Dame i gospodo, poštovani gosti, poslanici, otvaram 31. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdano najavili poslanici Saša Magazinović, Momčilo Novaković i Željko Komšić. Željko Komšić i Momčilo Novaković su najavili kašnjenje. Predsjednik Kluba SNSD-a je obavijestio Kolegij da neće prisustvovati ovoj redovnoj sjednici a da će se priključiti nastavku hitne sjednice. Znači, trenutno u sali imamo 25 poslanika i imamo kvorum i uslove za rad i odlučivanje. Kao što znate, u skladu sa Poslovnikom, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju usmena poslanička pitanja. Pitanja će biti postavljena prema redosljedu pristizanja. Prvo riječ dajem poslanici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ja bih opet da konstatujemo da li neko od Vijeća ministara je ovlašten za davanje odgovora na moje pitanje koje već četiri sjednice uzastopno prolongiramo. A ukoliko nema ovlaštenih molim vas kao Kolegij da gospodinu predsjedavajućem Vijeća ministara kažete da odgovori pismeno na moje pitanje i dostavi sukladno tome.
Pitanje je postavljeno predsjedavajućem, i mi smo dobili obavještenje da će predsjedavajući Savjeta ministara doći. Je li to, je li imamo neku informaciju iz Savjeta ministara oko toga? Ako, ja vam predlažem da sačekamo s Vašim pitanjem i da ukoliko se ne pojavi predsjedavajući, ako se pojavi daću Vam ponovo riječ. Može li tako.
Može. Ako se ne pojavi u pisanoj formi sam dostavila.
Ako se ne pojavi ići će u pismenom obliku. Riječ dajem poslaniku Saši Magazinoviću, a on je najavio da neće biti tu. Sljedeća je poslanica Aleksandra Pandurević. 2
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno uvaženom ministru Šaroviću. Naime, iz medija smo vidjeli da ste još prošle godine pokrenuli inicijativu za uvođenje plavog dizela za poljoprivrednike. Mene zanima – dokle je stigla ta inicijativa? Da li postoje neki problemi koji koče njenu realizaciju i kad poljoprivrednici konačno mogu očekivati plavi dizel? Hvala vam.
Hvala. Ministar Šarović, izvolite. Usput da vas obavijestim, kao što znate, da postoji televizijski direktan prenos.
Hvala. Sve vas pozdravljam. U ovih predviđenih par minuta da odgovorim uvaženoj poslanici da je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u četiri navrata do sada dostavljalo inicijative i prijedloge vezano za inicijativu, odnosno uvođenje plavog dizela kroz dopune Zakona o akcizama Bosne i Hercegovine. Ova mjera bi praktično obezbijedila nešto povoljnije uslove za rad poljoprivrednih proizvođača u Bosni i Hercegovini koji su već duže vremena izloženi povećanoj konkurenciji, klimatskim promjenama i manjim podsticajima u obadva entiteta. Ovom mjerom bi se oni oslobodili plaćanja akcize od 0,30 KM po jednom litru plaćene akcize i putarine 0,15 KM. Savjet ministara je na 25. sjednici, održanoj 29.09.2015. godine, podržalo inicijativu Ministarstva, a nešto iza toga 09. oktobra 2015. godine pozitivno Mišljenje dao je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, u stvari 26.01., izvinjavam se, 2016. godine dali su pozitivno Mišljenje, a Ministarstvo finansija BiH 21.03.2016. godine, uz obavezu Ministarstva da dostavi dodatno obrazloženje finansijskih sredstava, odnosno osipanja, mogućeg osipanja budžeta Bosne i Hercegovine. Sve navedene aktivnosti su okončane. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini uputilo Savjetu ministara BiH na dalje postupanje. Očekujemo da se to nađe na jednoj od prvih sjednica Savjeta ministara. Moram na kraju da vam kažem, obzirom da mi se čini da imam još vremena, da je MMF, odnosno njegova Misija u Bosni i Hercegovini, prilikom posljednje posjete, izrazilo jednu vrstu rezerve na ovu mjeru zbog osipanja budžeta, koje će svakako da bude. No, stav Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da je ovo nužno, obzirom na tok pregovora oko SSP-a i da je to minimum koji se u ovom trenutku, kao neka vrsta kompenzacije, može dati poljoprivrednom sektoru Bosne i Hercegovine, ali kao samo jedna mjera, ali rekao bih koja neće biti dovoljna da se u značajnijoj mjeri pomogne poljoprivrednom sektoru. Evo toliko, hvala.
Hvala. Poslanica ima pravo na komentar. Izvolite. 3
Zahvaljujem se predsjedavajući. Hvala ministru Šaroviću na odgovoru. Ja jedino mogu da apelujem da vlasti ipak vode računa o interesima poljoprivrednika koji su ugroženi nelojalnom konkurencijom, što iz regiona što iz EU, i da će interesi poljoprivrednika biti ispred onog što je obećano MMF-u ili što MMF traži. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja sam pitanje dostavio prije više od mjesec i po dana, međutim zbog nepoštivanja ovog zakonodavnog organa od strane Vijeća ministara BiH, evo tek imam priliku nakon mjesec i po dana da postavim to pitanje. Pitanje se odnosi na državnu imovinu Bosne i Hercegovine. Država Bosna i Hercegovina, kao i svaka druga država, ima svoju državnu imovinu. Tto je jasno iz Ustava BiH, Dejtonskog mirovnog sporazuma, o tome govori i Venecijanska komisija, Bosna i Hercegovina kao država je jedina učestvovala u sukcesiji imovine bivše SFRJ, imamo zvanične zakone koji su na snazi, imamo odluke visokog predstavnika, i na koncu konačno i obavezujuću odluku Ustavnog suda BiH koja se odnosi na državnu imovinu. Uprkos, dakle, i Ustavu i zakonu načelnik Opštine Laktaši, zajedno sa ministrom entitetskim MUP-a u Republici Srpskoj, je donio jedan nezakonit pravno ništavan Ugovor o prenosu vlasništva kasarne Zalužani na vlasništvo MUP-a entiteta Republika Srpska. S obzirom da je riječ, dakle, o antiustavnom i nezakonitom aktu i da tih 35 ha imovine pripadaju isključivo državi Bosni i Hercegovini zapanjuje da nismo imali gotovo, ili ne gotovo, već nikakve reakcije od nadležnih državnih organa, niti od OHR-a koji je takođe nadležan da reagira, moje pitanje je upućeno ministrici odbrane, gospođi Marini Pendeš – šta je ona konkretno, kao ministrica odbrane, uradila u vezi sa ovim antiustavnim i antizakonitim činom?
Hvala. Ovdje imamo obavještenje da je ministrica Pendeš opravdano odsutna, ali da zamjenik ministra ima njeno ovlaštenje da nastupa. Da li je tu zamjenik ministra? Nije tu. Izvolite gospodine Bećiroviću.
Drugi dio je rezerviran za komentar na odgovor. Poslanik može dobiti odgovor ali kada se ne pojavi ni ministar, ni zamjenik ministra, ni niko iz Vijeća ministara BiH nakon tri odgađanja da vam da odgovor na ovakvo krupno, ozbiljno i prevažno pitanje, onda je i to valjda neki odgovor. Odgovor kakvo imamo Vijeće ministara i kako se odnosimo kao državni organi naspram jednog kapitalno važnog pitanja kao što je državna imovina. To je nedopustivo. Mi smo u prethodnih mjesec i po dana imali rasprave o brojnim pitanjima, ali pitanje državne imovine je 4 važnije od svih drugih pitanja. I bojim se da pojedinci u vlasti nisu ni svjesni šta može biti posljedica jednog ovakvog antiustavnog i nezakonitog čina. Ko to želi pravnu anarhiju u Bosni i Hercegovini i koji nadležni organi ćute naspram toga? Mi moramo dobiti taj odgovor. Evo ako ne na ovoj sjednici, očekujemo barem na narednoj sjednici Parlamenta da nam se da odgovor na to pitanje. A da ne govorim o tome da li je ovaj čin bio uvod u predstojeći Samit NATO saveza u Varšavi 8. i 9. jula, i direktni pokušaj miniranja Bosne i Hercegovine da i ona ubrza svoj put ka članstvu u NATO, jer podsjećam članstvo u EU i NATO savezu su strateški zvanični ciljevi države Bosne i Hercegovine usvojeni od strane Predsjedništva BiH. I na kraju da završim, uvaženi predsjedavajući, očekujem od Vas i od Kolegija Predstavničkog doma da napokon obezbijedite ono što su poslovničke odredbe, a to je da kada poslanici postave pitanje da barem nakon dva mjeseca izostanaka ministara i nadležnih iz Vijeća ministara dođu ovdje pred Parlament koji ih je birao i kojem treba da odgovaraju. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Bećiroviću. Ja samo moram da Vas napomenem da ni predsjedavajući ni Kolegij nemaju mehanizme da obezbijede to što ste Vi rekli. Imamo političku volju i na političkom planu ćemo tražiti od Savjeta ministara da poštuje pitanja i pravo poslanika da postavljaju pitanja i da prisustvuju na ovakvim sjednicama. Još da Vas napomenem da smo mi prošli, prije mjesec dana odložili ovu tačku dnevnog reda zato što nije bilo mogućnsoti da bude direktan TV prenos i da je zbog toga najvjerovatnije da ste čekali ovako dugo. Znači, ovo su tačke koje su bile postavljene za onu prethodnu sjednicu prije mjesec dana i sada te imamo mogućnost da se po njima izjašnjavamo. Sljedeći poslanik je Amir Fazlić.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice. Moje pitanje je naslovljeno na Ministarstvo prometa i komunikacija BiH. U momentu postavljanja mog pitanja nije bio imenovan novi ministar. I moje pitanje glasi: Znači na 34. sjednici Vijeća minsitara BiH, održanoj 09.12.2015. godine, predložili ste informaciju o mogućnostima prelaska sa standarda DVB-T na standard DVB-T2. Vijeće ministara je istu informaciju usvojilo i donijelo je određeni broj zaključaka. I u tom smislu pitanje glasi – Koji su razlozi prelaska na ovaj standard, koji su tehnički razlozi za izmjenu standarda, koliko ukupno poskupljuje proces digitalizacije ova promjena standarda? Toliko.
Hvala. Ima li neko iz Ministarstva ili ima li neko ovlaštenje da da odgovor na ovo pitanje iz Savjeta ministara? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 5 Treba da dođe ministar. Pa evo, hoćemo li onda vidjeti, ako dođe ministar da nastavimo sa odgovorom na ovo pitanje. Je li se slažete, znači da kada se pojavi ministar onda da nastavimo.
... ministar dođe. Ukoliko ga nema, pošto pitanje zadire u stručnost želio bih pisani odgovor da mogu ...
Dobro, ako se ne pojavi biće pisani odgovor. Sljedeći poslanik je Safer Demirović.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Pozdravljam naravno vas, kolege i kolegice, članove Vijeća ministara i prisutne goste. Moje pitanje je upućeno ministru za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose i ono glasi – Da li je bilo napretka u proteklom periodu u ispunjavanju uslova Bosne i Hercegovine prema Energetskoj zajednici i ako jeste koji su to uslovi ispunjeni, odnosno šta je još preostalo da Bosna i Hercegovina ispuni prema Energetskoj zajednici, kako bismo napokon skinuli one sankcije kojima smo izloženi?
Zahvaljujem. Ministar Šarović, izvolite.
Hvala. Samo na samom početku da kažem da je do Ministarske konferencije Energetske zajednice u Tirani oktobra mjeseca 2015. godine protiv Bosne i Hercegovine otvoreno nekoliko, odnosno ukupno sedam pitanja, da li kao otvorena pitanja ili već kao otvoreni postupci u poodmakloj fazi. Tako da je na toj Ministarskoj konferenciji Bosna i Hercegovina, u stvari protiv Bosne i Hercegovine su preduzete odgovarajuće mjere sa kojim su, pretpostavljam, uvaženi poslanici upoznati i sa obavezom Bosne i Hercegovine da krene u zatvaranje ovih pitanja. Ja ih sada zbog kratkoće vremena ne bih nabrajao, ali iz odgovora će se vidjeti koja su to pitanja. Konkretno odgovor je – da, u proteklih 8 mjeseci Bosna i Hercegovina je napredovala i evo ja ću sada da pročitam u kojim oblastima. Znači, Bosna i Hercegovina je kao jedno od otvorenih pitanja, sada su redom ova otvorena pitanja, u 2015. godini otvorila maloprodajno tržište električne energije. Takođe 31.12.2015. godine, kada je bio i zvanični rok, Bosna i Hercegovina je predala, znači prethodno usvojila i predala Nacionalni plan za smanjenje emisija štetnih gasova iz velikih ložišta, odnosno termoelektrana koji je Energetska zajednica ocijenila kao dokument vrlo dobrog kvaliteta. I prvi smo taj dio praktično uspjeli, evo da od ovih drugih zemlja koje to nisu učinile, da završimo. Bosna i Hercegovina je, odnosno Savjet ministara je usvojio Nacionalni akcioni plan za 6 obnovljive izvore energije koji je potom takođe dostavljen Sekretarijatu Energetske zajednice, nakon čega je Sekretarijat 12. aprila 2016. godine zatvorio ovaj slučaj, koji je inače vođen protiv Bosne i Hercegovine. Takođe zatvoreno je i pitanje koje se odnosi na balansnu energiju, odnosno otpočeo je sa radom tržište balansne energije u Bosni i Hercegovini koji funkcioniše na tržišnim principima. To je jedan od značajnijih koraka čak i u odnosu na susjede u kojem je otišla Bosna i Hercegovina. Zvanično je zatvoren i slučaj Državna pomoć otvoren zbog nefunkcionisanja sistema državne pomoći. Obaveze koje su još preostale pred Bosnom i Hercegovinom to je ispunjavanje Trećeg energetskog paketa, odnosno tzv. gasno pitanje. I u tom smislu mogu da vas obavijestim da je Bosna i Hercegovina pripremila i usaglasila radnu, rekao bih, tu prvu verziju Zakona o regulatoru, prenosu i tržištu električne energije i do sada je postignut visok stepen usaglašavanja pitanja oko gasnog sektora koji bi bio dio ovog zakonodavstva. I pred Bosnom i Hercegovinom ostalo je još usvajanje pitanja, odnosno Akcionog nacionalnog plana za energetsku efikasnost i ta mjera, odnosno to pitanje je u toku rješavanja.
Hvala. Komentar, poslanik Demirović.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Naravno, mene raduju ove informacije pozitivne i nadam se da ćemo i ove još preostale dvije obaveze ispuniti, obzirom da je ovo uslov kako bi Bosna i Hercegovina imala pristup IPA fondovima vezanih za energiju u Bosni i Hercegovini. I naravno, ja se radujem da je to tako. I zamlio bih samo ministra ako može u pisanoj formi da mi dostavi ovaj odgovor.
Hvala. Sljedeće pitanje, poslanik Šemsudin Mehmedović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ovdje je izgleda najbolje postavljati pitanja ministrici Borovac i gospodinu Šaroviću, obzirom da oni najsnažnije podržavaju rad Parlamenta, odnosno poštuju dignitet ovog Doma. Ja postavljam pitanje takođe ministru prometa i komunikacija, ali ne vidim da je još stigao, ali ću ga ipak postaviti i očekujem odgovor u pisanoj formi. Naime, iz medija smo mogli biti informisani o namjerama Republike Hrvatske da izgradnji tzv. Pelješki most, čime bi se trajno blokirala Bosna i Hercegovina u pogledu pristupa međunarodnim vodama, ... i trajno spriječio značajniji ekonomski razvoj naše zemlje. Obzirom da nema razvoja industrije bez morskog transporta i pristupa otvorenom moru zbog razvoja industrije i značajnijeg transporta brodovima, namjere Republike Hrvatske o gradnji Pelješkog mosta, a time i zatvaranje Bosne i Hercegovine, imaju dugotrajne posljedice po budući ekonomski razvoj naše zemlje. Stoga postavljam pitanja – Ko u ime Bosne i Hercegovine pregovara o ovom pitanju sa Republikom Hrvatskom, u kojoj su fazi ovi pregovori, kakve je tehničko-trensportne uvjete Bosna i Hercegovina postavila u pregovorima i da li su u pregovore uključeni stručnjaci iz međunarodnog morskog prava? Očekujem danas da mi odgovori ministar, onda bih eventualno mogao komentarisati. 7
Hvala. Znači, ima li koga ovlaštenog iz Savjeta ministara da da odgovor na ovo pitanje? Ako nema dobićete priliku ukoliko se do kraja ove tačke pojavi ministar da odgovori, pa da date komentar, ako ne, ići će u pisanoj formi. Sljedeće je pitanje, poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne i medije. Moje pitanje je upućeno ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću, evo imam sreću da je on danas ovdje prisutan. Pitanje sam planirao postaviti 9. maja ove godine, ali evo, splet okolnosti nije nam dao da se sretnemo i da ja postavim pitanje i dobijem odgovor, ali sreća pitanje je još aktuelno. Vidim da je juče i Vijeće ministara zasijedalo i donijelo određene odluke, a tiče se znači adaptacije Sporazuma o prilagođavanju Bosne i Hercegovine sa EU. Evo ja sam tad planirao reći, kako saznajem iz izvora, a izvor je medijski prostor, stavovi su približeni ali i zadnji pregovori završeni su bez postignutog konačnog dogovora. Podsjećam da je ... ovog Sporazuma uslov da bi zahtjev Bosne i Hercegovine za članstvo u EU bio kredibilan. Gospodine ministre tražim od Vas da nas informišete o dosadašnjem toku pregovora, što podrazumijeva da nam kažete šta su bili naši zahtjevi, zahtjevi Evropske komisije, postignuti kompromisi i kada očekujete postizanje dogovora? Razlog za postavljanje ovog pitanje je potreba da poslanici Parlamentarne skupštine dobiju informaciju od nadležnog ministarstva koje vodi pregovore, a ne putem pisanih elektronskih medija. Evo, to je ona neka moja vječita ova aktivnost u pravcu da informaciju poslanici u Parlamentu dobiju od zvaničnika, kada je u pitanju Vijeće ministara od ministara, a ne, evo putem medijskog prostora, bio on lektronskog ili pisanog sadržaja. Hvala.
Hvala. Ministar Šarović, izvolite.
Hvala. Za sve ove detaljne odgovore malo je dva minuta zaista, pa ću ja gledati da budem što konkretniji. Prvo, pregovore ne vodi Ministarstvo, nego glavni pregovarač, odnosno pregovarački tim, a osnova je, znači pregovaračka pozicija koju je utvrdilo Predsjedništvo BiH. Pregovori se vode pune 3 godine, znači oni nisu od juče. U ovoj posljednjoj, nastavku ove faze, bile su četiri runde, a ranije još četiri runde. Znači, ukupno sa nekih 7-8 rundi pregovora, a pregovori su završeni nedavno razmjenom ponuda strana EU i Bosne i Hercegovine. Znači, to nisu pregovori oni klasični pružanjem ruke i usaglašavanjem ponuda, nego se razmjenjuju posljednje ponude i onda se ulazi u jedan vrlo složen sistem, posebno u Evropskoj komisiji, jer sve ono što je tražila bosanskohercegovačka strana i ima šansi za dobijanje trebaju da odobre zemlje članice EU. Tako da se čitav proces, ukoliko bude okončan kako treba, treba da okonča do kraja ove godine, znači upravo radi ove složenosti čitavog procesa. 8 Zahtjevi, odnosno i ponude Bosne i Hercegovine su u skladu sa pregovaračkom pozicijom Bosne i Hercegovinom. Prvi sljedeći koraci su da se ove ponude objedine u jedan dokument i da ga pregovarači parafiraju. Znači, to je prvi korak gdje bi se dobila forma tog mogućeg sporazuma, što bi za Bosnu i Hercegovinu bilo vrlo važno, obzirom na sljedeće korake napretka prema EU, a onda bi se, unutar svaki od strana, krenulo u dalje procedure, što je, rekao bih, u onim približenim stavovima, obzirom da je ovo materija koja nije još za upotrebu javno, obzirom da pregovori i čitav taj proces nije završen. Tek nakon pregovaranja moći će, i pristajanja strana, odnosno posebno Evropske komisije, onda mogu da se eksploatišu. Ali iz onog što Ministarstvo raspolaže, sa informacijama sa kojima raspolaže Ministarstvo ključno u ovoj ponudi je, za Bosnu i Hercegovinu ono što je važno, neograničen izvoz voća i povrća, povećanje kvote šećera za 1.200 t, povećanje kvote za rabi šaran, pastrmku i inčune, i to za pastrmsku sa postojeće kvote od 60 t na 500 t, šarana sa postojeće kvote 60 t na 500 t i inčune sa postojeće kvote od 30 t na novu kvotu od 60 t. Također, povećanje kvote vina, postojeće kvote za izvoz iz Bosne i Hercegovine sa 16.000 hl na 25.500 hl. Razmatranje pitanja kvote za pileće meso i jaja kada Bosna i Hercegovine ispune uslove za izvoz, odustajanje Evropske komisije od retroaktivne primjene od 1. jula 2013. godine kada je Bosna i Hercegovina preuzela obavezu da će pregovarati. Zatim, prihvatanje povoljnije statistike za Bosnu i Hercegovinu kada je u pitanju posebno mlijeko, jer smo mogli da biramo različite statistike, gdje smo izabrali posebno za mlijeko povoljniju statistiku za 2.500 t što je 20% od ukupne količine koja je u opticaju. Takođe Evropska komisija je pristala na trogodišnje fazno prilagođavanje za mlijeko i određene mesne prerađevine u 3 godine po principu 40% prilagođavanja 01.07.2017. godine, ostale 2 godine po 30%. I za ostale poljoprivredne proizvode, hranu, dugogodišnje fazno prilagođavanje od 01.07.2017. godine. Zbog kratkoće vremena koji sam već probio ja mislim da, naravno Ministarstvo i mi raspolažemo sa drugim podacima i detaljima, mi ih možemo eventualno dostaviti u pismenoj formi.
Dobro. Zbog važnosti teme i pitanja mi smo dopustili da se malo probije vrijeme. Hvala. Komentar, poslanik Sokolović.
Komentar je da zahvaljujem ministru na datim informacijama i zamolio bih ga da u pismenoj formi dobijem potpun odgovor, evo da bih mogao pratiti rad Ministarstva u narednom periodu.
Sada u sali imamo ministra transporta i komunikacija. Vama su postavljena dva pitanja. Je li Vi znate koja su pitanja, možete li odmah dati odgovor na njih? Znači, prvo pitanje Vama upućeno je bilo od poslanika Amira Fazlića, a drugo pitanje upućeno je bilo od Šemsudina Mehmedovića, pa vas molim da date odgovor na oba pitanja.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, uvaženi zastupnice, zastupnici, kolege, predstavnici medija. 9 Prvo pitanje, vezano za digitalizaciju, odnosno DVB-T sistem 2, od uvaženog zastupnika Amira Fazlića. Prije svega zahvaljujem se na ovom pitanju, pošto je ovo u ovom momentu jedno od strateških stvari pa će mi biti zadovoljstvo da Vam dam samo odgovor na ovo pitanje, Znači koji su razlozi prelaza na DVB-T2. Smatramo potrebnim podsjetiti da je u cilju osiguranja većeg kvaliteta i kapaciteta paketa digitalnih kanala, Multipleksa A, te stvaranje potrebnih uvjeta u procesu digitalizacije za uvođenje komercijalnih TV stanica u paket digitalnih kanala istovremen o sa javnim RTV servisima Povjerenstvo za promet i veze Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 14. sjednici, održanoj 18.11.2015. godine, predložilo zaključke koji su usvojeni od strane Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 22. sjednici, održanoj 30.12.2015. godine, a isti se odnosi na primjenu standarda DVB-T2. Dodatno smatramo potrebnim istaknuti da DVB-T2 standard nije zamjena za standard DVB-T već njegova nadogradnja, a DVB-T2 standar omogućava manju cijenu predajničke mreže, manji broj emisionih lokacija, veći broj programa koji se mogu emitirati u jednom muksu, mogućnost kao mrežni operator javni RTV servisi u Bosni i Hercegovini iznajmljuju prenosne i emisione kapacitete komercijalnim TV stanicama, i time ostvaruju finansijsku dobit koja će na konačnici doprinijeti njihovoj finansijskoj stabilnosti. Na drugo pitanje – koji su tehnički razlozi za izmjenu standarda, uvaženog zastupnika možemo informisati da standard DVB-T2 nudi nova tehničko-tehnološka rješenja i donosi sljedeće tehničke prednosti: veću zonu pokrivanja, širi izbor ... intervala, veći protok podataka, mogućnost pružanja usluga većem broju korisnika, bolju zaštitu simbola, otporniji sistem u odnosu na smetnje, bolju zaštitu pri prenosu podataka, bolju ... efikasnost, te jednostavniju i jeftiniju ssinhronizaciju svih kanala. Sve u svemu DVB-T2 ne iznosi previše materijalnih izdataka, znači to je samo nadogradnja na postojeći sistem koji u principu još nije zaživio, ali evo mogu vas informisati da u ovom momentu ovo Ministarstvo je počelo intenzivno da radi na provođenju ovoga i ja se nadam da ćemo mi već imati itekako velike rezultate do kraja ove godine.
Hvala. Komentar, gospodin Fazlić. Sačekajte mikrofon, molim da se uključi mikrofon gospodinu Fazliću. Izvolite.
Pa dobro, i ova nova tehnika nekad zna zatajiti, što nije slučaj sa ovom novom tehnologijom za koju sam pitao. Znači ja sam u uvodnom dijelu ministre obrazložio da Vas nije bilo kad je Ministarstvo, da niste bili još na čelu Ministarstva kad je Ministarstvo uradilo ovu informaciju koja je bila na Vijeću ministara i Vijeće ministara je donijelo određene zaključke. I na bazi toga sam postavio ovo pitanje. Takođe sam, vidjevši da Vas nema na sjednici i znajući za Vaše obaveze, a znajući dijelom u kom smjeru ide odgovor, zatražio i u pisanoj formi odgovor, jer je ovdje riječ zaista o tehničkim stvarima koje veći dio nas poslanika možda i ne razumije, te bih volio da ovaj odgovor dobijem u pisanoj formi, kako bih mogao pratiti, izanalizirati, konsultovati neke ljude od struke i eventualno naknadno postaviti neko podpitanje. Da se razumijemo, ja kao poslanik sam za nešto novo, za nešto kvalitetnije, i svi smo mi to, međutim ovdje sam volio ipak da je Ministarstvo raspolagalo, znači koliko ukupno poskupljuje proces digitalizacije, ovu promjenu standarda. Mislim da nije dovoljno reći nije to puno u smislu koštanja, da je bilo potrebno to izraziti numerički kako bi mi imali ovdje predstavu, a volio bih neko poređenje da dobijemo u smislu kako je u zemljama okruženja, razvijenim zemljama, koja 10 je to tehnologija, šta, kako, neka poređenja u tom smislu. Međutim, ja sam zadovoljan i ovom vrstom odgovora i zamolio bih da dobijem u pisanoj formi. Hvala.
Hvala gospodinu Fazliću. Ministre molimo Vas da date odgovor i na pitanje poslanika Šemsudina Mehmedovića.
Zastupnik Mehmedović je postavio sljedeća pitanja – ko u ime Bosne i Hercegovine pregovara o pitanju Pelješkog mosta, u kojoj fazi su pregovori, kakve je tehničko-transportne uvjete Bosna i Hercegovina postavila u pregovorima i da li su u pregovori uključeni stručnjaci iz međunarodnih pomorskih prava. Zahvaljujem se takođe uvaženom zastupniku na ovim pitanjima i odgovor na sva četiri pitanja biće sažeti. Nisu održavani pregovori između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske po pitanju gradnje mosta kopno – Pelješac, nego je dana 19.04.2016. godine, ja moram istaći da ja u momentu nisam bio ministar, da su mi moji saradnici spremili ovaj odgovor, ali biću slobodan da ga elaboriram, u Sarajevu održan sastanak izaslanstva Ministarstva komunikacija i prometa BiH i Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske. Jedna od 20 tačaka navedenog sastanka bila je Informacija o statusu projekta gradnje mosta kopno – Pelješac. Ministarstvo može informisati uvaženog zastupnika o činjenicama bitnim za Bosnu i Hercegovinu, a to je da će Republika Hrvatska most graditi po pravilima struke i međunarodnim propisima vezanim za takve infrastrukturalne projekte, čime se međunarodnim propisima vezanim za takve infrastrukturalne projekte veže, znači, direktno za sve one stavke koje su vezane za standarde koje nameće EU, čime će se ispoštovati Konvencija UN-a o pravu mora, pridržavati se pri tome svih tehničkih i međunarodnih standarda vezanih uz gradnju ovakvih infrastrukturalnih objekata. Vezano uz navedenu tačku sastanka zaključeno je da bi gradnja svakog mosta pa i mosta kopno – Pelješac trebala biti pitanje struke a nikako politike, te da će se most kopno – Pelješac graditi uz poštivanje svih propisanih tehničkih i međunarodnih standarda vezanih u izgradnju ovakvih infrastrukturalnih objekata. Ukoliko uvaženi zastupnik cijeni potrebnim Ministarstvo može dostaviti detaljnan zapisnik sa zaključcima navedenog sastanka. Takođe Ministarstvo drži potrebnim istaknuti da je u skromnom roku planirano održavanje zajedničke sjednice Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara BiH, kada se očekuje razmatranje ovog pitanja u okviru dnevnog reda.
Hvala ministru. Poslanik Mehmedović, komentar.
Zahvaljujem uvaženom ministru na odgovoru kojim ja nisam zadovoljan, a evo zašto. Naime, obzirom na širinu Pelješkog kanala i obzirom da Bosna i Hercegovina nije uključena u definisanju tehničkih uvjeta za gradnju mosta, odnosno širine stubova, itd., tražim da mi se dostavi kompletan taj zapisnik sa tog sastanka iz razloga što se izgleda nama nudi samo jednosmjeran saobraćaj kroz, ispod Pelješkog mosta, ako ga izgrade. Obzirom na širinu tog 11 moreuza to se smatra unutarnjim teritorijalnim vodama Republike Hrvatske, ali Republika Hrvatska, niti i jedna zemlja u svijetu, po međunarodnom pomorskom pravu nema pravo da blokira pristup najvećim prekookeanskim brodovima bilo kojoj pomorskoj zemlji, među koje spada i Bosna i Hercegovina. Stoga me čudi da ispred Bosne i Hercegovine još niko nije postavio zahtjev prema Međunarodnom sudu za pomorstvo sa definisanjem tehničkih uvjeta koje mora i Republika Hrvatska da ispoštuje da bi Bosna i Hercegovina imala pristup otvorenom moru. Jer, znate u biznisu bez međunarodnog, odnosno morskog transporta nemate ozbiljnog razvoja biznisa. I stroga ja evo apeliram na ministra da se detaljnije informiše oko ovih pitanja, obzirom da je skoro preuzeo mandat, jer ukoliko se napravi most koji će obezbijediti jednosmjeran saobraćaj ispod onda to definitivno zatvara Bosnu i Hercegovinu kada je u pitanju pristup otvorenom moru [[poslanik se upozorava na vrijeme]] to nije ovaj drumski saobraćaj pa da možete postaviti semafore na mostu pa da može jedan broj da sačeka da drugi prođe, itd. Stoga bih Vas zamolio da mi dostavite i te detaljne informacije. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje je postavila Dušanka Majkić koja nije prisutna u sali. Dajem riječ poslaniku Damiru Arnautu.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje je upućeno ministru finansija Bosne i Hercegovine. Podsjećam da je pitanje postavljeno za potrebe majske sjednice, stoga su ovi termini ovakvi kakvi jesu u pitanju. Uglavnom – Koji je ukupan iznos koji je u periodu između 01.01.2016. godine i 09.05.2016. godine isplaćen iz Budžeta institucija BiH na ime naknada za rad upravnim odborima, nadzornim odborima, komisijama, te svim drugim radnim tijelima? Pored tog ukupnog iznosa molim Vas za informaciju o pojedinačnom utrošku za te potrebe klasificiranu po svakoj pojedinačnoj instituciji Bosne i Hercegovine. Uzimajući u obzir činjenicu da je ovo vrijeme za usmena poslanička pitanja sasvim je u redu, uvaženi ministre, da mi date odgovor za ovu ukupnu cifru, a možete mi ove klasificirane iznose dostaviti pisanim putem. Zahvaljujem.
Hvala. Ministar Bevanda.
Pozdrav svima. Uvaženom zastupniku, gospodinu Arnautu odgovor. Znači, ukupna sredstva isplaćena za ovaj period na ime naknada za rad u upravnim odborima iznose 58.457,17 maraka, ukupna sredstva isplaćena na ime naknada za rad u nadzornim odborima 4.281,21 marka, sredstva isplaćena na ime naknada za rad u povjerenstvima iliti komisijama 154.707,11 maraka, na ime naknada za rad u drugim tijelima 99.363,42 marke. Znači, sumirano isplaćeni iznos za sva navedena tijela iz Vašeg pitanja iznosi 316.808,91 marka. Kako ste u svom pitanju i zatražili odgovor o iznosima za svaku instituciju pojedinačno, uvažavajući ovu kratkoću vremena koji 12 imam za odgovor, dostavit ću Vam pisani odgovor u traženoj formi sa tabelarnim prikazom po svim institucijama. Hvala.
Hvala. Poslanik Arnaut, komentar.
Zahvaljujem. Zahvaljujem uvaženom ministru, mislim jedino korektno što je da kažem da sam potpuno zadovoljan ovim odgovorom, ne samo uzimajući detalje već uzimajući u obzir vrlo očite uštede koje su ostvrene usvajanjem onog Zakona o platama i naknadama, odnosno ukidanje naknada za rad u komisijama za vrijeme radnog vremena, kao i ograničavanja ukupnog iznosa. Naime, u prethodnoj godini ja sam dobio odgovor na to pitanje od uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara na onoj sjednici Poslanici pitaju – Vijeće ministara odgovara, u prethodnoj godini ukupan iznos za naknade je bio 3 miliona i 126 hiljada maraka, a evo sada u prvom kvartalu ove godine imamo, odnosno prva 4 mjeseca ove godine imamo 316 hiljada maraka. Dakle, ukoliko prostu matematiku potrijebimo očito je da su uštede oko pola miliona na četiri mjeseca, dakle za čitavu godinu uštede će biti najmanje milion i po maraka već ove godine, što pokazuje da sam bio potpuno u pravu kada sam tokom cijele prošle godine ukazivao da će to biti višemilionske, odnosno milionske uštede. Zahvaljujem još jednom uvaženom ministru finansija.
Hvala. Sljedeći za postavljanje pitanja, Borislav Bojić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Gospodo ministri, kolege poslanici. Vrlo kratko pitanje koje se odnosi na Savjet ministara, ne vidim predsjedavajućeg Savjeta ministara ali moje pitanje, bez obzira na to, postaviću, možda je neko i zadužen da odgovori na njega. Moje pitanje glasi – Da li je Savjet ministara BiH pripremi prijedlog načina rješavanja problema državljana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj u periodu '91.-'95. godina i koji su otpušteni sa posla, odnosno da li su ovo pitanje otvorili na ministarskom nivou sa Republikom Hrvatskom, s obzirom da smo ovo pitanje više puta i u više navrata postavljali 2015. godine pred ovim Domom i Zajedničkom komisijom za ljudska prava, gdje su donešeni zaključci koji još nikad nisu realizovani? Da podsjetim Savjet ministara je, u skladu sa zaključkom sa 95. sjednice, koju je održao 20.05., formirao interresornu radnu grupu u vezi sa rješavanjem ovog problema. Interesuje me da li je zaista formirana interresorna radna grupa, šta je preduzela, jer i u prošlom sazivu bila je formirana takva radna grupa i nije bilo rezultata u vezi sa ovim pitanjem. Da podsjetim da je Savjet ministara takođe na posebnoj sjednici koja je ovdje održana, bila je sjednica oba doma, poslanici i delegati pitaju Savjet ministara, na toj sjednici 29.10. u mom usmenom, dakle u svom usmenom odgovoru na moje postavljeno pitanje, između ostaloga, predsjedavajući Savjeta ministara rekao je, citiram – „U šestom mjesecu '15. godine Savjet ministara zadužio je Ministarstvo vanjskih poslova da pripremi jednu cjelovitu informaciju o do sada preuzetim 13 mjerama u vezi sa rješavanjem statusa državljana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni u Hrvatskoj u periodu '91.-'95. i otpušteni sa posla“, te da će kad zaprimi tu informaciju, koju očekuje od Ministarstva vanjskih poslova, onda će spremiti do sada realizovane aktivnosti, ali i konkretnije govoriti o zaključcima i definisati modele i dinamiku rješavanja ovog pitanja. Obzirom da je prošlo tačno godinu dana evo ja pitam – Da li je dostavljena tražena informacija i šta je preduzeto u vezi sa ovim vrlo važnim pitanjem?
Hvala. Pošto nema predsjedavajućeg Savjeta ministara da li je neko ovlašten da da odgovor na ovo pitanje? Ako nije predlažem da ukoliko se predsjedavajući pojavi do kraja ove tačke dnevnog reda da mu damo šansu da odgovori, ako ne da postavimo to kao pisano pitanje. Sljedeći je poslanik Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Moje pitanje ide ministru finansija – U kojoj fazi izrade je Zakon o raspolaganju, korištenju i upravljanju državnom imovinom i Zakon o restituciji? Naime, prije evo sad skoro mjesec dana, pitanja smo davno postavljali, ali znamo da nije bilo onog prenosa, iz medija smo informisani da se ponovo oživljava rad Komisije za dodjelu na korištenje državne imovine čime se zapravo raspolaže državnom imovinom na jedan ad hok način, možda neprincipijela, bez zakonom utvrđenih kriterija, principa pa i eventualno sankcija za nepoštivanje istih. Smatram da je krajnje vrijeme i da je neophodno da i ovu oblast imamo uređenu zakonom, pa evo stoga je i moje pitanje prema ministru – dokle su došli i da li nešto misle po tome uraditi? Hvala.
Hvala. Ministar Bevanda.
Još jednom pozdrav svima. Mada baš adresa nije Ministarstvo financija za ovo, ja ću odgovoriti na obadva pitanja ispred Vijeća ministara. Znači, prvo je pitanje Zakon o korištenju i upravljanju državnom imovinom, čini mi se da je gospodin Bećirović na drugu adresu ovo pitanje bio uputio, ali nema veza, valjda će ovo biti zadovoljavajući odgovor. Znači, Vijeće ministara je formiralo Povjerenstvo za upravljanje za državnu imovinu i Povjerenstvo za državnu imovinu od osnivanja do danas pripremilo je više prijedloga zakona, ali ni za jedan od njih nije bilo suglasnosti za njegovu prohodnost. Zadnji prijedlog zakona u prošlom sazivu Vijeća ministara pripremila je radna skupina imenovana od Vijeća ministara u kojoj su bili ministri: gospodin Čolak, gospodin Nović i gospodin Damir Hadžić. Odmah nakon dostavljanja, znači uradili su prijedlog zakona, dostavili su ga Vijeću ministara na razmatranje, usaglašeno, i na zahtjev gospodina Hadžića ovaj zakon je povučen iz procedure, jer nije bilo dalje političke volje s te strane. Točno je i to da, sukladno Zakonu o ministarstvima i drugim organima uprave, Ministarstvo financija i trezora ima nadležnost za upravljanje imovinom u vlasništvu institucija Bosne i Hercegovine, ali isto tako bez donesenog zakonskog okvira ovu nadležnost jednostavno nije moguće provesti. 14 Vijeće ministara je u ovom sastavu, na svojoj 52. sjednici, održanoj 13.04.2016. razmatralo Informaciju Povjerenstva za državnu imovinu koja je sadržavala sve u vezi sa ovom problematikom. Tada smo donijeli zaključak kojim smo zadužili Ministarstvo pravde da predloži izmjene Odluke kojom će se zamijeniti članovi Povjerenstva s obzirom da većina ... članova više ne radi u institucijama koje su ih delegirale. Ovo očekujem na jednoj od narednih sjednica. Također donijeli smo zaključak kojim tražimo od novog Povjerenstva da nastavi aktivnosti na donošenju Zakona o državnoj imovini. Što se tiče drugog Zakona o restituciji, zadnji put izrada ovog Zakona bila je aktuelna isto tako u prošlom mandatu. Tad je na prijedlog Ministarstva pravde formirana Radna skupina koja je dobila zadatak da u roku od 60 dana pripremi i Vijeću ministara dostavi na razmatranje Nacrt zakona o ... i restituciji. Isto tako Vijeće ministara je utvrdilo Prijedlog zakona, on je proslijeđen bio Parlamentarnoj skupštini, ali Prijedlog nije dobio potrebnu većinu u Parlamentu. Nakon toga je bilo nekoliko pokušaja glede izrade ovog Zakona ali nije bilo suglasnosti oko predloženog teksta. Prevažna je ovo problematika, posebice ako se uzme u obzir da smo ratificirali sporazume sa Svetom stolicom i Srpskom pravoslavnom crkvom koji su nas obavezali da ćemo donijeti Zakon o restituciji i vjerskim zajednicama vratiti ili nadoknaditi imovinu koja im je oduzeta. Siguran sam da će Vijeće ministara, odnosno resorna nadležna ministarstva ponuditi na razmatranje kvalitetna zakonska rješenja. Normalno da je za usvajanje istih potrebna politička volja, kako u Vijeću ministara, tako i u Parlamentu. Evo, hvala.
Hvala. Komentar, poslanik Rančić.
Hvala lijepo ministru za odgovor. Naravno da za ova dva zakona ima dobre ili značajne nadležnosti i Ministarstvo pravde. I dodatno se više zahvaljujem što se ministar potrudio da sveobuhvatne odgovore da i za jedno i za drugo, i za jedan i za drugi zakon. Naime, jednostavno dosta stvari u Bosni i Hercegovini ne ide, ili sporije ide, ili teško ide, tako i ova oblast državne imovine i restitucije, i jednostavno mislim da vrijedi ponovo pokušati ići u proces izrade zakona i njihove ponude Parlamentu. Ovo je neophodno za Bosnu i Hercegovinu i jednog dana će ti zakoni morati biti donijeti. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći je poslanik Momčilo Novaković, ali on nije prisutan. Zato dajem riječ Senadu Šepiću.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. 15 Dakle, moje pitanje je predsjedavajućem Zvizdiću. Ja sam više puta postavljao ovakvo ili slično pitanje, evo nema ga ni danas, ali s obzirom da je ovaj jedan dio ovoga pitanja vezan za aktuelno ovo stanje i pregovore sa MMF-om možda može i zamjenik predsjedavajućeg, ministar finansija, odgovoriti. Dakle – Šta Vijeće ministara BiH konkretno radi na izradi progama sprečavanja negativnog trenda odlaska iz Bosne i Hercegovine i zapošljavanja mladih, koje su konkretne mjere i koliko tačno sredstava je planirano za ovu oblast kroz prijedloge koje je bosanskohercegovačka strana predložila u pregovorima sa MMF-om u procesu traženja novog kredita kod ove institucije? Gospodine predsjedavajući, dakle kao što sam rekao maloprije, ja sam više puta do sada inicirao ovu raspravu i ja stvarno mislim da se mi kao Parlament i kao država moramo baviti ovim pitanjima. I zato je za mene moram reći razočaravajuće da ste i Vi odbili da sazovemo onu sjednicu, inicirao sam da sazovemo posebnu sjednicu na kojoj bismo ovo pitanje imali na dnevnom redu, da nam predsjedavajući Vijeća ministara i Vijeće ministara dostavi jednu cjelokupnu informaciju o tome i da mi stvarno se bavimo onim što jesu stvarni interesi, jeste stvarni problem ljudi u ovoj zemlji. Zato ću ponovo inicirati, dakle da sazovemo, ako ne može zajednička sjednica onda može barem sjednica ovoga Doma u kojem sam evo i ja poslanik. 2014. godine, evo ponovo ću ponoviti, 68 hiljada ljudi je otišlo iz Bosne i Hercegovine, 2015. 80 hiljada, imamo trend da se povećava, svake godine se poveća broj ljudi koji odlaze iz Bosne i Hercegovine. I zato ja smatram, ovo ispada kao da je, dakle vlastima, kao da je institucijama u Bosni i Hercegovini interes da ti ljudi odlaze iz Bosne i Hercegovine. Ako guramo glavu u pijesak, nećemo da diskutujemo o ovome, stavljamo to u stranu, pa vazda izmišljamo neke druge prioritete, onda stvarno ispada kao da je interes da ljudi odlaze iz ove zemlje. Zato ja želim čuti, evo danas, dakle kad nemamo priliku saznati šta je sadržaj ovih, ovoga teksta kojeg imamo u pregovorima sa MMF-om o novom zaduženju – koliko je sredstava i šta tačno u tom novom zaduženju planirano za zapošljavanje, posebno mladih? Jer bi jedino, po meni, dakle tako imalo smisla da uzimamo kredit. Ako ćemo taj kredit ulagati da zaustavimo ovaj odlazak ljudi, da stvaramo nova radna mjesta i da pravimo perspektivu u Bosni i Hercegovini onda se trebamo zaduživati. Dakle, sve drugo je, po meni, potpuno pogrešno. I zato evo očekujem danas da dobijem i odgovor i obrazloženje i da imamo ovu tačku dnevnog reda i ovu raspravu koju sam maloprije spomenuo i ovdje na sjednici Predstavničkog doma. Hvala lijepo.
Hvala. Pošto ste spomenuli i nas da Vam kažem, sve što je u skladu sa Poslovnikom i procedurom, pa i ta tačka, pa i posebna sjednica će biti organizovana u skladu stim. Da li je neko ovlašten, pošto je pitanje upućeno predsjedavajućem koji nije prisutan? Nije niko ovlašten. Prema tome, ukoliko se pojavi predsjedavajući do kraja tačke zamolit ćemo ga da da odgovor, ako ne hoćemo li predložiti u pisanoj formi?
/nije uključen mikrofon/
Ne. Dobro. Sljedeći je Mirsad Đonlagić. 16
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Ja sam svoje poslaničko pitanje poslao gospodinu ministru civilnih poslova, gospodinu Adilu Osmanoviću, a radi se o problemu u primjeni diplomiranih i master studija u procesu implementacije Bolonjskog procesa. Obzirom da sam ja vrlo često bio u prilici da govorim o problemima u visokom obrazovanju, evo ja još jednom želim da apelujem na sve nas da pažljivo saslušamo ovo, a ako možemo, i dobro bi bilo, da po tom pitanju i interveniramo. Dakle, nedavni događaji sa ekvalencijom, odnosno izjednačavanjem diplomiranih i master zvanja uvjerili su nas još jednom u haotično stanje u visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini. Ovdje želim da napomenem kako još uvijek na pojedinim univerzitetima kao postdiplomski studij tretiraju tretiraju jednogodišnji master studij, a prema Bolonjskim principima postiplomski sudij je u suštini doktorski studij, jer prva diploma je diploma mastera koja se izdaje a nakon okončanja prvog ciklusa, a to je taj trogodišnji ciklus, se izdaje certifikat o završenom ciklusu a ne diploma, a kod nas se još uvijek izdaju diplome. Naravno, ovo naglašavam jer su u Bosni i Hercegovini diploma izdaje poslije prvog ciklusa, kao što sam rekao. Ovo izjednačavanje studija u neravnopravan položaj dovodi one koji su bili primorani da studiraju jednogodišnji master studij definiran kao postiplomski studij, što je narav no pogrešno, i zato su morali platiti najmanje 7.000 maraka, a u nekim slučajevima i znatno više, što je još jedna dodatna dimenzija koja baca zaista jedno vrlo sumljivo svjetlo na ovaj problem. Ovi navedeni problemi su samo dio problema, kako sam rekao, koji vlada u visokom obrazovanju. Mene interesira – Da li Ministarstvo civilnih poslova ima namjeru da intervenira po ovom pitanju i šta ima namjeru učiniti? Napominjem da je ovaj Parlament usvojio Okvirni zakon o visokom obrazovanju, usvojen je i Nacionalni okvir kvalifikacija, i pri svemu treba voditi računa o ... standardima prilikom donošenja jednog konkrjetnog rješenja koje zaista neće biti jednostavno zato što su, u proteklih 15-ak godina, se ovi problemi toliko usložili da je možda teško naći jedno objektivno rješenje. I šta se ovdje mora voditi računa? Mora se voditi računa da se ... donošenja odluke oni koji su bili natjerani da plate postiplomski studij ili jednogodišnji master studij ne budu dovedeni u neravnopravan položaj. Ovo možda je jedno od rješenja da se ta ekvalencija odnosi samo na nastavak studija na doktorskom studiju. Ali u svakom slučaju naše obrazovanje postaje sve više problem nego ono zbog čega je i ustanovljeno kao sistem visokog obrazovanja, a to je da obezbijedi razvoj i funkcioniranje Bosne i Hercegovine i mladih ljudi u budućnosti. Hvala.
Hvala. Ministar nije tu, ali je zamjenik ministra, gospodin Milićević tu. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Pa evo, da čujemo odgovor.
Uvaženi predsjedavajući, gospodo poslanici. 17 Uvaženi gospodine Đonlagiću dozvolite mi da, u ime Ministarstva civilnih poslova, evo i kao zamjenik ministra u svoje lično ime, pokušam da Vam dam nekakvu predstavu trenutnog aktuelnog Okvirnog zakona koji postoji na nivou Bosne i Hercegovine i s aspekta koordinirajuće i ograničavajuće uloge Ministarstva civilnih poslova pokušam dati odgovor na ovo kompleksno pitanje, ali i s jedne strane jedan kompleksan problem koji je problem cijele Bosne i Hercegovine i nadležnih i entitetskih i kantonalnih ministarstava. Dakle, kao što Vam je poznato Okvirnim zakonom o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini visoko obrazovanje se organizuje u tri ciklusa – dodiplomski studij, diplomski studij i treći postdiplomski studij. U zavisnosti od dužine trajanja ovog prvog ciklusa, da li traje tri ili četiri godine, sa ostvarenih 180, odnosno 240 ECTS bodova, drugi ciklus, ovom o kojem Vi govorite problemu, traje jednu ili dvije godine, zavisno da li ovaj prvi traje tri ili četiri godine. Tako da u zbiru prvi i drugi ciklus moraju da nose ukupno 300 ECTS bodova prema Bolonjskom procesu. Obaveza nadležnih obrazovnih institucija vlasti je da u vlastite, da vlastite zakone usklade sa važećim Okvirnim zakonom, a visokoškolskih ustanova da studije organizuju prema odredbama tog Okvirnog zakona u Bosni i Hercegovini. Prema informacijama kojima mi u Ministarstvu civilnih poslova raspolažemo zakoni nadležnih obrazovnih vlasti definišu organizovanje visokog obrazovanja takođe u ta tri ciklusa i primjene Evropskog sistema prenosa bodova ECTS na način kako to predviđa Okvirni zakon. Shodno navedenom pohađanje master studija kao postdiplomskog studija, a opet kao uslov za upis na doktorski studij, kako se navodi u Vašem pitanju, suprotno je organizaciji visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Okvirni zakon definisao je takođe još jednu stvar, da lica koja su stekla određena naučna i stručna zvanja prije prelaska na ovaj Bolonjski proces, ... sa važećim propisima, mogu tražiti od visokoškolske ustanove na kojoj su stekli ta zvanja da im u postupku i pod uslovima predviđenim Statutom visokoškolske ustanove izdaju dokumente – potvrdu ili diplomu o ekvivalenciji prije stečenog akademskog zvanja sa novim akademskim nazivom. Još od 2008. godine postupak ekvivalencije predbolonjskih sa bolonjskim zvanjima nastojao se utvrditi kroz odredbe, i ovo je veoma bitno, Pravilnika o korištenju akademskih titula, te sticanje naučnih i stručnih zvanja čije donošenje je definisano Okvirnim zakonom koji važi u Bosni i Hercegovini. Ministarstvo civilnih poslova i u prošlom sazivu, a i u ovom sazivu, dakle koristi sve svoje moguće, kažem, ograničavajuće kapacitete da uskladi različita mišljenja nadležnih entitetskih organa kako bi donijeli ovakav jedan pravilnik. Imajući u vidu organizaciju obrazovanja i ustavne nadležnosti u Bosni i Hercegovini Ministarstvo civilnih poslova i dalje ostaje pri ovom stavu da je neophodno donijeti ovaj pravilnik kao i sam postupak ekvivalencije treba predstavljati jedinstveno opredjeljenje svih nadležnih obrazovnih vlasti i akademskih zajednica u Bosni i Hercegovini, što će se nastojati postići u narednom periodu. Napominjem da u prethodnom periodu nije moguće bilo postići konsenzus nadležnih obrazovnih vlasti i akademske zajednice, te pravilnik zbot toga još nije donešen. Zadnjih mjesec i po dana i ministar i ja kao zamjenik ministra smo uložili maksimalne napore da, zajedno sa entitetskim ministrima, pokušamo napraviti iskorak u ovom pravcu. Hvala.
Hvala. Gospodine Đonlagiću imate pravo na komentar. 18
Naravno ovaj odgovor potvrđuje da je situacija zaista, po meni, dramatična. Nedopustiva je diskriminacija koja je evidentna u ovim slučajevima izjednačavanja diploma. Jedni su prisiljeni da idu na master, platili su 7 ili 9.000 maraka, drugi su tražili ekvivalenciju i to su dobili bez dinara. Dakle, to je nedopustivo. Sistem se mora osmisliti, tako što se bude više odugovlačilo problem će biti sve složeniji. Ja znam da to nije najvažniji problem u Bosni i Hercegovini, ali ovo je pitanje koje će nas itekako, od koga će nas itekako boliti glava u budućnosti. Nedopustivo je da ovako, bez obzira o kom se nivou odgovornosti i nadležnosti radi, kada je visoko obrazovanje u pitanju, ovakvi stavovi su potpuno nedopustivi i ja mislim da, bez obzira na nadležnosti koje nema Ministarstvo civilnih poslova, da mora da bude agresivnije prema svim nivoima obrazovanja, da se moraju poštovati temeljni principi bolonjskog procesa, i na kraju krajeva da se vodi računa o fer rezultatima i fer odnosima kad je u pitanju primjena ovih ekvivalencija. Ovo je nedopustivo. Evo, hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Dozvolite mi da Vijeću ministara postavim jedno pitanje na jednu tako važnu temu oko koje su se lomila koplja ovdje u Parlamentu u prošlom sazivu, a danas skoro zaboravljeno pitanje, tiče se sistema državne pomoći. I moje pitanje je upućeno Vijeću ministara i glasi – Šta je do sada poduzeto po pitanju implementacije Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini, postoje li problemi u implementaciji navedenog Zakona, te ukoliko ih ima koji su, i kakav je plan dalje implementacije Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini? Radi se, dakle o vrlo bitnom, vrlo važnom zakonu koji se upliće u sfere ekonomskog ..., ekonomskog liberalizma, koje treba da postavi tržišnu ekonomiju u Bosni i Hercegovini na ove evropske temelje, evropske standarde. Ako danas niko iz Vijeća ministara, a imate, ministar Šarović, u svakom slučaju, evo neka bude kratak odgovor, ali mi dostavite onda jedan pisani odgovor, jednu informaciju. Hvala vam.
Hvala. M inistar Šarović, izvolite.
Hvala. Ovo pitanje stiglo je jutros tako da možda u odgovoru neće biti svi detalji, daćemo ga u pismenoj formi. Možda najkraće da kažem da se Zakon o sistemu državne pomoći implementira i provodi. Ako bih trebao da budem precizan da kažem da se implementira sporo, sporije, ali se ipak implementira. Formiran je Savjet za državnu pomoć i Sekretarijat savjeta sa osobljem, 19 odnosno državnim službenicima ima svoj program i plan na godišnjem nivou, a i doneseni su ključni podzakonski akti koji prate implementaciju Zakona u ove protekle dvije godine. Do sada su donesena i 24 konkretna rješenja po zahtjevima davaoca državne pomoći, znači oni koji su se obratili Savjetu za državnu pomoć. Zbog ove implementacije i početka funkcionisanja ove institucije Bosna i Hercegovina je skinuta sa ove tzv. Liste otvorenih pitanja u oktobru mjesecu 2015. godine, kao što sam to u jednom od ranijih odgovora na pitanje i rekao. Postoje problemi u, ... osnovni problem vezan je za finansiranje Savjeta i Sekretarijata za državnu pomoć. Kao što vam je poznato po zakonu Sekretarijat i Savjet se finansiraju sa po 1/3 iz Budžeta Bosne i Hercegovine i budžeta dva entiteta. Republika Srpska ne uplaćuje puni iznos u budžet ove institucije, tako da je za 2016. godinu za ovu svrhu planirano 40.000 KM, a obaveza je 140.000. I to je problem sa kojim se surećemo u ovom proteklom periodu. Budući planovi se odnose na punu popunu kadrovsku, obuke, i dalje prilagođavanje Zakona evropskim regulativama, znači prilagođavanje s Akijem, te donošenje preostale regulative, odluke i podzakonski akti. Znači, čeka nas, predstoji nam izmjena i dopuna ovog Zakona kako bi ga uskladili sa evropskim standardima i to je ... vjerovatno u skoro vrijeme.
Hvala. Gospodin Džaferović je tražio i u pisanom obliku odgovor. Poslanica Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, uvažene zastupnice, zastupnici, predstavnici Vijeća ministara i medija. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu sigurnosti – Kada će Ministarstvo sigurnosti BiH izraditi multidisciplinarnu i sveobuhvatnu strategiju u pogledu trgovine ljudima koja se uglavnom treba i mora zasnivati na unapređenju saradnje između policije i tužilaštava, razmjeni podataka i istragama kako bi država osigurala pristup prema žrtvama trgovine ljudima? Iz Izvještaja o napretku za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu znamo da Evropska komisija zahtijeva od države Bosne i Hercegovine da mora uraditi predmetnu strategiju. Ja znam da je urađen Akcioni plan suprotstavljanja trgovine ljudima u Bosni i Hercegovini za period od 2016. do 2019. godine koji je Vijeće ministara BiH usvojilo 30.12.2015. godine a na prijedlog Ministarstva sigurnosti, a koji je usmjren na unapređenje sistema podrške za borbu protiv trgovine ljudima u Bosni i Hercegovini, neefikasno krivično gonjenje trgovine ljudima i povezane zločine, na preveniranje trgovine ljudima smanjenjem rizika i efikasnu zaštitu i pomoć žrtvama trgovine ljudima, te na jačanje partnerstva i saradnje između aktera uključenih u suprotstavljanje trgovine ljudima. Vodeći računa da je to bilo 30.12.205. godine pitam Ministarstvo sigurnosti – Šta su uradili po pitanju izrade predmetne strategije koja je naša zaostala obaveza, a zahtjev Evropske komisije, dakle iz Izvještaja o napretku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu? Napominjem da je vrlo važno reći da trgovina ljudima predstavlja pošast savremenog doba, da je u vrijeme najvećih migrantskih kriza ikada zapamćenih u historiji svijeta ovaj predmet vrlo važno urediti zakonski i pitam Ministarstvo sigurnosti – Šta su uradili na tom polju u proteklih šest mjeseci. Hvala. 20
Hvala Vama. Ovdje je zamjenik ministra sigurnosti, gospodin Krešić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici. Kada je u pitanju strategija za borbu protiv trgovine ljudima mi smo, znači, uradili Strategiju za borbu protiv organiziranog kriminala, svih oblika organiziranog kriminala i akcijske planove za pojedine vrste organiziranog kriminala, uključujući i trgovinu ljudima, jasno i precizno definirali što je to što određene institucije, u kom pravcu treba da poduzimaju. Znači Strategija za borbu protiv organiziranog kriminala je na snazi i razumijemo što je i ozbiljnost, znači kaznenog djela organiziranog kriminala trgovine ljudima i u tom pravcu, znači, kroz Akcijski plan sve agencije imaju definirane svoje nadležnosti. Po isteku ove Strategije za borbu protiv organiziranog kriminala, znači, opredijelit ćemo se da li ćemo za svaki od oblika organiziranog kriminala raditi posebnu strategiju. Mislim da ne, s obzirom da organizirani kriminal na ovoj razini promatramo kao cjelinu, pa s ovim različitim pojavnim oblicima, od gospodarskog, trgovine ljudima, ilegalne trgovine i sve ono što obuhvataju ovaj segment ortganiziranog kriminala. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanica Kapetanović, komentar.
Cijeneći dosadašnje napore Ministarstva sigurnosti ja opet napominjem da Evropska komisija opominje Bosnu i Hercegovinu da je prestala da važi Strategija 2013.-2015. godina. I Evropska komisija vrlo često na svim međunarodnim sesijama ... parlamentarce i zastupnike Parlamentarne skupštine BiH napominje da trgovina ljudima predstavlja najsuroviji oblik modernog ropstva i da su žrtve trgovine ljudima izložene dugotrajnoj eksploataciji, nasilju, nehumanom i degradirajućem ponašanju, što smo mogli naročito vidjeti u slučajevima migrantske krize. Ja ipak očekujem da mi odgovorimo zahtjevu Evropske komisije, iz prostor razloga jer je to jedan od uvjeta za Bosnu i Hercegovinu. A opet visoko cijeneći sve dosadašnje napore koje vi jeste uložili do sada, i za koje ste izvan granica Bosne i Hercegovine pohvaljeni u dosadašnjem radu, ali molim da se i ta strategija uradi da bismo mi mogli u kontekstu toga bar svjetlog obraza, u kontekstu zaštite ljudskih prava izaći pred naše evropske sagovornike. Hvala.
Hvala. Ovim smo završili postavljanje usmenih poslaničkih pitanja. Na ona na koja nismo dobili odgovor tražit ćemo pismeno izjašnjavanje. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda želim da napomenem, sa dnevnog reda koji ste dobili skinute su: 21 Tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Željko Komšić, zakon broj: 01-02-1-1305/16, od 04.05.2016. godine jer je predlagač povukao Prijedlog zakona iz parlamentarne procedure. Tačka 17. Izvještaj o stanju radijacione i nuklerane bezbjednosti za 2015. godinu – podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH, broj: 01,02-50-19-1500/16, od 19.05.2016. godine zbog nemogućnosti prisustvovanja podnosioca Izvještaja sjednici Doma. Tačka 18. Informacija o stanju bezbjednosti u BiH za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH, broj: 01,02-04-1339/16, od 06.05.2016. godine na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. U dnevni red dodate su: Tačka 16. Prijedlog odluke o razrješenju sekretara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zbog promjene parlamentarne većine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-1/16, od 14.06.2016. godine. Tačka 17. Prijedlog odluke o imenovanju sekratara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-2/16, od 14.06.2016. godine. Dopunjene su: Tačka 7. koja sada glasi: Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine. Te dopunjene Tačka 8. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-882/16, od 17.03.2016. godine. Tačka 9. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. godine. Tačka 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016. godine. sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Povreda Poslovnika, poslanik Denis Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, Predstavnički dom ima 42 poslanika, trenutno u sali je oko 25 poslanika, još 4 poslanika ako napuste salu ostaćemo danas bez kvoruma. S druge strane obaviješteni smo da čitav jedan klub, drugi klub po veličini u ovom Parlamentu jednostavno neće da dođe na sjednicu. Mislim da je dužnost ovdje u Parlamentu da mi ukažemo da je u pitanju kršenje Poslovnika. Riječ je, uvaženi predsjedavajući, o kršenju člana 7. Poslovnika, člana 10. i člana 12. Poslovnika. Član 7. između ostalog kaže da poslanik ima dužnosti utvrđene Ustavom, 22 zakonom, kodeksom i Poslovnikom. Član 7. kaže da poslanik ima dužnost prisustvovati sjednici, član 10. kaže da poslanik ostvaruje svoje dužnosti ovdje u Parlamentu, član 12. kaže da poslanik ima pravo na radno-pravni status, a posebno oni koji su profesionalno zaposleni ovdje da moraju doći na svoje radno mjesto. Ljudi jednostavno ne dolaze. U takvoj situaciji, a ponavljam riječ je o kršenju odredbi Poslovnika, ja Vas kao predsjedavajućeg pozivam da Vi javno konstatirate da je ovo kršenje Poslovnika i da kao predsjedavajući kolegij preduzmete korake da što prije doradimo neke unutrašnje akte, pa da kada poslanici ne dođu na svoje radno mjesto, ako su dvije sjednice u mjesecu kao u ovom slučaju, ne dođu na jednu, dakle pola sjednica, da 50% prima manju platu i manja primanja u Parlamentu. U protivnom dovodimo u pitanje dignitet i Parlamenta i ovih poslanika koji dolaze na sjednicu.
Znači, Komisija za ljudska prava treba da vodi računa o kodeksu ponašanja i mi ćemo ovu stvar koju ste Vi rekli delegirati Komisiji za ljudska prava, da se izjasni oko eventualnih prijedloga kako i da li uopšte mijenjati Poslovnik ili neki drugi akt koji bi definisao takve situacije. Po sadašnjem stanju stvari ne postoji nikakva mogućnost bilo kakvih sankcija. Prema tome, nije upitan rad ove sjednice jer postoje uslovi, postoji kvorum. Denis Bećirović, povreda Poslovnika ponovo.
Ja još jednom želim vrlo jasno kazati da je naš Poslovnik jasan i da mi već sad imamo sve preduslove i vi u Kolegiju da se očitujete naspram ove situacije u kojoj trenutno jesmo. Mislim da nije baš do kraja mudro ovo pitanje delegirati ka Komisiji za ljudska prava, jer Komisija za ljudska prava treba da brine o ljudskim pravima svih građana ove zemlje a ne samo poslanika. Zamislite, gospodine predsjedavajući, da danas neki rudar u Bosni i Hercegovini kaže – neću da idem u rudnik, ne sviđa mi se dnevni raspored, ili da neki ljekar kaže – ne sviđa mi se raspored, ili neki poljoprivrednik da neće da ide na njivu zbog vremenske prognoze. Mislim to je nemoguće. Ovo je pitanje zaštite digniteta ovog Parlamenta. I ja Vas ponovo pozivam da reagujete u skladu sa Poslovnikom.
Hvala Vam. Mi radimo u skladu sa Poslovnikom. Povreda Poslovnika, poslanik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Dobar vam dan. Gospodine predsjedavajući pozdravljam Vas i Vaše kolege i nas sve nazočne ovdje u ovome Domu. Ja sam samo htio da ako, čini mi se da sam dobro čuo, da niste za točke 8. i 9. pročitali sa mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, za 10. ste rekli, samo da dopunite to.
Ovdje je možda kada je čitano zaboravili ste, stavljeno je u paket tačke 8., 9. i 10. i onda je na kraju rečeno sa mišljenjem. Evo, znači sve tri tačke su sa mišljenjem komisije. Sljedeći je Sadik Ahmetović, diskusija. 23
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja sam htio predložiti novu tačku dnevnog reda, ali znam u principu da ove teme koje bih predložio ne bi dobile podršku bar jednog dijela ovog Parlamenta i to ne bi moglo imati nekakav konačni rezultat da se o njemu raspravlja i da se donesu kvalitetni zaključci, a tiče se djece, bošnjačke djece u Republici Srpskoj koji ovih dana ne pohađaju kraj školske godine i čija je, čiji upis u srednje škole, odnosno fakultete dolazi u pitanje zbog diskriminacije koja se dešava kontinuirano u Republici Srpskoj. Stoga mislim da je ovo aktuelnije pitanje od bilo kojeg pitanja koje danas imamo ovdje u dnevnom redu i imeni dođe da izađem iz ovog Parlamenta i da ga danas napustim i da jedino na takav način iskažem svoj protest što ni mi ništa ne radimo da pokušamo riješiti ovo pitanje u našoj zemlji. Dakle, nemam prijedloga jer znam da će otvoriti neka pitanja ovdje i da neće dobiti podršku, ali isto tako mislim da i Kolegij ovog Parlamenta a i Vijeće ministara mora i treba riješiti ovo pitanje. Ako ne rješava ova pitanja, ova sva druga pitanja koja danas imamo ovdje nemaju smisla, ni jedno ovo pitanje nema smisla, zaista nema smisla. Dakle, mi smo ovdje raspravljali o akciji gdje je pohapšeno, dakle još jednoj diskriminaciji gdje su Bošnjaci u Republici Srpskoj napravljeni teroristima pa ih je pohapšeno za jedan dan ne znam koliko, i prije 15 dana Specijalno tužiteljstvo u Banja Luci kaže nema osnova za pokretanje istrage. I nakon toga nemate rasprave. Sada imamo djecu. Šta ćemo imati sutra? Dakle, svi ćute u ovoj zemlji, dakle ćutimo mi, ćute oni koji nas nadgledaju, ja obično kažem ovi u desnoj strani ovi iz međunarodne zajednice, i oni više ne smiju Milorada Dodika i njegovu Vladu da pitaju ništa, boje ga se, a mi nećemo, ili nemamo rješenja. Hvala lijepo.
Nema više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Ja konstatujem da 31. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1567/16, od 27.05.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe dvojne namjene – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i robe posebne namjene – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-752/16, od 04.03.2016. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016. godine (drugo čitanje); 7. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine; 24 8. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01- 02-1-882/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 9. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanici Amir Fazlić i Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-1417/16, od 13.05.2016. godine (prvo čitanje); 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine (zakon u drugom čitanju); 13. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine); 14. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine; 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj 27.04.2016. godine, koja glasi: „Predstavnički dom PSBiH poziva nadležne organe Grada Mostara da u najkraćem roku ukinu neprimjerene nazive ulica u Mostaru koje nose imena zvaničnika fašističke NDH Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića“, akt broj: 01-50-1-1254/16; 16. Prijedlog odluke o razrješenju sekretara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zbog promjene parlamentarne većine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-1/16, od 14.06.2016. godine; 17. Prijedlog odluke o imenovanju sekratara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-2/16, od 14.06.2016. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2-1420/16, od 16.05.2016. godine (odgođeno izjašnjavanje na 30. sjednici, održanoj 24.05.2016. godine). Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu. Ima li primjedbi? Nema primjedbi. 25 Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Ja se zahvaljujem uvaženom ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa što mi je dostavljen odgovor u pisanom obliku, međutim taj odgovor je blagovremeno meni stigao već na onoj 14. sjednici Zastupničkog doma. Ono gdje su se, da li Tajništvo kolegija, da li službe Parlamentarne skupštine, da li Vijeće ministara, pogubili, meni nikako nije jasno da ne mogu da gospodina ministra pravde koji je danas prisutan podsjete na poslovničke odredbe. Dakle 16.03., prije tri mjeseca, ja sam uvaženom ministru pravde Bosne i Hercegovine uputila pitanje u pisanom obliku. Do dana današnjeg nisam dobila nikakav odgovor. Pozivala sam se, sukladno sjednicama koje su prethodile, na odredbe Poslovnika da mi se dostavi, da Kolegij urgira, što ste vi iz nekih dokumenata vidim i učinili. Međutim, ja se pozivam danas na članak 171. Poslovnika u kojem stoji da odgovor u pisanom obliku mora se dati u roku od 30 dana. Dakle, tri mjeseca su prošla, ja nisam dobila odgovor. Stavak (3) kaže – ako Vijeće ministara BiH, odnosno njegov član, a to je uvaženi ministar pravde koji nas je danas počastio svojim prisustvom, ako ne može da da odgovor u predviđenom roku, dužan je posredstvom predsjedatelja Doma izvjestiti zastupnicu o razlozima zbog kojih to nije u stanju učiniti. Budući da je gospodin ministar danas prisutan ja ga pozivam da mi da odgovor zašto tri mjeseca ne odgovara na moje pitanje koje sam ja uputila 16.03.2016. godine. Hvala.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 26 Dakle, ja jesam dobio odgovor od RTV Republike Srpske, međutim pitanje koje sam postavio odnosi se na provedbu Zakona o uređivanju i emitiranju programa na službenim jezicima koji se koriste u Bosni i Hercegovini nisam dobio od Federalne televizije kojoj sam takođe postavio i BHRT-a. Ja se naravno zahvaljujem gospodi iz RTV Republike Srpske, nisam ja odgovorom zadovoljan, ali neću ga sada komentirati, čekam i ova dva pa ću onda, dakle u cjelini. Evo, vidjet ću što su mi odgovorili. A s druge strane koristim prigodu da pozdravim Tužiteljstvo BiH i da ih podsjetim da još uvijek postojim. Hvala lijepo.
Hvala. Nema više prijavljenih poslanika za komentare na dobijene odgovore. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1567/16, od 27.05.2016. godine Zakonodavno-pravni sektor je 01.06.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Pošto se radi o zakonu predloženom po hitnom postupku, da vas napomenem da po ranijoj odluci prvo diskutujemo i glasamo o hitnosti procedure. Otvaram raspravu o proceduri. Nema prijavljenih. Dajem na glasanje hitni postupak za predloženi zakon. Za 26, protiv nema, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina i konstatujem da je usvojen zahtjev za hitni postupak. Prelazimo na raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na četvrtu tačkuk dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe dvojne namjene – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine (drugo čitanje)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam, čini mi se, prošli put kad je bilo prvo čitanje ova dva zakona govorio o tome da u hrvatskom izričaju ne može biti u naslovu „kontroli“ nego „nadzoru“. Međutim dobio sam tada pojašnjenje da je to tako izašlo i od predlagača. Ja pozivam da lektori još jednom to provjere, dakle to može u hrvatskom izričaju biti samo „nadzor“, jer je tako na ekranu ovdje. Hvala lijepo.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na nastavku 28. sjednice Doma, održanom 11.05.2016. godine. Na zahtjev Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona skinut je sa dnevnog reda prošle sjednice Doma. Ustavnopravna komisija dostavila je 14.06.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona. Poslanik Nikola Lovrinović je 14.06.2016. dostavio u proceduru prijedlog amandmana koji će braniti u plenarnoj fazi, u skladu sa članom 124. stav (2). Otvaram raspravu. Poslanik Nikola Lovrinović. Izvolite. 28
Zahvaljujem. Dakle, sami ste rekli da ću braniti, je li, amandman koji sam punudio i Ustavnopravnom povjerenstvu, nije prihvaćen, s tim što je sad pred zastupnicima, kolegama zastupnicima malo izmijenjen od onog što je bio na Ustavnopravnom povjerenstvu, dakle izbacio sam navođenje službenih novina u prvom prijedlogu amandmana koji je bio na Ustavnopravnoj, sad je to bez toga, pa evo ja se nadma da ćete podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić, diskusija.
Pa ja sam svoj stav o prijedlogu koji je sačinila kolegica Gasal rekao još i pirlikom prvog čitanja, naravno ja stojim i dalje na tom stanovištu. A evo samo da vam kažem koliki, kakvi problemi, mnogo sam govorio o problemima kad sport u pitanju, ali evo da vam kažem jedan od apsurda koji se, koji je evidentan, koji to može svako saznati koga to zainteresira. Radi se o dvije sjajne igračice, koje su igrale za reprezentaciju bivše države, koje imaju, kako bih rekao, kategoriju zaslužnih majstora sporta ili već kako se to zove, jedna živi u Banja Luci, jedna živi u Tuzli. Osvojili su i jedna i druga srebrnu olimpijsku medalju, srebrnu medalju sa svjetskog prvenstva, srebrnu medalju sa evropskog prvenstva, s tim što je ova igračica koja živi u Tuzli osvojila još pvu zlatnu medalju za Bosnu i Hercegovinu na Mediteranskim igrama u Monpeljeu. Da stvar bude vrlo čudan, ova igračica, ova sportistkinja iz Tuzle ima penziju, evo da kažem, ne kažem kolika je, ona je jedan, a ova u Banja Luci ima tri, jel je ona se oredijelila da prima od entiteta Republika Srpska tu penziju, a ova se opedijelila da prima to od Bosne i Hercegovine. Naravno, ne želim da napominjem da je to potpuno neredovno, to se godinama ništa ne isplaćuje. Sada po novom Prijedlogu pravilnika treba da se tretira to u Srbiji, recimo, za što će se vezati Pravilnik u Republici Srpskoj 45 godina, a u Bosni i Hercegovini se predlaže 65 godina. Dakle, to je nešto što ukazuje na potpuno, kako bi rekao jedno, nejasne stvari, nejasne principe, nejasne pristupe i nije dobro to za sportiste koji eto tako daju od sebe maksimum u godinama kad drugi mogu da se posvete nekim drugim poslovima i zanimanjima. Ukoliko kolege, ja pozivam sve, ukoliko misle da je i dobar i ovakav Prijedlog ovoga zakona, a ja mislim da nije dobar, jel u suštini ništa ne mijenja, ja pozivam vas sve da radite ili u klubovima ili u državnim savezima pa da vidite kakvi su problemi i da svi zajedno pokušamo da napravimo jedan kvalitetniji zakon koji će ozbiljnije tretirati ono, one, kako bih rekao, sportske rezultate i sportiste koji odvajaju svoj dio, dobar dio života da bi se bavili sportom i na kraju krajeva afimrisali ovu zemlju. To je jedan apsurd, evo koji ja mislim da takvih još ima činjenica koje bih mogao da iznesem bezbroj, ali ja apeliram na sve nas da se malo ozbiljnije posvetimo ovom pitanju nego ovako ovim, kako bih rekao, korekcijama koje u suštini ništa ne doprinose poboljšanju u kvalitetu ovoga jednog teksta zakona. Hvala.
Dobro, hvala. 29 Pošto ćemo imati danas i nastavak hitne sjednice Kolegij je dogovorio da se od sada diskusije ograniče na 5 minuta. Ispravak krivog navoda, poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se zahvaljujem gospodinu Mirsadu Đonlagiću koji kad god je ovaj ili ovakav sličan prijedlog bio u proceduri, on je se oglašavao na način navodeći primjere iz sporta koje on zasigurno zna i kao dugogodišnji član, rekla bih, Košarkaškog saveza, ako se ne varam, i jako je upoznat sa stanjem u sportu u Bosni i Hercegovini i drago mi je gospodine Mirsade Đonlagiću što ste Vi danas naveli dvije žene koje su diskriminirane baš na taj način o kojem i ja govorim, a s druge strane ste onda nekako sami sebi bili kontradiktorini, jer ste rekli da ovo suštinski ništa ne mijenja. Ja Vas podsjećam da i te kako mijenja, da ste možda malo više proanalizirali ono što je predloženo u samom Izmjeni i dopuni Zakona, a i da ste možda podijelili te informacije sa Vašim uvaženim kolegom Mirsadom Isakovićem, koji je predsjedavajući komisije, a koji se i poziva i po struci je upoznat, je li, sa rodno odgovornim budžetiranjem, znali biste da ovaj Zakon itekako poziva na izmjenu u tom kontekstu da žene koje itekako daju svoje doprinos u sportu nisu adekvatno vrednovane, da budžeti koji se na nivou Bosne i Hercegovine linearno i tako programiraju ne daju šansu ženama onu koju daju muškarcima, da se granska sredstva izdvajaju za mušku momčad, ne za žensku i tome slično, tako da Vas ja pozivam da prije nego što kažete da baš ovo ništa suštinski ne mijenja, možda s nekim podijelite par informacija pa ćete vidjeti da mijenja. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pozdravljam ministre, odnosno članove Vijeća ministara, goste, novinare koji vrlo često prenose ništa od onoga što kažem, ali apsolutno ništa, što je u redu sasvim, meni to daje prostor za dalji rad i naravno svoje kolege ovdje prisutne. Kada smo prošli put govorili o ovom Zakonu ja sam podržao i ako se možete sjetiti, imate stenogram, predložio da se ide u cjelovitu izmjenu Zakona o sportu. I moj kolega je sad dio onoga što sam ja govorio, moj prethodni kolega diskutant, od onoga što sam ja govorio iznio. Ja ne plediram da to mene ineteresuje, ne plediram da sam direktno zainteresovani, ali plediram da se nađe način na koji će se tim ljudima koji ovu zemlju bolje od bilo kog od nas ovdje, kako kažu, s obrazom, puno časti, puno uloženog truda, prezentiraju. Nedavno sam imao priliku da komuniciram sa ljudima iz Kanade, ne da ne znaju trojicu naših članova Predsjedništva, ne da ne znaju entitetske, ne da ne znaju, ali vjerujte za Amela Tuku svi znaju. Amel Tuka ujutru neka ode koljeno ostaje bez hljeba, njega poznaju u toj dalekoj Kanadi i ne samo njega pitaju za Delibašića, pa pitaju za ovog, pa pitaju za onog, ali ni za kog od nas, vrlo interesantno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 30 Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Nema više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen u prvom čitanju na 27. sjednici Doma, održanoj 05.04.2016., na zahtjev Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona skinut je sa dnevnog reda prošle sjednice, 31 Kolegij Doma odredio je rok od 20 dana za dostavljanje novog izvještaja. Ustavnopravna komisija je 14.06.2016. ponovo zatražila produženje roka za dostavljanje izvještaja, stav Kolegija je da se u skladu sa zahtjevom Komisije odobri produženje roka za dostavljanje novog izvještaja za 30 dana. Otvaram raspravu.
Nema rasprave.
Nema. Idemo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog okvirnog zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-882/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i principima Prijedloga zakona, te je Komisija zadužena da u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika izradi novo mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 14.06.2016. Komisija nije utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Poslanik Mirsad Isaković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naravno, ovo je drugi put na ovom Parlamentu da o ovoj tačci dnevnog reda govorim, međutim želim da kažem da ustavni osnov za donošenje ovog Zakona smo našli u članu 2. stav (3) gdje se govori o osnivanju porodice. Naime, želim da ovdje kažem nekoliko akata, odnosno dokumenata koje je Bosna i Hercegovina prihvatila od međunarodnih institucija da sprovodi, ali u ovom slučaju kad je ovaj Zakon u pitanju očito, očito nismo. Sa stanovišta ispunjenja međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine istaćiću prije svega obaveze preuzete Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Bosna i Hercegovina je u obavezi da osigura usklađenost pojedinih zakonskih rješenja sa sljedećim aktima Direktiva Evropskog parlamenta i Vijeća od 31. marta 2004. godine, dakle „Službeni list“ od 07.04.2004. godine, Direktiva Komisije od 08. marta 2006. godine, „Službeni list“ od 09.02.2006. godine, takođe Direktiva Komisije, dakle, iz 2006. godine, „Službeni list“ 25.10.2006. godine. Ovdje bi želio napomenuti još da je Bosna i Hercegovina potpisnik i određenih konvenicija, kao što je Konvencija Vijeća Evrope o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića po pitanju primjene biologije i medicine, potpisana 16.12.2005. godine, a ovaj Parlament je, dakle, ratificirao 11.05.2007. godine. Dakle, druga, drugi dokumnet je Dodatni protokol o Konvenciji koji je ratificiran u isto tako, u ovom Parlamentu 11.05.2007. godine i treći je Dodatni protokol o ovoj Konvenciji, dakle koji je ovaj Parlament takođe ratificirao 09.04.2015. godine. Iz svega navedenog vidimo da je Bosna i 32 Hercegovina prihvatila, dakle, sve obaveze, međunarodne obaveze kako bi ovaj i ovakve zakone, je li, usaglasila. Međutim, ustavni osnov nije nađen, komisija je juče glasala 5:4 i ja mislim da se radi zaista o jednoj velikoj greški. Ono što želim istaknuti da 17% mladih bračnih parova u Bosni i Hercegovini očekuje od nas da ovakav i ovakve zakone donosimo, da bi naravno dali pravo na šansu i na formiranje porodice, ono što je Ustav omogućio, je li, u svom članu III stav (2). Međutim, ovim, ovom odlukom Ustavnopravne komisije smatram da nije u skladu sa određenim dokumentima koje je Bosna i Hercegovina potpisala. Ono što želim još istaći je da je evidentno da u Bosni i Hercegovini postoje institucije, odnosno klinike koje se bave ovom medicinskom oplodnjom, ali koje se bave ne znam po kojim zakonima, ali evo vidimo da očito nekom odgovara da ovakvi zakoni ne budu u funkciji. Dakle, vidimo da i u Sarajevu i u Zenici i u Banja Luci i bilo gdje drugo da ovakve klinike sve više i više rade ovaj posao mimo zakonskih propisa i mimo. Još bih htjeo ovdje naglasiti da ovaj Zakon, Okvirni zakon ne ulazi u nadležnosti entiteta, jer ono što bih trebalo definisati je ovdje samo nadležnost čuvanja podataka, evidencija ovih donatora i naravno slučajeva koji su negativni, odnosno pozitivni, tako da je to dio koji mislim kad je u pitanju Okvirni zakon, dakle ne bi trebalo. Koliko je ovaj Zakon benigan govori najbolje podataka da u ovom Zakonu čak ne stoje ni kaznene odredbe, dakle mi smo samo htjeli da regulišemo da to na najvišim standardima bude, da budu zaštićeni korisnici i da po ovom Zakonu građani imaju korist. Evo, hvala vam, ja toliko.
Hvala gospodine. Ovaj, mislio sam da ćete nešto drugo o proceduri ili nečemu, jer ovo je drugo negativno mišljenje i obustavlja se dalji postupak o ovom Zakonu i ne bi trebala ni da bude rasprava. Prema tome biće glasanje o njemu, ali zbog drugog odbijanja Ustavnopravne komisije kako god bude glasanje ovaj Zakon se skida iz procedure i već dvaput smo razgovarali o tome, odnosno diskutovali u Parlamentu o tome. Zato nema dalje diskusije, kao i na sledeće dvije tačke. Gospodine, ajte Isaković.
[[nije uključen mikrofon]] Ma nemojte ...
Jasno mi je, ali ovaj mi ćemo naravno i dalje ovaj Zakon pokušati pustiti u proceduru u nekom zakonskom periodu koji
Da svakako
to i omogućuje.
to je vaše, to je vaše.
Hvala. 33
Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1303/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te je Komisija zadužena da u skladu sa članom 113. stav (3) izradi novo mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Nadležna Komisija za finansije i budžet dostavila je Mišljenje 14.06.2016., Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona, Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 14.06.2016. Komisija nije utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Ovo je isti slučaj kao sa prethodnim zakonom, znači drugi put se odbija na Ustavnopravnoj komisiji i ovaj Zakon će biti skinut iz dalje procedure. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1304/16, od 04.05.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja istrajavam u tome da mislim da za ovim nema potrebe, već neko vrijeme, ali evo izgleda uzalud s obzirom na snagu riječi valjda koje izgovorim, meni je to žao. Prije svega mislim da nema razloga da se ovo donosi, da u članku 18. postojećeg Zakona i dalje postoji mogućnost da se vrši naplata RTV pristojbe na način koji to uradi i Upravni odbor, ali očito se igramo gluhih telefona. Osim toga ovaj put ću skrenuti samo pozornost na to da, dakle, kolege koje su predložile ovaj Zakon člankom 16.a) kojeg predlažu da se doda, dakle zapravo negiraju uopće članak 18. Znači, uvodi se ovdje sada kategorija fondova, a ostaju odredbe članka 18. u kojem Federalna televizija i Televizija Republike Srpske ubiru RTV pretplatu. Dakle, ovo dodatnu konfuziju po meni unosi. Međutim, da se mi ne bi više iscrpljivali ja jednostvano mi ništa ne preostaje drugo nego da pročitam, da pročitam, dakle, odredbe Zakona o zaštiti potrošača, članka 36. stavka (2) koji kaže – račun za pružanje usluge isporuke energije iz članka 35. ovog Zakona telekomunikacione, komunalne i druge usluge RTV i slično, u zagradi, potrošaču se mora dostaviti posebno za svaku uslugu. Dakle, ovo je protivno ovome, odredbama ovoga Zakona. Druga stvar, dakle članak 18., dakle jednostavno ne preostaje ništa drugo nego radi javnosti i radi nas ovdje i nije mi jasno, ja nisam od te struke, al da se jednostavno ogušujemo o ono što stoji već u članku 18. Način naplate RTV pristojbe određuje i uspostavlja Odbor Sustava. I dalje je to razrađeno, kao što sam rekao, stavcima (2), (3) i (4). A u stavku, u članku 22. govori se da Parlamentarna skupština BiH odlučuje o iznosu RTV pristojbe u roku od 30 dana od dana podnošenja prijedloga Regulatorne agencije, visina RTV pristojbe iz prethodne godine vrijedi do stupanja na snagu nove odluke o RTV pristojbi. Dakle, tu mi jedino ..., naravno da mi možemo mijenjati Zakon na prijedloge, naravno da je to legitimno, ali ja i dalje tvrdim da ovo je nepotrebno, samo donosimo dodatnu zabudnu. Formirali smo Interresornu radnu skupinu, potrebna je rasprava nakon toga o primjeni zakona važećega ovdje na Parlamentu i donošenje jednog cjelovitoga rješenja, ali evo očito da se to dakle, ovaj, jednostavno oglušujemo o tome, samo se pomičemo od mjeseca do mjeseca, od 6 mjeseci do 6 mjeseci, ulazimo u promjene završnih odredbi koje su davne prestale važiti, o tom potom, ali ja mislim da ovo nije rješenje i da neće polučiti nikakvo rješenje, ništa promjeniti neće. Jednostavno, jednostavno je, dakle, sad dovodi se u situaciju kakva će to baza podataka biti i šta će sad sve ići preko naplate Federalne televizije i ono kako je dosad išlo i RTRS-a, odnosno telekom operatera, a šta će preko kablovske televizije, kako će uopće uskladiti tu evidenciju, hoće li sad neko to dva puta plaćati i od kablovske i od ovih koji je dosad plaćao. Dakle, ne znam, na znam zašto se to radi, zašto jednostavno ne sjednemo i ne razgovaramo ovo na temeljit način riješimo jednom definitivno ... pitanje. I naravno da ja zbog svega ovoga neću podržati, dakle, ovako rješenje i mislim da nije i da je nepotrebno.
Hvala. Poslanik Amir Fazlić. 35
Pa evo cijenjene kolege i uvaženi predsjedavajući kao jedan od predlagača u ime Kluba poslanika Stranke demokratske akcije mogu da kažem da je ovaj Zakon baš naprotiv došao kao potreba da privremeno uredimo ovaj Sistem, jer zbog neuređenja Sistema i čekajući da Upravni odbor Sistema riješi ovo imamo ovakvu situaciju kako jeste. Imamo situaciju da Upravni odbor BHRT-a donosi odluku o prekidu programa, imamo situciju da sindikati reaguju, imamo situaciju da je nezadovoljstvo građana, imamo situaciju da se postavlja pitanje hoće li biti neki važni projekti prenošeni u Bosni i Hercegovini od evropskog prvenstva i drugih stvari i imamo situaciju da je javnost u Bosni i Hercegovini prilično uznemirena zbog ovog, zbog ovih dešavanja. I dolazimo u situciju da bi bili jedina država možda u svijetu, u Evropi i dalje da nemamo svoju državnu televiziju. Tragom toga mi smo predložili ovaj Zakon i cilj nam je bio da ga predložimo u redovnoj proceduri kako bi omogućili svim kolegama i svim zainteresovanim da kroz amandmansku fazu, a spremni smo kao predlagači prihvatiti svako dobro rješenje, eventualno ovo popravimo. Vrlo često i na komisiji smo raspravljali oko toga da je, da je, da smo formirali Interresornu radnu grupu, moram da kažem da sam bio jedan od predlagača na komisiji da se formira Interresorna grupa, ali isključivo iz razloga da se vidi zašto postojeće zakonsko rješenje nije primjenjivano, a iz razloga da buduća neka zakonska rješenja do kojih dođemo ne bi doživjela istu sudbinu da zbog nesprovođenja dođemo u ovu fazu kakva jeste. Osnovni principi ovog Zakona su nama svi poznati, znači ubiranje prihoda preko telekom operatera i kablovskih operatera uz mogućnost formiranja fondova. Mi smo rekli uz mogućnost formiranja fondova koji bi bili u nekoj drugoj fazi, jer smo svjesni da niz drugih zakona treba izmijeniti. Po, oni podaci koje ja imam od Regulatorne agencije za komunikacije, a koji se mogu provjeriti i koje možemo zatražiti negdje, zatražiti da nam ih zvanično dostave, negdje oko 330.000 domaćinstava koristi kablovsku televiziju i normalno da i taj sistem treba urediti. Znači, mi smo spremni prihvatiti ovdje određene amandmane, smatramo da bi dobro bilo danas da ovaj Zakon prođe u prvoj fazi, a da do druge faze do konačnog donošenja sjedemo i kroz komisiju i ako imaju kolege određene primjedbe vidimo koje su to primjedbe i baš dođemo do ovog što je kolega Lovrinović rekao, do još kvalitetnijeg rješenja. Evo toliko i u smislu ovog, s obzirom na određene poslovničke stvari koje definišu donošenje zakona i s obzirom da imamo donošenje zakona 27., ja bi predložio jedan zaključak da se skrati amandmanska faza, koji ću dostaviti u pisanoj formi, jer imamo 27. sjednicu i ako bi danas donijeli i onda bi 27. bila nadležna komisija koja bi opet imala eventualno svoj amandman, a tamo je definisano kako na amandmane komisije treba reagovati, pa bi zatražio da se ova amandmanska faza eventualno skrati na pet dana kako bi ispoštovali svu proceduru. Evo ja ću ovaj zaključak dostaviti. Evo toliko.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Dakle, gospodinu Fazliću bih na njegove tvrdnje rekao sljedeće, dakle ja koliko znam kablovski operateri se nisu registrirali da bi skupljali RTV pristojbu za javne RTV servise ili državni, kako hoćete nazovite ih, i nisam siguran da li je to tako moguće, jer dakle oni imaju svoje poslanje, oni imaju sve želje na tržištu i oni su se tako i registrirali. Ali to je jedan drugi par 36 opanaka. Međutim, ja bih rekao da su nepotrebno, dakle, donošenje ova rješenja, jer u članku 18. stavak (3) kaže – naplatu RTV pristojbe mogu obavljati javni RTV servisi putem vlastitih službi ili taj posao na ugovornoj osnovi povjeriti drugim pravnim osobama, pa u zagradi, javnim poduzećima, agencijama i slično. Dakle, postoji mogućnost da se i sad sklapaju ugovori bez obzira na ovo što mi radimo, dakle svo vrijeme su postojali. Ali Upravni odbor, dakle, očito ima da li njegove obveze, da dalje ne oduzimam vrijeme, ja mislim da je i dalje to nepotrebno.
Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović.
[[nije uključen mikrofon]] Ima replika Amir Fazlić, prije mene.
Izvinjavam se, Amir Fazlić replika.
Pa evo ja neću samo ću se pozvati na jedan dio, na jedan dio replike koji je kolega Lovrinović meni, ovaj, uputio i slažem se da je dosta ovdje nepoznanica, ali sam je rekao da nije siguran da kablovski operateri su registrovani i za ovo funkciju. Znači, imamo Regulatornu agenciju za komunikacije koja tačno ima definisanu svoju ulogu, svoje zadatke i ako kolega nije siguran, evo da to provjerimo sve kroz zakon i vidimo kako i na koji način, na kraju krajeva kod samog donošenja zakona možemo donijeti zaključak danas da kod javne rasprave svima se ovo uputi i da daju svoju primjedbu.
Hvala. Šefik Džaferović.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara. Mi imamo današnju sjednicu, imamo sjednicu 27., a do 30.06. se ovo pitanje treba riješiti. Mi smo danas institucija u koju su s pravom uprte oči bosanskohercegovačke javnosti kada je u pitanju budućnost Sistema javnog RTV emitiranja u Bosni i Hercegovini i zbog toga pozivam Predstavnički dom da, i sve zastupnike, da sva neka lična ili stranačka nezadovoljstva ili primjedbe stave po stranu, da se svi izdignemo iznad toga i da budemo odgovorni u ovom trenutku i da u ovom trenutku damo pravi odgovor na pitanje koje se pred nas postavlja. Ukoliko to ne uradimo mi, to nema ko drugi da uradi u ovoj zemlji. A ukoliko ne uradimo je ne želim ni da zamišljam kakve bi posljedice nakon toga mogle da budu. Zato vas pozivam da glasamo za ovaj Zakon u prvom čitanju i da onda u amandmanskoj fazi, koja ja također mislim treba da bude skraćena, jer 27. se treba izjasniti o Zakonu u drugom čitanju, pokušamo doći do najboljeg teksta koji će biti presjek političke volje ovoga Doma i koji će omogućiti učinkovito, ja bih kazao finansijsku održivost, kakvu takvu finansijsku održivost Sistema javnog RTV emitiranja u Bosni i Hercegovini do iznalaženja nekog konačnog rješenja. Nije ovo trajno rješenje mi to svi skupa znamo, ali ovo je jednostavno jedna mjera koja treba da razriješi postojeće stanje. 37 U javnosti se čulo nekoliko modela koji se mogu primijeniti na ovakvu situaciju, govori se, imamo ovaj model putem, ovaj, danas mi imamo zapravo dva načina ubiranja RTV takse, to je putem inkaso službe i putem telekom operatera. I problem u Bosni i Hercegovini ne bi ni nastao da se razvojem telekomunikacione mreže, sistema kablovskih operatera, nije došlo u situaciju da je viliki broj onih koji su imali fiksne telefone kod BT Telekoma prešao na druge mreže ili uzeo neku drugu vrstu telefona, pa su se na taj način izgubili ovi pretplatnici i jednostavno ovaj Zakon pokušava da pokupi, ja bih tako kazao, sve ono i dovede na jedno mjesto što je bilo 2005., odnosno 2006. godine kada je ovaj Zakon usvajan. Ja sam ubjeđen da je tehnika bila tako razvijena i da smo imali sadašnji sistem javnih ovih komunikacija, telekom ili kablovskih, da bi to sve tadašnji zakon stavio zapravo na jedno mjesto, jer Zakon i ima za cilj da svako domaćinstvo, a pretpostavka je da svako domaćinstvo ima RTV aparat, radio ili televizijski aparat, plaća RTV tasku, danas to u Bosni i Hercegovini nije slučaj. Zbog toga dozvolimo, dakle, tu amandmansku fazu, ja znam da postoje stranačka neslaganja, ostavimo to po strani, ja mislim da je u okviru ovoga Sistema moguće postići sve zahtjeve koje mi imamo kao i pojedinci i članovi političkih stranaka. U okviru Sistema je moguće osigurati ravnopravnosti sva tri jezika u službenoj upotrebi i oba pisma, dakle to je moguće uraditi i na tome trebamo kao Parlament da striktno radimo, da se to poštuje ako se negdje ne poštuje, a ima mjesta gdje se to ne poštuje, treba da insistiramo da Savjet koji vodi računa o uređivačkoj politici, da ta politika bude objektivna, nepristrasna, pa da nemamo čitave klubove zastupnika koji su nezadovoljni uređivačkom politikom jednog medija. Ali, kažem, pozivam vas da to sve skupa ostavimo sada po strani, ovo nije trenutak kada o tome treba da razgovaramo, ovo je trenutak kada trebamo da nađemo rješenje. I dozvolite mi samo nekoliko odgovora na neka od pitanja koja su se postavila ovdje. Tačno je da je Odbor Sistema taj koji određuje model naplate RTV takse, to je potpuno jasno, ali je također jasno da bez intervencije vlada na svim nivoima u Bosni i Hercegovini nije moguće provesti nijedan model i zato je potrebno ovo rješenje i zakonsko rješenje. Ne može Odbor Sistema natjerati entitetsku vladu ili Vijeće ministara da uradi ovako ili onako, iako to zakon, ukoliko nema, dakle, koopreracije i nema saradnje izvršnih organa vlasti, zato nam je potreban ovaj Zakon i nije u koliziji sistem naplate putem RTV takse i putem ovih operatera i nisu u koliziji ni ovi fondovi koji se predviđaju. Ima puno primjedbi na te fondove, vidjećemo dakle u drugoj amandmanskoj fazi šta će od svega toga da ostene, ovo nisu zakovana rješenja ovo je samo, dajmo danas šansu da ovaj Zakon bude usvojen u prvom čitanju, da onda, kažem, sjednemo u okviru nadležne komisije da definiramo rješenje i konačno 27. imamo ovaj Zakon. Toliko, hvala vam.
Hvala. Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Da imamo problema imamo, da treba riješiti finansiranje javnih servisa treba, ali da li je način i svi znamo da je ovaj prijedlog posljedica prijedloga Odbora da uvedemo fondove, a onda kroz entitetske zakone da se izvrši, uvede novi porez na dohodak, koji je apsolutno diskriminatorski, i po kome bi, recimo, jedna porodica sa dva zaposlena i prosječnom platom plaćala 15 maraka RTV pretplate. To je zvaničan dokument koji je došao od Odbora Sistema, drugi bi plaćali manje, treći više i taj prijedlog je uradila jedna advokatska kuća, koju je platio jedan od javnih servisa 24.000 maraka, jer je direktor tog javnog servisa izračunao da je njemu 38 godišnje potreban 31 milion. A znate zašto mu je toliko novca potrebno? Zato što jednog novinara, urednika jedne emisije, za jednu informativnu emisiju sedmičnu plaća hiljadu i po maraka, plus 20% od marketinga, puta četiri emisije mjesečno, to je minimum 5 hiljada evra. Drugog novinara, koji dolazi iz druge države nije čak ni državljanin ove zemlje, plaća 4 hiljade evra. Javni servis treba da finansiraju svi, a da kontroliše niko. E kod nas javni servis finansira neko, a kontroliše vlast. Pa tako imamo jedan javni servis, danas je Komisija za nadzor nad Obavještajnom ustanovila da on laže i ustanovila da on ozbiljno utiče na bezbjednost ove zemlje, jer su i kolege, čak i one koji kontrolišu taj javni servis, rekle da Obavještajna služba, kako je to objavio javni servis, nije učestvovala u organizaciji protesta u Banja Luci, da direktor Obavještajne službe ne radi za Tursku obavještajnu službu. Ja pitam u čijoj je službi taj javni servis, da li je taj javni servis u službi ugrožavanja bezbjednosti, ako ne samo jednog entiteta, onda i čitave države? I pročitaću vam samo u dva dana naslove tog javnog servisa koji neko očekuje da ja finansiram, ja sam od onih koji ne plaćaju pretplatu, jer kad plaćam pretplatu mislim da to plaćam ovom servisu koji otvoreno radi protiv mene, pa čak i naše fizičke bezbjednosti i ja to neću da plaćam. Kad me pozovu na sud, kad budem morala tad ću i platiti. Ali sve dok budem imala ovakve naslove, a porčitaću samo u dva dana naslove, Lazanski direktno i Želja Cvijanović – posljednja šansa primjenjiva na budućnost opozicije, to je rušenje ustavnog poretka. Opozicija želi haos u Srpskoj, Radmanović – na miting dolazi 30 hiljada ljudi, ekstremisti nisu iz Srbije, već iz Sarajeva. Dodik – 14. maja Srpska neće biti destabilizovana. Košarac – protesti tzv. Saveza za promjene će propasti kao što je propala i njihova politika. Šarović na čelu SDS-a umjesto Bosića. Ministre imate li ambicije? Tzv. Savez za promjene optužio vlast za širenje mržnje. Lazanski – nerede spremaju oni kojima smeta Dodik i prisustvo Rusije. Radić – scenario obaranja Dodika obojenom revolucijom. Stanković – Sarajevu i SAD-u odgovara nestabilnost u Republici Srpskoj. Mektić prvi ministar koji je prozvao na proteste. Dodik – Ivanić došao na otvaranje Ferhadije, a zaobišao obilježavanje Dana vojske Republike Srpske. Petrović – znali smo za strane finansijere opozicije. Stevandić – ne čude navodi da Soroš finansira proteste. Galijašević – Soroševa podrška protestima obara sve maske. Press saznaje – Soroš finansira proteste opozicije. Opozicija na proteste u majcama iz Turske. U znak zahvalnosti Šaroviću autobuse platila Sarajevska pivara. Nema druge strane i ja to plaćam, oprostite znači ovakav prijedlog mi ne možemo prihvatiti, ali zato tražimo da ovdje u ovom Parlamentu Komisija za saobraćaj i komunikacije ogranizuje javnu raspravu o stanju u našim javnim servisima. Da li su javni servisi zaista u službi građana, ako već namećemo obaveznu pretplatu hajde da im ukinemo marketing, pa svuda u Evropi tamo gdje ima obavezna pretplata javni servisi nemaju marketing. Zašto bi mi gledali, ako već plaćamo, reklame koje nas ne zanimaju, neka ostave to komercijalnim kućama. Da ne pričam da ovaj javni servis, koji je to javni servis koji ne može da nazove jednu političku grupaciju njenim imenom, nego uvijek ispred kaže takozvani, pa i ja koristim od tad termin takozvani javni servis. Jer ovo zaista nije javni servis i ovo je bruka što mi imamo. Kažem, ipak kad govorim o ovom prvenstveno mislim na onaj javni servis čiji je osnivač Narodna skupština Republike Srpske i evo kad pričamo i o stanju finansija da i ovo kažem. Taj isti javni servis, odnosno RTV Repuboke Srpske imala je naplativost takse prije .../zvučno upozorenje za poslanicu/... završavam ... za dvije rečenice, prije četiri godine 85%. Napravili su onakvu zgradu u Banja Luci, izmirivali uredno sve svoje obaveze, a sad su, i prema BHRT-u, a sad su BHRT-u dužni 8 miliona, trebamo se zapitati zašto je to tako. Hvala vam.
Hvala. Replika Šefik Džaferović. 39
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo imam potrebu da dam neki komentar koji se može shvatiti i kao replika na izlaganje gospođe Pandurević. Dakle, ako bih ja počeo da govorim o svojim nezadovoljstvima i nepravdana i objedama koje su napravljene prema meni, od tog servisa o kojem Vi govorite, ja bih mogao danima ovdje da pričam. Ali ja se protiv toga neću boriti na način što ću ukinuti taj servis i usput sve ostale servise u Bosni i Hercegovini, nego ću se boriti zakonskim sredstvima, a osiguraću servisima da mogu da funkcioniraju jer je to naša prvobitna i prvorazredna obaveza i ja vas pozivam da mi tu obavezu ispunimo. Imamo puno pravo da nakon što to uradimo zahtjevamo striktnu implementaciju sva tri zakona koja u ovoj oblasti imamo, a koja sigurno ne dopuštaju ovakve slučajeve o kojima je gospođa Pandurević govorila i to je pravi put drugog puta nema. Toliko, hvala vam.
Diskusija Zaim Backović.
Amir Fazlić.
Izvinjavam se molim Vas, gospodine Backoviću. Amir Fazlić ...
Nije problem sješću ja.
Za ispravak krivog navoda, Amir Fazlić prvo ispravak krivog navoda.
Ma, evo ne znam moram nazvati ovo ispravak krivog navoda kolegici Pandurević, a odnosi se na segment pominjanja i pojašnjavanja fondova. Naime, mi smo imali na komisiji od javnih emitera entitetskih jedan tzv. finski model gdje se spominju ti fondovi i gdje su čak i cijene izbačene i efekti i sve ostalo. Kao predlagači mi smo se vodili pojmom fondovi, ali nismo uzeli taj model, znači to je u drugoj fazi, potrebno je zakone izmijeniti i nismo rekli da će biti tolika pretplata. Normalno da moramo biti osjetljivi prema kategorijama građana u Bosni i Hercegovini, znači ja sad neću da pretpostavljam kako će ići izmjene oko tih fondova i koja će to suma biti, ali je normalno da moramo voditi računa i o penzionerima i o drugim kategorijama. Znači, nismo uzeli njihov, uzeli smo samo definiciju fondova i vrlo često se u javnosti pojavljuje da je to uvođenje novog tzv. medijskog poreza. Mi već po postojećem zakonu, tamo ima član koji to definiše tačno da ne citiram, imamo obavezu, znači svaki građanin je obavezan koji posjeduje, znači svako domaćinstvo koje posjeduje radio i TV prijemnik da plaća TV taksu. Ili mogli smo tamo definisati, možemo i to reći da je porez, jer je to već obaveza za svakog građanina, znači zaista nam nije cilj ovdje da to bude, ne govorimo o cijeni kako će biti, nismo ni definisali kako će ti fondovi izgledati i na koji način i koja će im biti funkcija, nego smo i naglasili da u drugoj fazi smo spremni da to uradimo normalno uz saglasnost svih, konsultacije i sve ostalo. Evo, toliko.
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. 40
Da ne bude zabune, ja zaista mislim da treba riješiti problem finansiranja, ali kolega Fazlić pa mi znamo da porez nije nadležnost Bosne i Hercegovine i da to niste mogli uraditi kroz ovaj Zakon, da je to drugi korak koji će biti napravljen kroz entitetske zakone o javnim emiterima. I evo ja prihvatam da Vaša partija ovakav neustavan prijedlog propisivanja poreza i dovođenja ljudi u različit položaj, ljudi koji posjeduju TV prijemnik, neće uraditi u Federalnom parlamentu. Ali Vam isto kažem da druga vladajuća partija u Republici Srpskoj hoće, jer ima ruke. I ja Vam kažem da je to neustavno rješenje i da ćemo se mi boriti i na Ustavnom sudu protiv njega. Način finansiranja u redu, treba urediti i slažem se potpuno sa svim ovim što je rekao uvaženi kolega Lovrinović, ali na način da niko neće biti diskriminisan i naravno moramo dovesti, ne mogu samo javni servisi imati prava a da nemaju obaveze, moramo postaviti i pitanje njihovih obaveza.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, gospodinu Džaferoviću, ne sad nego u onom prethodnom dijelu kada je govorio, dakle ja ne mogu prihvatiti kad ste Vi rekli da, ako nećemo mi a tko će, dakle mi smo odgovorni. Ja sam pročitao odredbe članka 18. stavak (1) način naplate RTV pristojbe određuje i uspostavlja Odbor Sustava. Dakle, on to nije radio svo ovo vrijeme, nije poduzimao nikakve mjere, prateći dalje druge stavke i zahvaljujući njima ovdje je gospodina Novakovića i to mi je žao kao predsjednika Povjerenstva za promet i komunikacije, koji je možda najviše pridonio da pomogne rješavanju ovog pitanja, odnosno uveo je Povjerenstvo u takvo šta, pa i Parlametn na taj način. Ali dakle ne mogu prihvatiti to da je Parlament za to kriv kad se zna ko je kriv za to sve ove godine i kad smo tražili njihovu smjenu, nije prošlo. Naravno, da ćemo mi to na kraju, mi donosimo zakone, ja se s tim slažem, ali dakle ne možemo to tako prihvatiti priča o fondovima i dakle, zanemarujemo odredbe članka koje sam pročitao Zakona o zaštiti potrošača. Svako ko to utuži, dakle, dobiće. Jednostavno je, dakle, nespojivo to da se na jednom računu dobivaju dvije usluge. Znači, mi smo i taj zakon donijeli i ne vodimo računa ni o čem, nego samo privremenim mjerama opet pokušavamo nešto riješiti. I dakle i ja sam govorio o tome da je ovdje potrebna jedna cjelovita rasprava da vidimo šta se dogodilo sa zakonom, on nije proveden u mnogim segmentima, ne samo u ovome, u mnogim segmentima. Nažalost, došli smo do duvara, što kažu. Hvala lijepo.
Gospodin Backović je sad na redu, izvolite gospodine Backović.
Što ću se ja Vama, gospodine Bosiću, nazahvaljivati danas, hvala što ste mi dali riječ. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? 41 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospodin Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa mogu na ovo gospodina Backovića, a dijelom i na diskusiju gospodina Džaferovića. Znači, ja ne znam jeste li vi shvatili, mi pričamo izgleda o različitim stvarima, vi ovdje imate jedan dio građana u Bosni i Hercegovini u oba entiteta koji zbog uređivačke politike i situacije na koji način je to riješeno ne osjećaju javni servis kao svoj javni servis. U Republici Srpskoj to je uglavnom opozicija koju Javni servis RTV Republike Srpske na najgori mogući način blati i služi kao popagandna mašina vladajućih stranaka u Republici Srpskoj. U Federaciji je to očigledno jedan dio građana hrvatske nacionalnosti koji protestvuju, znači radi se o tihom građanskom protestu zato ljudi ne plaćaju, ali imate i razliku oko primjene sankcija i tjeranja ljudi da plaćaju. Znači, imate dijelove Bosne i Hercegovine gdje se ništa ne preduzima protiv ljudi koji ne plaćaju, a imate dijelove kao što je, recimo, Brčko Distrikt gdje u roku od dva mjeseca dobijete sudsku presudu o prinudnoj naplati. I sad da se vratim na ovo prvo pitanje čiji je javni servis? Pošto javni servis ne ispunjava svoju zakonsku obavezu da bude servis svih građana, po čemu bi trebao ja da ispunjavam svoju zakonsku obavezu da finansiram takav javni servis. Znači, radi se o jednom dijelu građanske neposlušnosti što je demokratsko pravo građana u demokratiji. Ko je kriv za to? Pa evo ja ću prvo reći, znači jedan dio krivice snose javni servisi. Šta je javni servis? To je institucija, to je imaginarno, ali snose ljudi koji zloupotrebljavaju javni servis za svoje političke svrhe. I imamo problem oko toga i zato mi nismo za finansiranje ovakvog javnog servisa koji, koji vam radi o glavi. Zašto bi vi plaćali nešto kao građanin ako nekoga ko poziva na vaš linč? Ko bi to radio normalan? A da će primjeniti, da imaju zakonske odredbe, pa tačno primjeniće, rekla je poslanica Pandurević, oni će tužiti, vjerovatno dobiti na sudu, pošto to ide po ubrzanoj proceduri i ekspresno i biće naplaćen taj servis. Znači, moramo ući u samu srž, da li javni servis radi svoj zakonski dio ili ne, a onda pričati kako riješiti to pitanje. Ja vam garantujem da niko ovdje u ovoj sali nije protiv finansiranja javnih servisa, ali da oni budu javni servisi i da budu u službi i građana i razvoja društva i smirivanja političke situacije i boljeg razumijevanja, odnosno bolje budućnosti svih nas. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Obzirom da je replika bila na diskusiju koju sam ja imao, naravno ne želeći ulaziti u polemiku, nije mi uopšte želja, ja sam rekao o Aneksu IX Dejtonskog mirovnog sporazuma i koje to i zašto i kako i valjda će se ustanoviti. Ali upravo, ne želeći naravno da nipodaštavam Vaš rad, uspjehe, neuspjehe itd. ste bili u periodu kad kao politička opcija na vlasti donošenja 43 zakona, to je istina je li tako, i trebalo je da se ide u dalju proces završetka javne korporacije i samozadovoljenje je dovelo do toga da imamo danas ovo što imamo. I nećemo valjda zbog toga što, mislite da sam ja zadovoljan, moja prva rečenica ovdje danas i u prvoj diskusiji je bila i novinarima koji nikad ni jednu rečenicu koju sam ovdje izgovorio nisu prenijeli, jesam li ovako rekao, evo ovako, da sam ja zadovoljan, ali nećemo valjda zbog tih vrsta nezadovoljstava rušiti nešto što je fundament bilo koje države. Pa, ali ajmo imati snage, smoći snage pa ih dovesti u ono što oni moraju biti i učiniti da oni rade onako kako treba da rade. Ja razumijem vaše frustriranosti načinom na koji RTRS radi, apsolutno, pratim ja sve televizije i nisam ja ćorav da je i Federalna pod kapom pojedinaca. Pa danas imate u holu Federalne televizije štrajk glađu Seada Barjaktarevića, evo rekao sam i ime, danas je štrajk glađu čovjeka tamo, al' niko ne reaguje, ali niko. Mi smo okrunili direktore entitetskih televizija kao kraljeve i oni kao da imaju kočiju uzdama i rade po diktatu koga samo oni znaju. Znate, u Statutu stranke koju predstavljam, BPS prva rečenica je – principi socijaldemokratskog uređenja itd. Kad god pozovu, pozivaju samo jednu gospodu, drugu gospodu i interesantno oni veze s državnim nivoom nemaju .../zvučno upozorenje za poslanika/... našu stranku, al' dobro zaljubljeni su u nju nek se vole i nek vode ljubav, vidjećemo dokle će to ići.
Hvala gospodine Backoviću, ušli ste u drugu minutu. Hanka Vajzović diskusija.
Hvala uvaženi predsjedavajući, sve srdačno pozdravljam. Htjela sam kazati da u jednome moramo biti svi saglasni, Javni RTV sistem jeste potreba ovoga društva i ove države, mi bismo ga morali imati što god da uradimo. S druge strane taj Javni RTV sistem bi morao biti u funkciji u kojoj građani očekuju, zašto je on njima potreban, morao bi biti i neovisan, da informira građane nepristrasno, objektivno, blagovremeno i sve ono što ide uz javni servis, potreban je dakle zdrav Javni RTV sistem. U ovom trenutku mislim da mi prvo nemamo Sistem, za sad imamo opetovanu sintagmu Odbor Sistema i dok se Odbor spominje ima Sistema, u praksi Sistema nema to je sigurno. Šta se dešava? Ovo rješenje koje tražimo, mi zapravo nudimo javnim srvisima, imamo tri javna servisa, nudimo im sedative, nudimo im apaurin da nekako ovo preguraju, a nikad nismo ozbiljno da ne bismo imali te tzv. javne nismo nikada, iako smo se, molim vas, u komisiji, ovdje je još članova, vrlo intenzivno bavili tim pitanjima, nismo nikad proveli možda tu javnu, javno saslušanje kako se to već zove, imamo od sindikata vrlo ozbiljne, ozbiljna upozorenja da tamo nije sve kako treba. Ko je kriv, a nismo ni to utvrdili, nemamo dijagnozu, ovo što sada nudimo možda jeste rješenje, ali trebamo zbilja priznati fondovi nisu ništa drugo do porez. U ovom tekstu koji nam se nudi jednom se kaže taksa ili fondovi, drugi put se kaže jedno i drugo, imamo glagolska vremena koja baš ne idu u zakon, mogu osnivati entiteti fondove, pa ne znam, će se javni RTV servisi na teritoriji Bosne i Hercegovine, će se primarno finansirati, je li to zakon ili onako neki tekst i tako redom se provodi. Na komisiji sam osobno podržala ovo uz, jer eto nek preživi pa ćemo vidjeti kako ozdraviti ga, šta uraditi da bude bolji da se ovo ne ponavlja. Podržavam i ovo i što je kolega Lorinović, svašta tu još predstoji da bi se ovo uredilo, ali evo da ne zakujemo da pacijent ne umre, a gotovo da jeste, na tom putu nek barem sada ovo bude prelazna faza, a Bogami bismo morali se potruditi i na tom putu ka nekakvom ozdravljenju i da izbjegnemo da budu takozvani. Slažem se, predsjedavajući, građanstvo svi koji komuniciramo okolo s ljudima jeste nezadovoljno, ali baš na tom putu morali bismo se nekako, nekako uključiti da ne bude ovo ni s njihove strane otaljavanje posla. Nema sistema, oni između sebe su konkurenti. O kojem 44 sistemu, niko niskim u tri javna servisa koja zovemo Sistem. Ovdje treba dosta i u ovom tekstu vjerovatno hoćemo li to amandmanski pod tim uvjetom smo podržali još neke kolege i sama da se popravi ovaj tekst, jer zakon je zakon pa nek ide da bude i primjenjiv istovremeno. Hvala.
Hvala. Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo par riječi u prilog lobiranja da usvojimo ovo zakonsko rješenje danas. Ja želim s jedne druge strane da pogledamo ovaj problem ili da ga osvijetilim, ovaj, pošto su kolege prije mene govorile dosta o ovoj prvo strani, ja bih rekao. Druga strana je podsjećanje da je Bosna i Hercegovina podnijela aplikaciju za članstvo u EU, ja sam tamo čitajući malo, pripremajući se za ovaj sastanak našao da je Amsterdamski protokol iz 1997. godine koji predstavlja jedan od elemenata pravne stečevine EU preporučio četiri principa na kojima će se zasnivati budućnost javnih RTV servisa, a to su stabilnost, nezavisnost, proporcionalnost i transparentnost. I mislim da mi trebamo u ovom momentu kad smo podnijeli aplikaciju ka EU, očekujemo prijem ili predpristup, ovaj, da vodimo računa i kad govorimo i o stabilnom finansiranju, evo javnih RTV servisa u Bosni i Hercegovini. Da nema ni ekonomskog ni političkog uplitanja u finansiranje, s te strane ćemo obezbjediti nezavisnost, transparentnost kroz praćenje utroška sredstava, ali preko nadzornih tijela koja evo i mi ovdje ispred Parlamenta postavljamo prilikom određivanja, definisanja određenih tijela nadzora u institucijama države BiH. Evo kažem, s obzirom da čekamo da Bosna i Hercegovina, čekamo na odgovor na aplikaciju za članstvo u EU ne bi bilo po meni pametno napraviti jedan korak unazad kad je u pitanju EU, a sigurno ćemo napraviti ako ne obezbjedimo stabilno finansiranje, evo kažem da je ta, Amsterdamski protokol iz '97. godine definisao, ovaj, je u suštini elemenat pravne stečevine EU koji ćemo morati u narednom periodu svakako usvajati. I da ne zaboravimo jednu drugu, onu moralnu stranu, ovaj, ukoliko se ne usvoji Zakon o izmjenama i dopunama o Javnom RTV sistemu u pitanje će dovesti i opstanak BHRT-a, ali i ono što je bitno, ako smo ljudi, ako predstavljamo građane Bosne i Hercegovine i egzistenciju svih uposlenih i njihovih porodica. Znači, mi o ovih par detalja evo moramo voditi računa, da bi imali jednu kvalitetnu sliku, imali čistu savjest i evo postupili onako kako treba kad je u pitanju glasanje. Ja pozivam kolege, kolegice i kolege da ovaj dio odgovornosti koji je na njima, na nama ozbiljno shvatimo i da podržavajući ovu izmjenu i dopunu Zakona obezbjedimo da RTV sistemi u Bosni i Hercegovini nastave stabilno finansiranje, a iz toga će proizvesti sve ono što je potrebno i BiH i zaposlenim u RTV sistemu i građanima BiH. Hvala.
Hvala. Jasmin Emrić rasprava.
Zahvaljujem predsjedavajući. Javljam se da iskažem svoju podršku predlagačima i njihovoj namjeri da riješe zakonske prepreke koje su određene da do, od 30. juna mi ne bi imali riješene sistem naplate RTV takse u 45 Bosni i Hercegovini, te stoga ću dati i kratak komentar, jer se nadam da ćemo ipak doći u drugu fazu, amandmansku fazu, te da na ovaj način vić razmjenimo mišljenja oko nekih prijedloga i eventualno nedoumica. Ja nemam ništa protiv što su predlagači obuhvatili i osnivanje fondova kao novog modela naplate, jer cijenim da su u dosadašnjim prijedlozima i dosadašnjim raspravama bilo takvih zagovaranja i na osnovu toga siguran sam da je želja bila da se i ta mogućnost ostavi otvorenom kako bi ovaj Zakon dobio podršku u Predstavničkom domu. I takođe smatram da je to dugoročno rješenje koje tek treba da profunkcionira ukoliko se odluči na osnivanje fondova, ali i također napominjem da je i u postojećem zakonskom okviru bilo dovoljno elemenata i modela da se kvalitetno riješi pitanje sistema naplate RTV takse. Članom 4. izmjena i dopuna Zakona o Javnom RTV sistemu predlagači dopunjuju u članu 17. stav (1), ali tom dopunom, čini mi se, stvara se nerazumljivost, odnosno ta dopuna nije dovoljno jasna, pa bih ja razmijenio sa predlagačima mišljenje da bi bilo bolje da se dodaje novi stav koji bi glasio – obaveza iz stava (1) ovog člana se ne primjenjuje kada se sredstva za financiranje javnih RTV servisa prikupljaju putem fondova. Naravno, ovo je u varijanti ukoliko fondovi ostanu kao opcija ovih izmjena i dopuna Zakona. U tom slučaju bi se morao promijeniti, morali bi se promijeniti nomeracija stavova, postojećih stavova (2) i (3) koji bi bili stavovi (3) i (4), ali radi dosljednosti bi se u ove stavove također morali ugraditi fondovi, naravno opet uz opasku ako se prihvati varijanta mogućosti osnivanja fondova. Članom 5. dopunjava se stav (3) člana 18. gdje se proširuje mogućnost ugovaranja poslova naplate RTV takse i na privredna društva. Znači, ovaj prijedlog dopuna proširuje paletu mogućnosti i iznalaženja različitih modela u sistemu naplate RTV takse, iako do sada, kao što smo i u ranijim diskusijama čuli, nisu se te mogućnosti iskoristile, odnosno nije bilo dovoljno odgovornosti u primjeni postojećeg zakonskog rješenje i zbog toga su se javni RTV servisi našli u veoma teškoj financijskoj situaciji. U članu 6. radi dosljednosti trebalo bi definirati i termin - organizacije koje naplaćuju prihode, jer ovaj termin nije korišten u članu 18. kod načina naplate, pa bi se u toj definiciji trebalo odrediti da su to pravna lica kojima su poslovi naplate RTV takse povjereni od strane javnih RTV servisa na ugovornoj osnovi i fondovi za prikupljanje sredstava koja osnivaju entiteti i Brčko Distrikt. Također kod, u članu 42. možda radi davanja snage operaterima telekoma i kablovskim operaterima pri naplati RTV takse da se uključi i postupak naplate putem suda. Jer čini mi se da bar u Federaciji BiH ovi instrumenti nisu dovoljno korišteni i na taj način značajna financijska sredstva od naplate RTV takse nisu prikupljena. Ovo je u najkraćem što se tiče principa, moje diskusije o principima Zakona i nadam se da ćemo doći u amandmansku fazu da poboljšamo tekst i svakako usvojimo Zakon koji će omogućiti nastavak naplate RTV takse, a samim tim i osiguravanje financijskih sredstava koja su neophodna za rad javnih RTV servisa. Hvala.
Hvala. Predrag Kožul.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg pozdravljam vas, kao i sve kolege i sve nazočne ovdje u dvorani. 46 Ja, moja rasprava zapravo biće, rekao bih, jedan set ispravka krivih navoda, ali budući da vjerojatno nemam ekskluzivno pravo ka predsjedavajući da vrijeme za ispravak krivog navoda bez posljedica pomnožim sa dva, ja ću se poslužiti ovim terminom rasprave. Najprije, uvaženi kolega Džaferović je u svom izlaganju rekao da svakako ima problema sa javnim RTV servisima koji se ne tiču samo financiranja, da ima čitavih klubova, pa i naroda koji su nezadovoljni RTV servisom, ali nije trenutak da o tome raspravljamo, nego je trenutak da evo donesemo ovaj Zakon, a nekad drugi put ćemo eventualno i to rješavati. Ja se pitam kada je taj trenutak? Mi o tom trenutku pričamo već dugo i vrlo odgovorno kažem da pitanje sustavnog rješenja ovog Zakona, kojeg danas mijenjamo, mo je, je pitanje svih pitanja i financiranja ovih medija. Jer ovaj Zakon ne financira na nekoliko razina, upravo zato i pitanje financiranja ne funkcionira. Jer kada je pitanje i kada je trenutak za rješavanje tih famoznih nekih drugih problema, pa i pitanje nezadovoljstva evo Kluba kojem ja pripadam? Jedan podatak koji sam evo našao danas, Krimski Tatari na Krimu ima ih nešto 200 i nešto tisuća, vjerojatno narod u jednoj od najtežih pozicija u Evropi, evo da ne idem šire, imaju javni kanal na svome jeziku ... se zove, bez obzira na sve svoje probleme posebno sada u situaciji na Krimu taj kanal funkcionira i radi. Čisto jedna usporedba. Kolega Backović je se čudio, vjerojatno je se referirao na ono što je kolegica Pandurević rekla, pa ću ja to i ponoviti, ja takođe ne plaćam RTV pretplatu i na taj način svakako kršim jednu odredbu zakona koja je nastala kršenjem drugog zakona, to je kolege Lovrinović rekao. Ta odredba je nastala kršenjem Zakona o zaštiti potrošača i kada krišite zakon imate barem vrlo jasne zakonske posljedice, ja sam bio utužen za to što sam krišio tu odredbu u zakonu. Vjerujte jednostavnim pravnim sredstvima sam se odbranio od te tužbe i to govori o kvaliteti ovog Zakona. Imam spreman dobar televizor za slučaj ovrhe. A pitanje odgovornosti političke ili moralne, što je isto kolega Backović napomenuo, vjerujte da sam ja plaćao RTV taksu i o tome puno pričao je ne bi bio u ovom Parlamentu, jer birači koji su mene izabrali treže da ja ne plaćam javnu RTV taksu. Nekoliko riječi možda i o ovom Zakonu, neću ponavljati ono što su kolege s moje lijeve i desne strane o Zakonu rekli, to zaista stoji da je članak 18. definirao pitanje financiranja javnih RTV servisa, nego ću vas samo podsjetiti, čini mi se na prošloj sjednici smo imali Financijsko izvješće koje se tiče BHRT-a, i tu smo vrlo jasno čuli, a to je ponovljeno na Jahorini, neki ljudi su gore bili čuli to iz prve ruke, ja sam to gledao na televiziji na javnom RTV servisu, da BHRT ima potraživanja od RTRS-a, ne znam, 8 miliuna i nešto maraka, ima potraživanja od Federalne televizije skoro duplo više i kada bi imao ta sredstva BHRT bih platio sve svoje obveze i ostalo bi mu otprilike 3 miliuna maraka da rješava neke dugoročne obveze. Dakle, nije problem u novcima, jer RTRS zato, vjerojatno zato što duguje tih 8 miliuna maraka ima financijsku snagu da formira i drugi program. Ovaj Zakon je napravio dvije stvari koje su ad hok, ono što smo vremenski ograničavali stalno produljavanje važenja one famozne, ovaj, rješenja sa telekom operaterima, sada je definirao na neodređeno dok se ne riješi nešto drugo i uveo je potencijalne nove prihode hvatajući kablovske operatere, pa će na način da će možda u zgradi kolege Backovića neće samo on, nego će možda čitava zgrada plaćati RTV ..., to je potencijalni novi prihod. Ako se BHRT bude ponašao prema svojim sredstvima kako se sada ponaša, taj prihod će završiti u proračunu RTRS-a pa će on moći raditi, napraviti i treći program. Ili isto tako u prihodima Federalne televizije, pa će potencijalno oni raditi drugi program, da li na hrvatskom jeziku to je otvoreno pitanje. Dakle, pitanje financiranja i pitanje novca je riješeno u postojećem zakonu, pitanje banalnih postupaka koji se tiču dužničko ... odnosa utuživanja dužnika, brige za svoje pirhode nije riješeno i neće ni ovim Zakonom biti riješeno. Još jedna napomena vezano za fondove koji se ovdje vrlo, ako želimo zaista napraviti rješenje kojim ćemo u budućnosti na bolji i drugačiji način, a vjerojatno u ovoj zemlji RTV 47 pristojba nije najidealnije rješenje za financiranje javnih RTV servisa, ako želimo to napraviti moramo tražiti zakon koji ćemo na ovoj razini moći zatvoriti. Pitanje fondova, pa i entitetskih fondova je vrlo suspektno iz još jednog razloga, vi znate da to predviđa nekakve direktne poreze, ali u našoj Agendi koju smo ovdje usvojili i koja, koje su nam puna usta, kažemo – da ćemo opterećenje na rad smanjiti i parafiskalne namete brojčano smanjiti i nećemo nove uvoditi. To ne bismo trebali raditi ni da financiramo javni RTV servis, ako smo rekli da to nećemo raditi.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić.
Pa evo kratko kolegi Kožulu. Dakle, ja mislim stvarno nije primjereno da mi još u Parlamentu se utrkujemo da govorimo kako je, kako je primjerno ne plaćati, ne poštovati zakon, dakle ne plaćati taksu, pa kazati kako to naši birači od nas traže. Jer evo jedan komentar, naši birači, a vjerujem tako isto kolega Kožul i Vaši birači od Vas traže, dakle, da im obezbijedite bolji život, da zaustavimo ovaj odlazak mladih ljudi iz BiH, dakle da ima više pravde, da riješite pitanje Mostara. Eto ako iko, recimo, može riješiti pitanje Mostara ima pravi ključi u rukama, dakle to ste osim moje stranke, recimo, to je i Vaša stranka i to je to šta, recimo, birači traže od Vas hajmo o tome pričati, hajmo to riješiti ako se već krijemo iza birača. Ali ono što bih posebno sad htio uz ovaj ovdje komentar prokomentarisati, dakle mislim da nije korektno da, jer sam ovdje čuvo više komentara danas na izvještavanje entitetskih emitera, dakle nije korektno da državna televizija BHRT na neki način možda ispašta i zbog neke te loše uređivačke politike entitetskih emitera što smo ovdje danas čuli od nekih kolega. Dakle, ja mislim da ovdje još uvijek nema niti snage, niti ima neke odgovornosti da mi se suštinski bavimo onim što bi trebali se baviti kad je u pitanju rješavanje, recimo, ovog, ovoga javnog RTV servisa, jer nemamo stvarno odgovornih ljudi, nemamo hrabrih ljudi, uvijek se dovedemo nekako u neki cajtnot, evo 30., kako se zove, juni je rok. Isto vam je to pitanje, recimo, i sa Mostarom, sa izborima u Mostaru, isto je pitanje sa ovim Mehanizmom koordinacije, sa prilagodbom ovoga SSP-a. Dakle, jednsotavno se nalazimo, mi ljudi najodgovorniji koji vode zemlju oni nemaju ni hrabrosti, ni snage da preokrenu matricu i da počnu na neki način odgovornije voditi zemlju i odgovoriti onim stvarnim problemima koje mi imamo ovdje u zemlji. Ali bez obzira na ovo ja vas, dakle, pozivam da ovdje pokažemo do kraja mi neko razumijevanje situacije kad je u pitanju javni RTV servis, dakle da ovakvo rješenje koje je ponuđeno danas prihvatimo, al' da već odma danas otvorimo ovu raspravu i tražimo odgovore na sva ova pitanja koja su ljudi s pravom danas ovdje iznijeli, a koja se između ostalog evo tiču i te politike na bilo kojem nivou. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul.
Kolega Šepiću, dakle još ću jednom ponoviti, ja zaista kršim odredbu zakona koja je nastala kršenjem odredbi drugog zakona i još jednom to ponavljam. Ali demagoško povezivanje 48 Mostara ili šta birači od mene ili od nas svih očekuju sa ovim nekim drugim temama ... s ovom temom o kojoj mi danas ovdje vrlo konkretno pričamo je zaista nepotrebno.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Monika Tomić.
Pozdravljam sve nazočen. Ja bi ... , takođe gospodinu Šepiću rekla, da oni koji su nas izabrali, znači, od nas takođe traže kanal na hrvatskom jeziku, ne samo na jeziku, nego da imaju i svoju uređivačku politiku, onakva kavu Hrvati zaslužuju, kao manjina ovdje tako ispada. Hvala.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Mislim da ne bi bilo korektno da prešutim je li, dakle ja ne, nisam govorio ništa bez nekog posebnog razloga, pogotovo mi se ne može u tom smislu meni prigovoriti da kad govorim o principijelnim stvarima o nepoštivanju rokova, o nekim obavezama koje mi preuzmemo pa ih ne izvršavamo onako kako treba, da je to neka demagoška priča. Dakle, pa barem svi u ovoj zemlji vidimo kakav imamo odnos, koji ljudi preuzimaju odgovornost, kako se odnose prema određenim rokovima. Još vidite kad neko to još prepozna, vi se ljutite na neke ljude koji to prepoznaju, pa ukažu na to, pa im na neki način želite pripisati da je to neka priča koja evo ima neki drugi komentar, tako da s te strane mislim da ne stoji jedan takav pristup. A drugi komentar kolegici Tomić neću posebno ni komentirati.
Diskusija Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naravno izuzimajući ove diskusije koje su izvan konteksta ove tačke dnevnog reda, želim da konstatujem da je očito da ovo pitanje je vrlo složeno i da ono zavrijeđuje jednu temeljitu raspravu. Ali takođe i činjenica da mi problem ne možemo riješiti ukoliko smo na jednom mjestu željeli, postavili želeći da riješimo te probleme sve ove probleme postavili kao prioritetne da ih u ovom trenutku sada riješimo. Ja mislim da bi se, evo ja ću se referirati na izjavu gospodina Bosića, da vjerovatno niko u ovoj sali nema ništa protiv toga da se plaća i svi žele da plaćaju TV pretplatu. Polazeći od toga i uzimajući Prijedlog, ovoga, zakona o izmjeni ovog Zakona koji upravo otvara proces i daje priliku da oko svega ovoga o čemu se raspravljalo ovdje, što mislim da nije bilo primarno, daje šansu da u vremenu koje dolazi raspravimo i te stvari, ali jednostavno ovo pitanje se treba riješiti. Kolega Fazlić je rekao da mi apsolutno izražavamo spremnost da participiramo u definiranju zakona uvažavajući amandmane koji će biti uloženi, uvažavajući želju da se popravi tekst ovoga Zakona, da dobijemo tu formu koja će biti aplikativna i da na ovaj način problem 49 ovaj skinemo s dnevnog reda da bi jednostavno mogli razgovarati o drugim problemima. Naravno i tu ja prije svega mislim da se i obaveza rukovodstava javnog servisa i odgovornih ljudi u javnim servisima podrazumijeva da o ovim stvarima se mora razgovarati vrlo ozbiljno i da se ovo pitanje mora temeljito riješiti. Ali dajmo priliku ovom Zakonu i dajmu priliku svima nama koji imamo primjedbi da riješimo to u amandmanskoj fazi u ovom vremenu koje je pred nama da dobijemo jedan zakon koji će otvriti vrata za konačno rješenje ovih probolema o kojim su ovdje prisutni govorili. Naravno, ja sad se, kad ne bih, ne bih želio da ja referiram se na primjedbe koje su ovdje iznešene ili da ja oponiram svim tim primjedbama, ali evo ja kažem da je to jednostavno prilika da se i potreba da se oko tih stvari razgovara, ali riješimo temeljne principe onoga što ovaj Zakon o izmjeni Zakona nudi, djate da se zadržimo na tome. A pozivam sve da podržimo ovaj Zakon i da u naredni mjesec dana dobijemo kvalitetan zakon. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, ne to je graška bila, je li. Dobro, zamjenica predsjedavajućeg, imamo izvinjavam se, imamo ispravak krivog navoda Maja Gasal-Vražalica.
Pa evo samo da ispravim gospodina Đonlagića koji je rekao da svi žele da plaćaju RTV pretplatu. Sada nekako sam u zabuni slušajući diskusije kolega iz HDZ-a koji se pozivaju da neće, je li, čak sa ovog mjesta, iz ovog Doma pozivaju sve osobe koje, je li, nemaju to za što se oni zalažu, a to je da imaju svoju uređivačku politiku, dakle gospođa Tomić se poziva na uređivačku politiku što znači da bi tim sistemom na koji se oni pozivaju trebalo da budu uposleni i uređivačku politiku da vode članovi HDZ-a, odnosno njihovi birači ili njima bliski ljudi. S druge strane sada Vi kažete da se svi pozivaju na plaćanje, dakle sa ovog mjesta, iz Doma Parlamentarne skupštine BiH oni direktno pozivaju građane i građanke da ne plaćaju RTV pretplatu sve do onog trenutka dok oni ne budu imali ono za što se zalažu, što je apsolutno diskriminatorno jedno ponižavanje zakona, jedno pozivanje na nepoštivanje zakona. A s druge strane svi smo potpisali Agendu, svi smo se obavezali na poštivanje, na novi napredak Bosne i Hercegovine, ja sada postavljam pitanje gospodine Đonlagiću – da li Vi to zbog koalicionih odnosa ili čega kažete, odnosno ispravljate ono što su Vaše koalicione kolege prije toga rekle? Hvala.
Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul.
Ma vrlo kratko, vrlo je jednostavno u stenogramu vidjeti da kolegica Tomić nije ni jednom riječju u svom izlaganju spomenula HDZ BiH.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto. 50
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, svi uvaženi gosti na današnjoj sjednici, sve vas srdačno pozdravljam. Mi danas imamo na dnevnom redu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sustavu BiH, danas kroz ovu raspravu koju sam i ja nastojala pažljivo slušati čuli smo mnogo toga, između ostalog od kolegice Aleksandre Pandurević da bi bilo potrebno obaviti jednu raspravu o javnim RTV, sustavu, odnosno emiterima itd. što naravno je i logičan zaključak obzirom na sve ovo danas što smo čuli i očito postoji potreba da se na ovakvu jednu temu ispričamo. I ja ovdje sad kad sam izišla i nastojaću se pridržavati i ove točke dnevnog reda, mogla bi takođe nešto kazati o javnim RTV sustavima, ali pošto ste drugi na različite načine kazali o sebi, pa čak i kontra svojih stavova, nakon možda samo jedne ili dvije rasprave, to jasno govori u kakvom smo stanju i gdje smo mi to danas kad su u pitanju javni RTV sustavi. Ja ću takođe reći, pa bez obzira kako ću biti shvaćena, imamo svoj stav i kao zastupnica i kao neko ko dolazi iz Kluba, ko dolazi iz političke opcije Hrvatske demokratske zajednice BiH i koji usitinu legitimno nastojimo zastupati interese svih onih koje mi ovdje predstavljamo. I to je naše potpuno legitimno pravo da se borimo na pravo za medij na svom jeziku, što evo kao što je kolega uvaženi rekao, imaju na to pravo i određene manjine itd. Kako i u kojoj formi, mi se zalažemo, hoću reći, za sustavno rješavanje ovog problema i to bi kad govorimo o Sustavu trebao regulirati zakon kako i na koji način. Kada imamo ovaj Zakon, saću se referirati na prijedlog ovih izmjena Zakona. Da mi želimo sustavno riješiti ovaj Zakon, ja bih se evo sad osvrnula i na predlagatelje ovog Zakona. Mislim da nije lijepo da o jednom ovakvom Zakonu, a govorim o Javnom RTV sustavu BiH imamo, recimo, predlagatelje koji dolaze iz jednog naroda. Mislim da je bilo bar fer i korektno, a svi znamo da postoji ova tema i postoji ova obveza, evo da se na razini klubova, Parlamenta, kako god hoćete, povjerenstva, pokuša opet naći rješenje za ovakav jedan Zakon. Sigurno ovo što je sad ponuđeno, ja to smatram možda samo jednom dobrom namjerom i ne želim osuditi ni na kakav način inicijativu i ideju bez obzira što ona za mene nema na neki način pravno, sustavno rješenje za ono što se ovdje predlaže, a to je financiranje Javnog RTV sustava. Kada gledamo, evo, odredbe Zakona, ja ću reći po mom skromnom pravnom, normativnom iskustvu, ovdje mi je ovaj Zakon, nećete se ljutiti, ali čisto amaterski onako napravljen, pa odma u članku 1. govori se da, iza definicije dozvola Sistema, dodaju se nove definicije – entiteti su Republika Srpska i Federacija BiH. Mislim to, ja mislim da je suvišan svaki komentar. U članku 16.a) financiranje javnih RTV sustava, kaže – javni RTV servisi na teritoriji Bosne i Hercegovine će se primarno financirati prihodima od RTV taksi. „Će se primarno“, naravno uvažavajući da postoji stav (2) – da fondove mogu osnovati entiteti, odnosno Brčko Distrikt u skladu sa svojim nadležnostima, osnivači će fonda osigurati financiranje javnih servisa sredstvima potrebnim za stabilno funkcioniranje itd. Dalje, u članku 23. imamo da se prihodi i sredstva prikupljena od fondova uplaćuju direktno na jedinstveni račun, naravno ovaj Zakon ni na kakav način nije rekao ni kako, ni šta, koji će, gdje će taj biti račun, a prihodi se raspodijeljuju, znači, ovim emiterima entitetskim u omjeru 25:25 i ovaj BHRT-u 50%. Prije svega ne znamo da li je to tako, na koji način, da li su i dogovoreni ovakvi nekakvi, da li je to prihvatljivo ovim emiterima, da li je to nešto što uistinu sustavno, kako bih rekla, zadovoljava financijske potrebe i emitera entitetskih u odnosu na 51 državni, jer ja barem ono koliko znam skromno o tome, da svi oni ovise od Javnog emitera BHRT, mislim da ni oni ne mogu izvoditi svoje poslove bez Javnog emitera BHRT-a. Šta želim reći? Mnogi su se pozivali na to ko plaću RTV pristojbu itd. ja ću takođe dodati da sam često na ovim emiterima prozivana, pa čak evo i od ovdje naših uvaženih kolega, ja potpuno uvažavam njihov stav, imaju oni na to pravo, da oni misle o tome tako, ali mi imamo isto tako pravo da kažemo i ponašamo se i ja bi htjela na prvom mjestu reću u skladu sa zakonom. Al' ako ja nešto mislim da je suptorno zakonu, onda ja to takođe ostvarujem kroz institucije. I samo da znate, bez obzira kako će to biti medijima prenešeno, i ja vam spadam u red onih koji ne plaća RTV pretplatu, ali isto je tako ne plaćam samo jednim prigovorom koji sam uložila upravo zbog neutemeljenosti odredbi koje se traže da plaćam takvu pristojbu. Ali šta želim reći? Ne spadam u red onih koji ne bi htjela plaćati, želim da je plaćam i želi to od nas svi, bez obzira kako je to neko maloprije protumačio, mi želimo, ali zato želimo sustavne izmjene Zakona o Javnom RTV sustavu koji će osigurati da budu uistinu javni, koji će osigurati objektivno, učinkovito, nepristrasno kreiranje informacija našem javnom mjenju i na taj način i opstojnost takvih javnih servisa. Ono što najmanje očekujem od ovog Prijedloga zakona da se možda prije, iako se traži skraćenje amandmanske procedure, da se na razini evo Kolegija, predsjednika klubova, povjerenstava itd. na koncu neka vrsta šire rasprave sjedne i pokuša i kroz ovo rješenje doći, jer uvažavajući evo ovdje je izražena nekakva volja da se dođe do određenih rješenja kad je u pitanju i ovaj Zakon, odnosno traženje rješenja za financiranje Javnog RTV sustava BiH. Još jednom ponavljam, da ne budemo krivo razumljeni, želimo ostati principijelni i dosljedni kod svojih stavova, to su naša legitimna prava, ali želimo kad je u pitanju i ovaj Zakon i kroz ovaj Prijedlog zakona tražiti nekakav rješenja kako ne bi doveli u ptianje, jer naš je stav takođe jasan da želimo da opstanu i ostanu Javni RTV sustav.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović.
Poštovana kolegice ne želeći, opet kažem, ulaziti u bilo kakvu polemiku, samo bih zamolio da ovdje, jer će se vrlo često dešavati kao što je kolega Lovrinović predlagao, pa nismo rekli zašto nije neko i iz drugog naroda, ja sam pripremio i treba da u redovnu proceduru pustim, odnosno pošaljem kao zastupnik jedan broj zakonskih rješenja sa kojima sad nisam zadovoljan pa sam napravio zakone o izmjenama i dopunama zakona, ali sam, ako se tako posmatra, samo Bošnjak, onda morao bih da molim nekoga iz, kolega koji su srpske provinijencije ili hrvatske provinijencije da zajedno sa mnom to rade. Mislim da to nije u redu što ste rekli za govornicom, da su samo iz jednog naroda. To su samo poslanici koji su se sjetili, oni su tu poslanici i ništa više, koji su se sjetili da krenu sa nečim što se zove zakon koji je u funkciji rješavanja trenutnog problema koji imaju javni emiteri. I nemojte to da mješamo sa nacijama, molim vas. Zakoni su kada se donose za sve isti, zakon nema nacionalni predznak. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Salko Sokolović. 52
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravak krivog navoda, replika upućena gospođi Krišto. Ma evo da se ovdje ne bi stvarno demagoški ponašali, gospođo Krišto ja Vam predlažem dok ne nađemo neko sistemsko rješenje da Vi popunite uplatnicu i platite taksu, da ne bi ostali oštećeni, a rekli ste da žalite što ne plaćate pretplatu. Znači, uplatnica, uplatite, a sistemsko rješenje kad bude onda ćete biti dio projekta koji finansira javne RTV sisteme. Hvala.
Amir Fazlić, ispravak krivog navoda.
Ma evo na neki način želim da, ne znam kako da repliciram kolegici Krišto, zahvaljujem se što je učestvovala u raspravi i ipak dala doprinos ovom Zakonu, ne ulazeći u neke političke komentare i svega ovog, al' bi pošto je zaista dala neke određene ovdje sugestije i neke konstatacije od amaterskih nekih članova i svega ostalog, ja bih zaista kao predlagač bio jako zadovoljan da Vi predložite određene amandmane, pogotovo da ispravimo onaj dio teksta koji ste nazvali amaterski. Zaista dobronamjerno ... Vaše ćemo amandmane u tom dijelu gdje nam ukazujete na neke amaterske rečenice, pojmove, zaista prihvatiti.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto.
Ma nije mi namjera na neki način da repliciram, prešutilia sam ovo što je kolega Salko Sokolović, on onako često kad se probudi na sjednici onda čovjek razumije to ovako i onako, ali ja bi mu samo htjela reći da ja onda kada budem htjela platiti neću trebati zvati ni gospodina Salku Sokolovića pitati nekoga, ja jako dobro znam kakve su moje obveze i sve svoje obveze izvršavam na vrijeme. Što se tiče kolege Fazlića, takođe nije replika, ja sam i razumjela od njega, pa intervencija je naša bila s naše strane misleći i na svoj Klub općenito, a što se tiče mene to je opaska bila pojedinačno, ja osbono tako mislim i željela sam naći nekakvu, da kažem, blagu formu da mi je amaterski u smislu normativno, ja se nadam da se niste zbog toga uvrijedili. A što se tiče ovih popravaka, evo ja bi uistinu volila, nije problem da mi napravimo prijedloge amandmana, ali ja bih volila u istinu da to uradimo sa predlagateljima na način pa da to bude uistinu rješenje koje će biti prihvatljivo za sve, a na neki način i za Javni RTV sustav. Hvala lijepo.
Hvala. Diskusija Fehim Škaljić. 53
Gospodine predsjedavajući, doktore Zvizdiću, dame i gospodo, dobar dan vam. Pa ako hoćete da ste redovan onda ste na kraju, jer je danas bolje ući u ove procedure dijaloga dobijate prije termin. Ne znam nikoga ko je zadovolja stanjem ukupnom u društvu, pa između ostalog i u javnim emiterima, nije stanje dobro. Ja nisam zadovoljan onim što nam se pruža, očekujem od javnog servisa da probudi stvaralački potencijal kod građana, kod pojedinaca da bude pristup pozitivistički, da ističemo one primjere koji motiviraju ljude i obim u kojem se to nudi nije ono što mene zadovoljava. Vidim da ima argumenata da ne zadovoljava i druge i to su legitimni argumenti i s razlogom se može govoriti o tome, o kontaminaciji politikom, o sposobnosti da se bude u kapacitetu javni emiter a ne komercijalna televizija, do toga da uvezanost u Sistem nije adekvatna, Sistem janih emitera, nemamo korporaciju ... i sve su to stvari o kojima treba da diskutujemo. Mislim da je gospođa Krišto rekla stvar koju ja podržajem, dajmo da ovo što imamo doradimo zajedničkom saradnjom. Predstoji nam gašenje emitera zbog toga što je doveden u situaciju sobom i s nama u takvu poziciju, rekao bih više sobom nego nama, ali situacija je na sonu takva. Šta bi značilo za ovu zemlju čiji smo mi Parlament da se javni emiter ugasi zbog toga što mu nisu stvoreni ... uslovi? Je li to doprinos onome što mi hoćemo od ove zemlje učinimo da ona bude kandidat, pa i u budućnosti član Zajednice evropskih zemalja, da pravo i mogućnost građanima bude u sposobnosti da se konkurira sa drugima. Informacija kao potreba, javna informacija kroz servis je danas društvena hrana savremenom čovjeku i gašenjem toga mi bi to izuzeli. Na ovaj Zakon koji je na sonu ja bih osobno mogao mnogo toga šta reći u smislu pravnog teksta i činjenice da nije dao odgovore na mnogo šta i ja sam o tome diskutovao na tijelima, ali ga prihvatam kao pokušaj da ne dođemo u poziciju da se ugasimo i prihvatam kao potrebu da otvorimo stvarnu priču, a ne deklarativnu oko toga kako da ovo pitanje riješimo. Okvir za rješenje je potpuno jasan, on je evropski okvir i tu mi ne možemo da licitiramo hoćemo li ili nećemo, u konačnosti on mora biti takav, što prije krenemo na taj put doćemo do rješenja koje adekvatno, ono mora biti rješenje koje je prihvatljivo za sve one koji čine .... biće ove zemlje, za sve građanine, jer valja pravdati novac oko toga. Zato sam zagovornik da ovo kao inicirajući tekst dobije podršku ovoga Parlamenta i krene na put svojih promjena kako bismo došli do rješenja koje je prvo, neće zaustaviti ovo, ali nastaviće proces kojim ćemo omogućiti da sve potrebe javnog servisa budu servisirane na način da su prihvatljive za .... elemente ove zemlje, bez toga mi nećemo napraviti iskorak naprijed i bez toga ćemo ugroziti evropsku budućnost Bosne i Hercegovine. Pozivam članove ovoga uvaženog Doma da uz sve izrečeno, uz sve manjkavosti koje se mogu danas iskazati u odnosu na ponuđeni tekst prihvatimo da je to prvo čitanje i da on otvara proceduru u kojoj trebamo biti aktivni u kojoj ga možemo preoblikovati u onoj dimenziji koja će spriječiti da dođe do blokade rada servisa, a omogućiti da napravimo promjene koje su potrebne. Hvala.
Hvala. Mirsad Mešić diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma ja se ne mogu oteti utisku da vi iz vladajuće većine nama opoziciji oduzimate posao, glavni metod vašeg funkcioniranja je zapravo opoziciono djelovanje, nekad je to zbog nečega, 54 nekad zbog ovog, a uglavnom zbog nekakvih nacionalnih pitanja koja baš i ne znam da su nacionalna, ali eto stavlja ih se na pijadestal nacionalnog pa to tako i ispada. Ja sam također navikao ovdje da poslanici pozivaju da ne poštujemo zakone koje smo donijeli, pa čak i sa najvišeg nivoa i neću o tome da priča, sam sam sebi odvratan kada to pričam. Mi u Socijaldemokratskoj pratiji smo zaista zabrinuti za funkcioniranje javnih RTV sistema i želimo učiniti sve napore da donesemo bilo kakvo rješenje koje će to efikasno i obezbjediti. I evo dalje da ne dužim, mi ćemo iskoristit se prilikom da podržavajući ovaj Zakon kroz amandmansko djelovanje damo rješenje za stabilno i efikasno i prije svega na korist građana BiH funkcioniranje radnih radiotelevizijskih emitera. A dajte nam malo, vama iz ovih vladajućih partija, dajte nam prostora da budemo opozicionari nemojte nam vi to raditi.
Hvala. Gospodine Backoviću ovo je treći ispravak krivog navoda, Vaš po ovoj tački tako da nemate pravo. Ovdje piše bogami treći, kod nas piše treći, ne znam gdje je, polovna. Denis Bećirović rasprava. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] ____________(?) Povreda Poslovnika. ZAIM [[nije uključen mikrofon]] Imam li pravo na povredu Poslovnika? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM
Gospodine predsjedavajući, ja sam pretpostavljao, a vidim sada i opravdano da državna bosanskohercegovačka RTV može doći u ovu poziciju u kojoj je trenutno, zbog toga sam početkom februara ove godine uputio jedan poziv i pozvao Kolegij da u roku od 10 dana organizira hitnu sjednicu Predstavničkog doma. Naravno, mogli smo naći i pet potpisa, ali evo uputio sam poziv Kolegiju iz sada vidi se objektivnih i opravdanih razloga. Neću ponavljati ovo o čemu su moji prethodnici govorili, jer želim nešto reći, a što se nije čulo tokom današnje rasprave, kada je riječ o državnoj televiziji. Prvo, prije toga moram konstatirati da je evidentno da mi ovdje i u Parlamentu imamo političke snage koje su spremne iz različitih motiva da dođe do uništenja državne televizije i to se definitivno mora zaustaviti. Zbog toga Klub SDP-a, kao što je to naveo i moj prethodnik i predsjednik Kluba, će podržati i ovaj prijedlog koji je ponuđen danas, jer i to je bolje rješenje od ovog stanje kojeg trenutno imamo. Međutim, šta želim reći i uputiti vrlo jasnu poruku danas iz Predstavničkog doma, dejtonski ustavno-pravni poredak sročen krajem 1995. godine je predvidio da ova država može dolaziti u 55 ovakve situacije i on je njoj dao alat, kao i svakoj državi, kako da prevazilazi te situacije. Evo to treba pokušati kroz parlamentarne rasprave u zakonodavnoj proceduri sve kako je opisano Poslovnikom, mada je čudno da mi danas smo nekoliko puta čuli da neko neće da poštuje zakon, to je nepoštivanje čak i Poslovnika našeg Doma, jer u Domu jedna od prvih stvari kaže poštujemo Ustav i zakone ove države. Dakle, pošto je Dejton to predvidio ja želim da ovu diskusiju, dakle, dopunim i da pozovem onaj dio Dejtonskog mirovnog sporazuma koji treba da se uključi u ovakvim situacijama, to je Aneks X, to je visoki predstavnik međunarodne zajednice. Javno ga, dakle, pozivam ako i ovaj prijedlog danas ne prođe da reaguje u skladu sa ovlastima koje mu je dao Dejtonski mirovni sporazum i da zaštiti jedan od simbola države BiH. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Visokom predstavniku su nedostajala pisam uvaženog kolege Bećirovića, koja mu je sjećamo se kad je tu sjedio u Kolegijumu pisao makar jednom mjesečno, pa evo drago mi je da ste ga ponovo pozvali ne bi li i on šta uradio. Niko u ovoj zemlji ne želi uništenje Javnog RTV sistema, gospodine Bećiroviću, ja ću podsjetiti da je upravo naš Klub prije tri godine ovdje predlagao da javne emitere finasiramo iz budžeta, da BHRT stavimo na budžet institucija BiH, isto tako entitetske emitere, pa će makar u tom slučaju malo više partija kontrolisati te emitere, a ne samo jedna. Dakle, apsolutno je netačno da bilo ko želi uništenje Javnog RTV sistema. A ako neko ima odgovornost, gospodine Bećiroviću ima i Vaša partija jer četiri godine ste imali resornog ministra u Savjetu ministara, šta ste uradili, četiri godine ste bili većina ovdje, većina i u Federaciji pa zašto niste javili, riješili sistem javnog emitovanja. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović.
Očigledno da se ispravlja ono što je istina, a istina je da imamo političke snage koje svojim djelovanjem žele dovesti do nestanka bosanskohercegovačke radio-televizije i to je činjenica. Mada ja vrlo rijetko repliciram kolegici Pandurević, otprilike na svkih stotinu njenih replika ja se javim sa jednom i to relativno kratko, a sve te njene replike na moj račun ja predlažem da sabere u jednu knjigu, da to objavi, a ja ću vrlo rado takođe distribuirati sve te replike prema biračkom tijelu. Zahvaljujem.
Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, gospodin Nikola Lovrinović, ali evo završili smo ovu tačku.
Samo gospodinu Bećiroviću, dakle danas tema nije, RTV pristojba, a ne državna televizija jer ovo je javni RTV servis. 56
Hvala. Završavamo tačku dnevnog reda. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine (zakon u drugom čitanju) Kolegij Doma nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, rasprava je zaključena, izjasnićemo se naknadno u drugom krugu glasanja. 13. tačka, Ad. 13. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine)
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara dozvolite mi da kažem nešto što sam obavezan da u ovakvim situacijama kažem. Dakle, do ove odluke ne dozali zbog toga što posao nije obavljan kako treba i iz drugih razloga, do ove odluke dolazi, naprotiv posao je vrlo profesionalno obavljanj, do ove odluke dolazi zbog promjene parlamenatrne većine. Dakle, ovo je jedna uobičajena situacija kad se promijeni parlamentarna većina da se onda mijenjaju i određena, donose drugačija kadrovska rješenja. Ja koristim priliku da se zahvalim gospođi Aidi Koristović na jednom vrlo korektnom i profesionalnom radu u Zajedničkoj službi Parlamentarne skupštine BiH, ona je svojim radom sasvim sigurno unaprijedila ovu Službu, ali politika je politika, parlamentarna većina je parlamentarna većina i ona se mora poštovati. Njoj želim puno uspjeha u budućim poslovima, a želim da sekretar koji će biti izabran obavlja posao jednako profesionalno kao i gospođa Koristović. Hvala vam.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović. 58
Hvala lijepa. Ja sam samo htjela zamoliti, kao što smo prošli, na prošloj sjednici kad su razrješeni neki zastupnici iz Demokratske fronte, iz komisija, da i ovdje u onom, onoj Odluci o razrješenju dodate jedan takav stav šta je razlog razrješenja, kao što je dopredsjedavajući upravo kazao. Mislim da je korektno prema onome ko se razrješava da ima jedan takav stav. Prošli put smo se složili u vezi s tim i dodali ste i hvala zato, evo predlažem da i ovaj puta, korektno je prema onome ko je, uobičajena je procedura, sve je jasno, ali će biti korektno ako bude, jer stoji u jednom ovom dijelu, znači samo u Odluci o razrješenju da bude i to da je zbog promjene u parlamentarnoj većini itd. kao što vam stoji u drugom dokumentu.
Hvala. Ispravak krivog navoda, zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto.
Hvala lijepa. Prije svega ja ću se takođe zahvaliti našoj tajnici zajedničkih službi na jednom vrlo korektnom i profesionalnom radu, to smo juče mi svi uradili i pojedinačno kao članovi Kolegija na svom užem Kolegiju i na proširenom Kolegiju. Evo danas koristim priliku i ovdje na sjednici i želim uistinu da i novi tajnik zajednički službi bude radio korektno i profesionalno, odnosno u interesu ovog Doma i ove Parlamentarne skupštine. Kad je u pitanju ovaj navod koji je kolegica iznijela, mi smo juče imali to takođe na našem Kolegiju, međutim imajući u vidu da je ovaj put Dom naroda svoj posao, odnosno Odluku o razrješenju donio prije ovog našeg Doma mi zapravo ne bi smijeli upadati u zamke da na različita dva doma donosimo različite odluke. Mislim da, jer ne postoji nekakva mogućnost, ovo su ipak nekakvi pojedinačni akti, tiču se imena, znači razrješenja i imenovanja, tako da bi bilo dobro da donesemo istovjetnu odluku kao što je donio Dom naroda. A mi smo kao kompromisno rješenje juče na sjednici proširenog Kolegija i na užem Koelgiju dogovorili se da danas ovo bude obrazloženo i da bude uvršteno tako u dnevni red, da je razlog smjena parlamentarne većine. A Prijedlog odluke mislim da ne bi trebali mijenjati jer bi onda trebali na neki način ponoviti možda proceduru i u drugom Domu itd. Pa to su jedini razlozi koji bi trebali da donesemo istovjetnu odluku. Hvala na razumijevanju.
Ispravak krivog navoda, Hanka Vajzović.
Nije ispravka krivog navoda nego samo još pojašnjenje, dakle Odluka ostaje ista – smjenjuje se Aida Koristović, imenuje se Kenan Vehabović, dakle sve ostaje isto. Možda barem u skladu s onim što ste svi već kazali da je sekretarka dosadašnja dobro radila, da ste svi bili, evo naprosto jedan zaštitni mehanizam, nešto što je onako više dostojanstva u to da se zna zašto, ako to nije problem to je bio moj prijedlog. Hvala.
Hvala. 59 Zaim Backović diskusija.
Uvijek ovako reagujem kada su ove situacije u pitanju i uvijek ću reagovati i reagovaću kao čovjek ne kao stranački pripadnik, niti kao neko sprovodi neku od, eventualno, politika. Ako nam piše u dnevnom redu, a tako piše ja ovo nisam izmislio, piše – zbog promjene parlamentarne većine, tako neka piše i u Odluci. Ne, ne, jer ne može pisati smjenjuje se, mora biti razlog ili je zgriješila ili je napravila kriminal ili je povrijedila procedure ili je ili je, e pošto nije nego je razlog taj, mora se znati i u ..., jer morate i u dole preambuli, u pravnom poučku dati neki rok i pravo da se žali ta žena na takvu Odluku. Pa morate napisati zbog čega je ona smijenjena, ne možemo na taj način, igramo se s ljudima kao sa starim nekadašnjim fudbalskim loptama koja pri svakom udarcu pukne pa je ponovo moramo pumpati, to nisu lopte, zakrpiti kako hoćet, fleku stavljati, to nisu, ljudi nisu lopte. Jer tamo u Rješenju o imenovanju piše čak i na koji period se imenuje, nemojte to zaboraviti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 17. tačku, Ad. 17. Prijedlog odluke o imenovanju sekratara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-2/16, od 14.06.2016. godine Kolegij Doma je na osnovu preijdloga predsjedavajućeg Kluba poslanika SBB-a utvrdio navedeni Prijedlog odluke, Prijedlog odluke ste dobili. Dom naroda Parlamentarne skupštine usvojio je ovu Odluku na 19. sjednici, održanoj 27.05.2016. godine. 60 Otvaram raspravu. Poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Pa evo sukladno, je li, promjeni parlamentarne većine jasno je zašto dolazi zbog ovoga, ali eto kad su kolege iz SBB-a, odnosno SBB kao partija koja je na početku svog mandata ovako bila opredjeljena za promicanje politike ravnopravnosti spolova, pa evo čovjek bi nekako mislio pošto znate u BiH žene ne mogu da budu ministrice, rijetko koja iz koje partije dobije tu priliku, pa smo nekako i zatvorili oči kada su prijedlozi stigli iz SBB-a, a to su bili uvaženi ministri i o tome smo raspravljali na nekim prethodnim sjednicama. Zatim eto u BiH je poznato da žene mogu biti tajnice, sekretarke i eto tako neko niže rangirano mjesto i kada politička partija koja je onako na početku mandata bila opredjeljena za ravnopravnost spolova pokaže da ima tu priliku i da imenuje manje zastupljeni spol u BiH, koji je inače najbrojnija manjina u BiH sa 51% stanovništva, a to su žene, onda gle čuda opet nam dođe prijedlog a osoba muškog spola. Također meni je drago što je došlo do ovoga da se konačno javnosti pokaže pravo lice i prava politika koju promiče i zastupa pomenuta partija, također to su pokazali i na prošloj sjednici kada su za izmjene i dopune Zakona o Vijeću ministara, gdje je se predlagalo 40% žena samo jedan njihov kolega je podržao taj Zakon, dok su ostali iz Kluba bili protiv. Eto ja novoizabranom želim puno sreće u radu i nadam se da će i dalje podržavati politiku ravnopravnosti. Hvala.
Hvala. Damir Bećirović.
Ja ću kratko, ja bih vas zamolio samo u materijalima bar da nam dostavite biografiju kandidata SBB-a, jer ovdje vidim Odluku a nemamo ni biografiju, ne znamo šta gospodin, šta je radio, gdje je radio, tako da vidimo da li ispunjava bar neke formalne uvjete kada se tiče postavljenja na ovu vrlo bitnu i vrlo odgovornu poziciju.
Dobio sam informaciju od sekretara Doma da je dostavljena biografija klubovima. [[zajednička diskusija]] Idemo dalje, znači, idemo na tačku 18. Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2- 1420/16, od 16.05.2016. godine (odgođeno izjašnjavanje na 30. sjednici, održanoj 24.05.2016. godine)
Hoćemo usaglašavati odma, ja bi odma sad.
Nema, dobro ti bi odma, ja ne bih, znači nemamo saglasnost da odmah.
Mogu li dobiti ja onda riječ samo kratko, samo.
Izvoli. Zamjenik predsjedavajućeg o proceduri.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja mislim da nema razloga da mi danas odmah sada kao Kolegij ne odlučimo imamo li saglasnost ili nemamo saglasnost. Vi imate pravo da to prolongirate do nekog drugog roka, ali ja tada u skladu sa članom 85. Poslovnika tražim da se samo o ovoj tački organizira sjednica u roku od najkasnije tri dana. Dakle, ovo ne može čekati sjednicu 27. zato preldažem da to uradimo danas, da ne taktiziramo, da znamo gdje smo kada je u pitanju ovaj Zakon, jer Poslovnik kaže – ako većina glasova ne uključuje 1/3 glasova poslanika s teritorije svakog entiteta, a nema trećine iz Republike Srpske, predsjedavajući Doma i njegovi zamjenici sastaće se kao komisija i pokušati da obezbijede saglasnost u roku od 3 dana nakon glasanja. Dakle, ja kao član Kolegija tražim sjednicu Predstavničkog doma na ovu temu, sad to javno kažem, ukoliko to danas ne budemo odlučili u roku od 3 dana da znamo gdje smo 27. ne možemo čekati. Hvala vam.
Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Krišto.
Evo pomalo sam ja iznenađena, ovaj, nekako da kažem ovim stavom. Prije svega ja bih samo pozvala kolegu i inače predsjedavajućeg i ovo govorim kao član Kolegija, da budemo uistinu principijelni i dosljedi. Mi smo već do sad imali nekoliko puta na dnevnom redu točke oko kojih nismo imali entitetsko glasanje i bilo je uvijek u tom trenutku nemamo izjašnjenje sad, bio je dogovor ostavljamo za narednu i naravno u skladu sa Poslovnikom mi smo uvijek imali svoj stav. Nemojte da sad radimo to ni ovaj put, ne trebaju nikakve, da kažem, niti prijetnje, niti sa novom sjednicom, ni tako, idemo se uistinu ponašati kolegijalno, idemo se ponašati kako to zaslužuje ovaj Dom po Poslovniku i mislim kao da smo i do sada izgrađivali na neki način takvu praksu, evo ja bih da se danas ponašamo i kad je u pitanju ova točka, bez obzira postoji nečija želja da se to odradi možda i danas itd. Ne vidim razloga, mislim da to nije u intersu niti ovog 64 Parlamenta, niti ove Bosne i Hercegovine, a niti na poseban način ove točke dnevnog reda, a tiče se Javnog RTV sustava. Hvala.
Hvala vam. Evo ja bih vam pročitao član 85. donošenje odluka, stav (3) – ako većina glasova ne uključuje 1/3 glasova poslanika s teritorije svakog entiteta, to je slučaj sad znači nema, predsjedavajući Doma i njegovi zamjenici sastaće se kao komisija i pokušati da obezbijede saglasnost u roku od 3 dana nakon glasanja. Znači, po Poslovniku mi treba da se sastanemo u roku od 3 dana, ja nemam ništa protiv toga da se sastanemo odma sad poslije ove druge sjednice i da vidimo imamo li saglasnosti ili nemamo. Ali to ne implicira da će biti sjednica na kojoj će se glasati u drugom krugu glasanja u roku od 3 dana. Znači, takva je situacija, ja tako vidim ovu situaciju. Prema tome nema saglasnosti da se glasa odmah sad u drugom krugu oko tog, oko ovog pitanja i prelazimo dalje na glasanje o prijedlogu zaključka Amira Fazlića.
Nemamo svrhe, nije usvojen Zakon.
A nije usvojen, dobro. A kako ćemo onda, hoćemo na sledećoj glasati o
Idemo sledeća točka...
Dobro, o zaključcima pošto nema saglasnosti oko toga ćemo glasati prilikom glasanja u drugom krugu o ovom Zakonu. Idemo na glasanje o tački 12. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. godine (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlog zakona, dobro ovo je neka greška, znači glasamo u drugom krugu. Za 28, protiv 4, uzdržano 1. Postoji opšta većina i postoji entitetska većina, Prijedlog zakona je usvojen. Tačka 13. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine). Glasamo o prijedlogu da se u Privremenu zajedničku komisiju imenuju poslanici Senad Šepić, Diana Zelenika i Đorđo Krčmar. Za 24, protiv 1, uzdržanih 9. Postoje opšta i entitetska većina i prijedlog Privremene zajedničke komisije je usvojen. 65 Idemo na tačku 14. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2015. godinu, akt broj: 01-09-1205/16, od 21.04.2016. godine. Glasamo u drugom krugu o primanju k znanju Informacije. Za 23, protiv 5, uzdržanih 6. Postoje opšta i entitetska većina i prihvatili smo Informaciju. Sada glasamo o prijedlogu zaključka Nikole Lovrinovića. Znači, zaključak je da vas podsjetim: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine od Tužiteljstva BiH traži da na postavljena pitanja zastupnika odgovara i očekuje da sa Parlamentarnom skupštinom potpuno sarađuje sukladno demokratskim i ustavnim postulatima razdiobe vlasti i na temeljima ovlasti jedne i druge institucije. Jesam ovo korektno iščitao? Izvolite glasamo o zaključku. Za 13, protiv 14, uzdržanih 7. Nema opšte većine, zaključak nije podržan. Tačka 15. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj 27.04.2016. godine, koja glasi: „Predstavnički dom PSBiH poziva nadležne organe Grada Mostara da u najkraćem roku ukinu neprimjerene nazive ulica u Mostaru koje nose imena zvaničnika fašističke NDH Mile Budaka, Jure Francetića, Ante Vokića i Mladena Lorkovića“, akt broj: 01-50-1- 1254/16. Glasamo u drugom krugu o usvajanju inicijative. Za 23, protiv 5, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji, znači da je prijedlog inicijative usvojen. Idemo na tačku 16. – Prijedlog odluke o razrješenju sekretara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zbog promjene parlamentarne većine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01- 50-1-1384-1/16, od 14.06.2016. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga odluke. Za 20, protiv 5, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina i Odluka je usvojena. Tačka 17. – Prijedlog odluke o imenovanju sekratara Zajedničke službe Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegijum Predstavničkog doma PSBiH, akt broj: 01-50-1-1384-2/16, od 14.06.2016. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga odluke. Za 24, protiv 6, uzdržanih 4. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji, usvojili smo predloženu Odluku. Tačka 18. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2- 1420/16, od 16.05.2016. godine (odgođeno izjašnjavanje na 30. sjednici, održanoj 24.05.2016. godine). Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Za 33, protiv nema, uzdžan 1. Postoji opšta i entitetska većina, dali smo saglasnost za ratifikaciju. 66 Zaključujem 31. sjednicu i napominjem da nastavljamo sa radom nastavak 5. hitne sjednice Doma, a naredna redovna sjednica je planirana za 27. juni 2016. godine. Hvala vam, molim vas da ostanete u sali samo da se spreme tehnički uslovi i da vidimo da li treba pozvane goste uvesti u salu. Sjednica završena u 15:18 sati.