Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, ovoga tjedna već 4 tema zbog koje smo ovdje zajedno danas, ovaj puta izvješće o sastancima Europskog vijeća, koji su održani u Bruxellesu 22. i 23. ožujka, te neformalnom Europskom vijeću koji je održano 23. veljače. Nekoliko uvodnih riječi na ovu temu, koje mi se čine bitne, zato što smo od naše posljednje rasprave o ovoj temi imali i niz drugih relevantnih događaja vezanih za našu aktivnu ulogu i promicanje hrvatskih nacionalnih interesa u oviru članstva u EU. Izdvojio bi pri tom, govor koji sam održao pred Europskim parlamentom 6. veljače o budućnosti Europe, kao 2 šef vlade država članica, a na inicijativu našega prijatelja Antonija Tajanija, koji je tu praksu uveo i koji mi se čini jedan jako dobar novi model dijaloga između članica i članova Europskoga vijeća i Europskog parlamenta, gdje sam istaknuo važne poruke Hrvatske, kao najnovije članice EU, koja se zalaže za jednakost svih članica, za jednakost naših građana EU, za jednakost prilika i naša zajednička postignuća na tome da u okviru demokratskih legitimiranih europskih institucija pokažemo da europske politike, europski proračuni imaju što veću korsit za sve naše građane, imaju dodatnu vrijednost u našem razvoju i da Unija u kojoj smo pristupili prije 5 g. ima svoju snažnu, globalnu aktivnost. Tom prigodom susreo sam se i sa glavnim tajnikom Vijeća Europe koje ima središte u Strasbourgu, gospodinom Jagladom, koji će uskoro posjetiti Hrvatsku, gdje Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i ministrica je o tome govorila i prekjučer na aktualnom satu priprema predsjedanje ovom organizacijom prvi put nakon 22 g. članstva od mjeseca svibnja. Izdvojio bi i naš susret nekoliko članova Vlade sa kolegijem Europskom komisije, po prvi puta se takav susret organizirao, to je također bilo u veljači, gdje smo jasno naznačili naše prioritete, ulazak Hrvatske u Schengenski prostor, gdje smo kvalitetno proveli apsorpciju sredstava iz one omotnice od 120 milijuna eura u vrijeme pristupanja, gdje je Ministarstvo unutarnjih poslova i sve druge institucije, rade na tome da ispunimo tehničke kriterije i da prije našega predsjedanja, možemo reći, da ono što se moglo učiniti s naše strane bude u cijelosti ispunjeno, a da do 2020. dođemo u poziciju da se donosi i politička odluka o prijemu Hrvatske u Schengen. Također tu je i naša ambicija da Hrvatska uđe u euro zonu. Znate da smo zajedno sa HNB lansirali javnu raspravu prije nekoliko mjeseci, da dobro stojimo po ispunjavanju svih potrebnih kriterija i da je ona jedini preostali, a to je smanjenje javnoga duga, predstavlja važan cilj na kojem radimo, što je naravno uz provođenje strukturnih reformi, izradu nacionalnog plana reformi, koji je u svojoj završnoj fazi, bilo jedno od ključnih pitanja u našem dijalogu. Tu je naravno i pitanje najvidljivijeg, najkvalitetnijeg i najbitnije, dugoročno strateškoga projekta, to je izgradnja Pelješkoga mosta, gdje smo sada nakon svih procedura došli u završnu fazu pripreme potpisivanje ugovora sa odabranim izvođačem i ono što će sigurno ostati u ovih prvih 7 g. kao najkonkretnije postignuće u smislu vidljivosti biti će ovaj projekt. Sigurno da smo u tom procesu, govorili i o važnosti daljnjega proširenja EU, bitne odrednice naše vanjske politike s posebnim naglaskom na podršku BIH, podršci svim konstruktivnim narodima, a osobito velikoj pozornosti koji dajemo jednako pravnom statusu hrvatskoga naroda u BIH u svemu što radimo. Bio je to mjesec i susreta sa glavnim tajnikom Sjevernoatlaskog saveza Jelsom Stoltenbergom gdje smo razgovarali o svim sigurnosnim aspektima i globalne sigurnosne situacije, situacije u Europi, situacije u jugo istoku Europe, kontinuiranom snaženju obrambenog sposobnosti Hrvatske, participiranju u brojnim NATO misijama, jačanju naše obrambene industrije i u konačnici onoga o čemu ste svjedočili prije nekoliko tjedana, strateški odluci o nabavi višenamjenskim borbenim zrakoplova, čime Hrvatska i njene oružane snage dugoročno kreiraju kapacitet vojnoga zrakoplovstva, čime postajemo još snažniji i još važniji saveznik u NATO i partner u EU. Što se tiče ove prakse, redovitoga izvješćivanja mislim da je najbitnije da sa ovakvim dijalogom između Vlade i Hrvatskoga sabora podižemo svijest o europskim temama i da stavljamo u fokus ono što je trenutno bitno ne samo u Hrvatskoj nego i šire. Uobičajeno je da ožujsko Europsko vijeće u svojim temeljima u raspravi ima gospodarske teme, teme radnih mjesta, rasta, konkurentnosti, digitalizacije Europskoga semestra i osobito u tom trenutku važnom trgovinskom odnosu između SAD-a i EU kada je riječ o pitanju carina na čelik i na aluminij. Od ostalih tema bili su važni i naši razgovori o pitanju migracija, odnosima s Turskom, napadu u Salisburyu u Ujedinjenoj Kraljevini i odgovoru koji je na to dogovoren na samoj večeri tijekom Europskoga vijeća. Oko radnih mjesta, rasta i konkurentnosti izdvojio bih napredak u provedbi Strategije jedinstvenoga tržišta, Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, napredak u izgradnji Unije tržišta kapitala izgradnje Energetske unije. S te strane naglasili smo važnost zakonskih paketa koji su vezani za robe i usluge tijekom bugarskoga predsjedanja te nastavak razvoja projekta Digitalne Europe. Pri tome je osobito važno da se uklone ostale prepreke na tržištu rada, roba i usluga, a da se i otklone preostale regulatorne prepreke i uspostava integriranog digitalnoga tržišta koji pridonosi rastu gospodarstva i kreiranju novih radnih mjesta. Hrvatska je pozdravila intenziviranje rada i na jedinstvenom tržištu i na jedinstvenom digitalnom tržištu. Želimo puno osiguranje privatnosti građana i njihovih osobnih podataka, to je važno i ta je poruka je bila vrlo jasno artikulirana. A vidjeli ste da smo jučer na sjednici Vlade donijeli i zakon odnosno prijedlog zakona kojim se osigurava provedba Opće uredbe o zaštiti podataka i time podiže razina zaštita podataka svih naših građana. Glede socijalnih pitanja nastavljen je dijalog u europskom stupu socijalnih prava koji je potvrđen na sastanku … u Gӧteborgu. Glavni cilj je uspostava pravičnog tržišta rada i postizanje konvergencije, ostvarenje pravičnih uvjeta rada te socijalne zaštite i uključenosti što će se pratiti na nacionalnoj odnosno europskoj razini. Mi sa te strane podržavamo inicijativu komisije u okviru pakta za socijalnu pravednost te smo pozvali na dodatna osigurana pravične i učinkovite provedbe pravila o slobodi kretanja radnika. Hrvatska je kao što znate zemlja koja se ubraja među one zemlje sa najvećim padom nezaposlenosti na godišnjoj razini, ona je danas 9,6%. S te strane smo i ministar Pavić i ministrica Murganić i ja razgovarali sa glavnim tajnikom Europske konfederacije sindikata gospodinom Vizentinijem s kojim održavamo vrlo kvalitetan i kontinuiran dijalog zajedno sa predstavnicima krovnih sindikalnih organizacija u RH kao bitnim dijelom i sastavnicom našega dijaloga sa socijalnim partnerima. Želimo da Hrvatska nastavi sa podizanjem minimalne plaće. Mi smo kao Vlada u ove dvije godine sada dva puta podigli minimalnu plaću po 5%, čime smo ubrzali trend povećanja u odnosu na prethodne godine. Što se tiče energetike tema koja je bila izrazito važna bila je Strategija EU, diversifikacija opskrbe energentima, veća energetska učinkovitost, dekarbonizacija gospodarstva, smanjenje emisije stakleničkih plinova te ispunjenje obveza preuzetih Pariškim sporazumom. Cilj je izgraditi u cijelosti integrirano energetsko tržište. U tom kontekstu referirat ću se i na daljnje aktivnosti Hrvatske u izgradnji terminala za ukapljeni prirodni plin. Podsjećam da smo od Europske komisije dobili 101 milijun eura, odlučili smo se na poseban zakon koji bi regulirao tu tematiku. Smatramo da je važno da on bude i u skladu s najvišim okolišnim standardima, a da njegova izgradnja partnerstva koja će s time nastati, kapaciteti koje ćemo na taj način dobiti u pogledu opskrbe plinom dugoročno osiguravaju Hrvatskoj energetsku sigurnost. Što se tiče Europskoga semestra, raspravili smo prioritete godišnjega pregleda rasta, preporuke ekonomskoj politici u Eurozoni, te potvrdili činjenicu da europsko gospodarstvo raste. Hrvatska je u prošloj godini imala rast od 3,2%, Fitch Standard & Poors podigli su za jedan, jednu stepenicu naš kreditni rejting sa BBB na B+ s najrecentnije SNP u stabilne izglede i zahvaljujući stabilnom rastu gospodarstva, snažnoj turističkoj sezoni, poboljšanju javnih financija fiskalne discipline. Želimo da aktivnosti koje će uslijediti na nacionalnoj razini ne samo u provedbi ovih preporuka nego u provedbi našega programa, provedbi reformi uspiju sa onom kombinacijom dodatnih investicija strukturnih reformi, odgovorne fiskalne politike omogućiti daljnji gospodarski rast, nastaviti trendove koje imamo sada i osigurati kvalitetniji život svih naših ljudi. S te strane nastavlja se kao što vidite i obrazovna reforma i pravosudna reforma, reforma javne uprave, najavljena reforma mirovinskog sustava, sve će to biti sastavni dijelovi nacionalnog programa reformi za ovu godinu. Vijeću se obratio i predsjednik Europske središnje banke Mario Dragi koji je dao jedan osvrt na trenutnu situaciju u gospodarstvu država članica, a osobito je apostrofirao snažan izvoz članica EU te najnižu stopu nezaposlenosti od 2008. godine i upravo stoga Europa nastavlja svoj oporavak na zdravim temeljima financijskoga i bankarskog sektora temeljem kvalitetnije i bolje regulacije nego što je to bilo prije velike globalne krize. Razgovaralo se i o oporezivanju u kontekstu digitalnoga gospodarstva, rasprava je vođena na način kako osigurati prije svega provedbu kratkoročnih mjera koje je predvidjela Europska komisija, dakle kako oporezivati određene prihode od digitalnih aktivnosti i riješiti na dugoročan način kako registrirati dobit pa i oporezivati tamo gdje poduzeće koje se bave digitalnim aktivnostima ostvaruju kontakt sa korisnicima. To je objektivno jedan od najosjetljivijih i najkompleksnijih problema s kojim se suočavaju mnoge države članice. Sve je to na tragu naših dogovora koji su bili održani na posebnom summitu koje je organiziralo Estonsko predsjedanje u Tallinnu. Hrvatska u tom pogledu kontinuirano radi na svemu onome što nazivamo projektu e-građani, povećava se broj elektroničkih usluga koje pružamo našim sugrađanima, od zahtjeva za izdavanje vozačkih dozvola, zahtjeva za izdavanja e-putovnica, e-izdavanje potvrda o evidenciji korisnika socijalne skrbi, o projektu e-novorođenče, izdavanje uvjerenja da se ne vodi kazneni postupak. Dakle, projekt digitalizacije je u konceptu države „bez papira“ ide dalje i nastoji omogućiti prilagodbu našeg svakodnevnog života suvremenom digitalnom svijetu. Osobito je bila zanimljiva rasprava o trgovinskim pitanjima, znate da su SAD zbog šireg konteksta odnosa sa Kinom uvele uvozne carine na čelik i na aluminij, u tom kontekstu praktički dok je trajalo Europsko Vijeće tijekom noći očekivala se odluka američke administracija koja je napravila iznimku za članice EU. Riječ je o 10 i 15% carinskih nameta na ova 2 proizvoda, na taj način se omogućio daljnji dijalog između SAD-a i EU u okviru multilateralnih foruma sa središnjom ulogom, naravno svjetske trgovinske organizacije. Hrvatska je podržala nastavak i dovršetak trgovinskih pregovora sa Merkusurom, sa Mexicom i zaključivanje sporazuma sa Japanom i Singapurom. Riječ je o velikim gospodarstvima i kvalitetnije ugovorno reguliranje trgovinskih odnosa sa tim zemljama bit će korisno i za naše gospodarstvenike i za naše izvoznike. Glede migracija nastavljena je rasprava o Srednjo-mediteranskoj ruti, osobito o načinima pomoći državama Afrike, imali smo u veljači jedan sastanak sa državama Sahela, dakle nekoliko afričkih zemalja supsaharskih gdje se radi o izrazito, izrazito velikim demografskim trendovima, trenutno tih 5 zemalja ima 77 milijuna ljudi, projekcije su da će ih za 15 godina biti oko 130 milijuna ljudi. To su pravi veliki strateški izazovi za Europu i sa te strane bolje reguliranje odnosa, bolje reguliranje naše cjelovite razvojne politike i svih instrumenata koji su za to potrebni je jedan od načina kako da spriječimo ono što se naziva propalim državama, nefunkcionalnim državama, nove sukobe, siromaštvo i općenito probleme s kojima se susreće Afrika danas, a mi smo u situaciji da, s obzirom na naš geografski položaj, izrazito vodimo računa o migracijskim tijekovima. Nastavlja se raditi i na reformi Dablinske uredbe, s naglaskom na prevenciju, a osobito uspostavu zajedničkoga Europskog sustava azila kao dio odgovora na posljedice migracijske krize 2015./2016., mi smo evo s te strane jučer uputili vama u 2. čitanje zakon kojim prenosimo direktivu o tzv. PNR-u, dakle putnicima u zračnom prometu, izrazito važan zakonski akt koji je prije svega namijenjen sprječavanju terorizma i borbi protiv svih oblika ugroza koje se mogu dogoditi na taj način. Glede ostalih tema, važno je da spomenem i dijalog koji se odnosio na Tursku. Naime, Bugarskoj je predsjedništvo odlučilo po prvi puta nakon Zagreba 2000., nakon Soluna 2003. u formatu sve članice EU i sve države JI Europe održat jedan sastanak na vrhu koji će biti u Sofiji 17. svibnja, poslati jednu snažnu poruku podrške reformama, nama susjednim zemljama, za nas izrazito bitno, o tome sam razgovarao i sa predsjednikom bugarske vlade Borisovim prije par dana u Mostaru pa je Turska željela da se vidi da i s njom dalje ide dijalog te je stoga sastanak čelnika u Varni 26. ožujka bio posvećen napetostima u Istočnom Sredozemlju, situaciji u Siriji, odnosima između Turske, Cipra i Grčke koje uvijek izazivaju posebnu pozornost dvije naše države članice, a sa aspekta Turske važno je da se pridržavamo dogovora koji se odnosi na podršku zbrinjavanju brojnih izbjeglica, imigranata koje su na njenom teritoriju, a tu je važno ispunjavanje financijskih obveza od strane EU. Što se tiče pitanja proširenja, očekujem da ovaj sastanak na vrhu da jednu podršku, praktički uoči kraja mandata ove Europske komisije i da barem indikativno jednu određenu dinamiku za nama susjedne zemlje. Hrvatska želi 2020. godine u vrijeme svoga predsjedanja da ponovimo onaj zagrebački sastanak na vrhu iz studenog 2000. godine i da 20 godina nakon njega sada u ulozi predsjedavajuće Vijeća EU pošaljemo važne poruke nama susjednim državama. Za nas je ta tema, s obzirom da se baš kontekstualno povezuju aktualno bugarsko predsjedanje, pa nakon toga austrijsko, pa nakon toga rumunjsko, imamo malo odmaka od ovog našeg dijela Europe u Finsku i potom ponovno Hrvatska u prvom semestru 2020., takav slijed susjednih zemalja zemljama koje imaju aspiracija na članstvo u EU dugo se nije dogodio i zato ćemo raditi na tome da iskoristimo te sastanke i to vrijeme kako bismo potaknuli reforme, omogućili ispunjavanje nužnih kriterija i s time, gledano s aspekta Hrvatske osobito pomogli, kao što sam rekao na početku BIH na njenom europskom putu. Održan je i sastanak u formatu čl. 50., dakle, riječ je o pregovorima o izlasku UK iz EU. Glavni pregovarač Michel Burnier izvijestio je o do sada ostvarenim rezultatima, posebice onima koji se odnose na prava građana, slobodu kretanja, na financijsko uređenje, na prijelazna razdoblja, te pitanje Irske i Sjeverne Irske koji će biti regulirani sporazumom o povlačenju. Sporazum o povlačenju će biti usvojen kvalificiranom većinom na razini Vijeća i to uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta. Ono što se paralelno raspravlja i kako dodatno urediti odnose sa UK, stoga je Vijeće odlučilo revidirati smjernice za daljnje razgovore, pokušati naći modele novoga funkcionalnoga odnosa sa UK, koja je ipak 45 godina u članstvu, povezanost ekonomije, povezanost ljudi i s te strane želim ovdje ponoviti da je Hrvatska nakon što smo vidjeli tijekom praktički, tijekom posjeta malteške predsjednice Malta ukinula restrikcije za slobodu kretanja za naše državljane, nakon što smo razgovarali u više navrata premijerka May i ja nakon što je hrvatska diplomacija radila intenzivno na tome, nakon što je i pregovarač Burnier na tome pomogao, poslali smo jedno pismo premijerki UK-a. Ona je odgovorila na to pismo i kazala da UK ukida restrikcije za kretanje, slobodno kretanje ljudi hrvatskih građana od 1. srpnja i time se ta restrikcija one formule 2+3+2 u smislu dvije plus tri plus dvije godine praktički nakon 1. srpnja 2018. zadržava isključivo još u Sloveniji, Austriji i Nizozemskoj. Dakle, samo tri do 27 država članica zadržavaju tu restrikciju, a mi nastavljamo razgovore i sa njima. Večera je bila posvećena, u najvećoj mjeri razgovoru o napadu u Salzbury-ju, kao što znate, napad je organiziran protiv bivšega pripadnika ruskih službi koji je prešao prije nekoliko godina na stranu UK-a. Premijerka May je temeljito izvijestila o tijeku istrage, o informacijama koje imaju. Riječ je o jednom novom slučaju napada sa nervnim otrovom kakav još dugo nije zapamćen i zbog kojeg su se države članice odlučile solidarizirati sa UK na nekoliko načina, od snažne osude pa do mjera koje su napravljene diplomatskim putem ili pak protjerivanja nekih ruskih diplomata iz država članica ili pak povlačenjem svojih diplomata na konzultacije. Hrvatska se tu solidarizirala u pogledu koji jako dobro znate i o čemu smo izvijestili javnost prije 2 tjedna. Također, spomenuti ću i sastanak neformalnog vijeća u veljači, koji je bio važan zbog nekoliko tema. Jedna je bila rasprava o promjeni broja zastupnika u Europskom parlamentu slijedom izlaska UK. Broj zastupnika aktualnih sa 751 se smanjuje na 705. RH dobija umjesto 11, 12 zastupnika, što je naravno dobro i u skladu je sa našom demografskom snagom. S druge strane, nije prošao prijedlog za uspostavu transnacionalnih lista, procijenjeno je da je za takav iskorak jednostavno premalo vremena. Za izmjenu nacionalnih izbornih zakonodavstava, za izmjenu svega onoga što se odnosi na financiranje takve kampanje koja bi pretpostavljala da se kandidate bira u svim državama članicama, što dovodi, objektivno gledano u nejednaki položaj različite političke skupine i različite kandidate iz država članica. Otklonjeno je i pitanje o smanjenju broja europskih povjerenika po državi članici. Postojala je jedna namjera da se oni eventualno smanje. Međutim, bilo je sasvim razvidno iz nastupa svih da nije sazrijelo vrijeme za smanjivanje takvoga broja. Podržana je i francuska inicijativa za konzultacije s građanima, evo prije nekoliko dana ovdje je bila francuska ministrica za Europu Nathalie Loiseau, to je jedna inicijativa kojom se komplementira ovaj dijalog sa građanima koji komisija vodi također na razini članica prigodom posjeta povjerenika i u suradnji sa dužnosnicama država članica. Imali smo nekoliko takvih dijaloga. Danas je jedan gdje je ovdje povjerenik Katainen u Zagrebu a državna tajnica Metelko Zgombić je sa francuskom ministricom isto takav dijalog imala na Fakultetu političkih znanosti 6. travnja. Vođena je rasprava i o pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru, temi koja postaje praktički najvažnija. U tim razgovorima iskazao sam jasan stav Hrvatske da kao zemlja koja vodi računa o kohezijskoj politici želimo i dalje snažna sredstva i za poljoprivredu i za ravnomjerni regionalni razvoj, ali isto tako želimo i sredstva koja će pridonijeti zapošljavanju, sredstva koja će pridonijeti mladima, obrazovanju, demografskoj revitalizaciji i svemu onome što se odnosi na unapređenje hrvatskoga gospodarstva i bolje korištenje sredstava nego što je to bilo do sada. Razgovore smo vodili i u Zagrebu. U međuvremenu ovdje je bio njemački povjerenik gospodin Ettinger sa kojim smo raspravljali o toj temi koja je izrazito važna u ovom trenutku na razini EU, o kojoj će se voditi pregovori sa ciljem da budu gotovi otprilike u svibnju iduće godine prije nove komisije, prije novoga parlamenta. Hrvatska je s te strane iskazala spremnost i za dodatnu kontribuciju u europski proračun. Smatramo da je to važno, ima nekoliko zemalja koje su tu rezervirane. Govorimo o kontekstu izlaska Ujedinjene Kraljevine. Znate i sami da desetak najrazvijenijih članica praktički financira 80% proračuna. Mi smo, a to smo govorili i na aktualnom satu poduzeli sve što je u našoj moći da se ubrza i poveća proces ugovaranja pripreme projekata, da se pojednostave procedure, da napravimo jedan dobar miks korištenja europskih sredstava sa onim što možemo dobiti od Europske investicijske banke. Na tom tragu vodimo i dijalog koji je jučer održan u Luxembourgu gdje je bila ministrica Žalac. Brojni projekti razvojnoga karaktera gdje nam ta sredstva mogu pomoći u realizaciji naših prioriteta. U svakom slučaju ono što želim poručiti je da u svim našim nastupima pokazujemo kako vrijeme protječe i jedan aktivan pristup. Želimo poslati poruku pripadnosti unutarnjem krugu država članica. Smatramo da je to mjesto na kojem Hrvatska treba biti, iskoristiti sve mogućnosti i tek time potvrditi da želimo izgrađivati taj europski projekt a na načelima zaštite naših nacionalnih interesa, čvrsto pripadajućim vrijednostima ovoga mirovnoga projekta proteklih sedamdesetak godina, projekta koji je tu, koji će ostati i kojem našim doprinosom moramo graditi ne samo konture, nego davati mu konkretan sadržaj. S te strane mogu reći da ćemo dobro pratiti kako će i Bugarska i Rumunjska odraditi svoje predsjedanje, a potom staviti fokus na sve naše pripreme za 2020. Hvala vam lijepo.
Hvala vam predsjedniče Vlade. Idemo na replike. Imamo ukupno 10 replika. Prvi je na redu poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Plenkoviću prije nekoliko dana smo saznali nacrt nagodbe u slučaju Agrokor. Iz tog nacrta je vidljivo da glavnu ulogu u budućnosti sustava Agrokor će igrati ruske banke i američki investicijski fond. Molim vas recite nama zastupnicima i hrvatskoj javnosti u kojoj mjeri i ima li veze ovakav rezultat nagodbe sa budućnošću energetskog sektora u Hrvatskoj da budem precizan sa plinifikacijom Rafinerije nafte u Bosanskom Brodu, sa izgradnjom LNG terminala i sa pronalaženjem strateškog partnera za INA-u jer ste najavili prije godinu dana da ćete, znači da više neće biti strateški partner, dakle Mađari. Molim vas odgovorite na ova pitanja.
Odgovor predsjednik Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče, zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću na ovom pitanju. Pa znate vlasnička struktura Agrokora prije svega ovisi o onim vjerovnicima i kreditnim institucijama gdje je bivši vlasnik i bivša uprava uzimala kredite. Vi to jako dobro znate, pratite procese hrvatske banke, europske banke, američke banke, ruske banke. To je otprilike bio slijed u proteklim godinama kako smo došli u situaciju da sada oni koji su najveći vjerovnici u ovom trenutku u procesu nagodbe imaju kada se ona okonča u smislu vlasništva u budućem novom Agrokoru najveće udjele. Nema to nikakve veze ako želite ni sa Rafinerijom nafte Brod, ni sa energetskim sektorom ili terminalom LNG. Ima samo činjenica da onaj tko je dao novac i dalje vjerovnik i on nema što drugo nego postati dio vlasništva. A ovime pokazujemo da nemamo predrasude prema bilo kome bili oni američki fondovi ili ruske banke. I to je važna poruka odgovornoga bavljenja gospodarstvom. Jer ovo je gospodarstvo ovdje i takav je moj dojam iz svih razgovora sa predstavnicima i SBER banke i WTB.
Hvala. Druga je replika poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, pozdrav gospodinu predsjedniku Vlade i suradnicama. Gospodine predsjedniče dva pitanja imam kratka vezana za vaše izlaganje. Dakle, referirali ste se na svoj govor petojezični ovaj u Bruxellesu. Čini mi se da je tom prilikom zastupnica u Europskom parlamentu Anna Maria Corazze Bildt pozvala zemlje koje nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju da to učine. Imam informaciju da je nakon toga na vaš poziv ona došla u Hrvatsku, na neki način promovirati tu temu. Dakle ne znam, pitam vas čisto da potvrdite ili demantirate. I drugo pitanje, vezano je za ovo što ste rekli o sankcijama za Rusiju. Dakle, trenutak je definitivno vrlo osjetljiv s obzirom na sve što se događa i na Bliskom istoku. U tom smislu sam htio pitati da li ste komunicirali sa predsjednicom države s obzirom na to da ona poziva ruskog predsjednika u trenutku kada mu mi, zapravo Rusiji uvodimo sankcije. Hvala.
Hvala.
Hvala lijepa zastupniče Glavašević. Što se tiče govora, on je bio u Strasbourgu, što se tiče gospođe Corazze Bildt, ona je zastupnica švedskih moderata, dio je skupine Europske pučke stranke, ona je podigla između ostaloga tu temu a i neke druge teme na sastanku kluba EPP-a na kojem sam ja bio gost, mi se jako dobro znamo, razgovarali smo ali ona nije bila u međuvremenu barem koliko ja znam u Hrvatskoj, inače ona i njen suprug imaju kuću na Korčuli pa ako je bila, moguće da je bila privatno, ali nismo imali nikakve kontakte i nikakve veze taj razgovor nema sa temom koju smo raspravili u Saboru. Što se tiče druge teme, naravno da smo razgovarali sa Predsjednicom Republike, vrlo temeljito sagledali sve aspekte i donijeli zajedničke odluke budući da je o ovakvim pitanjima apsolutno nužan konsenzus svih državnih institucija oko pitanja koja imaju i vanjsko-političke reperkusije, vidjeli ste da posljedice nisu bile nikako dramatične, znači odgovorna odluka.
Treća replika poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi premijeru, kazali ste da Unija ima snažne globalne aktivnosti. Ja mislim da je vrijeme da Hrvatska preispita svoje članstvo ovih posljednjih 5 godina. Hrvatska je uplatila u blagajnu EU-a 3,5 do 4 milijarde eura a dosada smo certifirali oko 3% sredstava, to neka jasno i glasno objasnite na koji način izvići ta sredstva gdje hrvatski građani uplaćuju milijarde a samo 3% je vraćeno. Mi servisiramo EU na štetu hrvatskih građana. Jeste se očitovali možda o demografskoj slici, o poljoprivredi, o brodogradnji? Jeste li možda o isključivo gospodarskom pojasu imali hrabrosti o tome progovoriti i uputiti to u proceduru? Jasno i glasno vrijeme je da kažete kad ćete početi voditi suverenističku politiku a ne pristati biti briselski ćato.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem zastupniče Panj, pardon Bulj, pala mi je na pamet serija Čovik i po', kad god vi nastupate pa me neodoljivo podsjećate na Franju. Ono što vam želim reći je da Vlada, ja osobno, svi zajedno, čvrsto zastupamo hrvatske nacionalne interese. To što vi u vašu retoriku ubacujete daste vi tzv. suverenisti ili ne znate što radimo ili nemate baš dobar osjećaj što znači međunarodni položaj Hrvatske 2018. ili ste prespavali da su strateški ciljevi državne politike od našeg Predsjednika prvog Tuđmana bili i članstvo u EU-u i članstvo u NATO-u pa i u Vijeću Europe. Ako ste vi to prespavali, vaša stranka, ja to dopuštam ali za razliku od vas, mi se ponašamo upravo onako što je hrvatski nacionalni interes i znamo kako ga provoditi. A vaše lakonske komentare, to možete jedino na kavi među sobom pričati.
Hvala. Iduća replika kolega Zekanović, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Vlade RH, slušao sam vas pola sata o situaciji o Vijeću Europe, o Europskoj komisiji, ali niste nam odgovorili na ključno pitanje. Što se događa nakon europskih izbora, svi znamo, to je kongres EPP-a, Europske pučke stranke u Zagrebu, a na kojem će se među ostalim birati istaknute osobe odnosno kandidati za čelne funkcije u komisiji odnosno na druge funkcije EU-a. Već i ptičice na grani cvrkuću da ste vi jedan od kandidata za čelna mjesta. Spominje se čak i čelno mjesto u Europskoj komisiji, na mjesto gospodina Junckera. To je vaše pravo kandidirati se bilo gdje ali s obzirom da ste hrvatski premijer, smatram da svi zastupnici u Hrvatskom saboru i svi građani moraju znati vaše ambicije u tom smislu. Želite li se vi kandidirati na neko čelno mjesto u Europskom parlamentu, Europskoj komisiji ili negdje drugdje, to je ono što mi moramo znati.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem zastupniče Zekanović na vašem pitanju. Vidim da malo nemate baš dobar slijed kad će biti taj kongres EPP-a, kongres EPP-a koji će biti u Hrvatskoj bit će 2019. godine, to je izrazito velika čast za HDZ, ali to je nakon svih ovih odluka o kojima vi govorite, prije toga će biti još jedan drugi kongres EPP-a koji će se odviti u Helsinkiju ove jeseni. Ja sam već na te medijske špekulacije koje vjerojatno pušta netko poput vas, tko želi malo ušušurati ovdje atmosferu i stvoriti osjećaje da je meni možda nešto drugo prioritet a ne posao predsjednika Vlade, na to sam već vrlo jasno medijski odgovorio, pa ako vi želite taj odgovor, moja ambicija je biti predsjednik Vlade RH, raditi u interesu Hrvatskih građana, ispuniti ono za što sam išao na izbore u rujnu. Vi ste tada bili s nama na listi i slijedili i podržali naš program pa i od vas očekujem isto, kolega Zekanović.
Iduća replika, poštovani kolega Pernar.
Uvaženi predsjedniče Vlade, vi govorite da je Hrvatska socijalna država i da idete u tom smjeru međutim vaša politika prema blokiranima ne bi se mogla tako nazvati zato jer je Hrvatska jedina zemlja članica EU-a gdje se ovrhe provode bez pravomoćnih sudskih presuda. To je ozbiljan problem i zbog toga druge zemlje EU-a ne priznaju ovršna rješenja naših javnih bilježnika. I htio bih vam još samo ukazati na jedan detalj. Vi kažete da bilježimo rekordan pad nezaposlenosti. Točno je premijeru Plenkoviću, da bilježimo rekordan pad nezaposlenosti ali on je posljedica iseljavanja koje je u doba vaše Vlade poprimilo razmjere epidemije. Znači pad nezaposlenih nije rezultat gospodarskog čuda HDZ-ove Vlade ili ne znam 180 000 radnih mjesta koliko je obećavala Ivana Maletić ili tko već, nego čisto rezultat jedne potpuno promašene demografske i gospodarske politike jer ti ljudi više ne vide nadu u Hrvatskoj. Hvala vam.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, kad je riječ o pitanju blokiranih i jednom ogromnom problemu koji pogađa veliki broj naših sugrađana, Vlada RH a osobito Ministarstva pravosuđa i Ministarstva financija rade na tri temeljna pravca. Prvi je da se nađe odgovarajući zakonski okvir za otpis dijela dugova koji se odnosi na samu državu. Drugi je da se stvore pretpostavke za otpis dijela dugova određenih drugih institucija, a u vezi kojih brojni naši sugrađani imaju svoje račune blokirane. I treći je da se radi na promjeni i to boljoj, kvalitetnijoj potrošačkoga stečaja. To su tri ključna pravca na kojima radimo da olakšamo ovaj problem i taj pakt će predstaviti ministri financija i pravosuđa. Hvala.
Idući je na redu poštovani kolega Klisović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Rekli ste da je na neformalnoj večeri razgovarano i o napadu u Salisburyu. Uzimajući u obzir značaj strateškog partnerstva Hrvatske sa Velikom Britanijom kao i značaj partnerstva sa Rusijom koja je danas uključena u mnoga akutna pitanja u samoj Hrvatskoj, želim vas pitati da li je britanska premijerka May na večeri iznijela dokaze da Rusija stoji iza napada u Salisburyu ili je tražila samo da se države članice Unije solidariziraju sa Velikom Britanijom što može biti verbalnim putem bez poduzimanja konkretnih mjera s obzirom da one odnose uvjerljivosti dokaza koji su iznijeti? To je jedno pitanje. Drugo pitanje, kako tumačite ruski neuobičajeni potez da se personom non gratom proglasi šefica kabineta ministrica vanjskih poslova? Da li je to poruka, shvaćam da morate solidarizirati sa Velikom Britanijom, zaboravit ćemo, nema problema ili poruka niste to trebali raditi, napravit ćemo probleme u nekim drugim pitanjima koja su za vas važni. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Klisović. Imate dosta iskustva, malo bi bilo nezgodno da ja sada prepričam sve detalje onoga što je Tereza May izravno kazala i to u trosatnoj raspravi meni i ostalim šefovima država i vlada na tom sastanku. Ali ti argumenti su preneseni nekoliko puta na više razina i kroz više kanala, ona je tada imala najsvježije informacije. Te informacije koje smo dobili verificirane su i od nekoliko drugih država članica su bile dosta uvjerljive i stoga jesu bili onakvi zaključci i stoga je niz država članica, a svaka je skoro samo je možda tri ili četiri ostalo koje nisu napravile recimo to tako baš ništa. Tako da je ta solidarnost bila puno veća nego se mogao steći dojam ovdje u raspravi. Mi smo napravili odabir, Ruska federacija je uzvratila selektivno, mislim da dovoljno govori o tome koliko je opravdan bio naš potez, a i primjeren.
Sada je na redu poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade. Iako moje pitanje nije izravno vezano za ova izvješća, neizravno svakako jest. Naime, četiri od pet hrvatskih građana smatraju da kupuju manje kvalitetne proizvode negoli su ti proizvodi u drugim zemljama članicama. Europska komisija je osigurala 800.000 eura za istraživanje koje će krenuti u svibnju i u to istraživanje se javilo 16 država. RH se nije javila, a to prema navodima eurozastupnice Biljane Borzan koja je jako aktivna na tom polju. Ono što sada mene zanima s obzirom da će se te analize vršiti, bit će to kemijske, senzorske analize, ne radi se samo o prehrambenim proizvodima dakle o cijeloj paleti proizvoda koji su na policama naših trgovina. Što vi kao predsjednik hrvatske Vlade i na kraju hrvatska Vlada kanite u budućnosti učiniti da bi doista ovo važno pitanje se stavilo na dnevni red, a na kraju Hrvatskog sabora u pojačavanju zakonske regulative da se ovakve pojave spriječe? Jer ne radi se ovdje o kvaliteti zbog tehnološkog nego namjernom varanju potrošača …
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Mi smo o ovoj temi raspravljali na Europskom vijeću čini mi se ili u listopadu ili u prosincu, tako da smo ju raspravili i ovdje. Možda je prošlo par mjeseci sada pa se zaboravlja, ali mi smo tada apsolutno vrlo snažno se založili, ne samo mi nego brojne države Srednjeistočne Europe gdje su temeljem analiza utvrđene različite kvalitete navodno istih proizvoda. Europska komisija je to prepoznala, to je Juncker rekao u svom govoru u rujnu čini mi se, rade na jačanju zakonske regulative. Sve zemlje koje su se našle u situaciji da su objekti takve nejednakosti su vrlo jasno artikulirale svoj stav, mi ga govorimo kroz niz radnih tijela Vijeća. Na tome rade i nadležna ministarstva i u koordinaciji Ministarstva vanjskih i europskih poslova. A na razini Europskog vijeća je već donesena odluka da se takve razlike ukinu, uz našu snažnu aktivnost.
Idući je na redu poštovani kolega Podolnjak.
Gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Izvješće koje ste nam dostavili govori o zaključcima Europskog vijeća o osudi napada u SAlisburyu, iskazivanje solidarnosti s UK-om jer nešto ste odgovarali i kolegi Klisoviću na to, pitanje je koje vam je slično uputio. Međutim, zaključci Europskog vijeća kako ih čitamo nisu obvezivali pojedine države članice da protjeraju ruske diplomate, o tome nema niti riječi. Pa to nisu ni učinile sve države članice, primjerice i nama susjedna Slovenija to nije učinila. Hrvatska jeste, djelomično ste to obrazložili, ali moje je pitanje jeli ta odluka kako bismo ustavnim rječnikom rekli sukreirana s predsjednicom Republika koja je praktički u isto vrijeme pozvala predsjednika Ruske Federacije u posjet RH? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Podolnjak. Da, ta je odluka sukreirana, imali smo sastanak cijelog državnog vrha i svih nadležnih službi na tu temu i verificirali sve informacije koje imamo, dakle ona je konsenzualna, nije bilo nikakvih razlika. To je broj jedan. Broj dva, točno je da takvu formulaciju o toj aktivnosti ne možete pronaći u tekstu zaključaka Europskog vijeća. Možete pronaći formulaciju snažniju nego što je bila u nacrtu o stupnju osude tog napada, ali je to bio proizvod dogovora političkih lidera vrlo jasan usmeni tijekom te večere sa odmakom da svaka zemlja promisli što može napraviti. I on je donesen nakon svih analiza i na tragu solidariziranja sa jednom vrstom napada koji zaista godinama nije viđen za teritoriju stalne članice vijeća sigurnosti, naše saveznice u NATO-u i naše partnernice u EU, zato smo tu odluku i donijeli.
Hvala. Sada je na redu poštovani kolega Vešligaj. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, evo dali ste nam ovaj izvještaj. Spomenuli ste kratko u izlaganju također ovu važnost sa regionalnoga razvoja i dakle, i pripremu određenu za iduće programsko razdoblje EU. Ono što ja smatram da premalo radimo, zapravo imali smo nedavno i izvješće od strane Europske komisije gdje se ona izrazito nepovoljno osvrnula na našu reformu javne uprave, da se preslabo reformiramo, da imamo izrazito teritorijalnu fragmentaciju i da su zapravo složeni odnosi između svih razina vlasti koji sprečavaju da učinkovitije koristimo fondove EU. Smatram da je zadatak vas kao predsjednika Vlade, naravno potaknuti više te procese jer nažalost, nismo iskoristili u onoj mjeri u kojoj smo trebali fondove EU, posebno su bili važni za razvoj ruralnog prostora, nemojmo da nam se to dogodi i u idućem programskome razdoblju i više slušajmo Europsku komisiju i ono što zapravo i obećali nacionalnim planom reformi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Hrvatska Vlada upravo radi na finaliziranju novog nacionalnog programa reformi, radi kontinuirano na simplificiranju procedura postojećih operativnih programa, to je jedna od temeljnih zadaća i jednom kad su se ti programi pregovarali, dogovarali, usuglašavali sa Europskom komisijom, nismo imali iskustva u cijelosti kako je to biti članica, sada vidim da i u hodu kroz naučene lekcije, tu ne želim prebacivati odgovornost čije je Vlada tada bila, objektivno možemo to govoriti, ali mislim da su i tada ti dogovori rađeni u dobroj vjeri, ali možda ne na temelju sagledavanja svih realnih potreba sa razine različitih jedinica lokalne i područne samouprave pa i drugih subjekata koji su korisnici. Nama je cilj, kao što sam rekao, doći do ugovorenosti od 60% cijele omotnice, svih 10,5 milijardi eura tijekom ove godine i iskoristiti tu pozitivnu dinamiku da se financijska perspektiva uz onaj N+3 iskoristi maksimalno do 2023.
Hvala. I idemo na zadnju repliku. Poštovani kolega Madjer, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Svi smo svjesni da je malo RH povukla sredstava iz EU fondova, ali istovremeno sad zadnji natječaj 7.4. koji se nažalost očekuje jedinice lokalne samouprave skoro godinu dana, bilo je 464 projekta od toga je prošlo samo, svi su prošli proceduru, ali je sredstava bilo za 102 projekta, pa me zanima zbog čega? I ovako nismo povukli sredstva iz EU, a zašto nisu onda prošli svi ovi koji su prošli proceduru svih 464 projekta prošli proceduru, a bilo je samo sredstava za 102 projekta.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče. Pa kao što sam rekao, dakle, sva nadležna ministarstva koja su tijela za provedbu ovih programa rade na ubrzanoj apsorpciji, rade na većoj kvaliteti njihovoga rada, na protočnosti i dokumentaciji pripreme i ugovaranja i u konačnici certificiranja i isplate. Različiti programima različito alocirana financijska sredstva. Ono što stoji na raspolaganju, to se nastoji ispuniti. Mogućnosti prenamjene postoji jedna doza fleksibilnosti, postoji, ali ona nažalost nije prevelika. Iz ove današnje perspektive, kada razgovarate s kolega koji su dnevno uključeni čini mi se da bi ta riječ fleksibilnost prenamjene iz niza razloga bila najbolje rješenje za mnoge konkretne poteškoće s kojima smo se suočili i time bismo možda kroz vrijeme svrsishodnije dodijelili sredstva za projekte koja bi nam bila korisnija. Ista je stvar i za ovaj primjer koji vi navodite.
Hvala. Prelazimo sada na raspravu klubova. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Marijana Balić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade RH, državna tajnice i pomoćnice, cijenjene zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem predsjedniku Vlade na iscrpnom izvješću o održanim sastancima Europskog vijeća u Briselu 22. i 23. ožujka, kao i u neformalnom europskom vijeću održanog 23. ožujka. Kao Klub zastupnika HDZ-a pozdravljam ovakvu vrstu redovitog izvještavanja Hrvatskog sabora čiji smisao i važnost jest naravno i upoznavanju hrvatskih građana sa općenitim političkim i ekonomskim stanjem u Uniji, te s ključnim mjerama i procesima koji se poduzimaju s najviše političke razine. U novim političkim i sigurnosnim okolnostima u kojima se svijet nalazi potrebna nam je snažnija i odgovornija uloga EU koja će jasno artikulirati svoje prioritete na globalnom planu. Konstruktivan doprinos nastavku izgradnje europskog projekta daje i RH. Izražavajući stajalište na sastancima Europskog vijeća gdje ravnopravno raspravljamo i sudjelujemo u izradi zajedničkih rješenja i o aktualnim krizama i o prioritetima za budućnost unije. Klub HDZ-a predan je nastavku izgradnje europskog projekta i europskim vrijednostima. Čvrsto se zalažemo da budućnost EU odredi jačanje demokratskog legitimiteta europskih institucija, približavanje Europe i njenih politika građanima te jasnije i konkretnije korištenje brojnih benefita koja pruža europski proračun. U petoj godini članstva RH se nalazi na svom jasnom putu prema tješnjoj integraciji unutar EU, za što je potrebno da nastavimo i ubrzamo niz reformskih procesa koja je ova Vlada pokrenula. Naši strateški ciljevi su jasni. Ulazak u schengenski prostor, pristupanje eurozoni i uvođenje eura, te nastavak povećanja apsorpcije europskih sredstava koja jamče realizaciju brojnih razvojnih projekata u RH. Sigurno je da će u ovom financijskom okviru EU projekt izgradnje Pelješkog mosta s pristupnim cestama biti naš najveći strateški infrastrukturni projekt. No za Hrvatsku će u daljnjoj perspektivi izrazito važno biti efikasno povezati korištenje europskih fondova za realizaciju još jednog velikog i kapitalnog projekta, koji rješava srž problema nejednakog razdoblja krajnjeg istoga RH sa ostatkom zemlje, a to je Projekt Slavonija. Za to je ključna raspodjela političkih prioriteta, odnosno, financijskih sredstava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru zbog kojeg se trenutno vode intenzivno završne rasprave. Novi okvir za planiranje sedmogodišnjeg europskog proračuna dolazi ne samo u složenim političkim sigurnosti i u globalnim trenutcima, nego i u novim okolnostima Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Jedna od značajnih uplatiteljica u proračun, a radi koje se stvara prostor za financijski manjak u europskom proračunu. Uz sve nove izazove, s kojim se suočavaš Brexit sigurnosno pitanja, konsolidacija EU 27 koje nikako ne treba zanemariti, smatramo kako nove prioritete i nove političke inicijative ne bi trebalo financirati na štetu postojećih programa i politika. Klub HDZ-a uvažavajući spomenute nove okolnosti Uniji, zalaže se i za racionalan ali i ambiciozan pristup kojim će se zadržati adekvatna sredstva za financiranje tradicionalnih politika EU. Kohezija i zajednička poljoprivredne politike, odnosno, onih politika koje su razvojne i koje svojom realizacijom na konkretna i na opipljiv način pozitivno utječu i na svakodnevni život ljudi i smanjuju regionalne razvoje, odnosno, politika, koje pružaju važnu dodatnu vrijednost za europske građane. U tom kontekstu, zalažemo se i za pojednostavljenje financijskih i drugih pravila za naše poljoprivrednike, male i srednje poduzetnike i obrtnike te ostale krajnje korisnike. Multiplicirajući efekt, kvalitetnog i pametnog korištenja europskih fondova znatno je veći od financijskog doprinosa … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska uplaćuje u europski proračun. Stoga i blago povećanje financijskih uplata u europski proračun, ne bi imao veće učinke na bilancu u domaćem proračunu, osobito ne u uvjetima kada ostvarujemo proračunski suficit, odnosno, ako se nastave sve bolji rezultati, koje je Hrvatska postiže u apsorpciji europskih sredstava i u ugovaranju novih projekta. To je ujedinio i poticaj za sve resore da se još bolje koordiniraju i ubrzaju pripremu i realizaciju europskih projekata. Uzimajući u obzir teme koje su dominirale na Europskom vijeću od radnih mjesta, rasta i konkurentnosti digitalizaciji i europskih semestra, ohrabrujuća je činjenica da je predsjednik Vlade u Bruxelles mogao predstavljati pozitivne rezultate, koje naše gospodarstvo ostvaruje. Stvarajući time, svrstavajući time Hrvatsku, među krug onih europskih zemalja koji imaju najbrži gospodarski rast i najbrži pad javnog duga. Uz to, podaci od 60000 više zaposlenih u ovoj godini, padu nezaposlenosti na 9,6% proračunskom suficitu, podizanju kreditnog rejtinga Hrvatske na PB na PB plus na stabilne izglede, pokazatelji su da Hrvatska ide u dobrom smjeru. Ali je i pravi poticaj za nastavak reformskih napora. Dosljedna provedba novog nacionalnog programa reformi, prije svega u ovoj godini koja nije izborna, determinirati će dinamiku u reformi u pravosuđu u obrazovanju u javnoj upravi, mirovinskom sustavu, koje Hrvatska mora provesti ako želimo još veći gospodarski rast. Bolje ozračje za poslovanje i rad te u konačnici kvalitetniji životni standard ljudi. Klub HDZ izražava zadovoljstvo što u Hrvatska još dobiva jednog zastupnika nakon sljedećih izbora za Europski parlament, uslijed odlaska UN i njenih zastupnika. Podržavamo izražena stajališta predsjednika Vlade o zadržavanju modela vodećih kandidata koji pospješuje transparentnost europskih izbora, kao i suprotstavljena ideja o smanjenju broja europskih povjerenika. Pozdravljamo kontinuirana nastajanja predsjednika Vlade, da tema proširenja EU, posebno na zemlje jugoistočne Europe, a osobito za BIH koja je naš strateški interes zadrži svoje mjesto na dnevnom redu europskih institucija. Klub HDZ suglasan je i sa najavljenim prioritetima tijekom hrvatskih predsjedanja Vijećem Europe u prvoj polovici 2020. g. među kojima su rast, razvoj, povezivanje i proširenje. I na samom kraju želim istaknuti da će Klub zastupnika HDZ-a podržati predmetna izvješća. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, cjenjena kolegica Balić, dakle, iako naravno nakon svakih podataka je bitno kako ih interpretirano, u pravu je.
Oprostite, moja je pogreška, jer su Klubovi, moja pogreška jer su Klubovi. Ja sam već mislio da smo prešli na pojedinačnu raspravu, pa sam se malo ubrzao sve skupa. Ali, sada će kolega imati u Kluba zastupnika riječ Živog zida i SNAGA-e, riječ, poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći Klub zastupnika jest sada u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, još jednom pozdrav predsjedniku Vlade sa suradnicama. Dakle, ono o čemu bismo trebali govoriti danas je zapravo na tragu onoga što sam htio reći kolegici Balić. Podaci koji su izneseni ovdje o napretku Hrvatske, mogu biti točni, međutim, ipak bismo trebali biti dosta oprezni oko toga kako ih interpretiramo. Europska komisija je u svojem zadnjem … [[Govornik se ne razumije.]] reportu iznijela dosta više ograda nego što je kolegica Balić u svojem izlaganju u ime kluba to interpretirala, tako da na tragu toga Klub zastupnika SDP-a smatra da ipak trebamo vidjeti još više napretka. Bez da duljimo o ovoj temi, Klub zastupnika SDP-a će biti suzdržan na glasovanju. Hvala.
Hvala lijepo, sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, nema je, gubi pravo na govor. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Nikad prije nisam došao za govornicu šesti, a evo sada nema dva diskutanta, predstavnika klubova tako da ide nevjerojatno brzo. Pitanje zašto se to tako dogodilo? Predsjednik Vlade uvodi jednu praksu, a to je da izvještava ovaj Sabor o tome šta je radio i šta se događalo u međunarodnoj politici gdje Hrvatska itekako sudjeluje i ljudi prijavljeni u ime klubova nisu tu i Sabor je poluprazan. Postavlja se pitanje što se događa? Što se to događa? Ili je stvarno interesantno čuti što se to događalo kad je u pitanju uloga Hrvatske u EU i Europskom Vijeću ili su prosudili da nema dovoljno incidentnih detalja zbog kojih bi trebalo sada razgovarati. Ja mislim da je i jedno i drugo i kad to stavim u kontekst ovoga što se događa u Hrvatskoj onda je zaista vrijeme da se zapitamo šta se to događa? Zadnjih tjedan dana u Hrvatskoj se događaju barem medijski gledajući nevjerojatno b urne rasprave, burna događanja koja bi trebalo promijeniti sliku hrvatskog društva. Pa i u Saboru, međutim odjednom vidimo da je sve splasnulo. Barem po ovom ovdje. I postavlja se pitanje ima li smisla razmišljat o tome kako se mi ponašamo. Jučer sam imao potrebu pogledat malo, tiše kolega Mrsić, molio bih vas. Dakle jučer sam imao potrebu gledat malo saborsku arhivu pa sam gledao i pokušao vidjeti što su govorili u 19. stoljeću zastupnici u Hrvatskom saboru. I pitam se što se dogodilo dva stoljeća kasnije i koja je razina rasprava tada, koja je razina odnosa saborskih zastupnika i predsjedavajućeg u Saboru, a koja je danas? Pomislili smo da nam je tehnologija unaprijedila i komunikaciju i da sada bolje komuniciramo, međutim nažalost to nije tako. Nije bilo ovog vrijeđanja, nije bilo podcjenjivanja, nije bilo toliko besramnosti da se nitko nije zasramio, da se danas nitko ne zasrami zbog onoga što je krivo izgovorio ili krivo učinio. Dakle ljudi su se ispričavali jedni drugima, ljudi su žestoko diskutirali, ali na jedan potpuno drugi način. I sada se vraća na ovo što je danas ovdje, gospodine premijeru ja duboko cijenim ovu vašu želju i praksu koju ste uveli da nas informirate. Duboko cijenim i mislim da je to nešto što bismo trebali itekako poštivat jer na taj način smo pošteđeni često puta proizvoljnih napisa, proizvoljnih izvještavanja i lažnih informacija, zaista govoreći lažnih informacija koje dobivamo preko raznih tiskovina, raznih portala o tome što se događa na razini EU i na razini Vijeća Europe. Ovdje vas možemo direktno pitat i izražavat svoje stavove. I to je iskorak koji premašuje očekivanja svih onih koji se bave politikom u Hrvatskoj jer do sada nije baš tako bilo, ali to se ne cijeni. Cijeni se samo konflikt i funkcioniranje na razini konflikta. Kao što znate, to sam javno rekao, u nekim stvarima se ni mi ne slažemo pa i u ovom glasovanju o Istanbulskoj konvenciji. Ali s druge strane sam svjestan odgovornosti koju ima predsjednik Vlade i Vlada s jedne strane i s druge strane saborski zastupnik u Saboru. Imam pravo glasovat o jednoj točki kad je ovakvog svjetonazorskog pitanja po svojoj savjesti i sami ste rekli da je to moguće i da neka tako bude. Ali isto tako svjestan sam da moja odgovornost je posve na različitoj razini od vaše odgovornosti i zato ne bih htio da se to dogodi, da se to poistovjećuje, moje neslaganje sa Istanbulskom konvencijom, sa mojim odnosom prema državnoj politici i prema aktualnoj Vladi. i prema aktualnoj Vladi. Ja u ovom trenutku ne vidim boljeg rješenja, u ovom trenutku boljeg rješenja za Hrvatsku državu od ukupne politike koju vi vodite osim ovog segmenta gdje ima rezerve. Ja ću ga izraziti glasovanjem. Ali molim i saborske zastupnike da vode računa da jeftini politički poeni koji se dobiju što je postalo bjelodano oporbenim, ne oporbenim nego u jednom segmentu ovog trenutačnog političkog trenutka da je to važno ali ne važnije od onog dijela odgovornosti prema ukupnom funkcioniranju države kao takve. I onaj koji to dovodi u pitanje mislim da njegova priča o suverenosti Hrvatske države bez ikakve odgovornosti, bez ikakve analize što to znači u postojećim političkim prilikama i u Europskoj uniji i u Vijeću Europe i u međunarodnim drugim institucijama je prazna priča. To je tiho samo politikantstvo i ništa drugo. Zato podržavam ovaj vaš izvještaj, podržavam činjenicu da ova Vlada ima dosta pozitivnog u zadnju godinu dana, da nas je dovela u situaciju da možemo puno ležernije razmišljati i puno ležernije djelovati u politici koja osigurava bolji standard, koja daje nadu da će svakom građaninu biti bolje, koja daje nadu da ćemo riješiti problem blokiranih, koja daje nadu da ćemo taj osjećaj suverenosti steći kroz bolji standard, kroz demokratičnost koja se u Saboru pokazuje ali ne demokratičnost na način da e može vrijeđati. I zbog toga HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržava ovaj izvještaj. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade sa predstavnicima Ministarstva vanjskih poslova, poštovane kolegice i kolege. Želim u ime kluba Samostalne demokratske srpske stranke reći nekoliko stvari povodom ovog izvještaja premijera i krenut ću sa slijedećim. Zapravo nevjerojatna je brzina ili nevjerojatna je lakoća sa kojom gubimo interes za to što se događa bilo na Europskom vijeću, bilo na ministarskim sastancima, bilo na drugim oblicima i drugim tijelima rada EU, Europske komisije. Nevjerojatan je zapravo način na koji ovo pitanje zapravo prestaje biti zanimljivo, važno ne samo hrvatskoj javnosti nego i zastupnicima u Hrvatskom saboru. Nakon toliko godina entuzijazma, nakon toliko uložene energije, pa baš nacionalne energije hiljade ljudi koji su radili na procesu integracije. Mi odjedanputa kao da više nemamo nikakvog interesa za to gdje smo došli, u što smo ušli i što određuje dobar dio sudbine naše zemlje i naših građana i okolnosti u kojima živimo. Dobro je da je premijer ustrajan i da neovisno o takvoj atmosferi i kod nas i u Saboru i u društvu radi ono što je uvjeren da treba raditi, a to je njegova ustavna obaveza da obavještava Sabor i da obavještava javnost o poslovima u kojima sam sudjeluje, u kojima sudjeluju članovi Vlade kada su posrijedi europske institucije. Ali ono što nije dobro jeste činjenica da mi nemamo interesa za to, da naša radna tijela Sabora imaju sve manje interesa za to. To nije dobro. Naravno štošta drugo nije dobro, ali ovo nije momenat da o tome govorim. Drugu stvar koju želim reći neka mi premijer ne zamjeri što će biti nešto šira u odnosu na ono o čemu je on govorio jeste pitanje mira u Europi, povjerenja u Europi i na žalost procesa povećanog naoružavanja u EU, u zemljama članicama EU. Dakle, EU je 2012. godine dobila jednu od najprestižnijih nagrada koje se dodjeljuju u svijetu, a to je Nobelova nagrada za mir. EU je dobila tu nagradu zbog politike mira, zbog politike povjerenja i zbog politike ljudskih prava. Na žalost danas u samoj EU se narušava povjerenje između država, narušava se povjerenje između naroda, a nerijetko se krše ljudska prava a sama EU stisnuta između globalnih konflikata je i sama pod prijetnjom ugroze mira u različitim aspektima, bilo zbog svojih globalnih obaveza, a bilo zbog činjenice da se dio globalnih konflikata seli najviše ili ponajviše upravo na europski teritorij i na prostor zemalja članica EU. To je još jedna tema zbog kojih mi u Hrvatskoj ne smijemo biti gluhi i ne smijemo biti slijepi za stvari koje se tiču EU, a tiču se i nas. Dakle ono što bismo mi rado vidjeli i čuli i ono što bismo trebali podržati i u čemu bismo trebali podržavati politiku ove Vlade kao i svake druge hrvatske Vlade, a to je jačanje kapaciteta EU u obrani mira, u očuvanju mira ne samo vojnim kapacitetima, iako se i oni pokazuju u nekim aspektima neizbježnim, ali ne uvijek najsretnijim, kada zemlje koje trebaju ozbiljna ekonomska ulaganja, ozbiljan ekonomskih rast, a ima ih mnogo, među njima i naša, moraju izdvajati za jačanje svojih vojnih kapaciteta. To je tema kojoj trebamo posvetiti golemu i važnu pažnju. Treća stvar koju bi htio reći tiče se iznimnog opreza koje mi kao zemlja, a i EU moramo imati kada je posrijedi zaštita europskog prostora ili prostora EU od svih izazova koje globalni politički procesi u tom pogledu nose sa sobom. Pitanje sigurnosti i pitanje migracija sasvim sigurno su dva pitanja koja na najozbiljniji način predstavljaju veliki izazov za našu zemlju, nosimo se s tim za EU nosi se s tim, ali se nosi dosta teško. Ono što do jučer nije bilo moguće zamisliti niti u Londonu niti u drugim mjestima, da se ljude koji su različite boje kože ili koji govore različitim jezicima na javnom mjestu i na javnom prostoru prepoznaje kao moguću prijetnju. To je nešto što ugrožava građansko povjerenje, međuetničko povjerenje u EU, a to se nažalost događa. Iznimno je u tom smislu važno da mi u našoj zemlji to očuvamo, iznimno je zbog toga važno da mi u našoj zemlji smanjimo što je moguće više potencijalne sukobe i latentne sukobe koje imamo, kao što su neke rasprave koje recentno vodimo. I zadnja stvar koju želim reći jeste pitanje aktivne politike EU i naše aktivne vanjske politike kada je posrijedi prostor Jugoistoka Europe. Postoje nekoliko vrlo važnih i otvorenih pitanja jeste pitanje proširenja, jeste pitanje stabilnosti unutar BiH i unutar odnosa BiH, jeste pitanje Kosova i pitanje Makedonije. I u tom pogledu čini mi se gospodine predsjedniče Vlade da ima mnogo prostora, ne baš uvijek komotnog prostora, ne baš uvijek prostora koji je bez rizika, ali prostora gdje bismo mi kao članica EU mogli imati nešto veću ulogu nego što je ovoga trenutka zabavljeni vlastitim stvarima, vlastitim pitanjima možemo igrati odnosno igramo i kada je posrijedi politika proširenja, ali i kada je posrijedi rješavanje pitanja koja još uvijek opterećuju neke zemlje u našem susjedstvu kao što je pitanje BiH, kao što je pitanje Kosova, a nažalost i pitanje Makedonije. Doista nije od male važnost s jedne strane da sva tri naroda u BiH imaju osjećaj, puni osjećaj ravnopravnosti s jedne strane, a s druge strane da BiH bude zemlja pune stabilnosti u formatu u kojem je to moguće zajamčiti danas. Isto to vrijedi kada je posrijedi rješavanje spora koji još uvijek postoji na području Kosova, a posebno kada je posrijedi primjena briselskog sporazuma i iznalaženje rješenja kada je posrijedi briselski sporazum. Tako da su to stvari koje mi smatramo važnim, bitnim, koje kolikogod nam se čini da se neke od naših unutrašnjih pitanja u ovom trenutku mnogo važnija, ali ova pitanja su bez sumnje pitanja koja određuju i unutrašnje odnose u RH. Iz tog razloga, gospodine predsjedniče Vlade mi podržavamo vaš izvještaj, kao što podržavamo vaše nastojanje da tema rada tijela europskih ne bude stavljena u stranu, da ne bude izvan fokusa zastupnika i radnih tijela Hrvatskog sabora, bez obzira na to slagali se mi ili ne slagali za koji tip Europe se borimo, da li Europe koja će biti jače integrirana ili Europe koja će biti temeljena na tzv. suverenim demokracijama i njihovoj međusobnoj povezanosti. I ono što je najvažnije jeste da spriječimo negativne trendove koji EU kao prostor mira, kao prostor poštivanja najviših ustavnih vrijednosti koje je moderni svijet i Amerike i Europe pa i naše zemlje baštinio i ima kao osnovu za svoja društva i svoje države. Ohrabruju neke činjenice, ima nekih ljudi koji danas ovdje kažu bolje je da idemo u pravcu u kojem ide aktualna politika npr. aktualne poljske Vlade ali s druge strane ohrabruju činjenice da ustrojeni ljudi kao što je bivši poljski premijer Donald Tusk a danas predsjednik predsjedavajući Europskog vijeća i njegova stranka prema aktualnim istraživanjima je skočila za 15% u podršci javnosti i gotovo da je izjednačena u rezultatima sa sada vladajućom strankom. Dakle, nije da se ne isplati držati kurs koji štiti ono što je Europu štitilo '45. na ovamo od nestabilnosti, od sukoba i od unutrašnjeg razaranja. Hvala vam.
Hvala lijepa. I zadnji klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-au ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, ja joj se ujedno ispričavam jer nisam imao informaciju da je ona zamijenila mjesto pa sam mislio da je nema. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče i hvala na razumijevanju, Odbor za europske poslove je imao sastanak sa povjerenikom Kingom pa zato sam molila za ovaj ustupak. Gospodine predsjedniče Vlade, gospođe državne tajnice iz Ministarstva vanjskih poslova, kolegice i kolege. Ja ove naše rasprave o izvješću sa sastanaka vijeća vidim više kao jednu prigodu odnosno povod da u Parlamentu ipak svako toliko, jedanput mjesečno, progovorimo o EU-u. mislim važno na više razina, između ostalog zato jer je to politički prostor na kojem se donose mnoge odluke koje direktno imaju utjecaj na hrvatske građane a mjesto koje mi još uvijek vrlo često promatramo kao oni, drugim riječima kao neko mjesto gdje neki drugi donose odluke umjesto nas. Sama činjenica da hrvatski premijer, hrvatski ministri, sjede u vijećima koja su najviše tijela odlučivanja u EU-u, govori da ti oni ne postoje, ti oni smo mi i ti oni smo mi u onoj mjeri u kojoj smo sposobni, spremni pripremljeni i organizirani da teme, rješenja, ideje koje dolaze iz naše sredine, dakle koje se tiču Hrvatske, nametnemo ili argumentiramo, to mislim pod nametnemo, argumentiramo kao važne, relevantne, prihvatljive za EU. Da bi u tome bili uspješniji, ova rasprava je jedan korak ali svakako mislim da bi se trebalo proširiti raspravu o odlukama, politikama, novim temama na dnevnom redu EU-a puno izvan Hrvatskog sabora. Jedan od razloga zašto EU izgleda kao nešto tako daleko i neobično iako su teme često vrlo slične onima koje mi raspravljamo ovdje je i to što u hrvatskom društvu raspravljamo o svemogućim stvarima ali vrlo, vrlo rijetko o temama koje su na dnevnom redu i koje preokupiraju EU. I o kojima ćemo mi kao sudionici u tom odlučivanju biti u poziciji da odlučujemo i biti u poziciji da na njih utječemo. I mislim da bi dobra inicijativa bila da neke od ovih tema o kojima raspravljamo i ne raspravljamo i slušamo ih i ne slušamo u Saboru, prenesemo u malo širu javnost, prenesemo u hrvatsko društvo. Apsolutno i hrvatski premijer, ministri, različiti ljudi koji na različitih razinama sudjeluju u odlučivanju u tijelima EU-a imaju priliku i pokrenuti određene inicijative, imaju priliku pronaći saveznike za određene inicijative. U vremenu povećanog straha od globalne destabilizacije i nesigurnosti, jugoistočna Europa je dobila ponovno na značenju, nažalost mi kao jedan segment Europe uvijek dobijemo na značenju u nekoj situaciji polu krize uglavnom zbog poznate povijesti, stoljetne ne samo dvadesetostoljetne. Ali ovaj dio Europe dobio je na značenju i sa tog stanovišta inicijative vezane na sigurnost ali ne samo na sigurnost, na povezane teme kao što su gospodarstvo, kao što su obrazovanje, kao što je kultura, imaju također relevanciju i mogu također biti inicirane iz našeg dijela Europe. I mislim da bi bila jedna dobra inicijativa i ovog Sabora pa i našeg Odbora za europske poslove da o tim inicijativama koje bi mogle biti hrvatske inicijative ili barem inicirane kao hrvatske, pa se pretvoriti eventualno u šire savezništvo, da bi mogli otvoriti puno širu javnu raspravu dakle raspravu ne samo u Parlamentu nego raspravu u društvu i iz toga realizirati ono što je moguće realizirat a to je percepciju, osjećaj i stvarnu situaciju gdje građani imaju neki utjecaj na to o čemu se tamo razgovara. To nije nemoguće, to nije nažalost, da tako kažem jedna široka politička praksa u Hrvatskoj, ali je apsolutno moguće i sigurno doprinosi percepciji EU kao nečega gdje smo i mi suvlasnik, a ne nečega gdje vladaju ili odlučuju oni. Jedna od prilika koje nam se pruža, a premijer je ovdje spomenuo Estonsko predsjedanje, pruža nam se u okviru Hrvatskog predsjedanja. Estonsko predsjedanje je kao svoju temu uzelo digitalno društvo, dakle digitalnu državu, ali digitalno društvo i Estonija od ispod 2 milijuna stanovnika se afirmirala svakako europski, ali gotovo i globalno kao zemlja vrhunskih politika u digitalnoj sferi, vrhunske opremljenosti, u tom pogledu kao gotovo jedna zemlja lider u tom području. To je pokazatelj da je to moguće i za male zemlje i sa tog stanovišta bi bilo jako dobro imati neku jasnu sliku što će biti takva hrvatska tema. Što ćemo mi, uz sve ono što moramo radit kao zemlja koja predsjeda u tih 6 mjeseci, što će biti dodatna tema s kojom će se Hrvatska predstaviti i afirmirati. Jedna takva tema recimo mogu biti male startup tvrtke, to je nešto što u Hrvatskoj sve više čini se talentirani mladi ljudi počinju osnivat i postaju uspješni u tome. Druga mogućnost je recimo ekološka poljoprivreda, treća mogućnost su neki aspekti kulture obzirom da će to na neki način se preklapati i sa godinom u kojem će Rijeka biti europska prijestolnica kulture. Ali mislim da bi bilo dobro raspravljajući o ovoj temi kao povodu, da tako kažem, mislim da bi bilo dobro da Hrvatska definira jednu posebnu temu preko koje će se afirmirati, koja će postati naš zaštitni znak, a onda naravno i temelj za naš utjecaj unutar europskih institucija u odlučivanju o toj temi, naravno ta tema mora biti ne samo ona koja je za nas važna, nego i ona u kojoj smo dobri ili barem počinjemo biti dobri. Još jedna tema o kojoj bi povodom ovog izvješća htjela nešto reći je tema migracija. To je, naravno ovako kako bih rekla umanjujuće nazvano migracijska tema, to je sigurnosna tema, to je izbjeglička tema, to je tema na kojoj se Europa pred 3 godine ozbiljno napuhnula da tako kažem, ozbiljno podijelila. I mislim da do danas nije u potpunosti razumjela u kojim sve pravcima ta tema izbjeglica je izazov za nove politike EU. Tu su sigurnosne politike, tu je naravno ono što je spomenuto reforma Dablinske uredbe koja je potpuno neprimjerena za ove situacije jer govori o ilegalnim migrantima, a ne govori o globalnim svjetskim krizama, dakle ovo što se dogodilo je bila jedna globalna kriza, a ne pitanje ilegalnih migranata, dakle to je sigurnosno pitanje, ali u velikoj mjeri je jedno političko upozorenje na temu cyber sigurnosti. Jer je kao najveća ugroza migrantska, odnosno izbjeglička kriza prezentirana i politički iskorištena u zemljama u kojoj praktički nema nijedne izbjeglice. U zemljama u kojima nitko od tih 2 milijuna, milijun i pol ljudi koji su u tom valu ušli u Europu nije ostao. Što pokazuje da se iz bilo koje teme može napraviti politička kriza i u zemlji i u europskim razmjerima i u europskim institucijama i u europskoj koheziji među državama članicama, ne zbog samog događaja, nego koristeći cyber hakere, koristeći zapravo cyber napade i kreiranje alternativne realnosti kroz te kanale i kroz to izazvati globalnu europsku krizu. Bilo je naravno indicija i ranije o ajmo reći Orban Kaczynski Europi vizavi Makron Merkel Europi. Međutim, ova šizma i ovaj da tako kažem, neću upotrijebit pregrubu riječ, ali apsolutno povišena i politički ekstremna situacija u reakciji na izbjeglice kojih u tim zemljama gdje su reakcije najžešće uopće nema. Pokazuje što znači cyber napad, što znači cyber sigurnost i u kojoj mjeri je to tema koja je relevantna za EU, ali apsolutno relevantna za Hrvatsku jer ako to se može izvest na razini od pola milijarde ljudi, zamislite što i tko od kalfa u tom poslu može napraviti u jednoj zemlji od 4 milijuna ljudi.
…/Upadica Reiner: ja bi zamolio samo kolege, ne one koji sjede, nego one koji su sa strane da malo tiše govore da kolegice Pusić može
…/Upadica Pusić: sigurno su uzbuđeni zbog moje reakcije./…
…/Upadica Reiner: može normalno govorit. Izvolite kolegice Pusić.
Hvala lijepa. Dakle, konačno dvije teme koje na neki način se na nas reflektiraju, a o kojima ne razgovaramo mnogo. Jedna o kojoj možda više razgovaramo, ali će se na nas apsolutno reflektirati i tijekom procesa i u završnici procesa, to je pitanje proširenja jer u ovom trenutku proširenje je de facto na zemlje našeg susjedstva i našu ulogu u tom procesu unutar EU i naše stvarne želje i ciljeve. Pristup toj temi sa figom u džepu je kontraproduktivan i zato mi vrlo iskreno moramo pogledati što je tu naš interes i iza tog interesa se postaviti i u skladu s tim interesom djelovati i konačno tema o kojoj ne razgovaramo, a biti će značajna, pa ako hoćete i za nas je pitanje Brexit-a, odnosno izlaska Velike Britanije iz EU koji će imati mnoge posljedice, ali jedna mala posljedica, beznačajna posljedica za EU, ali značajna posljedica za RH će biti činjenica da će RH dobiti jednog člana europskog parlamenta više i u tom pogledu imati priliku da bude tamo dodatno snažnije zastupljena. To je nešto o čemu također treba voditi računa. Klub GLAS-a i HSU-u a će podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vidite kako ste izazvali ipak uzbuđenje sa strane jer i dalje moj apel nije uspio i dalje govore. Slično kao i sa vama bila je situacija sa kolegom Bunjcem koji je bio na odboru, pa ovaj, sam dobio od službi informaciju da ima pravo i da je to najavio, ima pravo govoriti, pa će ona sad u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti i podijeliti svoje vrijeme sa kolegom Pernarom. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. S obzirom na ovo izvješće o EU koje smo sada čuli, htio bih se osvrnuti na par detalja, a onaj koji je ključni je protjerivanje ruskoga diplomata. Znači, RH je protjerala ruskoga diplomata, potpuno nevinoga čovjeka temeljem nagađanja. Temeljem nagađanja britanskih obavještajnih službi da su Rusi možda vjerovatno izveli napad nervnim otrovom na jednoga svoga državna u Velikoj Britaniji. I s obzirom da eto, smo imali dakle, naklapanje da ne velim trač, predsjednik Vlade odlučio je dakle, protjerati čovjeka iz RH po nalogu britanske obavještajne službe. I što je sad problem? Problem je u tome što smo mi time pokazali definitivno da mi nismo suverena država jer evo, čak i naši susjedi Slovenci, koji su duplo manji od RH nisu pristali na taj ultimatum. Rekli su, pokažite dokaze, gdje su vam dokazi za taj napad? Dokaza nema, nećemo protjerivati. I Slovačka također manja država od RH ili barem jednako velika, odbila je protjerati ruskoga diplomata. I sad, šta je problem najveći? Jučer ovdje dolazi predsjednik Vlade i kad smo raspravljali o Agrokoru, on kaže, ja djelujem samo putem dokaza, samo putem institucija, samo putem službenih dokumenata, a već danas sam sebe demantira jer je pristao dakle, na protjerivanje bez ikakvoga dokaza nego na temelju rekla-kazala priče. I postavlja se pitanje tko onda uprava Hrvatskom? Da li Hrvatskom upravljamo mi, da li Hrvatskom upravljaju Bruxelles, Washington ili London, odnosno upravljaju li Hrvatskom britanske tajne službe? Ja sam ovdje postavio pitanje, ali nitko me nije slušao, Bulj molim, ovoga, da li državni odvjetnici, da li hrvatski suci brifiraju britanske obavještajce o predmetima koji se vode u RH nikada nisam dobio. Iako je gospodin Vujčić poslao otvoreno pismo i javno ustvrdio da u uredima općinskog suda u Zagrebu se nalaze uredi britanskih obavještajnih službi i da je to pismo dobio i predsjednik Vlade Andrej Plenković i predsjednik Sabora Gordan Jadroković, do dan danas nismo dobili odgovor. Pa prema tome, ako do sada nismo dobili odgovor, ja ga molim da ga dobijemo danas, dakle pitanje glasi imaju li britanske obavještajne službe utjecaj na hrvatsku politiku i koliki? To je vrlo važno pitanje, to je pitanje suverenosti RH. I sad pazite, mi smo kao suverena država, a izvršavamo naloge Bruxellesa, Londona i Washingtona na daljinski upravljač, što nije samo bilo u ovom slučaju nego je praktički politika kontinuiteta ove Vlade koja recimo, na daljinski upravljač pristaje kupiti limariju koju ona naziva avionima za izlaganje u tehničkom muzeju po cijeni od 3 milijarde dolara uz moguće koruptivne radnje i sukob interesa samo zato da bi kupila američko-izraelsko prijateljstvo i samo zato da bi ispunila nalog američke administracije da potrošimo 2% BDP-a za naoružanje koje nam nije potrebno jer RH u ovom trenutku se ne nalazi u ratnoj opasnosti. Hrvatska Vlada po nalogu Washingtona i Bruxellesa, između ostaloga prodaje oružje teroristima. Prodaje oružje Saudijskoj Arabiji bez da zna gdje to oružje završava. Ovdje nam se onda dovode u Sabor nevjerojatno, dovodi nam se vojna hunta Saudijske Arabije da joj mi plješćemo i onda ovdje ljudi, roboti, poslušnici bez ikakve svijesti o ičemu plješću ljudima koji vrše agresiju na Jemen i koji sudjeluju u ratovima na Bliskom Istoku. Indirektno vezano za ovo pitanje, ja bih pitao predsjednika Vlade, kakav je stav Hrvatske prema sukobu u Siriji? Hoćemo li mi sudjelovati u tom ratu ili već sudjelujemo? I konkretno me zanima kakav je stav prema borcu za slobodu Bašaru al-Asadu? To je isto zanimljivo pitanje na koje bi trebali dobiti odgovor. Ukoliko dođe do sukoba između Rusije i SAD-a u Siriji hoće li Hrvatska sudjelovati u tom ratu i ako da na koji način? Da li samo financijski i logistički ili će tamo ići naši ljudi da ginu, isto kao što su poslani recimo na rusku granicu? I to je zanimljivo. Evo ja pozivam zastupnike HDZ-a ako želite ratovati spakirajte se i idite, niko vam ne brani, ali nemojte slati hrvatske sinove koji se ne slažu sa vašom politikom i koji traže to da Hrvatska vodi isključivo obrambeni rat. Ali naravno ne trebate se brinuti, HDZ-ovi zastupnici će izbjeći odlazak u rat jer oni kao što znate imaju ozbiljnih zdravstvenih tegoba, neki imaju anemiju, drugi sinkopu itd. i sigurno će onda ići Bunjac i njegovi sinovi, a njihovi sinovi će se skrivati u münchen bojnama i po nekakvim specijalističkim pregledima itd. To je zlo o kojemu treba govoriti i to je zlo koje treba raskrinkati pred ovim Visokim domom. Hrvatska se dovela između ostaloga u šizofrenu situaciju, pazite sada da mi protjerujemo diplomata ruskoga, da provodimo štetne sankcije Rusiji, prije svega štetne naravno po naše interese, da držimo vojnike na ruskoj granici, a s druge strane pozivamo Putina u Hrvatsku, jučer otvaramo izložbu jer me traže ovdje evo 50m u Klovićevim dvorima uz prisustvo predsjednice, ministrica, predstavnika Vlade i cjelokupnog javnog života, dajemo Agrokor Sberbanci što pokazuje da se mi nalazimo u politici potpuno nejasne strukture odnosno mogli bismo reći izokrenutih uloga. To je politika nihilizma i politika poništavanja svih vrijednosti koju provodi naša Vlada, a za koju ona istovremen o optužuje druge da je oni provode. To je politika u kojoj je moguće ne samo da istovremeno budemo prijatelji i neprijatelji sa Rusijom nego politika u kojoj je moguće da se istovremeno proglašavamo velikim kršćanima, a s druge strane idemo u Crkvu samo po glasove i ucjenjujemo svećenike s njihovim prljavštinama. To je ta politika. I nemojte sada opet po meni udarati jer to dolazi iz vaše stranke, to su vaši ljudi … To je politika koja se naziva vjerodostojno i kada uzmete taj program „Vjerodostojno“ kada vidite šta sve u njemu piše onda opet s druge strane vidite da u praksi od toga nema ništa. Što piše u programu „Vjerodostojno“? Piše da će se otvoriti 180.000 radnih mjesta, piše da će se smanjiti PDV, piše da će se uvesti agrarna banka, piše da će se promijeniti Ovršni zakon, da će se zabraniti deložacija iz jedinoga doma. Ima li bilo što od toga da je hrvatska javnost do sada mogla vidjet? Nema ničega, nema. Nije li nevjerojatno da mi danas u Hrvatskoj imamo situaciju da predsjednik vladajuće stranke ima veću potporu i SDP-u nego u svojoj stranci? Znači to je poništavanje jednostavno zdravoga razuma, to je politika mogu šta hoću u svom doslovnom smislu. Prema tome, Živi zid odbacuje ne samo ovo izvješće nego odbacuje cjelokupnu politiku Vlade i ako bude Boga danas nakon glasanja ono odlazi u ropotarnicu povijesti gdje joj je već odavno bilo mjesta. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Upravo su nam se pridružili pa ih pozdravimo učenici 13. gimnazije iz Zagreba. [[Pljesak]] Izvolite kolega Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da je premijer Plenković ekspeditivno protjerao ruskog diplomatu skupa sa dijelom članica EU i SAD-om. Međutim, zbog čega? Zbog jednog dvostrukog špijuna i pitanje u biti zapravo koja je pozadina tog napada, dokazi zapravo nisu jasni i ne ukazuju na nečiju odgovornost. Međutim ono što bi htio reći jest da u okupiranoj Palestini svakodnevno se krše ljudska prava, to javlja i UN isto svjedoče o tome. I evo nedavno smo imali situaciju da je izraelska vojska pucala u demonstrante nenaoružane, da je ubila pri tom skoro 40 ljudi i čudi me zašto premijer Plenković koji ima hrabrosti tj. tvrdi za sebe da ima hrabrosti za donijet odluku da se protjera ruski diplomat, nema hrabrosti za protjerat nekog izraelskog diplomata zbog takve okrutne politike prema Palestincima. To mi nije jasno gospodine Plenković zašto životi Palestinaca ne vrijede ništa, a život dvostrukog ruskog špijuna vrijedi tako puno. Ono što mene ovdje boli je zapravo licemjerje. Kada biste vi gospodine Plenković imali vjerodostojnu politiku, kada biste se sa jednakim zgražanjem reagirali recimo na aneksiju Krima odnosno kada biste na isti način gledali na aneksiju Krima i aneksiju Zapadne obale okupirane još od '67. godine tada biste bili vjerodostojan političar, tad biste mogli reći gospodo saborski zastupnici, meni je međunarodno pravo bitno, ja smatram da zauzimanje tuđe zemlje ne može biti opravdano itd. Međutim što se događa? Vi ne da ne osuđujete aneksiju odnosno okupaciju Zapadne obale, vi kupujete od Izraela vojne avione koji su istrošeni, već 30 godina stari i procjenjujete da ćemo ih koristit još 30 godina, javljaju strani mediji u Austriji da se oni mogu voziti još najviše 10 godina. I ne samo to, dolazi nova pljuska i novi šamar za naše građane od tog istog Izraela, tj. pardon, ne od Izraela, ali planira država kupit od Amerike još vojne helihoptere. Pa čemu gospodine Plenković, s kime se mi spremamo za rat? Zar nema drugih prioriteta u ovoj zemlji i na kraju krajeva, hoće li ta kupnja tih aviona, hoće li te milijarde koje su u to potrošene zaustaviti i jednog mladog čovjeka koji nas gleda sa galerije, a planira otići iz naše zemlje? Ja mislim da neće, kao što neće pomoći niti građanima koji su u blokadi, kojima je iskopčana struja, kojima je iskopčana voda, koji su u problemima sa režijama, u problemima sa kreditima itd. Bit će uskoro još deložacija gospodine Plenković i opet ću od tamo morat live-at, opet ću morat snimat što se događa, zašto? Pa zbog cenzure gospodine Plenković na HRT-u. Znači na HRT-u nema objektivnog i nepristranog izvještavanja, već se pretvorila u PR agenciju vaše Vlade, javna televizija, smatram da je to žalosno. Baš, netko mi je rekao kaže Ivane, veli ja kad gledam HRT, a da ne gledam, da nisam na društvenim mrežama ja bi mislila da sam samo ja u problemima, kaže žena mislila bi da je zapravo sve super, ne. I to je ono što HRT pokušava prikazat uporno, da je stanje u Hrvatskoj zapravo najnormalnije, a da evo, ako je netko u problemu, amigo sam si si kriv, to je samo tvoj problem itd. Znači, umjesto da nakon ulaska u EU imamo demokratizaciju, umjesto da imamo manju cenzuru u medijima, da imamo više pluralizma, različitosti mišljenja itd. sve što možemo vidjeti gospodine Plenković je samo i samo isključivo jednoumlje. Međutim ono što posebno bode, ajmo reći slikovito u oko, je vaš politički rejting zato jer usprkos takvog propagandi i vašem svakodnevnom pojavljivanju na tv kanalima, intervjuima, naslovnicama u dnevnom tisku, svejedno ste najomraženija osoba u Hrvatskoj i trebali biste se pitati zašto? Trebali biste se pitati zašto je rejting HDZ-a u godinu dana pao za skoro 10% sa 34 na 24%. To je sve posljedica vaše politike. Naravno, ne samostalno vaše, nego cijele ekipe iz HDZ-a koja sustavno zapravo razgrađuje hrvatsko biće i radi protiv interesa naše države, monetarna politika koju HDZ zagovara i vodi je usmjerena protiv Hrvatske države. Ovršni zakon kakav vi provodite je i koji ste uspostavili je zavio građane u crno, on je protiv Hrvatske i njenih građana. Također vanjska politika koju vodite je sluganska, a ugovor za LNG terminal i zakon zapravo o LNG-u koji sada gurate je također protiv interesa Hrvatske, toga morate biti svjesni. Zašto? Zato jer je taj plin skuplji, građani neće plaćati skuplji plin, moguće su samo dvije mogućnosti. Ili da će taj LNG terminal tamo skupljat prašinu, odnosno da će puno novaca otić za ništa ili što je manje vjerojatno je da ćemo svi sad htjet reć ajmo mi sad kupovat skuplji plin. Mislim da se to neće dogodit i nije mi jasno kako vi sve ove probleme ne uviđate, vas za to očito nije briga. Hvala vam.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će biti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi premijeru Plenkoviću, u replici sam vam postavio nekoliko pitanja, naravno da ste vi kao diplomata niste odgovorili na ta pitanja, nego da ste krenili sa uvredama i prozivkama što mene i veseli jer od vas i vaše bahatosti ja ne očekujem ništa, ali drukčije san odgojen i živim kao vi, vi ste naravno s pravom cijeli život živjeli pod staklenim zvonon, pod svilom i tako se i ponašate i naravno da podcjenjivate, dijelite i na osnovu svojih pretpostavki ljude mečete u soške kako vi želite. Ja ću vam ponovit opet pitanja koja sam ponovio, bez obzira šta vi nazivate razno razna imena onima koji ne žele biti uz vas, onima koji ne žele biti vaše njonje pa ću vam ja postaviti još jednom pitanje. Bez toga da vas mrzim, nego da raspravljamo, da nam objasnite. Ja znam da ste vi intelektualna elita, prihvaćam to. U staklenom zvonu ste odgojeni, ali mene slučajno narod izabrao i znan da vam je to teško u mojoj izbornoj jedinici i dok buden ovdje postavljat ću pitanja, vi se ljutili, ne ljutili, pozivali se na moje Sinjane, Vicu Buljana, Marka Veselicu, Tihomila Rađu, Miku Tripala i brojne druge koji su dali veliki obol demokratizaciji RH. Kazali ste da EU ima snažnu globalnu aktivnost, ja sam vam samo postavio pitanje za razdoblje 2014. do 2020. Hrvatska će uplatiti negdje između 25 i 30 milijardi kuna, znači do sad smo platili 25 milijardi, oko, Hrvatskoj se od blagajne EU vratilo samo 3%, to je moje pitanje. Mi država, koja demografski je oslabljena, svakodnevno ljudi odlaze, poljoprivreda nikad gora. Prije ulaska u EU i pred pristupnih pregovora, imali smo 64 000 obiteljskih gospodarstava kojih se bavilo sa mljekarskom proizvodnjom. Sad imamo negdje oko 5, čak i manje. Slavonija je prazna, Dalmatinska zagora prazna, samo 2011. do 2016. odselilo je 26 000 ljudi. To su pitanja koja vas pitam. Da li ćete vi iskoristit kao i druge države da koriste samo prednost naše susjedne države poglavito da priko europskih činovnika rješavaju svoje sporove sa Hrvatskom kao što je Savudrija, zašto ne rješavamo mi naše nestale i poginule? Zašto prihvaćamo da bude Srbija mali HAG hrvatskim braniteljima kad Hrvatska pri ulasku u EU to nije bila? Ovo su ta pitanja koja vas ja pitam, kao čovjeka proeruopske orijentacije. Moje i vaše neslaganje ne trebaju biti toliko da vas ugrožavaju i da vi ne odgovarate na ta pitanja. Ja vas ne vrijeđam. Ja vas pitam kao premjera saborski zastupnik i naravno kad vi vrijeđate da ni predsjedavajući neće vas opomenuti. To je tako pravilo i to tako kod vas mora biti. Tako je bilo i za vrijeme Sanadera dok ste vi bili tajnik sadašnjem predsjedniku Sabora. Takva su vremena, to jest kaže Sanaderizam, ali sada je Plenkovićevizam. Sve vi znate, mi ne smijemo pitati. Ne smijemo postaviti pitanje, treba li Hrvatska preispitati nakon 5 g. u EU, rezultate svoje, članstvo svoga, to vam postavljam pitanje. Nisam vas htio osobno ugroziti ni vas ni vaš integritet, ali vi moj da i vrijeđajte, vrijeđajte, ali svaka sila za vremena. Moja pitanja o demografiji, dal ste si to postavili svojim pitanjima, Dajaniju, Junkeru, ne postavljate. Isključivi gospodarski pojas, to je pitanje legalno, legitimno, to pitanje treba postavljati. To po Konvenciji UN '82. g. Hrvatska je potpisnica, bivša država, ali slijedom toga, Europska komisija, EU, zahtjeva od svojih članica da zaštiti svoje teritorijalne vode, tj. naše Jadransko more, gdje i danas imamo veće mrlje od područja Splita, balansne vode, nafte. O tome govorite, govorite u EU u Europskome vijeću, kako da se izborimo da naši građani ne budu, da ne budu u lošijem položaju oko Ljubljanske banke, što Slovenci dobro koriste kod europskih činovnika. Vaš dobar odnos sa europskim čelnicima, koliko znače hrvatskim građanima, ali vi se nađete uvrijeđeni na ta pitanja, nađete se uvrijeđeni, vi citirate serije. Mislim kad bi ja rekao, kako vi meni izgledate, a zašto bi ja to govorio, mislim zašto. Ili ste ljubomorni ili imate nekakve druge stavove. A vi ste osoba koja proklamirate Istanbuslku konvenciju, nenasilje, ne ponižavanje, vi s vašom bahatosti, pa ljudi imaju savjest, slobodu, imaju svoju intelektualnu razinu, ne podcjenjivati, ponižavati premjera. Ne, to nije dobro, uveli ste novo pravilo. Možda su vas savjeta Bruxellesa malo odnarodila, malo, ali to nije dobro. Nije dobra poruka običnim građanima, koji se slažu ili ne slažu u tisućama stvari i to je dobro u demografskom sustavu. Ne može biti jedan čovjek sve. Ne moramo se slagati, ali ne trebate ni ponižavati, jer ne znate ničiji životni put. Netko ima teži, netko ima pod staklenim zvonom lakši. Ja sam ponosan kao saborski zastupnik i čast mi je što mogu postavljati u ovom Parlamentu pitanja i premjeru i drugim ministrima i postavljati ću ih, postavljati ću ih. Šta je sa strateškom lukom Gaženica? Gdje u srednjoj Dalmaciji, u Zadru, gdje je Hrvatska uložila više sredstava nego za Pelješki most. Ako uzmemo u obzir cestu, spoj, dalmatinku tzv. koja je spojena na luku Gaženica, ukupno dvije milijarde i dvjesta milijuna je uloženo u tu luku, pa više nego u Pelješki most. Ali, za mali iznos … [[Govornik se ne razumije.]] tvrtki, kojoj je država gospodo koje se je ministarstvo prekinulo ugovor koncesijski dole u luci Gruž u Dubrovniku. Da li je to štićenje nacionalnih interesa. Da li je to zaštita Hrvatske? Da li je samo pričati o euru i uvođenju eura? Da li je samo dodvorništvom Bruxellesom činovnicima dobro, da li je samo dobro vaše prijateljstvo, svim ljudima, jer ne želite biti neprijatelj. Ali, mene zanima, koliko imamo učinke od poljoprivrede, demografije, demo gradnje industrije, svih tih, blokiranih, rekao samo 3,5 do 4 milijarde eura, ćemo u periodu od 2014.-2020. uplatiti, a do sada smo samo 3% sredstava vratili u siromašnu Hrvatsku. O energetici, pa novac za subvencionirano, naravno, to je prijašnja Vlada odradila na čelu sa ministrom, na čelu sa premjerom Milanovićem, ali bio je Vrdoljak, subvencioniramo obnovljive izvore energije, milijardu i pol kuna stranim investitorima, dok solare naravno ne spominjemo. Ja očekujem od vas da prihvatite pitanja predsjednika Sabora, naravno kada ne odgovorite na pitanje pokušati ponižavati i vrijeđati, šta je dobro, to mene veseli, znači da sam vam ili žulj u cipeli kao u prethodnoj Vladi što sam bio u živim cipelama jer je utrnuo prihvatite različitost, jer vi očito samo namećete nenasilje zbog svojih napretka, svojih interesa, a to nenaseljene u stvarnosti ne prikazivate, vrijeđanje, podcjenjivanje. Jer da su intelektualne elite radile svoj posao, premjeru znajte, ja ne bi bio u Parlamentu. Zamislite hrvatsko gospodarstvo, Agrokor, 10 milijardi kuna bez mjenica, bez pokrića HNB je dozvolila da koristi Agrokor. I zbog toga je sada u stranim rukama. Naši izvori, naše poljoprivredno zemljište. I mene je dopalo da ja dižem kaznenu prijavu kod vas svih stručnjaka. Ponosan sam na svoj život, a vjerujem da ste i vi na svoj. A ponižavanjem i ne odgovaranje na pitanje saborskim zastupnicima, više govorite o sebi, nego o meni. Ali, kao premjer svih državljana RH, prihvatiti različitosti, nemojte dijeliti Hrvatsku, ne puštajte duhove iz boce, jer kad pobjegnu, strah me je da ih nećete moći vratiti. Hvala vam.
Hvala vam. Kolega Bulj, prozvali ste me da nisam bio nepristran, odnosno da sam pristran. Dakle prvu uvredljivu rečenicu ste izgovorili vi na račun predsjednika Vlade i ja vas nisam opomenuo. Onda je on vas nazvao Panjem, pa se ispričao, pa nisam ni tada reagirao jer nisam reagirao ni kada ste vi rekli nešto što smatram da nije bilo primjereno. I što sad hoćete? Održali ste cijeli pledoaje pozivajući se na to da ste vi uvrijeđeni i poniženi, ali tko se mača laća od mača i pogiba, tako da vas molim da ne prozivate mene koji sam bio apsolutno korektan, mogao sam upozoriti vas, nisam. Mogao sam upozoriti predsjednika Vlade, nisam jer su takva pravila igre. Dakle ako želite tvrdo razgovarati onda budite spremni i dobiti udarac, a nemojte onda ovdje cendrati. Izvolite.
Povreda Poslovnika vama 236. jer vi ste sad govorili kao saborski zastupnik, a smatram da gospodinu Plenkoviću ne triba odvjetnik, da ne triba biti odvjetnik jer imate vi, znači vi naravno da vi se tako ponašate. Ja neću uopće vas, nikad vas nisam nazvao onako kako vas nazivaju i znam da vi kršite Poslovnik
…/Upadica predsjednik: ne, ne./…
I ja sam ponosan šta vi mene kao intelektulna elita na taj način prozivate.
…/Upadica predsjednik: a tko vas proziva?/…
Ma vi ste čovjek koji jednostavno, vi ste vjesnik, vjesnik svih kojima ste služili.
…/Upadica predsjednik: isteklo vam je vrijeme./…
Od Kosorice, Karamarka, Sanadera, sad Plenkovića.
…/Upadica predsjednik: ajde, ajde dragi prijatelju./…
Ovaj je sad vaš zaštitnik i odvjetnik
…/Upadica predsjednik: dragi prijatelju Bulj, dragi prijatelju Bulj, ja vas molim da budete vitez pa kad udarite na nekoga onda istrpite udarac kad ga dobijete natrag, a nemojte ovdje glumit i cendrat jel to vam ne ide uz vašu muškost o kojoj vi govorite./…
Kako vi ne znate da se ja ne osjećam damski? Kako vi vrijeđate to?
Tko vas vrijeđa? Pa tko vas vrijeđa? … [[Upadice se ne čuju.]] Izvolite.
Povreda poslovnika 2 3
…/Upadica predsjednik: 8./…
8, tako. Hvala lijepo.
…/Upadica predsjednik: 238./…
Gledaj, o mojoj muškosti da vi govorite, vi možete govorit o svojoj muškosti, jel kako se ja osjećan to je moje pravo da ja izrazim svoj stav. Međutim vi ste inače, osjećate se nervoznim, nisam ja nervozan što je on mene prozvao, nego što mi ne odgovara na pitanja koja postavljam. To je meni problem, a vama očito nije.
…/Upadica predsjednik: dobro, dobro./…
To vam nije problem, naravno narod me izabrao ovakvog kakvog jesam i naravno da sam vam problem.
…/Upadica predsjednik: nitko protiv vas nema ništa, ajde kolega Bulj./…
Da neću sigurno biti vitez i čojstvo graditi kao što vi ste gradili od Kosorice, Sanadera,
…/Upadica predsjednik: Kolega Bulj, kolega Bulj.
Karamarka, a sad Plenkovića. Ovakvi su van opasni gospodine Plenkoviću odvjetnici, uskoro su oni bili, pogledajte slike slijed.
Kolega Bulj, vrlo ste simpatični, ali ponovo vrijeđate jer to je način na koji vi funkcionirate. Drugog uvrijedite i onda bi htjeli da taj drugi šuti. Ali neće vam više šutit, dobit ćete natrag svaki puta, svaki puta. Tako da idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolege zastupnici. Pa evo ja ću nešto pokušat govoriti o temi ovog izvješća mada vidim da to nekim kolegama pogotovo nije previše interesantno, ali dobro, tu smo gdje jesmo. Uglavnom smatram da je ovo podnošenje redovitih izvještaja dobro, da skreće pažnju na probleme EU koji kod nas nisu baš razrađeni do kraja i žao mi je što nema više interesa za to i da se ove rasprave nažalost koriste umjesto za raspravu o ovoj tematici za nekakve osobne obračune, priče o unutarnjo-političkim pitanjima u Hrvatskoj itd. I upravo zbog toga imamo posljedice da EU nije dovoljno plod interesa u RH, da je mala izlaznost na izborima za Europski Parlament itd. I mislim da je to atmosfera protiv koje se trebamo borit i koju trebamo nastojat poboljšat i mislim da se kolega Bulj slaže samnom. Uglavnom, istaknuo bih nekoliko aspekata iz samog izvještaja, prvo je tema jednakosti, znači ako se EU počiva na nečemu, a to je jedinstveni pravni sustav gdje su svi jednaki pred zakonom, odnosno trebali bi biti jednaki pred zakonom i upravo po tom je EU različita od svih nekakvih oblika integracija koji su u Europi postojali u prošlosti, baš zbog toga što ne postoje dominante sile ili bar ne bi trebale postojati, nego bi svi trebali biti jednaki u jednom jedinstvenom pravnom sustavu gdje se sankcioniraju kako oni veliki, kako oni mali. I do sada je to uglavnom funkcioniralo. Do sada i praksa Europskih sudova i ostalih tijela EU su itekako doprinijele tome da i velike i male države članice, kolega Maras, jel možete malo? … [[Upadice se ne čuju.]] Uglavnom, tako da je to nešto što svakako pozitivno. Ono što nije dobro, a to je da se neke države u EU osjećaju ravnopravnima u odnosu na druge, nažalost tu praksu smo imali, počela je zapravo još '90-ih godina kada su neke države članice poput Ujedinjenog Kraljevstva uspjele za sebe postići, dogovoriti neke aranžmane koji su se primjenjivali isključivo na njih, a ne na neke druge. I takvu situaciju imamo i danas. Kad govorimo o temi Brexit-a vidimo primjer tih … [[Govornik se ne razumije.]] rješenja, odnosno prijedlog, odnosno želja da se samo neki dijelovi europskih propisa primjenjuju na neku državu, a neki ne. Konkretno, VB ako se sjećamo i kad je bio referendum o Brexit-u slobodna kretanja radnika je bila problem, dok slobodna kretanja kapitala je nešto što je itekako odgovaralo i što nitko nije propitivao. Mislim da to nije dobro, mislim da takav sistem gdje se na neke primjenjuju neka pravila, a na neke neka druga svakako nije dobar, a pogotovo za male države članice. U tom smislu podržavam i ovu inicijativu Hrvatske, odnosno poziciju Hrvatske da treba ostati dio ovog centra EU, da ne treba biti stavljena na marginu i da se sva pravila trebaju jednako primjenjivati na sve i mislim da je ta jedinstvenost i pravnog sustava ono što je za EU ključno i što je bitno za njen dugoročni opstanak. Također je bitno za dugoročni opstanak EU i suradnja, znači princip preglasavanja, princip gdje neke države zahvaljujući svojoj glasačkoj mašineriji su u stanju svoje interese progurati na štetu nekih drugih je nešto što u EU nije standardna praksa. Znamo da se u EU većina odluka u Vijeću ministara i u Europskom vijeću donosi jednoglasno i taj princip dogovaranja međusobnog usklađivanja i kompromisa je nešto što svakako treba pozdraviti i na čemu svakako treba inzistirati i dalje. I u tom smislu i kod svih ovih osjetljivih tema poput migracije itd. ključ je svakako treba težiti konsenzusu, tako da se ne bi neke države osjećale kao dobitnici tog sustava neke kao gubitnici. Druga stvar koju bih istaknuo, predsjednik Vlade je spomenuo pitanje hrvatskih prioriteta u smislu proračuna konkretno poljoprivrede i europskih strukturnih fondova, mislim da je to dobro. Naravno da je Hrvatska kao slabije razvijena država članica ima interes da upravo tu bude naglasak na financijskoj perspektivi, međutim ja ne bih zanemarivo i programe EU, programe poput Obzora 20-20 znači programa u znanosti i ne samo u znanosti gdje sve države mogu sudjelovati u …, naravno da onda neke države poput Njemačke, Francuske i Velike Britanije dobiju više, ali mislim da mi u našem načinu razmišljanja ne trebamo se pomiriti unaprijed s time da ćemo uvijek biti tu slabi. Mislim da trebamo poticati i taj dio našeg članstva u EU, da trebamo raditi na osvješćivanju naše znanstvene zajednice i šireg društva na koristi tih programa i jačati samu tu ideju da se mi možemo natjecati s velikim. Naravno, ja sam tu možda subjektivan budući da sam bio pomoćnik ministra za znanost, ali mislim da je to svakako jedan aspekt koji ne treba zanemariti. I mislim da bi Hrvatska trebala zalagati i da taj dio financiranja EU i sedemogodišnje financijske perspektive itekako bude bitan i dalje, a na taj način stimuliramo one najkvalitetnije dijelove hrvatskog društva koji su u stanju natjecat se i sa onim najjačima pa čak i sa Nijemcima, Francuzima i ostalima. Na kraju, što se tiče vanjskopolitičkog aspekta spomenuta je BiH. Mislim da je BiH apsolutni strateški prioritet RH i drago mi je da ova Vlada za razliku od nekih prijašnjih Vlada tu ima puno proaktivniju ulogu. Znači s obzirom na to da je BiH strateški interes Hrvatske i zbog Hrvata koji su tamo konstitutivan narod, zbog geopolitičkog položaja, gospodarskih veza i svega ostalog. Ono što mislim da je tu posebno bitno da EU i tu mislim da Hrvatska može doprinijeti zauzme jedan jedinstveni stav prema BiH i da se uključi kao aktivan igrač u rješavanje situacije u BiH. Činjenica je da neke strane sile, neke države koje nisu u EU itekako smatraju BiH svojom interesnom zonom, pogotovo neke države u čijem je sastavu nekad i bila BiH i to je nešto što je svakako dugoročni izazov, kako za interes RH tako i za interese hrvatskog naroda u BiH. Pogotovo kada imamo situaciju da se neki političari u BiH vole pozivati na te neke treće države i temeljem toga zapravo zasnivati neku svoju političku poziciju. Mislim da tu Hrvatska treba nastaviti s proaktivnim pristupom, mislim da treba lobirati unutar EU da se EU aktivno uključi u situaciju u BiH, prvenstveno radi opstanka Hrvata u BiH, a i radi opstanka BiH kao države, dugoročno definitivno nema opstanka BiH kao države bez zaštite interesa Hrvata. U tom smislu svakako bi posebno istaknuo pitanje izbornog zakona kao najvažnije pitanje za jednakopravnost i opstanak Hrvata u BiH i vjerujem i nadam se da će ta politika nastaviti i dalje zastupati interese Hrvata u BiH. Mislim da se na temu Hrvata u BiH i cijeloj toj tematici treba govoriti više u ovom Saboru i dalje. Hvala lijepa.
Idemo dalje, poštovani kolega Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U vezi ovog izvještaja koji je podnio premijer o događajima i kretanjima najvažnijim porukama unutar EU želio bih se osvrnuti na nekoliko tema. Najprije želim podsjetiti ovdje premijera, a i hrvatsku javnost da je 6. ožujka ove godine Europska komisija poslala svoj izvještaj o provedbi ekonomskih reformi i ekonomskoj situaciji u Hrvatskoj na 73 stranice. U tom izvještaju koji je pisan stručno i diplomatski, mogu se iščitati ozbiljne zamjerke i da budem jasniji kritike na računa ove Vlade, da nije učinila ništa značajno u provedbi važnih ekonomskih reformi. Očito da su ovo izuzetno važna upozorenja jer dolaze upravo sa najvišeg mjesta u EU. Međutim, što se dogodilo kada je došao taj izvještaj u Hrvatsku? Vlada je nastupila tipično u PR stilu, poručili su javnosti pa to je očekivano. Nakon toga nije održano nijedno savjetovanje, nijedna sjednica, nijedna rasprava da se izvijesti odnosno da se raspravi o tom važnom izvještaju Europske komisije i da se donese odnosno ubrza Akcijski plan provođenja strukturnih reformi. Nadalje, ja sam poslao pismo predsjedniku Sabora gospodinu Jandrokoviću da ovo pitanje izvještaj Europske komisije stavi na dnevni red Sabora ako već Vlada neće raspraviti ova ozbiljna upozorenja, kritike koje je dobila od Europske komisije, da ovdje raspravimo mi saborski zastupnici i doduše meni je pismeno odgovoreno, ali na način da otprilike mogu zaključiti da to nije toliko bitno za Hrvatski sabor. Kada je riječ o vanjskoj politici, mi moramo jasno reći i želim poručiti javnosti da je vrlo jasno i vidljivo da mi imamo dvije vanjske politike. Jedna se vodi s Pantovčaka, a ovdje druga se vodi ovdje na Markovom trgu iz Vlade, pa prema tome mi to vidimo na niz primjera oko inicijative „Tri mora“, odnosa prema Rusiji itd., itd. to sve skupa šteti položaju ugledu Hrvatske u EU i u svijetu. Sljedeća točka o kojoj želim nešto reći je pitanje uvođenja eura u Hrvatsku. vidite, zaista čini se nevjerojatnim da u ovakvoj situaciju kada Hrvatska u realnom smislu kada uporedimo realno stanje ekonomije, produktivnosti, tehnološke opremljenosti itd., mi vrlo bitno zaostajemo za prosjekom EU. U ekonomiji, u ekonomskoj teoriji je poznato da ona zemlja koja bez obzira na ovakvo stanje realne ekonomije želi brzo prijeći i preuzeti drugu valutu, da će ona zamrznuti svoju ekonomiju i dovesti u pitanje i ugroziti konkurentnost svojih proizvoda na međunarodnom tržištu, odnosno konkretno unutar EU. Ako išta imamo i dobar primjer za to, nažalost on je loš za Grčku, ali to je primjer Grčke. Ta zemlja je teški bolesnik, ona se ne može spasiti i kad istekne ovaj aranžman za godinu dana, oni će morati jednostavno tom problemu se vratiti. Morati će otpisati najprije pola svih dugova Grčkoj, potom sve, a onda će im čak morati nešto dati unaprijed ukoliko želi ostati članica EU i NATO pakta. Dakle, moja je poruka kao sveučilišnog profesora koji se bavi monetarnim pitanjima, međunarodnim financijama, nemojte srljati u euro, nemojte srljati u projekt koji ugrožava poziciju budućnosti RH, pa prema tome ovo može skupo stajati hrvatsko gospodarstvo. Ono što mene kao znanstvenika sad i političara, što me raduje jest da ipak postoji u EU, tamo na mjestima gdje su odlučuje, ipak postoji razumnih ljudi koji će sigurno odbiti Hrvatsku kad bi se sutra prijavila, kad bi rekla hoćemo molim vas, za mjesec dana ući, oni bi rekli sigurno, jer su odbili Bugarsku prije jedno mjesec-dva, rekli bi, imate velikih problema, vi ste bolesnik, imamo dovoljno bolesnika, ne želimo ugrožavati projekt euro koji već sad funkcionira, dakle, vrlo problematično. Što vi, gospodine premijeru očekujete od eura? Gospodine predsjedniče Sabora, molim vas ako mogu završiti u ovom svom roku dakle, da uspostavite mir. Vi gospodine premijeru, znam da niste ekonomist. Rekao sam jučer, vi ste pravnik, ali vi očekujete dakle, nemojte nasjesti na staru zabludu da očekuje netko da će valuta stvoriti državu. Euro ne može stvoriti državu koja bi se zvala Sjedinjene europske države. To je rekao još Aristotel. Pa prema tome, ako netko vjeruje da je zaista zajednički novac najbolji put da definitivno i praktično ostvari se država, onda zaista to može vrlo loše djelovati na taj sam projekt.
Kolegice i kolege, ja vas molim, pustimo kolegu Lovrinovića da završi. Molim vas da se što tiše dođete do svojih mjesta i da ne bude preglasni, da kolega može završiti izlaganje. Hvala vam.
Evo, ja se predsjedniče nadam da ćete mi za 15-20 sekundi produžiti jer ovo nema smisla. Ajmo postaviti pitanje sada nakon znači, 2013. godine, četiri i pol godine je prošlo kako je RH članica EU. Koji su rezultati našeg članstva u EU? Mi smo postali druga najnerazvijenija i najsiromašnija članica EU. Koji je slijedeći rezultat? Imamo masovno iseljavanje, posebno kvalificiranih radnika i stručnjaka i ono što je posebno zanimljivo i što treba naglasiti jest da ovakav scenarij nakon ulaska u EU nije nitko očekivao od građana RH i koja je logična posljedica toga da raste odbojnost dakle, ljudi sve su manje zainteresirani i sve manje vjeruju u projekt EU. A zašto i čega je posljedica to?
Molim vas kolegice i kolege budimo fer prema zastupniku Lovrinoviću i dopustimo mu da govori u tišini. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, vi niste u stanju održati mir u ovoj dvorani…
…/Upadica Predsjednik: Ma kolega Lovrinović, nemojte mi lekcije dijeliti, molim vas, pokušavam i tražim načina kako biste u miru mogli govoriti, još me prozivate. Izvolite završite svoj govor./…
Ali ja vam, pa zato vam ja šaljem poruku, ovo je treći pokušaj, dakle niste u stanju održati red i mir, zato ću ja sad stati da se ljudi ispričaju, ali moje vrijeme nek teče. Dakle ne mogu drugačije.
Ne, govorite, inače će vam vrijeme proći. Izvolite govoriti.
Pa već sam minut izgubio, a vi ćete mi znači otpiliti ovo što je. Evo, poštovani građani, jedino se vama mogu obratiti, vi koji ovo gledate, ovaj cirkus u Saboru, ovo je najbolji pokazatelj da većina saborskih zastupnika koji ovdje sjede, posebno iz vladajuće koalicije, da oni nisu uopće zainteresirani za ove teme vidite, o kojima ja pokušavam govoriti. Oni čekaju glasovanje i kako će oni postupiti onako kako im je napisano na papiru, znate. Oni su dobili precizne instrukcije kako će, zašto će što treba biti za, što biti protiv. Konačno je vrijeme, neću dalje govoriti jer ova tema, vidite, ne zanima EU nikoga ovdje, ovo je jedno nepoštivanje saborskih zastupnika, Sabora kao vrhovne institucije, a ona se srozala na ovu razinu upravo zahvaljujući jednom broju ovdje saborskih zastupnika. Prema tome, poručujem vam sa ove govornice da na slijedećim izborima dobro otvorite oči i gledate koga ćete podržati da dođe u ovaj Sabor. Hoćete podržati ljudi koji će ovdje biti klimavci, koji će samo slušati stranačke šefove za što će glasati ili ćete podržati ljude koji će govoriti o stvarnim životnim problemima u RH i koji imaju čvrstu želju i namjeru da to rješavaju. Evo, hvala.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Sada ćemo napraviti prekid ove rasprave i prijeći ćemo na glasovanje. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite kolega Bunjac, odustajete, hvala. Sada je na redu poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite, odustaje. Poštovani kolega Miljenić odustaje. Poštovani Mirando Mrsić, kolega Mrsić? Kolega Mrsić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nisam mislio da ću tako brzo doći na red. Gospodine Plenkoviću, …
Samo malo, ajde malo, napustite sabornicu oni koji ne želite ostati u sabornici. Molim vas kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, zapravo mi je nezamisliva činjenica s koliko samouvjerenosti obmanjujte hrvatsku javnost stvarajući percepciju kako Hrvatska slijedi i podupire trendove EU koji idu u korist naših građana i kako Hrvatska ozbiljno promišlja o svim onim izazovima koji su pred nama u bliskoj budućnosti. Da je tome tako potvrđuju postupci vaše Vlade koju Hrvatsku po mnogo čemu i po mnogobrojnim statistikama svrstavaju na dno EU, od prekarnih oblika rada do zdravstva i socijalnog stanja naših građana. I dok se gospodine premijeru vi u Briselu zdušno zalažete za provedbu europskog stupa socijalnih prava, vidim da premijer ima pametnijeg posla pa ne sluša što saborski zastupnici govore. Vaša Vlada istovremeno nije sklona unaprijediti razinu prava u Hrvatskoj koja je čak ispod direktive koja predlaže da se u Hrvatskoj usvoji barem minimum tih prava. Nije li licemjerno od vas gospodine Plenkoviću da nam danas govorite kako je vaša Vlada snažni zagovaratelj europskog stupa socijalnih prava dok istovremeno u Hrvatskoj ništa ne radite na tom planu. I ne samo da ne radite nego ste i protiv unapređenja tih prava u Hrvatskoj. I time obmanjujete hrvatsku javnost ali obmanjujete i EU o stanju u Hrvatskoj i o hrvatskom opredjeljenju za to da idemo putem koji promiče EU. Vidim da nekako podržavate tu ideju o spitzenkandidatu o kojem ste raspravljali na Europskom vijeću 28. veljače. To je jasno da svakome, pa i vama ne možete reći da vam to ne golica maštu i ne mogu se oteti dojmu da vašu poziciju premijera u ovom trenutku koristite kako bi osigurali što bolji start u EU kada dođe vrijeme da se biraju čelnici Europske komisije. Gospodine premijeru vas su g rađani birali da radite za dobro građana, da ne radite za vlastito dobro i građani vas nisu birali da sa premijerskog mjesta imate odskočnu dasku za Bruxelles već su vas birali da Hrvatsku učinite modernom i naprednijom državom. Međutim, Europa nije slijepa da vidi što se događa u Hrvatskoj, pa je jasno istaknuto u izvješću Europske komisije da nisu napredovale reforme u Hrvatskoj. Zabrinjavajuća je činjenica koju smo čitali u novinama da ste ili da ćete raspodijeliti 600 000 kuna da se angažiraju agencije koje će eto ispitati što građani misle o mirovinskoj reformi, o reformi zdravstva, reformi plaća u javnoj upravi. Međutim, upravo taj potez gospodine premijeru vam čini upravo da i potvrđuje da nemate viziju, ali da nemate ni hrabrosti provesti ne samo ono što je u Hrvatskoj nužno kako bi se svrstala u bok zemalja sa povećanjem BDP-a i sa zemljama koje imaju uređeno društvo već nemate hrabrosti jer vam je važnija percepcija javnosti, a ne boljitak zemlje. Jer očito da ovim istraživanjem želite vidjeti što građani misle o vama, a pravi premijer bi provodio reforme za koje zna da su važne za građane Republike Hrvatske. I dok Europa teži jačanju socijalnih prava u Europi kako bi ponovno izgradila povjerenje građana EU gdje je osnovna svrha osigurati mir i socijalni prosperitet građana EU, a time i građana Hrvatske vi u Hrvatskoj činite upravo suprotno, nešto što nije u duhu EU. Ako ste toliki zagovaratelj socijalnih prava kao što je jeste u Bruxellesu, onda vas pitam kako će hrvatska Vlada postupati u odnosu na preporuku Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih u sustavu socijalne zaštite. Pitam vas koji je vaš osobni stav oko politika pomirenja poslovnog i privatnog života oko ograničavanja nestandardnih oblika rada za koje se trenutno zalaže EU. Ako je suditi po najavama u odnosu na radno zakonodavstvo, zdravstvenu reformu i mirovinsku reformu čini mi se da ćete postupiti upravo suprotno od onoga za što se zalaže EU. Za to vam ne treba onih 600 000 kuna istraživanja jer je jasno da te reforme treba provesti. Hrvatska je rekorder prema Eurostatu po broju radnika koji su u prekovremenom radu i radu na određeno vrijeme. Oko 25% radnika u Hrvatskoj danas radi na određeno vrijeme u usporedbi sa 12% u EU. Nemaju sigurnost radnog mjesta, odlaze iz Hrvatske, nemaju budućnost a vi se ne usuđujete dati pozitivno mišljenje na dva zakona koji idu za time da se ta nepoštena praksa smanji u Hrvatskoj. Ta dva zakona su ona koja će dijelom zaustaviti odlazak mladih ljudi iz Hrvatske će na taj način neki od n jih dobiti ugovore na neodređeno vrijeme i ti zakoni imaju podršku i pučkih pravobraniteljica i sindikata i nevladinih udruga, ali se zbog nekih vlastitih interesa Vlada se nije usudila dati pozitivno mišljenje na ta dva zakona. Govorite i o digitalnoj Europi, snažno podržavate nastojanje EU po tom pitanju, a ja vas pitam škole, ja vas pitam koje ste mjere poduzeli u Hrvatskoj da se Hrvatska pripremi na posljedice koje će biti kad dođemo u uznapredovalu fazu digitalizacije na tržištu rada. I kako bi se naši radnici prilagodili na vrijeme koje je pred nama o tome niti riječi. Hrvatska još uvijek nema niti Strategiju razvitka, a kako se onda ičemu prilagođavamo ako ne znamo kamo idemo. Podržavate energetsku uniju, a ja vas pitam što je Vlada poduzela do sada kako bi se u Hrvatskoj osigurala energetska neovisnost. Gospodine Plenkoviću zalaganje za EU ne podrazumijeva i slaganje sa svime što Bruxelles obećava, ne znači i deklaratorna obećanja i podršku, već podršku djelima po čemu je vaša Vlada jedna od najgorih. Nedavno je objavljeno da 65% Hrvata je u Njemačku otišlo iz ekonomskih razloga, 27 iz političkih razloga, a čak 67% njih žali i ne želi se vratiti u Hrvatsku. Svega 15% razmišlja o povratu u Hrvatsku, a ono što je alarmantno za vas ali i za Sabor i za sve nas 37% od njih je visoko obrazovano. Vi očito bježite od donošenja odluka je vas nema jer ne pokazujete što bi napravili da ti ljudi koji su otišli iz Hrvatske počnu razmišljati da se vrati u Hrvatsku. Vlada do sada nije pokrenula niti jednu veliku reformu, a ono što je pokrenula je pokrenula na štetu građana. Hrvatska može i Hrvatska zaslužuje bolje od onoga što ste joj vi i vaša vlada sada priuštili. Hrvatska je zemlja koja ne smije biti na dnu EU po mnogobrojnim statistikama, a za ovo stanje ste najodgovorniji vi i vaša Vlada. Stoga, ako vam je stalo do boljitka hrvatskih građana, predlažem da u EU pokrenete, da pokažete svojim primjerom da brinete o građanima RH, da pokrenete pitanje rasprave o mjerama koje će pomoći hrvatskoj gospodarskoj situaciji, a posebice socijalnoj konvergenciji. Dokažite se djelima, a ne riječima. Hvala lijepa.
Idemo na replike. Prvi je na redu poštovani kolega Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, nisam se još naviknuo na novi Poslovnik, ali probati ću dvije vaše stvari samo komentirati. Prvo, što se tiče spitzenkandidata, znači vi tu kolega Mrsić nagađate koje su čije osobne ambicije ili nisu, ali mislim da bi se trebali baviti meritumom. A meritum je taj da je čest prigovor EU prigovor demokratskog deficita. Znači, da su to neki neizabrani birokrati koji vladaju itd., itd., nikome ne odgovaraju i slično. Upravo ideja spitzenkandidata, znači da vi znate unaprijed koja politička grupacija kandidira za predsjednika Europske komisije, koji će imati onda podršku većine u europskom parlamentu ako ta opcija dobije većinu, je mislim upravo pozitivna da se ta priča razbije i da se stvori ta i da se vidi da postoji demokratski legitimitet onoga koga se bira. Plus to, ono što je tu jasno iz izvješća, znači, to nije obvezujuće jer imate onu odredbu ugovora koja kaže, uzimajući u obzir europski parlament, ali je bitna politička težina te priče i mislim da zbog daljnje demokratizacije EU to treba podržati.
Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Sokol. Pa kad se toliko branite, šta se toliko branite ako to nije istina i ako to nije negdje u primisli? Ja ne vidim razloga da toliko to odmičete od sebe jer HDZ je član pučana po situaciji kakva će biti, tko zna kakva je, ali za očekivati je da će pučani imati vjerojatno najveći broj mjesta u europskom parlamentu i zašto se od toga branite? To bi bila čast za RH. Moramo biti otvoreni. Prema tome, imati nekoga na tako visokoj poziciji iz jedne male Hrvatske je dobro i za Hrvatsku i zašto se branite toga? Ne želite da to tako bude. Prema tome, ne razumijem vašu diskusiju. Da ste mi replicirali o pitanju socijalne konvergencije o samom… Aha, trebali ste izabrati što ćete pitati prvo? O ovim drugim stvarima, onda bi mi bilo jasno, ali mi apsolutno nije jasno zbog čega ste diskutirali na ovaj način jer ako ne postoji [[Upadica Predsjednik: Hvala. Hvala vam.]] želja nema razloga da diskutiramo o njoj.
Poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mrsiću, vi ste u svojoj raspravi spomenuli problem rada i ugovora na određeno vrijeme. Činjenica je da nažalost, ova Vlada ima rezultate u smanjenju nezaposlenosti, odnosno broja nezaposlenih osoba isključivo u pogledu odlaska mladih ljudi i ljudi u radnim godinama izvan RH. Vidjeli smo nažalost, evo i ovih dana anketu po kojoj ti ljudi nemaju ni namjeru se vraćati zbog toga što vide da se u RH stvari ne odvijaju u pozitivnom smjeru i da sa druge strane vrlo teško mogu ostvariti perspektive kao što ostvaruju perspektive u drugim zemljama EU u pravilu. Tako da nemojte imate iluzije da će to biti agenda ove Vlade jer oko toga ne vidimo gotovo pa ništa. Mislim da je u interesu ove Vlade isključivo da ostanu oni ljudi koji su vezani interesno [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] za stranku koja je trenutno na vlasti. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Maras. Ja sam predložio Zakon koji nažalost vi niste podržali, koji može ispraviti dio tog problema jer sada imamo uvjete za to i na ovaj problem nas je Hrvatskoj ukazivala i Europska komisija, a Vlada to očito namjerno zaboravlja. Na tim zakonima imamo podršku i sindikata i nevladinih udruga i pučke pravobraniteljice i pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, a ministar Pavić u Vladi jer ja vjerujem da premijer ne može sve, zato ima svoje ministre koji bi mu trebali osiguravati da vuče prave poteze, Vlada je odgovorila da to čak nije ni problem. Da rad na određeno vrijeme u RH nije problem i da ga ne treba rješavati. I to je ono što sam ja u svojoj diskusiji i odgovorio, da Vlada ne prepoznaje niti rješava probleme građana Hrvatske.
Hvala. Idemo sad na poštovanu kolegicu Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Mrsiću, naglasili ste da Europa nije slijepa. Kada govorimo o tome da sve vidi, zapravo vidi da se u RH po pitanju reformskih procesa ne događa apsolutno ništa. Ja bih samo istaknula jednu reformu koju je Europa prije nekih godinu i pol dana ocijenila kao vrlo pozitivnu, a to je obrazovna reforma. Nažalost, od te obrazovne reforme ostala je samo forma i deklarativno zalaganje za istu, a jedino što se događa na tom tragu je pusto kadroviranje, izmjenjivanje ministara, državnih tajnika, namještanje pa poništavanje natječaja, prepiranja NHS-a i HDZ-a oko toga na koji način će se reforma provoditi i dok se sve to skupa događa, dok jedni ratuju, naši učenici i dalje čekaju, a jučerašnji skup je bio jedan od primjera zašto nam je obrazovna reforma potrebna čim prije, to bolje.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegice Glasovac, još je Churchill rekao, ako ne znaš šta napraviti, osnuj radnu grupu i to premijer radi na ovaj ili onaj način. Obrazovna reforma je budućnost Hrvatske, bez obrazovne reforme mi nećemo biti konkurentni u EU-u i bit ćemo zemlja u kojoj će dolaziti Europljani provoditi svoju starost, bit ćemo zemlja usluga a nećemo biti zemlja proizvodnje. I obrazovanje je ključ toga. Sve zemlje koje su krenule sa time su danas zemlje koje imaju rast BDP-a, koje gospodarstvo od toga najviše koristi. Jedna od zemalja je Finska koja je pokazala kako se to može napraviti sa obrazovanjem i umjesto da imamo uzore u tim zemljama, mi imamo uzore u prošlosti i obrazovni sustav želimo vratiti u prošlost, u podjele, u tome koji su ustaše, koji su partizani umjesto da govorimo o digitalnoj revoluciji koja nas čeka ubuduće.
Sada je na redu kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Mrsić, dakle spomenuli ste tri ranjive skupine ovog društva, prije svega to su nezaposleni ljudi, posebno mladi koji napuštaju ovu zemlju i iz tog razloga druga skupina onih koji rade ali negdje jedan član obitelji, negdje čak i dva, ali zbog malih plaća pa čak i blokada računa, nisu u mogućnosti normalno živjeti i treća skupina po meni najranjivija su umirovljenici. Mi u ovom trenutku imamo problem sa visinama mirovina, u budućnosti možemo očekivati da će se taj problem samo povećati tj. da će mirovine biti sve manje ili nedostatne za normalan život ljudi. Ali ono što je ključno, ako se ne krene s reformama koje vi upozoravate, nećemo više govoriti samo o visini mirovina nego općenito o stabilnosti mirovinskog sustava. Može se dogoditi i to da se ovakav mirovinski sustav u budućnosti raspadne jer neće biti dovoljno onih koji uplaćuju a bit će sve više onih koji će imati potrebu za mirovinom.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, Vlada je odlučila potrošiti 600 000 kuna za istraživanje što građani misle o reformama mirovinskog, zdravstvenog sustav, socijalne skrbi, za nešto što i sama zna, to je zdravorazumski da Hrvatska treba promjene i da Vlada mora napraviti stvari koje se možda neće svima u društvu svidjeti ali to je posao Vlade a ne da se svidi svima i evo Vlada recimo uopće u ovom trenutku ne razmišlja o siromaštvu ljudi koji rade. I to je problem da danas u Hrvatskoj raditi ne znači da ćete izbjeći siromaštvo. Ima ljudi koji rade ali sa time što zarađuju ne mogu podmiriti sve njihove potrebe njih i obitelji. I to je ono što je problem. Problem mirovinskog sustava, malih mirovina, to se može i sada i treba sada rješavati a ne to stavljati pod tepih i osnivati raznorazne razne skupine koje će to riješiti ili ipak to neće.
Hvala. Idemo sad na poštovanu kolegicu Perić, izvolite.
Poštovani kolega, vi kažete da se mi imamo potrebu braniti. Ne, dapače, mi samo rezultatima u godinu i pol dana možemo pokazati ono što vi niste u 4 godine. A dakle to je između ostalog, makroekonomski pokazatelji, izašli smo iz procedure prekomjernog deficita, imamo povećanje kreditnog rejtinga, povećanje zaposlenosti i sve ono što vi niste uspjeli. A obrazovna reforma je 4 godine tapkala na mjestu i ona će se pokrenuti, to budite bez brige.
Odgovor, kolega Mrsić, izvolite.
Uvažena kolegice Perić, a mogli ste spomenuti 2002., 2003. kad je Vlada SDP-a bila pa da nismo ni onda napravili nešto što vi očekujete. Od toga je prošlo 2 godine, u 2 godine je HDZ imao dvije Vlade u kojima je mogao napraviti neke stvari. Ja nisam uopće govorio o tome da ova Vlada neke stvari nije napravila, ali nije napravila dovoljno i to se ne vidi, nije napravila ništa u mirovinskom, u zdravstvenom sustavu, nije napravila ništa u socijalnoj skrbi, nije napravila ništa na području tržišta rada. Govorim o siromaštvu radnika, govorim o siromaštvu građana, na dnu smo EU-a. Pa nisam ja to izmislio. EU je ta postignuća Vlade uzela u obzir ali to nije dovoljno. Hrvatska je na dnu EUROSTAT-a po svim parametrima i to je ono što zabrinjava. I to je ono što sam ja očekivao da ću danas čuti od premijera kako se maknuti sa dna EUROSTAT-a i to je cilj svakog premijera.
Vrijeme, hvala. Poštovani kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kada govorimo o podilaženju i podaništvu prema Bruxellesu, gospodin Plenković je napravio nešto nevjerojatno, sjetimo se samo rasprave o tome kako će se krpati rupa zbog odlaska UK-a iz EU-a, to je bilo negdje ujutro, ako se sjećam. Već negdje u podnevnom dnevniku, režimsko glasilo HTV, pušta Plenkovićevu izjavu gdje on obećaje da, dat ćemo više novaca, dat ćemo više novaca bez da ste pitali ovaj Sabor koji je ipak nešto rekao u ulasku u EU-u kako je rekao. Bez da ste pitali javnost, bez da uopće ste stigli konzultirali sa svojom Vladom u Hrvatskoj, sa ikakvom strukom, bez ikakve analize, bez ikakvih činjenica i političkog legitimiteta, vi ste obećali kao čisti politički čin, da, dat ćemo više novaca. Bez ikakvog prava. I kad vidimo što se i kako radi, uopće nas ne čudi zašto nema rezultata i zašto se ne provode nikakve reforme.
Odgovor, izvolite kolega Mrsić.
Uvaženi kolega Sinčić, da, to je jedan sluganski mentalitet koji se mi kao zemlja moramo maknuti od toga, Bruxelles nije sve, mi jesmo dio EU-a ali ne moramo slijediti slijepo sve što nam iz Bruxellesa dolazi. Moramo uzeti ono što nam je za nas dobro, a ne što je dobro za EU-u, ono što je dobro za Hrvatsku i to je jedan od primjera gdje je Vlada pogriješila. Ne govorimo o mirovinskoj reformi gdje Bruxelles predlaže nešto što mi ne moramo u Hrvatskoj prihvatiti i ne moramo prihvatiti diktat Bruxellesa. To je bilo i prije 2013., 2013., Bruxelles je htio da mi u mirovinskom sustavu jače penaliziramo, da produžimo dob za odlazak u mirovinu, da bude to 2025. godine ali Vlada je rekla ne, ne nećemo. I to je ono što ja upozoravam da taj sluganski mentalitet nas neće dovesti da imamo bolju Hrvatsku i da nam BDP bude bolji.
Hvala. I zadnja replika poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Mirando Mrsić, vi ste rekli da je iseljavanje u doba ove Vlade značajno, veliko, međutim zaboravljate da je bilo i u doba vaše Vlade i to po identičnom modelu. Ja se sjećam kampanje, tada je bila parola SDP-a da tjedno se otvara 500 novih radnih mjesta a istina je bila takva da je tjedno 500 ljudi napuštalo Hrvatsku. Vi tada niste uvidjeli taj problem, isto ste mazali oči kao i Plenković i zato ste na kraju izgubili izbore, to je bila posljedica nesuočavanja sa stvarnošću. Ja vas pozivam gospodine Mrsić idući put ako budete na vlasti nemojte onda sad, onda opet nastavljati gdje je Plenković stao nego promijenite svoju politiku, učinite nešto, nemojte da se mladi ljudi iseljavaju ali bojim se da vam građani neće dati drugu priliku. Hvala.
Odgovor izvolite.
Kolega Pernar, retorika vaša je uvijek ista, dakle HDZ i SDP su bili isti i ja više nisam član te stranke, prema tome ali i ono što mogu reći da sam bio član te Vlade i da je ta Vlada radila sve što je mogla da zaustavi iseljavanje iz Hrvatske. Ja ovdje nisam govorio o tome koji su ljudi kada otišli u Njemačku nego sam govorio o onome što imamo izvješće da 67% ljudi koji su otišli u Njemačku, u bilo koje vrijeme se ne žele vratiti u Hrvatsku. A zašto se ne žele vratiti u Hrvatsku? Zato što smatraju da im je politička klima takva da im ne omogućava da napreduju u poslu, da imaju sigurno radno mjesto, da imaju dobre plaće. I kada se to promijeni u Hrvatsku će se vratiti mladi ljudi i to je posao Vlade, svake Vlade koja dođe je posao da promijeni političko okruženje, da promijeni stanje u zemlji da ljudi se mogu vratiti.
Hvala. Idemo na iduću raspravu. Poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Danas raspravljamo o izvješću predsjednika Vlade RH o sastancima Europskog vijeća održanim u Briselu 22. i 23. ožujka 2018. godine. I dobili smo jednu onako, ja bih rekao okvirnu sliku šta se tamo razgovaralo. Nažalost, kao i dosta puta do sada nismo dobili nešto šta u biti hrvatski zastupnici i hrvatski građani očekuju od Vlade RH, odnosno od našeg premijera a to je da teme koje Hrvatsku muče a to nije presudna tema izlaska Velike Britanije iz EU, odnosno da li će Hrvatska birati 11 ili 12 zastupnika na sljedećim europskim izborima, tema koja muči Hrvatsku i hrvatske građane je to da se naš premijer na sjednicama Europskog vijeća odlučno suprotstavi mirovinskoj reformi koju nam nameću ljudi iz Europske komisije šta konkretno znači da će se od 2038. godine, pardon 33. godine u mirovinu obavezno odlaziti sa 67 godina, da će ljudi biti dodatno penalizirani za prijevremeno odlaženje u mirovinu, znači još više nego što je to slučaj sada i da će time što je posebno važno biti obuhvaćeno oko 3 stotine tisuća naših sugrađana. E ako to nije tema na kojoj bi premijer, predsjednik Vlade RH na Europskom vijeću trebao reći da Hrvatska neće pristati na takve modele i na takve reforme, onda ja ne znam što je. Nismo mi tamo dame i gospodo da slušamo šta veliki pričaju nego smo tamo da se borimo za svoje građane. Zbog čega bi 3 stotine tisuća naših sugrađana koji su isplanirali svoj radni vijek, svoj život ako tako želite, koji se od 2033. godine žele igrati sa unucima ukoliko ih imaju ili posvetiti sebi u mirovini, zbog čega bi oni morali sada voljom EU koju će poslušati očito hrvatska Vlada HDZ-a, raditi još dvije godine dulje i na taj način ja bih rekao smanjiti kvalitetu svoga života odnosno smanjiti onaj period koji su mislili da mogu posvetiti samom sebi a da ne govorim o tome, a da ne govorim o tome da riječi o većim mirovinama, višim mirovinama uopće nisu u ovom trenutku na dnevnom redu. S druge strane puno važnije stvari za Hrvatsku su kada se govori o gospodarstvu na europskim vijećima zbog čega u Hrvatskoj BDP usporava, zbog čega smo opet pali na začelje EU. I kada se uspoređujemo sa drugim zemljama a naši kolege iz HDZ-a se dosta često žele uspoređivati sa Mađarskom i kao da priželjkuju lidera poput Orbana. Ne mali broj njih u HDZ-u danas smo vidjeli i nominalno su se pokazali koji jesu, kojima premijer Plenković ne vodi stranku po demokršćanskim standardima koji bi htjeli radije Orbana nego Plenkovića. Kada već to imamo na djelu volio bih da se sa Mađarskom uspoređujemo po pitanju rasta BDP-a i po gospodarskim rezultatima. To je ono šta Hrvatska treba gledati od svojih susjeda gdje su oni bolji. A nadovežimo se još dalje i na priču oko tzv. kupnje INA-e koja je nakon godinu i 4 mjeseca od press konferencije, ili 5 mjeseci od press konferencije na kojoj je premijer Plenković obećao kupnju INA-e Vlada odlučila uzeti konzultanta koji će naravno vjerojatno raditi narednih godinu dana i onda će isteći mandat Vlade gospodina Plenkovića ako uopće i dođe ta godina dana jer vidimo da je danas većina 76 u Hrvatskom saboru, ovo je najmanja moguća većina koja je uopće moguća od 151. Znači de facto premijer Plenković u ovom trenutku ovisi o tome da li će se bilo tko od zastupnika prehladiti ili će morati izaći iz sabornice zbog određenih stvari i neće se moći izglasati neke odluke koje su važne poput proračuna ili nešto treće. Znači mi u ovom trenutku imamo užasno nestabilnu Vladu i to je glavni problem RH i o tome treba govoriti. Znači mi nemamo sigurnost, stabilnost koja će Hrvatsku voditi u naredne dvije godine. Naravno da Premijeru Plenkoviću na pamet ne pada da bi to mogao možda riješiti izborima gdje bi građani rekli u biti koga žele i na koji način žele da Hrvatska ide dalje. Nego će se ova Vlada koja je u ovom trenutku sastavljena rekao sam od 76 zastupnika podrške 76 zastupnika u Hrvatskom saboru, od kojih 76, njih 6, 7 uopće nisu izabrani da bi davali podršku gospodinu Plenkoviću. Svi znamo o kome se radi, o HNS-u, o Sauchi itd. da sada ne nabrajam, gospodinu Vardi, ima ih koliko hoćete. Nevjerojatno je sa kojom lakoćom se uopće ne rješavaju niti raspravljaju najvažniji hrvatski problemi i da imamo Vladu koja uopće nema legitimitet predstavljati hrvatske građane. Znači to je ono o čemu treba ovdje pričati i o čemu treba govoriti. I normalno da u toj situaciji gospodin Plenković niti ne može se nametnuti kao autoritet na Europskim vijećima i nametati probleme RH, a rekao sam koji su ti problemi i koji bi trebali rješavati usporavanje BDP-a, mirovinske reforme. Nema zaštite za naša građane, niti zdravstvene, niti socijalne, nema transparentnosti oko krucijalnih problema u RH, govori nam se tu, evo jučer je gospođa Dalić koja također znači danas, nije baš optimalno prošla i dobro da građani vide da tu nema konsenzusa oko nje i da je ta većina svakim danom sve manja i manja u Hrvatskom saboru i da je jedan glas praktički dijeli od toga da ne bude ministrica. Ali, jučer nam je govorila o tome, da je dobila majicu od ljudi iz Pika ali nam nije govorila da su je ti isti ljudi u Piku, Belju, upozoravali na nemoguće uvjete rada u Piku Belje, na ponašanje onih koji tamo upravljaju, na to da ljudi rade prekovremena, mimo Zakona o radu, itd. to ništa gospođa Dalić nije spomenula, jer naravno gospođa Dalić se brine samo o svom problemu, o tome da ona nastaviti dalje biti ministrica, a da ljudi, koji beru milijune u Agrokoru i oko Agrokora to nastave raditi i dalje. I to je najveći problem koji mi imamo u RH, to da imamo u vom trenutku, Vladu bez legitimiteta, jer ju građani nisu birali na ovaj način na koje ona funkcionira sa većinom od 76 sa nestabilnosti unutar HDZ-a koja je očita, sa protestima na sve strane. Ne govorim sada o ovima jučer u Splitu, koje smo nadam se apsolvirali, danas, sa glasanjem o Istanbulskoj konvenciji, nego sa nezadovoljstvom ljudi zbog odlaska iz Hrvatske, zbog nesigurnosti posla, zbog materijalnih uvjeta. Zbog toga što čovjek ide od Rijeke do Zagreba sa križem da bi upozorio na lijekove koje naša djeca nemaju, a 3 milijarde na avione trošimo, na sve te stvari, naša Vlada i većina u Hrvatskom saboru, minimalna većina u Hrvatskom saboru, od 76 zastupnika, odmahuje rukom i govori, da ih se to u biti ne tiče, jer misle da mogu raditi što hoće. Dok god ima zastupnika poput ljudi iz HNS-a i onima kojima je tako svejedno, za koga će glasati, samo da su pri vlasti, ali nažalost, kažem 10-tak zastupnika u Hrvatskom saboru jedino na toj bazi funkcionira, nema tu nikakve posebne borbe za građane, interese građana, bilo šta, njima je bitno samo da ova Vlada proživi što duže, jer će onda i oni u Hrvatskom saboru biti zastupnici što duže. Kada vidite sve to skupa, nije ni čudo da gospodin Plenković, na sjednicama Europskog vijeća, ne može sa autoritetom nastupiti i rješavati naše probleme. I s druge strane, ja uopće ne mislim kao kolega Zekanović, da naš premjer, zbog svih ovih situacija o kojem sam vam maloprije govorio može kandidirati da bude špicen kandidat. Znači on može biti i ja mislim da će na kraju vjerojatno biti povjerenik, to je nešto što je izgledno, možda potpredsjednik Europske komisije, to bi mogao kao premjer dobiti u toj podijeli, ali špicen kandidat teško može biti, zbog svega ovoga što sam maloprije naveo u svojoj raspravi. Hvala lijepo.
Imamo 3 replike, prva je poštovana kolegica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Maras, vi ste u vašoj raspravi izrekli niz netočnih podataka. O tome da li je ova Vlada stabilna ili nije to nije vaša, vaš problem. O tome ćemo se brinuti mi, mi smo i danas pokazali da imamo većinu i nemojte o tome voditi brigu. Samo ću vam reći, koliko ova Vlada radi za sve skupine u ovom društvu. Vi to jako dobro znate, o tome raspravljamo i na odborima, a samo ću vam reći ono što ste vi radili, samo 2 podatka, uzeli ste osobama s invaliditetom novac, htjeli ste uništiti zaštitne radionice i to vaš bivši kolega Mrsić jako dobro zna, na sreću to mu nismo dali, tada kada je bio ministar. Vodite računa o sebi, pustite nas.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo Ljubice, ja kao odgovoran hrvatski političar, moram voditi računa o stabilnosti Hrvatske, a vaš body language i način na koji ste diskutirali, dovoljno govori o tome da ni vi ne vjerujete o ovo što ste maloprije rekli, da je to sve stabilno i da to funkcionira. Znači, da, znači, ni gospođa Ljubica Lukanović ne vjeruje u to da stvari funkcioniraju kako je ona to rekla, jer iz njenih riječi se to može vrlo jasno i to ona na koji je to izrekla se može prepoznati. Znači s te strane vi očito ne vjerujete u ovo što ste maloprije rekli, da je stabilna većina, odnosno, da u HDZ-u sve stvari funkcioniraju. Hvala lijepo.
Kolega Maras, bilo bi bar korektno da, pravilno izgovorite ime svoje kolegice, dakle, ona je kolegica Lukačić. Sada je na redu poštovani kolega Ivan Lovirnović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Maras, vi ste govorili o činjenici koja se danas ovdje dogodila, kojoj smo svjedoci, a to je da je po prvi put ovo ustvari najteži tjedan, politički tjedan za premijera Plenkovića. Prvi put je 71 zastupnik glasao za opoziv jednog člana Vlade, prvi put je spašen ministar Marić ovako u dlaku, sada ministrica potpredsjednica Dalić. Sve to skupa zabrinjava EU kako će se odvijati program reformi, strukturni itd. znači to je jedna za dlaku većina. A znamo kako je stvorena, vi ste o tome pažljivo govorili. Mene zanima vaše mišljenje pa zašto premijer zbog vjerodostojnosti, zašto taj teret gospođe Dalić spremno nosi i tako se žestoko bori za nju umjesto da svoju poziciju u EU učvrstio upravo da je on sam smjeni i da joj da na taj način otkaz jer nije ništa napravila glede gospodarstva?
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Pa ja mislim gospodine Lovrinoviću da naš premijer nema izbora zbog toga mora braniti gospođu Dalić jer je stao čvrsto iza nje i ne može sada priznati daje gospođa Dalić evidentno šta je, iskoristila krizu u Agrokoru da svojim prijateljima pomogne jer bi onda priznao svoju grešku i ispalo bi da je suodgovoran za sve ono šta se dešavalo, šta svi u Hrvatskoj vide da je. Znači tu nema skrivanja, njegov autoritet predsjednika Vlade je omogućio gospođi Dalić da svojim prijateljima u teksto menadžmentu i drugim konzultantima osiguraju se poslovi vrijedni desetke milijuna kuna. Tu više nema uopće govora, to svi znaju, to svi vide i to svi danas validiraju. Znači ako vidite da tri četvrtine hrvatskih građana želi opoziv ministrice Dalić onda mi nemamo o čemu više ovdje razgovarati. Ali vidite, i rekao sam o atmosferi u HDZ-u da i oni vide da je ta većina tanka, nikakva i da će se mučiti još naredne godinu i pol dana do sljedećih Parlamentarnih izbora.
Hvala kolega Maras. Sada je na redu kolega Stričak, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Kolega Maras vi ste u više navrata istaknuli, sami za sebe, da ste jedan ozbiljan političar. Međutim ili niste upoznati sa Poslovnikom Hrvatskog sabora ili namjerno govorite neistine. Znači da bi potpredsjednica Vlade Martina Dalić bila opozvana 76 zastupnika treba glasati za, 76 treba biti za, znači nije točno da ju je samo 1 glas dijelio od razrješenja. I drugo većina je većina, da li imamo 76 ruku, 80, 100 ili 150, većina je većina. Hvala.
Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Stričak, ova većina je kao intenzitet vašeg glasa, jedva sam vas čuo do ovdje šta ste govorili. Koliko ste uvjereni u stabilnost Vlade dovoljno govori vaša gestikulacija. Gledajte atmosfera, sve šta se dešava u društvu, kako ljudi razmišljaju, kakvo je povjerenje građana, sve to odražava se na stabilnost Vlade RH. Možete vi imati i sto glasova, a nemati povjerenje građana i biti nestabilni, ali vi nažalost nemate sto glasova, nego imate 76 glasova i na vašu žalost, 76 glasova i imate nepovjerenje hrvatskih građana. Sad vi meni objasnite kakva je to stabilnost za zemlju? Nikakva. Ali to i vi osjećate. Vaš glasić jedva je dopirao do mene, to se u vašem glasu osjetilo. Morao sam se naprezati da čujem šta govorite, toliko o vašoj uvjerljivosti, odnosno o onome šta sada u ovom trenutku
…/Upadica predsjednik: Hvala kolega Maras./…
Samo malo, ovo je od interesa za hrvatsku javnost, ja vas molim.
…/Upadica predsjednik: Kolega Maras, vi niste špicn kandidat, možda ste šnicl kandidat, ali vrijeme vam je isteklo./…
Dobro ja možda nisam špicn kandidat, ni šnicl kandidat kao šta vi niste možda špicn kandidat u Klubu zastupnika HDZ-a, niste ni njonjo, ali dajte mi da završim.
…/Upadica predsjednik: Ne dam vam da završite zato što vam je vrijeme isteklo. Ajde sjedite./…
Ne, neću sjest. Ako nekome dajete da govori koliko želi, onda možemo završit rečenicu.
…/Upadica predsjednik: Pustio sam vam da govorite duže nego što je trajalo vrijeme, više nego što je trajalo
Nemojte se prema nekima ponašat drugačije, prema nekima drugačije.
…/Upadica predsjednik: Kolega Maras završena je vaša rasprava. Idemo sada dalje. Na redu je kolega Pernar, izvolite./…
Uvažene dame i gospodo. Svjedočimo situaciji u kojoj je Hrvatska zapravo pred slomom, vanjski dug, javni dug i unutarnji dug rastu iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu. Opterećenje stanovnika dugom je samim time sve veće, ne samo zbog rasta duga u apsolutnim brojevima, već i zbog smanjenja stanovništva. Jednostavno je taj teret duga po stanovniku sve veći i veći. Takva situacija kad-tad će se morati prelomiti, kad-tad će se morat sve rasprodat i kad-tad kad se sve rasproda krenut će mjere štednje kao i u Grčkoj. Tada će se na redu naći tzv. i tzv. uhljebi. Moram upozorit ovom prilikom radnike Hrvatskih autocesta da će njih 1000 dobiti otkaze zato jer je jedan od dijelova ugovora o uzimanju novog kredita za otplatu starih kredita u autocestama podrazumijevao uvođenje elektronske naplate cestarine. Drugim riječima, strani kreditori koji daju novac, oni koji ga pozajmljuju, oni uvjetuju davanje tih kredita zapravo smanjenjem troškova, oni to zovu povećanjem isplativosti ili kako već i u konačnici radnika će biti jako malo na autocestama, oni raditi tamo neće i to su sve ljudi koji su manje-više bili uhljebljeni preko političkih linija. Što znači da se sustav uhljebljivanja kad-tad okreće i protiv onih samih uhljeba. I moja poruka svim uhljebima je sljedeća: Ova Vlada odnosno HDZ nije za vas, ona je samo privremeno za vas s ciljem da dobije vaše glasove. Onog trena kada vi postanete teret i opterećenje, a u ovom sustavu je samo pitanje kada ćete to postati ova Vlada će se okrenuti protiv vas i tu nastaje problem. Naime, ne postoje alternativna radna mjesta za vas da to možda još bolje skiciram ovako. Nije problem ako ima viška mjesta radnih u brodogradilištima, odnosno ako više ljudi radi nego bi trebalo. Problem je ako se ti ljudi nemaju kamo drugdje zaposliti i to je zapravo problem ove Vlade. Problem Vlade nije to što u nekoj tvornici ili brodogradilištu ima previše radnika. Problem je u tome što ne postoji drugo radno mjesto. Ova Vlada druga radna mjesta neće stvoriti, niti postoji plan za njihovo stvaranje. Želim reći ljudima da za to nije kriv neki pojedinac ili neka firma. To je jednostavno makro politika ekonomska koju smo mi odabrali, koja podrazumijeva nerealan tečaj kune, valutnu klauzulu na kredite, restriktivnu monetarnu politiku itd. itd. Sva ta pitanja koja sam naveo o njima se nikad ne raspravlja u Europskoj komisiji, a objasnit ću i zašto. Zato jer pitanje tečajne politike ili monetarne politike općenito nije nikad predmet rasprave jer je ona zamišljena da bude ista i da se ne mijenja. Zašto? Zato jer je cilj držati svaku zemlju članicu EU u trajnom dužničkom i ekonomskom ropstvu i zato moram pogotovo radi mladih ljudi ukazati na to koja je budućnost Hrvatske u ovom ekonomskom modelu. I zbog toga je jedini izlaz iz takve situacije ujedno i izlazak iz EU. Bez izlaska iz EU mi ne možemo mijenjati svoju monetarnu politiku, ne možemo zaštiti svoju proizvodnju promjenom tečaja, ne možemo uvodit carine za uvoz proizvoda iz EU, a isto tako nije tajna da u NATO-u mi ništa ne odlučujemo. Naime, iako u NATO-u u teoriji se konsenzusom donose odluke, a činjenica je da ne može recimo jedna Crna Gora recimo izrazit neslaganje, pa da onda sve ostale države članice ne mogu provesti ono što su naumile. Drugim riječima, konsenzus je potreban samo de jure na papiru, a de facto zapravo Amerika o svemu odlučuje i svi drugi su njeni poslušnici. Htio bih to napomenuti zašto? Pa zato jer bez suverene, znači ekonomske i vanjske politike naša zemlja ne može uspjeti. Mi se ne možemo razvijati. Mi ne možemo donositi odluke koje su u našem interesu već naprotiv možemo jedino izvršavati tuđu volju, provoditi tuđe mišljenje, provoditi da tako kažem strane direktive. Bez suverenosti nema opstanka naroda na našim prostorima i zapravo taj nedostatak ekonomske suverenosti države reflektira se na kraju na svakog pojedinca koji je posljedično ekonomski ovisan. Znači, ako je država u ekonomskom ropstvu i njeni građani su. Izručeni su stranim bankama, izručeni su ovršiteljima, predani su njima na milost i nemilost. Ova Vlada nema namjeru išta mijenjati. Ova Vlada je Vlada statusa quo. Ovo je Vlada koja se ne bavi tim problemima, znači problem demografskog sloma. On Vladu ne zanima. Znači umjesto recimo da premijer kaže ljudi mi imamo problem 200 000 mladih ljudi je otišlo iz Hrvatske od kad sam ja postao premijer. On će reći ne, dame i gospodo mi smo rekordno smanjili nezaposlenost. Znači, koristi se zamjena teza i ono što je zapravo loša stvar, znači bijeg 200 000 ljudi iz zemlje se pokušava kroz nekakav ekonomski rječnik i termin smanjenje nezaposlenosti prikazati kao uspjeh ove Vlade. Smatram da je to neuspjeh, zato jer radna mjesta u Hrvatskoj nisu otvorena. Ti ljudi nisu ostali ovdje i pitanje je kada će se i koliko njih vratiti. I tada će se ispuniti one riječi koje kažu iz one pjesme, kaže „raselit nas triba da nas manje ima, nisu tu ni bili tad će reći svima“. Međutim, dok postoje ljudi koji su osviješteni u ovoj zemlji postojat će i otpor takvom planu i programu. Otpor toj politici postojao je i prije devedesete, postojao je i nakon devedesete a postoji i sada. I tu zato stojim u Hrvatskom saboru. Pozivam hrvatski narod da ne klone duhom. Želim reći svim pripadnicima svojeg naroda, a time i ostalim narodima, da ne posustaju od borbe za bolju Hrvatsku. Ona je moguća. Mi možemo kao društvo uspjeti. Mi ne moramo živjeti u siromaštvu, imati kriminogenu elitu na vlasti, ali svatko od nas mora učinit sve što je u njegovoj mogućnosti da se situacija promijeni. Dakle, ja ovdje sa saborske govornice pozivam sve građane Republike Hrvatske na otpor, na otpor totalitarnom sustavu koji kontrolira sve medije, koji kontrolira novčane tokove, koji kontrolira zapravo ono što je najstrašnije ljudske glave. Znači pozivam građane da se istrgnu iz manipulacije iz hipnoze i još jednu misao im samo želim reći. Svaki put kad netko od vas koji je ogorčen politikom HDZ-a izađe iz zemlje, napusti Hrvatsku on time radi zapravo uslugu HDZ-u jer će HDZ lakše dobiti izbore ako oni koji su, ako recimo 200 000 birača koji su protiv HDZ-a i ogorčeni HDZ-om izađe iz zemlje gospodin Plenković zna, to je 200 000 birača manje koji će glasati protiv njegove stranke, odnosno za neku drugu stranku. A još jedna misao je ta da u koju god zemlju odete ili se odselite u njoj ćete biti stranci, nećete biti svoj na svome i uvijek ćete bit građani drugog reda. Kažu Nijemci auslander, bit ćete auslanderi ili ne znam imigranti u Americi kako već zovu ili u Australiji itd. itd. Žalosno je i sramotno da napuštamo svoju zemlju kada smo bogata zemlja. Moram ponoviti da pola svih otoka u Mediteranu se nalazi u Hrvatskoj dame i gospodo. Ja sam se šokirao kada sam to čuo. Znači jedan Izrael ima samo par koraljnih grebena, nema ni jedan naseljen otok, odnosno niti stvaran otok, Libanon također. Sirija ima samo jedan mali otočić koji je naseljen. Ovdje vam govorim, hoću vam samo ukazati na to koliki je potencijal Hrvatske. Mi možemo izgraditi u Hrvatskoj nautički turizam, možemo, mi koliko god da napravimo marina mi ćemo moći iznajmljivati mjesta za jahte i mi možemo zaraditi. Znači mi imamo obalu, mi ju možemo urbanizirati, mi možemo i imati svoju hranu, ne moramo imati GMO hranu, možemo uzgajati indijsku konoplju. Ljudi moji mi možemo čuda raditi ali za to je potrebna politička volja, HDZ ju nema, Živi zid ju ima. I ja pozivam sve građane naše zemlje da nas podrže na prvim idućim izborima. Hvala.
Imamo dvije replike. Prvi je kolega Sokol. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Pernar, ja vama uvijek volim replicirati, možda sam jedan od rijetkih tu ali ja stvarno volim jer je to vrlo jednostavno. Znači samo … [[Govornik se ne razumije.]] netočne podatke koje ste iznijeli i onda vas suočim sa pravima i točno, ako vi neće priznati ali to je druga stvar. Dakle govorili ste o rastu javnog duga, dakle ako gledamo omjer javnog duga u BDP-u, rekord bi bila 2014. kada je on bio 85,8%. Najveći rast je bio godina na godinu 2012. na 2013. kada je skočio sa 70,6 na 81,7. Danas smo u situaciji da je taj javni dug ispod 80% BPD-a. Ako još dodamo na to da prvi put u ovom tisućljeću imamo suficit državnog proračuna i rast kreditnog rejtinga onda jednostavno sve ovo što ste vi rekli ne stoji. I to je mislim nešto što javnost svakako treba znati a vama preporučujem postoji jedna institucija koja se zove Eurostat, podaci su svi dostupni, možete se potruditi malo i pogledati. Nije neki problem.
Odgovor. Izvolite.
Hvala uvaženi zastupniče, pa pokušati ću vam ovako objasniti. Vi tvrdite da se javni dug smanjio jer se smanjio njegov udio u ne znam u BDP-u, ali gospodine ja vam govorim u apsolutnim iznosima, znači u apsolutnim iznosima dug Hrvatske iz godine u godinu raste. A to što se on u udjelu BPD-a, odnosno pitanje je kako se računa BDP i zapravo tko profitira od rasta BDP-a, jesu li to hrvatski građani ili strane banke itd., odnosno da li je dobit stranih banaka njihovi prihodi, vi to sve računate u BPD. Hoću vam reći da od tog vašeg rasta BDP-a i nekakvog tobože smanjenja duga građani nemaju koristi. Ja vam govorim da je ukupan dug sve veći i da prosječan građanin je sve više dužan a vi sada možete filozofirati koliko hoćete. A što se tiče ostalih vaših tvrdnji, a gospodine kada budete jednog dana blokirani, ako budete, shvatiti ćete što govorim. Hvala.
I zadnja replika kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, evo ja bih vam htio jedno jednostavno pitanje postaviti. Znači 77% naših sugrađana misli da Hrvatska ide u lošem smjeru, nezadovoljni su, situacija im je katastrofalna, odlaze iz Hrvatske ljudi itd., a onda čujemo argumentaciju da to, iz HDZ-a da je to u biti suprotno. Sada meni nije jasno kako to da svi to ne osjećaju osim nekolicine ljudi koji javno nastupaju u ime HDZ-a i za to optužuju primjerice katastrofičare koji su umjetno stvorili klimu da je situacija negativna a u biti po HDZ-u je situacija dobra. Znači zanima me je li vi dijelite tu teoriju zavjere koju HDZ promovira ili mislite da to nije tako? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Predsjednik Vlade je postao u zadnje vrijeme sklon teorijama zavjere. Jedno vrijeme je govorio da mi iz Živog zida želimo uništiti njegovu Vladu, slomiti ju, pa sada već je sklon i tome da ima nekih iz vladajuće većine koji bi ju možda htjeli slomiti. Međutim, ono što je ključno jest to da percepcija javnosti ovisi o onome što gledaju na televiziji. Znači ta nesretna kutija kontrolira ljudske glave. I ako se na televiziji prikazuju samo nekakvi kadrovi iz bajki onda ljudi misle da je sve super i sve odlično. A to me podsjeća na one ISIL-ove propagandni video iz Sirije gdje u Raki oni dijele djeci bombone, gdje su svi sretni i nasmijani, gdje je sve puno hrane, gdje ljudi uživanju, djeca se igraju itd., a u stvarnosti je tamo bio pakao na zemlji. Na isti način i HDZ putem HRT-a prikazuje građanima da je sve super a naravno 77% kao što ste rekli ne vjeruje HRT-u i svakim danom je taj postotak sve veći, kao i neslaganje sa politikom Vlade. Hvala.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja rasprave. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Najavljujem početak idućeg tjedna u srijedu 18. travnja u 9,30 sa točkom Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Ostali dio dobiti ćete na vrijeme. Hvala vam lijepa. SJEDNICA JE PREKINUTA U 13,08 SATI Prelazimo sada na glasovanje o raspravljenim točkama. Prvo: izvješća o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća, članak 50. održanim u Bruxellesu 22. i 23. ožujka 2018. Podnositelj je Predsjednik Vlade RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata, Kluba zastupnika Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika i Kluba zastupnika samostalne demokratske srpske stranke, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješća o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. održanim u Bruxellesu 22. i 23. ožujka 2018. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 84 za, 40 suzdržanih i 8 glasova protiv prihvaćeno Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. održan je u Briselu 22. i 23. ožujka 2018.