Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom, danas prva točka: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje, P.Z. br. 815 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za obitelj, mlade i sport. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Ivica Bošnjak, državni tajnik u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Izvolite državni tajniče.
Dobro jutro svima, poštovani predsjedniče, poštovani zastupnici. Prijedlogom izmjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama predviđa se daljnje povećanje iznosa roditeljskih potpora za kategoriju zaposlenih i samozaposlenih roditelja sa sadašnjih 3991 kn na 5653 kn odnosno sa 120 na 170% proračunske osnovice. Izmjene Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama sadržajne su u nacionalnom programu reformi za 2019. g. i one ovim značajnim doprinosom i daljnjim povećanjem za najznačajniju kategoriju rodilja, zaposlenih i samozaposlenih predstavlja daljnje povećanje koje u konačnici će sa onim izmjenama koje su bile stupile na snagu od 1. srpnja 2017. g. značiti da za ovu kategoriju zaposlenih i samozaposlenih će iznos biti povećan za gotovo 3000 kn sa tadašnjih 2663 na 5650 kuna. Spomenut ću dakle da one prethodne izmjene su stupile na snagu, prvi puta je pristupljeno poboljšanju statusa roditelja zaposlenih i svih drugih kategorija nakon punih 10 g. i dakle ovime činimo značajan kako bi se adekvatnije zaštitilo majčinstvo ali i adekvatnije uskladile obiteljske i privatne obaveze roditelja odnosno dakle obitelji i omogućilo bolje planiranje njihovog obiteljskog života. Druga značajna promjena izmjena ovoga zakona odnosi se na kategoriju koja skraćuje radni staž potreban za ostvarivanje statusa zaposlenog i samozaposlenog roditelja sa 12 na 9 mj. odnosno sa 18 na 12 mj. sa prekidima. Ovo je izuzetno značajno za kategoriju mlade populacije koji počinju dakle, ulaze na tržište rada, planiraju kako bi se njihove mogućnosti obiteljskog planiranja bila što adekvatnija s obzirom osobito na činjenicu da se prosječno vrijeme rađanja prvog djeteta značajno približilo 29 g. i ono je kada promatramo u jednom periodu od 10 ili 15 g. ima višegodišnje povećanje, tako da će ovaj iskorak kažem za mlade, imati osobiti značaj. Slijedeće dakle izmjene odnose se na usklađivanje zakona koji se odnosi za kategoriju roditeljski skrbi a to je za kategoriju nezaposlenih roditelja, poljoprivrednika i onih koji ostvaruju drugih dohodak a odnosi se na usklađivanje ostvarivanja njihovog prava ukoliko za vrijeme trajanja roditeljskog dopusta se zaposle, da mogu to pravo prenijeti na drugoga roditelja što dosadašnjim postojećim odredbama zakona koje su na snazi bile od 2008. g. nije bilo moguće. Konkretno to znači ako se nezaposlena majka zaposli da to svoje pravo može prenijeti na oca. I imamo još jednu kategoriju koja je također usklađivanje koje je predviđeno da poslodavac ne daje suglasnost na zahtjev radnika za fleksibilno korištenje roditeljskog i rodiljnog dopusta nego da po pisanoj obavijesti u roku 30 dana odnosno dakle sa rokom 30 dana odgode sukladno poslovnom procesu može odgoditi primjenu toga prava koje proizlazi iz ovoga zakona. Dakle ponovit ću, i sukladno nacionalnom programu reformi, ovo predstavlja jedno zaokruženje i dalje poboljšanje statusa roditelja i za planiranje obitelji a osobito sa usklađivanje obiteljskog i poslovnog života čime kažem evo drugi puta smo u mandatu Vlade intervenirali, značajno povećali iznose ove naknade. Stoga molim da se prihvate prijedlozi evo ovih izmjena zakona. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo 7 replika, prva je na redu poštovana kolegica Čikotić, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Ono što bi htjela upitati ovdje prisutnog dužnosnika iz Ministarstva demografije je jer obzirom da ministrice na predstavljanju ovog važnog zakona je kada se planira donijeti Strategija demografske revitalizacije obzirom da ista još uvijek nije donesena te kada planirate ostalih 99 mjera demografskih koje ste najavljivali u proljeće 2019. g. jer obzirom da je ovo tek jedna? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Dakle Strategija demografske revitalizacije nacrt je u završnoj fazi, ona je dovršena da tako kažemo, ide u svoju proceduru kojom ćemo vjerujemo je usvojiti i kojom će biti sigurno nakon 14 g. donesen strateški dokument koji upravo pitanje demografske revitalizacije stavlja u fokus nacionalnog interesa i kroz tih 100-tinjak mjera koje su samo predviđene, sigurno će predstavljati jednu značajnu perspektivu koja u mandatu ove Vlade je već pokrenuta brojnim mjerama koje su nakon 10 i 20 g. se provode, dakle evo to je ovo današnje i predlaganje Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, usklađivanje obiteljskog i poslovnog života koje smo pokrenuli značajnim investiranjem u predškolski odgoj u gotovo 450 vrtića, produženim radom vrtića i drugim projektima koji su već u konačnici i pokrenuti i koji imaju već i svoj izričaj u određenim mjerama. Hvala.
Hvala vam. Drugi je na redu poštovani kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, dakle u cijeloj jednoj medijskoj kakofoniji, kad ne razgovaramo o onim bitnim stvarima, neke stvari prolaze ispod radara, dakle ovo što ste vi danas vrlo koncizno jasno objasnili bez ikakvog politiziranja, zapravo mjere koje pomažu mladim ljudima, pogotovo zaposlenim i samozaposlenim roditeljima, kada ste govorili zapravo o ... [[Govornik se ne razumije.]] osnovici koja se sa 120% povećava na 170% odnosno do ... [[Govornik se ne razumije.]] sa 3990 na 5650 kn. dakle, ovo je jedna u nizu od mjera onoga što smo mi govorili o normativnom planu aktivnosti i onoga što ova Vlada čini zapravo zbog demografske revitalizacije. Demografija jest reforma svih reforma, ona nije nikakav instant program već je proces koji traje. Dakle, sve ovo što vi radite treba pohvaliti i nije samo to, dakle tu su i subvencioniranje stambenih kredita, ali posebno evo, u zadnjoj ovoj poreznoj reformi kada smo mlada ljude do 25 g. potpuno oslobodili poreza na dohodak, oni do 30. g. 50%, dakle sve takve mjere [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pomažu u [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Babić.]] demografskoj revitalizaciji. Hvala vam lijepo.
Izvolite, odgovor, želite? Ne. Onda vas, sada je na redu poštovani kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Evo, čujemo mjere demografskog oporavka i naravno svaki ovakav pomak je dobrodošao i sigurno to daje jedan mali doprinos. Međutim, ipak se ne možemo načuditi pristupu. Dakle, vi govorite o nečemu što će staviti u fokus nacionalni pitanje demografije, pa vi ste na kraju mandata otprilike, selo gori, a vi popravljate dovratnik. Ja ne razumijem, kako ne shvaćate da Hrvatska nestaje u demografskom smislu i da sve ovo skupa neće imati smisla ukoliko se iz temelja ne promijeni pristup. Taj pristup iz temelja promijenjen se ne vidi. Hvala.
Ne želite odgovor? Ne. Onda kolega Đujić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo ja pozdravljam ove mjere i svakako mislim da je ovo jedna dobra stvar, detaljno ću izanalizirati u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali ono što vam želim skrenuti pozornost, možda mislim da je u projekcijama proračuna kada govorimo o 2021., 2022., vidim da su zadržana ista sredstva kao i za ovu godinu iz čega proizlazi da nema plana možda u budućnosti potpunog delimitiranja naknada za drugih 6 mjeseci. Zašto to govorim? Mislim da upravo žene koje rade u višem platnom razredu se rjeđe odlučuju na majčinstvo upravo zbog te karijere i upravo mislim da zbog toga, kad bi se potpuno delimitiralo naknade da bi možda potaknulo i te žene da se odluče na majčinstvo više i samo mi je žao, mislim da je ovo jedna jako dobra mjera, o drugim stvarima ću govoriti u pojedinačnoj raspravi, ali mislim da bi trebalo imati malo više ambicije pa planirati postepeno podizanje naknada još i u budućnosti, što se ne vidi iz projekcija proračuna. Hvala lijepo.
Hvala vam. Želite odgovor? Izvolite.
Hvala poštovani zastupniče na pitanju. U projekcijama za 2021., 2022. g. predviđeno je 220 milijuna kuna povećanje. Na razini 2020. iznos od 160 650 000 kuna. Mi smo, kažem, nakon 10 godina prvi puta pristupili povećanju osnovica i prava za sve kategorije roditelja, a ovim izmjenama smo posebno targetirali one koji su zaposleni i samozaposleni. Reći ću da projekcije današnje 2020. g., ako usporedimo sa 2016. g. ukupni iznos rodiljnih i roditeljskih naknada bit će povećan za 750 milijuna kuna. S milijardu 980 milijuna kuna, dakle na 2 milijarde i 730 tisuća kuna i mislim da je to najbolji odgovor koliko smo usmjereni da poboljšamo status roditelja, da poboljšamo status mladih, obitelji koje planiraju imati djecu, uvjetima [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kada kažem iz godinu i godinu se prosječno [[Upadica predsjednik: Hvala vam državni tajniče.]] broj rođene djece povećava.
Kolegice Glasovac, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala vam lijepo. Također se pridružujem ostalim zastupnicima koji podržavaju sve iskorake u ne samo u ovoj demografskoj politici, nego onome što olakšava život roditeljima. Međutim, ono što mene zanima jest kada ćete ispuniti jedno od bitnih programskih obećanja vladajuće stranke, ključne stranke u koaliciji na vlasti i delimitirati roditeljske naknade u drugih 6 mjeseci djetetovog života. Moram priznati da to nisam uspjela shvatiti iz vašeg odgovora na repliku kolegi Đujiću pa moje pitanje vama, možda da konkretiziram, jeste li od toga odustali ili ćete to obećanje realizirati i kada?
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju poštovana zastupnice. Od tog pitanja nismo odustali, Vlada je sigurno posvećena i evo, u prethodno spomenutoj budućoj strategiji demografske revitalizacije to sigurno predstavlja jedan smjer u kojem želimo ići. Hvala.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ja također, pozdravljam 6. izmjene Zakona o rodiljnim naknadama. Smatram ih korisnim i dobrodošlim. Međutim, ono što meni ostaje kao nepoznanica jeste zbog čega ove izmjene nisu uzele u obzir mogućnost prijenosa roditeljskog dopusta na treće osobe odnosno na bake i djede, naravno u određenim situacijama?
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju poštovana zastupnice. Zakon u svojim osnovnim odredbama predviđa mogućnost da osoba koja dijete, odlukom nadležnog tijela predviđeno da bude u skrb i brigu dodijeljeno, da može ostvariti dakle to pravo, tako da ta odredba zakona postoji.
I zadnja replike, poštovani kolega Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Kao roditelj želio bih pohvaliti i apsolutno podržati ovo povećanje roditeljskih i rodiljnih naknada, vjerujem da će one dodatno pridonijeti usklađivanju privatnog i poslovnog života naših roditelja, a ujedno pridonijeti porastu nataliteta. Ovo je drugo podizanje potpora u mandatu ove Vlade u iznosu od nekih 40% odnosno 5.654 kune i s ovim izmjenama svrstati ćemo se u sami vrh EU po visini potpora što je smatram vrlo važno za istaknuti u svim ovim današnjim raspravama. No većinom kada govorimo o naknadama i potporama spominju se majke, no ne smijemo zaboraviti da i očevi imaju mogućnost korištenja ovoga prava i svakako bi volio vidjeti više očeva koji koriste roditeljski dopust. Mislim da samo oko 2% očeva koristi svoje pravo i ostaje s djetetom kod kuće dok majka radi i nadam se da će u budućnosti biti što više takvih hrabrih očeva. I stoga me zanima kako dodatno mislimo stimulirati očeve za ostanak kod kuće? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju poštovani zastupniče. Ovim izmjenama i podizanjem limita na5.650 kuna upravo očekujemo da će se dodatno potaknuti da između roditelja se potakne adekvatnije korištenje toga prava i od strane očeva i njihovo uključivanje u veći postotak korištenja toga prava. Naravno da je cilj izmjena zakona jeste i usklađivanje obiteljskog poslovnog života, ali i veća uključenost žena na tržište rada upravo to u korištenju toga prava koje bi koristili preuzeli očevi otvara ovu perspektivu da njihova podjela tih roditeljskih odgovornosti bude više izražena. A kao osnovni preduvjet upravo je podizanje ovoga limita.
Javio se i kolega Mišić, ja sam ga vidio, pa kolegica. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Bio sam se već javio, ali mogu reći ovi poticaji za roditelji možemo slobodno reći da su pozitivni i da Vlada radi na tome, međutim mislim da je to dosta zakasnulo, kliko je vremena prošlo da bi se podigo jedan određeni standard roditelja i poticaj majki da rađaju. Znamo da je masa Hrvata iselilo vani, da se rađa djece puno u inozemstvu, a ne u Hrvatskoj. A zašto je to tako? Svi znamo da ovih 20 i više godina nismo vodili računa o tome, vodili smo računa o nekim drugim stvarima ustvari nismo vodili računa, sada je proračun stabiliziran i onda se mogu izdvajati sredstva i smatram dobrim, ali sa puno, puno, kašnjenja. Ovo se naravno mora pohvaliti, ali moramo biti svjesni šta se dešavalo i zašto nismo ranije činili i pravili pravnu državu daleko ranije da bi svi uplaćivali poreze i da bi proračun bio uravnotežen i da bi imali ovakvu ili sličnu situaciju već davnih dana. Hvala.
Hvala vam. Nema odgovora. Pa pozivam sada izvjestitelje odbora ako žele uzeti riječ? Ne, onda prelazimo na raspravu. Prvi je na radu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Ja moram pohvaliti ovu mjeru. Ovo je uredu, znači podić ćemo malo rodiljne i roditeljske potpore odnosno naknade i reći ću da je ova Vlada imala nekoliko mjera koje su bile uredu, međutim ipak imamo neke grube činjenice, a ja ću vas upoznati s njima, čak bih na početku rekao da je ova mjera to vam je kao da pokušavate onu kompoziciju onaj vlak koji klizi u nekakav ambis ili ponor zaustaviti sa stavljajući malene kamenčiće pod kotače. Ne možete, dakle taj vlak možete zaustaviti jedino na način da upalite lokomotivu koja će povući taj vlak, tu kompoziciju u drugom smjeru. Ono što građani Hrvatske već znaju ali se ne izgovara sa ove govornice, ja ću sada egzaktno reći, Hrvatska vam je 1991. godine imala 4 milijuna 784 tisuće, 2011. godine imala je 4 milijuna 284 tisuće odnosno točno pola milijuna manje. Procjena DSZ-a iz 2018. godine je 4 milijuna 87 tisuća, stvarna brojka je puno manja, ako uračunamo još ovih godinu i pol dana, dakle mi smo evo ja ću s ove govornice službeno obznaniti pali nakon desetljeća i desetljeća po prvi put ispod 4 milijuna. Hrvatska je izgubila 20% svog stanovništva. A sada malo, brojke su tu neumoljive državni tajniče, dakle stvarno izgleda ovako, 2015. godine u Hrvatskoj se rodilo zaokružit ću 37.000 djece, umrlo je nešto oko 54, 2015. 37:51, 2017. 36:53, 2018. 36.915, a umrlo 52.706. DA pojasnim, imali smo preklani minus 15.761 čovjeka stanovnika isključivo zahvaljujući prirodnom padu. Ponovit ću 15.671 osoba. Taj broj zapravo u mandatu ove Vlade je narastao jer smo imali 2016. 14.005, 2017. oko 16.000, danas je to 15 lani se taj broj zadržao otprilike na ovoj razini, s tim da oni koji imalo poznaju demografiju ako imate ukupno manji broj ljudi, a imamo, znači imali smo 4 milijuna 300 tisuća, sada imamo 4 milijuna, a imamo jednaki pad znači da je situacija još gora jer mi imamo jednaki pad u manjem broju ljudi. To vam izgleda, oni koji se malo bave demografijom taj pad vam je minus 3,9%, skoro minus 4% godišnje prirodni pad. E sada to nije sve, imamo još i mehaničko kretanje stanovništva odnosno migracije odnosno u konkretnom slučaju Hrvatske emigraciju koja vam iznosi još otprilike ovoliko godišnje. Znači, uz ovo prirodno kretanje, prirodni pad imamo mehanički gubitak stanovništva i to vam je zadnjih godina brojku zapravo nemamo točnu. Dobro migracije su takve da netko otiđe pa se vrati, ovako onako, ali taj minus odnosno negativna migracijska bilanca vam je sigurno negdje na ovoj na godišnjoj razini iznad 30.000 stanovnika. Dakle, mi gubimo što mehanički, što prirodno minimalno 50.000 stanovnika godišnje, minimalno 50.000 stanovnika godišnje. I sada kad mi govorimo o ovoj, znači pazite ovo je ključan resor Hrvatske i meni je žao što ministrica nije ovdje, znači najvažniji hrvatski resor u koga se Andrej Plenković kleo za vrijeme predizborne kampanje je doživio katastrofu, a ovdje nema ministrice da ovo brani. Zapravo i ministrica nije demograf ona je sociolog ako se ne varam, prvo smo imali, ili pedagog, ne znam imali smo pedagoga sad imamo sociologa ili obrnuto nije sad toliko ni bitno. Znači u najvažnijem ministarstvu ministar nije ministar struke. To je kao da stavimo ne znam automehaničara u Ministarstvo zdravstva npr. uz dužno poštovanje prema automehaničarima ili da stavimo ne znam povjesničara u Ministarstvo financija, evo izvrstan primjer, evo to je super. I onda se mi čudimo što mi nestajemo. Ajmo dalje malo, vi ove podatke znate ja pretpostavljam, vi bi trebali znati. Od 556 jedinica lokalne samouprave 449 ih ima pad, prirodni pad broja stanovnika. S tim da 105 ima u 7 godina veći od 15%. Moj Šibenik ima spada u tu kategoriju. Moj Šibenik je izgubio od '91. godine više od 25% stanovnika kao i Hrvatska. Rijeka je više, Rijeka je 30%. O Slavoniji neću ni govoriti, evo maloprije sam razgovarao sa kolegom Culejom, njegovo selo je prazno, tamo nitko ne živi ili rijetko tko, mladih više nema. I onda na koncu nakon godina i godina, 4 godine, 3,5 godine znači je mandat Andreja Plenkovića mi imamo jednu demografsku mjeru, a situacija je katastrofalnija. E sada, znate u čemu je stvar, zato što prvo vi u ministarstvu nemate apsolutno veze o demografiji, to je prva stvar, a druga stvar mislite da se to može riješiti isključivo financijskim mjerama. E ne može, da bi se ovo riješilo, to je ono o čemu ja stalno govorim i našem predsjedniku Vlade, a reći ću i vama poručite ministrici, nama treba katarza društva jedna vrijednosna obnova. E tek onda ako mi napravimo to, e onda ćemo imati demografski oporavak. Ako vi date majci 500 kuna više, šta vi mislite da ste nešto napravili. Pa troškovi života su u ovom periodu bili 1.000 kuna veći. S druge strane ja bi svakome od vas koji je ovu mjeru izmislio ja bi mu reko rekao, ajde pokušaj ti živjeti sa 4.000 kuna mjesečno i imati 5-tero djece ili 2 puta po 4.000 kuna nek ima i muž toliko u nekom trgovačkom centru. Dakle, zaključit ću ove mjere koje radite su zapravo smiješne jer ekonomski učinak je možda isključivo na one najsiromašnije, naj, naj, znači onaj najniži ekonomski stalež, njima nešto zapravo te mjere doprinose, međutim one prave mjere odnosno ona prava mjera koju bi vi trebali napraviti, a radi se o promjeni načina razmišljanja prvo vas u ministarstvu, a onda cijele Vlade i da se to ona reflektira na našu državu Hrvatsku, e toga nema. Dakle, ja ću zaključiti da vi što se tiče demografije u ministarstvu ste napravili jedno veliko ništa, da nemate veze i da ste demografski još 3 godine unazadili u demografskom smislu našu državu Hrvatsku u najvažnijem smislu, u najvažnijem resoru, a to je znači resor demografije.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Govorit ću u ime Kluba MOST-a vezano za temu izmjena Zakona o roditeljnim, roditeljskim i, rodiljnim i roditeljskim potporama. Naime, od ove Vlade u početku se mnogo toga očekivalo. Pompozno je najavljivano da ćemo imati demografske mjere, da će se napraviti strategija demografske revitalizacije ako kao što je uvaženi državni tajnik rekao od te strategije ona je tek u nacrtima i ona će tek biti upućena u javno savjetovanje. U proljeće 2019., baš uoči EU izbora govorilo se o 100 demografskih mjera, od tih 100 demografskih mjera one još nisu naprosto ugledale svijetlo dana. Ono što smo vidjeli je subvencionirane kredite koji su doveli do poremećaja na tržištu nekretnina, ogromne cijene stanove, one subvencionirane kredite koji mogu koristiti opet samo oni koji su zaposleni za stalno, samo oni koji su kreditno sposobni, samo njima su dostupne te subvencije. Oni drugi naprosto ostaju i bez toga i ono što im je ostavljeno su veliki najmovi koje jednostavno sa plaćama koje jesu u realnom sektoru je nemoguće da tako kažem i podmirivati za mlade obitelji. Činjenica je da mladi ljudi sve više i više ostaju znači i na fakultetima, znači duže im je taj period školovanja i onda kad dođu na tržište rada trebaju dobiti ugovor na neodređeno odnosno stalni posao kako bi zasnovali svoju obitelj. No to se ne događa. Ne događa se jer naprosto nemaju taj ugovor na neodređeno, nekretnine su im nedostupne, nemaju mogućnosti koje zapravo politike jasne bi trebale davati. Ovaj prijedlog što se tiče samih rodiljnih i roditeljskih potpora ja pozdravljam to povećanje na 5.600 kuna i to je u redu. Znači smjer u kojem idemo je u redu, ali još prije 2 godine nisam ja rekla, nego, jer nisam te struke, jesam sam majka, žena sam i poznato mi je s kojim problemima se susreću, znači i majke i žene i na tržištu rada i što se tiče same obitelji. Jedan demograf je rekao i stručnjak koji je bio član vaše Vlade, otišao je i rekao ovo je sve folklor, s time bi ja počela ovo vaše izlaganje vezano za ove vaše rodiljne i roditeljske potpore, znači ovo je sve folklor. Vi nakon 4 g. obećavate strategiju koja je u nacrtu, koja još uvijek nije vidjela javno savjetovanje, obećavate nekih pompoznih 100 mjera koje ste koristili u predizbornim kampanjama a i sada evo, bliži se godina izborna i sad bi trebalo nešto promijenit, nešto malo povećati, tek toliko da se nešto kaže da ste radili. Htjela bi se osvrnuti da zapravo demografske revitalizacije ni ne može biti dok god žene nemaju ravnopravan položaj na tržištu rada. Demografska strategija svakako bi trebala uključivati izmjene radnih nekih zakona koji će se odnositi na žene. Danas žene su zaštićene svega 15 dana nakon povratka sa rodiljnog odnosno roditeljskog dopusta. Mogu i u velikom broju slučaja, žene mi se javljaju i kažu evo baš sam ja proglašena tehnološkim viškom. Nekoliko takvih poruka sam dobila u zadnjih nekoliko dana. Ravnopravnost žena je stoga ključna za demografsku obnovu a upravo u tome je MOST nezavisnih lista i predložio zakonski prijedlog. Ono što je evidentno iz ovoga je da vi ne dižete minimalnu naknadu znači odnosno potporu za žene, ta naknada ostaje na 2328 kn. Mi predlažemo u našem zakonu da ta minimalna naknada bude 3991 kn za svaku žene koja znači donese rodni list djeteta odnosno roditelja kad isteknu obvezni rodiljni dopust. Znači ukinimo one koji zaprimaju zahtjeve, ukinimo one koji pišu potvrde, ukinimo svu tu silnu administraciju i birokraciju i preusmjerimo novac, digitalizirajmo postupak i povećajmo rodiljne naknade. Znači za cijelu prvu godinu života djeteta da ta minimalna naknada bude 3991 kn, zato se zalaže MOST nezavisnih lista jer na taj način bar ta žena koja eto je u nemogućnosti da nađe posao, u nemogućnosti da se realizira u momentu kad je završila školovanje a sklopila je bračno partnerstvo ili živi u partnerskom odnosu, zapravo ona ima jednu mogućnost da zasnuje svoju obitelj i da se posveti znači pozivu majke. Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova govori o tome da najveći prepreka ženama danas tržištu rada osim njihove dobi je i odluka o majčinstvu. Žene puno više koriste rodiljni i roditeljski dopust odnosno 0,44% očeva koristi rodiljni dopust a svega oko 2% očeva koristi roditeljski dopust. Znači sve, teret obitelji, demografije je pao na žene a ne poboljšavamo njihov status znači da one budu što ravnopravnije i na tržištu rada i kako bi bile ekonomski sigurne i zapravo ne poboljšavamo njihov status u svim drugim aspektima. Dana prava žena koje rode i prava njihove djece, znate o čemu ovise? O općini ili gradu u kojem su ta djeca rođena. Tako na nekom otoku za peto dijete dobit ćete 170 000 kuna a u nekoj siromašnoj slavonskoj općini pitanje jel ćete dobiti 1000 ili 2000 kuna. Što to znači? Znači da nema strategije. Ova Vlada trebala je dat jasan dokument, jasne smjernice u kojem dijete koje zapravo postaje stanovnik, da njegova prava ne ovise o tome u kojoj je općini ili gradu ono rođeno a danas je tome tako. Vaše izmjene Zakona o dječjem doplatku, 199, 249 i 299 kn. To je demografska revitalizacija. Znači vi morate imat po članu kućanstva 534 kn, znači po jednom članu kućanstva da bi ostvarili pravo na dječji doplatak od 299 kuna. Što znači da recimo obitelj u kojoj majka radi za 2000 kn na pola radnog vremena recimo i otac koji radi za plaću od 3000 kn, oni jednostavno ne ispunjavaju taj uvjet. Znači oni imaju pravo na onaj minimalni dječji doplatak i to je demografska revitalizacija. Što se tiče našeg Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, mi smo predložili a u drugom čitanju kad ovaj zakon i dođe na red, dat ćemo amandmane u tom smjeru. Minimalna naknada mjesečna za prvu godinu života djeteta treba biti 3991 a z sve druge žene, njihova puna plaća. Isto tako, mora se proširiti broj korisnika na koje roditelj može prenijeti svoj rodiljni odnosno roditeljski dopust. Tu govorim o bakama i djedama i zato trebaju dobiti naknadu za vrijeme roditeljskog dopusta, ona je 2328 kuna. Znači baka i djed koji koriste rodiljni odnosno roditeljski dopust trebaju naknadu od 2328 kuna. Isto tako, žene koje se vrate nakon prve godine života djeteta n svoje radno mjesto a rodile su znači ili blizance ili imaju treće dijete pa imaju ono pravo još 2 g. korištenje roditeljskog dopusta, da im se omogući da koriste svoju naknadu od 2328 kn u vidu mjesečne pomoći jer brojnim ženama, javljaju im se one žene sa prosječnom plaćom i kažu, je rodile smo, imamo treće dijete, vratila sam se na svoje radno mjesto i jednostavno 2328 kn, ja nemam dovoljno da ostanem do treće godine života djeteta i te žene se vraćaju na svoje radno mjesto, recimo rade za neku prosječnu plaću od 5500 kuna. Njima je jednostavno nemoguće živjeti znači od te naknade od 2328 kuna a kažu zakonodavac je dao da do osme godine da se može ona vratiti na roditeljski dopust u minimalnom trajanju od mjesec dana ali oni ne mogu zbog drugih troškova. Zato upravo želimo da te žene ne ostave neiskorišteno to svoje pravo nego da ili da ga prenesu na baku ili djeda koji će im pomoći u odgoju djece ili da dobivaju mjesečnu pomoć u 2328 kuna, kako eto, to im ne bi ostalo neiskorišteno jer brojne su žene, a ministarstvo sam tražila taj ključan podatak koliko je žena zapravo koje nisu iskoristile to pravo, oni taj podatak nemaju. Oni to ne evidentiraju. Znači smatram da osnovana demografska politika treba biti usmjerena na poboljšanje položaja žena na tržištu rada, poboljšanja općenito položaja žena u društvu kako bi zapravo ih ohrabrili na majčinstvo. Žene trebaju imati i neke druge stvari, ali to sigurno nije subvencionirani krediti koji su uzrokovali znači takav kolaps na tržištu nekretnina da danas malo tko si može priuštiti ne cijenu kvadrata stana, nego cijenu znači mjesečnog najma. Što se tiče ovoga nacrta, pozdravljamo i prijedlog da se smanji znači vrijeme trajanja obveznog osiguranja sa 12 mjeseci na 9 mjeseci te sa 18 mjeseci na 12 mjeseci u 2 godine trajanja, ali isto tako, opet govorim, platit ćemo nekoga tko će tamo evidentirati koliko je koja žena skupila radnog staža, platit ćemo nekoga tko će bilježiti, ta žena će morati donositi te potvrde i platit ćemo birokraciju i administraciju. Zašto to pod .../nerazumljivo/... stavimo? Zašto ne usmjerimo novac tamo gdje je potreban? Što se tiče i na lokalnoj razini, mi danas imamo nejednake cijene vrtića. Tako recimo, u jednom gradu Vinkovcima, vrtić košta 860 ili 880 kuna, a u gradu Zagrebu, on je 600 kuna. Do negdje prije, a na Most-ovu inicijativu u gradu Splitu, vrtić nije bio dostupan svim građanima jednako. Brojne obitelji, iako su ispunjavale sve kriterije da imaju, da upišu dijete u vrtić, oni jednostavno nisu, nemaju dovoljno kapaciteta, znači gradski vrtići. I tako se događalo da roditelji koji imaju i male plaće i ispunjavaju sve kriterije prisiljeni su plaćati cijene privatnih vrtića od 1200 kuna. MOST nezavisnih lista je predložio tematsku sjednicu u gradu Splitu, proveo se niz sastanaka i danas ta cijena vrtića u gradu Splitu je 495 kn, znači za sve građane. E sad, zamislite 555 jedinice lokalne samouprave i u svakoj od njih je drukčija cijena vrtića. Sve što nestaje zapravo taj dokument, ključni dokument revitalizacije Hrvatske, a ako je pitanje svih pitanja demografija, onda tu ne mogu biti problem novac. Ako država ima vojsku, ako ima policiju, ako ulaže u obrazovanje, ako mora odrediti se prioriteti, jedan od tih prioriteta svakako treba biti ta demografska revitalizacija. Klub MOST-a podržat će u prvom čitanju ove izmjene iako smatramo, kako je rekao onaj koji to zna, a stručnjak je bio za demografiju kojega ste vi imenovali u vašu Vladu da je to jedan običan folklor. Hvala.
Sada je na redu Kluba zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Željka Josić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo, pred nama je Prijedlog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama i ja bih ovom prilikom istaknula kako je ovo jedna od mjera zaštite materinstva, njege novorođenog djeteta i usklađivanje obiteljskog i poslovnog života. Ono što treba podsjetiti je da se RH ustavnim odredbama opredijelila za zaštitu materinstva, djece i mladeži i stvaranja socijalnih, kulturnih, odgojnih, materijalnih i drugih uvjeta kojima se promiču prava na dostojanstven život. Sukladno tome, rodiljne i roditeljske potpore namijenjene su zadovoljenju potreba djeteta za brigom i njegom, a isto tako, omogućavaju njihovim roditeljima da provode kvalitetno vrijeme u brizi i njezi njihove djece, a isto tako možemo reći da je ovom mjerom nastoji se osigurati i socijalna sigurnost. U nekoliko navrata se ovdje spomenulo danas da se tijekom ove, u ovoj Vladi u 2 navrata podižu rodiljne, odnosno roditeljske naknade. Ja ću vas samo podsjetiti da više od 10 godina to se nije činilo i vjerojatno je to jedan od razloga što smo trenutno u ovakvoj poziciji. Podsjetit ću da smo u srpnju 2017. g. podignuli roditeljske potpore sa dotadašnjih 2600 kn na 3990 kn za zaposlene roditelje te za nezaposlene roditelje na 2328 kn. treba naglasiti da je ovo drugo povećanje roditeljske potpore na 170% proračunske osnovice za zaposlene i samozaposlene roditelje, što trenutno bi iznosilo 5650 kn. U svakom slučaju, ja bih rado pohvalila i pohvalit ću, ne samo u svoje ime nego i u ime svojih kolega iz Kluba HDZ-a ovu mjeru. Naravno svi smo mi svjesni da će se ovim povećanjem obuhvatiti jedan dio naših korisnika odnosno korisnica, no naravno da u ovom trenutku ovom mjerom nećemo obuhvatiti sve, ali ja vjerujem i nadam se da će se u sljedećim godinama potpora i dalje povećavati kako će pokazivati vjerojatno i naši demografski trendovi. No, iako se ovim mjerama nastoji osnažiti obitelj u podizanju djece znamo da na kvalitetu života i na životni standard utječu troškovi roditeljstva. Od participacije na tržištu rada, što smo isto tako čuli tijekom ovih izlaganja, tijekom korištenja rodiljnog i roditeljskog dopusta do težeg vraćanja na tržište rada. Ali isto tako, većeg rizika od ostanka bez posla. Ovdje se u potpunosti mogu složiti s kolegama da se mora osnažiti položaj žene na tržištu rada i mislim da je to nešto oko čega ćemo se svi složiti i da se tu nećemo podijeliti na vladajuće i na opoziciju. Ovdje prvenstveno govorim o majci, o ženi jer one su tradicionalno naravno majke koje će odgajati djecu i koje će se brinuti o djetetu. Prema statističkim podacima u RH rodiljni dopust koristi iznimno mali broj očeva, gotovo 200 očeva bilježi ih se u 2017. odnosno blagi pad u 2018. Što se tiče roditeljskog dopusta broj očeva koji ga koriste u blagom je porastu. 2000. ih je koristilo 2017, a oko 3400 očeva ih koristi u 2018. Razlozi su najčešće što naši očevi imaju veću plaću od majke, a posljedica smo dijelom i konzervativnog društva i naravno tradicionalne uloge žene u našem društvu koja se prvenstveno bavi djecom, brine o djeci, brine o starijima i brine o nemoćnima. Zato povećanje roditeljske naknade vjerujem da će potaknuti i veće uključivanje naših očeva jer moramo biti svjesni da za kvalitetan rast i razvoj djeteta nije bitna samo majka već i otac. No pogledamo li neke druge zemlje uočit ćemo da i one imaju koje su puno razvijenije od nas da imaju slične probleme. Dakle samo jedna mjera neće učiniti da ćemo mi riješiti svoje probleme, ali u Ministarstvu demografije postoji drugi niz mjera kojima se pokušava riješiti naša trenutna situacija. Ako recimo spomenemo Švedsku i ako ćemo se diviti njima kako je broj očeva koji koriste dopust, roditeljski dopust čak veći od 20%, to je doista pohvalno, a vjerujem da ćemo mi ići polako i u tom smjeru, pogotovo zato što vjerujem da svi znamo kako nam slijedi implementacija Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. godine jer na taj način bi se postigla ravnoteža između obiteljskog i poslovnog života same žene. Osobno smatram da ovakvim pomacima možemo ostvariti veću ravnopravnost majki i očeva u skrbi za dijete u najranijoj dobi što je iznimno bitno. Ono što ćemo svakako kao klub HDZ-a pohvaliti, a to je da se mijenja razdoblje trajanja prethodnog osiguranja zaposlenog odnosno samozaposlenog roditelja koji je uvjet za ostvarivanje ovog prava jer je trajanje prethodnog osiguranja sada smanjeno na 9 mjeseci umjesto na 12 mjeseci neprekidnog rada odnosno 12 mjeseci s prekidima u zadnje dvije godine. I na kraju ovog izlaganja HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Smatramo ga u ovom trenutku poticajnim za mlade roditelje i sve one koji će postati budući roditelji, ali isto tako vjerujemo da ćemo i dalje ulagat u svoje mlade ljude, da ćemo ulagati u našu djecu. Hvala.
Idemo na Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je zakon o roditeljskim potporama odnosno Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama u prvom čitanju. U ime Kluba zastupnika GLAS-a ja bih rekla da nemamo ništa protiv predloženih izmjena, dapače. Povećanje naknada ide u nekom pravcu da ova država postane konačno civilizirana prema određenim potrebama i pravima koje imaju obitelji, posebno roditelji djece koji nažalost imamo nedovoljno u RH. Pokazatelji su više nego loši i svaka mjera odnosno svaka izmjena zakona koja ide u nekom predviđenom pravcu da će poboljšat status roditelja, a i obitelji odnosno djece bi trebala ići u nekakvom pravcu normalizacije ukupno društva i nekakvih novih tendencija ajmo se nadati poboljšanja ukupnog demografskog stanja. Međutim, odmah na početku ću reći da ovaj zakon se bavio ustvari skoro isključivo brojčanim pokazateljima odnosno bavio se povećanjem naknade. Naime, cijela Europa da ne kažemo svijet, osim nekih zemalja, pogotovo razvijeni svijet su u demografskim problemima, Europa posebno, Hrvatska tu nije nikakav izuzetak iako po mnogim pokazateljima naravno spada u vrh odnosno među vodeće koji imaju najveće probleme sa demografskim pokazateljima, no svi imaju i čak oni najrazvijeniji. Prema tome i sa najvećim gospodarskim standardom, ali i sa najvećim socijalnim standardom zemlje u Europi koje to imaju isto tako se suočavaju sa sličnim odnosno istim pokazateljima, lošim demografskim pokazateljima. Znači nije samo i isključivo pitanje toga koliko ćete pružiti novčane potpore roditeljima odnosno majkama kako bi realizirati konačan cilj, a to je da imate bolju demografsku sliku. Cijeni niz istraživanja je napravljeno i u tim europskim zemljama koje imaju vrlo visoke gospodarske i socijalne standarde i one su pokazale da naprosto i velikim, velikom inicijativom države znači kroz financiranje, sufinanciranje raznih programa nisu se postigli adekvatni rezultati. Naš je stav također da s ovom mjerom koja je evo predložena tu 2020.g. znači u izbornoj godini, nekako se pokušava poslati poruka da ova Vlada vodi posebno brigu o demografskoj, demografskoj politici, međutim bilo bi zgodno ovdje imati recimo podatak kolko je prethodna odluka Vlade znači 2017.g. koja je isto tako povećala ove naknade, ovu naknadu, kolko je ona imala efekta na demografskoj slici RH, znači ipak su prošle 2.g., da li se išta može reći da je napravljen neki pomak, mislim da odgovor bi bio takav da nema pomaka jer oni zadnji podaci koje imamo ne govore o tome da postoji nekakva direktna veza između toga kolke su naknade u odnosu na broj novorođene djece, povećanje broja stanovnika u RH, znači mi imamo dublji i strukturni problem društva koji nećemo riješiti iako kažem pozdravljamo da normalnije sagledavamo taj problem i da nećemo se ovdje svađati oko toga kolko je potrebno osigurati novaca, nego da je bitno da je potrebno osigurati onoliko novaca kolko je dovoljno za znači uvest standard koji je minimum standarda za takve naknade, a delimitirat ako pojedine obitelji odnosno majke imaju ili očevi imaju prihode odnosno imaju plaće koje nadilaze odnosno koje su iznad ovih, ovog limita kojeg predlaže Vlada da donesemo. Mislim da nema u RH tako jako puno, mislim da bi se moglo doć do određenih podataka kolko to ima žena, majki u ovom trenutku koje imaju bitno veće plaće, neto plaće od 5,5 ili 6.000,00 kn i to sa visokom stručnom spremom. Nažalost, mislim da ih nema jako puno osim možda onaj neki stvarno mali sloj žena koje su u statusu menadžera i rukovodećeg nekog kadra bilo gdje u, na tržištu rada, tako da niti financijski to najvjerojatnije, to delimitiranje najvjerojatnije ne bi bio neki preveliki udar jer je već sad ovih 5.600,00 kn koji se predlaže negdje na razini prosječnog dohotka, prosječne plaće u RH, nešto malo manje, ali se tome približavamo i to je nešto što je dobro da činimo, da se približavamo barem toj nekakvoj prosječnoj plaći, međutim one žene koje spadaju u taj jedan po meni vrlo uzak za sada sloj koji ima puno veća primanja od ovoga što, što je ovdje, što se ovdje predlaže, njima se stvarno može i treba omogućiti delimitiranje odnosno da primaju i tih drugih 6 mjeseci onu plaću koju bi inače primale da su u radnom odnosu. No to je nešto što očito od ove Vlade ne možemo očekivati, njima, njih nije baš očito previše briga, to je vrlo mali sloj, to je, to su žene koje najvjerojatnije nisu, nisu pretežno simpatizeri vladajućih trenutno tako da o njima se tu manje vodi računa, no opet kažem nećemo bit protiv toga da, da se donese ovo, ovo povišenje. Ono što, na što ćemo skrenut pozornost i što mislimo da je trebalo, a nije ovim zakonom obuhvaćeno, a bilo je vremena. Naime, 20. lipnja 2019.g. donesena je nova Europska direktiva upravo vezana uz ovu problematiku koja pokušava potaknuti ravnopravno sudjelovanje oba roditelja u odgoju djeteta u tim najranijim fazama, znači nakon rođenja djeteta odnosno vezano uz ove roditeljske dopuste, bilo je po nama vremena da se taj prijedlog uvrsti, znači da se uskladimo u ovom prijedlogu zakonu, to bi bio određeni sadržajni ne samo kvantitativni nego i sadržajni pomak u zakonu gdje bi uključili znači i oca odnosno uključili oca na način da bi njegov rodiljni dopust bio obavezan i da su u tom smislu i majka i otac potpuno ravnopravni, što sada u prijedlogu zakona je opcija, a nije obaveza odnosno ne u prijedlogu nego u zakonu je ovaj opcija, a nije obaveza, tako da mislimo da još možda ima vremena ne znam državni tajniče da se to uključi. Osim toga, i kolege zastupnici i klubovi zastupnika su u tom pravdu predložili zakone, znači gdje se i otac i majka tretiraju prije svega ravnopravno u smislu obaveze i odgovornosti prema djeci, pa mislim da je možda bilo vremena da se i ti prijedlozi razmotre i uključe u ovaj prijedlog zakona ako već niste bili spremni prihvatiti opozicijske prijedloge zato što su to sadržajno dobri prijedlozi koji idu upravo u onom pravcu u kojem bi mi htjeli da ide zakon, da idu zakoni, svi zakoni koje predlažemo, a koji imaju veze sa našim ciljem da demografska slika RH bude bolja, znatno bolja nego što je sada znači da sadržajno idemo u to da stvorimo jedno bolje, kvalitetnije okruženje za one obitelji odnosno za one mlade koji stupaju u brak odnosno u partnerstvo i koji žele imati djecu. Jer ne možete objasniti ovu demografsku sliku u Hrvatskoj sa ničim osim sa jednim osjećajem mladih ljudi da ovdje nisu dovoljno sigurno, da u Hrvatskoj nema neke kvalitetnije perspektive koju oni sami za sebe vide da bi osnivali obitelj i imali više djece. Ako se taj trend nastavi, a on očito je prisutan i ako mi donošenjem zakona, ne samo ovog naravno nego cijelog niza drugih zakona, pa čak i onih zakona za koje nam se ponekad čini da nisu u direktnoj vezi sa, sa demografskom slikom odnosno sa demografskim politikama mi nećemo imati, ako to ne budemo činili, mi nećemo imati bolju situaciju. Ono bolja situacija bi bila ta situacija u kojoj ne bi imali pad broja stanovnika, a sada imamo nažalost i to i to je toliko loš podatak da on govori da taj pad ide u pravcu da u nekakvom, ako se nastavi ovim trendom, da on ide u takvom pravcu da će u nekakvom ne tako dugom razdoblju Hrvatska se svesti uistinu na jednu izuzetno malu, malu državu u smislu broja ljudi koji u njoj žive, a da ne govorimo o tome koja će biti struktura tih ljudi koji žive. Znači to će biti staro stanovništvo što naravno za društvo u cjelini predstavlja ogroman izazov i velike probleme. Mi ćemo pokušati, znači još ćemo vidjeti do drugog čitanja, u ovom čitanju ćemo podržati zakon, stvarno se nadamo da će neke od stvari koji su, na koje je skrenuta pozornost i u javnoj raspravi i u procjeni učinka ovog prijedloga zakona, a kažem prije svega se odnosi na ovaj sadržajni dio, a to je ravnopravno roditeljstvo i odgovornost prema djeci, da će se učiniti neki pomaci, pa ćemo u drugom čitanju ako toga ne bude od strane predlagatelja pokušati ići sa amandmanima. Evo, znači podrška ovom trenutnom prijedlogu. On, mislim nije, nije tako velik kao što ga pokušava odnosno taj prijedlog nije takav veliki doprinos boljoj demografskoj slici Hrvatske kao što je to vladajuća stranka pokušava prikazati. Mislim da bi bilo možda puno više, puno važnije vidjeti kako nam funkcioniraju institucije i kakve poruke šalju vladajući od premijera preko nadležnih ministara u situacijama gdje institucije koje su nadležne, kao što su centri za socijalnu skrb, policija i svi ostali ne čine svoj posao onako kako bi trebali pa nam se događaju situacije da nam ljudi preuzimaju u svoje ruke pravdu, da je nesigurnost na ulici u stvari postala odnosno sigurnost na ulici postala upitna itd., itd., mislim da je to nešto na čemu moramo više raditi, a ključni ljudi u ovoj državi ne bi smjeli slati poruke tipa eto to je tako kad se u obitelji netko potuče to kod nas najnormalnija stvar. Mi moramo na svakom koraku sa vrha politike imati nultu toleranciju i na nasilje, promovirat sigurnost naših građana, standarde i ekonomske i društvene primjerene vremenu u kojem živimo i to će biti jedina politika koja će demografsku sliku Hrvatske popraviti. Hvala lijepo.
Idemo dalje, sada je Klub zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče se suradnicom, poštovane kolegice i kolege, kratko samo o samom meritumu. Dakle, ono najplastičnije ovime prijedlogom se povećava maksimalni iznos naknade plaće sa 3.991,20 kuna na 5.654,20 kune za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene i samozaposlene roditelje. U prevedeno najčešće se za to misli, na to misli za obrtnike, ja mislim zapravo i jedino. Što to znači? Dakle, još imamo i predlaganje odnosno predlaže se povećanje maksimalno iznos naknade plaća u vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust u slučaju smrti djeteta isto tako opet tako zaposlenog, nezaposlenog. Mijenja se uvjet staža isto je bitna stavka za osiguranje, staža osiguranja za ostvarivanje prava. Dakle, prije je bilo 12 mjeseci kontinuiranog radnog odnosa, a sada je 9 ili ono što je prije bilo u 2 godine 18 sada je zapravo u 2 godine dovoljno da ste radili s prekidima …/nerazumljivo/… kako bi rekli 12 mjeseci. I ono što bi još također reko za prijenos prava na roditeljsku poštedu od rada određuje se sukladno radno-pravnom statusu korisnika odnosno neovisno o tome da li su oba roditelja zaposlena. Dakle, dovoljno može jedan biti i samozaposleni, drugi može biti zaposlen pa da ostvaruju to pravo. Evo, to su suština ovih izmjena. Ja sam ovdje ne jednom rekao da možda najbolja demografska politika je jedna dobra i kvalitetna gospodarska politika, ali ne isključivo. Zašto? Isto kao i ovo. Znači, demografska politika mora biti niz mjera uključujući i ovakvih, dakle nije ovo sada nešto što će eksplodirati u demografskom smislu ali to je i bitan kotačić koji bi se mogao još i nadograditi, to ću kasnije nešto predložiti. Jer da je samo gospodarska politika i stanje određene države preduvjet onda ne bi imali situacije sa izuzetno razvijenim zemljama koje također imaju negativni prirast tzv. bijelu kugu poput Japana, starenje stanovništva itd. Znači to, prije svega jedna pojava koja se događa iz drugih razloga i u najrazvijenijim zemljama, ali znamo gdje smo mi, bitno je da znamo gdje želimo biti i kako do toga doći. Zato kažem ovo je samo jedan od kotačića, ne kažem da je najbitniji, ne kažem ni da je manje bitan, ali samo jedan od onih koji bi trebali donijeti taj demografski oporavak, ali ne toliko u smislu kad mi govorimo čak broja u odnosu rođenih i umrlih i koliko mi imamo i odljeva radne snage, pa time onda i svih tih novorođenih djece koji se više ne rađaju zapravo u Hrvatskoj. Što tu bitno još možda predložiti? Ja bih svakako volio vidjeti da između ova dva čitanja da se razmisli kad govorimo o tih 6 mjeseci i dopustu i drugačije modele izlaženja ususret mladima ili roditeljima općenito. A to je recimo da omogućimo po uzoru koji smo imali ovdje u ovom domu i koji smo donijeli da se omogući majkama ili očevima koji koriste roditeljski dopust, rad uz taj isti dopust do pola radnog vremena. Zašto? Ne samo zbog financijskog aspekta, da oni zadržavaju ovu naknadu i rade pola radnog vremena u svojem poduzeću ili kao samozaposleni, nego i zbog profesionalnog jer mnogo nažalost danas u ovakvom društvu majki se ne odlučuje na trudnoće odnosno na roditeljstvo zbog profesionalnih razloga da ne zaostaju za svojim kolega da, dok ne ispune određene uvjete itd., itd. i to se sve prolongira i sve kasnije i kasnije se ulazi u svijet majčinstva odnosno očinstva. Pa onda idemo provjeriti koliko zapravo njih koristi ovih drugih 6 mjeseci, pogotovo onih kojima je to znatno umanjenje plaće, do sada je to bilo 3.900 i nešto kuna 3.991, a netko tko ima plaću 10.000 kuna ili 15.000 to je značajno manje, pa taj financijski aspekt prvo da apsolviramo. Znači da mu omogućimo da ode kod svog poslodavca raditi pola radnog vremena i ostane još na dopustu tih 6 mjeseci, a drugi onaj razlog je profesionalni, izbivanje sa radnoga mjesta i potencijalnih prilika, da ne govorimo o onim ne daj Bože situacijama koje se nažalost događaju, kada poslodavci kalkuliraju da li je, kad treba zaposliti nekoga da li mlađa žena koja će tek rađati ili je možda već ima djecu, pa možda su mlađa djeca pa će imati puno bolovanja itd., itd., nažalost to se događa. S ovim bi i to malo anulirali. Dakle, ništa mislim da tu državu to ne bi koštalo, ne da mislim nego sigurno, poslodavac bi imao mogućnost isplaćivati za pola radnog vremena pola plaću uplaćivao bi još neke i doprinose na to i mislim da bi onome tko želi to bilo dosta bitno da ostavimo i roditelje uz djecu, pogotovo majke što duže, što više i da na taj način potičemo i taj demografski aspekt koji je smisao ovog svega, ali i pravo na profesionalni razvoj, usavršavanje i dalje svakog roditelja. I druga stvar koju nije sada direktno vezano uz ovo niti ovaj zakon, niti materija, niti ovo ministarstvo ali je indirektno da razmislimo upravo kako bi doskočili ovim kalkulacijama, jer ne može te poslodavac pitati da li oženjen, udat, da li imaš djece ili ne, ali to im je dosta bitno ovako kod zapošljavanja nažalost, da recimo svaki poslodavac ostvari pravo na porezne olakšice za svaku svoju zaposlenicu ili zaposlenika koji tijekom svoga rada postane roditelj ili čak ostane trudan. U tom periodu u kojem, da li je on na očuvanju da li je na porodiljnom, da li je roditeljskom ili porodiljnom dopustu kako god, da bi to bila još kao poticajna mjera, a ne kao negativnost. Jer to je ono što se u društvu događa. Evo to su konkretne dvije stvari, jedna ne košta ništa državu, druga kroz vid poreznih olakšica bi nešto koštala to treba vidjeti da li je moguće koliko bi to bilo, koje bi to bile porezne olakšice, ali i jedna i druga i treća i sad ovo koje govorimo sve su dio istog, iste priče kao jedni mali kotačići da se koliko toliko omogući što bezbolniji što bolju tranziciju s odlaska posla na dopuste i zapravo s time i potiče i demografska obnova. Zato kažem, niti ovo niti bilo što drugo ne može biti presudno, niti će netko krenit rađat djecu zato što ćemo reći da ćemo gledat 50.000 kuna za svako dijete. Ako baš gledamo da je samo financijski aspekt, neće. Zato kažem opet, nisu samo financijski razlozi ti koji su presudni jer onda bi sve naprednije zemlje imale, ajme meni, pozitivni prirast, a zapravo je obrnuto. Evo naravno, Klub HNS-a će podržati ove izmjene, još bi volio da se između dva čitanja i razmisli o ovim prijedlozima, barem ova dva, odnosno ovom jednom koji direktno bi se mogao na ovom zakonu primijeniti, pa da do drugog čitanja imamo još koju mjeru više i da dođemo do onoga što želimo, a to je demografska obnova, to je priznavanje istih ili većih prava roditeljima pogotovo u svezi roditeljskog dopusta, ne samo financijskih nego svih ovih što sam govorio. Zahvaljujem.
Prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, suradnicom pardon. Evo s obzirom na višegodišnje nepovoljne demografske pokazatelje, pristupili smo kao što sam rekla šestim izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Mi u Klubu zastupnika SDSS-a pozdravljamo svako povećanje materijalnih prava korisnika novčanih potpora za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta i ocjenjujemo kao jednu od važnih aktivnosti koja će nadamo se potaknuti korištenje roditeljskog dopusta od strane oba roditelja čime bi se pružila kvalitetnija i sustavnija potpora obiteljima s novorođenom djecom. Ovo je jedna mjera koja će doprinijeti podizanju životnog standarda obitelji s djecom a osobito obitelji s malom djecom i njihovom pravu na dostojanstven život kroz ostvarenje socijalnih, kulturnih, odgojnih, materijalnih i drugih uvjeta. Na potrebu izradu novog zakona ukazuje nacionalni program reformi za 2019. g. koji predviđa kao cilj povećanje iznosa limita novčanih naknada za vrijeme korištenje roditeljskog dopusta iz Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Programom Vlade definirana je potreba da se izravnim i neizravnim mjerama populacijske politike utječe na porast nataliteta s dugoročnim ciljem uravnoteženja dobne strukture i održanja prostorne ravnoteže stanovništva u smjeru povećanja udjela mlađeg stanovništva. Jedan od značajnih ciljeva je upravo poticanje porasta nataliteta uz osiguranje minimalnog i podizanja postojećeg životnog standarda kroz aktivnosti populacijske politike koje u ovom slučaju obuhvaćaju izmjene i povećanje naknade za drugih 6 mj. roditeljskog zakona, roditeljskog dopusta, pardon. U okviru priprema za izradu nacionalne strategije 2030. i policy note koji je za područje demografije izradila Svjetska banka, dana je preporuka kojom se ističe da je adekvatnija kompenzacija roditeljske naknada koja će biti najbliža prethodno ostvarenoj plaći od izuzetne važnosti za stopu nataliteta. Tako i za veće uključivanje žena na tržište rada te aktivniju ulogu očeva u odgoju djece. Dakle ovo su već neka uputstva koje nam je Svjetska banka već nas usmjerila u kom smjeru treba da idemo. Nešto ću od direktivi Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi. Dakle navedenom direktivom poboljšava se usklađivanje poslovne i privatne sfere života građana i građanki EU-a kao i opći položaj žena na tržištu rada. Direktiva propisuje minimum koji zemlje članice moraju zadovoljiti a za očeve predviđa obveznih 10 dana plaćenog očinskog dopusta prilikom rođenja djeteta kao i 2 mj. neprenosivog plaćenog roditeljskog dopusta. Europska komisija prepoznala je da sve više žena da je uključeno u plaćeni posao iako zarađuju 18% manje od muškaraca a istovremeno su žene još relativno često njegovateljice odnosno 78% svih pružatelja skrbi su žene i to dovodi u pitanje zadovoljavajuće ravnoteže između posla i privatnog života zbog čega često žene primaju mirovine koje su samo nešto više od minimuma potrebnog za preživljavanje za što postoje dakle razlozi od ranije a to su prekidi ili prestanak profesionalne djelatnosti radi posvećivanja obitelji, učestalost ugovora na pola radnog vremena tokom cijelog životnog vijeka ili zato što su radile u poduzeću supruga uglavnom u trgovinskom i poljoprivrednom sektoru bez plaće i bez socijalnog osiguranja. Ovom direktivom postiže se i veća razina rodne ravnopravnosti u društvu i bolje podjele odgovornosti između muškaraca i žena što bi trebalo izvršiti pozitivan utjecaj i na smanjivanje rodnog jaza u plaćama te mirovinama. Cilj direktive je i veće sudjelovanje žena na tržištu rada i ostvarivanju punog potencijala i njihove financijske neovisnosti. Direktiva dakle stupa na snagu krajem travnja a rok u kojem zemlje članice moraju početi primjenjivati je 3 godine. Fleksibilnost u pogledu rada i radnog vremena te održiva ravnoteža između profesionalnog i privatnog života bit će od sve veće važnosti za sve radnike. Ove izmjene o kojima danas govorimo jedan su korak u pravom smjeru no utjecaj na demografske promjene je složen i dugotrajan i zahtijevat će izmjene nekoliko zakona, podzakonskih akata i općenito nekih praksa u društvu. Ono o čemu smo u ovom trenutku u Europi među najgorima je pravo na očev dopust odnosno mogućnost da otac koristi dopust neposredno nakon rođenja djeteta u trajanju od poželjno je najmanje 15 dana na teret HZZO-a. To sada već imaju gotovo sve europske zemlje i to je važno zato što su znanstvena istraživanja pokazala koliko je važan upravo taj dopust i prilika za povezivanje u prvim danima života djeteta. Ono što je mene iznenadilo a odnosi se na ovaj prijedlog izmjena Zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama jeste činjenica da nisu uzete u obzir sugestije pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, čak nekoliko tih sugestija nisu se našle niti u, nisu se našle u ovom prijedlogu. Jedna od onih koje smatram važnim i koje ističem i pozivam da se o njoj razmisli jeste mogućnost da se i osobama koje sukladno odredbama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama imaju status poljoprivrednika svakako omogući korištenje onih prava koja su omogućena zaposlenim odnosno samozaposlenim roditeljima ne ulazeći u konkretnom slučaju u procjenu definicije pojma poljoprivrednika, kao niti pojma zaposlene odnosno samozaposlene osobe prema pojedinim zakonima. Tu su dakle uočene neke nelogičnosti prilikom određivanja statusa poljoprivrednika ili često kolokvijalno nazivanog OPG-ovca, pa evo, ja mislim da je to tema o kojoj možda bismo u drugom čitanju mogli i razmisliti. U svakom slučaju, Klub zastupnika SDSS-a podržat će ove izmjene i pozdravlja svaku inicijativu usmjerenu na povećanje materijalnih prava roditelja od kojih očekujemo i pozitivne utjecaje. Zahvaljujem.
Idemo sada na Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a će naravno podržati ove izmjene zakona jer smatramo da su one apsolutno dobre, da idu u dobrom pravcu i da teško da bi nekoga moglo biti tko ne bi to podržao. Ovih dana u pripremama i rasprave za ovaj zakon razgovarao sam i s nekim mladim roditeljima, posebno očevima, izreći ću ovdje stav jednog oca mladog mjesec i pol dana koji je rekao da je apsolutno ovo dobar pomak, da se nema tu što prigovarati, no da bi bilo jako dobro da se što prije primijeni EU direktivan vezano za 10 slobodnih radnih dana kada majka rodi, kada dijete dolazi kući da otac ima znači taj dio slobode da može biti sa obitelji, što je maloprije govorila i kolegica, evo, kako čujem od predstavnika ministarstva da se to planira vrlo brzo, usklađenje sa Zakonom o radu i izmjenama ovog zakona, pa evo, ja pozivam i apeliram da to stvarno bude što prije i da što prije imamo još i taj dodatni moment u poboljšanju stanja, poboljšanju uvjeta za obitelji, mlade obitelji, muževe i žene koji imaju djecu. Već je govoreno ovdje da je u mandatu ove Vlade dakle došlo do povećanja s ovim sad, s ovim prijedlogom od negdje čak trenutno oko 3 tisuće kuna znači rodiljnih naknada i to ne možemo reći da nije dobar pomak, ne možemo reći da ne ide u dobrom pravcu. To mogu kritizirati samo zlonamjernici, oni koji radi čisto uskih političkih interesa žele omalovažiti, obezvrijediti svaki pomak koji se radi svaku neku pozitivnu stvar koja se priprema. Meni je žao da se takve stvari nisu događale u mandatima svih prethodnih vlada. Da se nisu događale u svim ovim vladama koje su bile, bez obzira s koje strane bili, ali nisu. One se događaju sada, u vrijeme ove Vlade, u vrijeme ove parlamentarne većine. I to je činjenica. Isto kao što se i dogodilo i uvođenje besplatnih udžbenika za osnovne škole. I to je novina i to je demografska mjera u svakom slučaju, ona pomaže i ovom drugom koraku kada djeca krenu u školu i kada roditelji dobe određeno oslobođenje i novčanu pripomoć, da tako kažem, od onoga što sve su do sada morali plaćati. Sve su to činjenice htjeli mi to prihvatiti ili ne, ali to je tako. Ono što sigurno predstoji i ja vjerujem da će se u tom pravcu ići je pitanje rješavanja poboljšanja i stambenih životnih uvjeta za mlade obitelji i to opet, kao što sam nedavno govorio u suradnji državne i lokalne politike. Ponovit ću, da je državna i lokalna razina su jedan sustav mozga i kapilara i to tako mora funkcionirati. Mi danas imamo situaciju da mnoge lokalne samouprave, i gradovi i općine imaju darove za djecu, darove za novorođenčad, financijske darove, neki imaju jako velike iznose, neki imaju nešto manje. Nema tu ravnoteže. I ne treba možda težiti tome da to mora biti jednako za sve. Pustimo lokalnoj samoupravi da se odredi kao i državna politika da li je u interesu pripomagati i stimulirati povećanje populacije, u krajnjem slučaju, da nam se više mladih ženi i udaje, da imaju djecu, da imaju svoje obitelji. Mi imamo situaciju i različitih cijena vrtića, bilo je već danas ovdje o tome govoreno i ne može država riješiti te stvari. Ali, lokalna samouprava mora preuzeti dio odgovornosti na sebe pogotovo ako i tu stavimo činjenicu na stol da je u vrijeme ove Vlade, ove parlamentarne većine došlo do velike fiskalne decentralizacije prema lokalnoj samoupravi i da lokalna samouprava danas ima puno više mogućnosti subvencionirati cijenu vrtića u puno većem iznosu kako bi roditelji manje plaćali taj isti vrtić. Dakle i to je korak iza ovog koraka kada govorimo o rodiljnim naknadama. Sve to skupa kad se zbroji možemo reći da idemo u dobrom pravcu, da su se stvari konačno pomaknule, da je žalosno da se nisu svih ovih godina ispred ove tri zadnje tako stvari gledale i da se nisu na taj način poticale. Iz tih razloga sa evo željom volio bih to čuti možda u nekom završnom obraćanju ili odgovorima ili u nekoj raspravi predstavnika ministarstva kada će se krenuti u primjenu EU direktive od 10 slobodnih radnih dana za oca kada žena rodi, kada majka rodi, mi ćemo kao što sam rekao apsolutno podržati prijedlog izmjena ovog zakona.
Zahvaljujem. Sada je na redu Klub zastupnika HSS-a i demokrata poštovana kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo mi u klubu HSS-a svakako smatramo pozitivnim svako unapređenje prava roditelja tijekom korištenja rodiljnog i roditeljskog dopusta i naravno da kao i velika većina saborskih zastupnika da ćemo podržati ovaj prijedlog izmjena zakona u prvom čitanju. Ali moramo svakako naglasiti da ovakve pojedinačne mjere ne mogu dovesti do željenih rezultata jer se odnose samo na dio problema s kojima se mladi bračni parovi u Hrvatskoj suočavaju kada planiraju povećanje svoje obitelji. Nama su u Hrvatskoj potrebne sveobuhvatne mjere, potrebno je niz ozbiljnih mjera za rješavanje demografskih problema, potreban nam je ozbiljan zahvat u radno zakonodavstvo kako bi se maksimalno olakšali položaj roditeljima u društvu, kako bi poboljšali položaj žena na tržištu rada, kako bi poboljšali položaj žena u društvu. Moramo biti vrlo ozbiljni jer demografija je strateško pitanje Hrvatske i moramo priznati da je Hrvatska doživjela demografski slom. Negativni prirodni prirast u RH ima 491 općina i grad od 555 lokalnih samouprava, 491 općina i grad. Po istraživanjima u gotovo 6 županija svaka općina izumire, što znači da u 6 naših županija u niti jednoj općini nema pozitivnog prirodnog prirasta, da nam broj stanovništva opada, stanovništvo nam je sve starije i mladi bračni parovi se sve kasnije i sve teže odlučuju da imaju djecu. Poznati demografi u Hrvatskoj upozoravaju na ovaj veliki problem, upozoravaju da nam Hrvatska izumire i potrebno nam je strateško planiranje što se tiče demografije u Hrvatskoj. Lokalne sredine koje mnogi ovdje saborski zastupnici spominju prepuštene su same sebi da sa određenim mjerama pokušavaju preokrenuti negativni trend, pa tako mnoge lokalne sredine podižu porodiljne naknade, sufinanciraju ili financiraju u cijelosti cijene vrtića, sufinanciraju kupnju školskih potrepština, školskog prijevoza, isto tako osiguravaju ili žele podići standard zdravstvene zaštite u svojim lokalnim sredinama, ali jednostavno bez pomoći države ipak ne mogu. Evo imali ste priliku i ovih dana u medijima vidjeti da mnoge lokalne sredine, čak i naši veliki gradovi, muku muče sa doktorima, sa pedijatrima, sa ginekolozima u svojim sredinama što naravno dovodi do određene nesigurnosti pa čak i odustajanja od širenja svoje obitelji. To su vrlo ozbiljni problemi sa kojima se moramo pozabaviti. Ove izmjene zakona tiču se samo povećanja određene naknade koju naravno svakako pozdravljamo, ali trebao se je ovaj prijedlog zakona trebao je obuhvatiti mnogo širi spektar, trebao je voditi računa i o drugim do sada zakinutim skupina. Ovdje se ne vodi računa o trudnicama koje su zaposlene na određeno vrijeme, ne vodi se računa o trudnicama koje koriste bolovanje radi čuvanja trudnoće, o roditeljima koji koriste trogodišnji roditeljski dopust, ne vodi se računa o samozaposlenim roditeljima, o roditeljima djece s teškoćama u razvoju. To su ključni problemi sa kojima se je trebao ovaj zakon pozabaviti i ključni problemi koje je potrebno rješavati kako bi se demografska slika Hrvatske popravila. Moramo unaprijediti prava mladih na tržištu rada i moramo riješiti veliki problem, a to je rad na određeno vrijeme. Sve su to nesigurnosti koje stvaraju mladim bračnim parovima koji se jednostavno odlučuju na manji broj djece i na ne širenje svoje obitelji. Nažalost, ovakvim zakonima koji samo usko gledaju na povećanje nekakve financijske naknade nećemo popraviti demografsku sliku u Hrvatskoj. Klub HSS-a kao rekla sam vjerojatno i ostali saborski zastupnici, podržat ćemo ovaj prijedlog jer podržavamo svakaku i mali pomak koji ide k poboljšanju demografske slike u Hrvatskoj, podržat ćemo ga u prvom čitanju, ali svakako u drugom da ćemo imati svoje amandmane i da ćemo očekivati od vladajućih da ih usvoje. Istina je da se ovakvi prijedlozi da su se trebali nać i prijašnjih godina na saborskim klupama, ali sada je odgovornost na ovoj vladajućoj strukturi njih su građani birali i oni moraju biti vrlo ozbiljni kada se hvataju u koštac s ovim problemima, a ovakvi sitni pomaci sigurno neće riješiti problem demografije u našoj državi. Mi imamo odgovornost prema građanima koji su nas birali, imamo odgovornost prema svojoj djeci da budemo ozbiljni i da stvorimo državu u kojoj žele živjeti, državu u kojoj se osjećaju sigurnom i državu koja brine o svojim građanima i koja brine o svojoj budućnosti. Ukoliko to ne napravimo, ovakvi mali pomaci sigurno da neće donijeti povećanje nataliteta u našoj državi i sigurno da neće ići ka poboljšanju demografiju na našem području. Ja se nadam da će u drugom čitanju, da će biti izmijenjen ovaj zakon, da će biti uvažene određene kritike i prijedlozi koji dolaze i sa teren ali i iz klubova zastupnika i da ćemo u drugom čitanju ipak dobiti zakon koji će voditi brigu i o ovim skupinama koje sam navela a koje sada trenutno nisu ovdje a koje svakako imaju svojih problema gdje država treba intervenirati, gdje im država treba pomoći. Hvala.
Hvala i vama. S nama su učenice i učenici gimnazije Lucijana Vranjanina iz Zagreba pa molim vas da ih pozdravimo sad. [[Pljesak.]] Hvala što ste nas došli podsjetiti, idemo dalje sa klubovima, g. Vlaho Orepić, Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Ima dosta toga.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče, kolegice i kolege. Puno toga je rečeno po ovoj intervenciji u zakonu o rodiljnim i roditeljskim potporama pa ću ja pokušat to malo, ono što sam predvidio, govoriti, racionalizirati i maje-više reć o onome o čemu nije bilo govora. Ono što se mijenja, znači članak 20., suština, članak 24. stavak 2., 5., 7., 2 i 5 i 7 je li, naknada plaće za prvih 6 mjeseci. Pa kaže, sa današnjeg limita od 120% obračunske proračunske osnove sa 3991 kn i 20 lp ide se na 170% proračunske osnove odnosno 5664 kn i 20 lp. Pozdravljam, jedna dobra tendencija međutim prije bilokakvog zaključka vrlo je bitno napomenuti nekoliko stvari. Naglasili ste državni tajniče da je ovo dio nacionalnog programa reformi. A ja vam odmah na početku kaže da ovaj zakon uopće nije bio predviđen u planu zakonodavnih aktivnosti za ovu godinu. Nevjerovatno. Znači imamo nacionalni plan reformi a ovakav zakon uopće nismo predvidjeli u planu zakonodavni aktivnosti. Znači ne radi se o nikakvom sustavnom radu i možemo vrlo lako zaključiti da jednostavno ne znamo gdje idemo. Drugo što želim naglasiti odnosno pozdraviti da je nakon čitavog niza upozorenja koje sam slao u ovom Viskom domu, proces e-savjetovanja trajao 30 dana, točnije 29 dana jer evo, napokon se bježi od onoga skraćivanja tog e-savjetovanja znači daje se mogućnost zainteresiranoj i stručnoj javnosti da kaže svoje mišljenje. Međutim što je problem? Tijekom toga e-savjetovanja bilo je 21 primjedba, 21 prijedlog i svi ti prijedlozi su išli u smjeru toga i govorili su da ova intervencija u ovaj zakon nije sveobuhvatna i 20 prijedloga je odbijeno, nevjerovatno. Znači zainteresirana i stručna javnost, 20 prijedloga je odbijeno. Znate s kojim razlogom? Zato što nisu predmet izmjena i dopuna ovog zakona ili da će se ići u izradu novog zakona koji će obuhvatiti i bit će cjelovit u odnosu na sve probleme koji se obuhvaćaju. Znači mi već sad ne govorimo istinu jer nemoguće da će se u ovoj godini koja je ujedno izborna, donositi novi zakon koji uopće nije predviđen u planu zakonodavnih aktivnosti kao što nije predviđena ni ova izmjena i dopuna. Nazovimo je tako. Jednostavno idemo u smjeru nekakve stihije, donosimo zakone na način na koji ne bi smjeli donosit zakone. Ono što također želim pozdravit je da se dogodilo a to je iskaz, učinili ste iskaz o procjeni učinka propisa i sad to bi trebalo biti vezano uz svaki zakon koji dođe u ovaj Visoki dom i jednostavnije bi o tim zakonima odlučivali i sve. Međutim ovaj dio primjedbi što sam rekao odnosi se na sam proces donošenja zakona. Znači u ovom djelu, znači samo u ovom djelu koji se odnosi na proces bez sadržaja, vidimo da se radi o neplanskoj aktivnosti, vidimo da se radi o necjelovitom zakonu i vidimo da se ne radi potpuna procjena učinka sukladno sa svim zakonodavnim tendencijama odnosno onim što je definirano u Zakonu o provedbi procjene učinka. Koliko bježimo sami od sebe samo u samom procesu. E sad ja ću spomenuti i Direktivu znači 1158/2019 Europskog parlamenta i Vijeća koja je donešena 26.-og prošle godine. Ta direktiva govori o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi koja je stupila n snagu 30. 6. prošle godine. I sad pazite dalje, znači t direktiva nas obvezuje kao državu da implementiramo u nacionalno zakonodavstvo je li, mi to ne radimo. Donosimo zakon bez toga i znamo da će nas za godinu dana upozoriti odnosno slijedeću Vladu koja god došla, upozorit i ta slijedeća Vlada koja god bude bila, ona će morati pristupiti izradi novog zakona. Pa dajte molim vas, samo kad već se bavimo ovim poslom, pozdravlja podizanje raspodjelu novca da se tako izrazim ovu, ali ajmo završiti posao, ajmo napraviti cjelovit posao po ovom pitanju i da se ne osvrćemo više. Jer mi ćemo pazite iduće godine odnosno tko bude u sazivu sabora slijedeće godine će se baviti opet istom stvari. Zašto? Zato što nismo uključili ono što smo trebali uključiti ovaj odnosno nismo uvažili odredbe iz deklaracije, spomenute deklaracije i nismo implementirali u nacionalno zakonodavstvo između kojeg spada i ovaj zakon o kojem raspravljamo. Slijedeće što hoću naglasiti, je vrlo bitno znači da u ovaj period pošto nije, ako ne uključite, molim vas uključite u deklaraciju odnosno odredbe ove deklaracije, populacija na koju se odnosi ovaj zakon bit će uskraćena za prava koja su definirana u toj deklaraciji. Znači mi oštećujemo svoje građane sa, na ovaj način kad pristupamo donošenju zakona. I na kraju krajeva donošenje zakona i košta i vremena i novaca tako da poziva s ove govornice sada vas da do slijedećeg čitanja jednostavno nastavimo sve na svoje mjesto da ovo bude cjelovit zakon, da obuhvatimo sve što trebamo obuhvatiti i da možemo reći svi skupa, obavili smo ovaj posao, staviti točku na ovaj posao. Da smo radili kvalitetno procjenu učinka došli bi do zaključka koji su ovdje neke kolegice i kolege već spomenule, znači da ovaj zakon u svojoj suštini nije sveobuhvatan, a kao takav je i nepravedan ne bavi se svih skupinama kojima bi se trebale baviti. Pa između ostalo, ne možemo tretirati na isti način majku koja ima jedno dijete ili šta je sa blizancima, šta je sa trojkama ili više djece. Ne rješava se status trudnica zaposlenih na određeno vrijeme, nitko nije spomenuo pazite ni roditelje djece sa invaliditetom. To su sve problemi koji jednostavno moraju biti sadržani u ovom zakonu, da bi bio cjelovit i da bi bio pravedan u konačnici, što bi trebala biti svrha. Na kraju krajeva, kad ukucate ovaj naziv ovoga propisa HZZO, na stranicama HZZO-a izbacuju vam izmjene iz 2011. godine, neažurno. Ajmo i to promijeniti da ljudi, da olakšamo ljudima koji hoće vidjeti na što imaju pravo i kako da se postave u ovoj situaciji da bar dobiju informaciju friško ažurirano da tako kažem. Demografske mjere, možemo mi slagati ove i ovakve demografske mjere koliko god hoćemo dok mi ne shvatimo jednu jednostavnu stvar, naši građani odlaze iz Hrvatske u kojoj vladaju uvjeti kakvi vladaju i odlaze u nekakve treće zemlje odnosno druge zemlje gdje vladaju nekakvi drugi uvjeti. Znači mi se trebamo ugledati na te zemlje u organizacijskom smislu gdje ti naši ljudi odlaze i na taj način, težiti da na taj način uredimo društvo. Znači mi trebamo tu društvenu konvergenciju, organizacijsku konvergenciju stanja u kojem se nalazimo prema stanju u kakvom se nalaze zemlje gdje naši građani odlaze. To podrazumijeva i intervenciju u vladavini prava i u veličinu države i regulatornu efikasnost i otvorenost tržišta itd. Ovaj zakon odnosno ovaj pristup donošenja zakona jednostavno moramo napustiti za sva vremena. Moramo raditi potpune procjene učinka, zakoni moraju biti sveobuhvatni, oni moraju davati odgovore na životna pitanja koja želimo riješiti, a ne služiti isključivo u predizborne svrhe što se da zaključiti ako ostane u ovoj formi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Sabina Glasovac govorit će u ime Kluba SDP-a. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva, kao bomba je odjeknula prije 14, 20-tak dana informacija da čak 13.000 žena u Zadru je ostalo bez primarne ginekološke zaštite. Isto tako 1.200 djece ostalo je bez pedijatra. Ovdje je već rečeno u raspravi da nažalost svako dijete u Hrvatskoj nema niti jednak pristup predškolskom odgoju i obrazovanju, a još manje je, su njihovi roditelji ujednačenu plaćanju cijene vrtića u pojedinim područjima, u različitim područjima RH. Činjenica jest da nažalost stari i nemoćni gore u određenim domovima za stare i nemoćne, da inspekcija Ministarstva socijalne skrbi ne stiže po terenu sanirati sve probleme koji sada nam eksplodiraju u lice poput neke bombe koja je tempirana i tika taka, tika taka godinama otkucava i upozorava na opasnost. Činjenica je isto tako da radna vremena vrtića vrlo često nisu prilagođena roditeljima koji rade i njihovom radnom vremenu. Da roditelji vrlo često ne znaju kao s djecom taj 1 do 2 sata kada im završava vrtićka smjena, a oni naprosto ne stignu po svoju djecu jer još uvijek rade. Isto tako ne postoji cjelodnevni boravak u školama gdje bi djeca sa svojim učiteljima, nastavnicima mogla pisati domaću zadaću, utvrđivati gradivo da ono vrijeme koje provedu kod kuće, provedu što kvalitetnije sa svojim roditeljima. Činjenica je isto tako da žene na tržištu rada još uvijek uživaju nepovoljan položaj u odnosu na muškarce. Zašto sve ovo govorim, ima li to veze s ovom temom, pitat ćete se? I te kako ima, to je pronatalitetna i to je demografska politika. Da ne zaboravim, antikorupcijska politika je isto tako pretpostavka svake pronatalitetne ali i demografske politike. I nije uopće sporno, mislim da se u ovom Hrvatskom saboru u ovoj prostoriji neće naći niti jedan zastupnik koji će biti protiv ili dovesti u sumnju ovakvu jednu mjeru i ovakav prijedlog zakona. Kamo sreće da smo dali još više. Zašto? Zato što u ovom trenutku u RH proračunu bolje ide nego li je to bilo prethodnih godina. I u redu je da smo u dva navrata vodili računa o tome da povećamo naknade tijekom rodiljnog i roditeljskog dopusta i protiv toga mislim neće nitko imati ništa kao što ni svih ovih prethodnih 20 g. kad smo govorili o obiteljskim politikama, o raznim mjerama koje treba unaprijediti kvalitetu života obitelji ali i djece, uvijek je ovaj Hrvatski sabor oko toga bio jedinstven i uvijek je oko toga postajao konsenzus. Tako će biti i ovaj put. Drugi je par postola što bi rekli Dalmatinci ili drugi je problem koliko smo bili uspješni u realizaciji određenih mjera i koliko smo uspješni u realizaciji određenih politika. Međutim sve ovo o čemu sam maloprije govorila su zapravo stvari o kojima se treba razmišljati u paketu i to je razlog zašto je državni tajnik u Ministarstvu demografije javno pred ministričinim očima bez da joj je to prije rekao, rekao ljudi moji, nakon godinu dana, čini mi se što je bio državni tajnik, pa ja vam u ovom ne želim sudjelovati, ja nemam obraza u ovom sudjelovat, ovo nije ozbiljni pristup rješavanju problema, ovo je jedna farsa i predstava za javnost. Sve ove mjere su parcijalne, one će pomoći određenom djelu ljudi ali one nisu sustavne. Zašto nisu sustavne? Zašto kažem da nisu sustavne? Pa rekli su ovdje i neki prethodnici prije mene, u planu normativnih aktivnosti nema plana donošenja novoga Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je prijeko potreban i vi sami to priznajete, ovo je na neki način jedna vatrogasna mjera, otvorio se jedan prostor, proračunski prostor da idemo na povećavanje roditeljskih naknada, što je u redu, što je pohvalno i što je dobro, ali sustavnog povećanja ili sustavnog plana delimitiranja roditeljskih naknada, toga nema. Nema plana novog Zakona o roditeljskim i rodiljnim naknadama, niti u projekcijama proračuna za 2021., 2022. g. ima bilokakvih pomaka. Što je zaključak? Ovo je maksimum i ovo je određeni limit za majke i očeve koji koriste roditeljski dopust ali ovo je i Vladin limit. I to treba reći, u tome nema ništa loše ali dalje ne idemo, barem ne slijedeće 2 g., barem ne iz relevantnih dokumenata Vlade koji nam to govore a to je plan normativnih aktivnosti, zakonodavnih aktivnosti s jedne strane i proračunski plan s druge strane. U redu, tu smo gdje smo i to je ok. Ja sam rekla, SDP će podržati, podržat će sve mjere kojima se namjerava podići standard obitelji s malom djecom i smatramo pozitivno svako unaprjeđenje prava roditelja tijekom korištenja rodiljnog i roditeljskog dopusta pa tako i pitanja koja se uređuju ovim nacrtom iako su pitanja koja se uređuju odnosno rješenja koja su nude su zapravo vrlo uska. Vama se i kroz javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću se jasno iskristaliziralo da se nije išlo analogno na rješavanje ostalih skupina roditelja koji nisu zaposleni ili samozaposleni. U prošlom prijedlogu zakona smo barem to imali. Rješavali smo kompletno u paketu, i nezaposlene i zaposlene i samozaposlene. Ovdje kao što vam je rečeno i u javnom savjetovanju i ovdje spomenuto u raspravama, ne nude se nažalost rješenja za neke, ja ću to tako reći, ovim zakonom zakinute skupine trudnica i roditelja, recimo one koje su zaposlene na ili zaposleni na određeno vrijeme, one koriste bolovanja radi očuvanja i čuvana trudnoće, žene koje rode blizance, koje imaju dvoje, troje, znači rođenje blizanaca, trećeg ili svakog narednog djeteta koji koriste onaj trogodišnji roditeljski dopust. Ovdje isto tako nije i dalje riješeno pitanje roditelja s višim primanjima jer budimo realni, postoje obitelji koje prilikom planiranja obitelji zaista nemaju nažalost ekonomske, financijske, društveno-servisne uvjete koji bi im olakšali roditeljstvo pa tako nema primjerice, nemaju nekakva stabilna primanja, nemaju rješenje kako riješiti krov nad glavom jer mi programa za to zapravo nemamo, mi smo ukinuli poreznu olakšicu za kupnju prve nekretnine. Kada smo ovdje apelirali da se grade najamni stanovi za one osobe koje čak ne mogu kupiti stanove ni iz programa POS-a, ovdje se nama reklo da naprosto ne možemo, Austrija jedna to ima ali zato vidimo sada, šef APN-a kupuje stan. Kako? Kupuje iz programa POS-a, to su oni kao 5 koji nisu bili toliko atraktivni, baš eto a liste su uvijek duže, potražnja je uvijek veća od ponude ali on je tih od 5 nekako završili u opciji najamnog stana gdje vi kroz plaćanje gdje je on zapravo kroz plaćanje najma mu se poslije odbilo i dobio je mogućnost otkupa ali to ima očito samo za povlaštene. Za ove obitelji koje muku muče kako stvoriti preduvjete za planiranje obitelji, mi rješenja nemamo, mi rješenja nažalost ne nudimo. Isto tako, roditelji koji imaju puno veća primanja pa čak i od ovih sada propisanih 5654 kn, to nije mali iznos, znači mi smo krenuli, ova Vlada je krenula i dobro da je krenula, novaca sada ima, državi je krenulo, u redu je da krene i onima koji taj proračun pune, ljudima kojima taj proračun treba nešto dati zauzvrat i došli smo od 2600 na 5654 kn ali još uvijek u ovoj državi s jedne strane postoje ljudi koji zbog financijskih ili nekih drugih okolnosti ne planiraju obitelj, ne žele imati djecu odnosno žele ali si ne mogu to priuštiti ili žele ali si ne mogu priuštiti imati više djece, postoje i oni koji imaju sve te preduvjete i financijske i određene druge uvjete ali naprosto njima je rizično, poslovno rizično, životno rizično ostavljati svoje reći ću to tako, poslove i ići ove limitirane puno manje naknade jer možda takvih ljudi nema puno jer dobar dio ljudi u Hrvatskoj teško živi, ali takvih žena, takvih muškaraca ima. I to ovo što je govorila i kolegice Turina-Đurić. Bilo bi lijepo kada bismo danas govorili o brojkama. Koliko je zaposlenih koji imaju neto prihode veće, neto primanja veća od ovih 5654 kn i koliko bi se nas zapravo izašlo kada bismo se odlučili delimitirati roditeljske naknade za ovaj bazen roditelja kojima je zapravo ovo jedna, neću reći, uopće nije poticajna mjera nego im je zapravo mjera koja ih možda sputava i sprječava u planiranju zasnivanja ove početne obitelji ili u povećanju obitelji. Netko je već ovdje spomenuo prije mene, naravno da tu postoje samozaposleni roditelji o kojima, isto tako se jako malo govori. Roditelji djece s teškoćama u razvoju, roditelji iz jednoroditeljskih obitelji, samohrani roditelj, majke i očevi. Kako je? Teško je gdje u obiteljima gdje oba roditelja jedan radi, dva radi, oba ne rade, jako je teško, a zamislite kako je jednom roditelju. I ova direktiva, čak i ako radi, jako mu je teško. Organizirati i uskladiti profesionalni i privatni život. Poseban naglasak je ovdje stavljen i na primjenu, zato ću to spomenuti, implementaciju direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi s obzirom na stupanje na snagu Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive vijeća 2010/18/EU i sad vi kažete, u ministarstvu planira se pristupiti donošenju novog propisa u području rodiljnih i roditeljskih potpora u okviru kojeg će se razmotriti svi relevantni prijedlozi kako bi se predložila odgovarajuća zakonska rješenja te uskladila sa sadržajem i rješenjima iz područja i prava obuhvaćenih predmetnom direktivom. Kada? Kako? Nemate u planu normativnih aktivnosti novi zakon, ovim zakonom to ne rješavate i tu se ne nazire naprosto kraj. A zašto to spominjem? Spominjem to i zbog toga što ste odbacili recimo, naš prijedlog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, čini mi se prije nekih godinu i nešto dana koji između ostalog davao rješenja za neke od ovih problema pa smo mi tu pružali mogućnost, a vi ste to sve odbili, da se kod jednoroditeljskih obitelji prijenos, može prenijeti pravo na 3. osobu, baku ili djeda jer tu ne postoji drugi roditelj, ali da se ona osoba koja zapravo pomaže u uzdržavanju djeteta preuzme određena prava. isto tako smo vam predlagali, a to vam se predlaže i kroz javnu raspravu Udruga Roda, uvođenje isključivo očevog dopusta odnosno očeve poštede u, od rada u trajanju od 14 dana koji se koriste za vrijeme trajanja obveznog rodiljnog dopusta majke, odnosno rodiljne poštede majke. To je ovo čemu težimo. Podjele odgovorne uloge roditelja, ne samo u odrastanju, nego od samog početka pa do kraja. Jer dijete roditi, planirati pa roditi je samo prvi, usudit ću se reći, mnogim ženama bolan, ali i težak, ali ne i najteži korak. Puno teže je sve ono skupa kada dijete raste. Isto tako, predlagali smo vam korištenje prava na rad s polovicom punog radnog vremena do navršene 3. g. djetetova života. Za dijete bez zdravstvenih poteškoća u dogovoru s poslodavcem i pravo na slobodni radni dan mjesečno za prenatalni pregled kao pravo oba roditelja, postoje tu još neki drugi elementi, i kolegica Opačić je tada u ime i predlagateljice, predlagatelja zakona i kasnije u raspravama kada ste išli u ovo prvo povećanje rekla da postoje neke stvari koje naprosto državu ne koštaju puno, taj jedan slobodni dan prilikom djetetova odlaska, početak osnovnoškolskog obrazovanja, prvi dan škole, gdje bismo učinili za roditelje puno, a državu to ne bi koštalo puno odnosno ne bi je koštalo ništa. Stoga evo, ja vas molim, mi ćemo ovo podržati, a da do drugog čitanja pokušate ovaj nekako ovaj zakon usustaviti odnosno ga malo prošiti i sve one probleme koji se naziru naprosto obuhvatiti zakonskim rješenjima. Poslušajte malo i preporuke pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koje je ona dala u svom izvješću o radu u 2018. g. i evo sretno vama i sretno nama s vama do drugog čitanja i u drugom čitanju.
Hvala. Sada je na redu gđa. Marija Puh koja će govoriti ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovani kolegice i kolege. Evo, današnji naš zakon koji nam je na raspravi stvarno smatram pomak postoji, pomak ide na dobro, povećavaju se rodiljne naknade na 5650 kn i definitivno ispred Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika imate podršku u ovim promjenama. Demografija je, rekla bih, rak rana u Hrvatskoj i rak rana našeg društva i situacija u kojoj se nalazimo danas, nažalost ne možemo ju popraviti i ispraviti sa odlukama i sa rješenjima koje donosimo danas. Odluke koje smo trebali donijeti da se nešto promijeni, trebali smo donositi prije 10, 15 godina, ali eto, krenuli smo pa se nadam da će se u buduće vrijeme neke stvari i početi okretati na drugu stranu. Ono što je moj prijedlog i spominjala sam i na odboru i svigdje je da mi idemo prema povećanju materijalnih sredstava, znači prilikom rođenja djeteta, ali definitivno u budućnosti ukoliko, trebalo bi se pronaći proračunskih mogućnosti da se ide prema delimitaciji roditeljskih naknada. Smatram da bi takav jedan potez definitivno bio i poticaj ženama da se odluče na rađanje jer mnoge žene koje imaju visoka primanja vjerujem da puno puta i jako puno razmisle i izvažu prije nego što se odluče da će imati dijete i koliko će djece imati na kraju krajeva o tome ovisi, a vjerujem kada bi te materijalne naknade bile veće da bi se sigurno i u većoj mjeri i očevi odlučivali da ostanu doma sa djecom, da podignemo tu razinu malo da nismo na tako niskim postocima kao što smo to već danas čuli što se tiče samih očeva. Danas, kao što smo već i čuli i ono što je vezano na direktivu EU mi definitivno, ja ne znam kada je Zakon o radu da se donese, ali tih minimalno 10 dana da očevi nakon rođenja djeteta budu doma sa djetetom i sa svojom ženom mislim da bi jako puno pridonijelo jer sva istraživanja pokazuju da veza između obitelji i veza između očeva i djece se uspostavlja ukoliko su više sa njima i mogu im se više posvetiti. Gledala sam e-savjetovanje i bilo je poprilično komentara i čitala sam komentare pravobranitelja i za ravnopravnost spolova i pravobraniteljice za djecu i pravobraniteljice za invalide te također ima dosta komentara i centara za socijalnu skrb. Pa bi ja još jednom apelirala na vas da do drugog čitanja u tim komentarima ima dosta prijedloga koje smatram da bi možda trebalo uvažiti i na neki način implementirati u ovaj zakon, pa da do drugog čitanja eventualno možda imamo neke pomake što se tiče toga, a zadržat ću i pravo da Klub Stranke rada i solidarnosti predloži neke amandmane na ovaj zakon. Ovaj potez i ovaj zakon koji mi danas donosimo je zapravo samo po meni jedna mala kockica u mjerama koje nam trebaju da poboljšamo demografsku situaciju u RH. Zapravo to nije početak, početak je već bio krenuli smo sa otvaranjem novih vrtića, izgradnjom novih vrtića, no sve su to po meni za sad još uvijek tek početnički i mali koraci koji bi se trebali dalje nadograđivati. Trebali bi stvarno u RH imati iste šanse i iste prilike. Uvijek govorimo o Hrvatskoj jednakoj mogućnosti i nitko me ne može uvjeriti da će se lakše odlučiti za imati dijete netko u ruralnoj sredini tko ne zna kud će sa djetetom nakon njegove navršene godine ukoliko nema jaslica negdje u blizini njegove kuće ili njegovog radnog mjesta. Naravno u velikim sredinama poput Zagreba, Splita, Osijeka to je puno lakše, gdje i vrtići rade u dvije smjene, ali vjerujte mi u ruralnim sredinama roditelji koji nemaju podršku svojih roditelja gdje nema djeda i baka servisa, jako često su u problemima kuda sa djetetom i što napraviti nakon njegove navršene godine dana kada se vraćaju na posao ili možda još i više. Tako da definitivno pozdravljam ovaj zakon, pozdravljam sve mjere koje su se do sada uradile, ali moramo i dalje raditi na ja bi to rekla čak regionalnom razvoju, na omogućavanju i same infrastrukture kasnije za našu djecu, a i malo sam u zadnje vrijeme gledala i baš se pitam koliko često se u svim našim vrtićima, da li su im osnivači općine i gradovi ili su to privatni vrtići, koliko često odgajatelji i zaposlenici tih vrtića idu na edukacije, koliko često oni upoznaju nove metode na koji način raditi sa djecom, nažalost vidimo i sami da vršnjačko nasilje je nešto što dobiva ja bih rekla epidemijske razmjere pa zapravo i nije nam potrebno samo izgraditi vrtić i taj vrtić imati gotov, nego su nam potrebni i ljudski kadrovi i ljudski resursi koji će tada raditi sami na sebi kako bi bili što bolji i na što bolji način mogli raditi sa djecom. Pa evo, ja pozivam sve vrtiće, a dalje iza toga naravno i škole da rade na svojim zaposlenicima, da se obrazuju, da sudjeluju na neki način u svim seminarima koji su im na raspolaganju kako bi lakše i bolje mogli obavljati svoj posao i doskočiti svim problemima s kojima se danas susreću i u vrtićima i u školama. Pružanje jednakih mogućnosti, znači kao što sam već rekla, pružanje vrtića i jaslica mislim da je jedan od koraka koji je također bio dobar i na dobar način prihvaćen što se tiče djece i osiguravanje besplatnih udžbenika za osnovne škole i mislim da na takav način što se tiče djece moramo ići na izjednačavanje u cijeloj RH. Evo, mi u ovom prvom čitanju podržavamo ove promjene koje zakon predlaže, apeliram još jednom da vidite u komentarima, pogotovo komentare pravobraniteljica i centara za socijalu skrb, pa eventualno u drugom čitanju da imamo neke promjene u ovom zakonu. Zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačne rasprave. Gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. Gospodin Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ova izmjena kao izmjena, naravno i predizborna je godina, ali bez obzira na to svaka demografska mjera je dobra mjera i ovo povećanje sa 3.991 na 5.600 kuna za drugih 6 mjeseci roditeljskog dopusta je nekakav pomak. Međutim, kad gledamo 2/3 Hrvatske, naravno gledamo i razvijeni dio, ali ja ću govoriti o dijelovima gdje je centralna vlast zaboravila, a problemi su i županije koje apsolutno il vrlo malo il populističkim mjerama vode brigu o decentraliziranih sredstava s kojima upravljaju. Ja bih samo rekao da na područjima ruralni razvijenim područjima koji bi zakoni tribali u biti osnovna demografska mjera, a to je i demografska strategija bila ljudi koji su dali tu strategiju na koju se i Vlada pozivala sami Strmota koji je bio tajnik ministarstva i rekao da u biti sve što se događa u Hrvatskoj je jedan mali igrokaz, a u tim igrokazima nema trajnog rješenja. Kada govorimo o problemima opstanka ili povratka, još bi bolje bilo, ljudi jel jednostavno da su mjere loše vidimo iz toga da godišnje 6,6% BDP-a je iz sredstva onih koji šalju preko doznaka iz inozemstva šalju svojim obiteljima novac, a to je u strašnom porastu, znači tu se radi oko 18 milijardi kuna 6,6% BDP-a od iseljenih nije mali i to rapidno raste. Triba sve napraviti i vjerovat da će se ti ljudi vratiti jer za teritorij i država bez ludi je ništa. Ja bi samo kratko rekao da kada gledamo samo zdravstvo primjer tako je na cilom nerazvijenom ruralnom području bez obzira o kojem se dijelu radilo od Slavonije do Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara jednostavno evo ja ću samo primjer Cetinske krajine koja ima 3500 djece ima jednog pedijatra. Sada zamislite kada to ljudi čuju da imaju tri pedijatra, a i ovi pedijatri koji već su u godinama i pomalo će ići u mirovinu, a posljednjih desetak godina uopće nije bilo specijalizacija. Znači ulazimo u tu jednu fazu da u tim ruralnim područjima roditelji neće imati mogućnosti ni zdravstvene zaštite. Međutim ključni problem na tim područjima nerazvijenim je radno mjesto, to je najveća demografska mjera. Da bi tu demografsku mjeru imali moramo imati određene zakonske okvire koji će omogućiti poduzetnicima da ostanu na tim područjima tj. da ulažu u infrastrukturu, međutim sjećate se ovdje i o tome se mislim ova Vlada nije napravila nikakve korake osim šta je donije PR zakon ako se sjećate, zakon o nerazvijenim područjima i Zakon o brdsko-planinskim područjima donesen je prošle godine, čak pretprošle znači prošlo je godinu i pol dana. Ministrica Žalac je ovdje govorila da se donosi zakon, međutim nikako pravilnici. Mislim smiješni su bili financijski ti okviri koji su dati, ali nikako nemamo pravilnika za ta područja. Dokle god ne omogućimo poduzetnicima da na tim područjima imaju minimalne poreze na određeno vrijeme i ne budu li oni imali interesa ulagati na tim područjima Dalmatinske zagore, Slavonije nebitno dotle nema radnih mjesta, a ako nema radnih mjesta nema opstanka ljudi na tim područjima. I zbog toga imamo ogroman problem, to bi bila jedna od bitnih mjera. Kada ovdje spominjemo vrtiće, pa neke županije nemaju 10% čak 40% jedinice lokalne uprave nemaju mogućnosti ni financijske kapacitete da omoguće za jedno dijete dječji vrtić, za jedno. Znači mi moramo ovdje govoriti činjenice i sagledati te činjenice. Dal smo mi povukli sredstva iz eu fondova i gradili objekte kao vrtiće, a u biti ako ne poštivamo ono što je doneseno 2000. godine u Barceloni Europsko vijeće je donijelo jednu rezoluciju gdje do 2020. godine minimalno 90% djece na području EU će imati mogućnost dječjih vrtića, ne kao isključivo čuvališta djece nego od 3. do 6. godine da svako dijete ima mogućnost dječjeg vrtića jer je dokazano u znanstvenim studijama da ta djeca 20% koja imaju mogućnost dječjeg vrtića imaju mogućnost veću da će biti visoko obrazovani. U ruralnim područjima na rubu su, znači na rubu ta prekrasna područja koja bi trebala biti naseljena. Meni je nezamislivo da na tim područjima nemaju djeca mogućnosti imati dječje vrtiće, da roditelji ne mogu ostaviti svoju djecu. Znači o ovoj mjeri kao mjeri neće niko ništa loše reć, međutim mi smo iz MOST-a dali i predložili da ova naknada bude tijekom cijele godine kao prvih 6 mjeseci, znači cili komplet to je gospođa Čikotić rekla pa tako da ja ne bi sad ponavljao sve šta je rekla u ime kluba MOST-a, ali i MOST-ov prijedlog zakona je okvirni. Međutim ako mi samo dajemo zakone kao što je bilo ili ono što je primjera mjere koje je dao zagrebački gradonačelnik o majkama odgajateljicama pa se to mijenja, pa to je pred izbore, pa na izbore ovo je ipak predizborna godina, bez obzira ova mjera daje nekakav pomak. Ali to je kap u moru puno šireg konteksta, treba biti strategija i to ne može samo ministarstvo ovo riješiti, jednostavno ne može. Znači kao što sam rekao od zdravstvene zaštite primarno, govorim ovdje o primarnom, pa vi imate jedno područje recimo od Krke do Neretve Dalmatinsku zagoru gdje u zadnjih od kada su županije osnovano iselilo 100.000 ljudi, a ja sam naveo razloge, zdravstvene usluge ne postoje, gase se. Imate problem dječjih vrtića i problem radnih mjesta jel poduzetnici ne ulažu na tim područjima niti se ljudi usude s tih područja ulagati kada ne mogu biti konkurentni na tom području i sada imamo problem radne snage na tom području. Ako mi hoćemo poticati majčinstvo i ako vidimo da to pada i povećanje demografske slike onda to treba gledati široko. A svi pokazatelj su da dvije trećine Hrvatske izumiru, svi. I ne mora ništa to biti tako crno niti moramo slati crne poruke jel Hrvatska je prekrasna, Hrvatska ima uvjete za život, Hrvatska je jedna od najljepših država. Ja kada govorim o svome kraju nemam lipšeg kraja od Zaleđa, od našeg mora, pa npr. od naših otoka nema kraja, nema lipšeg na svitu i ne tribamo mi to crno gledat nego tribamo sve naravno i Istra, Slavonija sve je to prekrasno, znači imamo evo ja kada opisivam svoj kraj od Zaleđa do Splita je 20 minuta vozilom, Split je znači područje splitskog bazena ima više od 300.000 ljudi, u sezoni dođu milijuni ljudi u turističkoj, znači preizgrađen je. Zaleđe, moja Cetinska krajina je prirodno da se širi prema i da moj Sinj i Cetinska krajina budu predgrađe Splita, to je prirodno uz pad infrastrukturalnih projekata i ulaganja, zaštiti poljoprivrede, ono što možemo poljoprivreda, turizam seoski znači to je jedan cjelovit problem. Ali ako nemamo radnoga mjesta i ako ne omogućimo radno mjesto onda apsolutno ne da imamo viška praznih škola nego kuće, ognjišta se gase, cila sela se gase. Na mome području nažalost škole dok su nekada bile po 600 djece, 300, 400 područne škole na području Cetinske krajine se gase, ključ u bravu i to je problem. Problem je šta gubimo ljudski potencijal. A Dalmacija, poglavito o Dalmatinskoj zagori pa i Hercegovina, to ne smijemo ona je strateški vrlo bitna, tu ljudi žive Hrvati je bila izvor ljudskih potencijala. Tu su brojne obitelji koje su popunjavale i Zagreb i čak Zapadnu Europu. E sada imamo to područje prazno kao nikada do sada, a najljepše područje za život je to područje. Ja samo kada vidim svoju Cetinsku krajinu, sve njene prednosti onda ne mogu virovat da mi ne možemo doniti mjere da ljude na tome području ostanu živit, da se vrate i čak oni iz drugih krajeva da dođu živjeti na ta područja ruralna jel se može živjeti na tim područjima. I zato triba nacionalna strategija opstanka ljudi na ovim područjima. Hvala lijepa.
Hvala gospodin Bulj. Dvije replike, prvu ima gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bulj, slažem se s vama, ali da je ovo jedna od mjera koja će pomoći i stimulirati donekle mlade da se odluče na ostanak u Hrvatskoj i na povećanje svoje obitelji, ali to je još uvijek nedovoljno. I slažem se s vama da treba radnih mjesta, da je radno mjesto, sigurno radno mjesto preduvjet uopće da bi mladi čovjek zasnovao obitelj i odlučio se na povećanje obitelji. Međutim treba reći da ova Vlada ničim nije pomogla da poslodavci ostanu živjeti i raditi i stvarati ta nova radna mjesta u depriviranim područjima pogotovo u Slavoniji, Baranji i Srijemu pa i kod vas u Dalmatinskoj zagori, a ono što je još poraznije da su prosječne plaće daleko zaostaju za prosječnom plaćom u RH, da je minimalna plaća po podacima EU ispod 60% medijalne plaće i da je to ispod praga siromaštva. Kako će siromašan čovjek se odlučiti onda za zasnivanje obitelji i povećanje obitelji, mislim da to moramo mijenjati.
Hvala lijepa. Želite odgovoriti? Da.
Pa da slažem se s vama jel jednostavno sve što je doneseno doneseni su PR zakoni, zakon o nerazvijenim područjima kao i brdsko-planinska područja gdje su smiješni financijski okviri i gdje nemamo još pravilnike. Godinu i po dana da je donesen zakon još za vrijeme ministrice Žalac za ta područja i brdsko-planinska i nerazvijena mi nemamo pravilnike, znači to su bili PR zakoni, a to nije dobro. Mi smo imali ljude koji su demografi, koji su se bavili koji su radili strategiju, ono što je Strmota rekao kao tajnik tada rekao je istinu, svaka mjera je dobra mjera, ali ovo ne rješava problem. Ključ opstanka ljudi na području iz kojega vi dolazite, iz kojega ja dolazim je radno misto, a to radno misto može omogućiti poduzetnik. Prema tome, na tim područjima moraju biti minimalni jedan period 10 godina, 5 bez poreza jel nije isto biti poduzetnik u Zagrebu u Varaždinu ili na vašem području ili mom području. I to su mjere, radno mjesto je jedina i najbolja jedna od najboljih mjera za opstanak ljudi na tim područjima. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Petin.
Hvala lijepo. Pa poštovani zastupniče Bulj spominjali ste lokalne sredine koje sa svojim mjerama mogu doprinijeti smanjenju tog negativnog prirodnog prirasta i da nekako na neki način preokrenu taj trend. Ali lokalne sredine imaju različite fiskalne kapacitete. Kada govorimo da sva djeca budu upisana u vrtić, to zahtjeva dodatni financijski teret za lokalnu sredinu, znači mora se otvoriti dodatna skupina, zaposliti još odgajatelja, zaposliti popratno osoblje. Određene lokalne sredine mogu to riješiti kao što smo mi u Orahovici, ali možda u nekim sredinama ne mogu. I dolazi do nejednakih situacija gdje se tada naravno u tim sredinama roditelji ne odlučuju za povećanje, za proširenje svoje obitelji što nije dobro. Ja misli da trebaju biti mjere diktirane od strane države gdje će biti jednake za sva područja, posebno za ova područja koja spominjete koja su posebno ugroženi na području RH. U Slavoniji postoji samo jedan grad koji ima pozitivan prirodni prirast.
Hvala. Gospon Bulj.
Pa sada ste rekli, znam kada je zakon donošen o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima, to su i druge države napravile temeljem deklaracije koja je donesena 2000. godine u Barceloni da sva djeca tj. do 2020. imaju mogućnost od 3. do 6. godine biti u dječjim vrtićima. I države koje su puno razvijenije od nas, Njemačka, Austrija, oni nerazvijenim područjima su sufinancirale ovaj dio koji su morali roditelji i općine u tom trenutku se vidi razvijenost prema BDP-u. I ja sam taj amandman davao ovdje, da u tim područjima svako dijete da ima mogućnost dječjeg vrtića i da država sufinancira kroz mjere koje još nisu donesene tj. zakon koji je ovdje donesen ali nikada o nerazvijenim i brdsko-planinskim područjima zakon nikada te mjere nije dao niti je taj amandman prihvaćen. I to je mjera i to je ravnopravnost i ravnomjernost, međutim ova Vlada osim PR zakona ništa drugo nije …
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava gospođa Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je danas Prijedlog zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Svi moji prethodnici su dosta već toga rekli o ovoj temi, ali demografski problem nije nastao jučer i ne može se riješiti danas. Demografija je problem s kojim se susreću sve zemlje EU puno bogatije od nas, pa jednako nažalost tako i mi. RH se ustavnim odredbama opredijelila za zaštitu materinstva, djece i mladih i ovo je jedan od načina osnaživanja obitelji, ova podrška i ovaj prijedlog zakona ali i sve druge potpore koje je ova Vlada u svome mandatu odlučila. Znači ovo povećanje maksimalnog iznosa naknade ili plaće na 170% s 3.992 kune na gotovo 5.700 kuna je drugo povećanje u mandatu ove Vlade, prvi puta je to povećanje bilo 2017. godine kada je sa 2.660 kuna ova naknada povećana na 3.992 kune. Ujedno što bih pohvalila što se predlaže ovim zakonom je ostvarenje prava na potporu će imati svi oni roditelji odnosno majke ili očevi sa najmanje 9, a ne više 12 mjeseci radnoga staža, što je naravno za pohvaliti. Sigurna sam da će ovo povećanje pridonijeti usklađivanju privatnog poslovnog života, ali pridonijeti i porastu nataliteta u RH. No većinom kada govorimo o naknadama i potporama spominjemo samo majke, ali ne smijemo zaboraviti da i očevi imaju mogućnost iskoristiti ovo pravo. Trenutno je oko 2% očeva koristi ovu mogućnost. Ono što paralelno s ovim trebamo činiti je osnaživanje žena i na tržištu rada. Moramo naći zakonsku mogućnost kako bi zaštitili i pomogli ženama da umjesto kada dođu na razgovor da ih gospodarstvenici, obrtnici i svi drugi ne pitaju da li imaju djece, da li planiraju još rađati, da li planiraju ostati trudne nego da mjerama pomognemo odnosno da stimuliramo te iste gospodarstvenike da upravo na tržište rada zapošljavaju takve žene. Sve uz potporu ove Vlade, ali jedinica regionalne i područne samouprave koje kroz svoje proračune omogućavaju mladim roditeljima kroz razne mjere, svi naravno možemo zajedno pomoći u demografskoj obnovi naše zemlje. Sve mjere koje je ova Vlada kroz poreznu reformu u sva četiri kruga omogućila, a koje pomažu osnaživanju obitelji, mladih i svima onima da ostaju u našoj domovini naravno podržavam i pozdravljam i naravno kroz sve sljedeće mjere koje će ova Vlada odnosno ovo ministarstvo predložiti pozdravljam i evo očekujemo da će ova mjera zaživiti u 4. mjesecu odnosno poslije 1. travnja ove godine. Hvala.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika, gospođa Jelkovac je prva onda. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dobro ste primijetili problem demografije nije samo kod nas nego je i u puno bogatijim zemljama, što znači da ne možemo sve riješiti samo financijskim potporama, ali sigurno je da treba podržati ovakove potpore jer one osnažuju naše obitelji u ekonomskom smislu i olakšavaju im sigurnu odluku o povećanju broja članova obitelji. Ova Vlada je osim ovih potpora podizanja ovih potpora također radila i na drugim mjerama, sjetimo se da je upravo na ruralnim područjima promovirano i pomognuta izgradnja oko 50-ak vrtića što je sigurno jedna od mjera koja će u našim lokalnim sredinama, a pogotovo na ruralnim područjima značiti jako puno. A osnaživanju žena na tržištu rada puno se reklo i sigurno da je to značajno, međutim isto tako je značajno mijenjati svijest u društvu da je i jedan i drugi roditelj značajan u odgoju djece i da oni trebaju ravnopravno sudjelovati u roditeljstvu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Da uvažena kolegice, demografski problem je problem koji nije nastao jučer, problem koji ne možemo riješiti sutra, ali evo uz sve ove mjere, uz ovu mjeru odnosno ovaj prijedlog zakona danas koji imamo na svome stolu i uz sve one porezne reforme koje je u četiri kruga ova Vlada provela naravno da su mjere koje će zasigurno pomoći opstanak i ostanak mladih u RH. Jednako tako osnaživanje žena na tržištu rada moramo i mi ovdje iz ovog Hrvatskog sabora, ali od svud drugdje pozdraviti i naravno da je to proces koji trebamo osvijestiti odnosno svi mi kada budemo osviješteni dovoljno zasigurno da će i žene na tržištu rada biti ona poželjnija skupina nego što je to sada. I evo još jednom kažem da ovaj zakon podržavam i pozdravljam.
Hvala. Gospođo Josić.
Zahvaljujem. Evo poštovana kolegice, dobro ste primijetili kako usprkos tome što se ove mjere zovu rodiljne i roditeljske potpore mi najviše njih povezujemo sa ženama, iako naravno svako dijete ima i svog drugog roditelja oca. Ono što sam ja i u prvotnom izlaganju istaknula, a to bi istaknula i sada da svakako trebamo u ovim mjerama jačati i oca kao ravnopravnog člana obitelji koji sudjeluje u odgoju djece, a isto tako i u normalnom rastu i razvoju djeteta. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Da, uvažena kolegice evo i u svojoj raspravi sam ja rekla da kada govorimo o naknadama i potporama obično spominjemo majku, ali i očevi su ti naravno koji bi trebali i trebaju sudjelovati u odgoju svoje djece i samo trenutno 2% očeva koristi ovu mjeru. Zasigurno da trebamo raditi na tome da se više očeva uključuje u mogućnost korištenja rodiljnog odnosno porodiljnog dopusta i evo još jednom pohvaljujem i podržavam ovu mjeru. Zasigurno sve one mjere koje je do sada ova Vlada provela.
Hvala. Gospodin Stričak.
Hvala. Kolegice vi ste u svojoj raspravi naglasila da je ovo jedna od demografskih mjera, a isto tako treba naglasiti da nema samo Hrvatska problem sa demografijom, između ostalog pola članica EU ima upravo jedan od tih ključnih problema, problem sa demografskim kretanjima. Ali uz ovu mjeru vezanu uz rodiljne naknade također treba naglasiti da Vlada poduzima brojne mjere kao što su izgradnja vrtića, škola, stipendiranja i naravno da bi to sve uz rast gospodarstva, plaća, mirovina trebalo doprinijeti da se i demografska slika popravi. Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Da, uvaženi kolega i mnogo bogatije europske zemlje se susreću sa ovakvim problemom, ali evo ono što bi, ono što bi ja naglasila je da nas ovom mjerom svrstava u vrh europskih zemalja ovaj koje imaju ovakav iznos rodiljnih ili porodiljnih naknada, ali evo uz sve one mjere koje je ova Vlada napravila, uz obnovu ili preko 400 dječjih vrtića zasigurno i ovaj porezne olakšice i sve je ono što će pomoći osnažiti obitelj i opstanak mladih u našim krajevima.
Hvala. I na kraju gospodin Ante Babić.
Hvala potpredsjedniče. Evo, kolegica Jelkovac je zapravo rekla ono što sam i ja mislio, dakle ne samo u našem okruženju bližem ali i daljem sve zemlje uglavnom imaju probleme s demografijom odnosno natalitetom. Recimo jedna Mađarska je pala ispod 10 miliona stanovnika iako radi na tim demografskim mjerama i dobro ste rekli to je jedan proces, dakle to nije nikakav instant program, proces koji traje, on nije nastao danas on je nastao jučer. Naravno da se Vlada trudi maksimalno učiniti i dodatne napore kako bi sa bilo kojom mjerom koja se donosi ovdje u Hrvatskom saboru pomogla obiteljima, a i većoj natalitetnoj politici u RH. Ne zaboravite u 4 kruga porezne reforme da smo jedinice lokale uprave i samouprave oslobodili dijela poreza koji su zapravo povećali i njihove proračune, a time su jedinice lokalne uprave i samouprave mogle na svom području donositi i kreirati i demografsku politiku kako je to njima bilo najkorisnije i najpotrebnije.
Slijedeću raspravu će imati gospodin Saša Đujić, a oprostite odgovor. Izvolite gospođo Maksimčuk.
Hvala lijepa. Da uvaženi kolega Babiću ovo nije problem koji je nastao jučer, nastao je daleko ranije i ne može se riješiti sutra, ali evo ova mjera i niz mjera, jednako tako i porezno rasterećenje u 4 kruga od 9,6 milijardi kuna zasigurno je nešto što je, što će pomoći svim obiteljima, mladima, ali i svima drugima u našim krajevima. Jednako tako rasterećenje jedinica lokalne i regionalne samouprave zasigurno bi trebao biti poticaj svim tim istim jedinicama da kroz svoje proračune planiraju evo što veće i jače potpore mladim obiteljima, naravno roditeljima, roditeljstvu, ali i sve ono ovaj potporama i subvencioniranju dječjih vrtića naravno za djecu i predškolskog odgoja odnosno male škole u ruralnim sredinama i evo svakako da još jednom podržavam i pozdravljam donošenje ovoga zakona.
Hvala lijepa. I sada je stvarno gospodin Saša Đujić na redu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, demografija jest problem i problem je koji traje godinama i ja neću danas svoju raspravu koncentrirat na cijeli problem demografije i govorit o svim mjerama ili nekim stvarima koje je ova Vlada napravila loše da bi još po meni potaknula demografiju zato što smatram da je ovo jedan dobar zakon i da je jedan vrlo važan zakon. I zato ga ne želim kvarit sa onim lošim stvarima nego želim pričat isključivo i samo o ovom zakonu i još jednom želim naglasiti da ga podržavam u potpunosti i da mislim da je ovo jedna, da je ovo jedan niz dobrih mjera u ovome zakonu. Žao mi je što ovaj zakon ide u redovnu proceduru, to evo, moram to tako reći, mislim da je trebao ići po hitnom postupku jer ne vidim da do drugog čitanja će se nešto krucijalno promijeniti u ovim prijedlozima koje vi predlažete i mislim da je ovo zakon koji bi trebao što prije stupiti na snagu. Ono što sam rekao već jutros i u replici, što me, što smatram da je možda trebalo, to je trebalo pokazati tu, meni je jasno da ne može biti skok sad sa 3.900 kuna na potpuno delimitiranje nego da to treba ići postepeno i a u biti imamo sada preduvjete u proračunu koji je dobar ove godine i prošle godine ima trend rasta i da se otvara prostor za povećanje ovih naknada i znam da to ne može sad skočit za 300-400% i ovo je već značajan skok koji će roditeljima puno olakšat tih 6 mjeseci drugih ovoga u životu kada je to umjesto sadašnjih 3.900 na 5.600 kuna negdje čak onda i za ovo, za rođenje blizanaca ovaj skok koji ide, ali ovoga mislim da je trebalo pokazati tu ambiciju i to sam rekao u projekcijama proračuna za 2021., '22., da se trebalo u planiranju tih sredstava možda pokazati da Vlada ima želju u budućnosti potpuno delimitirat naknade. I mislim da je to izuzetno važno jer kad se pokazuju i brojevi neki upravo žene, u pravilu žene jer one najviše koriste ovo pravo, roditelji, muškarci isto trebaju sudjelovati u tome, ali žene koje su na visoko plaćenim pozicijama se upravo rjeđe odlučuju za roditeljstvo i zasnivanje obitelji na takav način kroz djecu, a mislim da mjera kad bi bile naknade potpuno delimitirane da bi možda to dodatno potaknulo žene da se odluče ka tom koraku. Ja znam koliko su skupi troškovi kada, kada imate dijete iako kažem nitko nema, mi koji smo se odlučili na obitelj i na djecu nismo to vagali sa troškovima, ali ovakve mjere svakako nam to puno olakšavaju. Druga stvar, želim skrenuti pozornost da mislim da ju još uvijek male naknade za one parove koji dobiju blizance i kad imaju dijete do 3. g. mislim da je to opet ispod svake razine, iako je ovdje to povećanje, mislim da se možda trebalo ići ka malo većim naknadama i u ovom prijedlogu zakona. Druga stvar, nama su puna usta tih nekih mjera, a u biti onda kad dođete u praksi, vidite da neke stvari ipak ne štimaju. Ja ću reći sada ovdje kada je slučaj o bolovanju, dakle kad, ne znam, majka ostane kod kuće zato što joj je dijete bolesno, onda vam piše u zakonu da ima pravo na 100% naknade plaće za taj period bolovanja, ali onda kad date papire na HZZO, onda vidite da tamo piše ali ne ako je više od 4 900 kn, onda vam se to preračunava po danima, u pravilu, tj. naknada za recimo prosječnu hrvatsku plaću, ako neka žena ima 6500 kn, neću govoriti sad o višim plaćama, neku prosječnu, onda je ta naknada koju ona dobije nadoknadu za taj period koji mora provesti na bolovanju smiješna. Ja ću reći da je to ono nekakvih 1000, 2 kuna umjesto do za cijeli mjesec, to, jako su mali ti iznosi i to je u biti, pa jedna prevara od sustava države koju bi trebalo mijenjati i to traje godinama, da ne bi, ovo je prevažna tema i ne želim je niti jednim slovom politizirati. Dakle, da ne bi mislili da je to usmjereno na ovu Vladu, to je problem koji traje godinama, ali mislim da se roditelji osjećaju prevareni kad, ono, imate pravo 100% naknade, a u biti u praksi dobivate nekakve mrvice. A djeca su upravo u tim svojim prvim godinama života često bolesna i majke često moraju ostajati kod kuće, ili očevi, nebitno i mislim da bi u tom pravcu trebalo još raditi na proširenju zakona da se skine to. Ako je to 100%, onda je to 100%. koliko tko ima plaću pa tako neka bude i mislim da je ovo tema koja mora imati nadstranačku podršku svih opcija i da neovisno koja Vlada bude za godinu dana, treba raditi upravo na tome da se i potpuno delimitira i da se maknu ove barijere koje imamo da roditeljima maksimalno olakšamo taj roditeljski život, hajmo reći. Ti troškovi su, pogotovo prvih par godina veliki, troškovi pelena, tu je Vlada napravila sniženjem PDV-a jedan dobar korak, dječja hrana, itd., ali mislim da treba ići ka još više u tom pravcu, jer recimo, mlada obitelj koja ima stambeni kredit jer je krenula u nekakav stan, pa dobije jedno dijete, dobije drugo dijete kroz 2, 3 godine, u tih 6 mjeseci kada znatno mogu pasti prihodi obitelji zbog ovog, roditeljskih naknada koje su značajno smanjene, pa onda ako roditelj provodi vrijeme na bolovanju, to može utjecati na standard roditelja, visoki ti troškovi svi ostali koji idu, mislim da na tom planu moramo svi skupa raditi puno više i nastaviti ka ovome. Zato kažem još jednom, nemam kritika. Znam da nije moglo ništa preko noći, jedino mi fali možda ta odlučnost koju ste trebali možda napraviti, raditi pritisak na ministra Marića kada se donosio proračun da u projekcijama barem stoji to povećanje iako za ovu godinu imamo 160 milijuna kuna predviđenih, dogodine je to 240 mi se čini ili 220. Za razlika je zbog toga jer ovaj zakon bi trebao stupiti na snagu tek od 1.4. i onda unutra nema ova 4 mjeseca, ali u biti, tu je plan da iduće 3 godine se nema više ni delimitiranja ni povećanja ovih naknada i mislim da je tu trebalo napraviti taj jedan iskorak i probat krenuti u tom pravcu da ipak svi zajedno guramo prema tim povećanjima. Evo, i sam sam roditelj, imam dijete od 2 godine, za 20-tak dana bi trebao dobiti drugo dijete, tako da znam, srećom imam dobra primanja za hrvatske pojmove, pa to izguravamo, ali u pravilu prosječna hrvatska obitelj, zajedno ako imaju sreću da rade i otac i majka, zajedno možda nemaju prihode kao ja, a znam koliki je to recimo trošak meni, onda možete misliti koliko je to veliki trošak nekoj prosječnoj hrvatskoj obitelji. I u biti u tom pravcu bi trebalo i dalje raditi i nastojati voditi politiku. Uglavnom, ovo sad podržavam i ne mogu biti licemjeran pa reći sada u predizborno vrijeme, evo ja ću predložiti zakon, neka budu svima u drugih 6. mj. 7, 8 tisuća kuna naknade ili potpuno delimitirane, ja znam da to nije moguće i da ne može nijedan skok nikad bit ono, 500, 600%. Ovo je značajna promjena, mislim da će to puno olakšati roditeljima, mislim da većina ljudi koji koristi to drugih 6 mjeseci spada u ovu nižu skupinu pa onda u biti ispast će većem broju jednaka plaća, neće tu biti nekakvih promjena, nažalost to su sad neki drugi problemi i neke druge politike na kojima trebamo raditi, ali evo, kažem, volio bih da se pokaže ta ambicija možda da da se ima plan idućih 5 godina, idemo to dizati proporcionalno svake godine i onda u konačnici delimitirati taj dio. Uglavnom, evo, ovo su neke možda moja razmišljanja u kom pravcu bi trebalo ići, a ovaj dio sada ne mogu ne podržati i kažem, žao mi je što možda ipak nije išao ovaj zakon po hitnoj proceduri jer mnogi zakoni koji bi trebali ići redovno u ovom Visokom domu idu onda u hitnoj proceduri, guraju se preko koljena, a ovaj jedan koji je po meni izuzetno važan i ne pamtim u zadnjih, evo, godinu dana da smo imali važniji zakon u ovom Visokom domu od ovoga iako ima ono minimalne promjene u par članaka, mislim da je trebao ići u hitnoj proceduri, ali u svakom slučaju podrške ovom zakonu. Hvala lijepo.
Hvala i vama i unaprijed čestitke za dijete za 20 dana. G. Đujić, unaprijed čestitke. Gđa. Glasovac, replika.
Kolega Đujiću, dakako da treba pozdraviti povećanje roditeljskih naknada, ja ću to tako reći, s 2600 na 5654 kune u ove 4 godine. To je zaista hvale vrijedno i zaista, bilo bi licemjerno ne podržati ovako nešto. Međutim, isto tako, Vladu treba poduprijeti, podržati u nastojanjima da riješi i one skupine roditelja koje ovim zakonom ne rješava, vi ste neke kategorije ovdje i nabrojali, ali isto tako da paralelno s ovim zakonom se osiguravaju ne manje bitne stavke koje su presudni ili odlučujući faktori prilikom planiranja roditeljstva, a to je način na koji će se steći riješiti stambeno pitanje, okej tu imamo sufinanciranje kredita gdje i rođenje djeteta na neki način doprinosi produžetku duljine sufinanciranja od strane države ali nemojmo zaboravit ni vrtiće, ni domove umirovljenika jer to su sve servisi koji omogućavaju roditeljima lakši život i veću posvećenost.
Hvala, vrijeme. G. Đujić, izvolite.
Apsolutno, ja smatram da će se sad opet stvoriti jedna velika razlika recimo između roditelja koji dobiju blizance, imaju ovu naknadu koju imaju ali mislim da je ovo dobro i da ovo što je dobro, treba naglasiti da je dobro i da ne treba od toga bježat ali treba upozoravat upravo na ove skupine koje ste vi rekli i mislim da je tu dosta prostora i ima dosta stvari, recimo evo velika je pomoć kad dobijete od HZZO-a 2400 kn pomoći za kupnju opreme, to svaka obitelj u Hrvatskoj dobije, mislim evo, i to bi se moglo povećat, dakle i taj dio bi se trebao dignut. Ima nekih stvari na koje ne može država utjecat, recimo meni je nenormalno da cipele ili tenisice koštaju možda i skuplje nego za nas odrasle, dakle tu je manji materijal i sve ali to su opet neke trgovačke stvari. Dakle trgovac zna da morate kupit tenisicu djetetu ili cipelu i onda ona košta 500 kn i po meni je to bezobrazno skupo ali zato treba država možda na drugi način olakšati roditelja kroz ta sredstva za pomoć i nabavku opreme i tu su još i gradovi i općine i puno je tu prostora.
G. Vešligaj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice i kolege, naravno da ću se ja također kolega Đujiću, složiti sa vama ali i sa svim prethodnicima koji su danas se uključili u ovu raspravu da ovaj zakon treba podržati. Ono di bi ja imao jedan apel a to je pričamo da idemo naprijed malim koracima i većina stvari tako funkcionira u društvu no danas kad gledamo da je demografija jedan gorući problem, kada naslovnice novinske vrište doslovce da nam prijeti demografski slom, smatram da ipak trebamo malo brže neke odluke donositi, u tom smisli ja vas podržavam ovdje kada ste rekli da je i ovaj zakon možda trebao ić u hitnu proceduru jer svjedoci smo svi ovdje da smo donosili puno manje važnih zakona pa su išli u hitnu proceduru a ovdje to nije bio slučaj. Naravno da je puno elemenata koji bi se mogli još unaprijediti, koji bi mogli biti financijski značajni, koji bi mogli olakšavati roditeljima no probajmo onda ipak tu dati malo više energije negdje drugdje ukoliko je ovo toliko gorući problem a svi ćemo se složiti da jest.
G. Đujić, odgovor.
Upravo tako kolega Vešligaj, ja stalno govorim da je pitanje prioriteta uvijek pitanje svih pitanja i mislim da treba tu stavit taj naglasak. Sada nam proračun dobro ide, imamo dobre prihode, dok to traje, treba to iskoristiti i mislim da je ovaj zakon dobrodošao ali u biti dok su i te naknade bile male, ja opet moram naglasit, gradovi i općine koje to mogu su davale veliku podršku roditeljima i kroz cijene vrtiće, i kroz cijene nabavke opreme i naknada za prvorođeno dijete, tu su razlike u Hrvatskoj normalno od grada do grada, od općine do općine gdje je to negdje veći problem, negdje manji, gdje općina ili grad može financijski to više poduprijet ali upravo se slažem, mislim da je sada vrijeme jer je i financijska situacija države dobra da se još više stavi naglasak upravo na probleme demografije i da u ovom pravcu odredimo da nam ovo bude prioritet svih prioriteta.
G. Babić, Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pohvalili ste nešto g. Đujića, i ja ću ga pohvaliti, od jednog mladog SDP-ova revolucionara prihvaća ove konzervativne ideje i dobro, lijepo je govorio o njima, slažem se s njim da je to nadnacionalni zakon, dakle nije on najvažniji koji je donesen u ovom Hrvatskom saboru kako ste rekli ali je jedan od životnih, životnijih zakona i sigurno je da se neke stvari događaju u vremenu, u okolnostima u kojima mi živimo. Dakle, ovaj problem demografije je vidljiv u svim područjima i čemu država ako nema stanovnika u njoj pogotovo u nekim područjima gdje zapravo nemamo ljudi, zato je on dobar. Ali drugi stvar sam mu htio reći. Mnogi u našoj državi sa bilokoje razine prozivaju državu a od države traže. Dakle država je i onim izmjenama poreznim kad je mijenjala u ovoj četvrtoj poreznoj reformi, jedan dio sredstava je prebacila jedinicama lokalne samouprave i one trebaju kreirati tu demografsku politiku pa bi time i ova mjera i neke druge mjere možda bila veća i jača zbog obitelji i njihove slike u društvu odnosno olakšanja života u RH.
G. Babić, vrijeme. malo, malo, dobro, dobro. Odgovor, izvolite g. Đujić.
Ne znam di ste vi ovdje prepoznali ove konzervativne metode ali drago mi je da me pohvaljujete kao mladog SDP-ovog revolucionara, to je velika čast, biti revolucionar, ima puno poznati revolucionara u povijesti, evo rekao je kolega Čuraj, on zna recimo jednog. Smatram da nisam vrijedan toga da me se tako karakterizira ali hvala vam, hvala vam na komplimentima, drago mi je da mi se divite ali upravo sam kolegi Vešligaju prije vas rekao da u ovom cijelom periodu kada država je zbog financijske situacije možda nije napravila dovoljno ili možda nije mogla više, neovisno o kojoj Vladi se radi, su gradovi i općine bili ti koji su upravo dali doprinos da se mladim obiteljima tu olakša i nadam se da će to raditi i dalje, svaki grad prema svojoj mogućnosti i veliko je olakšanje kad imate subvenciju za vrtić, kad imate naknadu za svako novorođeno dijete, za hranu, za nabavku opreme, prijevoz do škole i razno razne subvencije i nadam se da će to tako biti i dalje. Hvala lijepo.
Hvala. G. Vlaović, zadnja replika.
Kolega Đujić, dobro je da ste spomenuli ovaj problem sa bolovanjem i sa naknadama za bolovanje gdje bi trebalo biti isplaćeno 100% plaće kao naknada za bolovanje jer često su djeca pogotovo ona koja idu u vrtić, jaslice, mjesečno dva, tri puta su bolesna i onda dovodimo u situaciju da se roditelji osjećaju prevareni pogotovo samohrane majke i ljudi sa nižim primanjima, to je ogroman udar na njihov kućni budžet i prilika je da se to ovdje ponovno napomene i da se taj dio zakonski konačno riješi jer roditelji se stvarno osjećaju prevarenim pogotovo ako moraju vozit bolesno dijete izvan mjesta stanovanja ako nema blizu pedijatra, logopeda što je često slučaj i na kraju si to financijski ne mogu priuštiti i dovodimo ih u situaciju da su u dilemi da li voditi bolesno dijete u vrtić ili ići na bolovanje. Mislim da je to jedna od mjera koja se mora riješiti. A ove naknade bi trebale pratiti i rast cijena potrošačke košarice, mislim da bi to trebalo također ugraditi u zakon jel nam cijene stalno rastu i prehrambenih proizvoda i drugih. Hvala lijepo.
Gospodin Đujić.
Slažem se s vama kolega Vlaović potpuno i mislim da je to još jedan isto važan problem taj oko bolovanja i u biti zalažem se za potpuno delimitiranje naknade jer vi imate na papiru mi kažemo roditelj ima pravo na 100% nakade za bolovanje ako ostane kući radi bolesnog djeteta, a na kraju kada podvučete crtu više mu se isplati da kaže da je sam bolestan nego da je ostao radi djeteta jer veću naknadu dobije od mirovinskog ako je ostao radi svoje prehlade nego radi prehlade djeteta. I mislim da je to jedna loša poruka i da se tu ljudi osjećaju prevareni i zato to treba naglasiti i da je to isto jedan od problema gorućih koje bi trebalo što prije i što hitnije riješiti, da se roditeljima olakša i ta situacija s kojom se jako često susreću, pogotovo u prvim godinama odrastanja svog djeteta.
Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, gospodin Ivan Lovrinović je na redu.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Tema je vrlo zanimljiva, ali postavlja se pitanje kao što je ovdje već rečeno kako to da danas raspravljamo o rodiljnim naknadama odnosno o izmjeni zakona kada to vladajući nisu predvidjeli svojim planom zasjedanja do parlamentarnih izbora, kako to da se o tome sada raspravlja o podizanju rodiljnih naknada kada u proračunu za ovu godinu to nije predviđeno? Dakle ne mogu se oteti dojmu da je ova akcija vladajućih usmjerena prije svega na parlamentarne izbore, na povećanje popularnosti koja se pogoršava iz dana u dan, stalno su neke afere, smjene, napuštanje smjene ministara itd., itd. No, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku ne mogu ne podržati ovu mjeru, znači ovdje je riječ o jednom prilično značajnom povećanju, ali šta je ovdje otužno vidite, nakon ove maloprije diskusije ili možda moje neko će se javiti iz HDZ-a i reć evo vidiš kako nas podržavaju ovi. Dakle mi znamo zašto ste ovo pokrenuli, treba pozdraviti jer ide u korist svih majki rodilja da će im poboljšati životni standard, ali znači što ovdje treba reć, šteta je velika, velika šteta što uz ovo niste iskoristili priliku da dopunite sa još nizom mjera pronatalitetne politike, demografske politike, znači povećanja broja djece novorođenih i to je zaista šteta. Jer zašto? Pa ne može povećanje samo rodiljnih naknada ajmo tako reći stimulirati veći broj djece u Hrvatskoj. Uz ovakvo pravosuđe gdje jedan zakon nije isti za sve uz jednostavno lošu ekonomsku situaciju, uz zapošljavanje preko veza i mnogo toga mi ne možemo dakle stvorila se u društvu nesigurnost, a nju ne mogu riješiti samo ovakve mjere povećanja rodiljnih naknada koje još jednom ponavljam pozdravljam jer značit će za neke puno, za neke ajmo tako reći osrednje, ali u svakom slučaju nešto će značiti. U tom smislu vi ste predložili samo jednu mjeru povećat ćete primanja sa 3.991 kunu na 5.654 kune i to od 1. travnja ove godine pa nadalje, znači kako će se to u proračunu odlučiti, vjerojatno ste isplanirali pošto nećete biti ponovo na vlasti pa nek to rješavaju oni koji poslije dođu. U tom kontekstu želim reći sljedeće, vidite ono što je tu posebno važno, pored rodiljinih naknada važan je također jedan instrument koji se zove dječji doplatak. Međutim kakva je politika ta u Hrvatskoj? Rodiljne naknade isplaćuje HZZO, a dječji doplatak HZMO, znači ako se želi voditi, ako želite voditi još ovih pola godine, ali nema više vremena, to se mora negdje ujediniti, mora znači novac mora biti za sve na jednom mjestu da se zna čime se raspolaže, da se vodi jedna promišljena politika s jednog mjesta. Ovo je razbacano, dakle to ne ide ljudi moji tako. I onda sam ja morao sada tražiti podatke na par mjesta pa evo možda će nekoga od vas zanimati, na globalnoj razini znači makrorazini kaže da su rodiljne naknade u 2018. godini isplaćene u iznosu od oko 950 milijuna kuna. Znači one će nakon ovog povećanja za ovu godinu povećati se za 160 milijuna kuna, znači premašit će negdje milijardu i to, a u 2021., 2022. povećat će ovaj iznos od 950 milijuna još za 214 milijuna kuna pa ajmo to zaokružiti na 1,2 milijarde kuna u 2021., 2022. godini godišnje će koštati izdvajanja za sve rodiljne naknade. Znači mi moramo znati koji je to iznos gospodo jer ne služi Sabor ovdje da mi pabirčimo kakvu vi politiku vodite da ono ubacite nešto u šešir ili u džep. Ovdje su problemi daleko teži. Pronatalitetna i jedna nova demografska politika mora se voditi s vizijom, a ona mora obuhvatiti čitav niz mjera od dječjeg vrtića, posebne porezne politike. Jer vidite, zašto niste ukinuli PDV na sve što je vezano za djecu i hranu i odjeću i obuću? Vi kažete ne, ma 0% je moguća, ali vi to ne znate, ne samo da ne znate nego ne želite jer ako vi date povećate ovo, a zadržite PDV pa onda znači s jedne strane dajete, a s druge uzimate, na pelene PDV, na ovo, na ono, pa dajte. Mi ćemo to sigurno ukinuti. Pa prema tome za proračun su to mali prihodi, ali za roditelje je veliki stimulans. Pa svi mi imamo djecu ili unučad pa znamo o čemu pričamo. Dakle rekao sam da će iz državne blagajne odnosno iz HZZO-a na rodiljne naknade ide oko 1,2 milijarde sada nakon povećanja ajmo vidjeti pored rodiljnih naknada doplatak za djecu je vrlo provjeren, dobar instrument pronatalitetne politike, a tko ne zna i ne vjeruje nek ga pogleda, prouči i Njemačku. Dječji doplatak mora biti namijenjen djetetu, ne roditelju, zašto, jer dijete čim malo dođe sebi, jer nakon 7, 8, 10 godina dođe sebi, znači on će reći mami tati ovo nisu tvoji novci, želim ja ovo čuvati za srednju školu, za fakultet itd., itd. E sada, koliko mi plaćamo za dječje doplatke godišnje gospodo? Nisam čuo taj podatak ovdje uopće jer tako se ovdje raspravlja. Vidite iz podataka iz podataka o iz HZMO-a nema najnovijih ja ih ne mogu dobiti, ali za 2017. izdvojeno je milijardu i 400 miliona kuna za dječje doplatke u Hrvatskoj. Pa ako zbrojimo onih milijardu i 200 za rodiljne naknade i milijardu i 400 miliona za doplatke za djecu to je 2,6 milijardi kuna znači to je taj dio pronatalitetne politike odnosno ono što treba dati majkama koje koriste obvezni rodiljni dopust i onaj nakon toga i s druge strane djeci kao doplatke. E sada, pored toga što sam zastupnik i političar ja sam i stručnjak iz ekonomije. Ajmo mi vidjeti je li ovo puno? Neki kažu ovde pa to je jako puno. Pa slušajte kad čovjeku podignete neko primanje sa 1.000 kuna na 1.500 to stvarno jako puno 50%. Ali ajmo malo drugu matematiku gospodo jer Hrvatsku mi ne možemo kozmetički mijenjati. Rekao sam pravosuđe treba žestoko provjetriti i neke druge, točno znam što treba. Ali vidite većina vas ne zna, kao ni građana da Hrvatska izdvaja za kamate na državne dugove 9,5 milijardi kuna godišnje. Ponavljam Hrvatska, porezni obveznici mi plaćamo godišnje kamate na državne dugove 9,5 milijardi kuna i ja se ubi u ovom saboru dokazujući protekle 3 godine da smo svake godine to mogli prepoloviti i najmanje uštedjeti 4 milijarde kuna godišnje. Ako smo mogli uštedjeti 4 milijarde kuna godišnje, a rekao sam da su ukupni izdaci za rodiljne naknade i za dječje doplatke 2 milijarde i 600 miliona kuna, pa mi smo mogli još jedan takav iznos od ovih ušteda podić, naravno ne bi sve u to, trebalo bi u dječje vrtiće i mi koji promatramo ekonomiju kao cjelinu, a ne …/nerazumljivo/… mi točno znamo što treba napraviti. I poštovani građani, vi koji ovo slušate pa vidite da mi imao rješenja, ali ne možeš doći od ovih, to ne možeš u medijima reći, pitanje da li i ovo čujete ako ne gledate preko računala, preko interneta, ne možete jer je blokada strašna. Ovo je neviđena blokada. Ništa novo oporbeno ne može doći, ali drago mi je ako to čujete. I još jednu ideju, znači da ovo ne ekspliciram, jasno sam pokazao da imamo rješenja stranka Promijenimo Hrvatsku ima vrlo jasna rješenja pronatalitetne i kako isfinancirati, to je bitno. I još zadnja stvar odnosno mjera, majka odgajateljica, dobra mjera. Međutim, jedan gradonačelnik ovaj iz Zagreba poslužio se također u politikantske i predizborne svrhe i onda je 5.000 majki u Zagrebu doveo sada u vrlo neugodnu situaciju da će im smanjiti odnosno da će, to je vrijedilo do 15 godine on će im skinuti, želi skinuti do 8 godine, a one bi odmah nakon toga ostale znači nigdje, bez posla, bez naknade itd. Krajnje je vrijeme da uozbiljimo hrvatsku politiku, da ovaj sabor pretvorimo u instituciju kojem će narod vjerovati i da podržavamo zdravim mjerama i da znamo kako to isfinancirati, demografski rast i da zaštitimo obitelj i majke. Hvala.
Nema replike, jel da? Da. Gospođa Opačić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Lovrinoviću, govorili ste o naknadama koje su raštrkane na nekoliko mjesta, meni je žao što je gospođa Bernardica Juretić kad je preuzela ministarstvo, prvu odluku koju je donijela to je raskidanje sporazuma koji sam ja potpisala sa Svjetskom bankom o izradi jedinstvenog novčanog centara u kojem su trebale objedinjene sve naknade. S jedne strane građanima bi bilo lakše na jednom mjestu dobit naknade, a s druge strane država bi imala dobru kontrolu. Za dječji doplatak novci užasno cure. Ovdje se radi o dohodovnom cenzusu, puno ljudi se prijavljuje na onaj minimalac, a kad pogledate njihove nekretnine i imovinu pokazuje se da imaju izuzetno velika sredstva. Dakle, jedan, jedna naknada gdje kad bi se napravio dobar kontrolni mehanizam, a moglo se kroz jedinstveni novčani centar sigurno bi ostalo puno novaca koji bi se moglo puno pravednije rasporediti djeci kojima je to potrebno.
Odgovor, gospodin Lovrinović.
Evo kolegice nisam znao za tu ideju, ona je uz to sigurno sve što je dobro, dobro je, ako je bila ideja dobra je bila. Međutim, zašto se ne ukidaju, zašto se to ne objedini na jednom mjestu jer onda možete pratiti tokove novca, a to očito neki ne žele. I s druge strane trebalo bi očito otpustiti određen broj rodica i rodjaka, znate, a i to je problem, te uhljebe od kojih porezni obveznici već grcaju, ne mogu nositi taj teret, pa prema tome vrijeme je da postavimo stvari na svoje mjesto, da trule dijelove građevine koja se zove Hrvatska država, da ih konačno sasiječemo, bacimo, ali od njih ne možete pognojit ni zemlju, tamo gdje bi to bacili jednostavno ništa ne bi rodilo, samo bi izrastao korov. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Josip Borić ima svoju raspravu sada.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici ministarstva želim nešto reći i ja o ovim izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama jer očito da ovaj problem demografije, depopulacije nekako je živnu u vrijeme ove Vlade od 2016. godine, do tada taj problem nije bio prepoznat on jednostavno nije postojao, vrijeme u kojem smo tada živjeli u nekim drugim Vladama, pogotovo tamo negdje od 2010. do 2015. ušli smo u razdoblje recesije, sve je bilo dobro, dobro da dođe i neka naknada, dobro bilo da dođe i plaća na vrijeme i mirovina kakva je, takva je, dobra je, tako da evo dolaskom ove Vlade svi problemi su nekako izašli na površinu i svaka rasprava u biti kreće s time što sve ne valja u ovoj državi i što ova Vlada sve nije napravila, a jednostavno i tako je dalje sve crno, loše, nikad gore i jednostavno ljudi piju takve priče, mediji dnevno o tom izvještavaju i živimo u vremenu zaista u kojem je sve diskutabilno, da li je ovo uopće dobro ili nije dobro, čuli smo zastupnike koji govore da nije dobro, da može bolje, čuli smo one koji kažu da je dobro da treba i još bolje i da jednostavno svako iz svog kuta gledajući ovu problematiku iznosi svoje sudove. Demografija i depopulacija čuli smo i to, nije nešto valjda što je uhvatilo samo ovu Vladu, ali za vrijeme nje se priča, pa kad je gđa. Šuica postala i potpredsjednik Europske komisije sa tom temom s kojom se treba baviti, to je bez veze jer svi su se s time bavili i prije toga itd. i to nije ništa što bi trebalo veselit bilo koga u RH, važnije je ono drugo kakvu sliku ostavlja ili što ona nije rekla kako treba itd., tako i cijela priča oko ovih naknada. Kad nešto poraste za 100% u odnosu na nešto što je bilo 2015. mi kažemo nije dobro jer je valjda trebalo ostat tamo gdje je bilo i 2015., kad proračun Ministarstva socijalne skrbi koji je više-manje isti kakav je i bio poraste za dvije milijarde u odnosu na ono što je bilo 2015., ni to nije dobro, država kaže evo 6,5 milijardi, s time riješite sve socijalne probleme koje imate u sustavu. Naravno, tada se pojave mesije koji kažu evo samo treba srušit ovu Vladu, mi ćemo to sve riješit, imamo 3 rješenja, posebni savjet mudraca koji odmah rješava sve probleme pogledom i jednostavno realizira već u prvom danu gotovo sve probleme države koje se pojavljuju svakodnevno jer pitanje demografije, dolazim sa lokalne razine, je i pitanje koje se događa i na lokalnoj razini, nije samo vrh države ili središnja država ona koja ga može ili ga treba riješit, imamo brojne primjere jedinica lokalne samouprave koje tom problemu pristupaju svatko na svoj način gledajući u ono što mogu i koliko mogu da bi u svom socijalnom programu pristupili tom problemu na način na koji misle da je moguć i da daje dovoljno mogućnosti da zadovolji barem određene potrebe mladih roditelja, roditelja koji žele imati djecu, da im olakšaju prve godine života i da im olakšaju apsolutno put u novi život. Znam koliko i sami izdvajamo u tu priču socijalne politike, ali i pratimo statistike. Na svojih 1200 stanovnika svake godine mi umire negdje između 13 do 17 ljudi i rodi nam se 12 do 14 djece, znači da mi u periodu od 10.g. sigurno gubimo negdje 30 do 50 stanovnika općine, jedne male sredine i to je problem koji nije samo lako riješiti rodiljnom naknadom, naknadom za novorođenče, besplatnim vrtićem ili sufinanciranjem ne znam koliko ovaj bilo kojih aktivnosti koja ta djeca imaju na lokalnoj razini. Država je kroz ovaj zakon pokušala pomoći roditeljima da u vremenu kada žele i jesu sa svojom djecom i moraju biti sa njima, imaju primjerene naknade za to što su napustili u tom trenutku svoj posao i konačno kad se vrate na posao da opet rade za svoju plaću normalno i da imaju primjerenu naknadu, što je u tome loše, ja mislim da nije ništa i da je jednostavno jedna ta mjera nešto što doprinosi, ništa ne odnosi, doprinosi, neistina je da Vlada o tome nije razmišljala jer piše jasno u zakonu koliko to košta, koliko na razdjelu Ministarstva socijalne skrbi i demografije, a koliko na razdjelu HZZO-a, znači piše, iznosi su tu i laž je kad netko kao koji sebe zove financijskim stručnjakom kaže da toga nema i da je Vlada ušla u to zato što je predizborna godina, to je čista laž, tako da jednostavno, kažem u svim ovim raspravama prepoznati što je najbolje za roditelje, ja vjerujem da će na glasovanju roditelji tj. zastupnici to podržati jer taj problem je nešto što je vidljivo, vidljivo je da imamo u ruralnom prostoru problema, možda u urbanim sredinama to nije toliko izraženo, ali vjerujem da toga ima i u Zagrebu, i u Rijeci, i Osijeku i manjim gradovima jer svatko tu pokušava kaže doskočiti na svoj način. Da li smo radili po pitanju pomoći roditeljima u ovom mandatu? Mislim da jesmo, sam program gradnje dječjih vrtića koji je prepoznat kao problem zaposlenih, koji nemaju gdje ostaviti dijete je nešto što se krenulo organizirano rješavati, danas su stotine vrtića u izgradnji na razne načine i uz sufinanciranje države i lokalne samouprave pogotovo i to je nešto što će vjerojatno doprinjeti da u nekom budućem razdoblju imamo dovoljno mjesta za one kojima je to potrebno. Što smo još radili? Mislim da samo podizanje plaće kroz 4 kruga porezne reforme je također bio određeni doprinos svemu tome, međutim čujemo da se nije smanjio PDV na pelene, na dječju opremu, potrepštine itd., a smanjio se i takvih priča imamo kažem u saboru dnevno gdje se ignorira učinjeno i sve ono što se treba učiniti na način da jednostavno izgovaramo neistine i govorimo puku ili građanima vi to jednostavno morate srušiti, pogotovo ovu Vladu koja je učinila puno u svakom segmentu ili području s kojim se bavila, ali jednostavno percepcija nam mora odlaziti na sve nevažne i nebitne momente koji se valjda trebaju događati u ovoj državi. Da bi ovo isto bilo moguće vjerojatno je bilo potrebno urediti javne financije, da bi se ovo moglo isplatiti, ne samo ova mjera, nego vjerojatno i neke druge koje će slijediti, nešto je trebalo i u javnim financijama učiniti i to se učinilo, čujemo da i tu ništa ne valja i da je to sve drži vodu dok majstori odu, a nije tako i naravno da očekujemo od građana da razumiju da ovo što se radi nije konačni kraj svega čuli smo brojne demografe, takvih nije bilo čuti od 2011. do 2015. nigdje, svi sve u jednom trenutku i točno znaju koje mjere trebaju i kad su neki i dobili priliku, otišli su i rekli su da im je lakše to iskritizirati sa neke stručne pozicije ali povući određeni potez koji se može opravdati i zakonskim aktom, strategijom ali i financijskim sredstvima koja su moguća, e to je onda već malo teža priča i zahtjevniji zadatak. Nije problem govoriti kažem ako nisi donosio odluke a dnevno ih donosimo i mi na lokalnoj razini i nije lako slušati priče o socijali ali jednostavno sustavi postoje. I kad bi se objedinilo ovo što je kolegica Opačić rekla, sa svih razina što se izdvaja, vjerovatno bi shvatili da u tom sustavu očito još treba raditi određena poboljšanja ali i da on itekako generira velike iznose novaca koji kad bi dodali sa lokalne razine na ovo što se izdvaja samo sa strane države, da su to još milijarde kuna koje idu u sustav socijale ne bi li se olakšalo život mnogima koji imaju određenih problema u određenim svojim životnim aktivnostima. Mislim da evo, ovaj zakon zaista u svojoj namjeri je dobar, da želi pomoći roditeljima, da će sigurno to učiniti a hoće li on biti taj koji je prijelomnica da će se više djece rađati ili neće, smatram da to nije baš najjednostavnije rješenje pa da kažemo mi ćemo po zakonu moći osigurati da nam se rađa više ili manje djece i da to nije pitanje samo nekog zakonskog akta nego i mnogih drugih činitelja koji čine život jedne obitelji a posebno danas mladih ljudi. Hvala.
O dobro, imamo puno replika. Prva replika, g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Boriću, zakon o rodiljama je naravno dobar zakon i ide se koliko-toliko pomoći rodiljama i ljudima i ženama sa malom djecom međutim ako slušamo da imamo 9,5 milijardi kamata u ovoj državi pa si postavimo pitanje šta smo ranije radili, gdje smo to išli, kako smo mogli toliko zadužit se, ne pratiti naš razvoj ekonomije pošto sam i sam poduzetnik pa znam šta je vodit računa o novcu, tako i država mora vodit o svakoj kuni i o novcu kojega ima. Ja znam da je ovaj zakon dobar i da ide na ruku, da li je on dovoljan, to je o tom potom ali mogućnosti su takve kakve jesu. Socijalne pomoći koje ljudi dobivaju i određeni građani koji imaju velike kuće, koji voze možda čak i Mercedese i BMW, i to se može pronaći, zašto se i to ne ide u provjeravanje pa bi se iz tog novca moglo nešto prebaciti na rodiljske, za rodilje i na zakone međutim mi tu radimo radimo jako sporo i demografija nam je potrebna naravno ali moramo napraviti puno, puno reda u državi da se odvojilo što više novaca za rodilje što naravno treba jer puno nam je mladog svijeta otišlo iz države i to treba naravno poticati. Hvala.
Vrijeme, hvala. Hvala, g. Borić, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Mišić, pa evo samo u djelu u kojem ste rekli da plaćamo 9,5 milijardi kamata i tu je ova Vlada jedina očito koja je zadužila sve i pokušava riješiti mnogo naslijeđenoga i to radi u pozitivnom smislu ali eto, ne valja, bilo je puno boljih koji su nas zaduživali i 70 milijardi u mandatu pa kažu da su bili super i da to jednostavno je tako moralo biti i drugačije nije moglo biti a ova Vlada jednostavno je to moral riješiti i okrenuti trendove, smanjenje javnog duga u odnosu u postotku na BDP pa i nominalno ako je to ikako moguće u cijelom mandatu plus riješiti sve mnoge probleme koji će ili su došli već na naplatu. Tako da ova priča samo o ovom zakonu plus sve rasprave koje vodimo ovdje u Saboru, kažem, na građanima je da prepoznaju da li se netko trudio, radio i hoće li isporučiti nekakav rezultat na kraju svog mandata, ovdje će bit dosta toga mjerljivo i tu će bit problema kad će se trebat prikazat zaista što se učinilo [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala, hvala.]] da bi mogli kazati toliko smo naslijedili a toliko smo isporučili [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] To je razlika.
Hvala. Gđa. Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega, i vaši prethodnici i vi ste evo osvrnuli se na demografske probleme i svi mi možemo zaključiti da se oni ne mogu riješiti preko noći, da je to proces koji traje. Jednako tako možemo se složiti da je ovo nadstranačka tema, danas smo čuli puno dobrih prijedloga i s jedne i druge strane ove sabornice ali ono o čemu ste vi govorili je to da uz nacionalnu politiku i mjere nacionalne se trebaju uključiti jedinice lokalne i regionalne samouprave i svi zajedno zajednički raditi kako bismo demografiju odnosno kako bismo osnažili obitelji kroz raznorazne mjere ali evo, kroz poreznu reformu jedinicama lokalne i regionalne samouprave definitivno uz sredstva koja su dobili kroz porezno rasterećenje, dajemo mogućnost da kroz svoje proračune odnosno da kroz mjere lokalne i regionalne politike pomognemo mladim obiteljima i osnažimo ih.
Vrijeme. Hvala. Hvala, g. Borić, odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, evo samo ću kratko pokušati oslikat što radimo na lokalnoj razini pa da vidimo da li pomažemo mlade ili ne pomažemo. Znači naknade za novorođenu čim se dijete rodi, prvo dijete, 3, 6, 8000, treće dijete, svako četvrto još dodatni iznosi. Mnoge kažem lokalne samouprave i preko desetke tisuća kuna, neki u nekoliko godina isplaćuju. Nakon toga jaslice subvencioniran cijena, potpuno koliko god je moguće plus poludnevni, cjelodnevni boravak negdje i 100% subvencioniran gotovo i besplatno u nekim lokalnim samoupravama, kod mene 30% plaćaju roditelji, 70% općina. Nakon toga osnovna škola, ove godine uvedeni besplatni udžbenici za sve. O tome nitko ne želi govoriti jer je to kao nešto normalno, do sad su problem postale recimo radne bilježnice tko i h kupi ili ne kupi. Nakon toga subvencioniran ili besplatan prijevoz učenika osnovnih škola, srednjih škola, po otocima do prve stanice na kopnu pa onda nakon toga stipendije i dolazimo kroz određena razdoblja da govorimo da pomažemo. Da li je to dovoljno? Vjerojatno možemo još bolje.
Gospodin Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Borić, slušajući vašu raspravu volio bi da je još bilo malo više argumenata, ali se slažem s vašom tezom da nije jedino novac onaj koji je vezan za pronatalitetnu politiku i da time nećemo ili nemamo više djece. Slažem se da je potrebna promjena društvene klime i ono što ste rekli, dakle uvijek počinjemo sa onim negativnim temama, apatije, letargije, beznađa, straha što silno utječe na ljude, mlade ljude, planiranje njihovih obitelji, nesigurnost u okruženju u kojem živimo. Dakle, društvena klima je po meni iznimno važna za promjenu i pronatalitetne politike, a ne samo novac odnosno stimulacije ili naknade o kojima danas govorimo.
Odgovor, gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Babić, pa evo ja svoje dojmove iznosim slušajući ovdje rasprave svojih kolega. Danas sam čuo jednu raspravu u kojoj kaže da u ruralnom prostoru više nema nikoga, da je ostao kolega ja mislim Bulj sam u Suhaču. Pa nije istina, nije istina ima u ruralnom prostoru ljudi, odlaze ljudi i to je istina, ali da se pokušava na mnoge načine taj život obogatiti i kroz društveni život i na brojne načine, pa kroz lokalne proračune, kroz pomoć regionalnih razina i državnih to se čini. Da li je to dovoljno, pa uvijek kažem možemo bolje. Na to je prostor u kojem se trebamo boriti na nekakvim izborima kroz određene programe i to što nudimo da bude bolje od onoga što smo vidjeli ili zatekli, ali ovdje se sve priče svode na to da je sve bilo super do 2016. i da je nakon toga katastrofa u cijeloj državi i nema rasprave dnevne koja ne govori o crnilu, depresiji, defetizmu u kojem trebaju živjeti svi i na taj način promišljati svoju državu. Ja na taj način ne promišljam i mislim da činim sve dnevno da osjećam se i bolje i [[Upadica: Hvala.]] kvalitetnije da se u ovoj državi može bolje živjeti.
Hvala, hvala gospodine Borić. Gospođa Sabolek.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Gospodine Borić, ni ja nisam danas u ovoj sabornici čula da netko nije pozdravio ove mjere. Vi kažete drugačije. No moram vam reći da je Vladi do konkretnih mjera napravila bi već na početku svog mandata konkretne postupke da smanji iseljavanje i da vraća one koji su iseljeni i da naše obitelji zadrži u Hrvatskoj. Sada je zapravo pitanje može li ova mjera uspjeti i vratiti iz demografske provalije i rezultirati većim brojem djece. Hoće li učitelji imati već slijedeće godine djecu da upišu u prvi razred? Vlada je trebala na početku svog mandata, a još i prije napraviti nacionalnu demografsku strategiju kojom bi smanjila negativne trendove. Hvala.
Odgovor, gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolegice ja sam čuo ipak takvih rasprava, bez obzira što vi govorili, a kad govorimo o tome tko gdje ide i zašto ide, pa evo imate i primjer u vlastitoj stranci, vaš čelnik je između plaće koju je imao u saboru i one koja je bila u nekom drugom parlamentu u Bruxellesu odabrao onu koja mu je veća. Tu ste se na neki način svi razišli i odlučili se da je bolje da se žrtvujete za njegovu veću plaću nego da on ostane ovdje i brani boje Živog zida s obzirom na to da je i on osjetio benefite EU ili ulaska u EU. To je bio jedan od tih benefita i vi se danas čudite zašto je on to napravio. Pa napravio je vjerojatno zato jer je tamo njemu puno bolje i lakše i ne doživljava moguće ovakve rasprave kao što ih doživljava možda ovdje u ovom saboru. Tako da evo ako tu mogu pomoći s vama, vama na vašim promišljanjima možda da krenete od vas u Živom zidu pa da otkrijete određene razlike.
Povreda Poslovnika gospođa Sabolek.
Povreda Poslovnika 238. gospodin [[Upadica: Samo morate reći članak, članak.]] 238 [[Upadica: 238. oprostite, ispričavam se, ispričavam se.]] gospodin vrijeđa i iznosi neistine. Hvala vam.
Idemo dalje. Gospodin Nenad Stazić.
Nemojte se bojati sutra će svi glasati za ovaj zakon, neće nitko biti protiv. Nije ovaj zakon loš, ali ako vi mislite da ćete vi ovako poboljšati demografsku situaciju onda se ljuto varate. Znate u zemlji u kojoj je smijenjeno 14 ministara od toga 8 zbog korupcije, u zemlji u kojoj stožerna stranka ima postupka zbog lupeštva, zbog krađe, ljudi ne žele ostati. I oni neće u takvoj zemlji odgajati svoju djecu, niti žele u njoj boraviti. Prema tome, da bi se popravila demografska situacija mora se popraviti ukupna politička situacija, a HDZ to dokazano ne može napraviti, dokazano. U zemlji u kojoj ni jedan ministar ne zna ispuniti imovinsku karticu, gdje upisuje livada, a ima vilusinu tamo, a kako je do te vilusine došao, u takvoj zemlji, gledajte to antidemografske mjere koje HDZ provodi. I sad podizanjem porodiljne naknade [[Upadica: Vrijeme gospodine Stazić.]] neće to moći ispraviti.
Gospodin Borić želite li odgovoriti?
Hvala lijepo. Kolega Stazić možda bi u ovoj zemlji možda bilo i bolje da ne slušaju nekada i vaše i upise i izgovore, znači to jest da ne čitaju ono što pišete, kao recimo da niste vi i vaši prethodnici učinili posao '45. do kraja, ne, možda bi to mlađi ljudi drugačije doživljavali, ali nažalost kad vide i vas takvog u Hrvatskom saboru možda bi jedna od demografskih mjera da vas više ne vide tu sa takvim izričajem i sa takvim promišljanjem. Možda to. Jer vrlo brzo i zaboravite da ste sjedili nekada na ovome mjestu i branili sve one zakone koji nisu donosili ništa pa ni po ovom pitanju. Isti su bili iznosi 2011. i 2015., niste bili sposobni. I danas prosipate pamet, a činili ste sve katastrofalno i loše i zato vas je narod smijenio. Što se tiče ministara, koliko je ministara nestalo iz vlade Milanovića kojem ste vi bili potpora, pa 10. Na koji način, što su oni to odlazili, iz vlastite volje? Nisu, svi su bili u korupciji i aferama puno gorima od ovoga što vi govorite da je afera …/Govornici govore istovremeno, ne razumije se.
Hvala lijepo g. Borić, fala lijepa. g. Vucelić.
g. Borić iz HDZ-a, pa naravno da ovo koristite za predizborne svrhe, ja vidim da ste vi učili od vašeg koalicijskog partnera g. Bandića i lokalnih izbora 2017., evo bravo na tome. Ja bi samo htio vama naglasiti da ste vi u zadnjih par godina uništili hrvatsku mladost i raselili ju i stručnjaci upozoravaju da ovo što ste vi uspjeli napraviti da se RH od toga neće oporaviti slijedećih 100.g., demografski se neće oporaviti 100.g. g. Borić i sada imate ovdje hrabrosti uopće nam nešto govoriti, a ja vam isto moram napomenuti da je Živi zid dao svoj prijedlog zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine koju bi svu dao u demografske svrhe, znači sve ove milijune, stotine milijuna, ako ne i milijarde koje ste vi ukrali, mi bismo uložili u demografiju, evo to je rješenje g. Borić. Hvala.
Odgovor g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega zastupniče, pa što se tiče Živog zida, sve je vidljivo u saboru, ne trebamo mi puno o tome, evo tu je jedan vaš bivši kolega, znači vi ste leđima na neki način i ušli u ovaj sabor, pa je morao otići od vas, nije se slagao, počupali ste se oko jedne plaće u Europskom parlamentu [[Upadica: Ja nisam, ja nisam]] pa kažem [[Upadica: Ja nisam]] u redu, kažem oni su se počupali u Živom zidu oko te jedne plaće i jednostavno je nastalo nekoliko stranaka, a ta stranka je upravo mladim ljudima nudila ta rješenja o kojima govorite, napustili ste ih radi jedne plaće vašeg čelnika u Europskom parlamentu, sve je to bilo za ništa kad je ta plaća bila vrednija, vrjednija od toga što ste zastupali i danas morate se smiriti tj. morate se pomiriti s time da ljudi, ti mladi koji su možda i gledali u vas kao nešto drugačije, više vas ne gledaju, shvatili su oni da je ta plaća vama bila važnija od svega što ste zastupali [[Upadica: Fala, fala, vrijeme, vrijeme, vrijeme]] i to je jedina istina.
Ja bih samo apelirao da se držimo teme svi, nikomu posebnostima difuzno. g. Ante Pranić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, kažete nije u novcu sve bitno, ja se tu slažem i ovaj zakon podržavan, al bitna je poruka kakvu vi šaljete mladim ljudima i sad zamislite kakvu poruku šaljete mladim ljudima koji nemaju riješeno stambeno pitanje, vi iz HDZ-a po sistemu da direktor APN-a sam sebi daje stan u Zadru i to je ta poruka koja mlade šalje iz RH. Što se tiče demografije, vi apsolutno nemate nikakvu politiku o demografskoj obnovi RH i to vam ne treba oporba govorit, to vam trebaju govorit vaši bivši ministri. Zašto ste smijenili ministricu demografije koja više nije ministrica? Pa državni tajnik nije bilo ja mislim u povijesti hrvatske politike da vam državni tajnik za demografiju dođe na presicu i kaže da je demografija vaše stranke folklor, to je činjenica, znači to je činjenica, to, to je vaš rekao državni tajnik g. Strmota na odlasku.
Odgovor g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pranić, vi ko bivši član HDZ-a, pa MOST-a, pa na kraju mlad čovjek ili s liste mladih ste vjerojatno kao čelnik probali jedan dio ovih socijalnih mjera i svega što trebate učiniti kao čelnik da i građani na svom, na vašem nebu dobiju određene stvari. Ali kad smo već kod tih stanova, recimo čelnik u stranci u kojoj ste vi bili nekada član ili ste bio dio njih i došli s njima u sabor, je dobio kredit od tog APN-a, pa mi možete vi sada ako možete na neki način objasnit koja je razlika između tog stana i taj direktor je danas smijenjen i tog kredita, ja mislim da nijedan državni dužnosnik do sada nije dobio subvencionirani državni kredit da bi sebi riješio stambeno pitanje, ja ga ne znam, možda ga ima, evo ako je i to pitanje ajmo vidit koji su to [[Upadica: ministar financija]] govorimo o APN-u, ostavimo se mi ministra financija.
g. Pranić, tražili ste povredu Poslovnika, molim vas budite jasni u čemu je, u kojem članku i u čemu je povreda Poslovnika i sad nek kreće vrijeme.
Čl. 238. izrazito jasno, kolega Borić, rekli ste mi da sam bio član HDZ-a, nikada nisam bio član HDZ-a i nikad ne mislim biti član HDZ-a jer HDZ je elementarna nepogoda RH.
Dobro sad smo razjasnili, niste bili član HDZ-a, idemo dalje, g. Marko Vešligaj.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo, kolega Borić, uvijek je vas fascinantno slušati da se tako izrazim jer ono čim dođe HDZ najedanput sve se popravlja, svi ekonomski pokazatelji, prije je bilo katastrofa. Danas ste upali u jednu malu kontradikciju, čak ste uspjeli priznati da je recesija bila za vrijeme kad je zapravo HDZ bio na vlasti, znači rekli ste od 2010., 2015., do 2015.g., pa i sami ste onda objasnili malo tu recesiju da onda jednostavno stvari treba malo, nema tolko naravno sredstava, nema niti na lokalnoj, nema naravno niti na državnoj razini, brojne su onda lokalne jedinice puno manje subvencionirane nego što rade danas. A šta se tiče ovog vašeg da trebaju lokalne jedinice više, ja se slažem tu, ali isto tako unatoč i ovoj poreznoj reformi koja je donesla neke pozitivne efekte svakako još uvijek imate ogromne razlike, da imate na sjeveru RH lokalne jedinice koje raspolažu od nekakvih 2,5 do 3.500,00 kn po stanovniku, a da imate u nekim dijelovima RH di lokalne jedinice raspolažu sa [[Upadica: Fala, vrijeme g. Vešligaj]] 10 do 11.000,00 kn po stanovniku, dakle još uvijek imamo te velike razlike [[Upadica: Fala lijepa]] koje nismo riješili … [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor g. Borić.
Kolega Vešligaj, vi kao lokalni čelnik znate da je i vama ova Vlada pomogla i vašoj lokalnoj samoupravi da ima više sredstava, pa što s njima možemo, možemo. Ali kad ste slušali ovo o recesiji onda niste dobro slušali jer sam ja to sveo na to da ste vi rekli mi smo sada u recesiji, iz nje nikako ne možemo izać, ne znamo i sve je dobro, nema demografije, nema problema, nema do populacije, nema problema, ne javljaju se demografi, nema ih, mladi se rađaju, rađaju se, stariju umiru, umiru, sve je bilo normalno, al u jednom trenutku kad se izlazi iz toga svi govorimo sve je nedovoljno dobro, sve može biti još ne znam koliko bolje i upravo ste vi to novo rješenje koliko ja slušam u zadnje vrijeme, vi isti kažem koji ni u onom vremenu niste mogli napraviti ništa osim onog duga od 70 milijardi, to ste potrošili, stalno pitam, nitko ne zna gdje, na što, što je to bilo, ne? I sve negativne pokazatelje koje ste mogli dobiti, a osim toga, zadnja, 6. najgora Vlada na svijetu je bio nekakav vaše [[Upadica Radin: Vrijeme.]] obilježje i to je ono što se nudi kao [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] alternativa.
Vrijeme jer je na sad, sad na redu g. Ivan Pernar.
Uvaženi zastupniče Borić. A propos porodiljnih naknada. Žena mi je trenutno na tom porodiljnom dopustu, ona je zubar, završila je fakultet, počela je raditi međutim, dosta brzo je ostala trudna, još nije zapravo do kraja ni faks završila i sad ona ima porodiljnu naknadu od 2400 kn i ja sad nju nagovaram, gle, Viktorija, hajmo još jedno dijete, ona kaže Ivane, ja ne mogu živjeti od 2400 kn, imajte, jer zašto? Jer kao nije radila u komadu koliko je trebala raditi prije odlaska na porodiljni da bi ostvarila taj nekakav, ne znam, puni iznos te naknade, itd. i budući da zakonodavac nije razmislio o tome, odnosno ili ga nije briga, ja ne mogu Viktoriju sad nagovoriti na još jedno dijete, ona kaže, ne, neću, hoću sada raditi, ne mogu živjeti od 2400 kn i onda još mene žica, prijatelju moj. Misli i na druge, nemojte samo na sebe misliti gospodo iz HDZ-a. Živjeli.
Hvala lijepa. Poznavajući sebe, žena, vaša supruga je zubarica, nije zubar, je li da? ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Izvolite.
Pa dobro ovdje ima nekih kontradiktornosti [[Upadica Radin: Ne, ne, ne.]] zubarica, nije završila fakultet, radi ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica se ne čuje.]] A završila je. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Ali što ima tebe onda? Pa očekujem tvoju pomoć u tome, ako je ovo sve nedovoljno i ti bi trebao pridonijeti tome valjda, a u tom obitelji valjda dvoje trebaju pomoći ... [[Upadica se ne čuje.]] Zato se moraš truditi da budeš i u sljedećem mandatu, što će ti biti teško, ne? [[Upadica Radin: Molim vas, nemojte.]] Jer jednostavno si promašio smjer politike, otišao si od onih koji su te stvorili kao Živi zid, ne, i jednostavno ćete onda imati problem. Zato, kažem, prihvati ovaj zakon jer on dobro ide u korist. Evo, to je ono što ti ja mogu ovako trenutačno pomoći.
Evo ga. I sa zadovoljstvom najavljujem zadnju repliku, gđu. Martinčev.
Hvala lijepo [[Upadica Radin: Juričev-Martinčev.]] Poštovani kolega Boriću, rekli ste da problem demografije je problem koji treba rješavati i na nacionalnom nivou i da nije sve tako crno kako naša oporba želi to prikazati. Pa evo, nedavno smo mogli čitati da imamo demografski preokret, da na dalmatinskim otocima ima sve više stanovnika, da u posljednjih 6, 7 godina, npr. Šolta bilježi čak 23% više stanovnika, u Visu 20 obitelji više, Dugi otok bilježi 190 mještana više, u Salima imamo ovu godinu 14 prvašića za razliku od prošle godine kad ih je bilo 5 i naravno, svaki od tih načelnika, gradonačelnika, iznosi svoje mjere i načine kako pomaže svojim mladim obiteljima. U Salima imamo naknadu za novorođenče, za prvo dijete 60 tisuća kuna, na Visu pak, grade se 22 stana iz državnog projekta poticajne stanogradnje i 13 stanova iz naših sredstava iz njihovih sredstava, itd.
Hvala. G. Borić, odgovor.
Hvala lijepo. Nismo Zagreb, mi smo otočani, bez obzira na to pokušavamo organiziranom politikom već 2 desetljeća sačuvati život i omogućiti još više znači stanovnika i ljudi koji će na otocima živjeti i mislim da to ova država kroz sve Vlade do sada uspijeva jer godišnje se zaista izdvajaju veliki novci da bi se riješilo one osnovne infrastrukturne, prometne, društvene, komunalne infrastrukture, znači da bi riješili sve probleme, a onda idu lokalne samouprave kojima je i ova Vlada kroz porezne reforme, kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak omogućila da imaju veće porezne prihode u svojim proračunima, pa vjerojatno sa te strane mogu izdavati i određene naknade koje su zaista velike. 60 tisuća kuna za prvo dijete je velika naknada koju vjerojatno ni neki gradovi bogatiji možda ne žele ili ne mogu isplatiti, ali vjerojatno to ima i razloga zašto. Kažem, ja sam za sebe sretan da i u svojoj sredini, na malo ljudi [[Upadica Radin: Vrijeme.]] imamo skoro 200 djece u dobi do 18 godina [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme.]] i tamo žive.
Jer sada je došlo vrijeme za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je ispred IDS-a, PGS-a i RI-a g. Daus. Izvolite.
Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje, P.Z. broj 815, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona i izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 114 za, 6 suzdržanih donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sljedeća točka dnevnoga reda je: - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe Europske unije o prometu drva i proizvoda od drva, drugo čitanje, P.Z.E. broj 769 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnosi na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Željko Kraljičak, državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Zakon o provedbi Uredbe Europske unije o prometu drva i proizvoda od drva „Narodne novine“ broj 25 iz 18. koji je stupio na snagu 22. ožujka 2018. godine osigurana je provedba Uredbi Europske unije kojima je uređeno područje prometa drva i proizvoda od drva. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama važećeg zakona vrši se dodatno usklađivanje zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije odnosno osigurava se provedba odredbi Uredbe 20 19/10 10 o usklađivanju obveza izvješćivanja u području zakonodavstva povezanog sa okolišem. Konačnim prijedlogom zakona se sa naslova uredbe broj 995/2010 umjesto dvogodišnjeg izvješćivanja propisuje obveza jednogodišnjeg izvješćivanja o uvozu drva i proizvoda od drva iz trećih zemalja na unutarnje tržište Europske unije i na samom unutarnjem tržištu Europske unije, a sa naslova Uredbe Vijeća 2173 iz 2005. godine mijenjaju se formati i način izvješćivanja o uvozu drva i proizvoda od drva iz zemalja partnera Indonezije a koji će biti definirani od strane komisije. Konačnim prijedlogom zakona je izvršeno i usklađivanje sa odredbama Zakona o sustavu državne uprave „Narodne novine“ broj 66 iz 19. te se umjesto središnjih državnih tijela uprave utvrđuju tijela državne uprave nadležne za provedbu uredbi kojima je uređeno područje prometa drva i proizvoda od drva, budući da je ukinuta podjela tijela državne na središnje i prvostupanjska tijela državne uprave. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je bio u prvom čitanju i koji je u HS-u prihvaćen bez primjedbi, predlagatelj je u tekstu konačnog prijedloga zakona izvrši izmjenu čl. 3 kojima je propisano stupanje na snagu te se umjesto stupanja na snagu zakona 1. siječnja 2020. g. određuje stupanje na snagu 8. dana od dana objave u Narodnim novinama. Sljedećim, sljedeće navedeno danas u raspravi imamo konačni prijedlog zakona kojim će se postići Zakon o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva u potpunosti uskladiti sa pravnim stečevinama EU kao i sa važećim zakonodavstvom o sustavu državne uprave. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Miro Bulj, zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Drvo, šuma u Hrvatskoj i promet drva, tj. drvo je i šume su jedan od najvećih resursa koje bi trebalo poslužiti domaćoj, razvoju domaće industrije, drvoprerađivačke i ukupnog gospodarstva. A u okviru stečenih prava EU o prometu i uvozu iz EU ili u EU, to neće ništa doprinijeti našim domaćim proizvođačima, tako da, sve ove uredbe i usklađivanja, u biti, kako mi donosimo ovdje u Saboru, tako nam drvoprerađivačka industrija propada, a u biti, mi smo oni koji bi trebali biti nosioci drvoprerađivačke industrije. Imali smo ljude, imamo površine, šumama, međutim, meni je osnovno pitanje uvaženi tajniče vama što se poduzima da od debla od našeg drva, od našeg drva se proizvede gotovi proizvod i da bude dodatna vrijednost, a ne da su nam pilane prazne i oni koji se žele baviti drvoprerađivačkom industrijom da ih administracija koči i da u biti mi izvozimo jeftino svoj proizvod [[Upadica Petrov: Hvala.]] a dodatna vrijednost nekom [[Upadica Petrov: Hvala.]] treća država radi, nama prodaje taj proizvod. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, državni tajnik.
Evo, hvala na pitanju poštovani g. saborski zastupniče. Hrvatske šume kao javni šumoposjednik koji sukladno Zakonu o šumama gospodari svim hrvatskim državnim šumama je u skladu sa svojim politikama izrađuje pismo razumijevanja sa Hrvatskom gospodarskom komorom odnosno njihovim udruženjem drvoprerađivača. Na taj način su zajednički uredili modele dodijele drvne mase za potrebe i za razvoj naše drvne industrije sa ciljem stvaranja dodane vrijednosti i to u onim ruralnim područjima gdje ustvari je ta sirovina i nastala.
Zastupnik Vlaović zatražio je repliku.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče. Mi iz HSS-a i ja osobno smo da kroz ovaj zakon i kroz implementaciju ove uredbe i EU se napravi reda na tržištu drva, prometa drva i proizvoda od drva, međutim, ostaje pitanje, ako mi želimo razvijati drvnu industriju, onda moramo omogućiti da se što više finalizira proizvod u Hrvatskoj, a ne da se izvode trupci ili poluproizvodi i onda nam je nejasno zašto je u državnom proračunu, u vašem ministarstvu ukinuta potpora za inovacije, za nove tehnologije u drvnoj industriji koja je u prethodnim godinama bila i do 80 milijuna kuna, a ove godine je samo milijun kuna u državnom proračunu. To govori da nam ne treba drvna industrija, da ćemo sve izvesti izvan EU i hoće li u konačnici Spačva u Vinkovcima, Slavonija DIV u Slavonskom Brodu ili Spin Valis u Požegi dobiti dovoljne količine trupaca da mogu očuvati proizvodnju i sačuvati radna mjesta. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Rado ću odgovoriti na ovo pitanje. Upravo kroz provedbu strategije razvoja drvne industrije u cilju stvaranja dodane vrijednosti u preradi drveta i kroz pismo razumijevanja koje su sklopile Hrvatske šume sa drvoprerađivačkom industrijom, želimo osigurati dostatne količine upravo za naše finaliste i upravo u tom pismu razumijevanja je osigurano da 8. razred prerade i dorade drveta, to su naši finalisti koji stvaraju najviše dodane vrijednosti u preradi drveta se njima osigurava 100% potrebnih količina za njihovu proizvodnju. Upravo se na tom tragu provedbi tog pisma razumijevanja i raspisuju godišnji natječaji s ciljem da se upravo toj drvnoj industriji osigura sredstva, a što se tiče sredstava za razvoj naše domaće industrije, Ministarstvo poljoprivrede osigurava sredstva iz naših razdjela i unutar proračunskog limita. Za ovu godina imamo planirani milijun kuna, međutim, [[Upadica Petrov: Hvala.]] mi ćemo unutar našeg limita napraviti preraspodjelu [[Upadica Petrov: Hvala.]] kako bi nastavili sa projektom.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. za sudjelovanje u raspravi prijavio se Kluba zastupnika HDZ-a. U njihovo ime govorit će zastupnik Damir Felak, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, g. državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva. Kao što se već rečeno, ovim izmjenama i dopunama zakona se uvodi nova Uredba EU 2010/1010. Čl. 6. st. 2 podst. 5. i 8. Zakona propisana je obveza izvješćivanja EU komisije u području prometa drva i proizvoda od drva. To izvješćivanje o uvozu drva i proizvoda od drva iz zemlje partnera Indonezije i trećih zemalja na unutarnje tržište EU. Isto tako izvješćivanje o prometu drva i proizvoda od drva na samom unutrašnjem tržištu EU. Stoga se ovim konačnim prijedlogom zakona, umjesto dvogodišnjeg, propisuje obveza jednogodišnjeg izvješćivanja o uvozu drva i proizvoda iz drva iz zemlje partnera Indonezije i trećih zemalja na unutrašnje tržište EU i na samom unutrašnjem tržištu EU, kao i formati i načini izvješćivanja. Isto tako, ovim izmjenama zakona ujedno s ovim konačnim… prijedlogom Zakona je izvršeno usklađivanje s odredbama članka 4. Zakona o sustavu državne uprave, kojim se više ne utvrđuje dosadašnja podjela na središnje i prvostupanjska tijela državne uprave, već se tim Zakonom utvrđuje samo tijela državne uprave, pa se stoga u članku 6., stavku 1., točkama 1. i 2., Zakona briše riječ središnje. Ove izmjene i dopune imaju tri članka, kao što je rečeno između prvog i drugog čitanja odnosno ni na saborskim tijelima, niti u prvom čitanju nije bilo nekih bitnih primjedbi na Zakon, i jedina izmjena između prvog i drugog čitanja je u tome što se rok za primjenu Zakona pomiče sa 01. siječnja na osam dana od objave u Narodnim novinama. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati donošenje ovog Zakona. Hvala.
Za sudjelovanje u raspravi prijavio se također i Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, u njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, vidim ovaj prijedlog koji smo dobili, dopunu Zakona o provedbi Uredbe Europske unije o prometu drva i proizvoda od drva, kad govorimo o drvu, o šumama, onda govorimo o jednom od ključnih resursa u Republici Hrvatskoj, strateških resursa, al' je područje u kojima je, poglavito gdje je država vlasnih šuma, se ne eksploatira na najbolji način, niti hrvatska država i gospodarstvo, a poglavito drvoprerađivačka ili drvna industrija nemaju dodatnu vrijednost. To možemo vidjeti kad dođemo u Gorski Kotar, da pilane gdje su nekada bile u funkciji, gdje su brojni ljudi radili, gdje smo imali od radnika do, ovaj, koji su balvan pretvorili u dodatnu vrijednost, od radnika, inženjera, najstručnijih ljudi, danas je to prazne pilane, drvo izvozimo primjera u Italiju, a s njima šaljemo zajedno i te ljude. Ako je to usklađivanje sa Uredbama Europske unije i ako je to rješenje koje Ministarstvo nudi kao i dosada, onda je to ogroman problem. Ne samo to, nego na tim područjima je demografski pad najveći, gdje su šume, najviše gdje imamo šume, gdje bi morali razvijati dodatnu vrijednost od drva, mi namještaj od našega drva uvozimo iz Italije, i dodatna vrijednost kome ide? Šaljemo našu dicu, evo malo prije smo imali Zakon o roditeljstvu to jest o potporama, koje naravno prihvaćam, međutim to je ta Nacionalna strategija, demografska strategija koja bi morala biti uključena i vaš resor, i resor Ministarstva poljoprivrede, gdje bi morali svi zajedno razmisliti o tim područjima gdje su nekada ljudi radili. Gdje su radili i od toga drva stvarali dodatnu vrijednost. Danas to nije slučaj. Imamo li mi tu Strategiju ili nemamo, ja ne znam, samo znam da imamo ograničenja balvana to jest sirovina, kad govorimo o balvanima onda govorimo o sirovinama drvnim, kada imamo tvrtke naše domaće da imaju ograničenja u količinama, bez obzira koliko posla imaju. Ograničenja u kubicima. Znači imaju točnu kvotu, ako ispunite pa-pa. Bez obzira imate li izvoz dogovoren, imate li, ja imam tih primjera koji su se događali u mojoj Dalmaciji gdje su ljudi proizvodili primjera palete ili nekakav drugi namještaj, imali su i izvoza, međutim nisu mogli raditi zbog toga što nisu mogli doći do sirovine, drvne sirovine u Republici Hrvatskoj, u isto vrijeme dok kamioni, kamioni gone tu, prevoze naše balvane u Italiju, tko zna di, zajedno sa ljudima. I to je realno stanje, ovo nije filozofiranje. Ja znam da je ovo Uredba da se uredi promet drvom, međutim ako mi samo donosimo to da donesemo i da rečemo mi smo to uskladili sa europskim zakonodavstvom, onda je to besmisleno. Ja mislim da treba jedna općenita Strategija, upravljamo prije svega šumama, jer je to područje baš, baš gdje su šume, je problematično. To su krška uglavnom područja, naravno tu i Slavoniju ubrajam, ubrajam cilo područje, pogledajte za državne šume i ne vidim tu nekakav napredak, ne vidim napredak u drvnoj industriji, a bogati smo drvom, a imamo tradiciju. Šta se tu događa po tome pitanju, to je sad pitanje ne samo vašeg djelokruga i vašeg Ministarstva, nego općenito gospodarskog razvoja Republike Hrvatske i zato ću uvijek ponavljat ono šta me je demantira i ministar financija, i premijer Plenković koji je rekao da su to moje tlapnje, da treba se boriti da je 5% BDP-a od doznaka iz inozemstva, međutim naknadno je u medijima izašlo da je 6,6% BDP-a zasigurno iz inozemstva naših ljudi koji to uplaćuju, a vjerojatno je, ne vjerojatno, nego sigurno je, jedan dio ljudi koji bi se mogli na ovim područjima baviti drvoprerađivačkom industrijom. Sjećam se kad sam bio u Gorskom Kotaru pozvan kod načelnika i gradonačelnika, da sam imao i tiskovnu o problemu tih ljudi, ljudi su mi ispričali sve te probleme, pričali smo kako se je živjelo od drvoprerađivačke, od drvne industrije, kako su te pilane ostale prazne i kako naši najstručniji ljudi odlaze zajedno sa sirovinom proizvoditi dodatnu vrijednost, gotovi proizvod u treće države. Jedino što ostane u Gorskom Kotaru, tada su mi pričali, ostane ovaj urušena infrastruktura, prometnice zbog kamiona, poglavito u zimskom periodu, i nisu imali dovoljno sredstava, i tada sam i s njima držao tiskovnu, bio sam cijeli dan s tim ljudima, sa gradonačelnicima Općina, sa gradonačelnicima i načelnicima, i vidio sam da su ti krajevi zaboravljeni. I kad govorimo o demografiji, kad govorimo o šumama kao ključnom resursu, prije svega šume moramo zaštititi, drugo, sada promatram te naše krške pašnjake gdje se iđe sada pošumljavati dijelovi gdje se nekad uzgajale na stotine i tisuće goveda, stoke sitnog zuba, jednostavno evo recimo moje Dalmacije, to je bio ovčarski kraj, pastirski kraj, ono što kaže kolega Bačić meni da sam čoban, da ja sam iz tih krajeva kao i on, ali on se toga stidi, znači to je se živjelo na to području na taj način. Ali sada se kreće u zabranu uzgoja i ispaše na područjima gdje su sada hrvatske šume, jednostavno ne znam zbog čega se brani, pa da … …što će biti doli u kršu nego koza, ovca, koja krava i na taj način ljudi opstajati na tom području, e to je strategija, nije strategija samo raseljavati ljude. A šta se tiče drvne proizvodnje i što se tiče ovi akata koje mi donosimo, naravno da je ovdje sve najlipše napisano što se tiče uvoza u EU o prometu drva, to je sve lipo, bajno, al mene zanima šta je sa Hrvatskim šumama, poglavito u državnom vlasništvu, naravno da je bitno i ono što je i u privatnom vlasništvu, pa to je resurs na kojima se mogla stotine tisuća ljudi ovaj imati posao, šta i direktno, šta indirektno, a poglavito ponavljam u područjima Gorskog Kotara, u područjima Like, u području Krša, u području gdje se od tih, od te sirovine može stvarati dodatna vrijednost i žalosti me da u području gdje je to bila tradicija, gdje je to bila tradicija i di imamo visoko kvalitetnu sirovinu, danas nemamo ništa osim što izvozimo jeftino svoju sirovinu, jeftino trgujemo sa našim bogatstvom koji su nam naši stari ostavili, jeftino jel nema dodatne vrijednosti, a di nema dodatne vrijednosti nema života, nema radnog mista i mene zanima tajniče imate li vi ikakav koncept u ovoj Vladi, nekakvu strategiju na koji način zadržati ljudi koji su okvalificirani ili vratiti one koji su otišli, većina je otišla i da krene ta drvoprerađivačka industrija, možda ne u ovome više slučaju pod paskom države, al vjerojatno ima ljudi koji bi privatno inicirali ovaj proizvodnju drva, zašto bi Hrvat morao otvarat u Italiji ovaj svoju tvornicu proizvodnje drva, znači ovdje je pitanje iskorištavanja te šume, ali šta će nam i ta šuma ako nemamo ljudi na tim područjima. Zaista bio sam u Gorskom Kotaru i uvjeren sam da se na tom području more vratiti život sa pametnim, sa pametnom politikom, sa pametnom strategijom, al očito bit će velika dobit u Hrvatskim šumama, imamo tu razne lobije, ko zna na koji način se to izvodi, izvozi, na koji način se možda i fiktivne tvrtke otvaraju, tu sam čuo neku, fiktivne tvrtke se otvaraju da su u biti domaće, a u biti proizvođači, a u biti se izvozi, to triba zaustavit jel neće biti radne snage, ni naroda. Ovome zakonu ja nemam šta dodat drugo, ovo je prepisivanje i usklađivanje sa Europskim direktivama, daj molim vas jednom vi kao predstavnici Vlade, pa evo i nadležni odbor da jednom napokon kažu što sa Hrvatskim šumama il ćemo ih sve popilati i izvesti za male pare, ka i sve što smo dali, osiromašiti te krajeve, il ćemo imati dodatnu vrijednost, nešto morate kazati, ja govorim preprostim jezikom, znači jednostavnim jezikom da je razumljivo, ništa ne uvijam, nego ono šta sam sa terena vidio kad sam bio sa načelnicima, šta sam bio sa starijim ljudima koji su umirovljenici, koji su bili u drvoprerađivačkoj industriji, ljudi doslovno plaču, privatnici koji pokušavaju krenuti u privatne vode umjesto da im olakšamo, da im smanjimo na tome području poreze, prireze, vi otežavate na tome području, pa na koji način mi gospodarimo našim šumama, to je ključno pitanje, svelo se sve na izvoz i to je osnovni problem šta mi sa našim bogatstvom ne znamo gospodariti, ne znamo stvarati dodatnu vrijednost, a nisu za to krivi ljudi koji žive na najvišem komadu naše zemlje, znači RH je najlipši dio Europe i svijeta i naše raznolikosti da iskoristimo, mi smo uništili i ribare i šumare i poljoprivrednike, a u čijem interesu? Nečiji je interes tu, ako imamo bogatstvo, a imali smo i ljude koji to znaju radit, znači uvijek neki uvozni lobiji, pa izvozni lobiji, uvijek neki lobi, te štetočine jeanput triba osići, otkiniti, to je tumor ovoga društva. Prema tome evo, jednostavno sva usklađivanja koja donosimo, ka i ovo usklađivanje o prometu drva s EU o uvozu, ništa nam neće donijeti ako mi naš resurs u RH ne zaštitimo svjestan da u okviru EU imamo određene obaveze, međutim kakva je to obaveza ako mi prije, prije se prilagođavamo uvoznim lobijima il izvoznim lobijima, u ovome slučaju izvoznim lobijima nego o zaštiti našeg stanovništva, pa u kakvoj smo mi onda Uniji, jesmo mi ravnopravni, jel ovo slučaj isti ka šta je sa poljoprivrednim zemljištem gdje će stranci, strane fizičke i pravne osobe moć kupovati poljoprivredno zemljište, a u RH se moć kupovati, a u Mađarskoj Hrvati, pravne i fizičke, hrvatske pravne i fizičke osobe neće moći, jel to jednakopravnost u EU? Pa ova Vlada, svaka Vlada, svaki od nas saborski zastupnik, a dužnosnik na bilo kojoj razini prije svega mora štititi hrvatski interes, interes hrvatskog naroda, a samo prepisivati uredbe EU na bilo kojoj razini, Europske komisije, direktive, ako nam je to samo cilj u ovome parlamentu i da nas bude ovdje svaki dan 10-15 da to odradimo mahinalno i ako se ovome i to uglavnom u vrijeme kada jednostavno javnost i nema oči, zašto govorim o javnosti? Nas je narod birao i nas, mi moramo o ovim temama razgovarao ozbiljno, to su šume, naše vode, naše more, znači naše ovaj teritorijalno more i naravno IGP, taj dio međunarodnih voda i tu je poljoprivredno zemljište, ti resursi su ključni resursi RH uz energetiku, uz sve što imamo, a ne … [[Govornik se ne razumije]] na, na, na, na uvoz, na izvoz, uvozimo škart, a najkvalitetnije uvozimo, mislim da, mislim, smatram da je krajnji čas da se štite isključivo interesi RH, ovoj, ovome Zakonu o prometu drva i proizvoda o drva ja nemam šta reći, ovo je jednostavno ono šta nam je napisali činovnici EU, šta mi moramo dignut ručicu, digli ne digli, to su dogovorili, budimo realni i pošteni, a što se tiče područja gdje je bogata šumama, gdje bi morala ostaviti ljude, hrvatska Vlada… … prstom nije makla, ja sam bio evo u Gorskom kotaru koji je prepoznatljiv po tome, prstom, znači vi prstom niste makli. Koji su razlozi? Evo nabrojio sam uvozno, izvozni lobij. Ovi bi izvozili, ovi bi uvozili. Ono što je kvalitetno izvozite jeftino to je naša sirovina, a uvozite škart kako u slučaju prehrambenih proizvoda, poljoprivrednih proizvoda, a u ovome slučaju drvo izvozite koje ovaj najkvalitetniji koji se radi najkvalitetniji proizvodi, ali je naše drvo kvalitetno. Evo, volio bi da se očitujete o ovome što sam rekao i da razmišlja ministarstvo, a i Vlada u ovome smjeru. Hvala lijepo.
Stjepan Ćuraj bi trebao govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a, budući da ga nema gubi pravo riječi. Za sudjelovanje u raspravi također se javio Klub HSS-a i Demokrata, u njihovo ime govorit će zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege, Zakon o izmjeni dopuni Zakona o provedbi uredbe EU o prometu drva i proizvoda od drva nije nekakva značajna izmjena bitna za RH osim češćeg izvještavanja i usklađivanja sa uredbama i zakonodavstvom EU. Međutim, stvar, tema i resor o kojem se govori, a to su Hrvatske šume je jedan resor u kojem ima jako puno problema, u kojem caruje sve osim pravde, pravice i zakona i raspolaganje Hrvatskih šuma i jednim od značajnih resursa u Hrvatskoj, a to je drvo kojim se gospodari na svakojaki način. Hrvatska ima 2 miliona hektara šuma kojima raspolažu i gospodare Hrvatske šume. Nešto više od pola miliona gospodare šumoposjednici tj. privatni vlasnici. Godišnje se sječe izuzetno velika količina drveta. Na prošlom natječaju Hrvatskih šuma odobreno je sječu i prodaju 2 miliona 344 tisuće metara kubnih trupaca, znači najvrjednijeg dijela stabla, a žalosno je, ne samo žalosno ne znam koje riječi bih našao, da svega 162.000 m3 šta je zanemariva količina završava u finalnoj obradi. To je 0,69% od ukupne količine trupaca kojima se trži, trguje u RH. Uz trupce postoji još jedan ogroman dio bio mase tj. ostatka stabla za kojega ne znamo niti količinu, niti broj, niti pravog kupca gdje je to i završilo. Ta bio masa je danas jedna sirovina s kojom se trguje također na štetu RH zbog toga što netko drugi si odbija od kvote CO2 umjesto da to radi Hrvatska. Umjesto da mi imamo pogone u kojima će se proizvoditi struja ili toplinska energija od hrvatske bio mase od obnovljivog izvora, mi to jednostavno prepuštamo susjednim državama koje to za neku za njih nisku cijenu kupuju u Hrvatskoj, odvoze i vrlo dobro iskorištavaju. Da vlada jedan veliki nered, da postoje interesne skupine i lobiji u RH po pitanju drvne mase pročitat ću jedan dio iz Poslovnog dnevnika citiram: „Sudeći prema prvim reakcijama iz redova drvne industrije dobre su naznake da se ide putem umanjivanja mogućnosti manipuliranja vrijednim sirovinama koje je godinama vezivano uz ovaj natječaj Hrvatskih šuma.“ Znači, u ovom članku se kaže da se postojale te manipulacije, one postoje i danas jer ne može svatko dobiti količinu drvenih trupaca koju on treba za svoju pilanu ili za svoj pogon u kojem preradu ima već neki mogu dobiti više, neki ne mogu dobiti skoro i ništa ukoliko nisu podobni. Najveći kupac, znači samo jedan kupac je ostvario pravo 127.000 m3 trupaca, to je skoro kao sva ova finalna proizvodnja koja se u Hrvatskoj radi tj. ono što se finalizira. Ja vas pitam da li su Hrvatske šume država u državi pa da oni rade kako hoće, da nitko to ne želi vidjeti ili da nitko ne vidi i da im se dopušta da mogu raditi što hoće ili ćemo mi konačno razmisliti da je drvna masa dostupna svima, da je narod RH u biti vlasnik Hrvatskih šuma, a ono što je tužno iz svega toga da taj narod ne može doći do drva za ogrjev. Drvo za ogrjev je postao problem za ljude u ruralnim sredinama. Kao prvo njegova cijena je drastično skočila u šumi, na panju ili srušeno, uveli su se limiti koliko netko može dobiti za grijanje svoga domaćinstva, pa morate imati položeni ispit za motornu pilu, za sigurnost, 100 čuda da biste uopće mogli doći raditi si drvo. Kroz sve vrijeme i ove države i prošle ljudi na selima i u ruralnim prostorima su znatno uštedjeli time što su sami izrađivali svoj ogrjev u šumama, koristili su obnovljivi izvor, a mi ih sada tjeramo da koriste plin. … Mi ih tjeramo da koriste plin koji nije obnovljivi izvor energije. Zbog čega u Republici Hrvatskoj ova vlast ne poštuje svoj narod. Zbog čega? Zbog čega mu ne olakšava, zbog čega mu uvijek otežava? U nekim sredinama gdje su bile značajne šumske sastojine, njih više uopće niti nema, više nema ljudi gdje doć' po drvo. Uništavanje hrvatskih šuma, ne uništavanje nenamjerno, nego namjerno uništavanje je svakog dana sve više na djelu, svjedoci smo ogromnim površinama koje su ogoljele šumskim predjelima, Kalnikom, Žumberku, Samoborskom gorju, Zrinskoj gori, Lici, Medvednica, pa sjetite se i ovih 27 tisuća stabala na Marjanu, što znači 27 tisuća stabala za Marjan?, strašno puno, u Slavoniji, u Posavini, svugdje gdje postoje vrijedne stoljetne šume. Doduše veliki dio šuma se siječe pod krinkom bolesti, pa onda bolest jasena, hrasta, kestena na Banovini i onda imamo totalnu sječu iako to baš nije tako, ali svaki razlog da se može posjeći što više drvne mase je Hrvatskim šumama dobar to jest onim trgovcima koji trguju sa drvetom. Nažalost, Hrvatske šume sve to opovrgavaju i opet prave od ovog naroda budalu jer misle da narod to ne vidi. No danas zahvaljujući društvenim mrežama, zahvaljujući danas što svatko u ruci ima fotoaparat, kameru, ništa se ne može više toliko sakriti, osim toga što se ljude straši i plaši pa da oni ne izlaze s time van, ali sve više ljudi skuplja hrabrost i iskazuje što se dešava sa šumama, jer šume su vrlo bitne, i za stvaranje kisika, i za gutanje CO2, ali i za očuvanje biološke raznolikosti. Ja živim u takvom kraju, na rubu Lonjskog polja, gdje ja u odnosu na moje djetinjstvo više ne prepoznajem taj krajolik u Lonjskom polju, teško mi se snaći jer su sve šume posječene, prvo se rade prosjeke, pa onda šahovska tabla, i onda iza toga totalna sječa. A iza totalne sječe raste amorfa koja je dominantna biljka ispod koje šuma skoro nikako ili vrlo rijetko se probije i ponovno oformi. Da se sve čini tako da bi se što više moglo sječi evo dokazat ću vam na jednom primjeru, postavio sam zastupničko pitanje resornom Ministarstvu, Ministarstvu poljoprivrede sa pitanjem molim vas podatak koliko je u proteklih 5 godina poljoprivrednog zemljišta prevedeno u šumsko zemljište. Dobivam dopis kojeg mi potpisuje aktuelna ministrica, u kojem je odgovor ovakav: „Hrvatske šume gospodare šumama i šumskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, a u proteklih 5 godina nisu uključivale poljoprivredno zemljište u šumsko-gospodarske planove, stoga Ministarstvo poljoprivrede ne raspolaže podacima o prenamijeni poljoprivrednog zemljišta u šumsko zemljište.“. A onda drugi dokumenat je rješenje Ministarstva poljoprivrede u kojem se negdje oko tristo hektara poljoprivrednog zemljišta na području Grada Popovače, rješenjem Ministarstva poljoprivrede, iako je to zemljište u vlasništvu Grada Popovače, prenamjenjuje u šumsko zemljište. Ja vas pitam da li je ovo u redu da se laže saborskom zastupniku? Da li smo mi zastupnici ovdje jer nas je netko izabrao od naroda i imamo pravo postavljati pitanja, ali su nam dužni i dati ispravne i istinite odgovore. Za mene je ovo besramna laž, jer drugi dokumenat Ministarstva poljoprivrede ovo opovrgava. Zbog čega? Opovrgava zbog toga što Hrvatske šume upisuju pašnjake, svaki grm koji se nađe na polju pod šumsko zemljište. Zbog čega? Da bi povećali površinu šumskog zemljišta da bi dobili veću kvotu za sjeć'. I onda ovih 2 miliona i 344 tisuće kubnih metara trupaca svake godine raste, jer apetiti su sve veći za brzom i laganom zaradom zbog toga što je najlakše posjeći trupce, skrojiti ih i preprodati ih u izvoz. Tko je bio u Italiji, u Lanzanu, blizu Udina, mogao je vidjeti velike količine hrvatske hrastovine, hrvatskih planki tamo, njima se isplati prerađivati, njima se isplati kupit u Hrvatskoj, i znate kako se odnose prema tom drvetu? Ne možete vidjeti u ljetu te trupce koji su složeni da se ne zalijevaju vodom jer ako se zalijevaju vodom rasuše se, pucaju, umanjuje im se vrijednost, oni paze na ono što su kupili, a mi to razbacujemo na sve moguće načine. Ja apeliram na hrvatsku Vladu, na predsjednika Vlade Andreja Plenkovića da se pozabavi sa stanjem u Hrvatskim šumama, da se pozabavi ovim, u najmanju ruku čudnim radnjama koje se dešavaju sa trgovinom trupaca i ostalog dijela koji nastaje kao sirovina u Hrvatskim šumama. Da je nama zastupnicima nemoguće doći do informacije, reći ću vam i podatak da već godinu dana čekam termin kod predsjednika uprave Hrvatskih šuma, godinu dana. Meni je jasno da on mene ne smije primiti, al' zar to nije sramotno? Pa neću mu nos odgristi. Čiji je on čovjek? Koga on, za koga on radi? … Pa nije li ovo vrhovno tijelo RH da jedan predsjednik Uprave Hrvatskih šuma bude toliko drzak i godinu dana ne želi termin za sastanak jednom zastupniku kojeg je narod izabrao ovdje? To sve govori o tome kako se odnose prema Hrvatskoj, kako se odnose prema narodnoj imovini, kako se odnose prema svima nama. Od svih nas prave budale, a to vidite po svim ovim ministrima, po svojoj ovoj imovini, po svemu ovome što ljudi su stekli ja ne znam kako, tko je od njih od svoje plaće to mogao steć. A ovom što sam vam pričao o trupcima to je samo jedan dio sante koja pliva u moru, jedan vrh, jedan onaj mali vrhić što se sve izvlači od onoga što pripada hrvatskom narodu, od onoga što bi trebalo stvoriti boljitak za ovaj narod, od onoga što bi moglo omogućiti da ti ljudi ostaju u Hrvatskoj, a ne da odlaze. Evo danas smo govorili o demografiji pa se čudimo što nam je 40 razreda djece manje u jednoj godini. Što se imamo čudit, ovo vam je jedan od primjera. Pa zar vi mislite da danas ljudi koji svatko u dlanu ima Internet, svatko može vidjeti što se dešava, svatko može pročitati, pratiti vijesti, pa i nas danas prate ovdje što pričamo. Nemojte misliti da je to vjetar i riječ u prazno, ljudi to slušaju. Zar vi mislite da sve te ljude možete dovijeka farbat? Rekao je Stjepan Radić, taj isti narod kojega varate otpuhat će vas jednog dana. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Gordan Maras koji nije prisutan. Gubi pravo govora. Također za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Zaista mi je žao što nema više interesa, a znam da ovaj zakon ništa novo ne donosi u smislu osim uređenja prometa sa drvom i uvozom. Međutim, žao mi je što se puno ozbiljnije ne govori u ovome Parlamentu. Evo kolega ispred mene je rekao dosta ozbiljnih i konstruktivnih prijedloga. I ja bih želio da čujem od vas iz Vlade, od vas kao predlagača od vas kada već dajete ovaj zakon koji je u biti samo usklađivanje sa zakonodavstvom EU u provedi određenih uredbi. Cijelo vrijeme samo zborimo o uredbama o direktivama, međutim o ključnim resursima u RH kolegice i kolege apsolutno se ne govori da bi se to iskoristilo u interesu opstanka ljudi na tim područjima. Obišao sam taj Gorski kotar rekao sam uzduž i popriko, potrudio sam se razgovarati s ljudima, nažalost ljudi su na tom području što su ostali uglavnom starije dobi i uglavnom koji su se bavili ili radili u drvnoj industriji. Ja bih vas zamolio uvaženi tajniče otiđite, popričajte s tim ljudima i vidjet ćete u njihovim očima tugu, to su ljudi u poodmakloj dobi kojima su djeca otišla i njihovi unuci i nikako ne mogu prihvatiti da se ta njihova šuma, to njihova, naša hrvatska šuma našega naroda na taj način eksploatira isključivo u interesu pojedinaca, isključivo u interesu izvoza te kvalitetne sirovine bez koje se ne stvara dodatna vrijednost. Ali ponavljam, tu su tradicionalne bile na tim mjestima hrvatskim i pilane, imali smo i ljude, imali smo i radnike, imali smo inženjere, imali smo taj završni proizvod i dodatnu vrijednost. Pa nekada iz mojih krajeva Dalmatinske zagore pedesetih i šezdesetih godina ljudi su odlazili u Gorski kotar raditi u drvnoj industriji ili u šumama ili u drvnoj industriji. Pa šta se to događa možete li pojasniti tajniče? Ušli smo u EU imamo ogromno tržište, imamo ogromnu sirovinu, imamo tradiciju pa zbog čega ne mogu opstati na tom tržištu naši proizvodi, a imamo kvalitetnu sirovinu i imamo kvalitetan kadar? To je ključni problem. Pa nije samo doći i to posić. Kolega je sada maloprije spomenuo ovdje da jednostavno tolika nebriga o šumama je dovela do raznih bolesti, a u većini slučajeva spomenuo je čak i Marijan, a to je zasebna tema, međutim čak i bolesti pokazuje se sumnja da i u tim slučajevima ide sječa kako bi neko zaradio i imao ogromnu dobit na štetu naših ljudi na tom području. I ovo je zaista za ozbiljnu raspravu. Vi u ministarstvu u Vladi RH morate isključivo, isključivo ne samo upućivati ovo u proceduru, pročitati tamo na Vladi kako ste vi uskladili sve zakone sa europskom direktivom, to more svak, svak može, triba samo jedan dobar prevoditelj i to napisat, to nije neki problem. Razumljivim jezikom šaljimo poruku nade ljudima na tim područjima, nade. Ovako su razočarani ljudi koji su se bavili drvnom industrijom i koji su radili i ovisili, tu se radilo o desetinama pa čak i stotinama tisuća ljudi koji bi mogli opstati na tim područjima, a poruka je, dajte im nadu, dajte privatniku koji se želi baviti drvnom industrijom, dajte mu nadu da zaposli ljude na tome području, poduzetniku. Međutim, očito u Hrvatskim šumama to je tako je puno bitnija trgovina našom sirovinom i zaista mi kao saborski zastupnici ako Vlada ne želi, mi ćemo morati zakonom zaštiti hrvatske šume i da opstane čovjek na tome području. Evo počele su se replike, ja bih volio da mi svi replicirate, poglavito koji ste bili tamo. Jeste bili u pilanama gdje su nekada radili na stotine ljudi? Znate šta je sa strojevima? Eno ih u otpad su otišli za sirovine metala. I sada su nade, di su sada ti? To je se negdje pretalilo i sada se vraća to kroz željezo nama za građevinski materijal Pelješkoga mosta i to nije naše vjerojatno, kao i svagdi. Ljudi koji žive na kršu Hrvatske šume ih blokiraju da rade tj. da korist pašnjake, pa čak neka uvozna drva sada su počela, mogu naći imena ali nisam ja toliki stručnjak nego govorim zbilju. Ja sam s tim ljudima, ljudi koji se bave stočarstvom. Hrvatske šume neki dan gone čovjeka da ne more tu pasti koza, krava. Mislim tu stoljećima, tradicionalno pastirska područja. Dalmacija je dobila ime po pastirima, tako su nam dali Rimljani ime, to su pastirska područja Dalmacija. Toga se ne tribamo stidit. Nismo mi neki baš da smo svi svirali klavir i flautu u raznom razdoblju negdi, nismo svi imali mogućnosti. S tih smo područja, ali ta su područja bili izvor ljudskih potencijala, a sada su mrtva, mrtva područja, mrtva. Meni je to ža kazat, a imamo sirovinu. I šta sada znači ovaj zakon, šta je on najbolje napisan? Tko će meni to pojasniti? Ja bih volio da se vi dignete tajniče, šta smo mi dobili ovim zakonom? Oni šta su izvozili izvozit će, oni šta su uvozili od naše sirovine namještaj uvozit će i metat će pare u džep i to je tako. Pa molim vas lipo, ja sam očekivao da će se poslije klubova zainteresiranih tajnik digniti, nas demantirati ili će potvrditi da imamo problem. A problem je ogroman. Područje gdje Hrvatske šume upravljaju je veliko područje, bogato šumama, a spomenuo sam maloprije da na tome području demografski pad, ljudi odlaze, sirovine se izvoze za male pare, domaći proizvođači se bojkotiraju, domaći poduzetnici koji bi željeli stvarati dodatnu vrijednost u Hrvatskoj i zaposliti ljudi na tim područjima, umjesto da im sustav to olakša mi apsolutno nemamo nikakvu strategiju. Postali smo prepisivači uredbi EU, evo, to je jedino šta mi ovdje radimo. Ali od Vlade očekujemo, naravno i od nas svih da u ovim raspravama bez obzira, ja bih volio da me neko kritički napadne slobodno, da se otvori rasprava, a ne grobna tišina. Proće dan, brzo su izbori, tko će biti predsjednik ove stranke, ko će one, ko će … pa koga je to briga? I poslije nas sunce će sjati gospodo zastupnici i uvaženi tajniče i potpredsjedniče Sabora također i poslije nas će sunce sjati. Ali narodu tribamo omogućiti raditi dok smo ovdje u interesu naroda, ako je to moguće. Ako nije moguće onda ovaj dom je beskoristan. Šta će nama prepisivačina uredbi? Neka oni odozga pošalju Andreju Plenkoviću fax vi na Vladi potvrdite, šta će nam slati ovo, šta? Sutra će se ovo izglasat, jednoglasno prošlo, nema par protiv i to je to. Ja očekujem kao zastupnik na tim područjima u kojima sam bio, prošao, vidio da se vrati život. Sirovinu imamo, drvo imamo, a vi na tome ništa ne radite i to je ključni problem. Prvo što se triba napravit zaštititi naša sirovina kao strateška, sirovina naše drvo, da se od toga naše sirovine toga balvana napravi dodatna vrijednost u RH i s tom dodatnom vrijednost vratiti ljude najprije da rade i da stvarju dodatnu vrijednost, a onda vi to izvozite. A ne ove uredbe o uvozu, o izvozu koje uređuju nekakvo tržište šire. A što se tiče hrvatskih građana, hrvatskog naroda imat će pojedinci od tih u svoje džepove će trpati taj novac većinom, od toga Hrvatska država apsolutno nema ništa. A naravno da su šume bitne i po ovome pitanju i triba ih štititi i po pitanju okoliša, krajobraza, čistoće zraka i sve ono što skupa šta iđe uz samu šumu, a o tome bi tribali na drugi način pričat. Međutim još jednom očekujem da će područja Hrvatskih šuma uskoro biti puna života. Hvala lijepo.
Isteklo je vrijeme. Hvala. Zastupnik Lipošćak se javio za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, mogu reći da se zapravo u globalu mogu složiti s nekim vašim zaključcima, međutim molim vas da kada govorimo o ovom problemu da baratamo i terminima i nekakvom terminologijom. U prvom redu recite da su Hrvatskim šumama bitna trgovina i zarada i pričali smo o izvozu. Hrvatske šume ne izvoze drvnu sirovinu ko poduzeće, znači sva sirovina Hrvatskih šuma iz državnih šuma završava kod domaćih drvoprerađivača. Onda vi to izvozite. Tko je to mi, tko su to vi? Znači Hrvatske šume gospodare šumama u državnom vlasništvu i kao takve ne izvoze drvnu sirovinu nego je prodaju domaćim drvoprerađivačima. Oni su ti koji izvoze. Pričamo o finalnom proizvodu, Hrvatske šume i Udruženje drvoprerađivača potpisale su pismo razumijevanja kojima se upravo forsiraju finalisti. Nije isti finalni proizvod gotovi parket, paleta ili cjepanica i tu se slažem s vama, ali budimo i svjesni da je potražnja za drvom mnogostruko veća nego što je ponuda i taj resurs nije ogroman nego je ograničen i … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Isteklo je vrijeme, molim vas. Molim vas samo pripazite malo na vrijeme koje vam je dano. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo na konstruktivnoj replici. Možda sam negdi pogriješio, moja svaka riječ nije sveta, ali želim raspravljati o tome. I želim biti uvjeren ovdje da kada se o Hrvatskim šumama govori da nema fiktivnih tvrtki koje su otvorene kao domaće i ogromne kubike dobijaju za proizvode u RH, a u biti izvoze i imaju ogroman novac. Ja želim biti siguran u to i to je kao saborskog zastupnika od mene bitno, mislim i ključno pitanje. Koliko ode našega drva, evo, pitanje preko fiktivno otvorenih tvrtki da su u Hrvatskoj rade, a u biti samo služe za prijevoz naše sirovine vanka? To je pitanje na mistu jer nam drvna industrija zaostaje. Koliko se posiječe balvana, izvozi se na razne načine ispod žita i o tome trebamo mi raspravljati, a tko će se oni, koji bi željeli na tome području ... [[Govornik se ne razumije.]] otvarati radna mjesta. Ja sam razgovarao s tim ljudima, možda pogriješim u nečemu, ali želim konstruktivnu [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] raspravu o ovomu stvari. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Felak se javio za repliku.
Poštovani kolega Bulj, slažem se sa vama da treba čuvati šume i da su šume naše jedan od glavnih prirodnih resursa i na svaki način treba ga zaštititi i na što ispravniji način koristiti. Znači, nema, ulazite, ušli ste u neke kontradikcije, s jedne strane ste rekli da treba čuvati šumu, ne treba ju sjeći, a s druge strane se zalažete da drvna industrija dobije što više sirovine, jednostavno ne ide jedno s drugim, ali treba naći nekakav omjer između toga da jedna i druga strana budu što zadovoljnije, i šumari i drvna industrija. Ja ću vam samo iznijeti jedan konkretan podatak jer vi ste puno toga paušalno rekli, a vrlo malo toga konkretno. Hrvatska drvna industrija zapošljava otprilike 10% ukupno zaposlenih u Hrvatskoj. Isto tako, u prošloj godini je znači, podaci od 1. do 11. mjeseca, proizvodnja namještaja, znači domaće drvne industrije porasla za 8,1%. Mislim da su to pokazatelji koji su hvale vrijedni i da pokazuju da drvna industrija [[Upadica Petrov: Hvala.]] ide u pravom pravcu, ali da ima [[Upadica Petrov: Hvala, isteklo je vrijeme, molim vas.]] nedostataka, to je sigurno.
Mislim, sljedeći put kad se bude mijenjao Poslovnik, vratite nazad na 2 minute ako vam je potrebno više. Dizali ste ruku za 1 minutu i sad prekoračujete ograničenja vremenska. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega, vi radite u Hrvatskim šumama i zasigurno znate bolje te fiktivne tvrtke koje dobivaju balvane, ako postoje, ja sam čuo da postoje. Ja sam očekivao da, problem su možda fiktivne tvrtke koje kao domaće dobivaju naše balvane, kao domaći proizvođači, a izvoze ih vanka. I tu dobivaju subvenciju ogromnu na te balvane i na taj način uništavaju drvoprerađivačku industriju. Bilo koji pozitivan pomak, ja pohvaljujem. Ali činjenica da sam bio u Gorskom kotaru gdje se živjelo od drvne industrije da apsolutno je izumrla finalna proizvodnja. I to je problem. Ja od vas očekujem da mi kažete, da zaštititi šume, međutim, one se ne štite, ali kao naš ključni resurs one moraju poslužiti u svrhu razvoja na tome području. Jer imamo, trebali smo imati ljudi sačuvati, imamo resurse, imamo znači, taj potencijal očuvati, a ne prodati u otpad strojeve od pilana.
Hvala. Isteklo je vrijeme. Zastupnik Lončar javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj. Kako dolazim iz kraja u kojem imam prilike dnevno vidjeti kako domaći proizvođači dovozu gotove finalne proizvode u velike trgovačke centre pa i šire, upravo iz Hrvatske i koji se gotovo prodaju svim našim stanovništvu, isto tako imam prilike vidjeti kako se naši finalni proizvodi od naših proizvođača izvoze također, vani kao kvalitetan proizvod i nije baš sve tako crno kako vi navodite i imam saznanja da su možda količine drva koje su potrebne našim proizvođačima manje, ako je to baš tako, onda bi trebalo o tome raspravljati i omogućiti našim ljudima da dobiju onolike količine drva koliko je potrebno za izrazito kvalitetnu proizvodnju namještaja i ostalih proizvoda.
Odgovor na repliku.
Ništa nije crno-bijelo. Ja cijelo vrijeme pitam, evo, koliko u postotku je domaći proizvođač, tko garantira i postoji li tvrtke, evo ja postavljam i vama pitanje, nama svim saborskim zastupnicima, tajniku, svima koji ovo slušaju, postoji li možda tvrtka u Hrvatskoj koja se vodi da su u Hrvatskoj, registrirane kao domaći proizvođači, a balvane uz subvenciju, tj. našu sirovinu, u biti izvoze u druge države? To je možda ključno pitanje da vidimo da li je sve tako bajno. Evo neka provjeri nadležne institucije na koji način se gospodari drvom, a što se tiče proizvodnje, naravno da sam ja presretan, imaju u mene, u mom kraju manjih proizvođača, ima većih nešto proizvođača, ima čovjek koji zapošljava preko 70, 80 ljudi i to je najveća tvrtka nažalost, na području grada Sinja i želim im sve najbolje. Imaju najkvalitetniji finalni proizvod namještaja. Ovi drugi se proizvode paletama. Ja sam ponosan na te ljude, ali ih koči, zapamtite dobro, [[Upadica Petrov: Hvala. Isteklo je vrijeme.]] uvoz od naših sirovina.
Zastupnik Bulj. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se također, Tomislav Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo pred nama je prijedlog izmjena zakona kojima se vrši dodatno usklađivanje sa europskim zakonodavstvom. Sa zakonodavstvom EU i zapravo kao što i čuli u uvodnim izlaganjima, tu i biti nema ništa sporno. Međutim, ne mogu se oteti dojmu da kad god razgovaramo o ovakvim temama, kad razgovaramo o temama šumarstva, šume, gospodarenja šumama, u javnost vrlo često izlaze izjave koje su zbunjujuće, koje u najmanju ruku ne šalju provjerenu informaciju i vrlo često mogu zbuniti one koji nas slušaju. Iako o ovome često govorim i u ovom Visokom domu, ponovio bih još jednom da je gotovo polovica kopnene površine naše zemlje se nalazi pod šumama i pod šumskim zemljištima. Hrvatsko šumarstvo odnosno organizirana šumarska struka u Hrvatskoj ima tradiciju koja je duža od 250 godina. I više od 90% naših šuma, odnosno točnije 95% naših šuma je prirodno, prirodno je uzgojeno za razliku od mnogih europskih koje to nisu. U Europi su upravo zbog intenzivnih eksploatacija te prirodne šume zamijenjene brzorastućim vrstama, monokulturama koje su puno osjetljivije i koje su ekološki dosta nestabilne, odnosno nestabilnije od ovih prirodno uzgojenih, odnosno prirodnih i upravo je to naše bogatstvo. Počevši od naše bogate tradicija šumarstva kao struke, zatim Šumarskog fakulteta u Zagrebu koji i svake godine na tržište rada zapravo izbacuje stručnjake… … koji su možda i cjenjeniji u Europi i u svijetu nego kod nas i to je i razlog između ostalog zašto nam svakodnevno svake godine i dolaze brojne delegacije, izaslanstva iz Europe, iz svijeta učiti od nas, vidjeti na koji način to radimo i na koji način to zapravo radimo svih ovih 250 godina. Temeljna načela hrvatskog šumarstva su upravo potrebno gospodarenje s očuvanjem prirodne strukture i raznolikosti naših šuma. Šumama i šumskim zemljištima iako često možemo ovdje čuti i drukčije tonove, drukčija tumačenja nikako se ne gospodari bez nadzora. Gospodari se na temelju gospodarskih osnova i programa, to su osnove i programi koji se na temelju struke donose za razdoblje od 10 godina i u kojima je detaljno propisano gospodarenje šumama, uzgoj, njega i samo iskorištavanje. I stoljećima zapravo u Hrvatskoj gospodarimo po principima potrajnosti ili održivosti i zato što se između ostalog iz šume uzima manje drveta nego što ono prirasta. I baš zato kažem, upravo u ovom visokom domu često možemo slušati i apokaliptične izjave, priče onih koji su npr. slušali smo to i danas, možda prolazeći kroz Slavoniju vidjeli određene posječene dijelove šume i tada govorimo o devastaciji, o uništavanju, o nemaru i o sličnim stvarima. Upravo tu griješimo, jer upravo je ta čistina o kojoj govorimo nazovimo je tako, to je mlada šuma. To je mlada šuma koja je stara svega nekoliko godina i te mlade biljke hrasta ne mogu rasti, ne mogu se razvijati pod zastarom starih stabala, u zasjeni starih stabala i zato nakon 100, 140 godina, nakon što ta stabla dosegnu svoju zrelost ona budu uklonjena i daje se prostor 1.000, milijunima novih mladih biljaka da krenu putem svojih prethodnika. I to nam možda na prvu ruku i izgleda čudno, međutim to se ne dešava na cijelo površini. To možda na prvu ruku izgledaju kao veće površine, ali to se upravo regulira kroz osnove gospodarenja na način da se omogućava potrebno gospodarenje tako da se kroz određeno vremensko razdoblje u gospodarskoj jedinici na više površina paralelno vrši na jednim površinama uzgoj, na jednim površinama nalazimo srednjedobne sastojine, na drugim nalazimo zrele sastojine i taj ciklus traje dugi niz godina. Kažem evo konkretno kod hrasta lužnjaka taj ciklus traje 140 godina. I to je ono što hrvatsko šumarstvo radi organizirano već 250 godina i upravo je to i razlog zbog kojega imamo ovako očuvane prirodne šume i u ovome postotku. Ovakav način gospodarenja nazivamo regularnim gospodarenjem. Što se tiče šuma Gorskog kotara o kojemu smo i danas ovdje govorili situacija je nešto drukčija. Tamo gospodarimo drukčijim načinom, to je preborno gospodarenje odnosno preborni način gdje svakih nekoliko godina izdvajamo pojedinačna zrela stabla i tako otvaramo zapravo i svjetlo i prostor pomlatku koji se nalazi ispod njih. Bukva i jela su vrste koje se nalaze uglavnom na tim prostorima koje to dozvoljavaju. Zapravo ne bih rekao ni dozvoljavaju nego nam diktiraju takav način gospodarenja i zato te šume možda na prvu ruku izvana izgledaju stalo jednako bez nekakvih većih promjena unatoč činjenici što se iz njih u određenom vremenskom okviru izvlači odnosno pridobiva gotovo identična drvna masa odnosno drvna sirovina kao i u ovim šumama u kojima se gospodari regularno. Znači i sam način gospodarenja diktiraju nam vrste drveća koje tu rastu odnosno vrste drveća kojima gospodarimo i njihove biološke karakteristike. Zašto ovo sve govorim? Pa, evo jednostavno iz razloga što mi je već, možemo reć već lagano postaje i previše da se ponavljamo iz svake ove rasprave u raspravu sa ovakvim stvarima, da se pobijamo u određenim izjavama i komentarima i zato ću još jednom zamoliti da ne stavljamo u isti koš i šumarstvo i šumare i šumarsku struku sa drvoprerađivačkom industrijom, sa prekupcima, sa prerađivačima drveta, prijevoznicima i sa njihovim problemima i slično. Šumarskoj struci je cilj potrebno gospodarenje. Znači kroz uzgoj, njegu, gospodarenje prvenstveno prema postulatima struke. Zato apeliram, kada govorimo o problematici u ovome sektoru budimo precizni. Nemojmo pričati općenito, nemojmo pričati paušalno i ne razbacujmo se olako kvalifikacijama i pridjevima koji kada idu iz ove sabornice prema van mogu djelovati dosta zbunjujuće. Ponovit ću još jednom razlikujmo šumarstvo od drvne industrije, razlikujmo i privatne i državne šume i nadležnosti koje se nalaze u njima. Da je sve idealno u ovome sektoru vjerojatno nije, ne vjerojatno nego sigurno nije i vjerojatno nikada neće biti idealno kao i u svim drugim granama. Međutim, umjesto tih općenitih priča i populizma detektirajmo jasno i glasno probleme, nazovimo ih pravim imenom i prezimenom tako da ne bismo više dolazili u ovakve situacije. Hvala lijepo.
Zastupnik Felak javio se za repliku.
Poštovani kolega Lipošćak vi ste stvarno stručno i na odgovarajući način objasnili stanje i šumarstva i drvne industrije i sve ono što se radi i kako se gospodari hrvatskim šumama, bilo šumama u državnom vlasništvu, bilo onima u privatnom vlasništvu. Tko je želio shvatiti je shvatio ja vjerujem, a tko ne želi shvatiti taj neće nikad to prihvati da je to tako i uvijek će govoriti svoju vrstu istine koja jasno nikad nije potkrjepljenja nikakvim konkretnim podacima. No, ja ću vas pitati jedno čisto da malo pojasnite što se dogodilo na Marjanu u par riječi i zašto je trebalo posjeći dio Park šume Marjan u Splitu jer je iza toga stala struka i to je bio krajnja mjera ono što se najmanje želi zbog napada, zbog napada štetnika da se spasi bar onaj dio šume koji se može spasiti, da se zaustavi širenje bolesti i da se paralelno sa tim jasno pošumi i obnovi površinu Marjana. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Evo, kolega Felak zahvaljujem na konstruktivnoj replici i upravo i Park šuma Marjan koju smo i danas u ranijim raspravama spominjali, da ne idem u previše stručne termine, laičkim jezikom dogodila se bolest i stabla su naravno morala biti uklonjena kao što je i svuda slučaj kod biljnih bolesti. Ono što bih želio tu naglasiti da se je šumarska struka možda poslušala ranije i da se je krenulo ranije u sječu opseg odnosno obujam te štete i te bolesti definitivno bi bio znatno manji nego što je. Zašto se nije išlo u to, vjerojatno i zbog atmosfere koja je takva da kada god se krene u nekakvu sječu dižu se svi na noge, poslušajmo struku rekao sam to i u svom izlaganju, koristimo se stručnim terminima, slušajmo struku i radimo ono što je propisano, radimo ono što hrvatsko šumarstvo radi organizirano već 250.g. Hvala.
Zastupnik Saša Đujić javio se također za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, budući da ga nema gubi pravo govora. S ovim zaključujem raspravu, glasovat će se kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva, drugo čitanje, P.Z.R. broj 769, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za i 1 suzdržani donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva.
Slijedeća točka dnevnog reda je: -Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 814 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik Željko Plazonić u Ministarstvu zdravstva, izvolite.
Aha, mislim da ste me čuli i bez mikrofona, dakle ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama se donosi u svrhu rasterećenja, prije svega gospodarskih subjekata, a u ovom konkretnom slučaju radi se o pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost sa opasnim kemikalijama, te se predlaže brisanje odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama, ali ono što je jako važno, bez izmjene bilo kakvih uvjeta za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama. Ukidanjem ove obveze ishođenja navedenog odobrenja gospodarskim subjektima, a u konkretnom slučaju pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju ovu djelatnost sa opasnim kemikalijama prije svega bi se smanjilo financijsko opterećenje koje je vezano za početak obavljanja djelatnosti, te na taj način ubrzao početak obavljanja djelatnosti, a s obzirom da je prema analiziranim podacima za 2018.g. od strane Ministarstva zdravstva izdano 360 rješenja za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama možemo zaključiti koliko bi to koristilo našim, našim subjektima koji žele gospodariti sa opasnim kemikalijama. Izmjenom odredbom organizaciji stjecanja znanja o zaštiti opasnim kemikalijama, te provedbi i provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija omogućit će se da stjecanje znanja, da se tim sticanjem znanja o zaštiti od opasnih kemikalija steknu dovoljno znanja koje će provoditi praktično HZJZ. Također mijenjaju se i odredbe o ovlastima nadležnih sanitarnih inspektora, posebice u dijelu zabrane obavljanja djelatnosti bez ispunjavanja propisanih uvjeta, a jasno sve u cilju i svrhi zaštiti zdravlja naših građana i zaštite okoliša, evo toliko, hvala vam lijepo.
Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu, klub koji se je prijavio za sudjelovanje u raspravi Klub zastupnika HDZ-a u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene dame i gospodo zastupnici, ustavna osnova za donošenje ovoga zakona sadržana je u odredbi čl. 2. st. 4. podst. 1. Ustava RH. Zakonom o kemikalijama radi zaštite života i zdravlja ljudi, te zaštite okoliša od štetnog djelovanja kemikalija propisuju se uvjeti koje moraju ispunjavati pravne i fizičke osobe za obavljanje djelatnosti proizvodnje, stavljanje na tržište i korištenje kemikalija, te uvjeti za obavljanje uslužnih ili posredničkih poslova pri kojima se ne dolazi u neposredan, neposredan doticaj s kemikalijama. Zakon o kemikalijama mijenjan je 2018.g. zbog provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018.g. radi osiguravanja preduvjeta za početak rada državnog inspektorata odnosno preuzimanja poslova inspekcijskog nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva. U odnosu na važeći Zakon o kemikalijama, zakonskim prijedlogom predlažu se izmjene odnosno dopune pojedinih odredbi zbog usklađivanja s novim propisima iz područja kemikalija koji su usvojeni na razini EU. To su Odredbe o izdavanju odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama, Odredbe o organizaciji stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, provedbi i provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, Odredbe o stavljanju na tržište pojedinih kategorija opasnih kemikalija, te Odredbe o pojedinim inspekcijskim ovlastima sanitarnih inspektora u vezi sa zabranom obavljanja djelatnosti s opasnim kemikalijama. Zakonskim prijedlogom se u svrhu rasterećenja gospodarskih subjekata, u konkretnom slučaju pravnih i fizičkim osoba koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama predlaže brisanje odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama, ali bez izmjene uvjeta za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama. Ukidanjem obveze ishođenja navedenog odobrenja gospodarskim subjektima, u konkretnom slučaju pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama smanjilo bi se financijsko opterećenje vezano uz početak obnavljanja djelatnosti te ubrzao početak obavljanja djelatnosti, a s obzirom da je prema analiziranim podacima za 2018. g. od strane Ministarstva zdravstva izdano 360 rješenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama. Uvjeti za obavljanje djelatnosti proizvodnje, stavljanje na tržište i korištenje opasnih kemikalija u pogledu prostora, opreme zaposlenika ostaju nepromijenjeni. Nadzor nad pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama i dalje obavljaju sanitarni inspektora Državnog inspektorata. Izmjenom odredbi o organizaciji stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, provedbi i provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, omogućit će se stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija i to će provoditi Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Također, mijenjaju se i odredbe o ovlastima nadležnih sanitarnih inspektora, posebno u dijelu zabrane obavljanja djelatnosti bez ispunjavanja propisanih uvjeta, a sve u svrhu zaštite zdravlja i okoliša ljudi. Ovim zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju se direktive EU i akti EU parlamenta i vijeća. Dakle, što se tiče edukacije zaštite radnika, obveznih zdravstvenih pregleda prije početka rada i kontrolnih periodičnih pregleda, vođenja očevidnika, itd., ostaje kao i u Zakonu o kemikalijama koji se, koji je na snazi od 1.1.2019. Prijedlogom zakona briše se ovlast ministra zdravstva za donošenje Pravilnika o razvrstavanju, označavanju i pakiranju opasnih kemikalija gdje se navedena tematika više ne uređuje nacionalnim pravilnikom već izravnom primjenom Uredbe EU parlamenta i vijeća od 16. prosinca 2008. g. o razvrstavanju, pakiranju, označavanju tvari i smjesa. Pojedini pojmovi u smislu ovog zakona imaju sljedeća značenja. Dakle, kemikalije su tvari i smjese. Opasne kemikalije u smislu ovog zakona su tvari i pripravci koji ispunjavaju kriterije za fizikalne opasnosti, opasnosti za zdravlje ili okoliš utvrđene direktivom EU zajednice. Koriste se i europski popisi štetnih tvari i međunarodni popisi štetnih tvari koje se implementiraju u uredbu. Proizvodnja je izrada i obrada, oblikovanje, prerada, punjenje, pretakanje, miješanje kemikalija u međuproizvode i konačne proizvode uz kemijske, fizikalne i biološke procese i postupke te prijenos i međuskladištenje unutar proizvodne lokacije. Proizvodnjom u smislu ove točke smatra se proizvodnja tvari i smjesa. Proizvođač je pravna i fizička osoba koja proizvodi kemikaliju, ali i svaki drugi tko odrađuje, prepakirava ili promijeni njezino ime za daljnje korištenje. Pod promjenom imena ne smatra se provođenje nazivlja kemikalija na hrvatski jezik. Stavljanje na tržište je uvoz, unos, kupnja i prodaja kemikalija na malo i na veliko te obavljanje posredovanja. Stavljanjem na tržište kemikalije, također, se smatra i isporučivanje, odnosno stavljanje na raspolaganje kemikalije 3. osobi uz naknadu ili besplatno. Uvoz se smatra stavljanje na tržište. Uvoz je svako unošenje kemikalije na carinsko područje EU. Unos je svako unošenje kemikalije na područje RH iz druge države članice EU. Izvoz je svako iznošenje kemikalije izvan carinskog područja EU. Uvoznik je pravna ili fizička osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti, uvozi kemikalije iz u EU. Izvoznik je pravna i fizička osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti izvozi kemikalije izvan EU, korištenje i prerada, formuliranje, potrošnja, skladištenje, držanje, obrada, punjenje u spremnike, premještanje iz jednog spremnika u drugi, miješanje, proizvodnja proizvoda ili bilo kakvo drugo korištenje, skladištenje u smislu ove točke, držanje kemikalija pod propisanim uvjetima. Kemikalije u općoj uporabi su tvari i smjese različite namjene koje se stavljaju na tržište, a ne zna se njihov krajnji kupac ili korisnik te mogućnost njihove kupnje i korištenje, a nisu ograničene niti količinski niti nekim posebnim zahtjevima u odnosu na krajnjeg korisnika odnosno kupca. Odredbe ovog zakona se ne primjenjuju na: radioaktivne tvari i pripravke koji su uređeni posebnim propisima, tvari i smjese podliježu carinskom nadzoru u koje se nalazi u privremenom skladištu u slobodnoj zoni, u slobodnom skladištu radi ponovnog izvoza ili u provozu pod uvjetom da se ne podvrgavaju obradi ili preradi. Tvari i smjese za znanstveno istraživanje i razvoj te kontrolu kvalitete proizvoda i druge analitičke svrhe koje se ne stavljaju na tržište, pod uvjetom da se koriste u nadziranim uvjetima sukladno s posebnim propisima kojima se uređuje zaštita na radnom mjestu i zaštita okoliša, otpad koji je uređen posebnim propisima, dakle sredstva za zaštitu bilja osim poslova razvrstavanja, proizvodnje, dostava sigurnosno tehničkog lista, kemikalije koje se koriste u obrambene svrhe, eksplozivne tvari koje su uređene posebnim propisima, mineralna gnojiva određena posebnim propisima, droge i njihove preteče uređene posebnim propisima. Odredbe ovog zakona ne primjenjuju se na tvari i smjese u konačnom obliku namijenjene krajnjem korisniku, kao lijekovi, veterinarski lijekovi, kozmetički proizvodi, medicinski proizvodi, hrana i hrana za životinje uključujući prehrambene aditive, arome, dodatke hrani za životinje u životinjskoj ishrani sukladno s posebnim propisima. Odredbe ovoga zakona ne primjenjuju se na prijevoz i provoz kemikalija zračnom pomorskom cestom u željezničkom i poštanskom prometu i unutrašnjim plovnim putovima. Odredbe ovog zakona ne primjenjuju se na kemikalije obuhvaćene Konvencijom o zabrani razvijanja proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i u njegovu uništenju. Za provedbu ovog zakona osiguravaju se financijska sredstva u državnom proračunu RH za 2020.g. i projekcijama za 2021. i '22.g., te nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Hvala vam na pozornosti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kirinu na ovom temeljitom iščitavanju zakona. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bi uvaženi tajniče, ovaj Zakon o kemikalijama, htio sam samo reći da sam dao u proceduru ono o pitanju, znači onoga što se koristi u poljoprivredi, a to je glifosat kojega je Austrija već zabranila, EU o tome razgovara, stanje, gđa. ministrica poljoprivrede kaže da ona nije za zabranu toga glifosata, ja ne znam stanje Ministarstva zdravstva, al očekujem da će taj zakon doć ovdje na raspravu jel je to ogroman problem, te kemikalije koje se proizvode danas, te tvrtke koje i GMO, Zakon o GMO-u sam dao po drugi put, o zabrani GMO-a u RH osim u medicinske svrhe, također prvi put nije prihvaćeno, to je isključivo sve povezano sa ovim opasnim kemikalijama, naravno da su kemikalije u ovome stoljeću i proteklom stoljeću uznapredovale, znamo kolki je to utjecaj na sve sfere života, poglavito u sferi poljoprivrede i da je se nekontrolirana proizvodnja i interesi, u jednom dijelu je to bilo možda i pozitivno, a u drugome dijelu se dogodilo da su interesi počeli tolko ugrožavati zdravlje ljudi i okoliš, doslovno da u nekim krajevima više nema pčela, a znamo što su pčele u okolišu i šta predstavljaju za općenito u prirodi i u životu. Znači, ja ću spomenuti još jednom ove bitne stvari, znači ako EU tj. parlament raspravlja o ovome kao vrlo bitnome mislim da bi tribalo bit jedan jedinstven stav ove Vlade i tu su lobisti dosta odradili čak su oni tolko toga izlobirali, a utvrđivanjem, znači kad se, rađeno je znači uzrokovanje tj. laboratorijski su se ispitivali veliki broj ljudi na području cijele EU i 90% ljudi u mokraći ima znači tragove glifosata koji se koristi poglavito u proizvodnji soje, a i ostalih poljoprivrednih proizvoda, a inače koristi se i za druge stvari, tako da u SAD-a, pa i drugim državama imamo velike, veliki broj tužbi ljudi koji su obolili bez obzira na ovaj dio koji se ovim zakonom i propisiva, to je ova zaštita, edukacija o zaštiti koja je vrlo bitna, ljudi su bez obzira što su koristili zaštitu i sve što su koristili od ovoga proizvoda koji proizvod Monsanto i slične tvrtke koje su sada se vezale Bayer i brojne druge koje su se već sada uvezale jel je interes ovladati i sjemenom, a i ovim kemikalijama koje oni imaju jednostavno otpornost njihovih, njihovoga sjemena tj. njihovih biljaka nagli fosat je ogroman, znači oni jednostavno žele uzeti kontrolu i zato triba razmišljati, znam da postoji banka sjemena u RH, ali ja mislim da bi tribalo, evo već kad razgovaramo malo i van ove teme, ali ja mislim tribamo razmišljat u tome smjeru da zaštitimo živote naših ljudi i ovaj koji upotrebljavaju proizvode od glifosata, svi znadu oni kada se cidokorom, ja ću jednostavnim jezikom, nešto polije, kad polijete travu, šta ostaje iza cidokora, ništa, vidimo kad se polije trava i neko posadi cidokor, nema troskot, troskot je korov koji se teško tribi, vi ste tajniče iz moga kraja znate kolko triba krčit mašlinon, triba do kolina iskrčit da bi izvuka troskot i opet troskot kad ostane komad, komadić, on se vraća, al kad polijete ga sa glifosatom apsolutno to je znači nema mu traga, crna zemlja, znači to je katastrofa. Prema tome, ako je mogla Austija donit, znači njihov parlament, Donji dom, zabraniti ovu tvar, ja ne vidim niti jedan razlog, a iste smo, u Uniji, EU, ravnopravni smo, zašto bi mi bili s time kontaminirani. Što se tiče ovi odredbi prepisivanja zaštite, upotrebe kemikalija, proizvodnje kemikalija, ja mislim da tu triba biti strašno oprezan, triba se držati doslovno svega jel to šteti strašno okolišu i na vode, poglavito kod ovih, kod odlaganja, ja ne znam kolka je tu kontrola, al znam da se u mješoviti komunalni otpad čak i ti otrovi bacaju tj. kemikalije, ja ću ih smatrati pod ovim opasne tvari se bacaju i one jednostavno kad se odloži u prirodi na mjestu koje je vodo propusno, koje je povezano sa izvorima, a vidimo da naši veliki borci za zaštitu zraka, prirode, ekologije, vidim da su i nastupali, da vidim da grade na Lećevici ovaj CGO, pa neka slučajno odlože nešto ovako, pa to će završiti u Jadru, u Žrnovnici, u Cetini, u Krki koja je inače u kaotičnom ovaj u velikom problemu ekološkom, Zrmanja u još većem ekološkom problemu, smatram da kemikalije su ono koje vi kao ministarstvo tribate što više educirati kroz i zajedno sa Ministarstvom obrazovanja i mlade o opasnostima, da tribamo zaštiti poljoprivredu i svjestan sam da u ovome stoljeću tribamo težiti organskoj proizvodnji, ekološkoj proizvodnji, imamo dosta neobrađenoga zemljišta, 700 000 hektara imamo neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta i to bi bilo dobro očuvati, poglavito u poljoprivredi tribalo bi ić, tome težiti cilju da što manje kemikalija se troši. Ja sam svjestan da je prija konkurencija bila takva, pa su ljudi jednostavno nisu mogli tolke površine nikako zaštiti nego tretirajući ih sa kemikalijama, međutim danas je ova druga proizvodnja, ekološka, očuvana proizvodnja, puno bitnija, znači to bi tribala biti Vlada zajedno sa ministarstvom, s vama Ministarstvom poljoprivrede jel meni nije jasan sad stav jeste li vi za glifosat kao predstavnik Ministarstva zdravlja ako je ministrica poljoprivrede rekla da nikakav njoj nije problem glifosat, a u Austriji je problem, Austrija je zabranila glifosat. Zašto? Jel opet govorimo, lobisti Monsanta, američke tvrtke koja je proizvodila bojevo oružje, ona je proizvodila bojevo oružje za ratovanja, sad se je preregistrirala zadnjih 70.-tih godina i u upotrebi taj glifosat, ona je se prenamijenila u proizvodnju kemikalija i naravno da je Americi i Amerikancima i njihovim multinacionalnim kompanijama koje su se obvezale i sa korporacijama farmaceutskim, sad su i sa farmaceutskim industrijama se povezali, ovladati tržištem i sa njihovim sjemenom i sa njihovim kemikalijama kojima se tretira i to je jedno ozbiljno pitanje o kome tribamo razgovarat i o tome se ozbiljno razgovara i u Europskom parlamentu, u Europskoj komisiji, a vidimo da i članice EU kao šta je Austrija to brani. Ja bi volio viditi vaš stav, znan vi ovim propisima, ovo je direktiva, ovo je usklađivanje, zaštita, upotreba, proizvodnja, odlaganje, međutim sanitarna inspekcija će kontrolirat, sve to će kontrolirati, međutim ja znam da u stvarnosti, da u stvarnosti to završava gdje ne bi smilo, otpad, taj ostatak kemikalija završava gdje ne bi smilo završiti, to znam sigurno, na vodopropusnim područjima, na područjima gdje imamo pčele, gdje, znači imamo jedan problem ekološki i zdravstveni i zbog toga i je u biti ova uredba usklađivanje zakona da bi mi to sve zaštitili, međutim mi moramo biti preteče, isključivo govorim zbog očuvanog okoliša, još uvijek smo mi kolko tolko, živimo u najlipšem komadu Europe i svita, RH je najbolja i najprospektivnija bez obzira na ovo što se sad događa demografski slom, al je demografski, taj slom, ja znam da je to najlipši dio i da ono šta imamo mi od mora, obale, zaobalja, da to nema niko, nigdi nema di ima nekakva lipota ka šta je Cetinska krajina, ka šta je, evo ja o svom kraju govorim sa ponosom, jel ono što je Cetina i Cetinsko polje i pogled na Cetinu i Cetinsko polje sa bilo kojeg dijela govori da živim u najlipšem dijelu, da je u blizini Split 300 000 ljudi, da moramo ekološki proizvoditi, al moramo iskontrolirat ovo, ne na način samo da prepisivamo uredbe, da je to puno ozbiljnije i puno je bitnije ovdje možda govorit običnim jezikom nego pročitati sve direktive jel i tako mislim da triba prinositi to i u škole. Mi u ovome trenutku smo zapostavili poljoprivredu, ali imamo 7, ponavljam 700 000 hektara očuvanoga, kolegice i kolege, zemljišta, poljoprvirednog očuvano ekološki i mi moramo zabraniti taj glifosat, jednostavno nama se to nameće kao proizvodnja ekološka imamo turizam, ja vjerujem da ćete vi iz Ministarstva zdravlja dati potporu i preporučiti premijeru i ostalim ministrima da se ovaj moj prijedlog zakona kojega sam ja uputio već ima nekolko mjeseci, nažalost očitovanje Vlade je negativno, al ako Vladi je teško to prihvatiti, a onda sabor može prihvatiti, ako je austrijski parlament prihvatio ne vidim niti jedan razlog da ne prihvati naš parlament da zaštitimo se od tog otrova glifosata gdje, ponavljam još jednom, u Americi sudski procesi čak su izgubljeni zbog, bez obzira što su ljudi koristili zakonitu zaštitu, to je tolko opasno po zdravlje, to vi više znate, ja nisam stručnjak, ono što mogu pročitati pročitam iz medija, naravno da se savjetujem sa ljudima koji se s time bave, dugo bave i znam da je tu povezana GMO proizvodnja, GMO proizvođači, Monsanto i oni jednostavno želu kontrolu nad tim, al mislim da bi tribalo tražiti tu jedno rješenje, jedan kompromis da jednostavno ono sve što oni lobiraju mi bi tribali biti bar zaštitit se, evo ja mislim da zbog zdravlja, očuvanja okoliša i zdrave prehrane imam, turistička smo država, da možemo se bazirat u sasvim drugom smjeru, zaštitom naše proizvodnje, što više ekološki, imamo … [[Govornik se ne razumije]] u turizmu, nažalost mi sada uvozimo i soju i meso tj. svinjetinu koja je koristila soju i prehranjivala se i hranila se sa glifosatom tj. s onim što je bilo tretirano glifosatom površine i to utječe i na zdravlje i ovo utječe i na troškove Ministarstva zdravlja tj. jel sa konzumiranjem takvih prehrambenih proizvoda u biti koje mi ne možemo iskontrolirat, ono što se uveze iz Mađarske, a tretirano je glifosatom i hranjene su, stoka je hranjena poglavito svinjetina je hranjena s time, utječe na naše zdravlje, vidim da je povećan broj tumora, a imamo mi područje, mislim evo meni je žao što mi branimo i to više ne kontroliramo to meso koje je kontaminirano glifosatom i ostalim kemikalijama i šta nemamo recimo proizvodnju svinja u mojoj Dalmaciji i Slavoniji jel nema više dalmatinskog pršuta, jedino šta prođe usput doli i šta se suši možda eventualno, što se suši al to je sve posljedica jedne široke politike, to se ne može riješit ovim zakonom ja sam svjestan, ali jednim jasnom politikom Ministarstva zdravlja koja će ukazati na štetnosti hrane od kemikalija koja je tretirana i razlika od ove ekološki uzgojene hrane, ja mislim da bi, prehrane, ja mislim da bi to učinilo dobar učinak zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede i da bi naravno to bilo i dobro za demografski razvoj, kad bi se ulagalo, kad bi se povećale trošarine za domaće te štetne proizvode koji su tretirane sa ovim kemikalijama tj. površine sa ovim kemikalijama i tim koji se hrane sa, s ovom hranom i koje su kontaminirane jer jednostavno to ostavlja demografski ljude na tome području, proizvodimo zdravu hranu, tu tradiciju imamo i ne vidim niti jedan razlog zašto se mi ne bi oko ovoga složili ako se druge članice EU, evo ja sam rekao primjer Slovenije, složila, a sve ovo što je propisano unutra naravno to je direktiva EU, kao što sam rekao od proizvođača, upotrebe, svega što, odlaganja, sve je to propisano okej i mi ćemo to ispunit čisto da kažemo EU evo ga mi smo to ispunili, dok u istom trenutku mi imamo odlagalište di se odlaže komunalni mješoviti otpad, pa tu ima sigurno da, da je provjeriti i kemikalija recimo na Vrgoračkom odlagalištu jel je to mješovito i komunalni otpad, prevozimo ga u kamionima starijim 20.g. do Sinja, 120 km u iste sanitarne uvjete, prema tome, to će usput curit mislim, neko će dijete rukom to dotaknut il na neki način. Prema tome, zaštitimo zdravlje, proizvodnju i opstanak ovih ljudi zabranom onoga šta brane i drugi, u ovome slučaju to je glifosat, ja sam dao uvaženi tajniče, uvaženi kolege, kolegice i kolege, više od nekoliko mjeseci i Zakon o zabrani glifosata u RH, nadam se da će mi, ako ne ovaj saziv, idući saziv to ovaj il neko u budućnosti ko bude ovdje od nas da će idući saborski zastupnici na taj način promišljati, a ne kao ministrica ovaj Vučković koja kaže da njoj nije problem glifosat, Austriji je problem, Europskom parlamentu skoro većini je problem, razmišlja se o zabrani '23., a našem Ministarstvu poljoprivrede nije. Znači nije dovoljno samo donit zakon, triba strategija o zaštiti od ovoga naravno nać najbolju optimalniju mjeru i ako nađemo tu mjeru i zaštitimo skupa i zdravlje i proizvodnju i okoliš, zdravlje ljudi, onda smo napravili posao, a inače ovako točkasto ja mislim da nema nikakvih rezultata nažalost. Hvala lipo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na pojedinačne rasprave, kolega Gordan Maras nije nazočan, kolega Bulj želite pojedinačno?
Evo samo ovo jedno pitanje ovdje da iskoristim…
Izvolite.
…hvala lijepo, neću opće duljiti jel san sve rekao što sam imao reći u ime kluba. Zanima me stav uvaženi tajniče ministarstva, državni tajniče, jel zadnji put sam opomenut od kolege predsjedavajućega da sam tajnici, ne nego vama tajnik sabora, uvaženi državni tajniče, ministrica Vučković je rekla da ona nema, ona nije za zabranu glifosata. Kakav je stav vaš i Ministarstva zdravlja, čisto u usporedbi s ovim što se događa u Europskoj parlamentu, u Europskoj komisiji, znamo za određena lobiranja, a znamo evo kao što sam rekao i u ime kluba da je u Austriji, Donji dom parlamenta, zabranio upotrebu glifosata, tog, te tvari, pa evo zamolio bi vas da vi kažete, već ako je ministrica poljoprivrede za, što je za mene to njen stav katastrofalno, šta vi kažete kao Ministarstvo zdravlja jel ovo zdravo prskati s ovim, jel to ljekovito, jel to potiče pčele na bolji led, na bolji let, na bolju proizvodnju meda, kvalitetniju, dal to ptice pjevice bolje pjevaju kad time polijete, da li možda zečevi bolje rastu kad se s time polije, dal imaju hranu bolju, što vi mislite o glifosatu kao tvari, evo vaša stav, to bi bio moj konkretno pitanje već kad govorimo o kemikalijama, već kad govorimo o ovoj uredbi koja je napisana kako je napisana, ona je prepisana, doći će se sutra petak, dignit će se ruka, međutim koji su učinci po pitanju glifosata, to je moje ključno pitanje, Ministarstvo poljoprivrede je za i ministrica da se upotrebljava glifosat, koji je stav Ministarstva zdravlja, Vlada RH, moj prijedlog je o zabrani koji je, jednostavno nisam ništa toplo izmislio, šta je Austrijski parlament donio, koji je vaš stav, evo to je moje ključno pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Đujić, nije nazočan, završna riječ u ime predlagatelja poštovani državni tajnik g. Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo, evo ja moram se javiti barem da kažem par rečenica iz jednostavnog razloga što po meni kao čovjeku koji radi u ministarstvu i koji mora ponekad i javno nastupati nema gore stvari nego naše građane plašiti sa pojedinim izjavama koje nisu dokazane niti na bilo koji način, a pogotovo na znanstveni način. Naime o čemu se radi? Prvo, ako govorimo o glifosatu, znači to je proizvod koga je na tržište svjetsko pod nazivom roundup stavio firma Monsanto i to je bilo pred 40.g., drugim riječima taj herbicid se upotrebljava u cijelom svijetu, pa tako vjerojatno i na našem području negdje oko 40.g., trenutačno u RH je registrirano 20-tak herbicida koji u većem ili manjem postotku između ostaloga kao aktivnu supstancu djelovanja na korove ima i glifosat, to je jedna stvar. Druga stvar, ne bi bilo dobro da govorimo Monsato jer bi se jako uvrijedio Bayer koji je prije par godina tu firmu kupio i to ime kao takvo je u poslovnom svijetu napušteno i ta firma se danas zove Bayer, njemački Bayer. S druge strane ono što je možda jako bitno, mi u Hrvatskoj već godinama znači tih svih 40-tak godina sve herbicide sa nekakvim određenim postotkom sadržaja glifosata koristimo daleko najviše u vinogradarstvu i u voćarstvu. Drugim riječima to je preparat herbicid koji se upotrebljava u određenoj fazi bujanja korova u vinogradima i voćarstvu što znači da niti sa grožđem, a niti sa vrstama voća herbicid kao takav ne dolazi u kontakt. S druge strane mi smo proveli jednu anketu, ne mi nego Ministarstvo poljoprivrede pred podosta vremena gdje smo pitali udruge vinogradara i udruge voćara da li su oni za to da se glifosat odnosno herbicidi sa sadržajem glifosata izbace iz upotrebe i oni su svi bili jedinstveni i rekli su da to ne bi bilo uopće ni pametno niti sa njihove strane prihvatljivo. S druge strane ono što je opet jako bitno da narod zna 2017. godine nakon jednostranoga, jednostrane zabrane Austrije upotrebe svih herbicida koji u sebi sadrže određeni postotak glifosata u Europskom parlamentu odnosno u EU se je održalo glasovanje o tome da li da se taj herbicid zabrani u svim zemljama Europe, jer vi znate da mi moramo se ponašati kao članica Europe onako kako se većina europskih zemalja ponaša pogotovo europskih zemalja u sastavu unije, pogotovo što se sve odluke na nivou EU u principu moraju donijeti konsenzusom. Onda je na tom glasovanju bilo 18 kontra 7 s tim da je Hrvatska bila, 18 je bilo za glifosat, a 7 je bilo protiv upotrebe glifosata i među tih 7 zemalja bili smo i mi kao Hrvatska. Znači mi smo u Europskom parlamentu glasali protiv upotrebe glifosata u herbicidima. Nakon toga donijet je jedan pravilnik da se do 2020. godine točnije do 1. prosinca 2022. godine on može u zemljama EU upotrebljavati, a nakon tada u tom periodu će se zemljama kojima je dano pravo da budu izvjestiteljice o rezultatima svog istraživanja putem kontrole i rezultata kontrole herbicida na njihovim, u njihovoj upotrebi donijeti definitivno zaključak na nivou EU da li će se taj herbicid kompletno zabraniti ili ograničiti itd. Ono što je jako, jako bitno svaka vam je danas kemijska supstanca u principu otrov, ali uvijek je bitno, pa čak i voda vam može biti otrov, samo koja se doza upotrebljava. Prema tome, do sada ovih 40 godina mi nismo dokazali u niti jednom slučaju kao zdravstveni djelatnici da se bilo koja maligna bolest razvila isključivo kao etiološki nastala bolest od djelovanja bilo kakvih herbicida, a poglavito glifosata. Prema tome mi nemamo tih znanstvenih dokaza, nemamo tih znanstvenih studija koje bi onda na neki način opravdavale nama jednu takvu odluku, a pošto to nema niti EU onda se mi moramo ponašati u skladu s onim što sve zemlje, većinske zemlje Europe il kažem, ponavljam Austrija je jedina koja se samostalno donijela odluku o zabrani upotrebe glifosata. Evo, još imam ja tu još puno za pričati po potrebi korisnosti, ne korisnosti, kancerogenosti, ne kancerogenosti, činjenica je samo jedna ako ćemo gledati ovako objektivno, ako je to herbicid koji se 40 godina upotrebljava, pa jel 40 godina jesu mnoge maligne bolesti bile izuzetna rijetkost i nisu bile toliko zastupljene po pitanju, po pitanju proširenosti među našim građanima. Danas mi imamo veliki porast malignih bolesti, imamo veliku projekciju povećanja malignih bolesti u narednim godinama i bilo bi jako dobro kad bi imali samo jedan etiološki moment. Onda bi rješavali sa tim etiološkim momentom svu budućnost razvoja malignih bolesti. Nažalost maligne bolesti su multifaktorijalne, čitav niz elementa igra ulogu, pa onda pripisivati samo isključivo jednim, a ne dokazanom sredstvu jednostavno ne bi bilo znanstveno opravdano, a biti ekskluzivan u EU ne bi bilo ni politički po meni opravdano. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, ništa novo niste rekli samo ste ponovili ono što sam rekao da je Austrija donijela, da se u EU raspravlja o glifosatu kao onome što treba zabraniti. Ja ću vam pošto imam samo minut vrimena poslati sve sudske sporove koji se događaju u SAD-u zbog bolesti koje su dokazane da su zbog korištenja znači glifosata tj. kako ste vi rekli već 40-tak godina naravno da koji je, sve je to povijesno jasno i ja ću vam sve poslati i ono što Svjetska zdravstvena organizacija kaže o glifosatu, na šta se sumnja i zbog čega je, vi niste ovdje meni rekli recimo ključno koliko je mesa uvezeno koje se koristilo sjeme kojim su prehranjivana, svinjetine evo, prehranjivana sa ovaj sojinom sačmom gdje tretirane površine sa glifosatom, a dokazano je da je ogroman koncentracija glifosata i kontaminacije u tome sjemenu u drugim državama gdje se proizvodi svinjetina. Znači indirektno, preko svinjetine i uvoza naši ljudi to konzumiraju [[Upadica: Zahvaljujem.]] i to utječe na zdravlje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem još jednom državnom tajniku gospodinu Željku Plazoniću i njegovom suradniku. Glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 814. Predlagatelj je Vlada. Rasprava zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 109 za, 5 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda to je: - Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2018. godinu Podnositelj akta je Vlada RH na temelju članka 6. Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Izvolite kolega Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku u ime Kluba Nezavisne liste mladih od 15 minuta zbog smrti Kristijana Vukasovića. Život mladog Kristijana Vukasovića se ugasio zbog beskrupuloznog zatvorskog sistema, nitko nije zbog toga odgovarao. Ja sam osobno poslao zastupničko pitanje ministru pravosuđa, međutim ministar pravosuđa ne vidi problem u zatvorskom sustavu iako mnoge indikacije ukazuju na to da je bilo mnogo nezakonitosti i da je zapravo Kristijan žrtva beskrupuloznog zatvorskog sistema. Hvala.
Zahvaljujem kolega Škibola. Taj tužni tragični događaj se dogodio 2019. godine, a ovo je izvješće za 2018., ali nema veze. Jel ima još netko tko se javlja za stanku? Određujem stanku do 17.50 sati. STANKA U 17,37 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe, Odbor za ravnopravnost spolova. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika Juru Martinovića da nam da obrazloženje izvješća. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama Vladino izvješće Saboru o stanju u kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima za 2018. godinu. Zakonski kapaciteti u 2018. godini u kaznionicama i zatvorima namijenjen je za smještaj 3900 zatvorenika od čega u zatvorenim uvjetima 2890 mjesta u poluotvorenim 725 i u otvorenim uvjetima 285 mjesta. Tijekom 2018. godine kroz zatvorski sustav RH prošlo je 11.352 zatvorenika i maloljetnika različitih formalnopravnih statusa što je za minimalnih 0,2% više nego u 2017. godini kada ih je bilo 11.329. Obzirom na spol u zatvorskom sustavu dominiraju muški zatvorenici i to dominantno 95% u odnosu na žene zatvorenice koje čine 5%. Ovakav trend s obzirom na spol je tijekom godina relativno stabilan. Zatvorenici na izdržavanju kazne zatvora tijekom 2018. kaznu zatvora izdržavalo je u zatvorskom sustavu 4119 zatvorenika što predstavlja 36% od ukupnog broja zatvorske populacije koja se u 2018. godini nalazila u zatvorskom sustavu u odnosu na 2017. godinu bilježimo tek neznatno smanjenje za nešto manje od 1%. Duljina trajanje kazne, najbrojnija skupina zatvorenika na dan 31.12.2018. godine 31,6% izdržava kaznu zatvoru u trajanju između jedne i tri godine. Na dan 31.12.2018. godine najbrojnija skupina zatvorenika je u dobi između 30 i 40 godina i nju čini 32% te u dobi između 40 i 50 godina što čini 23% ukupne populacije. Ukupno 17 zatvorenika stariji je od 18 godina, a mlađe od 21 godine, to čini manje od 1% zatvorenika u zatvorskom sustavu RH u 2018. godini. Tijekom 2018. godine mjeru istražnog zatvora izdržavalo je ukupno 4465 zatvorenika od tog broja 320 je žena 7,1%. Zatvorenici kojima je određena mjera istražnog zatvora u odnosu na ukupan broj zatvorenika tijekom 2018. godine čine čak 39,33%. Tijekom 2018. godine mjeru istražnog zatvora izdržavalo je 224 zatvorenika više nego tijekom 2017. godine što je porast od 5,2%. Tijekom 2018. godine u zatvorskoj bolnici u Zagrebu bilo je smješteno 90 osoba kojima je sud odredio istražni zatvor prema članku 551. to su neubrojive osobe, Zakona o kaznenom postupku do donošenja pravomoćnog rješenja o prisilnom smještaju na liječenju. Zatvorenici strani državljani na da 31.12.2018. u zatvorskom sustavu se nalazilo ukupno 389 osoba, 368 muškaraca i 21 žena koje nisu hrvatski državljani. Od ukupnog broja zatvorenika stranih državljana njih 76 su državljani EU dok ostalih 313 nisu državljani EU-a. Iz navedenih podataka vidljiv je trend značajnog povećanja stranih državljana gotovo 73% u odnosu na njihov broj na dan 31.12.2017. godine, kada se u zatvorskom sustavu nalazilo ukupno 225 osoba koje nisu hrvatski državljani. Navedeno povećanje najvećim je dijelom uvjetovano migrantskom krizom uslijed koje je znatno povećan broj počinjenih kaznenih djela trgovanja ljudima ili protuzakonitog ulaženja, kretanja i boravka u RH. Tijekom 2018. godine na izvršavanju odgojne mjere upućivanja u Odgojni zavod bilo je 76 maloljetnika i 13 maloljetnica i na kraju 2018. odgojnu mjeru upućivanja u Odgojni zavod izvršavalo je 38 maloljetnika i 6 maloljetnica. Maloljetnički zatvor, tijekom 2018. na izvršavanju kazne maloljetničkog zatvora bilo je 17 maloljetnika i niti jedna maloljetnica. Na dan 31.12.2018. na izvršavanju kazne maloljetničkog zatvora bilo je 8 maloljetnika. Kažnjenici su osobe koje izdržavaju u zatvorskom sustavu prekršajne kazne. U zatvorima je tijekom 2018. godine boravilo ukupno 2662 zatvorenika u ova tri statusa od kojih je 586 zatvorenika kojima je prekršajnom postupku izrečena kazna zatvora, 366 zatvorenika kojima je izrečena novčana kazna zamijenjena kaznom zatvora te 1710 osoba kojima je u prekršajno postupku određeno zadržavanje. U 2018. evidentirano je ukupno u zatvorskom sustavu na ovu brojku od 11 tisuća, 56 primjena sredstava prisile, što je za 10 slučajeva više u odnosu na 2017. g. U odnosu na broj zatvorenika koji su bili tijekom 2018. g., dakle 11 352, pojavnost primjene sredstava prisile je jako mala. Samoubojstva, pokušaj samoubojstava i smrt zatvorenika, broj evidentiranih pokušaja samoubojstava u 2018. g. je 12, broj smrtnih slučajeva zatvorenika u 2018. g. je 18, što je povećanje za 4 slučaja u odnosu na 2017. g.U 2018. g. evidentirana su 3 slučaja samoubojstva zatvorenika, što je povećanje u odnosu na 2017. i 2016. g., kada nije bilo evidentirano takvih slučajeva. Pokušaj bijega i bjegovi iz zatvora. Broj evidentiranih pokušaja bjegova zatvorenika tijekom 2018. g. manji je u odnosu na 2017. 5 je evidentiranih pokušaja bijega u 2018. naspram 6 u 2017. Tijekom 2018. g. evidentirana je ukupno 31 slučaj, odnosno 0,27 zatvorenika izvršilo je bijeg udaljenja ili se nije vratilo sa prekida kazne. Zaposlenici kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centara Uprave za zatvorski sustav i probaciju. Na dan 31. prosinca 2018. g. u kaznionicama, zatvorima, zavodima i centrima ukupno je bilo sistematizirano 3558 radnih mjesta, a popunjeno je 2611. I što se tiče financijskog izvješća, zatvorski sustav već u jednoj konstanti troši približno 500 milijuna kuna, od čega 10%, cca 50 milijuna kuna uprihoduje vlastitim angažmanom zatvorenika i službenika na dijelovima gdje se najčešće nalazi poluotvoreni i otvoreni dijelovi zatvorskog sustava. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku Juri Martinoviću. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Raguž, izvolite.
Državni tajniče, u vašem kratkom obrazloženju izvješća naveli ste komparativno podatke za 2018. i prethodnih godina tamo gdje su pokazatelji pokazivali određene promjene. Kako smo mi u 2020. g., dakle za nama je i 2019. g., kakve su posljedice migrantske krize na aktualno stanje u hrvatskog zatvorskom sustavu i kako funkcionira hrvatski zatvorski sustav u zadnjih godinu dana?
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani državni tajnik Juro Martinović.
Poštovani zastupniče, dakle izvješće je za 2018. g., ali s obzirom da imam saznanja i imam potrebu, vi ste zastupnik dakle parlamentu i svim nazočnima odgovoriti na to. Dakle, mi smo u 2019. g. prepoznali povećanje broja zatvorenika, primarno istražnih zatvorenika, što je posljedica, izravna posljedica migrantske rute koja ide preko naše države. Imamo na stanovit način povećanje, ustvari gotovo već prebukiranost u zatvorenom dijelu zatvorskog sustava. Mi smo reagirali na to i 2019. g. smo u Požegi izgradili 50 novih ležaja u zatvorenom dijelu. Upravo smo u projektiranju još 50 kreveta u zatvorenom dijelu u Zatvoru u Glini i to je reakcija Vlade, odnosno Ministarstva pravosuđa na migrantsku krizu. Ako se ona nastavi, morat će biti neka i snažnija društvena reakcija, dakle u smislu povećanja kapaciteta u zatvorenom dijelu zatvorskog sustava.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Ovo izvješće je zapravo jedan odličan statistički prikaz zapravo o stanju rada kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda. Međutim, vaše izvješće prati izvješće pučke pravobraniteljice koja se zapravo osvrnula kroz nacionalni preventivni mehanizam i na stanje u kaznionicama i između ostalog, u nekoliko stvari, spomenut ću vam 2, pa ako je možete ili demantirati ili potvrditi. Prva je, ona kaže da pojedini zatvorenici se žale da nemaju zdravstvenu zaštitu. Druga je da pojedini nepismeni zatvorenici ne mogu ostvarivati svoja prava, prava na zaštitu zato što kao nepismeni, ne mogu napisati molbe te su im takva prava uskraćena. Dakle ona to posebno apostrofira pa vas molim ili da to demantirate ili da potvrdite da je to točno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik. Izvolite.
A uvaženi zastupniče, dakle, ja sam rekao na uvodu, uvodnom izlaganju, ali iz ove dokumentacije koju ste svi u izvješću dobili, svima je vidljivo da je zatvorski sustav jedan veliki živi mehanizam kroz koji prolazi 11,5 tisuća zatvorenika. Na kojima radi 2,5 tisuće službenika, pravosudnih policajaca i raznih stručnih osoba koje čine sve napore da tim ljudima koja na neki način, da se tim ljudima pruže sva ona ljudska prava koja ih kao zatvorenike pripadaju. Naravno da se na pojedinačnoj razini može dogoditi i nekakav propust sustava, da se ne može svaki puta udovoljiti sve, ali na pojavnoj razini, siguran sam da toga nema. Što se tiče zdravstvene zaštite, ja vam tvrdim potpuno odgovorno, da zatvorenici u hrvatskom zatvorskom sustavu konzumiraju više liječničke preglede nego jedna ista takva skupina izvan zatvorskog sustava.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Samo par upita ... [[Govornik se ne razumije.]] izlaganju naime, zanima me da li imate podatak o prosječnom broju zatvorenika. Mi ovdje imamo podatak na 31.12. Mene zanima koliko je to prosječno, pogotovo u odnosu na kapacitete. Znači prosječno tijekom 2018. je bilo toliko i toliko zatvorenika, jer podatak koji sam ja vidio u izvješću samo na 31. 12. i ukupni broj zatvorenika koji je 11 352, dakle zanima me što što znači prosječno u nekom danu. Također me zanima standard što se tiče broja omjera, vidim da nekad smo imali 3, 3,5 itd. zatvorenika na jednog pravosudnog djelatnika, sada je on nešto više, više nešto od 2, 2,05 ako se dobro sjećam, zanima koji je inače standard europski što se tiče broja zatvorenika u odnosu na broj pravosudnih službenika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik, izvolite.
Mislim, nije mi poznato da postoji nekakav, on je univerzalni standard, dakle što se tiče prosjeka zatvorenika u zatvorskom sustavu, mi to imamo na dnevnoj razini, dakle u toj 2018., ali i u 2019., broj zatvorenika, dakle mi imamo kapacitet 3900 zatvorenika. Na dnevnoj razini je stanje od 3100 do 3500, dakle govorit pojedinačno s obzirom da mi imamo zatvoreni dio, poluotvoreni i otvoreni dio s obzirom da neke kaznionice imaju i zatvoreni i poluotvoreni i otvoreni, gdje se na dnevnoj razini koliko ljudi nalazi, to je teško, to bi se moralo vadit podaci, ali prosjek u zatvorskom sustavu je nekakvih 3350 ljudi bio u 2018. godini.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite kolega. Državni tajniče, možete ugasiti mikrofon, molim vas? Hvala.
Hvala lijepo. Kako govorimo o kaznionicama, pošto tamo su ljudi koji izdržavaju svoje kazne, naravno da svaki čovjek koji je na slobodi je potencijalni onaj koji može biti korisnik tih kaznionica pa tako i mi ovdje u Saboru. I zbog toga i zbog interesa javnosti, mene zanima zbog čega je 2019. se dogodila smrt Kristijana Vukasovića a nitko nije odgovarao. Ovo govorim iz razloga zbog percepcije javnosti, ma nemojte se protivit tome šta ja kažem jer jednostavno ima puno pravičnih koji su u zatvoru a ima onih koji su trebali biti u zatvoru su na slobodi. A mene zanima pitanje uvaženi tajniče, zbog čega nitko nije odgovarao, jel? Javnost je bila zainteresirana, obitelj je rekla sve što se dogodilo, rekli su svjedoci da je se dogodila smrt kako se dogodila, ja mislim zbog javnosti da bi trebalo dati odgovor zbog čega da li je netko odgovarao, ako nije, zbog čega nije odgovarao, zbog smrti Kristijana Vukasovića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Uvaženi zastupniče, dakle ta tragična smrt mladog čovjeka u splitskom zatvoru je jako snažno konzumirana kroz medije i kroz hrvatsku javnost. Dakle ponavljam tragična smrt zbog koje svako normalan u ovoj državi mora žalit no ja vam moram reć jednu stvar. U zatvorskom sustavu završavaju ljudi koje tamo pošalje hrvatsko pravosuđe, hrvatski sudovi, dakle hrvatski zatvorski sustav ne može odbiti nikoga kog sud pošalje na izdržavanje kazne ili u istražni zatvor. U konkretnom slučaju radilo se o mladoj osobi koju su vještaci ja bih rekao uputili u zatvor jer su vještaci kazali sudu da su njegove osobine takve da ako bi se našao na slobodi, da ponovio kazneno djelo. On je kao takav zaprimljen u istražni zatvor i u istražnom zatvoru mu se dogodila bolest zbog koje je završio u civilnoj bolnici i tamo se nažalost dogodila smrt, da li će netko odgovarat, to je stvar koju ćemo vidjeti dakle, policija, Državno odvjetništvo, nadležna tijela rade svoj posao i ako nađu da je bilo propusta, sigurno će netko odgovarati.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, vi ste u svom izlaganju najveći dio posvetili osobama na odsluženju kazne. Koliko je po dobi, spolu, prosjeku godina, dužini kazne, uvjetima, mogućnost liječničkim pregleda i svemu ostalom a svega 2, 3 rečenice o osobama recimo koje su tamo uposlene. Mislim na stručno osoblje i pravosudne policajce. Iz toga proizlazi doslovno da je svako peto radno mjesto nepopunjeno. Pa da li mi možete reći koju rečenicu kakvi su uvjeti doslovno rada? Znači da li je plaća na nekom državnom prosjeku i koji su uvjeti rada ako je svako doslovno peto mjesto nepopunjeno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Uvaženi zastupniče, pa ja bi rekao o tim uvjetima rada odnosno ako govorimo o plaćama, svi ovdje u sabornici znate koliko i ja, one su određene dokumentima koje manje-više, o kojima odlučuje Hrvatski sabor. Dakle, mogu reći da ljudi koji rade u zatvorskom sustavu tih cca 2600 ljudi, nisu potplaćeni u odnosu na ostale ljude iste razine u hrvatskom društvu. Pravosudni policajci, dakle mi imamo problema popunjavati radna mjesta s obzirom da je opće stanje u društvu tako da plaće u državnoj službi nisu rekli bi domaći „bog zna kaj“ i to bi naravno bilo bolje da je bolje, mi sve teže popunjavamo radna mjesta u Dubrovniku, Splitu, Zadru, Rijeci, Istri pa i u Zagrebu. Dakle bilo bi dobro ali društvo kompletno mora učiniti napore za sve ostale pa i za one ljude koju rade u zatvorskom sustavu.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, kolega Zekanović, nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Željko Raguž, izvolite.
Dopredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Uobičajena je praksa da jedanput godišnje Ministarstvo pravosuđa RH podnosi izvješće Vladi RH o stanju i radu zatvora, kaznionica i odgojnih zavoda, dakle o hrvatskom zatvorskom sustavu a Vlada izvješćuje jedanput godišnje Hrvatski sabor. Izvješće koje smo dobili i o kome večeras raspravljamo na 100-tinjak stranica pregledno daje osnovne informacije od kojih je najveći dio komparativno obrazložio državni tajnik. Ja ću se pokušati sjetiti onoga što držim da je važno spomenuti, a što državni tajnik u svom kratkom obrazloženju nije kazao. Naime, u hrvatskom zatvorskom sustavu po strukturi kaznenih djela važno je naglasiti dakle da je 36% kaznenih tijela protiv života i tijela i 32% protiv imovine, ostatak su druga kaznena djela, važno je naglasiti koja je priroda dakle kaznenih djela zbog kojih se izdržava zatvorska kazna. Također visina zatvorske kazne koja je navedena u ovom izvješću također je važno spomenuti taj pregled dakle do godinu dana je 13% zatvorskih kazni, od godinu do 3.g. je 32%, od 3 do 5.g. 16%, od 5. do 10.g. također 16% i kazne iznad 20.g. 4%. Ono što je važno primijetiti kada su bile opaske na broj dakle uposlenika u hrvatskom zatvorskom sustavu u odnosu na broj sistematiziranih radnih mjesta predviđenih aktima hrvatskog zatvorskog sustava uprave za zatvorski sustav i probaciju vidimo da postoji prostora za još upošljavanja, ali to će ovisiti naravno od broja zatvorenika, evidentno je na temelju pregleda od 2012. do 2016. da se smanjuje broj zatvorenika u hrvatskom zatvorskom sustavu, što onda govori da ne postoje razlozi za veći broj upošljavanja iako valja primijetiti da je u odnosu na 2017. 9 novih uposlenika u hrvatskom zatvorskom sustavu. Važno je spomenuti i dakle da postoji 14 zatvora, 7 kaznionica sa zatvorskom bolnicom, središnji ured, centar za dijagnostiku, centar za izobrazbu, dakle jedna dobro organizirana racionalna struktura koja omogućava dakle realiziranje kažnjavanja temeljem Zakona o izvršavanju kaznenih sankcija, temeljem Zakona o izvršavanju kazne zatvora, Zakona o probaciji, zatim razvoj probacijskog sustava kroz 14 županijskih ureda i na razini Grana Zagreba i županije, što sve skupa racionalizira hrvatski zatvorski sustav, smanjuje dakle i troškove, spomenuto je da je 467 milijuna proračunskih sredstava utrošeno u 2018.g. i 50-tak milijuna prihoda od vlastite djelatnosti, što je također jedan doprinos racionalnosti hrvatskog zatvorskog sustava. Ukupno može se kazati zaključno da hrvatski zatvorski sustav i u kontekstu geopolitičkog položaja RH i izazova imigrantske krize dobro funkcionira, odgovara svim zadaćama dakle vladavine prava u RH i zbog svih navoda koji su kazani, a koji su sustavno navedeni u izvješću za 2018., Klub HDZ-a će podržati izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda u RH. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče, uvažena pomoćnice ministra, kad govorimo o kaznionicama naravno da se postavljaju brojna pitanja, tu su uglavnom državljani RH, a i stranci koji izdržavaju određene kazne za prekršajna ili kaznena djela, tu ima ljudi kao što sam rekao jel u životu mi nismo oni koji možemo prosuditi, pravosuđe znači sudi, a pravda je nešto drugo, pravo je nešto, pa prema tome maloprije sam rekao u tome tonu da ne bi shvatili da svi građani RH, svi oni koji … [[Govornik se ne razumije]] žive su potencijalni korisnici znači kaznionica i to je rađeno za ljude, naravno tim ciljom ako je rađeno za ljude, ako su kaznionice, triba više govoriti kakvi su uvjeti življenja u kaznionicama. Tamo je, završavale su bakice šta nisu platile šta ja znam nekolko računa ili nemam pojma, to je javno kroz medije komunicirano, vidljivo svakome, prema tome tamo ima ljudi koji možda nisu tribali biti u zatvoru, a oni koji su trebali su na slobodi i to je ono vječito kao što je se dogodilo da nakon desetina godina, nakon ubojstva se otkrije da je onaj tko je ležao u kaznionicama u nekim drugim državama naravno da se otkrije na kraju da nije taj ubojica. Prema tome, ja sam išao samo pitati vas tajniče kakvi su uvjeti i odgovornost, ja nisam potencirao ovaj slučaj pokojnog Kristiana Vukasovića u smislu da nešto negativno govorim o ljudima unutar kaznionica i unutar sustava, nego čisto percepcijski da se više govori o uvjetima življenja, dal ti ljude njijzi 10-tak, dal su odvojeni, razno razne skupne tu postoje da ja ne razvrstajem, nisam mjerodavan da to razvrstajem, ljudi različitih kaznenih djela, različitih pogleda na sve i, i, i različitih življenja. Naravno da o tome treba razgovarati i da taj sustav treba prilagoditi da bude što humaniji u uvjetima svakoga čovjeka i ja bi više volio da se u izvješću o tome govorilo, znači jednostavno u kaznionicama kakvi su uvjeti življenja, dal u jednoj sobi od 10m2 spava njijzi 15, da li ima dovoljno sanitarnih čvorova, dal je omogućeno sve što treba bit omogućeno jel ne možemo se niko od nas posut pepelom, svi smo mi od krvi i mesa, svi živimo ovaj ovozemaljski život i svoga bližnjega triba gledati na taj način, naravno onaj koji je počinio teška kaznena djela počinio je teška kaznena djela, to triba sve osuditi, ali mislim ima ljudi koji su zbog banalnih stvari završili u zatvoru temeljem presude kao što ste rekli znači pravosuđe je donijelo svoju odluku ljudi su završili u zatvoru. Ja sam gledao slučaj bakice koja je prodavala luk ili nešto nemam pojma jel nije platila neki račun i ona nije mogla platiti tu kazni i završila je nekoliko dana u zatvoru. Znači tu imamo raznih djela, ljudi koji … razna djela od najtežih djela koja su od ubojstava do ne znam ni čega i naravno da to treba promatrati tako. Ali s ove ljudske humane strane prema ljudima zanima me kako je stanje života kako je uvjeti života u kaznionicama? Evo mene osobno, kao građanina, kao saborskog zastupnika ima ta izvješća, kakva je prehrana, da li ima i tu možda lobija koji hranu dužni su davati puno bolju, a zarađuju nekakve, o tim stvarima me zanima. Mene zanima dal neko možda zarađuje na tim ljudima koji su počinili prekršaj i kaznena djela tim ljudima koji su u tim okolnostima sada u kojim jesu na ovozemaljskom putu. Jel znamo ovdje se često pozivamo na vjeru, ali postoji i ona neka se kamenom baci ko nije zgriješio. Prema tome, kada govorimo o ljudima u kaznionicama onda moramo govoriti o uvjetima življenja tih ljudi, kako je tim ljudima. I naravno da će uvik građani s te pozicije postavljati pitanje što je se dogodilo sa Kristijanom Vukasovićem i tko je odgovoran jel je potvrđeno da je bilo na čovjeku, tome dečku mladome koji je osuđen i temeljem presude, da je bilo ozljeda i temeljem svjedočanstava kroz medije da je bilo. Znači ja ovdje ne apliciram ničiju odgovornost, ali ovaj dom triba raspravljati u tome kontekstu da se rasvijetli ta situacija i to je naša uloga. Naravno da ako do sada policija, sve službe koje su nadležne koje moraju odraditi cilu istragu nemaju nekakav nalaz da vi ne možete reć, da ja ili niste vi bili doli pa vi to promatrali, niti se vas može osuditi, ali se treba o ovoj stvari govoriti ozbiljno jel stvarati nekakvu percepciju da se u kaznionicama nekoga tuče, mlati zbog ne znam ili šta ja znam da umre od posljedica, da se to treba razjasniti javnosti. I tamo su nečija djeca, nečiji očevi, nečiji sinovi, majke i sve što triba. Ipak s te ljudske, humane strane bez obzira šta su osuđeni, naravno trebaju izdržati svoje kazne, ali ipak triba govoriti o uvjetima i naravno da na kraju krajeva ne bi neko zarađivao na njima, umjesto šta ja znam da im je ručak košta 30 kuna možda u konačnici da im se donosi ko zna što. Moguće i to jel. Ja ne znam kako baš to funkcionira, ali volio bih čuti uvjete življenja u kaznionicama i vidjeti to u biti u nekom prikazu kojega vi ćete nama riječima prinijet. Čisto suhoparne brojke o ljudima koji su u kaznionicama apsolutno ništa ne govore, one mogu govoriti koliko je nedostataka, koliko još treba nedostaje li u kaznionicama. Rekli ste ima otvorenih, poluotvorenih, zatvoreni sustavi da imaju u cjelinama da sva tri korite, sve je to ok. Međutim naravno da nas kao saborske zastupnike, a i javnost zanima kakvi su uvjeti u kaznionicama jel i to se ipak plaća iz proračuna, sve što oni rade i naravno da je vrlo bitna ona socijalizacija koliko se radi na tome da ljudi koji su u zatvoru na izdržavanjima kazne koliko im se omogućilo da oni doprinose društvu kroz nekakav rad koji će i njima donijeti nova znanja, stvarat će novu dodatnu vrijednost. Postoji li nekakvo takvo izvješće i nekakve poduzete mjere da se i ti ljudi unutar zatvorskih kaznionica u biti doprinose društvu na način u tim zadanim okvirima koliko mogu. Evo ja u dobroj vjeri sva pitanja kroz repliku sam postavio, razmišljam o tim ljudima u kaznionicama da ispunjaju, da izvršavaju kaznu koju su napravili temeljem presuda, ali dobro bi bilo o tim razmišljati kao o ljudima jel govorim ako je iti jedan u kaznionici pravedan, a završio je u bez obzira na presudu, ako je pravedan, a mi ne možeš znati šta je pravedan možda šta je … a bilo je primjera kojih sam rekao ako je iti jedan završio, a je, vjerojatno je, ima ljudi pravednih u zatvoru, a oni koji su na slobodi možda bi trebali biti tamo. Zato tribamo gledati na svakog čovjeka i s ljudske razine i onaj ko je vjernik i s vjerske razine i na svakog čovjeka kao čovjeka i na taj način postupati u kaznionicama. To bi me u izvješću više interesiralo taj općeniti život unutar kaznionica, uvjeti življenja, mogućnosti tih zatvorenika u tome okviru koji je zadan zakonom i naravno uz sigurnosne mjere koje moraju biti. To su jedni posebni uvjeti, to nisu uvjeti slobode gdje imate također ograničenja, ipak tu moraju biti sigurnosne mjere. Ima tu ljudi koji ponavljaju teška djela, tako da je to jedna specifična situacija, ali naravno da ima i ovih drugi koji su u zatvoru tj. u kaznionicama zbog spleta životnih okolnosti ili tko zna zbog čega. inače se stvara loša percepcija ne samo u kaznionicama nego i sa slučajem ovaj što se dogodio u Splitu, stvorila se je naravno percepcija da država tj. tijela koja bi trebala odrađivati svoj posao, institucije rade svoj posao tako da jednostavno ljudi su tako da su počeli uzimati pravdu u svoje ruke. I to nije dobra poruka i s te strane moramo biti transparentniji, javniji u svojim izvješćima i sve to podastrijeti javnosti, jel ako se stvori loša percepcija i splitski slučaj rekao sam, spomenuo sam stvaraju se nekakav u biti dojam, vidjeli smo i facebook grupe ljude koji su govorili da jednostavno se mora kao uzeti pravda u svoje ruke, ali to su poruke koje nisu dobre. Znači da svako od nas uzme pravdu u svoje ruke do čega bi to dovelo. Prema tome, što javnije, što transparentnije funkcioniranje pa kada govorimo i o kaznionicama i tim ljudima bilo bi dobro iznijeti pred javnost. Evo ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava, u ime Kluba zastupnika GLAS-a, poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite kolegice.
Hvala g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Iz ovog izvješća koje je na prvi pogled tobože suhoparno ili statističko, zapravo se svašta može iščitati, vrlo je informativno, vrlo zanimljivo i jako dobro da mi dobivamo ta izvješća. Govori i o životu i može se iz njega iščitat dosta o životu u zatvorskom sustavu, zatvorima i kaznionicama. Cijeli taj zatvorski sustav je naravno jedan od možda najradikalnijih izraza monopola države na nasilje, dakle država je ta koja kroz formalne institucije ima pravo kažnjavati i na ovaj način sankcionirati ljude koji na različite načine krše zakon i koje pravosuđe koje je također jedan od instrumenata državnog monopola na nasilje, osudi na zatvorske kazne ili različite druge forme zatvaranja u odgojne ustanove itd. Dva su moguća pristupa načelno gledano ljudima koji su prekršili zakon, dakle društva kroz svoju povijest na dva načina prilazili ili imali dva različita pristupa ljudima koji su kršili zakone zajednice. jedno je bilo izolacija a drugi je reintegracija. Zapravo je fascinantno kako dugo je izolacija bio glavni princip organizacije zatvora. Tako da je do 19. st. je izolacija bila glavni princip. Smatralo se da ljudi koji su prekršili zakon su na neki način odbačeni, izolirani u zatvore pa je recimo do 18. st. su zatvori i ludnice bili zajedno. I ako se sjećate filma Amadeus, sjetit ćete se te scene s kojom počinje i završava film gdje de facto je vidite kažnjenike i psihičke bolesnike koji su istoj instituciji. To je zato što su se društva naprosto tako odnosila prema ljudima koji su bili i psihički bolesni, tu postoji ona slavna knjiga od Michaela Faucaulta „Povijest ludila u doba klasicizma“, koja također govori o tome. Dakle društvo je ljude sa psihičkim bolestima i one koji su na neki način remetili ustanovljeni red u društvu, izoliralo i do de facto konca 18. st. ih čak držalo skupa u istim institucijama. Smatra se da je James Mill ili otac od Johna Stuarta Milla, koji je prvi napisao jednu studiju od drugačije pristupu zatvorima i drugačijem pristupu zatvorenicima i ljudima koji krše zakon a to je preodgoj i reintegracija, dakle gdje zatvori sustav i cijela ideja zatvaranja ljudi u zatvore, više nije bazirana na tome da ih se izolira, izbaci iz društva zauvijek de facto, ne, to je bila ideja da sad ne idem dalje u povijest jer zanimljiva je povijest uopće zatvora i osuda, ali prvi put dakle u 19. st. ta ideja da zatvor treba biti neka šansa ljudima koji su zatvoreni, kažnjeni sa zatvorom da se reintegriraju kad izdrže svoju kaznu, da se reintegriraju u društvo i od tada, dakle od 19. st. polako se razvija taj pristup i svi suvremeni zatvorski sustavi se baziraju na toj ideji. Da de facto zatvori, odgojni zavodi, sve ovo o čemu ovo izvješće govori, su institucije koje ljudima koji su zgriješili bez obzora šta i kako, ljudi koje je pravosuđe osudilo na zatvor zbog toga što su nešto zgriješili, kroz zatvorski sustav de facto imaju priliku ne samo okajati svoje grijehe da tako kažem, nego imaju priliku da se kroz to reintegriraju u društvo. Cilj je da oni na kraju tog iskustva budu uključivi u društvo, da ih se može uključit ponovno u društvo. Dakle to je konačni cilj zatvaranja. Konačni cilj zatvaranja nije izolacija, on je kazna momentalno ali u konačnici je cilj reintegracija u društvo. I iz te pozicije trebamo po mom mišljenju gledati jer to je naravno i u podlozi našeg svakog suvremenog zatvorskog sustava, to je tako u podlozi našeg zatvorskog sustava takav generalni pristup i ta ideja, i iz te pozicije treba gledati i ovo izvješće. Izvješće sadrži podatke o broju i strukturi zatvorenika, ugrubo recimo, dijelovi naravno ima dugački popis tema ali u ugrubo u broju i strukturi zatvorenika, vrsti i opisu poslova vezanih uz postupanje sa zatvorenicima, službenike, dakle podatke o službenicima u zatvorskom sustavu i podatke o financiranju Uprave za zatvorski sustav i probaciju za 2018. g. naravno. U 2018. g. u zatvorskom sustavu kao što je već uvodno državni tajnik rekao i ko što piše u izvješću, boravilo je 11 352 osobe i sad je to razbijeno na kategorije, dakle izdržavanje kazne zatvora, istražni zatvor, maloljetnički zatvor i odgojni zavod ili kao što su to u našoj mladosti zvali, popravni domovi. U 2018., dakle sve skupa, 11 352 osobe. Istovremeno zatvorski kapaciteti su u toj istoj godini 3900 mjesta. Naravno da svi ti ljudi nisu istovremeno u zatvoru ali nisu niti samo 3 do 4 mj. a ovo kad malo pogledate broj ljudi koji su bili u zatvoru i broj mjesta kojima se raspolaže, udara u oči očiti problem a to je prenapučenost. Dakle očito je da su naši zatvori prenapučeni, da nema dovoljno mjesta ili ima previše zatvorenika, pitanje je na koji način se to određuje, ali ta prenapučenost je inače globalno poznata kao glavni razlog nasilja u kaznionici. Dakle glavni razlog i glavni problem koji nastaje u zatvorima diljem svijeta je prenapučenost i iz ovih podataka koji su ovdje vrlo jasno podastrti, same brojke govore da ugrubo bi tu bilo 3 zatvorenika na jedno mjesto, ponavljam, naravno nisu svi ti ljudi bili istovremeno u zatvoru ali puno ih je bilo istovremeno jer po tipu kazni se vidi a to je isto dato u ovom izvješću se vidi da bi oni morali biti do 3 mj. najviše svako u zatvoru da bi se moglo to, iskoristiti ta mjesta onako kako je planirano odnosno koliko je planirano da jedan zatvorenik ima prostora. Između ostalog i u izvješću pučke pravobraniteljice se govori o toj prenapučenosti a dakle puno više ljudi nego na prostor koji je osiguran nego je standard. Tu možda nije loše spomenuti koliki je standard, standard je 3 m2. Dakle ako imaš, piše u izvješću, ako imaš standard od 3 m2 po osobi a prenapučeno je, koliko onda imaš stvarno, u stvarnom životu kao zatvorenik, to po mom mišljenju treba biti glavna poruka i pouka iz ovog izvješća koje ja smatram vrlo kvalitetnim inače jer ono zaista govori o ozbiljnosti situacije, govori o pretrpanosti istražnih zatvora koji su naročito problematični jer uz sve ostalo tu nema ni nikakvih programa. Dakle ljudi koji su u redovnom zatvoru imaju neke programe, nešto rade, nešto se s njima radi u smislu neke interakcije ili tretmana ili terapije ili nečega, to u istražnim zatvorima nema a oni su također prenatrpani. Već je ovdje spomenuto i o izvješću se govori o tome da je u 2018. strani državljani u zatvorima, dakle njihov broj je porastao, nije to veliki broj, to je broj od 389 ali je porastao za 73% u odnosu na 2017. To su očito izbjeglice i migranti. Prva stvar koja to govori a ovo nije nikakva migrantska kriza, prva migrantska kriza je 2015. a ovo je situacija na koju će se Europa moram naviknut kao na redovnu. Glavno što to govori je politika azila. Europa ima lošu politiku azila i mi imamo lošu, još lošiju politiku azila i jedan od razloga zašto se ne možemo s tim nositi jer nismo reformirali tu politiku azila i naravno utjecali i po mom mišljenju izvršili pritisak na europske institucije da se tome ozbiljno pristupi. Konačno, vi znate da je u V. Britaniji sada glavna tema Brexit. Na jutrošnjim vijestima britanskima, odmah nakon Brexita, dakle druga vijest je bila vijest o tome da je 9% zatvorskih službenika u V. Britaniji ima različite oblike psihičkih poremećaja i poteškoća zbog prenatrpanosti zatvora, različite vrste PTSP-a zbog prenatrpanosti i nasilja u zatvorima. Iz ovog izvješća se vidi da mi imamo ukupno 2611 zatvorskih službenika, od 3558 koliko je sistematizirano, drugim riječima koliko bi ih čak po prosudbi zatvora, zatvorskog sustava trebali imati. Dakle ugrubo ajmo reći 2/3 od onog što bi trebali imati što znači da su ti ljudi sigurno pod, to je jedan neobično težak da ne kažem zapravo stresan, stresni posao i ako djeluje tako da je praktički svaki deseti u Britaniji zatvorski službenik u PTSP-u odnosno u psihičkoj, psihičkom oboljenju od pritiska i činjenice da, da su zatvori prenatrpani, to se može vrlo lako pretpostaviti i za našu situaciju obzirom da je tu, su ta radna mjesta popunjena sa 2/3, dakle u tom smislu ovo izvješće je vrlo informativno, ali nije optimistično, mi ćemo ga podržat jer kao izvješće je, smatramo da, da mnogo govori, iz njega se može iščitat, ali mora biti startna pozicija za jedan, jednu reformu, jedan zbilja ozbiljno drugačiji pristup cijelom zatvorskom sustavu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle govorimo o Izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2018.g. i kaže da smo, imamo ukupan broj zatvorenika koji je prošao kroz zatvorski sustav 11352, što je neznatno u odnosu na 2017., a kaznu zatvora izdržavalo je 4119 zatvorenika. Ono što je i kolegica Pusić rekla da s obzirom na ukupan broj ljudi koji je prošlo kroz sustav i ukupan broj mjesta to je otprilike 4 mjeseca, a mi imamo ovdje ono što smo dobili u odgovoru da je prosječan broj od 3900 kapaciteta, 3300, 3500, oni kako borave. Sad tu je dva pitanja, jedno je da li uopće prema postojećim mjestima imamo dovoljno mjesta, a onda govorimo o kvaliteti i uvjetima boravka u samim tim zatvorima, zatvorima, kaznionicama, naime prema nekim standardima trebalo bi bit čak 4m2 spavaonice odnosno 10m3 prostora po zatvoreniku, e sad koji je broj jednokrevetnih ćelija ili spavaonica, kako god, koji je broj onih više, ima različitih teorija, dakle kako gdje koga možemo, koji tip zatvora, koji tip kaznionice držati, ima onih poluotvorenih, poluzatvorenih itd. tipa, ali ovdje očigledno da moguće da je taj kapacitet koji je na papiru izgleda dovoljan da on nije sasvim adekvatan. Ono što u nekoj teoriji bi trebali ajmo reći proći, razumjeti, kako god, da jedno od načela izvršavanja kazne zatvora je upravo načelo o razvrstavanju zatvorenika, e sad mene zanima u kojem dijelu mi to poštujemo jel kod nas u nekim kaznionicama nije baš da imamo posebna mjesta za određene skupine zatvorenika za teža kaznena djela, pa onda po vrsti kaznenog djela, silovatelji i pedofili, ja ne znam bilo što drugo, razbojnici, ubojice itd., sve ona teška kaznena djela od onih koji izdržavaju isto kaznu nek, kad drugu kaznu zatvora, dakle ne dugotrajnog, dakle ne onih koji su od 6 mjeseci do 5, do 10.g., znači onaj srednji rok jer nikako ti odjeli ne funkcioniraju, svi su manje-više u uđuture kako bi mi to rekli narodno i onda naravno najviše stvari dolazi ne od nasilja spram službenika gdje smo vidjeli ovdje da je, što se tiče radnika osiguranja dva, nula, pet po zatvoreniku, nego međusobno i mislim da tu leži jedna strategija o kojoj bi trebalo se posebno posvetiti u tim odjelima prema vrsti i izdržavanju kazne odnosno o samom počinjenju i vrsti kaznenog, kaznenog djela, dakle da ne govorimo da se pojedinim zatvorenicima omogući pristup internetu gdje to recimo u Sloveniji postoji, mislim da kod nas nije, otpust da ne govorim uz narukvicu, nogavicu i načine te komunikacije itd., itd., mislim da je sigurno nešto što bi doprinjelo smanjivanju te prenapučenosti tako da i niz drugih mjera koje zapravo spadaju među prava, prava samih zatvorenika koje su konvencijama i … [[Govornik se ne razumije]] zakonima propisana i onda kad odeš sa vanjskim svijetom, zdravstvena zaštita itd., boravak na otvorenom djelu kaznionice minimalno 2 sata dnevno itd., rad, izobrazba, itd., itd., neke stvari koje su onako osnovni, osnovni, osnovni uvjeti. Ono što mi ovdje smo također vidjeli u izvješću imamo prilike vidjeti da nije, zapravo ono što nemamo prilike vidjeti zapravo nije sadržano, a to prema i samoj i samom penetercijarnom pravu odnosno penologiji sigurno da bi se trebalo sadržavati u metodološkom ovom izvješću i anketa samih korisnika odnosno zatvorenika, njihov sud o uvjetima, odnosima, bilo kojim metodološkim aktivnostima da vidimo točno gdje smo, što oni govore, ankete po sustavu da li će to naravno biti sve loše, sve dobro, na koji način će se metodološki tome pristupit, al ja bi volio vidjeti što sami zatvorenici smatraju o svom boravku u zatvoru, što je bolje, što je dobro, što nije dobro, što je loše i to bi nam zapravo dalo možda i onu pravu sliku ili potpunilo ovu sliku koju danas o kojoj danas ovdje razgovaramo. Tako da ono što ovdje ne vidim je zapravo što bi volio u završnom obraćanju vidjet koliko je, koja je struktura smještaja, ne možda po pojedinim kaznionicama i zatvorima, koliko po tipu soba, ćelija, jednokrevetnih, višekrevetnih itd., samnica i kako već to se naziva. Taj dio što se tiče procijenjenog koji je zapravo smještaj, koji je pritisak na sami zatvorski sustav, ja vjerujem da je velik. Ja vjerujem da ono što je bitno da svi oni koji ulaze u zatvorski sustav, da imaju i uvjete koji su dostojni svakog čovjeka bez obzira bio on osuđen za ovo ili ono. Znači, on svoju kaznu mora dostojanstveno izvršiti i imati taj rehabilitacijski faktor u sebi ne da nam se događa da ljudi izađu gori nego što su ušli unutra zavisno od onoga što su počinili. Nadalje, duljina kazne, kad smo govorili o smještaju pa kaže najviše ima onih koji izdržavaju kaznu od jedne do tri godine 30% njih. To znači 4.119 zatvorenika koliko je izdržavalo kaznu, njih 30% znači to je 1.300 je od jedne do tri godine, onda je slijedeći postotak praktički jednak oni koji imaju iznad 3 godine do 10 godina je 34%. Znači trećina njih je od 1 do 3 godine, a trećina još njih je od 3 do 10 godina. I to nam govori o onoj priči o kapacitetu, znači više od ona 4 mjeseca kad bi ovo podijelili oni koji su se procirkulirali u jednom nekom slučaju istražnog zatvora ili bilo kojeg načina kroz zatvorski sustav. 2/3 njih je tamo na duže od godinu dana. Ne 4 mjeseca koliko bi to izgledalo da može se otrpit ako gledamo mjesečno tih 11.352 podijelimo sa brojem mjeseci dobijemo neki broj oko 846, pomnožimo to puta 4 dođemo do broja 3.900. To znači da očigledno tu postoji problem kapaciteta samih mjesta, a ono što je onda kad govorimo o kvantiteti koju možda možemo na ovaj ili onaj način riješiti je pitanje kvalitete kako su oni smješteni, u kojim odjelima na koje načine funkcioniraju, da li su im sve omogućeni i da li imaju i te standarde da imaju 4 kvadrata mjesta za spavanje i 10 kubika zraka za udisanje. Što ovako zvuči dosta grdo kada se stavi u brojeve, šta je potrebo čovjeku da živi. Evo, to su neka pitanja koja bi ja, ja ovaj više volio malo čuti odgovore i na koji način bi mogo metodološki to izvješće još biti sadržajnije dati bolju sliku, na taj način da se obrade i možda anketiranje samih i službenika, ali i zatvorenika. S druge strane i ovih uvjeta da koliko je to u danu broj stanovnika, po danu, svaki dan imamo taj podatak, mi moramo znati na dan koliko imamo zatvorenika. To je lagano dohvatljiv podatak, dakle moguće je svaki sustav pravosudni mora to znati koliko u danu ima ljudi na izvršavanju kazne. Pa možemo gledati kako taj graf ide, gdje su pikovi, zbog čega, kako gdje itd., u kojim zatvorima, u kojim djelima. Isto ono što bi me zanimalo, koji sudovi upućuju najviše, odakle se dolazi najviše upućivanje za izdržavanje kazne itd., da dobijemo bolju sliku. Ja govorim ovdje metodološki, ne govorim toliko sadržajno jer mi govorimo ovdje o izvješću i zanima nas kako dobiti što bolje podatke, ne problematiziramo, ne problematiziramo toliko sada same uvjete. Evo, toliko što se tiče ovog djela, dakle za uvjete je sigurno bitno, bitna je sigurnost, bitni su ti osnovni ljudi uvjeti boravka u ovome i ja bih volio svakako da se to krene u taj dio da se što više podijeli po odjelima sukladno izvršavanju tipa kazne, ne da se jedan dio zatvorenika iživljava na drugome jer manje-više oni saznaju sve o svakome i tu dolazi do, u krajnjoj liniji imam i neke argumentirane i javljanja ljudi da su zbilja trpili određena zlostavljanja, fizička, da ne govorim o psihičkim od strane drugih zatvorenika što naravno je uvijek moguće, ne može se iskorijenit ali se mora umanjiti uvijek takve stvari. Jedna od njih je kapaciteti, jednokrevetne sobe, odjeli, ne miješanja različitih tipova zatvorenika u odnosu na kazne i tip kazne i onoga što izvršavaju. Naravno Klub HNS-a će podržati ovo izvješće. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Odmah na početku da kažem da će sutra Klub SDP-a glasati za prihvaćanje ovoga izvješća jer je ono sadržajno bogato, pedantno sastavljeno. Doduše bilo bi bolje kad bi uzelo u obzir i mišljenje pučke pravobraniteljice, pa da se da odgovori na to mišljenje da dobijemo malo kompletniju sliku, a ne samo ovaj niz statističkih podataka iz kojih se dakako može dosta toga pročitati. Dva temeljna ljudska prava su pravo na život i pravo na slobodu. Ovdje ovo izvješće govori o ljudima kojima je oduzeto jedno od tih temeljenih prava, pravo na slobodu. To pravo im je oduzeto temeljem zakona, temeljem odlukom suda zbog zločina, zbog pogrešaka koje su učinili. Svrha kažnjavanja je dakako izolacija onih koji su počinili kaznena djela, ali i njihov preodgoj. E sad koliko smo u tom zatvorskom sustavu mi uspješni u preodgoju govori podatak sa stranice 13 vašega izvješća da je čak 45% onih koji su već ranije bili na izdržavanju zatvorske kazne. To znači da ta resocijalizacija zapravo ne uspijeva, ona je gotovo nikakva, 45% recidivista, to je izuzetno visok postotak. I onda treba vidjeti što se može napraviti da li se ta stvar može popraviti, jer inače ostaje samo izolacija, onda on izađe van, onda opet napravi kazneno djelo i zapravo imamo posla nepopravljivim kriminalcima. Još je nešto zanimljivo iz ovoga podatka, naime u vrijeme izbora uvijek dolaze u izbornu komisiju posebno izvješće dolazi o glasanju po kaznionicama, kada dođu ti glasovi iz kaznionica onda HDZ-u naglo poraste izborni rejting za nekoliko postotaka. To je vrlo, vrlo zanimljiv i indikativan podatak o tome kakvo je političko opredjeljenje u kaznionicama. Kakva su prava zatvorenika? Po ovom izvješću ona su vrlo visoka, na jednoj vrlo visokoj razini, gotovo viša kod ljudi na slobodi. Oni imaju tri obroka dnevno sa minimalno 3000 kalorija, to mnoge obitelji u Hrvatskoj koje su na slobodi, koje ne čine kaznena djela sebi ne mogu priuštiti. Mnogi tu kopaju po kontejnerima, skupljaju plastične boce i teško da mogu skupiti za tri obroka dnevnog po 3000 kalorija. Kakva je medicinska skrb? Bilo je 61.994 opća liječnička pregleda. Pa to je vrlo visok broj, to je visok broj, to je visok standard, onda je bilo 3.208 stomatoloških pregleda, to je dobro, brinemo se i o zubima zatvorenika da ne pate od zubobolje, pa onda 5.535 psihijatrijskih pregleda, to je možda zbog ovih rezultata glasanja, pa onda 1.133 laboratorijske pretrage, 314 drugih pretraga, 9.412 specijalističkih zdravstvenih pregleda u ustanovama izvan zatvorskog sustava. Onda zatvorenici maloljetnici su tijekom čitave godine, piše u izvješću, sudjelovali u različitim sportskim aktivnostima i bavili se sportovima kao što je nogomet, košarka, stolni tenis, badminton, odbojka, boćanje, šah ili vježbanje u teretani. Organizirani su i različiti sportski turniri unutar i između kaznenih djela, poticala se suradnja sa lokalnim sportskim klubovima gdje god je za to postojao interes. Obišli su ih i poznati sportaši Mirko Filipović, Tamara Boroš, Ćiro Blažević, Dražen Ladić, Josip Šimunić i drugi. Imaju u bogat kulturni život koji mnogi umirovljenici na slobodi ili oni koji skupljaju po kontejnerima boce sebi ne mogu priuštiti, dolaze im kazališne predstave npr. čak iz ZKM-a bila je predstava „Črna mati zemlja“, krasna predstava, odlična predstava, dolaze im književnici, tu prepoznajem jedino Kristijana Novaka od jačih imena. Znači taj standard je, barem sudeći po ovom izvješću, vrlo visok, gotovo da čovjek poželi otići u kaznionicu. Onda još jedan zanimljiv podatak, ali ajmo najprije na strukturu kaznenih djela. Strašno je zanimljivo da je ubojstvo, teško ubojstvo i ubojstvo na mah najučestalije 210 takvih osuđenika. Šta nam to govori? Pa govori nam ono što nam je rekao slučaj iz Splita, to su ta ubojstva, da smo mi jedno društvo koje je vrlo nasilno i u kojem ljudi ubojstvom drugoga nastoje riješiti svoj problem ili doći do nekakve pravde jer taj mladić 25-šnjak u Splitu je ubio tri čovjeka, od prije poznata policiji koji su ucjenjivali njegovu obitelj i njegova brata. A zašto? Pa zato što sustav nije napravio svoj dio posla. Ta se tragedija mogla spriječiti, pa cijeli Split zna tko tamo dila drogu, cijeli Split, svi osim policije i da je policija na vrijeme djelovala do toga ne bi došlo. To znači da ni centri za socijalnu skrb ne rade dobro svoj posao jer oni ne prepoznaju moguće konflikte unaprijed, pa čak 210 njih posegne za ubojstvom, teškim ubojstvom ili ubojstvom na mah. Onda imamo tešku krađu 70, prijevara 59, silovanje 17, spolni odnošaj s djetetom 13, vrlo visok broj za takvo ozbiljno teško kazneno djelo. Kada pogledamo sad podatke odakle dolaze zatvorenici koji su strani državljani, najviše ih je iz BiH 91, znači iz BiH uvozimo i kriminal i kriminalce. Pazite, to nisu migranti jer oni su svrstani u ovu grupu ostalih Sirija, Iran, Pakistan, njih je 56. Ovo su dakle državljani BiH. To je još jedna blagodat koju imamo. E sad, vidimo da Vlada pokazuje posebnu brigu za zatvorenike i za zatvorski sustava, troši ogromne novce, ispričavam se, troši za to između ostaloga ogromne novce u proračunu, ali meni je to i donekle i razumljivo. Sad to, taj zatvorski sustav koristi Ivo Sanader, bivši predsjednik HDZ-a, bivši premijer, onda utoliko je suđenje ne samo Ivo Sanaderu, ponovljeno suđenje, nego i cijelom HDZ-u zbog afere Fimi media. Znači možemo očekivati po tom suđenju još, a to su, to je, sudi im se za krađu, za pljačku javnih poduzeće i to u milijunskim iznosima koje su u crnim vrećama nosili u stranku, može se očekivati priljev i dobro je da se zbog njih Vlada brine za taj zatvorski sustav da bude što ugodniji, što povoljniji za te zatvorenike. Kako će biti ako se Državno odvjetništvo pozabavi svim ovim ministrima koji su smijenjeni zbog toga što nisu znali ispuniti imovinske kartice ili su u njima upisali znatno manju imovinu nego što stvarno imaju. Pa ako Državno odvjetništvo pokrene istragu, a kako su oni došli do te imovine, bojim se da će ovaj zatvorski sustav koji je i sad prenapučen, ne znam kud ćemo sve te ljude moći smjestiti. Dobro, ima i onih koji se brinu da, da zatvorski sustav ne bude prenapučen, to je jedan poznati vozač glisera koji je ubio talijanski par, ali koji sada izbjegava zatvorski sustav liječenjem. Tu je jedan poznati šatoraš koji se također liječi i za kojeg nije dovoljna, dovoljno dobra Svetošimunska, nego se liječi na slobodi iako se trebao javiti na izdržavanje kazne, a kažnjen je jer je pokrao svoj ljubljeni hrvatski narod kojeg beskrajno voli i svoju ljubljenu Hrvatsku državu. Jedan isto se potrudio da ode u BiH, on je pak tako veliki patriota da mu nije dovoljna jedna država, on mora imati dvije države da bi mogao iskazati svoj patriotizam, ali je pobjegao od hrvatskog pravosuđa. Dobro, tamo ću možda završiti i ja u tom zatvorskom vašem sustavu ako se ispune prijetnje koje su jučer izrečene na Odboru za ratne veterane, prema meni i Pupovcu gdje su ti šatoraši hoće preuzeti ulogu državnog odvjetnika, oni bi presudili meni i Pupovcu. Traže od državnog odvjetnika da pokrene postupak protiv nas, što znači da rade djelo pritiska na pravosudnog dužnosnika, čega nisu svjesni, to je ozbiljno kazneno djelo, ozbiljno kazneno djelo. Zbog čega? Zbog izrečenog mišljenja kolege Pupovca i mene. Zbog verbalnog delikta, zbog toga što smo rekli nešto što se njima ne sviđa. I sad bi oni pravdu uzeli u svoje ruke i proveli kazneni progon. Prema tome možda ću i ja postati konzument vašeg zatvorskog sustava. No, zbog preglednosti izvješća, zbog tih zanimljivih statističkih podataka iz kojih sam ja pročitao ovo što sam ja pročitao, kolega iz HDZ-a nešto sasvim drugo, mi ćemo prihvatiti vaše izvješće. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva pravosuđa, evo čuli smo u uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja ovog izvještaja uvodno je istakao statističke podatke koje za zatvorski sustav za ovo izvještajno razdoblje odnosno za 2018. godinu i samo, sam izvještaj sadrži dakle brojne statističke podatke i tako da možemo izvještaj ocijeniti detaljnim, ali isto tako smatram da možemo i konstruktivno prigovoriti da sam izvještaj može biti bolji i potpuniji. Iz izvještaja je vidljivo da je 2018. godini u zatvorskom sustavu bilo ukupno 11.352 zatvorenika, to je brojka koja je nešto veća nego za godinu radnije, ali upravo na zatvorski sustav ne može zapravo previše utjecati koliko će biti osoba u zatvorskom sustavu ili neće, ona je tu da se brine o zatvorenicima dok su u samom sustavu. Temeljni zakon koji uređuje prava zatvorenika, izvršavanje kazne u kaznionicama i zatvorima kao i nadzor nad izvršavanjem kazne je zatvor o izvršavanju kazne zatvora i tu još imamo brojne pravilnike koji detaljnije to uređuju. Uz te naše nacionalne propise kojim se uređuju prava zatvorenika i način izvršavanja kazne imamo i međunarodne propise, međunarodne standarde. Ti naši nacionalni propisi te standarde i prakse slijede tako imao europska zatvorska pravila te standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima. I u okviru tih nacionalnih propisa i međunarodnih propisa uspostavljen je dakle i nacionalni i međunarodni mehanizam nadzora nad izvršavanjem kazne zatvorom. Na međunarodnoj razini, dakle mislim i samo ovo podnošenje izvještaja je jedna vrsta parlamentarnoga nadzora, a na međunarodnoj razini takav nadzor vrše specijalizirana tijela u okviru Vijeća Europe i tako imamo u okviru Vijeća Europe Odbor za prevenciju mučenja i drugih nečovječnih postupanja. Što bi to bilo? To tijelo je nešto nalik zapravo jednako kao GREVIO, ako se sjećamo rasprave o Istambulskoj konvenciji pa se protiv tog tijela, dakle te stručne skupine za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koja je zadužena za praćenje provedbe Konvencije bila digla kuka i motika, dakle tako i ovdje taj odbor prati uvjete u zatvorima i kaznionicama i podnosi izvještaje o stanju o uvjetima i radu takvih ustanova za sve članice Vijeća Europe pa tako i za RH. I taj odbor je bio u RH i sastavio je takav izvještaj, zadnji takav izvještaj je za 2017. i kada gledamo taj izvještaj za 2017. tog Odbora Vijeća Europe oni također prigovaraju ono što je istaknuto u dosadašnjim raspravama, manjka smještajnih kapaciteta u zatvoru, iako su prepoznali napore Vlade da smanje prenapučenost. Oni su i tada istakli i profesionalno i korektno odnošenje pravosudne policije prema zatvorenicima, oni su zabilježili nekoliko slučajeva fizičkog zlostavljanja te nerazmjerno korištenja mjera tjelesnog ograničenja slobode odnosno korištenja tzv. gumenih soba. Pa onda je u izvještaju problematiziraju kažnjavanje maloljetnika izolacijom i to čak do 7 dana, u izvještaju su problematizirali i smanjenje broja zdravstvenog osoblja što u praksi stvara probleme zbog nedostatnog i nepravovremenog pružanja zdravstvenih usluga. Dakle to su sve bili prigovori jednog međunarodnog tijela kojeg možemo čuti od strane i danas u raspravi da je te prigovore su uložili neki zastupnici temeljem izvještaja pučke pravobraniteljice. Uglavnom Ministarstvo pravosuđa se na taj izvještaj očitovalo da prihvaća sve preporuke. E sada smatram da je jako bitno odnosno da bi bilo dobro i bitno da ovaj izvještaj koji je pred nama o kojem raspravljamo također sadrži ono što je taj odbor preporučio, koje su to preporuke prihvaćene i što je učinjeno po tim preporukama. Ja dakako pohvaljujem ovaj detaljan i precizan izvještaj, ali mislim da se trebalo ovdje osvrnuti na preporuke Odbora Vijeća Europe i kazati što je napravljeno, koji je napredak napravljeno, što je napravljeno u poštivanju tih preporuka. Također mislim da je izvještaj koliko god bio detaljan trebao sadržavati obrazloženja za neke stvari. Trebao je sadržavati podatke odnosno imati usporedbu sa ranijim godinama kako bi mogli usporediti trendove, trebalo bi imati objašnjenja zašto nedostaje zdravstvenog osoblja tako da je pregled psihijatra teško dostupan unatoč velikom interesu zatvorenika, obrazložiti ako je moguće razloge porasta nasilja, uzimajući u obzir i činjenicu i to jasno reći, da postoji ta siva zona neprijavljivanja takvog nasilja. Isto tako u ovoj godini na koju se odnosi ovaj izvještaj imali smo 18 smrtnih slučajeva. Sada kada kažemo 18 smrtnih slučajeva, možda to i nije u apsolutnoj brojci puno, a mislim da je puno. Vrlo često se to može povezivati i pomisliti na nasilnu smrt ili da je neka od tih smrti nasilna, ali vjerujem da nije tako i dobio sam već objašnjenje na saborskom odboru da su sve smrti bile zapravo prirodne od bolesti. Ali to bi trebalo stajati u izvještaju tako da nema dvojbi jeli neka smrt tu nasilna ili nije. Osim toga imamo izjave pojedinih predstavnika Sindikata pravosudne policije o vrlo lošem položaju pravosudnih policajaca o lošem stanju u zatvorskom sustavu, prvenstveno u pogledu sigurnosti pravosudnih policajaca, zbog malog njihovog broja, zbog nedopuštenog unosa opojnih sredstva, mobilnih uređaja, zbog nedostatne tehničke opremljenosti. Misli nije nužno u izvještaju konkretno odgovarati na sve te kritike, ali bi se trebalo generalno osvrnuti na istaknute probleme jer nema uspješnog funkcioniranja zatvorskog sustava bez zadovoljnih i dobro opremljenih pravosudnih policajaca. Sve to što sam sada rekao donosi se po meni i na primjedbe pučke pravobraniteljice. Vjerujem da su predstavnici Ministarstva pravosuđa svjesni ovih problema i mislim i predlažem da bi bilo dobro u narednom izvještaju da se oni na ovakve stvari osvrnu bar na završetku izvještaja da kažu koji su problemi i da ovdje od nas zastupnika zatraže povećanje budžetskih sredstava, da kažu nemamo dovoljno sredstava u budžetu jako bi koristilo da imamo psa obučenog za droge i trebalo bi onda uložiti u nabavku tog psa u njegovu obuku. U svakom slučaju uz sve ove opravdane kritike, klub SDSS-a će podržati ovaj izvještaj i kažem je dobar, detaljan sa puno statističkih podataka, ali mislim da bi trebalo sljedeću izvještajnu godinu dopuniti, prvenstveno sa osvrtom na preporuke Odbora Vijeća Europe da se vidi što je konkretno napravljeno, isto tako da se predlagatelj osvrne i na kritike i preporuke pučke pravobraniteljice, ali i Sindikata pravosudne policije. U svakom slučaju podržavamo ovaj izvještaj, isto tako bi istakao da pozdravljam i podržavam inicijativu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina da formira jedu radnu grupu zastupnika koji bi posjetili pojedine zatvore i kaznionice. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Miloševiću. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite kolega.
Dopredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, jedan broj kolega je kazao kako su prenapučeni uvjeti u hrvatskom zatvorskom sustavu, jedan pokazatelj sa stranice 9 dakle da je hrvatskom zatvorskom sustavu tijekom 2012.g. bilo 15905 zatvorenika, pa onda 2013. 15700, pa 2014. 13000, govori da se u odnosu na 2012., a zadnjih godina 2015. do 2018., dakle u protekle 4.g. se brojka kreće oko 11300, govori da se smanjuje broj zatvorenika i da i taj pokazatelj govori da se smanjuje i prenapučenost u hrvatskom zatvorskom sustavu, naravno da je to povezano i sa razvojem probacijske službe, razvojem alternativnih sankcija i sigurno su tu prostori uz jedan broj novi upošljavanja socijalnih pedagoga, socijalnih radnika, zdravstvenih radnika, pedagoga i niza drugih stručnih djelatnosti koji mogu pomoći da se smanji broj i recidiva počinitelja kaznenih djela omogućit će dakle ključnu ambiciju hrvatskog zatvorskog sustava, a to je reintegracija počinitelja kaznenih djela u hrvatsko društvo odnosno ambicija smanjenja recidiva kod počinitelja kaznenih djela, to je samo dakle jedna dimenzija koju po meni se propustilo primijetiti i naglasiti, a koja je važna. Cijenim također da je u izlaganju jednog broja kolega bilo i neprimjerenih konstatacija izlaska iz teme, posebice kolege Stazića koji svaku prigodu zloupotrebljava da sa nekakvim neargumentiranim povezivanjima razvija odioznost prema BiH, pa potpuno je logično da BiH i RH koje imaju 1000 km granice stvaraju i uvjete za počinjenje kaznenih djela odnosno jedan broj zatvorenika i sa područja BiH neovisno od njihove nacionalnosti. Kako sam jučer bio na Odboru za branitelje HS cijenim da i njegove ocijene o ponašanju predstavnika udruge iz domovinskog rata ne stoje iz razloga što je on kazao što je imao kazat u jednoj tolerantnoj atmosferi bez upadica i onda se opravdao odlaskom sa Odbora za branitelje, a nije bio dakle dobre volje da se ispriča na nekom drugom mjestu i čuje i opaske na njegov stav, a bilo je i jučer na tom odboru kao i večeras u njegovom izlaganju stavova koji ipak ne obećavaju da on odustaje od svojih formulacija tipa kako pobjednici nisu završili svoj posao, ne znam da on upravlja hrvatskim zatvorskim sustavom da li bi se prenapučenost riješila na njemu primjeren način i niz drugih ocjena koje nisu jednostavno primjerene ovome domu, a ja cijenim jer sam to i kazao u jednom ranijem istupu kad je bilo ovakvih ocjena da će se ipak kolega Stazić sa godinama popraviti i da neće biti potrebe da završi u okviru hrvatskog zatvorskog sustava. Hvala.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Raguž, malo van teme, al volio bi kazati da je, istina je da je Milorad Pupovac rekao da će RH završiti kao NDH, al je Milorad Pupovac s vama u koaliciji, a naravno da se neću složiti sa izjavom g. Stazića da pobjednici '45. nisu završili posao da su tribali pobit ovo šta nisu pobili u Kočevskom Rogu u, u, u Hudo Jamama, naravno da se neću složiti, ali onaj zbog čega je sazvana sjednica je s vama u koaliciji i Milorad Pupovac koji za vrime oluje umjesto u Kninu da je na proslavi najveće pobjede hrvatske vojske čiste legitimne operacije, on je na četničkom derneku sa četnikom Vučićem u Bačkoj Palanci, al on je vaš koalicijski partner, znači ja sam za slobodu mišljenja, ja nemam nikakav problem šta će kazat kolega Stazić, ja ću kazati da je to izjava koja poziva na nasilje, na ubojstva, al to je demokracija, ali vi koji svakog petka glasate zajedno sa Miloradom Pupovcem kad se dili majdek [[Upadica: Zahvaljujem]] i novac, e sad to je upitno. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj. Izvolite kolega Raguž odgovor.
Kolega Bulj, bilo bi dobro da u okviru vaših rasprava unesete malo više logike, dakle RH je demokratsko društvo i u okviru demokratskog društva, pa i kolega Stazić i kolega Pupovac imaju dakle osnova za iznošenje različitih stajališta i ocjena, postoje državne institucije koje će ocjenjivati da li njihove izjave pozivaju na nasilje, na razvijanje mržnje, a ja vas pitam koja je logika da vi prigovarate HDZ-u kada svakoga petka glasujete na isti način kao kolega Stazić? Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite kolega. .
Kolega Raguž, moram vas razočarati, ja se neću promijeniti, naročito ne na način da počnem razmišljati vašom glavom, to bi za mene značilo potpuni poraz. To što kolega Bulj prigovara vama da glasate kao zajedno sa ili HDZ-u što glasa zajedno sa Pupovcem je meni potpuno nelogično inače jer je kolega Bulj bio u koaliciji s tim istim HDZ-om, dva puta ih doveo na vlast i to temeljem laži potpisane kod javnog bilježnika njegovog stranačkog kolege da neće ni sa kim, znači temeljem najobičnije prevare i sad takav čovjek koji je prevario svoje birače dva puta, dva puta, ide nekom prigovarati kolizijski odnos, a normalno je da predstavnici manjina uvijek idu sa predstavnicima vlasti, tako je bilo u svim sazivima parlamenta i to je jedino što je normalo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Raguž, izvolite.
Ma ja sam optimista u životu i cijenim da ćete se vi ipak popraviti, ne da imate mišljenje kao ja, već da se jednostavno suzdržite da ne citirate oni koji su odgovorni za ratne zločine i koji govore i koji su pisali u svojim knjigama kako su osvetničke akcije na kraju rata normalne, što nisu normalne što je protivno brojim međunarodnim konvencijama i samo vam to prigovaram. A da mislite isto ko ja, Bogu hvala da nećemo nikad isto misliti.
Zahvaljujem. Kolega Markin Škibola nije nazočan. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo uvaženi tajniče, pomoćnice, uvaženi malobrojni kolege zastupnici. Naravno evo na kraju o zatvorskom sustavu sve sam rekao na početku u ime kluba i kroz replike kako promišljam o zatvorskom sustavu i naravno da tijekom rasprave došlo je do toga što je rekao kolega Raguž da je problem jučer bio tj. kolega Stazić uvaženi kolega sve je on nabrojio, čovjek koji je bio uvijek uz HDZ kada je trebalo biti kada je krmilo i sivalo onda je odao uz predsjednike, izvještavao sa HRT-a, tj. sa Hrvatskog radija, ne znam odakle, bio je u tim nekakvim kombinacijama i čovjek je dobro tada šutio, bio je dosta podoban dok su ljudi naravno bili u to vrijeme u rovovima i to je njegovo demokratsko pravo. Čovjek je radio svoj posao i naravno da je to demografsko pravo. Međutim, govoriti o izjavama i da ja vrijeđan onaj ko kaže, onaj ko kaže da je Hrvatska država tj. da je '45. godine posao, mogli bi malo tiše molim vas, ne budite nervozni, da posao '45. nije napravio pobjednik svoj posao je čisti zločin. S kime ću koalirati, naravno da s kolegom STazićom neću jel je bio najodaniji podanik devedesetih godina HDZ-u. Evo samo sam toliko htio reći da je jedan podanik koji je bio odan HDZ-u da sada mi govori. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite. Kolega Bulj, molim vas vratiti se na svoje mjesto. Izvolite kolega Stazić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. S obzirom da nisam imao mogućnost replike koristit ću ovih dvije minute ne cijelih pet da se obranim od objeda. Nikada nisam bio poslušnik HDZ-a. Devedesetih godina sam bio urednik unutarnje politike na Hrvatskom radiju i ratni izvjestitelj i ratni izvjestitelj i to mi je bio ratni raspored. I zbog toga sam od predsjednika Tuđmana dobio Spomenicu Domovinskog rata i medalju Bljesak. Da li sam kao urednik u to ratno doba branio interese u svojim izvještajima, branio interese Hrvatske? Pa naravno. Šta sam drugo trebao raditi po vašem mišljenju? Nikada nisam bio ni poklonik HDZ-a ni član HDZ-a. Prema tome, ja ne znam čemu služe ove vaše objede, ove vaše laži koje su lako dokazive. Što se tiče mojih izjava o tome da je nakon rata bilo i osvetničkog ubijanja, rekao sam bilo je, ne samo u Hrvatskoj, bilo ih je svagdje u Francuskoj, u Italiji, u Nizozemskoj, u Belgiji, niko danas ne traži komemoraciju tih događaja, jedino vi, jedino vi. Vi i vama slični. Svi su drugi zaboravili ili nastoje zaboraviti na te događaje. Gospođa Merkel kada je bila i to sam rekao na odboru, kada je bila na proslavi Dana pobjede prije nekoliko godina u Moskvi, rekla je Njemački narod neće nikada biti dovoljno zahvalan ruskom narodu što nas je '45. oslobodio, a znate kakve su zločine napravili Rusi tamo kada su došli. Grozne. Niko ih ne komemorira. Nakon Staljingrada je 100.000 Nijemaca odvedeno u Sibir. Znate koliko ih se vratilo? Sedam. Nitko ne traži da ih se komemorira, ove nestale. Znači tu smo malo specifični. I to vaše inzistiranje, zato sam jučer na odboru govorio o dinosaurusima i brontosaurusima, to vaše inzistiranje samo produžuje podjele u društvu, samo produžuje i ništa drugo. I ne činite dobro ovoj zemlji. Ovo što sam ja rekao su povijesne činjenice, vi njih možete znati ili ne znate, ako ih ne znate ja ću vas podučiti, kao što vas podučavam vidim dosta bezuspješno, dosta bezuspješno. A ja bih volio kada bi tu Merkeličinu rečenicu, kada biste rekli vi ovdje ili bilo ko od HDZ-ovaca ja bih znao da živimo u normalnoj državi.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Povreda članka 238. gdje vrijeđa zastupnika kolega Stazić gdje je rekao otvoreno da ja lažem. Ja sam njegovim izvješćima na bojištu bio zadivljen i zapanjen koliko su oni bili prije svega prohdzovski i protuđmanovski, to je bilo toliko zadivljujuće da mi je ostalo to u sjećanju i zaista je ja to ne mogu vama prepričati i podučiti. Ali nikada kolega Staziću neću odobravati izjave da je pobjednici '45. nisu završili posao. Svi su totalitarni režim osuđeni i komunistički i fašistički i nacistički i svaku žrtvu triba … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Bulj. … da nije povrijeđen Poslovnik. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem državnom tajniku i njegovoj suradnici na obrazloženjima izvješća. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom sutra u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Izjašnjavanje o amandmanima. Hvala lijepa i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,31 SATI
Izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda za 2018.g. Podnositelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda za 2018.g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 104 za, 7 suzdržanih i 2 protiv donijet zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.