graničnim prijelazima, a posebno činjenicom da je u međuvremenu Republika Hrvatska postala punopravna članica EU. Ja ću ovog puta vrlo kratko samo ponoviti neke od tih inicijativa. Prvo, problem graničnog prijelaza Kamensko. Ja ovdje imam jedan dokument iz kojeg je vidljivo da je još 2007. godine taj granični prijelaz, riječ je o Odluci o graničnim prijelazima Republike Hrvatske, imao bitno drugačiji i povoljniji tretman, bitno povoljniju kategorizaciju. Ovog puta ponovo predlažem da Vijeće ministara, Povjerenstvo za integrirano upravljanje granicom i Mješovito povjerenstvo koje se člankom 4. Ugovora između BiH i Republike Hrvatske treba uspostaviti ili je već uspostavljeno, uglavnom treba se uspostaviti u roku od 60 dana od dana potpisivanja Ugovora, da ozbiljno uzmu u razmatranje potrebu da taj granični prijelaz dobije povoljniju kategorizaciju koja bi omogućila da se na njemu, odnosno kroz njega može nesmetano odvijati međunarodni cestovni promet putnika i roba koje podliježu kontroli usklađenosti s tržišnim standardima i utvrđivanju zdravstvene ispravnosti prilikom prijevoza. Podsjećam da je na prostoru koji se proteže u dužini od 300 km između graničnih prijelaza Gorica i Izačić, da ne postoji ni jedan granični prijelaz takve kategorije, dok na prostoru od 80 km južno od graničnog prijelaza Gorica postoje tri granična prijelaza koja imaju takvu ili još veću kategoriju, tu veću ima granični prijelaz Bijača. Također pozivam sve ove navedene, dakle Vijeće ministara, Povjerenstvo za integrirano upravljanje granicom i buduće Mješovito povjerenstvo da pogranični prijelaz po sadašnjem Bili Brig – Vaganj prekategoriziraju u granični prijelaz za međunarodni cestovni promet putnika ili u 62 kategoriju ostali granični prijelazi za međunarodni promet putnika i robe. Naime, taj granični prijelaz nalazi se na cestovnom pravcu od Livna prema Splitu preko Vagnja, koji značajno skraćuje put do Splita, kao najznačajnije urbane aglemeracije na istočnoj obali Jadrana
Kolega Franjičević, samo ako dozvolite, kratka napomena. Dakle, ovdje je riječ o inicijativi. Vjerujem da ćemo je danas usvojiti, a onda nakon toga ćemo imati tačku i otvoriti ozbiljnu raspravu, tako da pretpostavljam da će biti prilike da
Naravno, naravno ja ne sumnjam da će biti prilike, ali ja moram iskoristiti i ovu priliku da potenciram neke stvari, jer podsjećam još jednom da na neke od inicijativa koje su od životne važnosti za stanovnike, za ljude koji žive na određenom području, nisam dobio nikakav odgovor i nema ni naznaka da se nešto konkretno radi, bilo u Vijeću ministara, bilo u ovom Povjerenstvu za integrirano upravljanje granicom. Samo da kažem, neću ja biti pretjerano dug, kad je riječ o ovoj inicijativi da se ovaj pogranični prijelaz prekategorizira i da postane granični prijelaz, već sam govorio u koju kategoriju predlažem da se on svrsta. Da podsjetim da je riječ, znači o značajnom skraćenju puta prema Splitu koji nije interesantan samo za prostor Hercegbosanske županije, nego i za prostor središnjeg i sjeverozapadnog dijela BiH, jer u oba smjera na koncu se put skrati, uštedi se 50 km, to nije beznačajno. I samo još vrlo kratko, da još jednom podsjetim na problem koji postoji kad je riječ o mještanima mjesne zajednice Uništa, riječ je o mjesnoj zajednici koja se nalazi u općini Bosansko Grahovo sa dalmatinske strane Dinare i čiji stanovnici sa ostalim dijelom BiH mogu komunicirati isključivo preko teritorije Republike Hrvatske. Njihov problem je eskalirao ulaskom Hrvatske u EU i stupanjem na snagu ovakvog Ugovora i Ugovora o pograničnim prijelazima također, jer ni na koji način njihova egzistencija nije dovedena u normalne okvire. Oni, ja bih rekao, nakon toga egzistiraju zaista ilegalno i to je nedopustivo i neprihvatljivo. I još jednom apeliram na Vijeće ministara da zaista što prije, ali zaista što prije, nešto učini da bi ti ljudi mogli normalno živjeti. Naravno da bi se nešto učinilo mora se što prije stupiti u kontakt sa nadležnim tijelima Republike Hrvatske, međutim to je naš problem, prvenstveno naš problem, jer ti građani nisu građani Republike Hrvatske nego su građani BiH. Hvala.
Poslanik Dragan Vrankić ima riječ, izvolite.
Hvala lijepo. Podržavam inicijativu, naime ja i kolega Bursać smo na jedan način i skupa o njoj razgovarali i evo kroz našu komisiju isto tako podržali. Mislim da današnja naša rasprava, bez 63 obzira što će se ponovo naći na dnevnom redu, mora biti u funkciji, da podsjetimo one koji bi nas trebali slušati, ali nas ne slušaju, saslušaju ne da nas slušaju i da naprave ono kvalitetnije nego što se do sada činilo. Ja sam očekivao da će ovako jedna ozbiljna tema naići na jednu širu raspravu i na jedan način da možemo dati svi svoje mišljenje i da uistinu mi koji dolazimo, koji nas narod bira, možemo prenijeti ono pravo mišljenje i stanje koje je na terenu. Mi smo se naslušali u poslednje vrijeme foskula kako je granica ta koja spaja, kako je granica prilika, kako je to sad sve nešto lijepo, međutim ja mislim da ovo što se desilo sa granicom, da je ovo toliko ružno da mi i nismo svjesni, oni koji se ne družimo s narodom i nismo upućeni da vidimo šta se dešava na terenu. Ovo je sad najjača granica u poslednjih, ne znam koliko, 50 ili 60 godina koja postoji u Evropi, nema jače. Ovo je nekad, ne znam ja, što smo išli u Trst ili nešto tako što može biti, a dobili smo faktički uz jednu poruku da nam Hrvatska mora biti pod ruku da preko nje integriramo se u EU i umjesto toga da imamo jako puno prelaza, da ide protok ljudi, roba i pameti, oni su smanjili, a ono što me najviše ljuti svi se pozivaju na Brisel, a Brisel je uključen samo u dva prelaza. Sve je ostalo odnos Hrvatske i BiH, a vidjeli smo kako smo rastrošni, koliko para trošimo i ne vidim da bi nekoliko prelaza još osiromašilo BiH, dapača da bi bilo od velike pomoći. Ja ću samo reći jednu stvar koju sam i ja preko zastupničkog pitanja postavljao, naravno svi bolje znamo prostor odakle dolazimo, putni pravac, u BiH imamo nekoliko putnih pravaca koji ono, je li, dominiraju, kako je to, ne znam, Evlija Čelebija pisao – Bosna se raspukla dolinom Neretve, pa idu ljudi komunikacije, povije se svak kroza nju. Tu je putni pravac, znači Mostar– Sarajevo–Mostar–Metković i na tom putnom pravcu smo došli da je on apsolutno zatvoren. Robe ne mogu ići, bila su 3 granična prelaza Gabela Polje. U Gabela Polje su bile 2 i kad je gužva na Doljanima, ljudi bi prešli otvorilo se i to je komuniciralo. Sad je ostala Doljani samo za putnike, robe su prešle na novi prelaz koji se zove Bijača, on se u Briselu zove prelaz Metković. Ali mi ko mi, napravili prelaz sa kilometar puta, može samo tica doletiti i odletiti s njega, apsolutno nije povezan i uopće ljudi ni robe nisu upućeni preko tog prelaza, sve i dalje ide na Metković, a tamo zabranjen promet. Ja ne znam ko je imao prilike da bude na otvaranju graničnog prelaza Bijača, ali to je bilo smiješno. Pitao me je, ne znam ovdje neko od kolega, da mu objasnim kud se dolazi na Bijaču, ja sam rekao to ti ne mogu objasniti, a živim od tog 5 km, to ti ne mogu objasniti, to je toliko komplicirano. A sjećate se zadnji put da sam govorio, ako neko vozi ribu iz Neuma u Dubrovnik mora iz Neuma u Stolac, pa iz Stoca u Čapljinu, pa iz Čapljine u Ljubuški, pa iz Ljubuškog na Bijaču, pa se onda negdje kozijom stazom spusti u Opuzen pa doći u Neum napraviti provoznicu pa na Bistrini razdužiti provoznicu, pa dole dovesti tu jadnu ribu kojoj je ljepše na tavi nego na tome putu dok je bila. E sad smo došli u okolnost, evo to je BIP, to je taj dio, ali imamo druge stvari koje mogu prolaziti i gdje se mora pojednostaviti život. Posebna je priča Gabela Polja, granična crta ide ulicom, s jedne strane je otac, s druge strane je sin, ne može preći. Pogranični promet važi samo do 10:00 sati uveče. Znači, iza 10:00 sati uveče ako ćeš preći ulicu pripremi odma kaznu, ne znam u Hrvatskoj 40.000 kuna, ovdje ne znam koliko je po našim propisima. Sad često čujemo kako je to sve mekano, fino, prolazi se. Pa najgore je kad zavisiš o nečijoj volji, ja ne želim da moj prelazak granice ovisi o raspoloženju onog službenika koji stoji tamo, ja želim kao građanin i kao 64 dužnosnik legalno da prolazim, da poštivam zakon, ali da mi to niko ne sprečava. Ovdje je apsolutno spriječen protok ljudi i roba, imamo velike zapreke koje stoje, sad satima traju i ne vidim nikakav razlog da se to ne otkloni. Da je Bijača povezana autoputom do Mostara, ja bih rekao pa hajde to se zove Doljani, ljudi će se ukrcati na autoput, svejedno mu 10 km lijevo-desno, ima dole puteve u Hrvatskoj, ide dalje. Međutim, u sadašnjim okolnostima volio bi da me neko može demantirati, ne možemo autoput do Mostara očekivati za 10 godina. Za 10 godina će znači biti Bijača slijepo crijevo gdje nećete moći objasniti nekome kako će doći ili kako će saći kad dođe s Bijače da to napravi, a ukupnoj proceduri naših puteva nismo bili toliko pametni da u okviru ovoga paketa osmislimo i koncepciju lokalnih ili pomoćnih puteva, regionalnih, da se to poveže da to može funkcionirati na način kako bi to trebalo da bude. Evo ja izražavam nadu da će Vijeće ministara i ove sve komisije za upravljanje granicom naći dovljno mudrosti da ovo kvalitetno sagledaju, naravno da damo i mi svoj prilog i da u dogovoru sa Republikom Hrvatskom izmijene ove okolnosti kad je u pitanju Doljani, kad je u pitanju Gabela Polja i svi ostali prelazi gdje bi to trebalo da se napravi. Hvala lijepo.
Poslanik Senad Šepić, izvolite.
Pa evo kolega Vrankić je možda na jedan najdirektniji način, evo govorio o važnosti ove inicijative i ja neću ponavljati. Podržavam najvećim dijelom ono što je kazao. Predlažem predlagaču, na predprošloj sam sjednici Parlamenta ja imao jedno poslaničko pitanje i inicijativu, bila je vezana za malogranične prelaza, s obzirom da se od 01.07. promijenio status i pozicija i malograničnih prelaza. Negdje je odreagovano u smislu da su one privremene dozvole izdate građanima, pa oni nemaju problema, stanovništvo u tim rubnim područjima sad nema problema da prelaze preko malograničnih prelaza, u mnogim drugima nije. Tako da predlažem, evo kolegi Bursaću, prijedlog da se malo izmijeni tekst ove inicijative i da se osim na graničnim prelazima doda i malograničnim prelazima, tako da obuhvatimo, da imamo cjelokupnu jednu sliku. Hvala.
Poslanik Boško Tomić, izvolite.
Veoma kratko, podržavam inicijativu mislim da je dobro. Ali javio sam se samo zbog toga da kažem da u informaciji koju očekujemo od Savjeta ministara da dobijemo, koliko se sad dugo čeka na ovim prelazima u odnosu na prethodni period, da li se vode razgovori sa Republikom Hrvatskom oko otvaranja novih prelaza? Jer štete su izuzetno velike, posebno sa aspekta ljudi koji odlučuju iz, recimo, iz Slavonije i iz drugih mjesta da idu preko BiH na ovaj prostor, oni će ići i 200 km duže kad čuju da se čeka po 2 sata dole po ovoj vrućini na + 40˚. Iz tih razloga ovoj 65 informaciji Savjet ministara mora prić krajnje ozbiljno i odgovorno i pripremiti cijelovitu i kompletnu informaciju i sa predlozima šta će se učiniti da ne čekamo, da se ne čeka toliko dugo.
Riječ ima lider Komisije za spoljnu trgovinu i carine, izvolite.
Ovdje nema nekih posebnih lidera, u nas je vrlo demokratska atmosfera, tako da. Hvala vam lijepo, ovaj, ja ću vrlo kratko u vezi s ovim pitanjem, naravno podržavam ovu inicijativu obzirom da zaista postoji potreba, ali postoji potreba da se hitno analizira ovo pitanje, obzirom na činjenicu da u posljednjih mjesec dana ima ozbiljnih problema u funkcionisanju na graničnim prelazima, a to je posebno izraženo u Kozarskoj Dubici, kako kolega je već to i rekao, a ne samo u Kozarskoj Dubici već i u Kostajnici i u cijelom tom okruženju i naravno ne samo u tom već i u mjestima o kojima je ovdje bilo riječ. Naima, mislim da bi bilo dobro da pored ove informacije koju treba da pripremi Savjet ministara, da idemo i ka jednom zaključku možda, ovaj da se prije svega saglasnost članu 2. stav 7. Ugovora, da se hitno pokrene procedura za odobravanje privremenog međunarodnog putničkog saobraćaja na graničnom prelazu Kozarska Dubica – Hrvatska Dubica. Obzirom da ljudi imaju zaista probleme u smislu odlaska i vraćanja na posao, ako radi do 10:00 sati čovjek treba da pređe granicu, jednostavno ne može da pređe granicu, ima problem i ako hoće da ide kući onda mora da ide u Gradinu i da ode okolo, vrati se, to mu je 100 km, prosto nije moguće tako funkcionisati. A mislim da ovdje postoji, ja bih rekao, zainteresovanost hrvatske strane da se ovo pitanje pozitivno riješi kad je u pitanju ovaj granični prelaz koji je praktično u samom gradu, jer taj grad je, da kažem, na neki način živi kao jedna cjelina. Sledeće, da saglasnost članu 6. Ugovora, da se pokrene procedura prekategorizacije stalnog graničnog prelaza za pogranični prelaz Kozarska Dubica – Hrvatska Dubica u granični prelaz za međunarodni putnički ili cestovni, kako god hoćete, saobraćaj kada je u pitanju ovaj promet putnika. To bi jednostavno pomoglo da i ovaj prelaz dobije onaj status koji mu je neophodan. Na kraju krajeva pojavljuje se tu još niz problema kad je u pitanju ovaj teretni saobraćaj, obzirom da kroz Kozarsku Dubicu, bar kako su rekli načelnici opštine iz ovog okruženja, a vidim da su se obratili i Savjetu ministara i Ministarstvu vanjske trgovine i Ministarstvu inostranih poslova svih, dva, četiri, šest načelnika opština iz tog okruženja koji treže da ovo pitanje bude rješeno, jer ima ozbiljnih problema u smislu ne samo protoka ljudi već i roba na tom prostoru. Inicijativa ima smisla, ali ako se bude odugovlačilo s ovom inicijativom i bude rješavano ovo pitanje kao što su Slovenci rješavali sa Hrvatima tamo negdje čini mi se po pola godine da je trajalo rješavanje ovoga pitanja, biće ogromnih šteta i za jedne i za druge stanovnike pograničnih područja, posebno evo ja govorim o dolini Une, ne govorim o drugim graničnim prelazima, a mislim da je ovdje potpuno jasno da je neophodno hitno djelovanje ne samo Savjeta ministara, već i ove naše agencije koja se bavi pitanjem integralnog upravljanja granicom. Ovaj, da bi smo imali uopšte potpunu informaciju u ovaj protekli mjesec šta se zbivalo na granicama, mi je nemamo, e sad ko može i da li uopšte može iko ovdje prisutan iz Savjeta ministara da nam kaže kako stvri stoje i da li je uopšte obratio pažnju na ovu tačku dnevnog reda na način kako je, su to ove kolege, ovdje kolege poslanici istakli, ja ne bih rekao da jeste. Iako imamo informaciju da su u nekim 66 ministarstvima ovo pitanje temeljito raspravljali i da imaju čak određene pirjedloge. Ako ovi zaključci koje sam ja iznio pomažu u smislu da se hitno uđe u ovu proceduru ja sam spreman da ove zaključke pretočim i u pisanu formu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih, zatvaram raspravu o 15. tački dnevnog reda. Nakon obavljenih konsultacija sa prisutnim članovima Kolegija, obavještavam vas da je glasanje za 15 minuta. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, molim vas da se pripremite za glasanje. Prelazimo na glasanje o prvoj tački dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika sa 50. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je Predstavnički dom na današnjoj sjednici usvojio Zapisnik sa 50. sjednice Predstavničkog doma. Imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo na glasanje o 3. tački dnevnog reda – Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komiri Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Prvo glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo usvojili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Za riječ se, nema prijavljenih, dakle, ili ima. Kolega Mladen Ivanković Lijanović, izvolite.
Moram, zahvaljujem. Dakle, ja sam podržao zakon za žurni postupak, jer popravlja stanje sadašnjeg Zakona, međutim ni blizu približno što bi sve trebalo gospodarskim subjektima uraditi, a posebno kad je u pitanju i organizacija Vanjskotrgovinske komore i član 2. gdje kaže – da je to nevladina, nepolitična i neprofitna. Dakle, što uopće nije točno i treba sasvim da bude drukčije. 67 Nevladina, za nju vlada danas ključnu odluku donosi koliko će im biti prihod, dakle čisto vladina. Nepolitična zavisi od politike. A neprofitna – dakle moraju sve potrošiti pare što im mi dadnemo. Dakle, totalno sve, nije dobro postavljeno. Najmanje smo mi ovdje krivi, krivci zbog toga, tu su na neki način kriv poslodavni sektor, jer ovo treba izričito da je udruženje poslodavaca. Istina je da u BiH poslodavac je i država i privatni sektor, to što je država poslodavac i tako upravlja, na neki način s tim svime, ovdje smo, evo i gospodin Niko Lozančić par puta je kazao kako se ne uplaćuju, kako se radi mimo zakona. I država to što radi vjerovatno ima pokriće u politici niko je ne dira. Međutim, privatni sektor, vrlo dobro znamo da nije u dobroj situaciji i ne može, nema novih zapošljavanja, nema razvoja, nema privatnih investicija, i on je na neki način većinom u sivoj ekonomiji i u reketu politike. E ovo je poruke, dakle, poslodavcima da moraju oni urediti, politika Vanjskotrgovinsku komoru neće sigurno urediti kako njima odgovara i kako bi oni opsatili. Dakle, ovo je poruka njima da je to izričito poslodavačka organizacija, jer u svakom društvu pa i u našem demokratskom imaju poslodavci, imaju vlada, ima sindikat. Ova organizacija izričito treba da pripada poslodavcima i da je oni urede. I dok god bude im politika to uređivati po njih sigurno neće biti dobro, imaćemo stanje ovako kako imamo, jer i deficit robne razmjene i zaduženja države znamo u kom pravcu idu, kao što sam kazao država kao poslodavac može se zaduživati praktično neograničeno dokle god ima svojih resursa. A privatni sektor se ne može zaduživati neograničeno, on ima točan limit. Još jedanput naglašavam, dakle, poruka poslodavcima da je ovo najviše njihova materija i da se izbore da što bolje ovo urede, jer na ovi način na koji do sad radi nije zadovoljavajući. Hvala lijepo.
Zatvaram raspravu. Sada glasamo o – Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komiri. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH. Prelazimo na glasanje o 4. tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač: Vijeće ministara BiH. Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj Zakon u drugom čitanju. Prelazimo na glasanje o 5. tački dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, predlagač: poslanica Nermina Zaimović- Uzunović. Nakon toga, odnosno imamo zaključak prvo poslanika Lazara Prodanovića, vi ste ga svi dobili je li tako? Nema potrebe da se, 68 [[zajednička diskusija]] Je li ima neko od poslanika da nije dobio taj zaključak? [[zajednička diskusija]]
Evo u ime Mješovitog kluba ... predlažem sebe, obzirom da su kolege odustne pa, a nisam ih uspio kontaktirati.
Dobro, dakle Zvonko Jurišić. Kolega Drago Kalabić, izvolite.
U ime Kluba SNSD-a Dušanka Majkić.
Dakle, prijedlog SNSD-a poslanica Dušanka Majkić. 70 I kolega Babalj, izvolite.
U ime SDS-a Aleksandra Pandurević.
I u ime SDS-a poslanica Aleksandra Pandurević. Ja bih vas sada zamolio da glasamo o prijedlogu zaključka o formiranju ove Istražne komisije, uključujući i ova imena koja su sastavni dio toga. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je ovaj prijedlog zaključka dobio potrebnu i opću i entitetsku većinu, tačnije jednoglasnu podršku. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Glasamo o Mišljenju Komisije u drugom krugu. Molim vas da se pripremite, čim glasamo o Mišljenju zna se, je li, da je. Glasajte sad. Konstatiram da imamo 13 protiv iz entiteta Republika Srpska, da ovo Mišljenje u drugom krugu, dakle, nije usvojeno i Komisija se zadužuje da sačini novo mišljenje o Prijedlogu zakona. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu. Glasamo o primanju k znanju Informacije u drugom krugu. Vjerujem da neće biti problema s primanjem k znanju informacija. Glasajte sad. Dakle, Informacija nije primljena k znanju, imamo 12 protiv iz jednog entiteta, iz entiteta Republika Srpska. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanika Denisa Bećirovića s 47. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o Inicijativi u drugom krugu. Glasajte sad. Konstatiram da Inicijativa nije prihvaćena i da imamo 13 protiv iz entiteta Republika Srpska. 71 Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanice Nermine Ćemalović s 48. sjednice Predstavničkog doma, održane 23.05.2013. godine. Riječ je o ovom zakonu o transplantaciji organa i donorstvu u BiH. Glasajte sad. Imamo 13 protiv, dakle ni ova Inicijativa nije dobila potrebnu većinu. Kolega Sarajliću, je li Vi pratite rad sjednice? Dobro. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaključku poslanice Nermine Ćemalović povodom rasprave o Inicijativi s 48. sjednice Predstavničkog doma. Glasajte sad. Konstatiram da i ova Inicijativa nije prošla, imamo 13 protiv iz Republike Srpske. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda – Razmatranje inicijative poslanika Saše Bursaća s nastavka 49. sjednice Doma, održane 08.07.2013. godine. Izvolite, izvoli.
Poštovani predsjedavajući treba da prije samog izjašnjavanja razjasnimo jednu stvar, mi smo ovdje dobili na poslaničke klupe zaključke, ako smo dobro shvatili, a mislim da je to kolega Bursać vrlo jasno pojasnio, njegova inicijativa se odnosi na to da se pripremi materijal i da održimo sjednicu sa pripremljenim materijalom gdje će nas i Vijeće ministara informisati šta je učinjeno, šta se namjerava učiniti, gdje ćemo mi otvoriti diskusiju i usvojiti neke i zaključke u vezi s tim. U tom smislu smatramo da zaključci kolege Bojića se ne mogu usvajati na današnjoj sjednici, oni samo po sebi nisu sporni, odma da to kažem, međutim oni prejudiciraju kao da smo mi već održali raspravu, a mi danas zapravo donosimo, usvajamo inicijativu koja kaže – da će se ta rasprava održati. Kad bi išli u detalje pitali bi – zašto samo ovaj granični prelaz, a zašto ne svi oni koje su kolege pominjali danas u diskusiji? I u tom smislu mi smatramo da kad je u pitanju inicijativa mogu se predložiti zaključci koji se odnose na sam tekst inicijative, kao što je uradio kolega Šepić koji je proširuje i sa malograničnim prelazima, što nije sporno. Međutim, ovakvi zaključci smatramo da poslovnički ne mogu biti danas izglasani i sugerišemo, ako imamo tu slobodu, kolegi Bojiću da ih povuče, da ih uloži na samoj sjednici kad budemo raspravljali ovu tačku dnevnog reda, a nije sporno uopšte da ih podržimo.
Dobro, dakle, formalno imamo dva prijedloga kolege Borislava Bojića, imamo prijedlog zaključka u vezi sa ovom tačkom kolege Saše Bursaća i prijedlog kolege Šepića koji proširuje malo čitavu ovu Inicijativu što ne znam baš da li je moguće. 72 Da li neko želi? Kolega Bojiću, izvolite.
Zaista ste upravu, ja se nadam da će ovaj zaključak biti prihvaćen obzirom da ste se već tako izjasnili, korisnije je da povučem ova dva zaključka, ali to ne znači da nadležne institucije već ne treba da djeluju. Ja ih pozivam da djeluju, jer dok mi održimo sjednice, prolazi mnogo vremena, evo to je bila, bio smisao ovih zaključaka.
nije uključen mikrofon
Bursać je predlagač inicijative i dakle na toj tački dnevnog reda ne može on prihvatati inicijativu drugog poslanika. Moj, Šefik moj prijedlog je da prihvatimo ovu inicijativu ovakva kakva jeste od kolege Bursaća, a nije nikakav problem da i ovo o čemu govori Šepić i ostali nakon otvorene rasprave ugradimo i da o tome porazgovaramo. Jeste. Izvoli. ____________(?) ... nakon rasprave to raditi, već sad odma u ovome tekstu Inicijative možemo dodati i malogranični prelazi, nije to nikakav problem, slaže se predlagač. Imamo ...stavite to. Dobro, ako prihvata nikakav problem da ugradimo i taj dio, onda. Izvoli.
O ovom znači mom zaključku koji sam ja pedložio i ovaj zadnji dole red – i da predloži konkretne mjere za rješavanje eventualnih problema, pošto to ne stoji u samoj inicijativi, znači da ministarstvo znači predloži odma konkretne mjere. Da se, podrazumijeva se al' neka stoji u inicijativi nije odviše, eto i mislim da je onda sve uredu.
Dobro. Mislim da možemo prihvatiti ove sugestije i kolege Šepića i Bursaća. I sada se pripremite za izjašnjavanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo jednoglasno prihvatili ovu inicijativu. 73 Ja bih vas zamolio za nekoliko napomena još, prvo naredna sjednica Predstavničkog doma, sigurno dakle, treba da bude 29. avgusta 2013. U slučaju da dođe nešto od Vijeća ministara ili iz drugih razloga, imaćemo sjednicu i prije 29. avgusta. Takođe želim da iskoristim ovu priliku, pošto vjerovatno se nećemo sastajati do tada, da svim Bošnjacima – muslimanima u zemlji i inozemstvu čestitam predstojeći Ramazanski bajram. I s ovim zaključujem 51. sjednicu Predstavničkog doma. Hvala vam na saradnji. Sjednica završena u 14:58 sati.