[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege dobar dan. Prvo ću sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 10. sjednice s 3 nove točke. Prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju i Prijedlog odluke o proglašenju prve nedjelje u lipnju Danom preživjelih od raka u RH. Prijedlog dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice.
Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege. Među ostalim, danas ćemo glasovati o Izvješću o Covid mjerama bez obzira što mislimo o radu Stožera, mislim da ćemo se složiti da u ovoj pandemiji puno toga je izišlo na površinu, sad vidimo u kojoj mjeri se interesi koji su u pozadini odvijaju na i promiču na besraman način. Ja sam više puta isticao da je jako važno radi naše javnosti da svi stručnjaci, liječnici i drugi koji utječu na javno mnijenje objave svoje odnose sa kompanijama koje zarađuju od ovoga svega. Imamo i slučaj sa čelnom osobom EU komisije, Ursula von der Leyen koja je u prilično teškoj situaciji jer se vidi da SMS porukama doslovce dogovara milijardske poslove, milijardske poslove dogovara Ursula na mobitelu i teško objavljuje sadržaj tih poruka. Dakle, interesi su golemi i mislim da će vrijeme pokazati da svi koji su bili jako kritični prema ovim mjerama, mislim da na kraju se radi o pokušaju da se kontroli ljude na neviđen način, dakle nisu se uvijek vodili, prije svega, brigu o javnom zdravlju nego mislim da je motivacija bila druga, ali bez obzira što mislim o tome, htio bih danas govoriti i o još jednoj pojavi koja je vrlo opasna, a to je masovna cenzura na društvenim mrežama. Dakle, da bi ljudi i roditelji mogli donijeti prave odluke, moraju imati objektivnu informaciju. To se jako otežava u zadnje vrijeme. Čak su krenule tužbe protiv Faktografa u Hrvatskoj koji nažalost zloupotrebljava svoju moć da odlučuje što možda vidjeti i koju informaciju, koje mišljenje na Facebooku. Dakle krenule su tužbe. Mislim, nije to slučajno, dovoljno da kažu, nedostaje kontekst i mogu smanjiti doseg određene objave ili čak je ukloniti. Znamo da sloboda govora je temelj demokracije, a znamo koju ulogu imaju danas društvene mreže. Dakle ovo je jedna velika tema koja polako i postaje sve aktualnija u Hrvatskoj, mislim da temeljna prava naša koja su zajamčena Ustavom vrijede i na Facebooku, dakle Domovinski pokret će inzistirati na tome i pripremamo zakon koji će regulirati to područje i navest ću još jednu činjenicu. Ovaj tjedan je Facebook u jednom danu izgubio na vrijednost 230 milijardi dolara u jednom danu. To je najveći pad jedne kompanije u povijesti Amerike. 230 milijardi, ukupno 20% vrijednosti te kompanije je izgubljeno u jednom danu. Dakle, zašto? Jer su dečki se zaigrali i pretjeruju. Pretjeruju. Oni big tech kao jedna, kao jedna pojava, jedan pojam koji opisuje sve te kompanije koji drmaju našim životima i odlučuju zapravo što ljudi smiju i ne smiju vidjeti upadaju u velike probleme. I mislim da Hrvatska ne smije tu biti zadnja na redu, vidimo da ovaj narativ se polako mijenja, od Kanade do drugih zemalja, ljudi sa pravom se bune i dižu svoj glas, mislim da nije lako aktualnom premijeru u Kanadi ovih dana i mislim da ove kamiondžije neće odustati. Dakle imamo borbu za temeljna ljudska prava. I to tako izgleda danas. Hrvatska neće biti na kraju tog vlaka, dakle mi ćemo potaknuti raspravu o tome jer puno toga smo naučili i trebamo izvući prave pouke iz ove nevolje koja se tiče svih nas. Dakle treba urediti taj prostor i spriječiti sve zloupotrebe anonimnih ljudi bez imena i prezimena koji odlučuju što je podobno i nepodobno mišljenje. Vidimo i da i znanost polako mijenja svoje stajalište u pandemiji, tako da, ustrajat ćemo na to jer sloboda govora je temeljno pravo. Hvala.
Hvala lijepa. Mi ćemo sad napraviti jednu kratku stanku od evo, 7, 8 minuta, koliko nam treba do 12 kada se vidimo opet ovdje na glasovanju o točkama o koje smo raspravili. STANKA U 11,54 SATI. I kao što smo već nekoliko puta najavili danas i složili se, preći ćemo odmah na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i najprije u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je ovdje. Gubi pravo na govor pa će onda u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo, imamo potrebu u ime Kluba Hrvatskih suverenista osvrnuti se na jedan sramotan, neshvatljiv, nedopustivu odluku ŽDO-a u Osijeku koji je udruzi hrvatskih branitelja i dragovoljaca branitelja Vukovara odbacio kaznenu prijavu koju su oni podnijeli još 29.11.2019. g. protiv počinitelja monstruoznog ratnog zločina na štetu malodobne 4-godišnje djevojčice Martine Štefančić, njene bake Bernardice Štefančić, strica i DORH je, ŽDO je početkom veljače nakon dakle godinu, dvije ispitivanja donijelo odluku da je ta kaznena prijava, da se odbacuje. Skandalozno je neshvatljivo obrazloženje te odluke jer kada znademo da se u RH i inače ratni zločini na štetu hrvatskih građana, žrtava Hrvatske, civilnih žrtava Hrvatske sporo ili nikako istražuju, da tu imamo strahovito velike poteškoće koje frustriraju hrvatski narod, da imamo nekoliko tisuća nekažnjenih ratnih zločina u RH, gdje je čak policija i podnijela određene korake, gdje su čak i otvorene istrage, gdje smo došli do određenih optužnica, ali nikako da se dođe do pravde, do istine i u takvim okolnostima, kada ŽDO u Osijeku donese takvu blasfemično, skandalozno, svetogrdno odluku da odbacuje kaznenu prijavu koja sve elemente da se otvori istraga za ratni zločin koji ne zastarijeva, a to su obrazložili nekakvim obrazloženjem da su njih 7-ero, koliko ih je već i detektirao sam g. Kajkić, ovaj, u to vrijeme, da se njih 7-ero počinitelja tog monstruoznog zločina dio njih da je aboliran, drugi dio da je pomilovan, da su dvojica u R. Srpskoj a dvojica na području R. Srbije, a jedan u Skandinaviji da živi pod lažnim imenom, to su, da se ne može vjerovati svjedocima koji su iz Borova sela, koji su tada imali 14 ili 12 godina, da se ne može vjerovati o ekipi za očevid tzv. SAO Krajine. Pa o čemu se radi, draga gospodo? Pa mislim, sama ta obrazloženja jasno govore da glavna državna odvjetnica gđa. Hrvoj Šipek i ministar pravosuđa odmah moraju zatražiti detaljno obrazloženje ove odluke, ispitivati skandaloznost, a mi, Hrvatski suverenisti ćemo o tom slučaju i povodom tog slučaja zatražiti sjednicu Odbora za ratne veterane i Odbora za nacionalnu sigurnost jer ako je bacanje, potencijalno bacanje trulih jaja tema za Odbor za nacionalnu sigurnost, onda je sasvim sigurno nefunkcioniranje sustava državne represije, Državnog odvjetništva po pitanju nezastarivih ratnih zločina i zapravo onemogućavanje istraživanja i privođenja pravdi počinitelja najgnusnijih, najodvratnijih ratnih zločina na štetu hrvatskih civila tema o kojoj se moramo baviti i u ovom Saboru i u ovom hrvatskom društvu. Stoga sramite se svi koji ste sudjelovali u tome i nagradili ubojice da slobodno žive i dožive svoju starost nekažnjeni, a onemogućili ste malom anđelu da dođe do svog krvnika. S druge strane, licemjeri imamo nevino ubijenu Aleksandru Zec kojoj ćemo dati ulicu u Zagrebu. Pogledajte se u oči, osudite svoje postupke i podržite da mala Martina dobije pravdu.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Martina Opačak Bilić, izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, danas se 11. veljače obilježava Svjetski dan bolesnika kojeg je još '92. g. utemeljio Sveti Otac Papa Ivan Pavao II., a proglasio ga je kako bi se upravo skrenula pozornost na bolesnike i na njihove potrebe. I naravno, cilj obilježavanja Svjetskog dana bolesnika je i senzibiliziranje javnosti za potrebe bolesnika i osiguravanja bolje zdravstvene skrbi, a to je posebno važno upravo danas kad živimo u dobu kada je pitanje zaštite zdravlja jedna od glavnih tema u cijelom svijetu. I baš zato ja držim danas važnim govoriti o ovoj temi, ali evo, pokušat ću se osvrnuti na nju u malo širem smislu. Podrške zapravo svim bolesnicima, evo želim danas dat poseban naglasak na cjelokupni sustav zdravstva i poslati jasnu poruku koliko je zapravo važna briga i pogled na sve bolesnike i koliko je zapravo važno paziti da u brizi i razgovoru o trenutno najpopularnijoj ili da kažem, najpromoviranijoj bolesti Covid-19 ne smijemo zapravo staviti u drugi plan ostale bolesnike i druge bolesti koje su često i učestalije i opasnije upravo od navedenog Covida. Baš zato želim naglasiti važnost kvalitetnijeg pristupa i kvalitetnije skrbi koja često izostaje. Nažalost svjedočimo često o tome da se evo, unazad dvije godine posebno, upravo ovaj kompletni pristup svim bolesnicima zanemaruje. Podaci i o oboljelima i o smrtno stradalima su zapravo zabrinjavajući upravo od ostalih bolesti, tipa kardiovaskularnih bolesti i bolesti cirkulacijskog sustava, primjerice, bolesti od pušenja, sve su to, evo, bolesti koje se između ostalog, mogu zapravo vrlo lako i prevenirati, gotovo 80% slučajeva, ako se rano otkriju, a zapravo smo ih u današnje vrijeme, možemo reći nekako ostavili po strani. Iznijet ću stoga danas neke podatke, evo, nažalost naša Hrvatska je uz sve loše trendove i loše statistike, zapravo prati nas i loša statistika u području, primjerice, smrtnosti od karcinoma, gdje nam u prosjeku godišnje od ove zloćudne bolesti umre gotovo 15 tisuća ljudi i to nas nažalost svrstava u, na sam vrh među zemljama članicama EU, dok smo recimo, za usporedbu, po broju oboljelih godišnje 15. na listi. Znači po broju smrtnosti smo 5., po broju oboljelih 15. Što nam govori taj podatak? Pa taj podatak nam govori upravo i ukazuje na to da velik, da imamo velik broj kasno otkrivenih slučajeva ove zloćudne bolesti. Dakle, jasno da je čak i prije Covida bilo, imali smo situaciju kasnog otkrivanja malignih bolesti, a ono o čemu danas trebamo razgovarati jest ono što nas čeka kad sve ovo prođe i ono što možemo zapravo, ajmo reći, amortizirati, ako reagiramo strateški i pravovremeno, sa onime s čime ćemo se suočiti nakon završetka pandemije, a to je još veći broj zakašnjelih otkrivanja upravo zbog odgađanja pregleda. Kad govorimo o bolesnicima i Danu bolesnika, kao što sam rekla, treba govoriti o cjelokupnom sustavu, o zdravstvenom sustavu kao resoru koji, evo, nikako da stane na zdrave noge i zapravo konstantno proizvodi najveće gubitke i paralelno svakim danom zapravo pruža lošiji pristup liječenju jer nismo jednom imali priliku gledati situacije da, evo, onkološkim bolesnicima kasne lijekovi, da se na radioterapiju tj. na zračenje čeka mjesecima, ne samo to, evo i roditelji malih palčića su do jučer strepili i strahovali hoće li za njihovu djecu biti lijeka ili neće, magnetska rezonanca svake godine liste su sve dulje i dulje, da ne spominjem, evo, važnost mentalnog zdravlja koje je zapravo izrazito ugroženo i sve su to situacije koje su prisutne i koje, i sve one zapravo govore o skrbi, tj. o neskrbi za bolesnike. Kao što znamo, zdrav čovjek ima tisuću želja, bolestan samo jednu, zdravlje i zato evo, svim bolesnicima na današnji dan i općenito želim brzo ozdravljenje i oporavak i želim evo, svim onima koji u svojim nastojanjima im omogućuju brži oporavak, želim im izraziti jednu veliku zahvalu. Zahvalu na trudu i na humanosti i na svim zapravo i zdravstvenim i nezdravstvenim djelatnicima i članovima obitelji koji skrbe za bolesnike. Hvala.
Sad će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Marin Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice i kolege. Ako nemamo pčelara, nemamo ni pčela, a ako nemamo pčela, nema ničega. I bez obzira što možda moj nastup ili govor izaziva kod pojedinaca osmijeh, ali bolje da se ljudi smiju nego da plaču kad govorim s ove sabornice, ipak je važno posvijestiti nekoliko stvari. 19. siječnja, kolege iz HDZ-a, molim vas, podsjetite ministricu Vučković, u dobroj namjeri, ja uvijek trudim se sve u dobroj namjeri, nekad dobijem po glavi, ali to je valjda tako u životu, dakle 19. siječnja uputio sam zastupničko pitanje ministrici Vučković kako je moguće da potreba uključivanja pčelarstva u program potpore za iznimno osjetljive sektore u poljoprivredi u 2022. g. je dobio 0. Šipak, 0 kuna, a onda ista ta ministrica desetke milijuna kuna, pazite sad ovo, daju potporu za razvoj duhanskih proizvoda. Pa tko je tu lud?! Uz dužno poštovanje prema svim kolegama koji koriste duhan na ovaj ili onaj način ili možda, ha, tko zna, i neke druge vrste trava. Dakle, deseci milijuna kuna ministrica Vučković ulaže u razvoj duhanskih proizvoda, 0 kuna u razvoj meda, pčelinjih proizvoda. Dakle nevjerojatno, ja se nadam da je previd, evo, uistinu. Dakle kad su me pčelari o tome obavijestili, prvo sam mislio da je neki Alan Ford, onda sam shvatio da nije i postavio sam zastupničko pitanje, još nije odgovorila ministrica, ali još u onih 30 još. Dakle jedan podsjetnik, znam da sve pratite i da sve gledate, pa dajte samo podsjetite ministricu neka pomogne ljudima. Bio sam kod pčelara, jednog bih htio istaknuti jer je hrvatski branitelj, a ja uvijek nekako sam osjetljiv na sve vas hrvatske branitelje, evo, ima vas ovdje isto, hvala vam što ste branili našu državu i omogućili nam slobodu iz koje god političke opcije došli jer tko god je branio ovu zemlju, ja sam tad bio klinac, završavao osnovnu školu, evo ovdje i general i kolege iz SDP-a, možda i netko ... [[Upadica se ne čuje.]] o ispričavam se, dakle hvala vam što ste nam, i kolege iz HDZ-a, što ste nam branili i obranili našu državu. Ono što mi je važno, generale, pozdrav i vama, ono što mi je važno, dakle mi, ja da sam ministar, znate što bi ja napravio? Digao bi namete onom otrovu iz Kine, digao bi namete da bi ta teglica kvazimeda koji je ustvari šećer koštala 700 kuna, da je nitko ne kupuje. A naši, da, da, točno to bi napravio, mrtav-hladan, jednim potezom, a našim momcima i curama koji OPG-ovi koji proizvode pravi hrvatski med, njima bi pomogao sa svime što bi mogao da taj med koji je zdravlje, evo, danas je Gospa od zdravlja, koji je zdravlje, da on normalno košta i da ga hrvatski građani, šta sam, Lurd, je li tako, hvala, malo sam, trčao sam poslije mise pa evo, s Dolca, dakle hvala Stjepo, dakle, Lurdska Gospa, da, hvala Stjepo. Dakle, moramo kao država brinuti o našim građanima. Ja vas molim, dakle ljudi kupuju otrov iz Kine, ili, možda je otrov, ta Kina, je li i otrov koji dolazi iz Kine, dobro, ne. Dakle ljudi kupuju nekvalitetne proizvode iz Kine, a onda naši proizvođači ne mogu distribuirati med. Ako sam ih dobro shvatio, mi čak imamo med da nam bude samodostatan. Čak ga imamo, ali onda kad se ide u distribuciju, tu su onda veliki problemi, a doći će na red i ova priča oko Hrvatskog pčelarskog saveza, pa poticaji koji se onda ne distribuiraju na ljude, znate, to je k'o da sam ja gazda kuće pa sad dobiješ, je li, zaradiš 20 milijuna, dođe dijete kaže, tata, može li za kino, ne može. Može li za školovanje, obrazovanje, ne može. Može, organizirat će tata radionice pa ću sam sebi plaćati i pozivati neke svoje, je li, pa malo ćemo to sve, znate kako to ide, kapilarno pa se vraća sve tati. Sve ću iskopat, neću vam dat disat. Disati. Disati. Dakle pčele su nam ugrožene, studije UN-a, Svjetskog savjeta za zaštitu prirode ukazuju na smanjivanje populacije pčela i tu je važno da napravimo sve što možemo jer 70% usjeva koje hrani čovječanstvo oprašuju pčele i molim vas, ovo nije nikakva zezancija. Mi pričamo o hrani i o kvaliteti hrane, mi pričamo o budućnosti našeg naroda. Čuvajmo pčele i naše pčelare. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege. U ime Kluba SDP-a još jednom ćemo danas naglasiti o važnosti brzog djelovanja Vlade u slučaju inflatornih djelovanja koja su već prisutna zadnjih mjesec dana vrlo snažno i koliko inflacija zapravo pogađa društvo i koje institucije uopće reagiraju na inflaciju. U dokumentima, zakonskim dokumentima koja definiraju inflaciju, temeljno pitanje inflacije je u dokumentima HNB-a i Zakona o HNB-u. Nažalost mi se zadnjih 2, 3 mjeseca samo bavimo HNB-om, ali samo nekim njihovim skandalima, ne samo da li su trgovali nekim vrijednosnicama ili nisu trgovali vrijednosnicama, da li su izabrali dizajn kovanice, ne mogu ni to napraviti. Danas čitamo da njihovi viceguverneri, koji imaju duplo veću plaću nego premijer, to moram priznati, dovodi otvoreno da se čudim do kad će to većina u ovom Visokom domu tolerirati, znači 3. razina HNB-a, 3. razina. 1. je razina guverner, 2. je razina zamjenik guvernera, 3. razina su viceguverneri. 3. razina HNB-a ima duplo veću plaću nego premijer koji se svaki dan mora baviti inflacijom, cijenama, energijom, ovim, .../nerazumljivo/... šta god se u Hrvatskoj dogodi. Duplo veću. Šta radi 3. razina HNB-a? Otkupljuje .../nerazumljivo/..., od, dugove na tržištu duga od građana koji su zapali se u probleme. Koji smo ovdje u Saboru više puta tražili da se zakonom zabrane. E sad, ja moram priznati vladajućoj većini da se divim koliko dugo tolerirate što u HNB-u, ne što ne rade ništa, nego što se rugaju onima koji nešto pokušavaju napraviti pa će sljedeći tjedan premijer donijeti neke mjere, pokušavati nešto napraviti. Izjave guvernera o inflaciji, nije ga briga. Nije ga briga. Ma šta to mene pitate, je li? To, idite kupovati tamo gdje je jeftinije. Moram priznati kao da ne žive u ovoj državi. Kao da ovdje u ovome Saboru ne polažu račune u Saboru, moraju zajedno djelovati s Vladom. Moraju pomoći Vladi u suzbijanju inflacije. Moraju pomoći, moraju bit, to piše u njihovim dokumentima, nismo mi to izmislili, to piše u temeljnim dokumentima. Oni se ne bave .../nerazumljivo/... ne bave se ničim drugim, bave se inflacijom. Ne bave se uopće time. Trguju nekretninama, trguju dugovima, kupuju vrijednosne papire. Nonšalantno se ponašaju, gledaju kako će doći do nekakvih pozicija već u Europskoj centralnoj banci. Ja moram priznati da ovakvu razinu bahatosti, a znate zašto to rade? Zato što mogu. Zato što mogu. Gdje su bili kad je bio švicarski franak? Nigdje. Gurnuli su Vladu da rješava taj problem. Gdje su bile sada što se tiče inflacije? Kome su inflaciju gurnuli iz HNB-a? Gurnuli su Vladi, rješavajte vi to, mi nećemo to rješavati. Prešutne minuse, kome su gurnuli? Ponovo su gurnuli Vladi da rješava. Ja ne znam, ja ne znam, da se ovdje mi danas pitamo koja je uopće njihova funkcija? Koja je njihova, što je njihova zadaća? Osim što ona 3. razina ima od 45 do 50 tisuća kuna primanja. Vi mi recite, evo ja stvarno ne znam, evo, dajte mi recite, nek izađu i nek kažu šta rade? Šta žele raditi? Koja je to uopće razina bahatosti, obezvrjeđivanja i ovoga Visokog doma i Vlade i države i svega. Ja mislim, do koje razine se to može ići. I do koje razine će to vladajući tolerirati jer ja mislim kada se, ulazi se u euro, pa nije njihova funkcija samo da onu kunu samo zamijene kad dođe i da uđu, njihova funkcija je puno važnija u ovome društvu, puno važnija, aktivnija, građani ih slušaju, da djeluju, da smiruju javnost, da kažu pomoći ćemo Vladi, da kažu koji su njihovi instrumenti, da budu podrška. Podrška društvu, zato se zovu „hrvatska“, je li, da budu poduka društvu i svim institucijama, je li? Ja moram priznati da ove sve mjere koje predlaže i Vlada, koje SDP već, ima 10-ak dana, stalno uporno ponavlja, za pomoć umirovljenicima, nikoga zapravo jednostavno nije briga, u konačnici, HNB je tu kao da su zapravo fikus koji služi koji jako imaju dobra primanja, samo pitanje do kad će se to tolerirati. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Krunoslav Katičić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo, ja ću u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznijeti jedno stajalište, a tiče se o jednoj temi koja je nažalost u medijskom sadržaju, odnosno nije dosta, po mojem skromnom i mišljenju kluba ... [[Govornik se ne razumije.]] a činjenica je o, radi se o činjenici da se otvorio pregovori po pitanju pristupa RH u Organizaciju za ekonomsku suradnju i razvoj. To je možda jedna od zadnjih međunarodnih, a i to vrlo bitnih međunarodnih organizacija kojima RH nije punopravni član. Na neki način to ulazimo, u sportskom žargonu kazano, u prvu ligu jer je članstvo u tome nameće neka ... [[Govornik se ne razumije.]] poslovna, društvena postupanja koja su zasigurno imat za cilj unaprjeđenje cjelokupnog našeg gospodarskog, ekonomskog i bilo kojeg drugog razvoja. To je naravno jedan od vanjsko-političkih prioriteta u mandatu i ove Vlade, da ne bi ispalo da se radi samo o činjenici da je to sad nekakva ad hoc odluka koja se donijela i nekakvim čarobnim štapićom se počelo tome, raditi na toj ideji. Činjenica je da se radi o jednom unaprijed planiranom procesu koji traje nekoliko godina, hrpa ljudi, stručnjaka je pristupila obradi te teme vrlo, vrlo studiozno jer kao što sam kazao, radi se o organizaciji koja je na međunarodnom, u međunarodnim odnosima daje jednu potpuno novu dimenziju i kao takva te smjernice koje su postoje i izrađene su od te međunarodne organizacije, tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] za postupanje u trgovačkim društvima koji su u društvu, u državnom vlasništvu je jedna od osnovnih ideja da se i tako poduzeća prilagode znači svjetskom, europskom, a ponajprije u interesu hrvatskog tržišta. Sve se te aktivnosti vode kroz ministarstvo .../nerazumljivo/... sadašnje Ministarstvo graditeljstva i imovine i naravno uz potporu glavne direkcije OECD-a za strukturnim reformama koje naravno, sve utemeljeno pri EU komisiji. Naziv cijelog tog procesa je Unaprjeđenje korporativnog upravljanja u državnim poduzećima revidiranjem i usklađenjem regulative u skladu s OECD-ovim smjernicima za korporativno upravljanje. Što su te osnovne preporuke OECD-a? Prvenstveno, zbog određene fragmentiranosti regulatornih okvira svaka država ima svoje te norme i upravljanje, ovim smjernicama se daje jedan generalni okvir u kojima se uspostavljaju decentraliziranost društvenih poduzeća, odnosno trgovačkih društava ili drugih oblika koji su u državnom vlasništvu i daju takvim koordinacijskim aktivnostima veću unifikaciju, standardizaciju i koordinaciju svih aktivnosti od, počevši onih najnižih, kao što je služba arhive do međunarodnih standarda, prihvaćanja svih računovodstvenih novih standarda i kako bi se sva ta poduzeća pripremila, kako u bonitetnom, kreditnom i bilo kojem drugom smislu, no one mjere koje su potrebne da se te stvari bez problema ostvare. Kao što sam kazao, uvodi se jako, jako puno djela. Najveći problem će biti u, odnosno ideja je prilikom odlučivanja i nadzornih organa uvođe se znači jasne smjernice za sve članove nadzornih organa, odnosno članova nadzornih odbora u takvim društvima koji imaju jednu potpuno novu funkciju. Za kraj, siguran sam, a i u Klubu HDZ-a to ponovo naglašavamo da će predmetno postupanje i pristupanje ovoj međunarodnoj organizaciji dodatno pojačati vjeru u sve hrvatske institucije, posebno državne institucije koje se u sadašnjem trenutku i vremenu dosta obezvrjeđuju i derogiraju, a kada dođe do kriznih situacija, onda je to jedina slamka i jedini stup svih nas. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovani zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorio bih nešto što je aktualno ovih dana u Hrvatskoj, a u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Radničke fronte, a tiče se cijene energenata, posebno divljanja cijena plina i vezano uz to, izjavu ministra Ćorića koji je nespretno ili kako god već je to možda i, možda i namjerno rekao istinu, da nema više nema hrvatskoga, dakle to je njegova istina iako se kosi sa Ustavom RH, iako to baš nije tako, ali očito je to netko tko je uređivao prodaju INA-e riješio da to bude tako da nema hrvatske nafte, nema hrvatskog plina. Ako se bilo tko raspita malo o prošlosti istraživanja naftnih nalazišta, plinskih nalazišta na Bliskom istoku, onda će vidjeti da su strane kompanije koje su imale novaca došle u, na Srednji istok sa kapitalom i govorile sa državama koje nisu u to vrijeme imale svog kapitala, bile su siromašne, omjere na način kako će ulagati u istraživanje i kasniju eksploataciju nafte i plina i kako će se to isplatiti stranim kompanijama koje su došle s kapitalom, a koji udio odnosno postotak zarade će ići zemljama domaćinima, dakle zemljama koje su vlasnice te nafte koja se nalazi ispod zemlje ili plina. Ti omjeri su se kasnije u prošlosti mijenjali kako je to kome odgovaralo, kako je politika bila, kakve su bile cijene, ali nikad se nije dogodilo da je 100% vlasnik plina u Saudijskoj Arabiji američka kompanija koja je tamo od početka vršila istraživanje koja je krenula u tu priču jer tada je Saudijska Arabija bila siromašna zemlja koja nije imala resurse da može krenuti uopće u istraživanje. Dakle to je bio dogovor između dvije države. Hrvatska je potpuno suprotan primjer, jedinstven primjer u svijetu. Dakle, Hrvatska je jedna od prvih država u Europi koja je uopće počela s eksploatacijom nafte i plina, u Međimurju, ako se ne varam, još tamo krajem 19. st. sa vlastitim kapitalom. Kasnije, kada je došlo do ekspanzije eksploatiranja nafte i plina, to je rađeno isključivo domaćim resursima, domaćim kapitalom, društvenim, državnim, kako god hoćete. Stvorena je državna firma, društvena firma, da se ispravim, ništa nije bilo državno, nego tu nije bio komunizam nego je bio poseban model koji se zvao sve je to društveno, odnosno naše, postojali su nekakvi radnici samoupravljači koliko god to zvučalo smiješno, na papiru je bilo tako, dakle to nije bilo državno, nije bilo komunističko nego je bilo naše odnosno društveno. INA je bila, dakle kompanija čiji su vlasnici bili de facto zaposlenici te kompanije odnosno svi građani, da bismo danas došli u situaciju da ministar gospodarstva, dakle resorni ministar kaže nema naše nafte, nema našeg plina, zaboravite naše plaže, more, vode, itd., itd. Ima ministre, ima dame i gospodo vladajući, na vladajućoj strani, samo nije jasno koliko je toga. Čuli smo razna naglabanja koliko Hrvatska otprilike ima, bi imala zaliha nafte i plina, odnosno proizvodnje nafte i plina u postocima koliko bi bilo dovoljno za naše tržište. Ne znam i ne može se doći do tih podataka, slušao sam g. Šterna koji je govorio da su zadnja ozbiljna istraživanja, geološka istraživanja rađena još za vrijeme bivše države, dakle prije 35 godina, a samo tehnologija, možete zamisliti koliko se promijenila u zadnjih 35 godina. Dakle mi ne znamo koji postotak bi eventualno Hrvatska imala do onog punog postotka koji je potreban da Hrvatska ima svoj plin i svoju naftu. To smo dali strancima zajedno sa resursima, zajedno sa svime što je građeno 50-ak i više godina i sad to više nije naše. Aktualne su cijene plina pa ću dati jedan prijedlog i mislim, to je prijedlog koji nije neozbiljan, to je prijedlog koji bi svaka suverena država napravila da, i koja svaka suverena država može i ima pravo napraviti. Pošto nafta, iako Ćorić tvrdi drukčije, i plin, nisu mađarski, nisu INA-ini, nego su hrvatski, to piše u Ustavu RH, a Hrvatska je ta koja bez obzira na vlasništvo kompanije izdaje koncesije za eksploataciju plina i nafte na našem području, neka se te koncesije dignu do maksimuma, neka se ucijeni ljude koji prodaju plin i naftu hrvatskim, Hrvatskoj, odnosno hrvatskim građanima [[Upadica: Hvala.]] i na taj način se regulira cijena građanima [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] Mislim da je prijedlog vrlo jednostavan ... [[Govornik nije uključen.]]
I zadnja točka, Izbor, imenovanja i razrješenje, predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, rasprava je zaključena. Predlažem, ako ste suglasni da provedemo objedinjeno glasovanje o svih 11 predloženih odluka. Je li u redu svima? Ako je, onda dajem na glasovanje prijedlog 11 odluka kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 114 zastupnica i zastupnika, svi su bili za, dakle jednoglasno su donesene odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Svima se najljepše zahvaljujem. Nastavljamo u srijedu, 16. veljače u 9 i 30 Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju. Hvala vam i ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,00 SATI. Sada idemo na glasovanje o raspravljenim točkama. Prva je na redu Konačni prijedlog Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog društva TRIS, drugo čitanje, P.Z.E. br. 185. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnica i zastupnika, 115 za i 3 suzdržana, pa je donesen Zakon o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog društva TRIS.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z. br. 207. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Dalija Orešković, te Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić. Amandman br. 1. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Postojanje pravomoćno potvrđene optužnice za kazneno djelo koje predsjednika Vrhovnog suda RH čini nedostojnim obavljanja sudačke dužnosti je već propisano kao osnova za njegovo razrješenje sukladno odredbi čl. 44. st. d), toč. 3. Zakona o sudovima.
Poštovana zastupnica, a Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Hvala lijepo. Nisam znala da je obrana amandmana, ispričavam se, za zakon sam se spremila. Ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Smatramo da je važno pri odabiru suca ili sutkinje vrhovne naprosto imati informaciju da li se vodi, da li je potvrđena optužnica za neko eventualno kazneno djelo, nemoguće da se to rješava samo razrješenjem. Imamo primjer recentni g. Bačića koji je još dugo vremena bio ravnatelj mada je bio pod, u zatvoru i mislimo da je to jedan od načina da se konačno stane na kraj takvoj praksi da ljude sa kaznenim optužnicama ili čak presuđenim kaznenim djelima uopće dođu u situaciju da obnašaju tako važne funkcije. Zahvaljujem, ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Amandman br. 2. zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 66. važećeg Zakona o sudovima nije predmet ovih izmjena i dopuna, niti su ispunjeni uvjeti za iznimke propisani citiranim poslovničkom odredbom HS. Navedeni amandman nije moguće prihvatiti, pored navedenog dovršetak i dinamika postupka su predmet postupovne regulative i ne mogu se uređivati organizacijskim propisima.
Poštovana zastupnica Peović.
Meni je zbilja fascinantno da idemo mijenjat Zakon o sudovima, jedno od najvažnijih stvari, pa i u vašem uvodu i u vašem obrazloženju je da se ubrzaju znači predmeti i rješavanje predmeta i onda kažete ovo što ste sad rekli znači nismo išli mijenjat čl. 66.. Stvari su nekad stvarno jednostavne, ako želite ubrzati procedure onda ih ubrzajte. Znači ovaj naš amandman je bio tako sklopljen da se omogući ako sudac ima već diskreciono pravo da produži znači postupak na duži rok od 6 mjeseci da se onda to ograniči na jednu godinu, a ako dolazi do produljenja da se to produljenje mora obrazložiti i da na njega postoji žalba, ne samo da je poslovnički bilo omogućeno da mijenjate ovaj članak, pa reći ću vam znači postoji članak ustava, čl. 116. st. 3. koji kaže da se, postoji znači prvo 29., čl. 29. st. 1. koji kaže da svako ima pravo da zakonom, na zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud da pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji ili optužbi kažnjivog djela također čl. 116. st. 3. upućuje da se ustanovljavanje, djelokrug i sastav i ustrojstvo sudova, te postupak pred sudovima uređuje zakonom. Znači, postupak pred sudovima uređuje zakonom. Znači, imali ste i poslovničke mogućnosti ako ste već pogriješili niste se dotakli članka 66. da ga mijenjate, a ako već ga niste išli mijenjati ovo je obrazloženje potpuno neprihvatljivo zato što ste sami krenuli mijenjati, znači taj Zakon o sudovima zato da se ubrzaju procesi. Mi smo vam dali dokument anonimizirani na kojem imate primjer na kojem stoji da je sudac dao rok od dvije godine. Produžio je znači postupak na dvije godine a to nije osamljen slučaj. Znači ovim ste mogli stvarno riješiti ključni problem, a to je ubrzavanje procedure [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] Tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Amandman broj 3. Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog nije prihvatljiv, a potreba uvođenja periodičnih sigurnosnih provjera detaljno je obrazložena u konačnom prijedlogu zakona i u tijeku je rasprava u Hrvatskome saboru.
U ime kluba poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
… [[Govornica isključena, ne čuje se.]] [[Upadica Reiner: Možete mikrofon molim vas uključiti.]] Joj ispričavam se, hvala. Znači smatramo da se ovim našim amandmanom preciznije definira kada pravosudni policajac može koristiti vatreno oružje. Naime, držimo da formulacija osim ako je uporaba vatrenog oružja jedino sredstvo za obranu od napada ili otklanjanja opasnosti naprosto nije dovoljno precizna jer se može interpretirati da je uporaba vatrenog oružja dozvoljena kada pravosudni policajac nema nikakvo drugo oružje kraj sebe da odvrati mogući napad. Zato predlažemo da se umjesto riječi „jedino“ stavi riječ „krajnje“ koja bi jasno ukazala da je uporaba oružja moguća samo kao krajnje sredstvo kada policajac ne može obraniti sebe ili druge osobe fizički palicom ili nekim drugim sredstvom. Ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Četvrti amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i prethodni.
Zastupnice Orešković nema, pa ćemo o tom morati glasovati. Peti amandman Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Formulacija s riječi „jedino“ je istovjetna kao i u odredbi članka 93. stavka 1. Zakona o policijskim poslovima i ovlastima koje regulira uporabu vatrenog oružja.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Dakle, mi ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Znači prijedlog uređenja sigurnosnih provjera za suce je prvo izuzetno važna stvar, a ovaj prijedlog je nedorečen i ostavlja prostor arbitrarnosti i pravnoj nesigurnosti osoba za koje se provjera vrši. Dakle, prijedlog primjerice ne kaže ništa što će se dogoditi ako na primjer sudac odbije dati privolu za sigurnosnu provjeru koja je obavezna prema Zakonu o sigurnosnim provjerama. Znači nije do kraja stvar definirana, nije dovoljno precizirana, a izrazito je važna i zato ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Šesti amandman Odbora za pravosuđe.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Sedmi amandman zastupnika Veljka Kajtazija.
Amandman se ne prihvaća. Prema važećoj odredbi Zakona o sudovima i predloženoj odredbi u konačnom prijedlogu zakona stajalo je da je minimum razine obrazovanja koje mora imati stalni sudski tumač završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij. Ranije je poznat kao visoka stručna sprema, a uvažavajući argumentaciju da je za pojedine jezike to prerestriktivno propisani uvjet prihvatili smo amandman Odbora za pravosuđe koji je kao alternativni uvjet predviđa i preddiplomske studije.
Poštovani zastupnik Kajtazi.
Povlačim moj amandman jer očekujem da će se već na sljedećim izmjenama zakona doći do rješavanja prijedloga mojeg kojeg sam ja predložio. Hvala.
Hvala. Dakle, amandman je povučen. Osmi amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Deveti amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z. br. 207. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Dalija Orešković i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, raspravili smo ih ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo, prije glasovanja imamo zahtjeve za stankom. Prva je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Tražim stanku u ime Kluba stranke Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Još jednom želim skrenuti pozornost na to da je naše pravosuđe doista opterećeno teškim aferama koje čini mi se sam sustav dobro ne rješava i to je razlog velikog nepovjerenja građana u sustav pravednosti i vladavine prava. Međutim, jedini način da naše pravosuđe potone niže od razine na kojoj je sada, a znamo svi da smo na samom dnu po povjerenju u pravosuđe u odnosu na ostale države članice EU je to da u naše pravosuđe lošim i opasnim zakonima intervenira HDZ kao politička stranka pravomoćno osuđena za korupciju. Što je sporno u ovom Zakonu o sudovima? To što se njime uvode periodične sigurnosne provjere za sve suce koji rade u sustavu. Takav model ne postoji niti u jednoj državi članici EU, pa je i savjetodavno vijeće europskih sudaca dalo svoje mišljenje kojim ukazuje da je ovo jedna loša i opasna praksa. Naime, sigurnosne provjere provodi SOA koja prije svega za svoj rad polaže račune vladi i predsjedniku države, dakle izvršnoj vlasti. Ovo je jedan od načina instrumentaliziranja pravosudnog sustava za potrebe političke vlasti. Mi time nećemo dobiti manje korupcije u sustavu. Da smo to željeli onda bismo uspostavili bolji sustav unutarnje kontrole putem provjere imovinskih kartica pravosudnih dužnosnika koji još uvijek nema, a kada će se uspostaviti, pa kažu nadležna tijela kada se za to steknu uvjeti. Gospodo draga, pitam vas kada će to biti, jednog dana kada se HDZ makne s vlasti, ali do tada ćemo imati ovo što se radi ovim zakonom, a to je da HDZ stavlja novu omču sucima za vrat jer jedina gora stvar od korumpiranog suca je ucjenjiv sudac putem povjerljivih podataka s kojima raspolaže SOA. Hvala.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Idemo na drugu, drugi zahtjev, to je kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, tražimo stanku ispred Kluba zeleno-lijevog bloka u trajanju od 2 minute kako bismo se dodatno konzultirali oko glasanja o ovom zakonu. Naime, glasanje oko ovog zakona najavljeno je kao glasanje oko tzv. paketa reforme pravosuđa u RH, a mi držimo da se ovdje ne radi ni o kakvoj reformi nego samo o nekakvim kozmetičkim izmjenama zakona koje neće rezultirati nikakvom reformom. Izglasali mi ili ne ovaj konkretni zakon i zakone koji dolaze u tom paketu, stanje u hrvatskom pravosuđu neće se popraviti i mi ostajemo i dalje u društvu onih zemalja EU koje imaju najlošije ocijenjeno pravosuđe. Povjerenje građana u pravosuđe, što je jedan od ključnih stvari u funkcioniranju pravne države neće se pojačati, a znamo koliko je, koliko je nisko. Ne možemo razumjeti zašto ova vlada nema hrabrosti napraviti pravu dubinsku reformu pravosuđa kojom će se napraviti istinski da tako kažem propuh u sudstvu, nagraditi one suce i sutkinje koji časno obavljaju svoj posao, a sankcionirati one koje ga obavljanju neprofesionalno, povremeno i neetično. Kada ćemo sudove otvoriti javnosti, debati, konstruktivnoj kritici, kada ćemo ih približiti građanima da u svakom trenutku svaki građanin zna i može pitati što je s njegovim predmetom? Kada ćemo stati na kraj teritorijalnoj rascjepkanosti sudova i umjesto otvaranja dodatnih sudova uvesti privremene ispostave sudova ovisno o potrebama na samom terenu? Ovo su dakle po nama samo neke od pretpostavki koje treba ugraditi u istinsku reformu pravosuđa i ovo o čemu danas tražite da glasamo to sigurno nije. Zahvaljujem.
I ova stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ne. Onda ćemo sukladno čl. 293.b. nastaviti s radom, pa idemo glasovati o amandmanima koje vlada ne prihvaća. Prvi na redu je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na Amandman broj 2. zastupnice Katarine Peović, vlada ga ne prihvaća. Glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 3. ponovno Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 4. amandman zastupnica Dalija Orešković, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman Odbora za pravosuđe je, pardon 6. Odbora za pravosuđe je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. 7. zastupnika Veljka Kajtazija je povučen i 8. i 9. Odbora za zakonodavstvo su prihvaćeni pa postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Naglašavam da za donošenje ovog zakona je potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnica i zastupnika, 78 za, 13 suzdržanih i 27 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima za Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 207. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Dalija Orešković, te Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Oprostite ja, radi se o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z. br. 208. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, zastupnica Katarina Peović, te zastupnik Branko Bačić. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predsjednika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik Josip Salapić. Najprije amandman broj jedan Odbora za pravosuđe.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj dva zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Nakon višegodišnje primjene odredaba članka 4. važećeg zakona o područjima i sjedištima sudova o drugostupanjskoj specijalizaciji unutar građanske i grane sudovanja, a uslijed kontinuiranoga trenda smanjenja broja drugostupanjskih predmeta provedba ovakve specijalizacije više se ne nalazi nužnom kao posebno sredstvo ujednačavanja radnog opterećenja županijskih sudova.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Znači o čemu se ovdje radi. Godinama je bila praksa specijalizacije pojedinih županijskih sudova u određenim predmetima. Tako su obiteljske predmete u obiteljskom znači pravu, u drugostupanjskoj proceduri znači rješavali recimo znači Pula, Zagreb i Split, Županijski sud u Puli, Zagrebu i Splitu i tako je bilo znači vezano i uz druge specijalizacije. E sad se to svim županijskim sudovima daje mogućnost da donose, odlučuju o žalbama protiv svih općinskih sudovima u sporovima iz radnih, znači od svih prvo svih naših odluka. E a sad ovdje, mislim vi ste to sad omogućili svim županijskim sudovima ali ono što nedostaje je zapravo analiza zašto se to napravili nije mislim baš dovoljno ovo da je neujednačeno radno opterećenje i da ono nije uopće potkrijepljeno nikakvim podacima, niti recimo kontinuirani trend smanjenja broja drugostupanjskih predmeta. Zašto bi, mislim kontinuirani trend smanjenja drugostupanjskih predmeta bio razlog da se znači svim županijskim sudovima omogući da sude u svakom predmetu, a da ne postoje specijalizacije to baš nije obrazloženo. Možda da je neka analiza bila tu stavljena ali u svakom slučaju u javnosti se intenzivno razgovara o tome da se pogotovo u predmetima obiteljskog prava treba uistinu specijalizirati. I zato je nevjerojatno da se sada one koji su bili specijalizirani zapravo degradira, oduzima im se ta specijalizacija pogotovo u predmetima dakle obiteljskih odnosa, obiteljskog prava gdje je to posebno osjetljivo. Znači važno je da suci budu i educirani i da znaju o čemu se radi i da budu baš specijalizirani za određena područja. Tako da jako nam je žao da niste prihvatili ovaj amandman [[Upadica: Tražite glasanje?]] i inzistirat ćemo na glasanju.
3. amandman zastupnika Branka Bačića.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 4. amandman zastupnika Branka Bačića.
Prihvaća se ali u izmijenjenom obliku na način da odredba Članka 4. konačnog prijedloga zakona glasi, postupke u predmetima općinskih sudova prema zakonu u kojem se uređuju obiteljski odnosi u predmetima županijskih sudova iz Članka 4. stavka 1. do 4. Zakona o područjima i sjedištima sudova te predmetima Trgovačkog suda u Splitu iz Članka 7. Zakona o područjima i sjedištima sudova koji nisu pravomoćno okončani do dana stupanja na snagu ovog zakona dovršit će sudovi u čiju su nadležnost pripadali prema odredbama Zakona o područjima i sjedištima sudova.
Poštovani zastupnik Bačić slažete se s tim?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče slažem se. Dakle radi se u meritumu je ostalo isto, radi se o tipfeleru koji je u samom amandmanu bio prema tome prihvaćam ovakav izmijenjeni i dopunjeni amandman.
I postaje sastavni dio zakona. I 5. amandman, povredu Poslovnika je digao, digla poštovana zastupnica Peović. Izvolite. U čem je povrijeđen Poslovnik?
238., mislim kako bi rekla tko ovdje zapravo omalovažava zastupnike, teško je zapravo locirati pravog krivca, a možda bih se mogla i zahvaliti kolegi Bačiću jer koliko sam shvatila iz ovog što ste sad rekli zapravo je riječ o preuređenom amandmanu koji sam ja zapravo podnijela pa mi nije baš jasno kako se to nije u tom prihvaćanju vašega amandmana i izjavilo.
Pogledajte to nema nikakve veze sa povredom Poslovnika i dobijate opomenu. Molim vas ajmo se držati Poslovnika. 5. amandman Odbora zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z. broj 209, predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, zastupnica Katarina Peović i zastupnik Branko Bačić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izglasavanje, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. 1. amandman Odbora za pravosuđe je prihvaćen, postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. 2. amandman zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman zastupnika Branka Bačića je prihvaćen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4. istog zastupnika vlada prihvaća u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj amandmana suglasio pa tako izmijenjeni tekst amandmana postaje sastavni dio zakona. I 5. Odbora za zakonodavstvo prihvaćen je i on isto tako postaje sastavni dio prijedloga zakona. Pa sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova i isto tako moramo imati natpolovičnu većinu svih zastupnika 76. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnica i zastupnika, 77 za, 31 suzdržani i 10 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, drugo čitanje, P.Z. broj 208. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo te zastupnik Dario Zurovec. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Ponovo poštovani državni tajnik Josip Salapić, najprije amandman broj 1 zastupnika Daria Zurovca.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom Članka 1. konačnog prijedloga zakona u dijelu koji se odnosi na Članak 25. stavak 4. važećeg zakona predviđeno je rješenje za situaciju u kojima Vlada RH u roku od 15 dana od dana zaprimanja mišljenja nadležnoga odbora Hrvatskoga sabora niti jednog od kandidata ne predloži Hrvatskom saboru te se navedeno rješenje primjenjuje na svaki ponovljeni postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika RH. U navedenom smislu predložena odredba je suvišna.
Ne vidim poštovanog zastupnika Zurovca, pa ćemo o tome morati glasovati. Idemo na amandmane, možemo nastaviti ili ćemo nastaviti sa doskočicama, ovaj sad idemo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Najprije prvi amandman broj 1.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 2. amandman.
Prihvaća se.
I to su amandmani dakle na ovaj zakon.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, drugo čitanje, P.Z. broj 208. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Dario Zurovec. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. 1. amandman zastupnik Dario Zurovec, kao što sam rekao vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Imamo dva amandmana Odbora za zakonodavstvo, oba su prihvaćena i postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, pa dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, ponovo je potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 122 zastupnica i zastupnika, 77 za, 22 suzdržana, 23 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu.
Sad idemo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništva, drugo čitanje, P.Z. broj 210. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu, ponovo poštovani državni tajnik Josip Salapić.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona područjima i sjedištima državnih odvjetništava, drugo čitanje, P.Z. br. 210, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom izjašnjavanja o amandmanima predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo pa je on postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I ovdje nam treba 76 glasova pa sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovao 121 zastupnik i zastupnica, 85 je za, 30 suzdržanih i 6 protiv. Na taj način donesen Zakon o izmjeni Zakona područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Izvješće o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaranih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-COV-1 u RH za razdoblje od 1. rujna do 31. prosinca 2021. Podnositelj je vlada, rasprava je zaključena. Prije nego što krenemo glasovati o zaključku imamo zahtjev za stankom, kolega Pavliček izvolite.
Poštovani predsjedniče, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput upozorili na gorući problem koji tišti prvenstveno roditelje djece vrtićke dobi. Naime, zbog čestih izolacija djece vrtićke dobi roditelji su prisiljeni na mjesečnoj razini 5, 10, a roditelji sa više djece i po 20 radnih dana provesti na bolovanju što je dodatni financijski udar na njihove obitelji posebice kada se nalazimo u vremenu gdje cijena energenata drastično raste, gdje cijena prehrambenih proizvoda i usluga raste na svakodnevnoj razini. Smatramo, a s obzirom da je znanstveno dokazano da nema nikakve potrebe za samoizolacijom djece vrtićke dobi jer ista vrlo rijetko obolijevaju i ako obolijevaju obolijevaju prvenstveno od uposlenika unutar samog vrtića, a ne dijete od djeteta. Stoga ovu mjeru treba ukinuti ili u najmanju ruku skratiti vrijeme izolacije i na taj način olakšati roditeljima normalno financijsko funkcioniranje. Hvala.
Stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ne. 293b, nastavljamo onda dalje pa ću sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dati na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe mjera i Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH za razdoblje od 1. rujna do 31. prosinca 2021. g. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 124 zastupnice i zastupnika, 77 za, 47 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z.E. br. 201, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnica i zastupnika, 115 za, 7 suzdržanih pa je na taj način donesen Zakon o dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili još jednom da ovim zakonom zapravo Hrvatska prihvaća staviti interese velikih banaka u stranom vlasništvu ispred interesa domaće privrede i domaće industrije koje nikakvi sanacijski mehanizmi nisu namijenjeni ukoliko ona dođe u probleme. Potpuno suprotno onome što su neki se kao uvjerili, HDZ ih je uvjerio taj sanacijski fond od 1% osiguranih depozita ničim ne garantira da će biti dovoljan za njihovu sanaciju ako banke dođu u probleme. Dapače, ovim se čini to da se odabiru one banke koje će postati too big to fail, odabrane se odabire da se novcima poreznih obveznika ukoliko taj sanacijski fond ne bude dovoljan saniraju banke čemu smo se već svjedočili i krajem '90.-tih kada je Hrvatska javnim novcima sanirala banke sa 56 milijardi kuna da bi za 4 puta manju cijenu te banke prodali strancima. I ovim se zakonom osim toga omogućava da ne dođe do nacionalizacije banaka ukoliko se njih sanira javnim sredstvima. A sve kako bi se zadržala i upravljačka politika tih banaka, a ona je u potpunoj suprotnosti domaćim razvojnim interesima domaće privrede i stanovništva jer banke primarno kreditiraju uvoznu potrošnju zaduživanje stanovništva, a ne proizvodnju za potrebe. Mi ćemo ovaj zakon zapravo odbaciti jer ne garantira nikakvu sigurnost za društvenu većinu već samo za strane banke i molimo vas da nam date na uvid [[Upadica: Hvala vam.]] kako je tko glasao po ovom zakonu.
Hvala lijepa. Molim vas tajniče plenarne sjednice Bukarica da se osigura i pojedinačno utvrdi tko je kako glasovao. Dakle, dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 122 zastupnica i zastupnika, 107 za, 14 suzdržanih i 1 protiv pa smo na taj način donijeli Zakon izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 179, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 121 zastupnik i zastupnica, 77 za, 27 suzdržanih, 17 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti.
Poštovane kolegice i kolege, evo točno je 9 i 30, pa ćemo početi sa današnjim radom i prva točka kao što je i najavljeno biti će izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, drugo čitanje, P.Z.E. br. 178. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Krešo Beljak. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Prvo amandman br. 1. zastupnika Beljaka.
Hvala g. potpredsjedniče. Amandman br. 1. na čl. 5. ne prihvaća se. Obrazloženje, prijedlog amandmana nije u skladu s praksom i načelima Međunarodne agencije za nuklearnu energiju koja razdvaja civilno i vojno korištenje nuklearne energije.
Hvala lijepo. Nema kolege Beljaka, morat ćemo o tome glasovati. Amandman br. 2. istog zastupnika.
Da, amandman br. 2. na čl. 7., ne prihvaća se. Prijedlog amandmana nije u skladu s praksom i načelima Međunarodne agencije za nuklearnu energiju koja razdvaja civilno i vojno korištenje nuklearne energije.
Kolege Beljaka nema, pa ćemo i o tome morati glasovati. Amandman br. 3. istog zastupnika.
Amandman br. 3. na čl. 10. ne prihvaća se. Obrazloženje, prijedlog amandmana bi povećao administrativno opterećenje svih upućenih tijela, što nije svrsishodno.
Kolege Beljaka nema, pa ćemo i o tom amandmanu morati glasovat i amandman br. 4. istog zastupnika.
Amandman br. 4. na čl. 10. ne prihvaća se. Obrazloženje, prijedlog amandmana nije moguće provesti i utjecao bi na smanjenje vrijednosti fonda jer bi trošak osiguranja bio višestruko veći od samog godišnjeg prinosa.
Zastupnika Beljaka nema, pa ćemo i o tome amandmanu morati glasovat. Hvala vam lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, drugo čitanje, P.Z.E. br. 178, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Krešo Beljak. O njima smo se izjasnili ranije na sjednici pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje Vlada ne prihvaća. Idemo redom, prvi amandman. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3, isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I 4. amandman, ponovo zastupnik Beljak, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 76 za, 9 suzdržanih, 35 protiv pa je na taj način donesen navedeni zakon. Prijedlog Odluke o proglašenju mjeseca ožujka mjesecom svjesnosti o raku debelog crijeva u RH, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno, sa 121 glasom za donesena Odluka o proglašenju mjeseca ožujka mjesecom svjesnosti o raku debelog crijeva u RH.
I sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Izvješće o zahtjevu za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative Odlučujmo zajedno te zahtjevu za raspisivane državnog referenduma građanske inicijative Dosta je stožerokracije. Podnositelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika MOST-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Dražen Bošnjaković. Izvolite. Najprije amandman broj 1. Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Odbor ne prihvaća ovaj amandman. Naime, mi smo sadržajno o tom amandmanu glasovali u zaključku koji je predložio Klub SDP-a i to je bio prvi zaključak o kojem smo glasali na sjednici. Odbili smo ga iz razloga jer smatramo da je ovo rješenje da utvrđivanje broja i valjanosti potpisa za sve, ovaj pozove Vladu RH da obavi taj dio. Danas smo se ujutro kao odbor sastali ponovno i utvrdili zapravo opet jednaki prijedlog.
U ime kluba poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Da ponovimo gradivo, danas je novi dan. Dakle, praksa Hrvatskog sabora dosada do 2021. godine bila je da zaduži vladu da broji potpise. I u pravilu nije bilo nekog velikog spora oko toga je li vlada ispravno prebrojila potpise, ja bih rekao prvenstveno zato što je broj potpisa koji su inicijative predavale u pravilu bio puno veći nego što se tražilo, do zadnjeg puta kada je ispalo sporno u ovaj, u inicijativa „Istina o Istanbulskoj“ i ona druga, da sad ne, da sad ih ne reklamiram dodatno „Narod odlučuje“ gdje je broj predanih potpisa bio blizu granice potrebne da se raspiše referendum i naravno ostalo je određenih spornih situacija iako smo mi, što se isto ovoga lako da provjeriti, glasali za izvješće koje nam je vlada poslala, HS, međutim činjenica je da je u tom slučaju i u ovom slučaju vlada jedna od strana u postupku jer u pravilu referendumi se iniciraju onda kada vlast ne želi nešto provesti jer da vlast želi nešto provesti provela bi, pa ne bi bilo potrebe za referendumom. Tu praksu HS i sama je vlada u stvari naznačila kao možda ne baš najbolju kad je predložila u zakonu da to ubuduće radi DIP. HS je prihvatio taj prijedlog vlade, pa je i on priznao da je ta praksa ne baš najbolja i trebao je HS dakle nastaviti po novoj praksi koju je on prihvatio prihvaćajući prvo čitanje Zakona o referendumu i zadužiti DIP kao neovisno tijelo da broji, da broji potpise. Tražimo glasanje.
Amandman br. 2. Kluba zastupnika SDP-a.
Odbor ne prihvaća uz obrazloženje kao što je bilo za prethodni.
Poštovani zastupnik Bauk.
Nakon što smo ovoga predložili izmjenu subjekta brojanja, sada smo predložili da se definira vremenski rok u kojem bi onaj koji broji potpise trebao ih završiti. U suprotnom imat ćemo konstantan pritisak, i da sam na mjestu kolege Petrova ja bi to isto tako radio, na vladu ili na DIP, al vjerojatno će bit na vladu kad će završit brojanje potpisa, tim više što su vladini dužnosnici i sami požurivali inicijatore referenduma da predaju potpise. Doduše, ne vidim nekog smisla u tome, vi bi predali potpise dok sabor ne zasjeda, pa bi oni stajali u skladištu u saboru, bolje da stoje u skladištu kod vas nego u skladištu u saboru. Ako je rok koji smo mi, ne, ne, rekao je Kujundžić da ste vi skenirali potpise. To je jedna dosta mudra ovaj, al nisam siguran koliko je ispravna praksa. Dakle, što se tiče roka ako je 30 dana malo mogli ste prihvatiti amandman u izmijenjenom obliku da bude 45, da bude 60, da bude 90 il da bude 4.g., pa do kraja mandata to se broji jedan po jedan svaki dan, ali je potrebno naznačiti rok, tim više što je u Zakonu o referendumu novi koji je HS prihvatio u prvom čitanju rok naznačen. Znači naši amandmani su bili dokaz iznimne ljubavi i povjerenja prema vladi jer smo predložili sve ono što je vlada sama predložila u Zakonu o referendumu. Mi smo dakle htjeli dati priliku da se već na, već prvi put pokaže hoće li nova zakonska rješenja biti bolja od dosadašnjih i umjesto da vlada i parlamentarna većina objeručke prihvati našu ispruženu ruku, ne oni su odlučili malo zavit ruku da ne bi slučajno i dalje predlagali po novome zakonu, ko zna šta bi nam sve palo na pamet. Tražimo glasanje g. predsjedniče.
I amandman br. 3. Kluba zastupnika SDP-a.
Odbor ne prihvaća ni ovaj amandman uz isto obrazloženje kao i za prethodni.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. U ovom amandmanu predložili smo da jedno saborsko povjerenstvo, supervizijsko tijelo koje bi se sastojalo od 3 člana iz oporbe i 4 člana iz većine, mislim dobro da niste prihvatili, ko zna šta bi, na šta bi to sličilo, ovoga da, da kontroliraju, da kontroliraju, rade jednu superviziju, monitoring ili kako se to sad popularno među ljubiteljima najvažnije sporedne stvari na svijetu nogometa zna reći var, dakle da imamo jedno, jedno tijelo koje će presuđivati u spornim situacijama kako ne bi bilo ovaj potpis ste priznali, a niste trebali, ovaj potpis niste priznali, a trebali ste, ovoga drugoga će vjerojatno bit više. To je bio naš prijedlog, međutim vlada i to ovoga nije, nije odnosno parlamentarna većina ni to nije prihvatila. Dakle, niti želite da neovisno tijelo broji potpise, niti želite stavit rok, niti želite da netko kontrolira ove koji broje potpise. Što može proći krivo, što može proći krivo kada, kada se sve mehanizme kontrole koje parlament može imati u tom smislu, a i DIP je mehanizam kontrole parlamenta jer bira parlament članove DIP-a dogovorom HDZ-a i SDP-a, kako to Mostovci vole reći, što je opet kolega Petrov puno bolje nego dogovor HDZ-a sa samim sobom ili ne daj Bože s vama, ovoga dakle u tom smislu meni je jako žao što nećemo biti u prilici da uklonimo eventualne sumnje i u broj potpisa za ovaj referendum, tako da mi se čini da u ovom slučaju ovo igramo ko partiju preferansa ako neko od vas to zna. Nekad smo zajedno s njima rušimo vas, a nekad zajedno s vama moramo srušit njih, a nekad smo sami protiv svih. Meni se čini da smo u ovom slučaju sami protiv svih i zato tražimo glasanje. Hvala.
1. amandman Kluba zastupnika Most-a.
Odbor ne prihvaća niti ovaj amandman iz obrazloženja koje smo dali i za prethodne amandmane jer odbor je utvrdio da ne postoji zakonska osnova da se utvrđivanje broja potpisa i njihova valjanost da se to traži od DIP-a koje je neovisno tijelo i u Zakonu o DIP-u takvih ovlasti povjerenstvo nema.
Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani, prvo ću reći da tražimo obavezno glasovanje po ovome. Ja vas moram ispraviti, dakle DIP u ovom slučaju kada imamo s jedne strane mogućnost da vlada broji potpise i da to može raditi DIP, DIP je manje opterećeno određenim ajmo nazovimo ih sjećanjima. Zašto vam to govorim? Vi biste trebali biti ti koji će omogućiti ljudima da nema apsolutno nikakvih insinuacija i nikakvih pogrešnih nagađanja. Zašto? Jer ste glavni razlog u zadnjih nekoliko godina zbog čega vas ljudi optužuju da ste ukrali referendume i vi biste trebali to spriječiti. Ja ne vidim gdje je problem ako vi dođete i kažete Državnom izbornom povjerenstvu pa svejedno su vaši članovi tamo, vi ste ih predložili, evo vi prebrojite. Ne, to će vlada brojati. Zašto? Čega se bojite. Tada kada smo tražili prošli put na uvid sve ovo kako vi govorite kako će se to događati danas, tražili smo na uvid od vaše kolegice Josipe Rimac koja je trenutno u pritvoru i od Lovre Kuščevića koji je isto tako optužen, savršen tandem, od njih smo tražili na uvid sve nevažeće potpise. Znate šta smo dobili na uvid iako nam je obećano javno ovdje u saboru kao što vi danas obećavate javno, dani su nam na uvid naši potpisi. Izrugivali ste se. I to je razlog zašto tražimo Državno izborno povjerenstvo jer nemamo povjerenja i vi morate shvatiti da narod nema povjerenja u vas. Vi možete napraviti da jednom steknete povjerenje, ali trenutno ga nemate jer ste ga s razlogom izgubili [[Upadica: Tražite glasovanje o tome? Tražite glasovanje?]] naravno.
Amandman broj 2. Kluba zastupnika MOST-a.
Odbor ne prihvaća uz jednako obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Petrov.
Poštovani kolega mi smo tražili da jasno navedete vrijeme odnosno vremenski rok u kojem ćete prebrojati potpise. Sve što mi vidimo od jučer rasprave, pa od kad smo mi predali potpise je odugovlačenje i izbjegavanje i gubitak i dragovoljno predavanje bilo kakvog kontrolnog mehanizma iz ruku sabora u ruke vlade. Ne želite DIP, ne želite definirati vremenski rok. Ajmo biti pošteni prema ljudima imate li vi mogućnost kao predsjednik saborskog odbora dati zaključak u kojem se nalaže vladi da u roku od 30 dana mora prebrojati potpise. Imate tu mogućnost. I ovi ovdje ljudi koji sjede koji će danas glasovati da ste vi to predložili i da su oni to izglasali vlada preko puta Markovog trga bi to morala napraviti. To vi možete napraviti. Pravo je pitanje za građane danas u Hrvatskoj zašto vi to ne želite napraviti? Zašto ne želite da se prebroje potpisi u nekom razumnom roku? Zašto ne želite u konačnici izaći u susret građanima koji su od vas tražili referendum? Zašto bježite od građana? To su pitanja. A to je ono što vi trenutno radite i to je ono što se mora pošteno ovdje reći tj. vi se možete izvlačiti na procedure mi slijedimo protokole, vi ste ti, vi ste ti koji pišete te procedure i protokole, vi ih predložite kao što ste ih predložili neki dan, danas ih izglasujete i radite po njima. Jako je bitno da to danas građani znaju. Vi ste predložili da nema roka i zbog toga se neće dogoditi referendum.
Hvala lijepo, znači tražite glasovanje jel?
Naravno.
Dobro. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Prije nego što pređemo na slijedeću točku budući da mi se čini po broju prijavljenih da ćemo završiti značajno prije 12 sati kada je najavljeno glasovanje, ja predlažem ako se vi slažete da slobodne govore obavimo nakon što završimo o, raspravu o sljedećoj točci. Stoga budući da, čini mi se da, ako stignemo naravno ovaj čini mi se da nitko nije protiv, bar ne vidim da je netko protiv pa vas onda molim da obavijestite kolege iz svojih klubova, prijateljskih klubova, koalicijskih klubova, bilo čega da evo ćemo krenuti sa slobodnim govorima po završetku ove točke, dakle prije, ako završimo tu točku naravno u razumno vrijeme kao što mi se čini da hoćemo.
Izvješće o zahtjevu za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ te zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“. Podnositelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika Mosta. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Hoćemo prvo glasovati o amandmanima pa onda. Hoćete prvo stanke? Može. Evo, idemo onda sa zahtjevima. Prvi je na redu kolega Miletić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS-a. Vrlo je važno bilo da progovorim prije glasovanja jer su mi 2 smjera ovog govora. Jedan je objasniti hrvatskoj javnosti što se događa i drugi apelirati na savjest vas kolege vladajućih. Vjerujem, uistinu vjerujem, vjerujem da možete glasovati po vlastitoj savjesti ispravno. Dakle, ajmo objasniti još jednom građanima. Imamo saborski Odbor za Ustav, Poslovnik i za politički sustav i on je taj koji ima u svojim rukama i škare i sukno i imate prilike uistinu iskrojiti demokratske procese na najvišem standardu, imate priliku omogućiti hrvatskim građanima referendum. Nemamo se šta bojati, 410 tisuća građana RH želi referendum. Mi smo vas molili 3 stvari. Rok od 30 dana. To ćete s današnjim glasovanjem napraviti, omogućiti da bude do idućeg Stepinčeva pa možda će se brojati glasovi do idućeg Stepinčeva. Molili smo vas, neovisne promatrače. To ste omogućili, hvala vam na tome, iako se osjećam kao razrednik u gimnaziji kada sam pohvaljivao dakle svoje učenike jer dobro uče, pa nemaš ih tu šta hvaliti, dakle ali evo, hvala vam na tome što ste omogućili neovisne promatrače i niste omogućili da jedno neovisno tijelo DIP da broji glasove. Tu bi bili uistinu svi sigurni, svaki hrvatski građanin bi bio siguran. Dakle, molimo vas još jednom, apeliram na vašu savjest, nemojmo se plašiti građana RH, nemojmo se bojati hrvatskog naroda. Omogućimo referendum ljudima i neka bude ih što više u našem društvu, vlast koja se boji svog naroda nije zavrijedila da bude vlast. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada će se obratiti i objasniti zahtjev za stanku kolega Fabijanić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, tražim stanku u ime socijaldemokrata, ali u korist svih nas, a pogotovo vladajućih tako bi njima isto ta stanka dobro došla jer ovdje imamo nešto što je u najmanju ruku kriza dosljednosti, a mogla bi nažalost eskalirati i u krize vladajućih ovdje u Hrvatskoj. Naime, s jedne strane imamo zaključke koji su vezani za referendum koji povjeravaju Vladi provjeru potpisa, a s druge strane, imamo Vladu koja provjeru potpisa barem u prijedlogu Zakona o referendumu koji je prošao prvo čitanje, to povjerava DIP-u. pitanje je onda i u budućnosti i u budućem paketu mjera Vlade koja je vezano za suzbijanje inflacije i rasta cijena, da li će parlamentarna većina davati taj suport Vladi ili neće.
Stanka je odobrena. Evo, vidim da imamo i 3. zahtjev, to je kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bi još jedanput poslali poruku svim hrvatskim građanima kako je referendum oblik neposrednog odlučivanja građana u obnašanju državne vlasti. Stoga je osobito važno i bitno da taj postupak koji prethodi referendumu bude usuglašen s Ustavom. Kako je iz dosadašnjih referenduma i predreferendumskih aktivnosti uspostavljena ustavna i referendumska praksa koja je odobrena od Ustavnog suda, presedan kojega bi temeljem prijedloga oporbenih stranaka ili dijela oporbenih stranaka mi u HS-u postavili, a koji presedan nije usuglašen niti sa Zakonom o referendumu a niti s dosadašnjom ustavnom praksom, mogla bi se dogoditi, da bi upravo obrnuto, propitkivanjem takve odluke HS-a mi ustvari referendum još dodatno razvlačili i učinili ga u što dužem periodu. Stoga je i nama u najboljem interesu da se postupak oko raspisivanja referenduma u Hrvatskoj provede na temelju dosadašnje ustavne prakse i referendumske prakse. Tako je g. Miletiću, niste vi predložili, Klub HDZ-a i ja osobno, a vi nakon toga, da u prebrojavanju glasova budu uključeni i u verifikaciji glasova i predstavnici građanskih inicijativa i to je u našem najboljem interesu. Što se tiče merituma, g. predsjedniče, ovaj referendum ide za tim da se ukinu Covid potvrde, to je svima jasno. Gotovo bi mu mogli prišiti atribut antivakserskog referenduma. Pozivamo sve parlamentarne stranke u HS-u da bez zadrške pozovu [[Upadica: Hvala vam.]] naše sugrađane da se cijepe i to je [[Upadica: Hvala.]] najbolji način da odgovorimo ovoj velikoj izazovu [[Upadica: Hvala kolega Bačiću.]] koji je pred nama.
Stanka je odobrena. Evo, sada se javio i kolega Bauk, izvolite.
Na nagovor g. Branka Bačića pozivam sve hrvatske građane da se cijepe. Zahvaljujem. Ali to nije tema, tema je izvješće Odbora za ustav, a to izvješće je cijepljeno od logike. Dakle, sve one prakse za koje vlada kažu da nije dobra, za koje vlada predlaže izmjene u zakonu, koje je HS prihvatio u prvom čitanju vi sad predlažete sve ono što je vaša vlada rekla da nije dobro. Predložili su da brojeve, da glasove broji DIP, mi predložili vi odbili, da se stavi rok, mi predložili vi odbili, predlažemo kontrolu od strane saborskih zastupnika, 4 vladajuća 3 oporbena. Možda vi ne vjerujete vašoj četvorici, al mi našoj trojici bi vjerovali. Predložili smo da se odredi rok kako je vlada predložila i sada kada vi sve nastavljate o onome što ste sami rekli da ne valja postavlja se logično pitanje što može proći krivo? Sve. Dakle, broji oni koji su sami ovoga jedna strana u postupku jer da je vlada htjela poslušati ove koji su potpisali onda bi to sama napravila. Rok je toliki da izazove sumnje kao što je onaj, ono zadržavanje potpisa kod Mostovaca izazvalo sumnju vlade. Kontrola, već smo na prošlom referendumu imali što ovoga ne valja i da je od toga ostavilo repove. Nama ne odgovora da kolege iz Mosta cijelo vrijeme govore da nešto nije bilo dobro jer će uzimati prostor nama i uzimat će prostor vama. Prema tome, mi želimo državu u kojoj je red, državu u kojoj se neće ostavljati, neće se ostavljati, neće se ostavljati prostora za to da neko može reći da je referendum pokraden. I evo da završim još jednom, ljudi cijepite se, a vi se isto barem ovoga nemojte cijepit od logike. Zahvaljujem.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, povrijeđen je čl. 238. Poslovnika, kolega Bauk upada u vlastitu zamku tražeći, tražeći, tražeći da, tražeći da HS prvi puta postupi u slučaju prebrojavanja glasova suprotno zakonu i suprotno vlastitoj ustavnoj praksi koja je dosad bila [[Upadica: Kolega, kolega Bačić]] Naime, evo samo da dovršim.
Evo vrijeme je, vrijeme je, vrijeme je isteklo. Kolega Bačić molim vas.
Mi u vladajućoj većini nemamo, nemamo namjeru poništiti volju građana kao što je to napravio on sa izmjenom zakona… [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Bačić molim vas, kolega Bačić dobivate, molim vas da sjednete, dobivate opomenu kolega Bačić [[Upadica iz klupe: I oduzimanje riječi]] Samo malo kolegice i kolege. Kolega Bačić dobiva opomenu jer upasti u vlastitu zamku nije mudro, al nije protivno Poslovniku, tako da svako to može učiniti ako želi. Dakle, dobivate opomenu. Sada će kolega Bauk isto tako možda dobit opomenu, a možda i ne.
Branko je trebao dobit dvije opomene zbog ovoga i zbog vremena.
A ne, vikali ste, vikali ste svi, tako da je, je, je.
Vratite mi onda, vratite mi 5 sekundi, molim vas.
Ajde možemo vratit vrijeme, idemo.
238., ja sam možda upao u vladinu zamku, ali ne u vlastitu zamku jer je vlada predložila ovo što mi vama predlažemo i to nije suprotno zakonu jer zakon ovaj sadašnji to ne propisuje. Dakle, kada bi donijeli naše zaključke bilo bi jednako po zakonu koliko su ovi vaši, jedino što je naš prijedlog bolji od vašeg, a to ste i vi priznali u vladinoj zamci u koju ste vi iz vladajuće većine upali. Zahvaljujem.
Naravno da dobivate opomenu jer je ovo bila replika na, u stvari repliku kolege Bačića. Sada se javio i kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani g. predsjedniče i unaprijed se zahvaljujem na opomeni. Povrijeđen je naravno čl. 238., ali ovdje se ipak radi o vrijeđanju dostojanstva svih nas koji smo si dali malo truda i pročitali Zakon o referendumu i Zakon o DIP-u i znamo da po tom zakonu DIP ima ovlasti provoditi sve radnje u referendumu. Ako su neke stvari do sada bile krive ili mogle biti bolje onda je obveza svih nas da to ispravimo kolega Bačiću.
Hvala kolega Grbin. Kolega Grbin, isto tako opomena. Sada će se javiti i kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolega Grbin, povrijedio je čl. 238. Poslovnika jer nas omalovažava na način da govori da mi nismo nešto pročitali. Ja se vama čudim kolega Grbin jel vi ste pravnik po struci, a ovdje želite da postupamo po nečem što još nije zakonito jer zakon nije donesen. Mi smo se opredijelili za ono što je sada na snazi, a vi tražite samo djelomično ono što je u Zakonu o referendumu.
Hvala vam kolegice Jelkovac, dobivate i vi opomenu, ovo je isto tako nastavak repliciranja. Idemo sada na idući zahtjev za obrazlaganje stanke, kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta. Vidite ova rasprava i sad ovo nadmudrivanje sa obe strane sabornice možda izgleda duhovito i zabavno, ali situacija je prilično ozbiljna što se tiče ponašanja vladajućih rekao bih općenito političkih elita koje su prilično otuđeni od običnih građana. Do čega to može dovesti? U Kanadi to može dovesti do toga da kamiondžije blokiraju zemlju, doslovce glavni grad je blokiran već duže vrijeme jer ljudi sa pravom se bune protiv mjera koje se s vremenom pokazuju da nemaju nikakvog smisla. Bez obzira što o njima mislimo kolega Bačić se poziva na praksu u Hrvatskoj, ta praksa do sada što se tiče referenduma nije dobra. Dakle, nemam dojam da bi ljudi imali pravo imati povjerenje u vlastite institucije kad imamo iskustvo kakvo imamo. Sam broj po novom popisu stanovništva jako odudara od onoga što se traži što se tiče broja potpisa, dakle ne odgovara stvarnosti, a trebamo imati veliko povjerenje u vas da će sve biti pošteno i kako treba. Dakle, još jednom ću reći da treba načelno omogućiti, olakšati referendume ne otežavati po vrlo teškim uvjetima zimskim uvjetima je ovaj broj skupljen, dakle ljudi su volontirali diljem Hrvatske da bi se to omogućilo i sad se to na neki način dovodi u pitanje, kupuje se vrijeme i slično. Još nisam čuo koherentan, koherentno objašnjenje zašto nije određen rok. Moglo se, nije se prema tome sa pravom se ljudi [[Upadica: Hvala.]] bune i sumnja, [[Upadica: Hvala kolega Bartulica.]] sumnjaju u ishode.
Ima li još zainteresiranih? Ako nema onda idemo na amandmane. Prvo ćemo ići glasovati o amandmanima Kluba zastupnika SDP-a, tri ih je i odbor ih ne prihvaća, dakle predlagatelj ih ne prihvaća, pa idemo redom. 1. amandman Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 1. amandman isti klub zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I 3. amandman istog kluba zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na 2 amandmana Kluba zastupnika MOST-a, oba odbor ne prihvaća pa moramo glasovati. Amandman broj 1. Klub zastupnika MOST-a. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I 2. amandman isti klub zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Prijedloge Zaključka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Prvo na temelju Članka 127. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora poziva se Vlada RH da provjeri broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative Odlučujmo zajedno kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative Odlučujmo zajedno aktom pod brojem Klasa: 013-02/22-01/01, Urudžbeni broj: 361-22-05 od 24. siječnja 2022. godine i da omogući promatranje postupka provjere broja i vjerodostojnosti prikupljenih potpisa birača od strane najmanje dva predstavnika navedene građanske inicijative te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi Hrvatskom saboru. Također, poziva se Vlada RH da provjeri da li su se potpisi prikupljani sukladno odredbi Članka 8c. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave. I drugo, na temelju Članka 127. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora poziva se Vlada RH da provjeri broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative Dosta je stožerokracije kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative Dosta je stožerokracije aktom pod brojem Klasa: 013-02/22-01/01 Urudžbeni broj: 361-22-04 od 24. siječnja 2022. godine i da omogući promatranje postupka provjere broja i vjerodostojnosti prikupljenih potpisa birača od strane najmanje dva predstavnika navedene građanske inicijative te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi Hrvatskom saboru. Također, poziva se Vlada RH da provjeri da li su se potpisi prikupljali sukladno odredbi Članka 8c. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnica i zastupnika, 77 za, 13 suzdržanih i 32 protiv pa su na taj način doneseni zaključci kako ih je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Klub zastupnika MOST-a predlaže saboru donošenje slijedećeg zaključka. Zadužuje se Vlada RH da dostavi Državnom izbornom povjerenstvu sve potpise birača koji, koje su prikupile građanska inicijativa Odlučujemo zajedno i građanska inicijativa Dosta je stožerokracije, kako bi Državno izborno povjerenstvo provjerilo broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa, kao i da li su potpisi prikupljeni sukladno odredbi Članka 8c. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti lokalne i područne (regionalne) samouprave, a sve u roku od 30 dana od dana donošenja ovog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 43 je bilo za, za 77 protiv pa na taj način nije prihvaćen ovaj prijedlog Zaključka.
Sada imamo točku sa a i b. Pod a) Prijedlog Odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i pod b) Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 112 zastupnica i zastupnika, 87 za, 25 suzdržanih te smo donijeli Odluku o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 117 zastupnica i zastupnika, 77 za, 19 suzdržanih i 21 protiv te je donijeta Odluka o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje u tekstu kako je predložila Vlada RH.
Evo ga, onda idemo na slijedeću točku, a to je: Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporaba, prvo čitanje, P.Z.E. broj 241 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Tomislav Dulibić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe osigurava se provedba Uredbe Europskog parlamenta i vijeća broj 2019/1020 o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i to u dijelu u kojem se primjenjuje na predmete opće uporabe. Zakonskim se prijedlogom utvrđuju nadležna tijela za provedbu zakona Ministarstvo zdravstva i Državni inspektorat te se definiraju njihove zadaće i obveze. Nadalje, navedenim prijedlogom jasnije se definiraju pojmovi u smislu zakona te se pojmovnik proširuje s novim pojmovima kao što su materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju, proizvod koji predstavlja rizik, proizvod koji predstavlja ozbiljan rizik, krajnji korisnik, opoziv, povlačenje, pružatelj usluga provođenja narudžbi, sljedivost proizvoda te dobra proizvođačka praksa. Nadalje, zakonskim prijedlogom se radi zaštite zdravlja ljudi detaljnije uređuju opći uvjeti koji se moraju, koje moraju ispunjavati predmeti opće uporabe i to na način da se na tržište smije staviti samo zdravstveno ispravan odnosno sukladan predmet opće uporabe tj. ispravan glede senzoričkih svojstava, vrste i sadržaja štetnih tvari, obavijesti o proizvodu, namjene, sastava i mikrobiološke ispravnosti te koji ne može prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje ljudi i okoliša. Svi subjekti u poslovanju s predmetima opće uporabe koji su odgovorni za stavljanje takvih proizvoda na tržište dužni su provjeriti podliježe li predmet opće uporabe obvezi izrade eu izjave o sukladnosti ili tehničkoj dokumentaciji. Također na tržište RH mogu se staviti samo oni predmeti opće uporabe koji imaju istaknutu obavijest o proizvodu odnosno deklaraciju, te moraju imat podatke o sastavu, jasno navedenu namjenu proizvoda osim ako je namjena proizvoda razvidna iz njegovog izgleda, te istaknuta upozorenja za sigurnu primjenu proizvoda. Zakonskim prijedlogom propisuje se zabrana ograničavanja, reklamiranja i prezentiranja predmeta opće uporabe na način koji bi potrošače mogao dovesti u zabludu glede stvarnog sastava, svojstava i namjene predmeta opće uporabe, te se definira odredba kako se istima ne smije pripisivati ljekovita svojstva, prevencija, terapija i/ili liječenje bolesti. Također zabranjuje se reklamiranje pribora za pušenje. Vezano uz provođenje sustava kontrole, a koji obuhvaća nadzor nad proizvodnjom i stavljanjem na tržište predmeta opće uporabe navedenim zakonskim prijedlogom propisuje se da subjekt u poslovanju s predmetima opće uporabe obavještava nadležno inspekcijsko tijelo u roku od 72 dana otkada sazna ili opravdano posumnja da je proizveo ili je stavio na tržište predmet opće uporabe koji ne udovoljava zahtjevima zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti, te osigurava povlačenje takvih proizvoda s tržišta, kao i od krajnjih potrošača. Nadalje, zakonskim prijedlogom proširuju se ovlasti nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora tržišta radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe na način da nadležni inspektor ima pravo kupovati proizvode na internetu pod tajnim identitetom, te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij za potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola. Nadalje, kako bi se učinkovitije pratila zdravstvena ispravnost predmeta opće uporabe na tržištu RH navedenim zakonskim prijedlogom definira se nadležnost državnog inspektorata za izradu i provedbu programa monitoringa predmeta opće uporabe koji se temelji na procjeni rizika u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i vijeća br. 2019/1020 i prema propisima kojima se uređuju službene kontrole hrane. Zakonskim prijedlogom također se uređuju odredbe kojom su ovlašteni laboratoriji dužni državnom inspektoratu kao tijelu za nadzor tržišta uz svaki ispitni izvještaj prema kojem je uzorak predmeta opće uporabe zdravstveno neispravan odnosno nesukladan izraditi i procjenu rizika za taj proizvod. Ujedno predloženim zakonskim prijedlogom propisuje se da granični inspektor državnog inspektorata obavlja nadzor nad sanitarno tehničkim i higijenskim uvjetima skladištenja predmeta opće uporabe u postupku odobravanja carinskih skladišta, o čemu izdaje potvrde o ispunjavanju propisanih uvjeta. Isto tako zakonskim prijedlogom utvrđuje se da granični inspektor državnog inspektorata neće dopustiti puštanje predmeta opće uporabe u slobodni promet u slučaju utvrđivanja zdravstvene neispravnosti proizvoda, te da uvoznik ima rok od 4 dana da uskladi utvrđene nedostatke. Predloženim zakonskim prijedlogom dorađuju se i odredbe u vezi ovlasti nadležnih inspektora državnog inspektorata radi unaprjeđivanja postupanja u poduzimanju upravnih i prekršajnih mjera. Slijedom svega navedenog predlažemo usvajanje ovog zakonskog prijedloga.
Hvala. Ima više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, svaka zakonska odredba i izmjena koja vodi što većoj zaštiti zdravlja naših građana je naravno dobrodošla i hvalevrijedna. Mene zanima koliko ovlaštenih laboratorija u RH ima trenutno, koliko se zapravo ljudi bavi u državnom inspektoratu ovim kontrolama odnosno koliko će ih se baviti nadzorima, monitoringom itd.? Očekujete li da će stupanjem na snagu ovog zakona biti još više nadzora inspekcija, imamo li mi zapravo dovoljno ljudi i koliko je novaca predviđeno u državnom inspektoratu, inspektoratu na godišnjoj razini? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Znači imamo 26 ovlaštenih laboratorija, to su i naši zavodi za javno zdravstvo i određene znači privatni laboratoriji. Ovlaštenje daje Ministarstvo, Ministarstvo zdravstva. Državni inspektorat ima određen broj sanitarnih inspektora. To u skladu sa, u skladu sa Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti se određuje njihov broj, a imamo ih dovoljno. Ono što mislim da je važno i mislim da će se značajno pojačat nadzor s obzirom da u pandemiji korone smo, imamo sve veću broj kupnje putem interneta, a sa ovim ćemo dobiti mogućnost da sanitarni, sanitarni inspektor državnog inspektorata kao tajni kupac kupi nešto preko interneta da u službenu kontrolu, ako je nešto neispravno to se onda plaća na, na, na račun proizvođača, a ima isto pravilnik će se donijet o financiranju u predviđenom roku i osigurana su sredstva.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovani, zakon predstavlja dobrodošao propis koji će bolje urediti područje i zaštitu zdravlja naših potrošača, potrošača kao što u ovo pandemijsko vrijeme sve više koristi Internet kupnju kao što ste napomenuli i sami. Ja bi vas pitala s obzirom da i zakon zapravo predstavlja prijenos EU uredbe u naše zakonodavstvo, a to je trebalo biti napravljeno već prošle godine. Moje pitanje kako to da je tako dugo se čekalo s obzirom na ugrozu zdravlja koje evidentno postoji.
Poštovani državni tajnik.
Pa nije, ne mogu reć da se, poštovana zastupnice ne mogu reć da se dugo čekalo, znači europske direktive se automatski primjenjuju u hrvatskom, u hrvatskom pravnom sustavu kao dijelu EU. Mi smo usklađivali kompletno ne samo mi u zdravstvu tu su određeni, određene zakonske izmjene koje isto tako su bile od strane Ministarstva gospodarstva to smo se usklađivali da možemo bolje, bolje kontrolirat sustav i bolje zaštititi potrošače, ne vidim nekakvo kašnjenje u tom dijelu.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče ja bi vas pitala na nastavak na kolegicu znači mi već kasnimo sa primjenom uredbe u jednom značajno vremenskom roku, ali u završnim odredbama kaže da će se za ministarstvo ima rok od godinu dana za izradu novog pravilnika, Državni inspektorat 6 mjeseci, tako da do pune primjene ovih izmjena i dopuna će od izglasavanja znači u drugom čitanju proći još godinu dana, tako da možemo očekivati da će to biti 2023. sredinom ako ne i kasnije ovisi kad će doći na drugo čitanje. Uz to subjektima u poslovanju je dano samo 60 dana za da svoje poslovanje usklade sa odredbama tj. izmjenama i dopunama ovog zakona, pa molim komentar.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice. Opet ponavljam znači ne radi se o nikakvom značajnom kašnjenju, pravilnici će biti usklađeni u vrijeme, znači na njima se radi i u ministarstvu i Državnom inspektoratu, kad bude drugo čitanje automatski s tim nakon toga, ubrzo nakon toga će doći stupit pravilnici na snagu i ne vidim tu nekakav problem. Subjekti isto tako, znači postoji prvo čitanje, dolazi drugo čitanje svi su obaviješteni i ne očekujemo tu nikakve probleme.
Povredu Poslovnika digla je poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem. 238., dakle prvo Poslovnik 238., vrijeđanje saborskih zastupnika tj. bolje rečeno omalovažavanje. Omalovažavanje ako je pitanje zašto je godinu dana rok za pravilnik onda ne može odgovor biti pravilnici će biti odmah kada i izglasavanje zakona. Hvala vam lijepo.
Molim vas, molim vas ne možete vi govoriti ovaj molim vas da pročitate Poslovnik napokon, ja znam da ste vi u prvom sazivu sada svome, ali pročitajte Poslovnik shvatili biste da to ne može biti povreda Poslovnika, to je replika vi dobijate opomenu jer onaj koga pitate može odgovoriti kako god hoće. Jednako kao i vi kad tu stojite, a neko vam postavi repliku možete odgovoriti kako god hoćete. Tako da moram vam dati opomenu. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče moje pitanje će se još vezati vezano uz laboratorije. Dakle, mi imamo odnosno zakonom su predviđene 3 vrste laboratorije. Jedna vrsta gdje je ispitni laboratorij samog proizvođača za kontrolu vlastitih proizvoda, drugo su ovlašteni laboratoriji za potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola i treće su referentni laboratoriji što je sve jasno i nema dileme. E sad, vi kroz ovu izmjenu i dopunu zakona u odredbi Članka 20. stavak 2. kažete iznimno od stavka 1. ovog članka ako se radi o dokazivanju parametara za koje ne postoji službeni laboratorij uzorak će biti poslan u laboratorij koji je osposobljen provesti analizu uzorka. Zanima me zašto niste to vezali uz odredbu članka pa točno rekli koji je to od ova 3 vrsta laboratorija u koji će biti, vjerojatno u vlastiti ne jer je vlastiti onaj koji sam ima proizvođač za svoje proizvode, pa me zanima zašto to [[Upadica: Hvala.]] niste i koji će to biti laboratoriji.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo, postoji više metoda, određeni laboratoriji su akreditirani, moraju dobiti akreditaciju za određene metode ispitivanja i onda se šalje tamo gdje, ako nekoji određeni laboratoriji nemaju, nisu akreditirani za određene metode ispitivanja poslat će se negdje drugdje iznimno od ovih ostalih ovlaštenih.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče pred nama je jedna vrlo važan zakon za naše zdravlje, pogotovo je bitno da se uskladimo sa propisima EU, a i važno je da sve ono što dolazi iz trećih zemalja bude jednako kontroliran kao i ono što je proizvedeno u Hrvatskoj ili u EU. Ono što me zanima kao neko pitanje, znamo da djeca kad su mala da gotovo sve što im dođe u ruke završi i u ustima, vidim da su ovdje popisane dječje igračke, zanima me da li i predmeti tipa ne znam sjedalica, dječja kolica, podliježu na isti način, a nisu recimo vezani uz vodu i hranu, nisu ni dječje igračke, podliježu pod iste kontrole kao i dječje igračke vezano uz ovaj zakon.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, propisano je u zakonu što su predmeti, predmeti opće upotrebe, to su predmeti u doticaju sa vodom, sa hranom, to su dječje igračke, kozmetika, sva kozmetika, deterdženti i ostale stvari. Ove stvari koje ste vi pričali nisu navedene u kao predmeti opće upotrebe.
Poštovani zastupnik Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče treba ovdje reći prilikom izmjena i dopuna Zakona o predmetima opće uporabe da je i postojeći zakonski okvir dosad pružao pravni okvir za nadzor nad proizvodnjom i stavljanje na tržište predmeta opće upotrebe. Međutim nedovoljno dobar za nove potrošačke navike u ovim modernim vremenima i povećanju dakle kupnje preko interneta naši inspektori nisu imali mogućnost uzorkovanja kao lažni kupci. Ove izmjene i dopune zakona nude upravo sanitarnim inspektorima priliku da idu u korak s vremenom i navikama potrošača te prošire područje nadzora sa fizičkog na digitalno uz mogućnost kupnje online dakle sa tajnim identitetom područje nadzora i monitoring će se moći obavljati na internetu što dosada nije bio slučaj. A na kolegu Miru također koliko će to utjecati na kontrolu dječjih igračaka.
Hvala poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Znači ko što sam prije reko, dječje igračke su jedan od glavnih, igračke su glavnih predmeta proizvoda opće uporabe. Ovo smatramo ko najznačajnijom novinom da sanitarni inspektori Državnog inspektorata imaju mogućnost, imaju mogućnost biti tajni kupci na, putem Internet prodaje te poslati te proizvode u nadležni laboratorij i pokrenuti daljnju proceduru. To smatramo najznačajnijom novinom u ovom zakonu, a ovo je bilo i dosada regulirano područje. Hvala vam.
Hvala vam lijepo državni tajniče, možete se vratiti na mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će govorit u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, poštovane kolege i kolegice ovim prijedlogom zakona prvenstveno se nastoji osigurati usklađivanje s europskom regulativom. Točnije nastoji se osigurati provedba Uredbe iz 2019. godine o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni direktive i pratećih uredbi u dijelu u kojem se primjenjuje na predmete opće uporabe. Prateći medijske natpise posljednjih dana pa u konačnici i provedeno javno savjetovanje vidjeli smo da imamo samo jedan jedini komentar koji je usmjeren samo na mali segment zakona što je jasno da zakonski prijedlog nije privukao dovoljno pažnje. Ovo nije prvi put da ovaj zakon usklađujemo sa europskom regulativom jer smo i trenutno važeći zakon koji je na snazi od 2013. mijenjali i dopunjavali 2 puta radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima EU u području predmeta opće uporabe te radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018. gdje je cilj osiguravanje preduvjeta za početak rada Državnog inspektorata odnosno preuzimanje inspekcijskih nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva u Državni inspektorat. Naravno ove izmjene i dopune nisu svedene samo i isključivo na usklađivanje s europskim zakonodavstvom pa se tako među ostalim definiraju zadaće i obveze nadležnih tijela te se jasnije definiraju pojmovi u smislu navedenog zakona. Tako je novim Člankom 2. jasno definirano koje su nadležnosti Ministarstva zdravstva, a koje Državnog inspektorata pa je jasno da je ministarstvu dana pozicija svojevrsnog krovnog tijela dok će Državni inspektorat nadzirati i kontrolirati provedbu zakona. Međutim, iako u zakonskim i podzakonskim aktima definiranje pojmova u pravilu bude puka formalnost mislim kako se i o tome treba povesti računa, a definiranje kakvo je u ovom zakonskom prijedlogu je pohvalno jer je razumljivo i nama koji nismo struka. Tako se sad predmetima opće uporabe smatraju materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom te predmeti široke potrošnje, ali i materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju. Također kad se detaljnije iščita što se smatra predmetima široke potrošnje ovaj zakon utječe na svakog pojedinca. Naime, u neposredan dodir s hranom dolazi čitav spektar različitih materijala i predmeta izrađenih od tih materijala. Među njima su najčešći metali. Predmeti koji uobičajeno dolaze u dodir s hranom su posuđe, pribor, oprema i uređaji te ambalaža koja se rabi u poslovanju s hranom. Osim toga u neposredan dodir s hranom mogu doći i reciklirani, biorazgradivi, aktivni, inteligentni materijali od kojih svaki ima svoju funkciju. Inteligentni materijali nadziru stanje upakiranog sadržaja npr. temperaturu i vlagu dok aktivni otpuštaju aktivne sastojke u hranu kako bi joj produžili sam rok uporabe. Ne postoji ni jedan materijal i predmet uključujući i staklo koji je inertan, potpuno inertan kada dolazi u neposredan dodir s hranom. Hrana i ambalažni materijal odnosno predmet uvijek su u interakciji. Rezultat je najčešće prelazak spojeva u hranu tj. migracija i otpuštanje iz materijala ili predmeta u hranu ili obrnuto. U nekim slučajevima to može predstavljati zdravstveni rizik za potrošače. Tako recimo pogrešan odabir hrane može izazvati migracija ambalaže u hranu ali i iz hrane u ambalažu. Rezultat migracija je promjena kvalitete hrane, gubitka okus i mirisa što u konačnici može biti opasno po život. Kako bi se dobila informacija o namjeni ambalaže i umanjila mogućnost migracije potrebno je dobro proučiti deklaraciju proizvoda koja propisuje uvjete čuvanja hrane i pića te način rukovanja ambalažom. Iz tog razloga je veoma važno da proizvodi moraju imati istaknutu obavijest o proizvodu odnosno da deklaracije na proizvodima budu točne, a o čemu nešto govori i ovaj zakonski prijedlog. Nažalost, kod nas se nerijetko znalo dogoditi da su deklaracije točne ali budu primjerice samo na njemačkom jeziku, pa me zanima je li samo time zadovoljena forma koju zakon propisuje. Iz tog razloga smatram kako bi u Članku 7. prijedloga zakona kojim se mijenja Članak 6. stavak 1. trenutno važećeg zakona trebalo nadopuniti na način da članak glasi na slijedeći način. Predmeti opće uporabe koji se stavljaju na tržište u RH moraju imati istaknutu obavijest o proizvodu, deklaracija na hrvatskom jeziku s podacima koji su propisani posebnim propisima kojima se uređuju pojedine vrste predmeta opće uporabe. Nadalje, zakonskim prijedlog se detaljnije uređuju opći uvjeti koje moraju ispunjavati predmeti opće uporabe, nadzor nad proizvodnjom i stavljanje istih na tržište. Dakle, iz perspektive potrošača veoma je bitno da se propisuje zabrana označavanja, reklamiranje i prezentiranje predmeta opće uporabe na način koji bi potrošače mogao dovesti u zabludu stvarnog sastava, svojstava i namjene predmeta opće uporabe te se definira odredba kako se istima ne smije, ne smiju se pripisivati ista ljekovita svojstva, prevencija, terapija odnosno liječenje bolesti. Također, zabranjuje se reklamiranje pribora za pušenje. Međutim, ono što je još bitnije zakonom su propisane su prekršajne odredbe i novčane kazne koje su u različitim iznosima, pa ove odredbe o zabrani dovođenja u zabludu ne bi trebale ostati mrtvo slovo na papiru, a negativne situacije iz prakse trebale bi biti adekvatno kažnjene. Nadam se samo kako će pored represivne prirode kazne imati i preventivnu crtu te da će se kazne uistinu i primjenjivati. Zakonskim prijedlogom poseban naglasak stavljen je na osiguravanje preduvjeta za primjenu zakonodavstva EU, koje uređuje područje predmeta opće uporabe, ali je istovremeno riječ o zakonu koji će se primjenjivati u praksi gotovo svakodnevno. S obzirom da bi predmetne izmjene i dopune ovog Zakona trebale unaprijediti ovo veoma važno područje, Kluba zastupnika SDSS-a u prvom čitanju podržat će ovaj prijedlog Zakona. Hvala.
Sljedeći će biti Klub zastupnika socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Renata Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle pred nama je zakon koji je usklađivanje sa regulativama odnosno direktivama EU odnosno Komisije i EU parlamenta. Trebamo pohvaliti ovo usklađivanje i to kako funkcionira i sada sustav u Europi, odnosno RAPEX, sustav brzog uzbunjivanja za opasne neprehrambene proizvode koji je do sada sa našeg tržišta povukao jednu veću količinu artikala. Dakle naš najveći problem je to što smo mi u ovom razdoblju pandemije, ne samo mi nego i cijeli svijet, okrenuo se povećanoj kupovini na internetu. Na internetu možemo pronaći svašta i ovim Zakonom se dakle omogućava našim inspektorima da kupe anonimno dakle artikle da ih stavimo u labaratorije, naravno, jako je značajno koliko ćemo labaratorija imati, kakvi će oni biti, kakva ćemo zaključke donijeti iz toga, jako je značajno i koliko ćemo inspektora imati, ali ovo svakako jedna pozitivna regulativa i voljeli bismo naravno, znati da li se povećava broj inspektora s obzirom na tu veličinu tržišta koje imamo. Znači tu nisu u pitanju dakle samo prehrambeni artikli koji se skladište u nekakve plastične ili kartonske kutije, tu je i čitav niz igračaka za djecu, ali i čitav niz artikala koje koriste dojenčad i djeca do 3 godine za prehranu ili uspavljivanje odnosno umirivanje. Iz tog razloga, potrebno je redovno pratiti što se nalazi na takvom tržištu, značajno nam je znati da su neki artikli opasni i da se to, što prije dakle stavi na ovaj sustav koji svakako podržavamo, RAPEX-a koji je odlično organiziran i čini mi se da dosta već toga izlazi na vidjelo što nije u redu. Također, tu si u različite kozmetički preparati koji dolaze direktno u kontakt sa kožom i sluznicom, a ljudi vrlo često ne razmišljaju o tim kvalitetnim deklaracijama kojih nemamo dovoljno i kojih bi trebalo biti više za proizvode sa interneta pa u svakom slučaju, Klub socijaldemokrata podržava ovaj Zakon i u prvom čitanju glasat će za njega. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Marić i poštovana zastupnica Antolić-Vupora. Najprije poštovana zastupnica Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo je 3. noveliranje postojećeg zakona, mi evo, slijedimo provedbu uredbe EU, mi ćemo kao Klub SDP-a, naravno, podržati svaki onaj zakonski prijedlog koji ide prema tome da se ide na što sigurnije zdravlje naših zapravo građana, odnosno distribuciju proizvoda koji će ovaj, zadovoljiti sve uvjete odnosno podlijeći svim ovim zakonskim odredbama koje štite zdravlje naših sugrađana. Mi smo već čuli da će biti 3 razine laboratorija, odnosno postoje 3 razine laboratorija, ispitni laboratorij, ovlašteni laboratorij i referentni laboratoriji. Evo, čuli smo da je ovlašteni laboratorij u RH ima 26, pitanje je imamo li dovoljno ljudi u Državnom inspektoratu, očekujemo da će nakon ove zakonske uredbe se ipak raditi i više kontrola na godišnjoj razini i od onih proizvoda koji se proizvode u RH i pošiljkama iz uvoza. Hoće li biti dovoljno sredstava koji su predviđeni inspektoratu, a kad je riječ o uzimanju uzoraka putem internet prodaje, tzv. tajni kupac, ima jedna stavka u ovom Zakonu, ako se pokaže da je proizvod ispravan, onda to ide na trošak Državnog inspektorata, zato kažem, hoće li tu možda biti limit financijska sredstva? Nadamo se da neće. Čisto radi naše javnosti, da kažem što su opći ti predmeti opće uporabe, dakle materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom. Tu je osobito važno istaknuti proizvode namijenjene dojenčadi i djeci mlađoj od 3 godine, dude varalice, itd., materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju i predmeti široke potrošnje, dakle različito posuđe, pribor, oprema i uređaji za proizvodnju predmeta opće uporabe, ambalaža za predmete opće uporabe, dječje igračke, kozmetički proizvodi, deterdženti i različiti predmeti i sredstva koja dolaze u neposredan dodir s kožom odnosno sluznicom te duhan, duhanski i srodni proizvodi i pribor za pušenje. Jako je važno naravno, da se na tržište smije staviti samo zdravstveno ispravan odnosno sukladan predmet opće uporabe, to se zapravo i definira u čl. 4 odnosno sad u ovom noveliranom čl. 5. Bitno je naravno da svaki proizvod ima istaknutu obavijest o proizvodu, dakle deklaraciju koju bi svi naši kupci trebali čitati. Treba imati jasne podatke o sastavu, jasno navedenu namjenu proizvoda, također, je važno da je zabranjuje označavanje, reklamiranje i prezentiranja predmeta opće uporabe koji bi mogli dovesti u zabludu glede stvarnog sastava, svojstava i namjene predmeta, pa onda zabranjeno prepisivanje, reklamiranje ljekovitog svojstva predmetima opće uporabe ili pripisivanje sredstava prevencije, terapije i liječenja bolesti. Već smo u nekakvim prijašnjim zakonima raspravljali o tome pa sam postavila pitanje, što sa onim situacijama kada dolazi do krađe identiteta odnosno lažiranje identiteta kada se recimo, uzimaju imena nekih, evo, renomiranih liječnika, i tako, pa se onda reklamiraju proizvodi ovaj, kao da ih, je li, oni preporučaju, a zapravo se radi o krađi identiteta. Svakako treba zabraniti energetska pića za djecu, to ministarstvu stoji u ladici, još nije ništa po tom pitanju napravilo. Nadalje, ovdje se ističe da u slučaju ispitivanja duhanskih proizvoda na parametre katran, nikotin i ugljikov monoksid moraju biti akreditirani laboratoriji. Da li onda ovi neki laboratoriji nisu akreditirani? Znači samo za ove duhanske proizvode? Već sam postavila dakle pitanje ovih internet kupnje, dakle kupnja proizvoda pod tajnim identitetom, troškove kupnje snose Državni inspektorat ako je uzorak sukladan, pa eto, vidjet ćemo da li će to biti limitirajuće ili ne. Također, jako važno za kozmetičke proizvode da udovoljavaju mikrobiološkim parametrima zdravstvene ispravnosti. Što se tiče materijala i predmeta u dodiru sa vodom za ljudsku potrošnju, jako se puno može čitati o ftalatima, koji čine osnovnu komponentu svih plastičnih ambalaža, upotrebljavaju se i u kozmetičkim preparatima, dječjim igračkama, medicinskim uređajima i ambalaži, oni remete hormonsku ravnotežu, mogu negativno utjecati i na zdravlje i pluća, bubrega i jetre i jako ih treba izbjegavati odnosno ne koristiti u proizvodima. E sad, kako izbjeći ftalate? Znači za naše sugrađane, dakle čitati deklaracije i sadržaj proizvoda, budite oprezni s oznakom miris na deklaraciji, kupujte i upotrebljavajte samo plastiku s reciklirajućim kodovima 1, 2 i 5 jer kodovi 3 i 7 sadrže ftalate i treba koristiti, ako je moguće, certificiranu prirodnu kozmetiku. Također, još postavljam pitanje problema mikroplastike u okolišu koji je svugde oko nas, između ostaloga, ima istraživanja da ga ima i dosta u morskoj soli pa eto, nekakav zadatak da se na neki način može prekontrolira i kakav je sadržaj mikroplastike u morskoj soli našeg Jadrana. Evo, s moje strane toliko, nastavit će još kolegica Barbara.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora u ime Kluba SDP-a. izvolite.
Poštovani prisutni, poštovane tajnice, tajniče, potpredsjedniče Sabora. Dakle zakon pred nama je usklađivanje sa uredbom EU, rekla sam već da je to jedan zaostatak u vremenu, znači svi oni koji su u međuvremenu koristili proizvode, a bili su opasni zapravo su na neki način oštećeni jer ona puna provedba ovog Zakona zapravo će biti omogućena tek kada se sve službe ustroje i kada se uzorkovanje vrši na dovoljnom broju predmeta opće upotrebe, da zapravo naši potrošači budu sigurniji i zdraviji kako bi i zbog toga, opet kasnimo i time dovodimo u pitanje zdravlje naših potrošača, a potrošači su u Hrvatskoj kategorija ljudi, a to smo mi svi, koji su zapravo najniže i najslabija branjena kategorija. Mi tu poziciju u EU držimo već niz godina i jedino kada primjenjujemo i promijenimo svoje zakone je tada kada to dođe s europske razine. Dakle Hrvatska nakon toga prepiše taj zakon, ali provedbeni propisi jako kasne i samim time ne postižemo puni efekt zaštite zdravlja naših ljudi. Stoga ne čudi da je nisko povjerenje upravo u javne vlasti jer svojedobno ako se sjećate, bilo je ukinuto i savjetovalište za potrošače koje je bilo glavno centralno mjesto gdje su mogli potrošači prijaviti svoje teškoće, svoje probleme i to savjetovalište je ukinuto jer financiranje da bi se ostavio broj u ministarstvu, na kojeg se naravno, kako imate iskustva s nekim drugim brojevima, i na taj broj se danas nitko ne javlja. Ostalo je povjerenje u udruge u što građani danas najviše vjeruju i baš udruge nisu financirani, isto tako, od strane ministarstva. Povjerenje zatim slijedi sve druge institucije, a Vlada je prema statistikama EU ta koja je na zadnjem mjestu prema povjerenju potrošača koje hrvatski građani dakle, imaju. Kampanja za osnaživanje potrošača također, ne postoji. Tek 12% građana smatra da dobro poznaje svoja potrošačka prava i pri tome smo najslabiji u EU. Mi takav zakon na stolu možemo imati, ali pitanje je koliko naši ljudi, naši građani zapravo poznaje svoja prava koja im zapravo taj zakon na neki način, koji omogućava da se nadzor i uzorkovanje onih proizvoda koji su potencijalno opasni kako će im to promijeniti život i na koji način će im olakšati rukovanje sa predmetima opće upotrebe. Mi ćemo u Klubu SDP-a podržati ovaj Zakon bez obzira što je zapravo on čini premali korak u ovom zamršenom sustavu koji je premalo informativan za naše potrošače. Posebno bih htjela naglasiti da će, da je pred nama jedan veliki cilj a to je uvođenje eura u sustav. Mi ćemo samim time trebati braniti i divljanje cijena i kao potrošače ćemo morati zaštititi i sa propisima, sa određenim zakonima i propisima kako ne bi to stanje, to novo doba donijelo nove teškoće u životima naših građana.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj CENTRA i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je u prvom čitanju izmjene i dopuna Zakona o predmetima opće uporabe. Kao što u samom obrazloženju koje je na stranici pol je navedeno je usklađenje sa direktivama EU i kao takav apsolutno one zakone koje cijenimo da su dobar iskorak ili dobra pomoć našim sugrađanima podržavamo i podržat ćemo ovaj put. Ja ću o ovom zakonu, hoću diskutirati i želim navesti nekoliko tema. Prva tema je ona formalne naravi. Mi u posljednje vrijeme ne dobivamo niti jedan jedini zakonski propis na klupe, a da iza toga ne stoji da je potrebno napraviti još neke uredbe, neke pravilnike, da su ti rokovi 12 mjeseci, 6 mjeseci, 3 mjeseca već kako treba. I apsolutno ono što naše zakonodavstvo dozvoljava da kad imate zakonski prijedlog da onda neke detaljnije stvari rješavate s tim. Ali uvijek postoji onaj ali i tri točkice. Često se u tim pravilnicima definiraju neke stvari koje bi trebale biti u zakonu, a u zakonu nije zato što niste spremni i malo kasnite ili ne želite da se u saborskoj raspravi raspravlja o tome. Nekad bi bilo dobro da zapravo točno i znamo u kojoj su fazi, da li su spremni, da li su prošli javnu raspravu jer saborski zastupnici kad se pripremaju za raspravu često i oni koji se pripremaju kako treba pogleda i podzakonske akte iz jednostavnog razloga što su oni bitni. Drugu temu koju želimo u ovoj raspravi naglasiti je tema stvari koje se mijenjaju. Dakle, ovo doba corone je zaista i pojačalo internetsku prodaju. Pojačalo je u tome da su ljudi sve spremniji i spremniji putem interneta kupovati proizvode koji prije i nisu bili ne zato što su spremni, nego zato što su primorani. I tu je uloga naše inspekcije. I sad kaže bit će tajni kupac, sve pet, nije ovo prvi zakon u kojem se inspektor zove tajni kupac. Ali hajdemo vidjeti koliko i tu nismo dobili odgovor od državnog tajnika koliko zapravo inspektora imamo? Koliko inspektora radi? Koliko je inspektora obučeno? Koliko će inspektora raditi na ovoj temi ili će im to biti ono tamo u njihovom opisu poslova dvadeset i druga ili dvadeset i treća alineja poslova koji rade. I tu se vežemo sa laboratorijima. Dakle, imamo tri vrste laboratorija oni koji su prve vrste, kao što i turisti mijenjanju odredbu zakona ja ću si pročitati da ne kažem nešto krivo. Prvo su oni koji su, ispitni laboratorij koji ima proizvođač za svoje vlastite proizvode. Drugo su ovlašteni kaže za potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola i treće su referenti. I sad u ovih 26 što je bio odgovor državnog tajnika su svi laboratoriji. Pitanje je koliko ih imamo, pitanje je koliko su oni ovlašteni i pitanje je koliko su oni spremni odraditi posao. Ali prvo i osnovno taj posao trebaju odraditi inspektori. Mi imamo nekakve situacije vrlo, vrlo radi i vrlo često prebacujemo niz, niz stvari na naše inspektore. Meni se čini da je došlo vrijeme da probamo vidjeti i neka druga ovlaštenja što netko drugi može raditi, ali mislim da ovo nije zakon na kojem to treba raspravljati. Ali neće biti dobro i nije dobro da to bude ono jedan dvadeset drugi, dvadeset i treća alineja posla nekom inspektoru, pa onda ako ima vremena ima i to. Mislim da je ovo izuzetno važna tema. I doći ću do onog što kad sam se uopće odlučila javiti u ime kluba, znate imate onih zakona koji izazivaju veliki interes i o kojima volimo raspravljati. Svi imaju oni nekako koji prolaze ispod radara i kažu pa o.k. usklađenje je, pa sve je dobro. Ovo je jedan od tih zakona to i vidite kao što je potpredsjednik Sabora rekao očekujemo da će ovi biti brzo gotovi, pa je ovo jedno od tih zakona. Ali ono što je mene ponukalo je odredba članka 7. zakona gdje se on veže uz deklaraciju. Što je za jednog, što je za nas sve važno na proizvodu. Važno nam je i što prvo bi trebali pogledati rok trajanja i deklaraciju. Rok trajanja na proizvodima nekad možete naći. Ja sam jedan dan doma tražila nekakav rok trajanja samo da vidim je li mi dosta dugo stajalo u frižideru. Dosta sam se pomučila da nađem i na kraju sam našla utipkano na onoj perforaciji gore i onda sam se morala potruditi da vidim koji je rok trajanja. I dolazimo do teme deklaracije. Deklaracija je inače na proizvodu, način označavanja i sve ostalo kao što je i ovdje, u odredbi se kaže da se detaljnije određuje nekim drugim propisom, ali ovdje se spominje. Ja vas pitam kolegice i kolege koliko vas je u stanju sa naočalama, bez naočala pročitati deklaraciju? Ja doma inače imam iz davnih dana povećalo jer sam s njim čitala na onim starim izvodima iz kopije katastarskih planova katastarske čestice koje su bile nečitljive jer se fotokopiralo 122 puta. Pa kad dobijete onda 123 fotokopiju ne vidite. Ja sam jedan dan, jer me je zanimalo, zanimalo me šta pišu na deklaraciji doma uzela to povećalo da probam sa povećalom pročitati deklaraciju koja je bila na proizvodu, a riječ je bila o nekakvom gelu. Jer me zanimalo koji je sastav bio, riječ je o kozmetičkom proizvodu. Ja to nisam uspjela pročitati. A kako možete pročitati to u trgovini? Čim? Ja sam vidjele u jednoj trgovini da imate tamo ono neko povećalo pa onda idete sa proizvoda ispod povećala i to gledate. Pa to nije smisao. Hajdemo o tome razgovarati, hajdemo na ovom zakonu se i tog prisjetiti i to vidjeti. Dakle, što nam je važno? Važna nam je deklaracija. Važno nam je da tu deklaraciju možemo pročitati kad? Kad kupujemo proizvod. Kad je internetska prodaja ja bih rekla da je tu jednostavnije, jer deklaraciju uvijek možete izvući, vidjeti i sve ostalo. Ali kad je kupovanje idete, želite nešto kupiti, želite pročitat tu deklaraciju vezanu i vi je pročitat ne možete. Ne možete ni kad dođete doma. I sad to zov sirena je uvijek jači od bilo čega. Sjetimo se rasprave koje su u našem prostoru zadnje dvije godine vezano uz koronu, vezano uz cjepiva, vezano uz to da je dobar dio naših sugrađana postalo stručnjaci za cjepiva, pa točno znamo s čim se želimo cijepiti, s čim se ne želimo cijepiti, raspravljat se o sastavu cjepiva, zašto su štetni, nisu štetni. Pa odjedanput se netko želi samo Pfizerom, drugi Modernom. Netko neće Modernom ni ovako i onako. Ja sam jednom prilikom mislim i sa ove govornice izgovorila da koristim dugo godina jedan lijek, tek sam sad shvatila dakle više od deset godina koristim jedan lijek i sad kad sam ga uzimala u ljekarni sam prvi put vidjela da je proizvođač Pfizer. Nije mi uopće palo na pamet da gledam koji je proizvođač. Dakle, tu kad je bilo riječ o ovom tu se svi odjedanput razumijemo. Koliko proizvoda mi, dakle riječ je točno što ovaj naziv kaže, kaže predmetima opće uporabe. Koliko ljudi pogledaju šta je na tom proizvodu u deklaraciji? Koliko temelje toga što piše se odlučuju da kupe jedan ili drugi proizvod ili je odlučujući faktor cijena ili izgled ili ne znam tradicija. Nekako ja uvijek kad o tome govorim razmišljam o kozmetičkim proizvodima, dakle gelovima za tuširanje, mlijeka za tijelo, mlijeka za ne znam krema za lice i sve ostalo. Koliko se odlučuje kupiti temeljem cijene? Koliko temeljem izgleda? Koliko temeljem onog što je proizvođača, a koliko temeljem onog što piše na deklaraciji. Jer sigurna sam da svaki taj proizvod nije za sve i ne može biti za sve. Da zaključim i da ne odem predaleki i u smjeru u kojem ne treba ići. Ovaj zakon će vjerojatno neće baš neko veće zanimanje izazvati ni u drugom čitanju. Ovo je jedan od onih setova zakona gdje u principu nekako unisono glasamo za iste, jer u njemu imamo situaciju koju za pravo samo pokazujemo da smo jedna pristojna zemlja u kojoj ćemo imati neke pristojne zakone. Iz ovog zakona treba iščitati, ja iščitavam tri stvari. Prva stvar da li imamo dovoljno laboratorija koji će to raditi? Druga je stvar da imamo dovoljno inspektora koji će o tome voditi računa, jer kod nas kad zaista se nešto desi onda svi vode računa. I treća stvar koja bi bila poruka ljudima bez obzira na sve, hajde probajte kupovati proizvode prema onom što vam odgovara, probajte kupovati proizvode ne samo po njegovom izgledu, a bilo bi dobro da ih možemo kupovati i temeljem onog što piše na deklaraciji ali preduvjet je da možemo pročitati. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, govorit će zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Ustavna osnova donošenja ovoga zakona sadržana je u članku drugom stavku četvrtom podstavku prvom Ustava Republike Hrvatske. Ovim se zakonom radi zaštite zdravlja ljudi uređuje pojam predmeta opće uporabe, uvjeti koje vezano za zdravstvenu ispravnost, odnosno sukladnost moraju ispunjavati predmeti opće uporabe. Opći uvjeti za proizvodnju i stavljanje na tržište predmeta opće uporabe, sustav kontrole predmeta opće uporabe, sustavno laboratorijsko ispitivanje radi praćenja zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe, prava, dužnosti i ovlasti nadležnih tijela u vezi sa predmetima opće uporabe proizvedenih u Republici Hrvatskoj ili uvezenih i stavljenih na tržište Republike Hrvatske. Ovaj zakon je noveliran dva puta radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima EU u području predmeta opće uporabe, te radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018. godinu sa ciljem osiguravanja preduvjeta za početak rada državnog inspektorata, odnosno preuzimanja inspekcijskih nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva u Državni inspektorat. Zakonskim prijedlogom osigurava se provedba Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. broj 1020 o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda. Predloženim zakonom definiraju se i nove odredbe nadležnog inspekcijskog tijela i obavljanju nadzora radi provjere zdravstvene ispravnosti, odnosno sukladnosti koji ima pravo uzimati uzorke predmeta opće uporabe u proizvodnji i na tržištu, te pri uvozu, a što uključuje i kupnju proizvoda na internetu pod tajnim identitetom, a znamo zašto tajnim jer vam ga inače neće isporučiti ako doznaju da je to Državni inspektorat uključujući i sirovine u postupku proizvodnje, te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij radi potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona su Ministarstvo nadležno za zdravstvo i Državni inspektorat. Pojmovi koji se koriste u ovom zakonu predmeti opće uporabe su materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir sa hranom, materijali i predmeti koji dolaze u dodir sa vodom za ljudsku potrošnju, predmeti široke potrošnje a to je od posuđa, pribora, ambalaže, dječje igračke, kozmetički proizvodi, deterdženti, duhan, duhanski proizvodi, sredstva koja dolaze u neposredan dodir sa kožom ili sluznicom, predmeti za ukrašavanje lica i tijela, nakit i imitacija nakita. Materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir sa hranom su materijali i predmeti koji su definirani uredbom Europske zajednice iz 2004. godine, broj 1935 i proizvodi namijenjeni dojenčadi i djeci mlađoj od tri godine za olakšavanje hranjenja, sisanja, umirivanja i spavanja. Na tržište se smije staviti samo zdravstveno ispravan, odnosno sukladan predmet opće uporabe, tj. ispravan glede senzoričkih svojstava, vrste i sadržaja, štetnih tvari, obavijesti o proizvodu, namjene, sastava i mikro biološke ispravnosti tamo gdje je potrebno i koji ne može prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje ljudi i okoliš, a sukladno ovom zakonu i propisima kojima se uređuje pojedine vrste predmeta opće uporabe. U okviru ovog zakona od brojnih članaka spomenut ću se što je bitno i za krajnje potrošače članak broj 7. predmeti opće uporabe koji se stavljaju na tržište u Republici Hrvatskoj moraju imati istaknutu obavijest o proizvodu, deklaraciju sa podacima koji su propisani posebnim propisima koji se na njih primjenjuju. I članak broj 9. ovim člankom propisuje se zabrana reklamiranja i prezentiranja predmeta opće uporabe na način koji bi potrošače mogao dovesti u zabludu glede stvarnog sastava, svojstava i namjene predmeta opće uporabe, te se definira odredba kako se istima ne smije pripisivati ljekovita svojstva, prevencija, terapija i liječenje bolesti. Također zabranjuje se reklamiranje pribora za pušenje. Za prekršaje u poslovanju s predmetima opće uporabe naravno predviđene su i sankcije i to u rasponu od 500 kuna do 100 000 kuna. Ovaj je zakon sveobuhvatan. Prijedlog je Vlade Republike Hrvatske i Klub HDZ-a će ga naravno podržati. I još jedna samo obavijest u Europskom parlamentu će se raspravljati o označavanju roka valjanosti prehrambenih proizvoda, jer postoje formulacije koje zbunjuju potrošače koje nisu jasne kao na primjer najbolje upotrijebiti do ili upotrebljivo do. Tu je kvalitativna razlika. Hvala vam na pozornosti i neka vas dragi bog čuva.
U ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin. Izvolite.
Dakle, ovdje se dosta reklo ali ipak nije na odmet ponoviti za naše građane koji možda prate ovu raspravu da pod tim birokratskim nazivom predmeti opće uporabe, se zapravo pod tim nazivom podrazumijevaju predmeti koji nas okružuju u svakodnevnom životu i izuzetno zapravo ovaj zakon je bitan za sve građane što je već rečeno ali nije na odmet ponoviti. Dakle, svi predmeti ti sa kojima smo svaki dan u kontaktu ne znam dječje igračke, zatim predmeti koji dolaze u direktan kontakt s hranom, s vodom, dude varalice, kozmetički proizvodi, deterdženti i ostala sredstva za čišćenje. I svi ti proizvodi ukoliko nisu prekontrolirani i ukoliko imaju nekakve štetne element mogu doista biti ozbiljna ugroza za zdravlje naših građana, svih nas a naročito naše djece. Primjera radi treba se sjetiti pa nije to bilo tako davno pronađenih igračaka sa toksičnim sastojcima koji uzrokuju tumore, genetičke mutacije, hormonalne promjene a isto tako su postojali neki sastojci za modeliranje i u dječjoj kozmetici koje dovode do alergija. Vrlo se jasno, mislim sjećamo napisa po medijima koji ih upozoravaju da aftalati, kemijski spojevi koji su najčešće u plastičnim igračkama mogu jednako štetiti kao i azbest te mogu dovesti do razvoj nekolicine vrsta karcinoma. Sa europskog se tržišta svake godine povlači značajan broj opasnih proizvoda. Nekakva je procjena da je najviše tih opasnih proizvoda među igračkama i proizvodima za djecu. Među ostalima su vrlo ugrožene i te dude varalice. Recimo imamo primjer igračka ljigavac koja je proizvedena u Kini, koja je prijavljena 2019. što nije tako davno zbog prevelike količine bora. Bor se dodaje u te ljigavce kako bi igračka dobila na rastezljivosti, međutim s količinom bora se često pretjera, te ta tvar može uzrokovati probavne smetnje kod djece. Ali ne samo to nego dugoročne posljedice na zdravlje. Naravno, nadležne službe su povukle proizvod sa tržišta, no evo taj primjer sam iznijela kako bismo još jednom podcrtali važnost potrebe stalne rigorozne kontrole tzv. predmeta opće uporabe. Poseban problem vidim u tome što je nedovoljno precizno i nedovoljno strogo postavljen sustav kontrole u zemljama koje još uvijek nisu članice EU, pa nisu naravno ni obavezne poštivati njezine propise. Pritom naravno nemaju ni razvijen sustav dovoljno precizan kontrole kvalitete, pa se tako na primjer u BiH ili u Srbiji uvoze igračke po vrlo niskim cijenama što često može biti naravno pokazatelj i slabe kvalitete, ali na žalost i štetnosti takvih igračaka, pa je zbog toga za nas je važna izuzetno precizna kontrola i oštra i rigorozna u prekograničnom prometu. Ovaj prijedlog je dakle što smo već ponovili usuglašavanje sa Uredbom EU 2019/1020. Ponovit ću bez obzira da mislim da kasnimo sa implementacijom te uredbe što nas samo taj jedan niz tih zakona koji na žalost dolaze prekasno u Sabor kako bismo u hrvatsko zakonodavstvo inkorporirali zakonodavstvo EU. Znamo da su u ovom zakonu razrađeni malo bolji pojmovnici i taj pojmovnik je bitno proširen u odnosu na dosadašnji zakon, to je naravno po onima iz uredbe. Rekli smo već da se uspostavlja dvostruki nadzor nadležnosti Ministarstva zdravstva i Državnog inspektorata. Uredba nastoji osigurati što višu ujednačenost primjene kako bi se osigurao jednaki nalaz i nadzor tržišta, kako bi se osigurala jednaka kontrola proizvoda i dakle posljedično jednaka zaštita zdravlja građana na području cijele EU. Naročito izazovna kontrola Internet prodaje i u tom smislu se u uredbi poziva sve članice da se koriste još dopunskim smjernicama i najboljim praksama nadzora i komunikacije kako s proizvođačima tako naravno i s korisnicima. I traži se ujedno i brza, tj. uspostava brzih kanala obavještavanja kako bi se takvi predmeti što prije uklonili sa tržišta. Svime time se naravno unapređuje kontrola predmeta opće uporabe i posljedično se čuva zdravlje naših građana. Recimo postoje sad neke stvari koje su nejasne. Recimo ja bih pitala zašto iz članka 7. brisana odredba da predmeti opće upotrebe na sebi moraju imati navedene podatke propisane posebnim propisima koji uređuju zaštitu okoliša i gospodarenje otpadom. Ta konkretna odredba bi bila dobra da ostane u svjetlu svih okolnosti realiteta u kojem živimo, a na žalost i prognoza koje imamo u budućnosti. Ne vidim nikakvu zapriječenost u direktivi da takva odredba ostane vrlo konkretna. Tu ne treba tražiti puno primjera. Recimo svi, pribor za jelo, tanjuri, čaše, znači da se i u ovom zakonu podcrta da upotreba plastike nije više moguća. Ono što je potpuno nejasno je kako je za provedbu ovog zakona određeno da nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Dakle, ovom uredbom i ovim izmjenama zakona određuje se i predviđa strože sanitarne kontrole, predviđa se posebno kontrola cijele internetskog tržišta što je dosta veliko. Zatim ujednačavanje kriterija i normi na području EU. Čak je predviđeno u uredbi imenovanje jedinstvenog Ureda za vezu kako bi se poboljšala administrativna pomoć i suradnja za nadzor tržišta i tijela zaduženih za kontrolu proizvoda koji ulaze na tržište Unije. I dosta jasno se nameće zaključak da je za punu implementaciju ove Uredbe kao naravno onda posljedično izmjena i dopuna ovog zakona su neophodna financijska sredstva. Jer bez tih financijskih sredstava iz proračuna ova implementacija, tj. primjena ovih izmjena i dopuna, dakle primjena europske uredbe će u najmanju ruku ostati polovična, nedosljedna i time će naravno opasnost po zdravlje ne samo naših građana, nego i građana EU biti naravno više ugroženo. Slažemo se sa kolegicom Šimpragom, sa kolegicom Mrak-Taritaš da bi deklaracija neću sad sve to ponavljati jer je vrlo precizno, jasno obrazloženo trebale biti na hrvatskom jeziku i trebale biti napisane, tj. štampane fontovima koji su mogući za pročitati. I na kraju rekla bih slažemo sa mišljenjem Odbora za zakonodavstvo, da kako se radi o trećoj opširnoj izmjeni, znači temeljni zakon ima 52 članka, a ove izmjene i dopune imaju 41 članak. Dakle, slažemo se sa njihovom procjenom da bi prilikom sljedećih izmjena do kojih će sasvim sigurno doći jer je to jedna situacija koja se stalno mijenja i nadograđuje radi pravne sigurnosti trebalo bi donijeti potpuno novi zakon, novi propis. Eto klub Zeleno-lijevog bloka naravno zbog važnosti teme će podržati ove izmjene i dopune. Nadamo se da ćete sve ove primjedbe koje su u ovoj raspravi smatram vrlo konkretno i vrlo argumentirano iznesene primijeniti i sagraditi nekako, ugraditi pardon u drugo čitanje. Zahvaljujem.
Sad imamo završna izlaganja, pa prvo Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora. Izvolite. Još jedan puta podsjećam prije nego što počnete govoriti da smo se dogovorili na početku da bi odmah išli onda sa iznošenjem stajališta klubova, pa još jednom podsjećam molim vas obavijestite kolegice, kolege. Tko god se javio da dođe, da ne ispadne da nekako su neobaviješteni o tome. Evo izvolite. Oprostite, poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Hvala lijepo. Biljana Borzan, dakle zastupnica, EU zastupnica zapravo najpoznatija prema tome kako štititi prava potrošača. Dakle, upravo zahvaljujući njoj napravljeno je niz istraživanja i samim time se pokazalo da su naši proizvodi na našem tržištu slabije kvalitete od onih na zapadnom tržištu. Dakle tome se doskočilo i možemo pravovremeno reagirati i ti rezultati kasnije mogu donijeti dobro našim građanima. Dakle kasnimo s ovim Zakonom, kasnimo sa zabranom energetskih pića za našu djecu, za mlade, koliko života će biti potrebno izgubiti da se pravovremeno donese taj zakon? Istovremeno, kasnimo sa nekim drugim zakonima koji bi potrošače zaštitili pred nadolazećim promjenama valute, dakle mi ćemo mijenjati kunu za euro i moramo zaštititi potrošače kako ne bi uslijed igre velikih igrača izgubili još ono malo što od prosječne plaće mogu kupiti, a znamo da ta prosječna plaća nije dovoljna za prosječnu potrošačku košaricu. Tako da, sve te zakone koji prate područje zaštite potrošača je potrebno donijeti što prije, potrebno je regulirati i zaštititi naše građane prije nego što i brže nego što čini ova Vlada. Dakle vidimo i sami da je sanitarnih inspektora sukladno novim zadaćama koji im samo ovaj Zakon nameće, premalo. Vidimo i sami da to neće biti moguće, da zakon neće moći zaštititi ogromno tržište prodaje internetom, sa brojem sanitarnih inspektora koji danas postoje. Zato molim da se ponovo razmotri da im se pomogne, a isto tako, kada sanitarni inspektori kažnjavaju, iz njihovih reda dolaze isto tako upiti kako kazniti onoga koji je istovremeno i vlasnik i odgovorna osoba u svojoj maloj firmi koji mora platiti zapravo i kao vlasnik i kao odgovorna osoba istu kaznu, dakle 2 puta, a zapravo je tu izjednačen sa onim velikima koji imaju nekoliko stotina ili više tisuća zaposlenika. Dakle nepravedno kažnjavanje i molim da i oko toga ministarstvo, odnosno da se razmotri pravednost kažnjavanja. Dakle uzaludno ćemo mi štititi jednim dijelom potrošače ukoliko nećemo cijelo područje urediti kako treba, pitanje deklaracija je uređeno sa EU propisima, veličina fonta je ta koja je propisana propisima EU, u pripremi je i izmjena tog dijela. Očekujemo da će onda sukladno tome biti brža primjena i na našem EU odnosno hrvatskom tlu kako bi i naši potrošači bez nekih povećala mogli čitati i deklaracije i biti upoznati s kvalitetom ili sastavom proizvoda koji su u kućanstvima. Bitno je isto tako naglasiti da je sada isto u primjeni, da se sada raspravlja i o deklaraciji najbolje upotrijebiti do ili upotrijebiti do, to je isto pitanje koje je sada u europskoj raspravi. Čekamo i ovdje bržu primjenu i tog dijela jer je vrlo važno da potrošači znaju na koji način i kada koristiti određeni proizvod kako ne bi doprinijeli što većem i što većem problemu zbrinjavanja otpada na našem tlu. S obzirom na ovaj mali korak, ali ipak jedan korak u zaštiti naših potrošača, Klub SDP-a će podržati ovaj Zakon. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Šimić, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo, završna rasprava u ime kluba na temu današnje, današnjeg Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe kao što smo i čuli, još jedno od usklađenja zakonske regulative RH sa regulativama EU. Također, jedan od bitnih zakona, nama koji se bavimo sa zdravstvenim pitanjima, pogotovo ovaj Zakon o predmetima opće uporabe uređuje pojam predmeta opće uporabe, uvjete koje vezano za zdravstvenu ispravnost odnosno sukladnost moraju ispunjavati predmeti opće uporabe, opće uvjete za proizvodnju i stavljanje na tržište predmeta opće uporabe te sustav kontrole predmeta opće uporabe, sustavno laboratorijsko ispitivanje radi praćenja zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe, naravno, definira i prava, dužnosti i ovlasti nadležnih tijela u vezi sa predmetima opće uporabe proizvedenim u RH, ali isto tako i onim predmetima koji su vezani i stavljeni na tržište RH. Zakonskim prijedlogom definiraju se i zadaće i obveze nadležnih tijela te se jasnije definiraju pojmovi u smislu navedenog zakona. Ono što je također, višekratno danas spomenuto, a smatram izuzetno bitnim, a to je da se predloženim zakonom definiraju nove odredbe nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti, koji ima pravo uzimati uzorke predmete opće uporabe u proizvodnji i na tržištu te pri uvozu, što uključuje evo, spomenutu novost, a to je kupnja proizvoda na internetu pod tajnim identitetom, uključujući i sirovinu u postupku proizvodnje te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij za potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola. Značajno je napomenuti da za primjenu ovog Zakona nisu potrebna dodatna sredstva te da ne neće imati utjecaj na proračun RH. Nadležna tijela za provedbu ovog Zakona su Ministarstvo zdravstva i Državni inspektorat sa točno definiranim obavezama. Smatram da je potrebno napomenuti ovo s obzirom da pričamo o zakonu koji se tiče predmeta opće uporabe još jednom reći koji su to pojmovi koji su najčešće spomenuti u ovom Zakonu. To su predmeti opće uporabe koji su definirani kao materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir sa hranom, materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju i predmeti široke potrošnje. Materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom su materijali i predmeti koji su definirani Uredbom Europske zajednice iz 2004. g. i proizvodi namijenjeni dojenčadi i djeci mlađoj od 3 godine. Materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju obuhvaćaju materijale i predmete čiji su parametri sukladnosti uređeni posebnim propisima o vodi za ljudsku potrošnju, dok se predmeti, dok se u predmete široke potrošnje ubrajaju posuđe, ambalaža, dječje igračke, razni kozmetički proizvodi, deterdženti, duhan, duhanski i srodni proizvodi te pribor za pušenje. Naravno, u predmetima široke potrošnje nalaze se i određeni predmeti i sredstva koja pri uporabi dolaze u neposredan dodir s kožom i sluznicom ili sluznicom uključujući i proizvode za zabavu odraslih, predmete za ukrašavanje lica i tijela, nakit, imitaciju nakita. Definirani su i mnogi drugi pojmovi kao što su proizvodnja predmeta opće uporabe, njihovo stavljanje na tržište, a evo i niz drugih pojmova koje nećemo zbog ograničenosti vremenom sada navoditi. Vezano uz ovaj Zakon, to su njegove izmjene i dopune, provedeno je javno savjetovanje bez značajnih primjedbi i evo, na kraju mogu samo reći da će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj i ovakav prijedlog Zakona.
Hvala vam lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe, prvo čitanje P.Z.E. broj 241. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 115 za i 5 suzdržanih pa je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Sada će govoriti poštovani kolega Zekanović. Izvolite.