Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Sudeći po opetovanom ponavljaju istog problema vlada Andreja Plenkovića na dugovima veledrogerijama nije naučila ništa. Meni izgleda da i ne želi naučiti. Upornim izbjegavanjem priznanja kako problem postoji, zabijanjem glave u pijesak i traženjem prozirnih izgovora dugovi se neće izbrisati. Klub SDP-a mjesecima upozorava kako se problem s dugovanjem veledrogerijama mora riješiti sustavno. Upozoravali smo to i prošle godine u 10. mjesecu anticipirajući upravo ovu situaciju kada je dug veledrogerijama narastao na više od 6 milijardi kuna, što je oko 4,07% državnog deficita odnosno 4,07% hrvatskog državnog proračuna. Govorimo o proračunskom deficitu koji je pozamašno iznad onog koji nas kvalificira za ulaz u Eurozonu. Nevjerojatna je lakoća opravdavanja ministra Beroša koji za ovu situaciju optužuje naravno veledrogerije za ucjenu. Opravdanje ministra je kako HZZO ima evidentirano 3,6 milijardi kuna duga jer se vodi dospijećem duga, a ne kako to čine veledrogerije izdavanjem računa. Kolika je razina podcjenjivanja zdravog razuma hrvatskih građana govori činjenica da pojedine bolnice duguju više od godine dana, što je sigurno duže od zakonskog roka plaćanja o kojemu govori ministar Beroš. Međutim, to da bolnice kasne s plaćanjem nije nikakvo čudo ako znamo tko ih vodi, vode ih istaknuti članovi HDZ-a, kako u Zagrebu tako i u županijama gdje je HDZ na vlasti. Primjerice, dubrovačka bolnica stavljena je u krizni režim, vodi ju ravnatelj koji je gradski vijećnik HDZ-a u Gradskom vijeću Dubrovnika, gospodin koji je preko reda cijepio obitelj, svećenike i načelnika policijske uprave. Postavlja se pitanje, kad ministar Beroš govori o ucjenama veledrogerija zašto Vlada RH neodgovornim kadroviranjem i upravljanjem dopušta takvu ucjenu? Zašto se dug veledrogerijama i neodgovorno upravljanje financijama Vlade RH mora prelamati preko leđa hrvatskih građana? Ako od građana zahtijevamo da svoje dugove, da svoje obveze podmiruju, zašto to ne činimo mi sami? Zašto građani nemaju luksuz dugovati više od godinu dana? Zašto je vlada licemjerna i zašto dopušta da njezinim neodgovornim ponašanjem u pitanje dolazi zdravstvena zaštita hrvatskih građana? SDP-ova vlada dug je smanjila na polovicu 2015.g. smanjila je rokove plaćanja trebalo je samo nastaviti. Imali ste cjeloviti sanacijski plan, znam da vam je problem priznati kad je netko drugi odgovoran odnosno odgovorniji od vas, međutim bar jednom pokušajte nadići svoj ogromni ego čemu vas poučava premijer Andrej Plenković i u interesu hrvatskih građana saslušajte prijedloge i drugih i učinite nešto pozitivno osim koruptivnih afera kojima ste uništili Hrvatsku. Za početak saslušajte naša dva konkretna prijedloga. Vlada RH mora donijeti plan kojim će se u dogovoru s veledrogerijama odrediti dinamika sukcesivnog vraćanja dospjelog duga u vremenskom intervalu koji neće opteretiti državne financije. Vlada RH mora reorganizirati bolnički sustav, optimizirati potrošnju i na čelo bolnica dovesti financijske stručnjake koji će napraviti potpuni sanacijski plan ne dirajući plaće medicinskog osoblja i napraviti reviziju javnih nabava. Puste priče o osnivanju državne veledrogerije u kojima su istomišljenici HDZ i Radnička fronta samo je magla s kojom zamagljujete stvarnost. Takva ideja ne bi riješila ništa jer od koga bi državna veledrogerija nabavljala lijekove. Dobivala bi lijekove besplatno? Teško. Nema besplatnog ručka gospodo iz HDZ-a, sve to plaćaju hrvatski građani, oni plaćaju i svoje dugove, ali i one koje im ostavlja HDZ. Ponašate se kao noj, znate sve probleme, a zabili ste glavu u pijesak. Izvolite ju izvaditi iz tog pijeska i počnite rješavati probleme koje ste nagomilali i to učinite brzo, efikasno i po mogućnosti bez kriminalnih aktivnosti. Hvala lijepa.
Treći će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
146 dana je trajala jedina hrvatska vlada u kojoj nisu participirali manjinci. To je bila vlada Tihomira Oreškovića, a u to vrijeme je bila, bio najutjecajnija, najvažnija politička figura Tomislav Karamarko. Danas Tomislava Karamarka nitko ne spominje i bez obzira što mu je prije par dana upravni sud napravio jednu veliku satisfakciju jer je 24. veljače upravni sud donio rješenje da je presuda Povjerenstva za sprječavanje o sukobu interesa kriva odnosno da Tomislav Karamarko nije bio kriv kako je to reklo povjerenstvo 2016.g. Ajmo se malo prisjetiti te 2016.g. Svaki dan, cijeli dan, sa svih portala, sa svih televizija i svih mogućih medija vrištali su naslovi o navodnom sukobu interesa Tomislava Karamarka jer je njegova supruga radila za tvrtku koja je radila za tvrtku koja je navodno radila za INA-u, strašan delikt. I stvorio se u hrvatskoj javnosti doslovno linč jedne osobe Tomislava Karamarka, a danas kad je proglašen nevin niko o tome ne govori. Nitko ne govori da je Tomislav Karamarko nevin, da nije kriv. A da malo uđemo dublje u meritum, gdje je zapravo bio problem? Problem je bio što je Tomislav Karamarko htio da se izađe iz arbitraže INA-MOL. Je li uspio? Nije uspio. Jer je tada i SDP i Most, a HDZ se ponaša kako se danas ponaša, nikako, oni su odlučili da se treba izaći iz arbitraže i, pardon, da se treba ostati u arbitraži, i što je bilo na koncu? Hrvatska je izgubila ni manje ni više nego 5 milijardi, 5 milijardi eura. Je li se o tome govori? Ne govori se. Govori li se o prijavi Andreja Plenkovića Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa po pitanju „Borg“ grupe, po pitanju rješavanja problema Agrokora? Ne govori se. O tome mediji ne govore. Ja znam da i ovaj moj govor neće doći na nacionalne televizije jer ne smije doći, kao što i na nacionalne televizije u centralne informativne emisije neće doći vijest da je Tomislav Karamarko oslobođen i da nije kriv i da nije imao sukob interesa i nikome ne smeta što je danas čelna osoba GONG-a šef ureda SDP-a u Klubu SDP-a, a ta ista osoba je bila glavni zagovaratelj rušenja Tomislava Karamarka. Nikome ne smeta to što je Dalija Orešković danas zastupnica u HS-u. Nikome. A ona je bila glavna i odgovorna za rušenje Tomislava Karamarka. Dakle, očito imamo dvostruka mjerila. Očito imamo za jedne pravila jedna vrste, za druge pravila druge vrste. Tomislav Karamarko, da je kojim slučajem dokazana neka krivnja, siguran sam da bi i dalje bio u svim naslovnicama, a s obzirom da je proglašen nevinim, odnosno da nije kriv, o tome nećemo govoriti, o tome treba šutjeti.
Idemo dalje, na redu je sada poštovani kolega Bojan Glavašević u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Prije nekoliko dana, HNB na svojim je stranicama objavila tek st pod naslovom „Makroprudencijalna dijagnostika“ u kojemu se govori o rizicima za financijsku stabilnost u Hrvatskoj. Kao jednu od najvažnijih i najvećih rizika, navodi se i daljnji porast cijena nekretnina unatoč pogoršanju ekonomske situacije a osobito je apostrofirana štetna uloga APN-a za koju u HNB-u kažu da je kriva za činjenicu da su prosječne cijene stambenih nekretnina na do sad najvišim razinama. Ovo izvješće HNB-a konačno je potvrdilo ono na što smo mi iz zeleno-lijeve koalicije mnogo puta upozorili da ovakva politika subvencioniranja ne samo da ne postiže željeni učinak, nego postiže učinak upravo suprotan od željenog i to osobito među mladima. U Hrvatskoj je stambena politika zanemarena, ona je svedena na poticanje i zaduživanja kućanstava stambenim kreditima, niti jedna vlada od '90.-tih na ovamo nije prepoznala stambenu politiku kao kompleksan problem i društvenu zadaću koja zahtjeva strategiju održivog financiranja javne i neprofitne stambene izgradnje, regulaciju odnosa najmoprimca i najmodavca, te kapacitiranje lokalnih samouprava da ovaj problem stave pod kontrolu i da njime upravljaju na održiv način. Stambena politika, stambena problematika posebno pogađa mlađe generacije, između 70 i 80% mladih u dobi od 18 do 34.g. još uvijek živi s roditeljima. Mladi ljudi u Hrvatskoj ne mogu niti naći posao, a još manje si mogu priuštiti kupovinu nekretnine i na taj im je način onemogućena emancipacija. Ova i ovakva politika subvencioniranja stambenih kredita jedino postiže to da stotine milijuna kuna javnog novca na kraju završi kao profit banaka i prodavača nekretnina umjesto da se taj novac ulaže u gradnju javnih stanova za najam. Prvi razlog zbog kojeg je ovakva stambena politika promašena je taj što u mjesecima dodjele državnih subvencija cijene nekretnina rastu, posebice u Zagrebu i na obali. Najviše koristi od toga imaju banke čije kredite država subvencionira pomažući im tako u boljem plasmanu kredita. Budući da se prosječna cijena povećava za vrijeme subvencija banke ostvaruju veću dobit, kao i prodavatelji nekretnina. Drugi razlog zašto je ovakva politika promašena jest taj što subvencije za kredite nisu dostupne velikom broju mladih koji nisu kreditno sposobni zato što imaju Ugovor o radu na određeno vrijeme, povremeni Ugovor o djelu i slično. Jasno je da ovakva politika nije bazirana na činjenicama i istini o tome kako mladi u Hrvatskoj žive. Iako je deklarativno usmjerena mlađoj populaciji ova mjera uopće ne uzima u obzir važne i sve prisutnije trendove prema kojima mladi sve više rade na kratkoročne ugovore i u drugim oblicima privremenog rada zbog čega ne mogu dobiti kredite niti su im oni priuštivi. Prioritet stambene politike umjesto subvencioniranja bankovnih kredita za kupnju stanova treba biti razvoj Fonda javnih stanova za najam, takvih stanova je sada u Hrvatskoj samo 2%, dok je europski prosjek 15%. Prednosti javnih stanova za najam sastoji se u tome da oni se ne mogu preprodavati, ostaju u trajnom javnom vlasništvu i dostupni su širem krugu građanki i građana uključujući i mlade. Osim što se na taj način otvara životno važna mogućnost povoljnijeg najma dostupnog puno širem krugu ljudi, javni stanovi za dugoročni najam mladima također stvaraju veću sigurnost i indirektno utječu na čitav niz životnih odluka. Ponuda jeftinijeg javnog najma stabilizirala bi ukupno kretanje cijena nekretnina, ali ništa od ovoga čini se ne interesira ovu vladu. Premijeru i ministrima sugerirao bih da ubuduće svoju sliku mladih ne temelje na svojim privilegiranim stranačkim podmlacima nego na stvarnim mladim ljudima, onima koji nisu i nikad neće biti kao Karlo Ressler, Davor Filipović ili neki drugi povlašteni partijski bane.
Peti će biti Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovani kolega Davor Dretar, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani g. tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, dobar dan svima. Dozvolite da se predstavim. Ja sam Davor Dretar, saborski sam zastupnik Domovinskog pokreta i kao i ostali članovi moje stranke, ja sam najvjerojatnije terorist. Nije to nešto što bi čovjek olako priznao. Da budem iskren, niti ja nisam potpuno siguran da je to baš tako. Uglavnom, izložit ću vam svoj slučaj pa vi sami procijenite. Kada sam počeo razmišljati o činjenici da sam očigledno terorist, razumno je bilo krenuti od samoga izvora. Što je to terorist i tko je osoba koja ima znanja, sposobnost i autoritet da me tako nazove? Krenuo sam od definicije, nju nije teško naći, našao sam ju u knjigama i odmah sam se prepoznao, terorist je naime osoba koja smišljeno djeluje na usađivanju straha s namjerom zastrašivanja vlasti kako bi se postigli ciljevi koji su općenito politički, vjerski ili ideološki. Tako glasi definicija a gdje i u kojem djelu te iste definicije se prepoznah, reći ću vam odmah. Smišljeno djelujem, živim u Hrvatskoj od rođenja, namjerno i vrlo smišljeno, ovdje sam se školovao, ovdje sam počeo raditi, ovdje sam zasnovao obitelj, ovdje će me i pospremiti na počinak vječni ali cijelo vrijeme smišljeno promatram kako u ovoj našoj Hrvatskoj, rastu korupcija, nepotizam, društvena nepravda, kako se jedni bogate preko svake mjere a drugi prose koricu kruha i to nakon 30, 40 ili više godina radnoga vijeka. Smišljeno promatram, priznajem, kako i što smiju moćni, kako kotačima, šakama ili pramcima svojih jahti oduzimaju ljudske živote, kako cijele obitelji bacaju na ulicu, kako zatvaraju baku koja za 20 kn prodaje sir uz cestu, kako ovrhama tjeraju ljude u dužničko ropstvo, kako grabe braniteljske stanove dok se ti isti branitelji ubijaju iz očaja. Nemam što reći, smišljeno sve to promatram i smišljeno sam odlučio da je moje pravo, obaveza, privilegija i zadaća učiniti sve što je u mojoj moći da se ovo stanje promijeni na bolje. Ali ako samo zaustim, progovorim o svemu ovome, odmah ću dobiti etiketu huškača, govornika mržnje i eto, Davora Dretara, jednog lijepog, verbalnog terorista. Drugi dio mojeg razmišljanja, tko mi je rekao da sam ja to sve? Pokušat ću vam ga opisat. Inteligentan je, dobro odjeven, šarmantan, elokventan, čvrstog samopouzdanja utemeljenog na potpunom razumijevanju bilo koga ili čega, u kratko, bilo svega. Ima sposobnost prosvjetiteljskog darivanja istine onima koji ju nisu sposobni vidjeti sami ili spoznati ju i činiti to neštedljivo na skroman i mentalno slabije opremljenim osobama razumljiv način, kao neki mudri starac iz narodne priče ili krpom opasani jogi na ušću Gangesa. Govori razumljivo, koristeći jednostavne sintagme i to je bitno. Ovo vam neće proći, tu je ljudi catch, zna ozbiljnu prijetnju upakirati tako izgleda obećavajuće, ovisi samo kako ju čitaš, to su klaunovi, taj film nećete gledati ili ponekad proročanski, oni nikada neće doći na vlast. Ako ga se i uhvati u izvrgavanju istine, zapanjujućom lakoćom isprede novu mrežu od starih niti, za sam kraj balade, uvijek ima spreman vrhunski izgovor koji ga abolira od bilo svega, nisam znao. Ali kada se prolije tinta, kada se poduzetni momci i djevojke ne sa prstima nego do lakta u pekmezu, ponovno će reći „nisam znao“ a dobro zna koristiti i reći svakome sve što treba, koristiti nečije suosjećanje i instalirati polu ili potpuno izmišljene teorije zavjere, skrojene da uzdignu njega i ponize sve koji misle ili rade drugačije. Eto, ja sam iznio svoj slučaj, procijenite jesu li Davor Dretar i zastupnici Domovinskog pokreta teroristi ili samo ljudi koji žele promijeniti ovu zemlju da bude pravedna, istinita i istinoljubiva? Zato što svoje volim. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje, 2. klub je Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, uvaženi kolegice i kolege. Pojam „jednoroga“, mitskog bića, slična konju s jednim rogom osim u slikovnice i crtiće u zadnje vrijeme se sve više veže i uz biznis. Jednorogom se naime označavaju start up kompanije koje vrijede više od milijardu dolara. Naziv „jednorog“ za takve se kompanije počeo koristiti 2013.g., a mitsko biće izabrano je kao simbol male statističke vjerojatnosti da „Startup“ kompanije dogura do vrijednosti od milijardu dolara. Hrvatska za sad ima jednu kompaniju jednoroga i jednu koja je na dobrom putu da do kraja godine postane. Naš jednorog je vodnjanski „Infobit“ čija tržišna vrijednost je otprilike od prije 6 mjeseci nakon velikog ulaganja premašila milijardu dolara. Kompanija na dobrom putu da to postane je „Rimac automobili“ koji planiraju stupiti u elitno društvo jednoroga do kraja ove godine nakon dvije runde prikupljanja kapitala. Niti o „Infobitu“, niti o „Rimac“, ja se nadam ne treba nikome u Hrvatskoj više puno objašnjavati. Visoka tehnologija, znanje i proizvodi koji su u samom vrhu na svjetskoj razini, stalna nova zapošljavanja, rastuća tržišta, uspjeh ne zahvaljujući nego usprkos uobičajenoj situaciji s tvrtkama u Hrvatskoj. Te su kompanije sve ono kako bi hrvatsko gospodarstvo trebalo izgledati da postanemo zemlja dobrih radnih mjesta s dodanom vrijednošću. Milijardu dolara koliko dakle treba vrijediti „Startup“ da bi postao jednorog je usput budi rečeno nešto manje od 6 milijardi i 300 milijuna kuna. Ne znam kakve razne mitologije koje spominju jednorog bića nazivaju biće koja je čista suprotnost, ali u našoj zemlji to biće suprotnost zove se Vlada RH i Ministarstvo zdravstva. Jer naime, točno otprilike koliko vrijede najuspješnije i najprobitačnije hrvatske „Startup“ kompanije toliko vrijedi dug ove vlade veledrogerijama. Za lijekove smo dužni ni manje ni više nego jedan „Infobit“ ili jednog „Rimca“. Jedino još ne znam može li vrijednost tih najuspješnijih hrvatskih kompanija rasti brzinom kojom raste dug za lijekove? Iskreno sumnjam jel dug raste 20 milijuna kuna dnevno. Dug za veću isporučenu robu se masovno zanemaruje i ne plaća, čak i više od 365 dana, dakle cijela jedna godina, što je 6 puta duže od zakonom propisanih rokova. Naravno da je opet u pitanje došla redovna i pravovremena isporuka lijekova i ostalog materijala, a bolnice će se opet naplaćati i milijune kuna u sudskim i ovršnim troškovima. Da stvar bude još tragičnija, veledrogerije svoje obaveze prema državi, poreze i doprinose, moraju plaćati na vrijeme. Hrvatski građani za zdravstvo daju otprilike 30 milijardi kuna godišnje. Bez obzira na to dugovi su potpuno izmakli kontroli, što je ogromna prijetnja stabilnosti javnih financija. I što čini ministar Beroš? On je komentirao ovu situaciju uobičajenom kombinacijom negiranja iznosa duga i svaljivanje krivice na građane koji za zdravstvo ne izdvajaju dovoljno, a s druge strane još i previše koriste njegove usluge. Ja bih voljela da netko konačno dođe u sabor pred hrvatske građane s ozbiljnom analizom tog financijski i organizacijski zapuštenog sustava, pa malo, da malo vidimo gdje sve nepotrebno cure tisuće, milijuni, milijardi kuna prije nego što se sva krivica opet po ko zna koji put svali na građane. A do tada Hrvatska možda dobije i još jednog jednoroga zbog privatne inicijative. Nažalost oni će i dalje biti mitska bića koja je zapravo nemoguće sresti dok god jednorozi na vlasti ne prestanu gomilati milijarde kuna ili dolara dugova zbog neznanja, neodgovornosti i nesposobnosti da se ičega ozbiljno prihvate. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Ivan Celjak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. U ponedjeljak je istekao rok za podnošenje porezne prijave. Velik broj poreznih obveznika nije morao samostalno podnositi poreznu prijavu već je to za njih učinila Porezna uprava. Ovogodišnji povrat poreza posebno će utjecati na mlade ljude u Hrvatskoj jer je država uvela mjeru vezanu uz porezni status mladih radnika. Cilj je porezne izmjene bio da se mlade zadrži u Hrvatskoj i da privređuju u Hrvatskoj, a što bi u konačnici trebalo rezultirati i većim osobnim primanjima. Vlada RH mladima je omogućila nove mjere čije će učinke mladi vidjeti na svojim računima već u ljeto i zato se danas ovdje osvrćem na mjeru za mlade jer su svi zaposleni mladi starosti do 25 godina oslobođeni plaćanja poreza na dohodak i prireza, a oni koji su u dobnoj skupini od 26 do 30 godina plaćaju samo 50% poreza. Ukupan povrat više uplaćenog poreza i prireza na dohodak iznosit će oko 2 milijarde kuna, a ovom mjerom koja se odnosi na porezno rasterećenje mladih 300.000 mladih dobit će 700 milijuna kuna povrata poreza. Za mlade osobe to će značiti brojne uštede, a koje se onda mogu preusmjeriti na druge potrebe. A podsjetit ću da je naša Vlada učinila još jedan korak naprijed za mlade i po pitanju stambenog zbrinjavanja. Što se tiče stambenog zbrinjavanja nastavljeno je subvencioniranje stambenih kredita za mlade sve do 31.prosinca 2023.g. za svaku kalendarsku odnosno proračunsku godinu. Ova mjera obuhvaća osobe do 45 godina starosti, visina subvencije ovisi o indeksu razvijenosti mjesta na kojem se nekretnina kupuje odnosno gradi i kreće se od 30 do 51%, a dodjeljuje se u prvih pet godina otplate stambenog kredita. Ova mjera ujedno je i demografska mjera jer se za svako živorođeno odnosno usvojeno dijete u razdoblju subvencioniranja subvencija produžuje dvije godine. Vlada je ovim mjerama za dobrobit mladih poduzela konkretne korake, a vjerujem da ćemo uz ove mjere pronaći još neke modele za mlade, posebice s područja s kojeg ja dolazim Sisačko-moslavačke županije gdje mladi žive u uvjetima katastrofe koja nas je zadesila krajem prošle godine. Moramo učiniti sve da zadržimo mlade u našem kraju, prije svega obnoviti škole, razvijati srednjoškolske, visokoškolske obrazovane programe koji će mladima osigurati da budu konkurentni na tržištu rada. Ponosni smo i na projekt koji se razvio u Novskoj Regionalni centar za razvoj videoigara u najbrže rastućoj industriji u svijetu. Idući korak je Kampus za gaming industriju koji će između ostalog sadržavati fakultet, smještaj za učenike i studente, akcelerator gaming industrije i poduzetnički inkubator za e-sport. U mom Sisku uskoro kreće uređenje bivše Domobranske vojarne koja će dijelu grada u kojem se nalazi dati ne samo novi izgled već dovesti mlade da kroz Regionalni centar kompetentnosti uče, razvijaju nove vještine i da ih se potiče na inovativnost. Time će Sisak kao sjedište Sisačko-moslavačke županije postati centrom obrazovanja i inovativnosti. Svi ovi veliki projekti ne bi bili mogući bez potpore države i sredstava iz eu fondova. Upravo je naglasak na obrazovanje, zapošljavanje mladih, njihova konkurentnost na tržištu rada, zasnivanje obitelji u našoj domovini, subvencioniranje kupnje kuće ili stana te porezne olakšice dio konkretnih mjera koje Vlada RH provodi, a koje onda gradovi, općine i županije mogu dodatno proširiti primjerice kroz naknade za novorođenu djecu, oslobađanje plaćanja vrtića, školske prehrane i sl. Moramo informirati što više mladih o njihovim pravima i mjerama koje za njih donosi država kako bi ih mogli koristiti i poboljšati svoju kvalitetu života. Hvala vam lijepo.
Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, dobar dan. Prije početka današnjeg zasjedanja Hrvatskog sabora, pozivam vas da se prisjetimo preminulog gradonačelnika grada Zagreba, Milana Bandića. Iza g. Bandića ostaje bogata politička karijera, pamtit ćemo ga po velikoj i radnoj energiji, političkoj strasti i ljubavi koju je imao prema gradu Zagrebu zbog kojeg su ga građanke i građani Zagreba birali 6 puta za gradonačelnika. Isto tako, 5 puta biran je za zastupnika u HS-u i to 2000., 2003., 2008., 2015. i 2016. g. Njegovoj obitelji, prijateljima i suradnicima još jednom izražavam iskrenu sućut, a sada vas molim da ustanemo za minutu šutnje. - Minuta šutnje – Neka mu je laka hrvatska zemlja. Sada ćemo krenuti sa iznošenjem stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu Klub zastupnika Mosta i poštovani kolega Ante Kujundžić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. Jandroković, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Općenito gledano, populizam se najčešće definira kao jedan oblik politike koja prikazuje bliskost narodu i instrumentalizira jedan oblik nezadovoljstva tog istog naroda. Međutim, sociološko poimanje populizma u svom habitusu označava tanku ideologiju svoje vrste koja u središtu ima pogled na društvo u kojem postoje dvije antagonistične grupe. S jedne strane nezadovoljstvo ili narod, kao takav, a s druge strane korumpirane elite. Narod je u tom gledištu skupina malih, poštenih, čestitih, pa čak i naivnih ljudi koji su izgubili mogućnost sudjelovanja u procesima političkog odlučivanja i koja više nije suverena i u potpunosti ovisi o odlukama tih političkih elita, a političke elite u ovom gledištu su kompaktna i umrežena skupina pojedinaca koju predstavljaju istaknuti pojedinci, moralno je izopačena, korumpirana i vodi se jedino vlastitim interesom na štetu poštenog i naivnog naroda. Kako je u našoj Hrvatskoj sve drugačije, počevši od plavog neba koje je žute boje, preko naočala kojima vladajući promatraju život, svakodnevni život građana naše države, pa onda samim time i smisao i vlasništvo javnoga novca, raspodijele istoga i da ne nabrajam dalje, tako je nekako i s definicijom populizma. Za vladajuće, populizam je sve ono što dođe iz usta oporbe, neovisno o obujmu izrečene istine ili sumnje na koju oporba kao takva, ukazuje. I ne samo to, vladajući su sebi uzeli za pravo definirati i tko je to domoljub, tko voli našu Hrvatsku, tko može gdje raditi, tko može što imati, gdje će se i u što ulagati, tko može što reći i napisati i da ne nabrajam nastavak niza. No, kako to sve uspijeva? Pa vrlo jednostavno, principom funkcioniranja indijanskog plemena. Vladajući štite jedni druge, čvrste koalicije, od lokalne do državne razine u kojima se ogledava sva prostituizacija politike, poštenja, stavova, ideologija, programa, ama baš svega. Pod krinkom kako žele opće dobro, sve pod cijenu grabljenja plijena kojeg kasnije među sobom podijele. Kulminacija se dogodi trenutkom zamjene onog ovčjeg poniznog odijela nošenog prije izbora u grabežljivo vučje, bahato odijelo nakon izbora i sve to pod krinkom nečeg novog, nečeg drugačijeg, poštenijeg, bogobojaznijeg, domoljubnijeg, itd. I onda opet sve po starome, zbrini prvo sebe, pa onda naravno, zbrini svoje, pa je red na čak i na one mlađe koji dolaze. A narod, a država, a vapijući grobovi onih koji su ovu državu stvarali? To je za vladajuće populizam. Populizam je i ugašena svijeća nade u bolji život. Populizam je broj svih onih koji su već odavno dignuli sidro i otišli negdje drugdje. Populizam je totalno devastirana Dalmacija. Populizam je totalno raseljena i devastirana Imotska krajina. Populizam je 65 tisuća ljudi koji su u pljačkom opljačkanim i do stečaja dovedenim pogonima ostali na ulici. Populizam je sve osim poniznog klanjanja i tepanja voždovima na svim razinama vlasti koji rade što ih je volja i kako ih je volja, a ako se pobuniš, pravna država reagira jer u Hrvatskoj batina ima samo jedan kraj. Moraš šutjeti, preživljavati i biti svojevrsna mutava ovčica i možda nešto i bude od tebe kad ti dođeš na red, jer, privatizirali su regionalno-lokalni voždovi i javni novac, oni njega smatraju svojim mukotrpno zarađen pa ga dodjeljuju onako kako oni žele, kriterijima koje su definirali bez bilo kakvog kriterija i opet nam, naravno, do svibnja slijedi razdoblje pobožnosti, poniznosti i osmijeha i obećanja političkih Indijanaca u bijelim košuljama, kravatama, odijelima, a nakon toga, kako smo već u velikoj mjeri sve ovo prihvatili i šutke promatramo [[Upadica: hvala vam.]] sačuvaj nas Bože od nas samih [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Hvala.
4. rasprava poštovana kolegica Dragana Jeckov u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Kolegice i kolege. 1.1.2020. stupio je na snagu Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu. Ovaj zakon sadržava 2 veoma važna rješenja kojima je Klub zastupnika SDSS-a poklonio posebnu pažnju. Jedno od tih rješenja jeste ispravljanje 30 godina duge nepravde, napravljene čistom administrativnom greškom u bivšoj državi. Naime, nemali je broj djece .../nerazumljivo/... hrvatskih državljana koji nisu ostvarili pravo na hrvatsko državljanstvo jer je greškom matičara upisivano neko drugo republičko državljanstvo, ne hrvatsko. Samim tim onim nisu smatrani hrvatskim državljanima. Ovim izmjenama koje su stupile na snagu 1.1.2020. ta greška je ispravljena. Drugo važno je rješenje koje se odnosi na građane koji žive u inozemstvu, a koje zbog vlastitog propusta, roditelji nisu upisali u matičnu knjigu državljana i ovim izmjenama i dopunama to im je omogućeno. Ta su djeca sad već punoljetna i imaju rok od 2 godine da sami zatraže da budu upisani u državljanstvo, u matičnu knjigu državljana RH. Kao što rekoh, ove dvije veoma važne odredbe su zaista važne i značajne i za to je osiguran rok od 2 godine, međutim, u normalnim okolnostima, te dvije godine su zaista i dovoljne da se, da sve zainteresirane strane postupe u skladu sa važećim odredbama zakona. Međutim, koronavirus, zagrebački potres, banijski potres, dodatno su zakomplicirali i tražili prilagođavanje promjene režima rada državnih i javnih tijela, pa tako i diplomatskih konzularnih predstavništava RH u inozemstvu. Pa to je u praksi izgledalo ovako. Prema Zakonu o državljanstvu, stranke su prema državi prebivalište bile upućivane na zakazivanje termina, termina dolaska u veleposlanstvo ili konzulate, a s obzirom na veći broj zainteresiranih građana, to zakazivanje odnosno dobijanje termina trajalo je i nekoliko mjeseci. U pojedinim predstavništvima taj prvi termin bio je isključivo savjetodavne naravi i nakon čega se sljedeći opet čekao nekoliko mjeseci. Tom prilikom stranke bi dobile nekoliko preporuka i dobile bi priliku da izvrše uplatu potrebnih pristojbi i zakazivati taj drugi i novi termin. To naravno, ukoliko nisu odvraćane od podnošenja zahtjeva jer im je sugerirano da nemaju osnovu za ostvarenje prava na hrvatsko državljanstvo bez dalje elaboracije. Tu dolazimo i do drugog problema, a to je restriktivna provedba tog istog zakona. Provedbeno tijelo je Ministarstvo unutarnjih poslova i ono je na svojim mrežnim stranicama objavilo upute o proceduri u kojima je detaljno objašnjen postupak po zahtjevu za stjecanje, zahtjevu za prestanak ili utvrđivanje hrvatskog državljanstva. Pritom je jasno citirana odredba zakona čl. 5. st. 2 međutim, iako je jasno citirana ta odredba i ona je nedvosmislena, MUP je u spomenutim uputama o proceduri dodao još jedan dio koji ne stoji u zakonu ili čak ni podzakonskim aktima koji prate ovaj zakon a to je da se citirana zakonska odredba odnosi samo na osobe rođene nakon 8. 10. 1991. godine. Takvim restriktivnim tumačenjem dobar dio osoba je ispao iz kruga ovlaštenika koji mogu konzumirati prava predviđena ovim zakonom. Zato radi pravilnog tumačenja jedinstvene primjene zakona, ovim putem najavljujem da ćemo mi koristiti, da će Klub zastupnika SDSS-a iskoristiti pravni institut vjerodostojnog tumačenja zakona u situacijama pogrešnog i različitog tumačenja ovog zakona. Istovremeno, pozivam da se zbog naprijed navedenih razloga o kojima sam nešto rekla, koji se tiču korona virusa i banijskog i zagrebačkog potresa, rok za stjecanje hrvatskog državljanstva, produži. Zahvaljujem.
I zadnji prijavljeni u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, samo malo vas molim da obrišemo govornicu. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Nemam nikakav pripremljen papir, govorit ću iz glave i iz srca jer smatram da je vrlo neodgovorno na neki način okrivljavati građane ili ucjenjivati građane sa mogućom nestašicom lijekova, uopće plasirati tu informaciju prema njima. Zašto je to nepristojno, neodgovorno? Zato što su građani ispunili sve svoje obveze. Bilo da su radnici pa plaćaju doprinose, bilo da su umirovljenici pa plaćaju 3% dodatnog zdravstvenog doprinosa, bilo da nisu osigurani pa plaćaju participacije, bilo da su osigurani dopunsko zdravstveno osiguranje i plaćaju mjesečno policu zdravstvenog osiguranja. Dakle, građani u ovoj priči u sporu sa veledrogerijama nemaju apsolutno nikakvu odgovornost, dakle ispunili su sve obveze, da nisu već bi imali ovrhe, prema tome, oni lijekove moraju dobiti. Gdje je greška? Greška je na sustavu. Sustavu zdravstva, sustavu financiranja zdravstva. Ako jedan sustav 20 g. generira dugove prema veledrogerijama, što treba učiniti? Pa treba promijeniti način rada. Treba promijeniti način rada. Naravno, ja razumijem i ravnatelje koji dobiju određeni novac iz HZZO-a i prvo što učine, isplate plaće radnicima, svojim zaposlenima, liječnicima, zdravstvenom osoblju, ostalim zaposlenicima. I na kraju balade, ostaju lijekovi i ostaju dugovi prema veledrogerijama jer oni mogu čekat, jer su oni godinama naučeni čekat, oni to uredno zaračunavaju troškove financiranja i onda kad to pređe određenu granicu, onda dolazi do ovog ucjenjivanja koje ide vrlo neetički preko leđa građana umjesto da se imenom i prezime kaže gdje je odgovornost za ovakvo stanje. Naravno da u cijelom tom sustavu zdravstva, ni apanaže koje dobivaju bolnice po broju kreveta, usluga i svega onoga što je u planu, nisu dovoljne. I tu je objektivan problem. Tu postoji problem ukupnog financiranja sustava zdravstva. Kako izaći iz ovog začaranog kruga? Vrlo jednostavno, lijekovi se moraju plaćati po nižoj cijeni nego što je sada na način da onda HZZO direktno plaća potrošnju lijekova. U centraliziranoj državi kao što je Hrvatska, to ne bi bio nikakav problem. A šta prije toga treba učiniti? Treba sjesti sa veledrogerijama, reprogramirati taj dug koji je ionako prevelik i prenapuhan troškovima financiranja jer nitko normalan ne može izdržati kašnjenje u plaćanju godinu dana, treba refinancirati na 5 g. tih 6 milijardi i početi plaćati redovno svaki mjesec potrošnju lijekova. Tada više nikada građani ove RH neće biti postavljeni i ulogu taoca i da će netko zazivati umjetnu nestašicu lijekova zbog neplaćanja. Građani apsolutno nemaju potrebe za bilokakvim strahom da neće biti lijekova u ljekarni. Tamo građani uredno plate, dobiju i biti će ih. Oni jedini strah mogu imati da zbog greške sustava ne dobiju odgovarajući lijek u bolnici. Tamo gdje ga mora biti. I to je suština cijelog problema, ovo su samo prepucavanja, ko bi, da bi, šta je bilo prije, kokoš ili jaje, treba rez, treba reprogram dugova i treba uvesti direktno redovno plaćanje potrošnje lijekova bez stvaranja ovih financijskih repova. Dok se to ne riješi, sreće nema, ovo će se ponavljati svakih 6 mj., svaku godinu, svaku vladu, prema tome, nitko ovo neće na ovaj način izbjeći. Ja molim samo građane da budu mirni, oni moraju dobiti svoje pripadajuće lijekove, greška je na sustavu, oni su potpuno ispravni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Prelazimo sada na dnevni red, kako smo i najavili, prva točka: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 116 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Sada bih zamolio predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog zakona. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, Željko Plazonić. Izvolite, državni tajniče.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnici i zastupnice. Dakle, zbog potreba usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa Zakonom o strancima na području zdravstvenog osiguranja i zdravstvene zaštite stranaca, ovim se zakonskim prijedlogom uređuje način ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu državljana treće zemlje tzv. digitalnih nomada. Donošenjem ovoga zakona omogućit će se ostvarivanje i prava na zdravstvenu zaštitu digitalnim nomadima tzv. digitalnim nomadima odnosno državljanima trećih zemalja koji je zaposlen ili koji obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije za tvrtku ili vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH i ne obavlja poslove ili pruža usluga poslodavcima na području RH, a kojem je odobren privremeni boravak u RH. Prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje nije obvezan podnijeti državljanin treće zemlje na privremenom boravku u RH koji u RH boravi u svrhu boravka tzv. digitalnog nomada, te je obvezan sam snositi troškove korištenja zdravstvene zaštite u zdravstvenoj ustanovi odnosno kod zdravstvenog radnika privatne prakse ili drugog provoditelja zdravstvene zaštite u RH. Slijedom navedenoga mi predlažemo usvajanje ovoga zakonskog prijedloga. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim vas da ostanete ovdje jer ima nekoliko replika, prva je na redu poštovana kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, ovaj Zakon o zdravstvenom osiguranju i o zdravstvenoj zaštiti stranaca definira ko je dužan podnijeti obvezno zdravstveno osiguranje, a ko si plaća sam. E sad, znači neki će ići u privatne zdravstvene ustanove, neki će ići u državne zdravstvene ustanove. Jedan od članaka i ovog zakonskog prijedloga odnosno prethodnih iz 2018. i 2013. kaže da termin pružanja zdravstvene zaštite za one koji imaju obvezno zdravstveno osiguranje se mora uskladiti sa listom čekanja sa drugim korisnicama obveznog zdravstvenog osiguranja. Da li ste vi dali upute zdravstvenim ustanovama kako se ponašati, znači kad vam dođe stranac koji ima obvezno zdravstveno osiguranje i vidi listu čekanja, kako će ovi na prijemu reagirati, dal će mu dati termin prije ili pogotovo onaj koji plaća sam ili će se morati ono snaći i ići u privatnu zdravstvenu ustanovu gdje su sigurno i veće cijene, znate kakve su mizerne cijene koje HZZO plaća bolnicama? [[Upadica: Hvala vam]] Hvala
Izvolite odgovor. Izvolite odgovor.
Ja sam mislio da se sad čujemo ja se nadam. Zakon jasno da ne može u takve detalje ulaziti jer to bi bilo onda veliko detaljiziranje i određivanje nešto nečega što recimo ne bi bilo u redu sa naše strane ministarstva. Svaki od tih korisnika zdravstvenih usluga može birati gdje će ostvariti svoju zdravstvenu zaštitu, to je njegovo pravo i ne mora plaćati obvezu doprinosa zdravstvu kao što je to recimo obvezno za sve hrvatske državljane. Prema tome, ovisno o karakteru bolesti na prvom mjestu on će se javiti nekome tko mu može i za koga je on siguran da će se njegovom uslugom biti zadovoljene njegove zdravstvene potrebe. Prema tome, takve stvari je teško prejudicirati sa zakonskom regulativom. Bitno je to da on ne mora plaćati obvezno kao što je do sada bilo 400 kuna za korištenje usluga našega zdravstvenoga sustava.
Hvala vam. Druga je na redu poštovana kolegica Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani državni tajniče, mene zanima da li stranci imaju pravo na novčane naknade koje obuhvaćaju naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti za rad uzrokovane priznatom ozljedom na radu, naknade za troškove prijevoza u vezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja koja je posljedica priznate ozljede na radu ili naknade za troškove pogreba kada je smrt neposredna ozljeda priznata na radu? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Odgovor je vrlo kratak. Nemaju. To imaju pravo naši zdravstveni osiguranici ovo što ste vi sve naveli, ali obično su ti nazovimo ih digitalni nomadi znači koji se bave samo najvećim dijelom komunikacijskim tehnologijama, pa po primjeru rade u nekim zapadnim ili prekooceanskim zemljama svojim elektroničkim sredstvima rada, žive u Hrvatskoj jer je tu puno jeftinije nego živjeti primjerice u New Yorku i ostvaruju zdravstveno pravo kao stranci bez plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje. Prema tome, oni tu samo koriste jeftiniji status života u Hrvatskoj nego što bi bilo recimo da rade u SAD-u ili bilo gdje drugdje na zapadu.
Sada je na redu kolega Nađi, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, pričamo o zdravstvenoj zaštiti za koju je potrebna opskrba lijekovima, a bez obzira što se radi o strancima, isto što je, kao što je to potrebno i kad su u pitanju građani RH, a znamo da je opskrba lijekova u najmanju ruku upitna. Stoga me zanima zašto je ovoj vladi prioritet saniranje primjerice državnih gubitaša poput „Croatia airlines“ i sličnih ili obnova recimo stanova na Mažurancu, a nije prioritet osiguranje opskrbe lijekovima? I drugo pitanje, što će se dogoditi ako netko, bio on stranac ili državljanin RH godinu dana ne plati dopunsko zdravstveno osiguranje, da li će on i dalje imat to zdravstveno osiguranje? Hvala.
Pa na ovo prvo pitanje moram reći da je ovoj vjerojatno vladi to je svima jasno stalo do toga da se ne desi nedostatak lijekova na hrvatskom tržištu zdravstva u cjelini. Da je tome tako mi možemo samo svjedočiti jednom činjenicom da je RH od svih zemalja EU jedna sa najvećim brojem dozvoljenih, posebno skupih lijekova za liječenje malignih bolesti u Europi. Naš asortiman koji mi imamo i koji je HZZO odobrio nema niti jedna država koja je značajno bogatija od Hrvatske u Europi. Prema tome, jedno je tržište lijekova, a drugo je zdravstveni sustav u cjelini. Prema tome, sigurno se neće desit da naši građani neće moći doći do lijekova koji su im neophodno potrebni.
Sada je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Uvaženi tajniče, poznato je da digitalni nomadi su digitalni nomadi jer nisu skloni sustavu. Dakle, oni bi najradije da ne moraju pratiti nikakve propise prilikom ulaska u zemlju u smislu reguliranja svoga statusa. U tome smislu, moje pitanje je, vidite li mogućnost zlouporabe ove zakonske odredbe, može li se dogoditi, primjerice, da netko tko ne radi kao digitalni nomad iskoristi ovakve privilegije, odnosno hoće li se digitalne nomade provjeravati, provjeravati njihov status, da imaju vizu kao digitalni nomadi prije nego što budu koristili bilo koju zdravstvenu uslugu? I na koga točno ovim zakonskim odredbama ciljate, imate li širi plan toga što će se sve još, ovo je treća izmjena zakona koja ide prema digitalnim nomadima, što će se sve mijenjati da bismo napravili nekakav obuhvatni prostor koji bi trebao uključiti digitalne nomade?
Izvolite odgovor.
Taj je termin digitalnih nomada i definicija stranca u RH primjer je ustvari sadržaj u jednom i drugom zakonu. Mi smo samo preko tog zakona željeli i u naš zakonodavni okvir taj izraz uvrstiti i točnije ga definirati. Mi moramo početi od toga da je zdravstvo pružanje usluga nekome na osnovu nečega. Prema tome, onaj koji je osiguran, a tim zdravstveni nomadi mogu imati svoje osiguranje u svojim matičnim državama, onda će se njihove usluge, naplaćivat će on, preko toga, naših računa u svojoj matičnoj državi. Ukoliko nema, morat će platiti kao i svaki drugi građanin koji nema zdravstveno osiguranje to u nekom obliku direktnog plaćanja. A da li je zloupotreba, to nije baš pitanje ovoga zakona niti Ministarstva zdravstva, pitanje statusa koji mu je netko dao, a to se zna tko mu daje taj status.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. državni tajniče, samo kratko. Imamo li podatak o trenutnom broju tzv. digitalnih nomada u RH?
Izvolite odgovor.
Ja nemam taj podatak, to bi trebalo pitati one koji daju tim osobama taj status, a to se zna da je to Ministarstvo unutarnjih poslova, a ne Ministarstvo zdravstva.
I zadnja replika, poštovani kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, meni je drago da je Vlada RH prepoznala dakle važnost rješavanja pitanja kategorija rada digitalnih nomada iz razloga što već duže vrijeme svjedočimo dakle da je zaokret u globalnom turizmu i da su digitalni nomadi, jedan od njih i u Hrvatskoj nedavno i nagrađen za način promocije RH u diljem svijeta i Europe. Ja sam samo htio postaviti pitanje da li ti digitalni nomadi recimo, mi imamo onu tip rješenja obiteljskog liječnika, itd., itd., kako su oni regulirani pošto se oni kreću po području RH, mjesec dana su u Zagrebu, mjesec dana u Dubrovniku, itd., kako rješavaju pitanje, kad se pojave, recimo u bolnici, i kako se njih u tom slučaju tretira? Hvala lijepo.
Ovako, nama je inače u interesu kao države da imamo što više tih digitalnih nomada jer oni osim što podižu vjerojatno naš standard življenja, tamo na mjestima na kojima žive, jer su tamo građani tih mjesta, pogotovo se to odnosi na naše primorske gradove, otoke, itd., oni jasno komuniciraju i prenose dio svoje tehnologije i na lokalno stanovništvo, tako da je to isto jedan vid tzv. pasivnog prijenosa znanja, jer to su obično visoko educirani kadrovi koji koriste najviše tehnološke mogućnosti komuniciranja sa svojim matičnim zemljama i sa cijelim svijetom, u krajnjoj liniji. Ja nisam ni znao i ja da imam u familiji digitalnog nomada, ali sad znam. Međutim, ako im se desi bilo kakva potreba za zdravstveni sustav, oni će taj tu uslugu koristiti tamo gdje se u datom trenutku nalaze. Ovisno o tome koja im je usluga potrebna, takav će biti i odgovor [[Upadica: Hvala vam.]] zdravstvenog sustava na tu uslugu.
Hvala vam državni tajniče, više nema replika pa vas molim da se vratite na svoje mjesto [[Upadica: Hvala lijepo.]] a ja ću sada pitati predstavnike odbora žele li uzeti riječ? Ne. Onda otvaramo raspravu. Prva na redu je poštovana kolegica Marija Selak Raspudić u ime Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora. Dakle, ovim zakonom bavimo se da to, jednostavno kažemo, digitalnim nomadima i regulacijom njihovog statusa u Hrvatskoj. Ovo je treća u nizu zakonskih izmjena koja bi trebala ići prema tome da olakša boravak u Hrvatskoj digitalnim nomadima. Kako je sve krenulo? To nismo saznali, ali iz nekih medijskih natpisa možemo pretpostaviti da je netko dao prijedlog, a Vladi se to učinilo nekakvim seksi rješenjem pa su malo taj pojam razbacali po našim zakonima naivno misleći da je to tek tako i da će nam to biti instant reklamna kampanja za horde potkoženih svjetskih lutalica zbog kojih će, ne biste vjerovali, lokalna ekonomija eksplodirati. A što se zapravo događa? Nećemo napominjati da je ovo još jedan zakon koji ide po hitnom postupku. Po kojim ćemo još zakonima čeprkati da bismo regulirati status digitalnog nomada? Gdje je plan? Dame i gospodo, gdje je plan regulacije digitalnog nomada? Mi ovdje trebamo prihvatiti još jednu zakonsku izmjenu o kojoj ću reći nešto detaljnije, a ne znao uopće koliko ćemo još zakonskih izmjena učiniti da bismo mogli procijeniti koliko je taj pristup obuhvatan i kolike će koristi od njega imati i tzv. digitalni nomadi, ali i RH. Što se zapravo događa? Što se događa u svijetu s digitalnim nomadima? Mi ovdje glumimo ili kopiramo Estoniju koja je njihov status regulirala još u 8. mjesecu i to je možda i pozitivno, ali zašto uzimamo tek pokoje ideje ako želimo biti Estonija? Estonija je jedan od pionira elektroničkog statusa tzv. e-Građanina i jednog od pionira elektroničkog glasovanja. Bismo li mogli od Estonije prekopirati i sustav elektroničkog glasovanja da konačno omogućimo demokratizaciju glasačkog procesa u Hrvatskoj kad smo već tako hrabri i tako brzi da prihvaćamo ove pomodne pojmove bez da smo razmislili i ponudili plan kako ćemo ih implementirati u naš cjelokupni zakonodavni okvir i donijeli nekakve procjene što će to uopće značiti u praksi. Ili razmislimo malo tko su digitalni nomadi? Hoće li zbog njih lokalna ekonomija doista eksplodirati? Digitalni nomadi nisu nekakvi opušteni dokoni pojedinci koji leže na plažama i bjesomučno troše, to su veliki radnici, a ne dokoni rasipnici koji izabiru jeftine zemlje i zemlje koje općenito imaju nisku stopu oporezivanja rada. Mi ovdje doista ne oporezujemo doista njihov rad odnosno to smo već izmijenili ranijim izmjenama Zakona o dohotku, međutim za digitalne nomade važno jer zemlja načelno visoko oporezuje rad jer se može dogoditi da nakon godine dana boravka u toj zemlji oni ostanu i odluče se nastaniti u njoj trajnije. U tom smislu otvoreno je pitanje, je li Hrvatska doista privlačno mjesto za digitalne nomade i svojim cijenama, ali i načinom na koji tretira rad domicilnog stanovništva? Tako da ukoliko doista želite Hrvatsku učiniti privlačnom digitalnim nomadima prvo ju učinite prihvatljivu njezinim vlastitim stanovnicima. Dakle, mi smo regulirali digitalne nomade Zakonom o strancima čl. 57., nismo objasnili kako će netko s obzirom na tu fluidnu interpretaciju dokazati da je doista i digitalni nomad. Ono što smo mi učinili je tek uveli novu svrhu privremenog boravka koja se odnosi na boravak digitalnog nomada. Tako je digitalni nomad državljanin treće zemlje i to je ovdje važno istaknuti dakle to se ne odnosi na zemlje koje pripadaju EU i na zemlje koje su inače češći posjetitelji Hrvatske jer da bismo uopće mogli razgovarati o digitalnom nomadu potrebno je imati u vidu koliko stranca u Hrvatsku dolazi. Dakle bavimo li se mi nekakvim pomodnim kozmetičkim izmjenama ili nečime što doista ima težinu u hrvatskom društvu što je akutni problem ili brzo rješenje pa da trebamo hitno po hitnom postupku mijenjati zakonodavni okvir? Prema eVisitoru zadnji su podaci pokazivali da je u zemlji trenutačno prijavljeno tek 4.000 stranaca u tim strancima prednjačili su gosti iz BiH, Njemačke i Slovenije dok su se na 4.mjestu po brojnosti nalazili građani SAD-a, zatim su slijedili građani državljani Srbije i Italije. Dakle, dio tih građana naravno vezan uz Hrvatsku činjenicom da ovdje ima vikendicu možda ovih susjednih zemalja dok za ove daljnje zemlje to vjerojatno nije slučaj. Dakle, riječ je o devedesetak Britanaca primjerice, to nisu velike brojke zbog kojih možemo očekivati procvat ekonomije. Drugo pitanje koje se nameće i koje pokazuje jedan trend koji je zabrinjavajuć je da mi ponovo sve nade polažemo u turizam. Dakle, kao što znamo 20% hrvatskog BDP-a ovisi o turizmu, to je jedan od najvećih postotaka u Europi i mi se tu ponovo pozicioniramo kao nacija koja je fiksirana na turizma, koja se bavi gotovo isključivo privlačenjem novih turističkih potencijala i koja se polako pretvara u uslužnu naciju, iako ja ću ovdje ponoviti s obzirom na sve dostupne podatke koje nam je već ranije Vlada trebala predočiti ne čini se da je riječ o nekakvom velikom broju digitalnih nomada, pa samim time ni nečemu što će dovesti do ekonomskog buma RH. Ovo je pitanje važno i stoga što su bile najave da će se itekako investirati u kampanju koja promiče status digitalnih nomada u Hrvatskoj. U tom smislu ostaje otvoreno pitanje koliko resursa mi planiramo uložiti u privlačenje digitalnih nomada i imamo li ikakve procjene hoće li ta investicija doista biti opravdana u hrvatskom kontekstu? Nadalje, ako ćemo doista regulirati status digitalnih nomada onda naravno da valjda se pretpostavlja da bismo trebali imati, a već smo ih trebali imati pa još nisu izašli neke jasnije pravilnike koji će preciznije definirati tko su digitalni nomadi, prvenstveno u smislu njihovog dohotka. Dakle, da na neki način se Hrvatska kao zemlja osigura od toga da ovdje dolazi netko tko može završiti na „prosjačkom štapu“ ili zapeti u našem socijalnom sustavu. Druge zemlje koje su regulirale status digitalnih nomada ponudile su primjerice Dubai 5.000 dolara mjesečno primanja zahtjeva od digitalnih nomada, Estonija 3.504 eura, GEorgia 2.000 dolara. Hrvatska? Nemamo pojma. Inače, uzgred da se i napomene da se Hrvatska za sad ne reklamira u zajednici digitalnih nomada kao zemlja koja je njima primamljiva, prije je naglasak na Dubaiu upravo zbog ovoga što sam naglasila, zbog šire prihvatljivosti njihovog poreznog sustava. Dakle, ono što je primarna ideja reguliranja statusa digitalnih nomada je privlačenje što većeg broja situiranih osoba koje će posredno svojom potrošnjom doprinijeti našem proračunu te prihodima lokalnih poduzetnika. Meni se sviđa ovaj inovativni i hrabri pristup gdje smo odteretirli digitalne nomade zato što se nadamo da će oni trošiti, ta nekolicina koja se za sad pojavljuje i mi ćemo potrošiti na tu kampanju za možda privući još nekolicinu. Ali bilo bi lijepo kada bi RH na sličan način razmišljala i o vlastitim građanima pa i njih porezno rasteretila pa će onda vidjeti kako i oni znaju po istom principu ulagati u domaću ekonomiju, trošiti čime će također puniti državni proračun. Dakle, smanjimo porez na rad, smanjimo parafiskalne namete za poduzetnike, tretirajmo i naše građane kao digitalne nomade pa ćemo imati doista i kvalitetniji proračun, umjesto ovakvih mikro ali seksi rješenja koje nudimo unutar ovog zakona jer ovaj zakon regulira strance na privremenom boravku u RH koji ne mora imati obvezno zdravstveno osiguranje. U tom smislu ću podsjetiti da on njega izjednačava s osobama koje su srednjoškolskog obrazovanja ili koje studiraju na kojima se inače na takav način može regulirati zdravstveno osiguranje, što na neki način i pokazuje kako mi tretiramo digitalnog nomada i otvara ozbiljno pitanje toga tko je digitalni nomad, je li to vječni klinac na razini srednjoškolca i studenta ili je to netko tko je ozbiljan radnik i tko treba u tom smislu podvrgavat se zakonima RH kao i svi ostali? Osim toga, čime će on uopće verificirati svoj status? Zasad još i ne postoji zanimanje digitalnog nomada osim u nekakvim pokušajima definicije koje i mi sami nudimo. Dakle digitalni nomad pokazuje jedan individualistički pristup koji je itekako prisutan u suvremenom društvu i o kojem treba šire raspravljati, gdje državu sve više zamjenjuje osobna odgovornost pojedinca od kojeg se očekuje da se brine za sve bez ikoga pa i za vlastito zdravlje. Ako ćemo prihvatiti digitalne nomade, razmislimo o tome da olakšamo i položaj hrvatskih građana u RH.
Hvala vam lijepa. Imate jednu povredu Poslovnika, ali možete na mjesto, to nije replika. Izvolite, kolega Bačić.
Zahvaljujem, g. predsjedniče. Kolegica Selak Raspudić povrijedila je čl. 238. Poslovnika, ona je najmanje 10 puta iznijela neistinu i zbog toga sam se javio za povredu Poslovnika, o tome kako je potrebno u Hrvatskoj smanjiti stopu poreza na dohodak odnosno manje oporezovati rad. Ja je želim upozoriti da je Hrvatska po visini stope poreza na dohodak među najnižima u Europi, među najnižima gđo. Selak Raspudić, možemo ovaj dio o stopi PDV-a, gdje smo među najvišima, ali kad je u pitanju oporezivanje rada, mi smo u Europi među najnižima. To možete provjeriti.
Zahvaljujem, kolega Bačić, naravno da je ovo povreda Poslovnika i da dobivate opomenu, ovo je bila replika, nema nikakve veze s povredom Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović, u ime kluba Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Govorimo o digitalnim nomadima, prvo da malo razjasnimo što su to digitalni nomadi za da građani koji prate ovu sjednicu, znaju o čemu govorimo. Prvo što je nomad uopće? Nomad je znači čovjek koji se bavi onom primitivnom poljoprivredom, točnije stočarstvom koji ide za svojom stokom, dakle za svojim stadom, traži novu bolju ispašu a onda digitalni nomad bi bio čovjek koji se bavi komunikacijskim tehnologijama, koji eto traži bolje uvjete za svoj rad. Samo uopće postojanje digitalnih nomada je smiješno i apsurdno jer ako netko može pomoću digitalnih komunikacija raditi s bilokoje točke na svijetu, zašto se on treba negdje seliti? Znači on može raditi i iz New Yorka, iz ne znam ja, iz Sydneyja, iz Pekinga, isto kao što može i iz Šibenika ili iz Zagreba. Zašto bi mi njemu onda olakšali da on dođe ovdje a pazite što bi mi olakšali? Npr. taj digitalni nomad koji dođe iz ne znam ja, evo ga, sa Floride, iz Amerike, tamo je rendgenska snimka, ako imaš dobro osiguranje, 1000 dolara i mi ćemo njemu omogućiti ovdje da se osigura sa par stotina kuna i da napravi tu rendgensku snimku za jeftino ili besplatno, njemu će se isplatiti doći ovdje, ali tko će taj teret snositi? Opet hrvatska država. A s druge strane imamo redove čekanja u hrvatskim bolnicama kilometarske. Imamo tisuće i tisuće hrvatskih građana koji čekaju na terapije i koji čekaju preglede, koji čekaju dijagnostiku, a mi ćemo ovdje omogućiti sada iz cijelog svijeta da se svatko proglasi digitalnim nomadom i da dođe ovdje raditi, jeftino se osigurati i raditi što hoće. Tako to meni izgleda. Za one koji ne znaju, evo definicija kaže, kaže što je digitalni nomad. Digitalni nomad je državljanin treće zemlje koji je zaposlen i obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije za tvrtku ili vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH i ne obavlja poslove ili pruža usluge poslodavcima na području RH. Dakle, on ne smije imati nikakve veze hrvatskim gospodarstvom, apsolutno nikakve a onda ćemo mi njemu omogućiti da se jeftino osigura i da se ovdje zapravo i liječi. E sad, još jedno pitanje, s obzirom da se u ovom ovdje sporazuma, ovo ovdje je Marakeški sporazum, nema veze s migracijama, ovaj nikakav, ovaj dokument, međutim u Marakeškom sporazumu se na 45 mjesta spominje zdravstveno osiguranje stranaca. Pa me zanima, neki tamo migrant koji je prešao Plješivicu i došao evo do Zagreba i ima gadget u ruci, ima ovaj mobitel, jel on digitalni nomad? Može li on sebe proglasiti digitalnim nomadom? Tko sebe u kojem trenutku proglašava digitalnim nomadom odnosno kojim institutom mi uopće procjenjujemo kad je netko digitalni nomad? A ka je to migrant npr. koji je pobjegao iz Sirije ili ne znam ja, Bangladeša i došao u Hrvatsku na ilegalan način? Je li trebaš imati laptop, trebaš li imati samo mobitel, trebaš li imati 3 laptopa, koje gadgete moraš imati i na koji način ćete vi uopće procijeniti da se taj čovjek bavi nekim poslom? Nama se danas može dogoditi da bilo tko tko dođe u Hrvatsku se proglasi digitalnim nomadom jer ovo je jako široko. Recite vi meni, poštovani predlagatelju, znate li iti jednog čovjeka koji se ne koristi komunikacijskim tehnologijama? Ja ne znam nikoga. Znači svi se koriste komunikacijskim tehnologijama. Dakle svi su digitalni nomadi a svatko tko radi u privatnom sektoru, u realnom sektoru, on radi za neku tvrtku, samim tim je digitalni nomad. Ako nije na mjestu gdje je rezident, gdje mu je registrirano poduzeće. I naposljetku još jedna stvar koja je jako aktualna. Evo jutros kad sam putovao iz svog Šibenika prema Zagrebu, slušam na radiju, dug prema veledrogerijama koji je ja ne znam koliko milijardi više ima, deseci milijardi dolara, pardon, kuna koje su dužne hrvatske bolnice veledrogerijama, hoće li ovo doprinijeti da taj dug bude manji ili će biti veći jer ćemo mi nekome omogućiti gotovo besplatno liječenje u Hrvatskoj po nejasnim kriterijima? Ja mislim da će biti, da možemo samo dodatno opteretiti hrvatski zdravstveni sustav. Ajmo malo razmisliti o ovome, svega po kriterijima tko je to digitalni nomad jer ovo je definitivno nejasno.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Maja Grba Bujević, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Obavezno zdravstveno osiguranje i zdravstvena zaštita stranaca u RH uređena je Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH koji je trenutno važeći i na snazi je. Predmetni zakon sadrži između ostalog i odredbe vezane uz 1. obvezno zdravstveno osiguranje stranaca s odobrenim stalnim boravkom u RH, stranaca koji imaju odobren privremeni boravak u RH, zdravstvenu zaštitu stranaca koji se nisu obvezni zdravstveno osigurati, te odredbe kojima se sredstva za zdravstvenu zaštitu stranaca osiguravaju u Državnom proračunu RH. Prema odredbama važećeg zakona na obvezno zdravstveno osiguranje obavezni su se osigurati stranci sa odobrenim stalnim statusom u našoj zemlji, državljani države članice EGP-a i Švicarske konfederacije koji imaju odobren privremeni boravak u RH pod uvjetom da nisu obvezno zdravstveno osigurani u jednoj od država članica i državljani te države koja nije članica EGP-a, kao i Švicarske konfederacije na privremenom boravku. Strancima koji su prethodno navedeni osiguravaju se prava i obveze iz obvezno zdravstvenog osiguranja na načelima uzajamnosti, solidarnosti i jednakosti jednako kao i za građane RH. Sukladno Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH svaki stranac koji i nije obvezno zdravstveno osiguran ili mu se zdravstvena zaštita ne osigurava u skladu sa propisima EU osigurava mu se hitna medicinska pomoć uključujući i hitni prijevoz u odgovarajući zdravstvenu ustanovu, te zdravstveno zbrinjavanje za vrijeme prijevoza koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti za život i zdravlje prema standardu prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznog zdravstvenog osiguranja jednako kao i građani RH. Sukladno Zakonu o strancima koji je stupio na snagu 1. siječnja 2021.g., a u odnosu na koji se predlažu izmjene i dopune Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju govori se zapravo o uvođenju nova dva pojma. Prvo je „stranac na stalnom boravku ili dugotrajnom boravištu u RH“ i drugo „na državljanina treće zemlje“ to je tzv. digitalni nomad. Naime, samim zakonom, zakonskim prijedlogom iskazuje se prvenstvena potreba pojmovnog usklađenja sa Zakonom o strancima, posebno u dijelu prethodno navedenih novih pojmova. Digitalni nomad kao pojam u Zakonu o strancima je definiran kao državljanin treće zemlje koji je zaposlen ili obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije za tvrtku ili vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH i ne obavlja poslove ili pruža usluge poslodavcima na području RH. Kada govorimo o pojmu koji je uveden u Zakon o strancima, digitalni nomad, isti taj pojam u svom kontekstu postoji duže vrijeme u svijetu. Sama pandemija koronavirusa pokazala nam je da zahvaljujući tehnologijama većinu poslova možemo obavljati kako u uredu tako i bilo gdje drugdje pri čemu je dovoljno imati prijenosno računalo, mobilni uređaj ili internetsku vezu. Neki pojedinci prednosti te tehnologije iskorištavaju već godinama i umjesto u uredu u New Yorku rade bilo gdje na svijetu što ih definira kao digitalne nomade. Znači moraš imat registriranu firmu vani, moraš raditi takvu vrstu posla i možeš živjeti na recimo otoku Hvaru. Stoga ne iznenađuje što mnogi odlučuju svoj ured preseliti u neko sigurno i ugodno okruženje kao što je RH. Prema navodima jednog našeg hrvatskog digitalnog nomada Tomislava Pancirova kaže ovako citiram: Neke destinacije u Hrvatskoj su rangirane među top 30 globalnih mjesta za digitalne nomade prema nomad listu koji rangira odredište za rad na daljinu na temelju čimbenika poput troškova života, brzine interneta, sigurnosti i klime. Time nas i globalna percepcija svrstava u poželjne destinacije za digitalne nomade. Prethodnim izmjenama Zakona o strancima Hrvatska je tako, kako sam ranije to već navela, uvela pojam „digitalnih nomada“ i uhvatila korak sa globalnim trendom reguliranja statusa digitalnog nomada. Tako je uvedena regulacija koja, da se privremeni boravak digitalnom nomadu može odobriti u trajanju do godine dana, što će s obzirom na mogućnost dužeg trajanja boravka uvelike pridonijeti većem odazivu i fluktuaciji digitalnih nomada na području RH, što nam svakako treba biti u interesu. Među ostalim, za navedene je regulirano i porezno oslobađanje za primitke fizičkih osoba ostvarene poslovi obavljanja nesamostalnog rada ili djelatnosti za poslodavca koji nije reguliran u RH temeljem stečenog statusa digitalnog nomada, znači taj status se stječe sukladno zakonu, ne to sam sebe proglasiš „ja sam onda sad došla kao digitalni nomad“. Ovakav način reguliranja njihovog boravka u Hrvatskoj čime je omogućen boravak do godinu dana uz povlašteni porezni tretman znatno će omogućiti bolji pristup RH digitalnih nomada zato što su im osigurani zakonski preduvjeti. Preminilarne procjene uglednog jednog instituta kažu da očekivanja u svezi ovih pozitivnih promjena je da bi do 50.000 digitalnih nomada godišnje koji bi boravili na području RH bi osiguralo dodatnu potrošnju u iznosu od 500 milijuna kuna koja bi bila značajna za hrvatsko gospodarstvo. Nemojmo 500 milijuna kuna samo tako otpisati. Dakle to su ljudi koji onda žive ovdje, imaju visoka primanja i naravno troše kod nas, kupuju sve namirnice i rade ovdje. Još jednu ideju koju sam ovdje čula, dakle ti ljudi nisu oslobođeni plaćanja zdravstvenih usluga. Dakle, oni su definirani po istim uvjetima kao što su za hrvatske državljane, zato što žive ovdje. Predloženim izmjenama zakona omogućit će se ostvarenje prava na zdravstvenu zaštitu digitalnom nomadu, državljaninu treće zemlje koji je zaposlen i ne obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije. Slijedom navedenog ovim se zakonskim prijedlogom predlaže regulirati ostvarenje prava na zdravstvenu zaštitu, prava na zdravstvenom zaštitu digitalnom nomadu kao i uskladiti pojmove sukladno donesenom Zakonu o strancima u odnosu na pojam, stranac na stalnom boravku ili dugotrajnom boravištu u RH. S obzirom na predloženo izmjene važno je spomenuti da na iste nije bilo niti jedne primjedbe u provedenoj javnoj raspravi, dakle nula. A isto je važno spomenuti da je na saborskom Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku također nije bilo niti jedne primjedbe koja je govorila o bilo čemu što tu eventualno bi izazivalo dvojbe. Klub HDZ-a će podržati ove zakonske izmjene i dopune. Hvala vam.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Drage kolegice i kolege. Donošenjem ovog zakona usklađuju se pojmovi sa Zakonom o strancima i kao što smo čuli omogućit će se ostvarivanje prava na zdravstvenu zaštitu digitalnim nomadima, po definiciji državljanima treće zemlje koji su zaposleni ili obavljaju poslove udaljenim putem za tvrtku ili vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH i ne obavlja poslove ili pruža usluge poslodavcima na području RH, a kojima je odobren privremeni boravak u RH, dakle tako je po definiciji. Što su digitalni nomadi? Osim ove definicije da malo ispričamo, dakle uglavnom stručnjaci, uglavnom su to IT stručnjaci, stručnjaci iz nekih kreativnih industrija koji putuju svijetom i rade na daljinu. Dakle, mogu raditi iz Hrvatske, iz Estonije, iz Kine ili odakle god, a tvrtke su im negdje drugdje po svijetu. Obzirom da je sada i živimo u tim uvjetima pandemije nekako je pandemija i pospješila ovo digitalno doba kad svi ljudi sve više rade na daljinu. Estonija je prva europska zemlja koja je omogućila dozvole digitalnim nomadima, Hrvatska je to napravila od ove godine 1.siječnja ove godine uveli smo tu mogućnost i kod nas. Dakle, Hrvatska postaje mjesto u kojoj će takvi ljudi koji su obično visoke platežne moći, moći dolaziti raditi i živjeti, raditi na daljinu, a ovdje trošiti svoj prihod pa će tamo posredno svojom potrošnjom doprinijeti i proračunu RH i lokalnim poduzetnicima. Dakle, ovim zakonom samo dodatno definiramo i način korištenja zdravstvene zaštite. Slažem se s onim nekima koji su kazali da smo od Estonije, dakle ovo možda je neka pomodna stvar, ali evo barem da smo u nečemu prvi ili evo barem drugi u Europi ili svijetu. Od Estonije smo mogli osim ovog kopirati i drugih dobrih praksi, dakle Estonija je ja bi rekla prva u svijetu po digitalizaciji odnosno digitalizaciji državne i lokalne uprave, dakle Estonija je zemlja od milijun 300 tisuća ljudi, ona je dom pet tzv. Unicorna, znači pet Startup-a koji imaju vrijednost više od milijardu dolara. Mi evo ovdje 4 milijuna ili sada nas je vidjet ćemo po popisu ove godine i manje, na putu smo evo da dohvatimo jednu tvrtku koja je vrijednosti veće od milijardu dolara. Prije 20 godina Hrvatska je imala BDP veći od Estonije, danas Estonija ima 50% veći od Hrvatske. Dakle, 2001.ako usporedimo Hrvatsku-Estoniju u Hrvatskoj 5.300 dolara, Estonija 4.500 dolara, 2020. u Hrvatskoj 15.200 u Estoniji 23.000, dakle evo krenuli smo u jednoj stvari kopirati Estoniju nastavimo tako i dalje. Još jedan podatak, dakle, prema uredbi o načinu izračuna i visini sredstava za uzdržavanje državljana treće zemlje koja je stupila na snagu sredinom veljače, budući digitalni nomad koji želi boraviti u Hrvatskoj mora dokazati da na računu ima iznos od najmanje dvije i pol prosječne mjesečne neto plaće isplaćene za prošlu godinu. To u ovom trenutku znači da mora imati minimalno oko 16.000 kuna mjesečno, dakle to je onaj jedan uvjet nekoga je mislim prije spominjao. Prema procjenama u svijetu trenutno ima oko 5 milijuna ljudi koji rade kao digitalni nomadi, a obzirom na ove uvjete pandemije i što sve više ljudi radi na tom principu i razvoj tehnologije koji je zapravo ubrzao ovaj trend, o digitalnom nomadu se razmišlja negdje oko 17 do 20 milijuna ljudi. Jedni smatraju u Hrvatskoj da je njihov dolazak u Hrvatsku koristan za ekonomiju, ovdje bi trošili svoj novac i tako bili od koristi za širu zajednicu, s druge strane neki kritičari smatraju da će se njihovim dolaskom i dignuti neke cijene najmova, stanova itd. Međutim ja osobno smatram da je privlačenje digitalnih nomada prilika, a ne nikako prijetnja. Dakle, neće biti neke cifre da će sad spasiti ekonomiju u tolikom omjeru, ali jedan dobar određeni utjecaj će imati utjecaj i na brending zemlje i na poruku tim ljudima da je Hrvatska dobra zemlja za život. Ono što je problem u Hrvatskoj i to nikako da tu granicu prijeđemo, dakle osim mora i sunca što nudimo strancima i turistima i svim onima koje želimo … . / . privući, dakle u Hrvatskoj nije dobro raditi. Porezno opterećenje je toliko dakle da nikome od stranaca ne pada napamet ovdje otvoriti tvrtku i firmu. To je onaj problem i to je ono na čemu trebamo raditi. Smanjiti opterećenja poduzetnicima, smanjiti parafiskalne namete, učiniti je privlačnu strancima ne samo kao turističku destinaciju već i kao poduzetničku destinaciju. Dakle, da ovdje ne bude samo ugodno zbog sunca i mora i ne znam drugih pogodnosti već da zaista bude privlačno strancima i otvarati firme i plaćati poreze u Hrvatskoj. U ime kluba dakle podržat ćemo ove izmjene. Hvala.
Kao peti bit će Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Poštovani državni tajnice, kolegice i kolege, predmetnim zakonskim prijedlogom vrši se pojmovno usklađivanje sa Zakonom o strancima koji smo donijeli prošle godine posebno u dijelu novog pojma, stranac na stalnom boravku ili dugotrajnom boravištu u RH. Osim toga, ovaj navedeni prijedlog izmjena zakona dodatno uređuje područje obveznog zdravstvenog osiguranja i zdravstvenu zaštitu stranaca u RH i rješava problematiku zdravstvene zaštite stranaca osobito državljana treće zemlje, digitalnih nomada. Donošenjem ovog zakona omogućit će se pravo na zdravstvenu zaštitu digitalnom nomadu, dakle državljaninu treće zemlje već smo čuli, koji je zaposlen i obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije. Mora imati tvrtku za koju radi odnosno vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH i ne obavlja poslove odnosno pruža usluge poslodavcima na području naše države, a kojim je odobren privremeni boravak u RH. Dakle, prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje nije obvezan podnijeti državljanin treće zemlje koji boravi kod nas u svrhu boravka digitalnog nomada. Dakle, on je obavezan sam snositi troškove korištenja zdravstvene zaštite u zdravstvenoj ustanovi odnosno kod zdravstvenog radnika privatne prakse ili drugog provoditelja zdravstvene zaštite u RH. Dakle, on bira sam gdje će tražiti uslugu ovisno o kliničkom stanju i poznavanju našeg zdravstvenog sustava. Ako se prisjetimo dosadašnjih zakonskih odredbi iz 2013. odnosno 2018. godine na koje se sad odnose ove dopune tu je definirano tko mora podnijeti obvezno zdravstveno osiguranje, a tko ne mora. Pa evo čisto da se prisjetimo znači obvezni su se osigurati stranci s odobrenim stalnim boravkom u RH, državljani države članice Europskog gospodarskog prostora i Švicarske konfederacije koji imaju odobreni privremeni boravak kod nas pod uvjetom da nisu obvezno zdravstveno osigurani u jednoj od država članica i državljani države koja nije članica Europskog gospodarskog prostora i Švicarske konfederacije ako propisima EU nije drugačije određeno. Prava i obveze iz obveznog zdravstvenog osiguranja počivaju kao i za sve nas ostale na principima uzajamnosti, solidarnosti i jednakosti. Oni koji nisu u obvezi podnijeti prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje su stranci na privremenom boravku u RH koji borave u svrhu srednjoškolskog obrazovanja i studiranja. Takvi su obavezni sami snositi troškove korištenja zdravstvene zaštite. A za stranca dijete na privremenom boravku, za stranca koji je navršio 18 godina, redovit je učenik srednjoškolskog osiguranja u RH plaća roditelj, skrbnik odnosno osoba na čiji poziv dijete boravi u RH. Država plaća za one koji imaju rješenje centra za socijalnu skrbi. Za stranca dijete koje je žrtva trgovanja ljudima, napušteni, žrtva organiziranog kriminala bez skrbništva, bez roditeljske zaštite i bez pratnje. Prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje stranca kojem je privremeni boravak u RH odobren u svrhu srednjoškolskog obrazovanja, studiranja, specijalizacije ili znanstvenog istraživanja, koji su stipendisti tijela državne vlasti RH odnosno tijela jedinica lokalne ili područne (regionalne) samouprave tu prijavu podnosi davatelj stipendije i onda je on obveznik uplate doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje, ako ugovorom drugačije nije uređeno. Prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje nisu obvezni podnijeti stranci na privremenom boravku kod nas u svrhu studiranja ako dolaze u svrhu programa mobilnosti mladih, razmjene studenata, međusveučilišnih sporazuma itd., i onda to provodi tijelo nadležno za poslove obrazovanja i znanosti opet ako zdravstveno osiguranje nije obuhvaćeno drugim programima. Zatim, prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje nisu obvezni podnijeti stranci državljani države članice EU kojima je odobren privremeni boravak kod nas, a koji posjeduju dokaz o sveobuhvatnom privatno zdravstvenom osiguranju. Kad smo nedavno raspravljali o Zakonu o strancima predstavnik predlagatelja istaknuo je da institut digitalnih nomada neće koristiti velik broj osoba, no olakšanjem uvjeta za iste ide se u smjeru promocije Hrvatske, ali i ostvarivanja dodatnih prihoda. Kada pak pitate postojeće ili potencijalne digitalne nomade odnosno strance u Hrvatskoj koje su prednosti naše zemlje onda oni kažu da je to članstvo u EU, sigurnost, dobar Internet, dobra klima i povoljna privatna zdravstvena zaštita. A obzirom na mizerne cijene koje HZZO određuje državnim zdravstvenim ustanovama što bi tek rekli onda da eto nahrle znači u ne privatne zdravstvene ustanove gdje su im te cifre jeftinije. Prema dosadašnjim zakonskim propisima iz 2013. godine i 2018. definirani su standardi zdravstvene zaštite za kategorije stranaca, od hitne medicinske pomoći, prijeko potrebnog liječenja odnosno odgovarajuće zdravstvene i druge pomoći osobito za ranjive skupine. Za zdravstvene djelatnike u našoj zemlji naročito u zdravstvenim ustanovama kojima je osnivač RH odnosno jedinice lokalne, regionalne samouprave prioritet nam je uvijek bio pružiti zdravstvenu zaštitu, a ne prvo pitati imate li novac za plaćanje usluge odnosno imate li zdravstveno osiguranje. Također nam je kao medicinarima važno prepoznati da li se radi o hitnom stanju ili ne. Podsjećam da se pod hitnom medicinskom pomoći u smislu ovog zakona podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti po život i zdravlje. Naravno da su djelatnici na prijemu obvezni tražiti važeće osobne isprave odnosno dokaze o načinu ostvarivanja zdravstvene zaštite što je lakše kada se ne radi o hitnom stanju kada je jedna mirnija atmosfera, a pogotovo kada ste u privatnoj zdravstvenoj ustanovi gdje korisnici koji sami plaćaju obično ni ne idu ako su hitna stanja. Dakle, nova vremena, nova pravila, treba misliti naravno i na financiranje ali nadamo se da našem hrvatskom zdravstvu pogotovo za naše stanovnike će uvijek biti na prvom mjestu skrb za bolesnike, a država je odgovorna da se ne posluje s gubitkom. Zanimljiva je odredba iz prethodnih zakona koje sam spomenula na koje se nastavljaju ove dopune. Dakle, zdravstvene ustanove čiji je osnivač RH odnosno jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave obvezni su u slučaju kada se ne radi o hitnom medicinskom stanju od stranca zahtijevati prethodnu uplatu novčanog iznosa u visini očekivanih troškova tražene zdravstvene usluge. Zdravstvena ustanova odnosno zdravstveni radnik privatne prakse ili drugi provoditelj zdravstvene zaštite kojemu stranac odbije unaprijed uplatiti novčani iznos odnosno odbije ponuditi drugo jamstvo za osiguranje naplate, može odbiti pružanje zdravstvene usluge. E sad, pružatelj zdravstvene zaštite ako si ne naplati troškove liječenja odnosno pružanja zdravstvene usluge onda taj račun i medicinsku dokumentaciju prosljeđuje Ministarstvu zdravstva radi napate. To ide onda iz sredstava državnog proračuna i država mora platiti u roku od 60 dana, a ako u međuvremenu korisnik ipak nekim načinom plati račun onda ovaj koji si je naplatio od države mora vratiti novce. No nadamo se da do toga svega neće dolaziti i da će se zapravo svi držati zakonskih propisa. Još mi je jedno bilo isto zanimljivo kad sam čitala ove zakone iz 2013. i 2018., kaže da zdravstvena ustanova odnosno zdravstveni radnik privatne prakse ili drugi provoditelj zdravstvene zaštite koji ima sa zavodom sklopljen ugovor o provođenju zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja obavezan je termin pružanja zdravstvene zaštite uskladiti s listom čekanja osiguranih osoba iz obaveznog zdravstvenog osiguranja na način da termin pružanja zdravstvene zaštite ni na koji način ne utječe na redoslijed provođenja ugovorene zdravstvene zaštite sa zavodom. To je bilo i u smislu ono, one replike koju sam državnom tajniku postavila pitanje, znači imate one koji plaćaju sami, ok taj će birati gdje će tražiti svoju zdravstvenu uslugu, ali onaj koji je stranac pa ima obvezno zdravstveno osiguranje i dođe pa mu se kaže čujte lista čekanja vam je 6 mjeseci u bolnici pitanje onda gdje će on tražiti svoju zdravstvenu uslugu. U svakom slučaju smatramo da ovo je sve skupa napredak za pružanje zdravstvene zaštite i strancima tako da će Klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama navedenog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, a mislim da nema potrebe ovdje već treći, četvrti put ponavljati sustav obveznog zdravstvenog osiguranja u RH, kad je netko dužan osigurati se itd., mislim doista je to gubljenje vremena nakon par odličnih rasprava koje su secirale cijeli, cijeli sustav. Ono što treba reći da ovaj zakon doista nije ključan za opstanak gospodarstva u RH i malog je zahvata. Da se razumijemo. Tako da nitko ne gaji iluzije da će to nešto spasiti, a pogotovo je malog zahvata u vrijeme pandemije Covidom-19 s obzirom da većina poslova se i u zemlji i u svijetu radi od kuće putem elektronskih medija, dakle putem video veza, putem svega onoga što nam danas stoji hvala Bogu na raspolaganju inače bi nam život izgledao gotovo nemoguć odnosno bilo bi povratka u prošlost. Po meni je ovo zakon koji ima karakter svete vodite, dakle pomoći neće puno, ali neće sigurno odmoći jer se njime definira jedan izuzetak, jedan izuzetak od osiguranja, od obveznog osiguranja, a to je tzv. digitalnog nomada. E sad, koliko će takvih ljudi biti prognoze su vrlo nezahvalne, vrlo, vrlo nezahvalne. Svi mi mislimo ljude u industriji, u informatičkoj industriji, međutim ili pažnja nam se tu fokusira samo je pitanje da li je to baš tako. U informatičkoj industriji većinom rade iz svoje kuće i razmjenjuju i tehnologije i šalju rješenja prema tome teško da će ti digitalni nomadi biti baš tu koncentrirani. Možda više tamo gdje postoje tzv. digitalne tehnologije koje se moraju isprobavati na licu mjesta. Možda će gospodin Rimac imati više potrebe za tim ljudima nego što će imati neki informatički, informatičke firme u uzlaznoj putanji. Treba podsjetiti da se u Zagrebu uskoro očekuje otvaranje kampusa koji bi trebao imati 800 ljudi i to jedne informatičke firme iz mog okruženja, dakle Infobip iz Vodnjana bi trebao otvoriti tu svoj kampus. Dakle, sigurno da možda neki mali broj ljudi će doći ovdje ili na obuku ili na razmjenu iskustava itd. Prema tome, evo moj je doprinos ovoj diskusiji da nemamo velika očekivanja od toga jer oni koji su napravili već, koji su nudili izazovno pred 10 godina već su to iskoristili i vrijeme je nepovratno proteklo, dakle to nije vrijeme kad se Estonija proglasila ovaj rajem za digitalne nomade. Ovo je puno, puno zakašnjelo. Ono što sam siguran da, kolegica Marija je ovdje raspravljala da li će to povećati ili smanjiti dugove u zdravstvu. Smanjit će ih sigurno zato što taj čovjek će morati platiti sve sam osim ako je hitni, hitni slučaj gdje se ne pita da li je netko osiguran ili nije nego se najprije pruži zdravstvena usluga. Govoriti o potencijalu oko 10.000 digitalnih nomada je malo pretjerano i o njihovoj potrošnji. Koliko je, koliko ja imam sliku u glavi tih ljudi vrlo su samozatajni, znaju raditi po 20 sati zatvoreni uz čips i neka ovaj neku brzu hranu, dakle bez obzira što imaju novca nisu neki veliki, ne razbacuju se i ne vidite ih novcem i ne vidite ih u restoranima da časte, časte društvo i da imaju neku veliku potrošnju. Ja ih nisam vidio, a živim u turističkom prijedleu RH. Prema tome, nisam zamijetio, a nisam ni među onima koji sam stalno u kući. Prema tome, dakle bitno je reći da smanjimo očekivanja, da kažemo da, ovo je u redu, u redu je imamo izuzetak, definirali smo nešto što je nedefinirano. Klub HSS-a i HSU-a kao i na odboru će ovo podržati i tu nemamo dileme, ali ne trebamo gajiti iluzije o nekim epohalnim razmjerima ovog zakona. Ono što sigurno stoji u prikrajku odnosno sigurno da jedan veliki broj mladih ljudi razmišlja o tome da li bi moglo imati alternativu možda privatno obvezno zdravstveno osiguranje. Pogotovo kad svaki dan čuju o problemima našeg zdravstvenog, zdravstvenog sustava. Da li tu postoji alternativa ili je to zadano za vijeke vjekova amen i uklesano u kamen da ćemo svakih 10 godina dalje i ponovno i puno kraće od tih 10 godina rješavati i dugove veledrogerijama i da imamo jako loš zdravstveni sustav i veliki odlazak kadrova i dakle sve ono sa čime je naš zdravstveni sustav bremenit. Dakle, sigurno da će ovaj izuzetak potaknuti i naše mlađe građane na dodatno razmišljanje da li postoji alternativa. To nije zabranjeno tako razmišljati, znate. To nije zabranjeno. U dopunskom već imamo javnog osiguravatelja i privatne osiguravatelje, u dopunskom zdravstvenom osiguranju koji je jedan mali segment i pokriva mali segment troškova ukupnog zdravstvenog sustava, ne beznačajan. I tu se vrti godišnje preko 2 milijarde kuna. 2 milijarde kuna u dopunskom zdravstvenom osiguranju privatnom i javnom osiguravatelju nije mali novac. Nije mali novac, to je na razini nekih 7% ukupnog zdravstvenog budžeta RH. Prema tome, svi građani RH imaju pravo razmišljati što bi bilo kad bi imali alternativu. Da li bi ili sukobiti te dvije alternative da se vidi što je učinkovitije i ispravnije. Ovo što danas imamo je neučinkovito, generira probleme, prekapacitirani smo, imamo strahovito velike troškove i strahovito velike dugove u sustavu zdravstva. Mi ćemo bez obzire na kritike u sustavu zdravstva ovaj zakon smatramo malim ali u redu iskorakom i kao što sam već rekao Klub HSS-a i HSU-a će ovaj zakon podržati i glasati za izmjene ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad ćemo ići na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege otvorili ste Pandorinu kutiju. Dakle, ok čuli ste za digitalnog nomada, netko je pomislio da to super moderno zvuči i da bi mi tako nešto mogli implementirati u naše zakonodavstvo, e da ispadnemo jedna od najprogresivnijih zemalja u Europi ako ne i šire. Netko drugi je na to nadodao da će zbog toga naša domaća ekonomija eksplodirati, da ćemo imati reklamu kakvu dosada nismo imali na ovim prostorima i da će se sva sila državljana iz trećih zemalja sliti u RH da bi ispod palme na našoj obali bjesomučno ispijali koktele, trošili na najskuplji smještaj u Dioklecijanovoj palači, a mi svi skupa zadovoljno trljali ruke. Dame i gospodo, ponovit ću otvorili ste Pandorinu kutiju. Zašto? Ako ste postavili pitanje tko su digitalni nomadi i pokušali njihov status regulirati unutar RH onda se otvara cijeli niz drugih pitanja koja se tiču susreta sa suvremenim dobom i regulacije tog nestalnog prekarnog rada u eri digitalizacije. Ne možemo mi sada uzeti jedan pojam kao što je pojam digitalnog nomada, e da bismo imali super turističku sezonu premda navela sam podatke eVisitor-a nije za očekivati, u ovo vrijeme naravno nije ništa za očekivati, ali ni inače da ćemo imati učinke kakve smo sebi zamislili, ali ne možemo to mijenjati, a ignorirati položaj i situaciju radnika u Hrvatskoj koji su također suočeni s novim vremenom digitalizacije i koji očekuju da se njihova radnička, zdravstvena i ostala prava prilagode novom vremenu. Ako ćemo uvoditi ovakve izmjene, ako smo se drznuli za promjenu biti jedni od pionira unutar EU, nastavimo dame i gospodo, imate našu punu podršku. Gdje je elektroničko glasovanje, kada ćemo ići za demokratizacijom procesa? Ugledajmo se na Estoniju u punom smislu te riječi ako smo već ovako započeli. Kada ćemo uvesti pravo na diskonekciju odnosno pravo na isključenje? Kada ćemo prepoznati činjenicu da sada u doba virtualizacije, pogotovo u trenutku pandemije naši radnici rade sve više od kuće jer su non stop dostupni putem tehnologije i nemaju pravo na isključenje. Naš Zakon o radu u čl. 60 definira pojam radnog vremena. Kada ćemo se konačno uhvatiti u koštac s tim Zakonom o radu, a najavili smo njegove izmjene, da bismo i u njega implementirali izazove modernog doba. Dame i gospodo, otvorili smo Pandorinu kutiju. Još jednom ću reći, ne možemo samo digitalne nomade, a ignorirati tehnologizaciju naše stvarnosti na svim drugim razinama i ignorirati je najviše tamo gdje bi nam trebala biti najvažnija, a to je u pogledu domicilnog stanovništva. Jer, razmišljamo li mi o tome koliko je Hrvata postalo digitalni nomadi? Koliko Hrvata odlazi iz Hrvatske u zemlje trećeg svijeta koje su im prihvatljivije i dostupnije, gdje mogu raditi i gdje mogu uživati prednosti tih istočnih krajeva za novce koje u Hrvatskoj nikada ne bi mogli. Pa kad vidite da svi oni koji mogu u Hrvatskoj odlaze da bi bili digitalni nomadi u treće zemlje, onda postavite povratno pitanje za koga vi očekujete od tamo da će doći ovdje. Ne možemo se još jednom praviti da je lijepa obala dovoljna. Ne možemo još jednom gurati jedinu priču kao održivu, a ta je isključivo turistička. Već 20% našeg BDP-a ovisi o turizmu, sada se svi tresemo hoće li uopće biti sezone da bismo preživjeli. Nešto tako nestalno ne može uvjetovati život u Hrvatskoj. Ovo je možda i pozitivan korak koji prepoznaje tehnologizaciju, ali i pokazuje našu zbunjenost u nedostatku šire vizije toga na koji način ćemo našu ekonomiju učiniti održivom izuzev još jednog marketinškog turističkog trika. Dame i gospodo, otvorili smo Pandorinu kutiju. Ako želimo ići ukorak s vremenom, razmislimo o pravu na isključenje, razmislimo o elektroničkom glasovanju, razmislimo o svim ostalim potrebama suvremenog čovjeka koji će učiniti ono što je prvenstveno bitno, a to je zadržati naše građane ovdje jer ovime samo potvrđujemo trend Hrvatske kao protočne zemlje, što smo već i ranije učinili sa Zakonom o strancima, zemlje u koje ljudi kao na kolodvor [[Upadica: Hvala.]] dolaze i odlaze, ali nitko ne ostaje.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući, poštovana kolegice Raspudić. Mislim da je pohvalno zapravo da Hrvatsku otvaramo u jednom ovakvom obliku digitalnih nomada kao takvih. Međutim, ključno polazište, barem bi trebalo biti, kvaliteta svih onih koji u državi trenutno žive, ne svih onih koji će jednim ovakvim oblikom zakona u Hrvatsku doći. U tom kontekstu velikim brojem parafiskalnih i fiskalnih nameta, kakva će biti budućnost svih onih koji u ovoj državi stvaraju i rade, konkretno obrtnika i gospodarstvenika, a onda samim time i svih radnika?
Poštovana zastupnica ... [[Govornik se ne razumije.]]
Uvaženi kolega Kujundžić. Ovo je važno pitanje jer pitanje na koje nije odgovoreno je, ukoliko smo prepoznali fleksibilizaciju rada i radnog mjesta, kao nešto bitno i odlučili olakšati građanima trećih zemalja dolazak i ostanak u Hrvatskoj, premda je pitanje je l' im ovo doista olakšava jer većina njih borave kao turisti u trećim zemljama, a nitko ih ne dira upravo zato što očekuju neke benefite od lokalne ekonomije, dakle nitko ne dolazi i ne provjerava krše li oni zakone zato što rade tamo, a nisu turisti. Ako smo uspjeli prepoznati potrebe fleksibilizacije i olakšavanja nameta na razini digitalnih nomada, zašto ne učinimo isto za građane Hrvatske? Zašto ne smanjimo poreze, maknemo parafiskalne namete pa će se više trošiti i onda će i domaća ekonomija prodisati, baš istim argumentima kao što se ovdje objašnjava uvođenje ovih zakonskih izmjena u svrhu statusa digitalnog nomada.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovana kolegice Selak Raspudić, globalna ekonomija i globalno društvo se uslijed pandemije mijenja, okrećemo se sve više digitalnim oblicima i rada i ovaj, načina obavljanja naših svakodnevnih poslova i u tom smislu jedno pitanje za vas, Estonija je tu možda otišla najdalje, zašto mi ovdje u HS-u kada glasujemo petkom, možemo glasovati jedino ovaj elektroničkim putem ako smo u izolaciji, a ne ako smo bolesni zbog nekakvih drugih bolesti i hoće li konačno i HS i hrvatsko društvo krenuti putem e-Glasovanja što je Estonija već primijenila i zašto vladajući ne idu u tom smjeru?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Zahvaljujem. Mi doista živimo u teatru apsurda. I sama sam nedavno bila hospitalizirana prije razgovora o Strategiji RH i nakon što sam predočila dokaze o tome da ne mogu boraviti u Saboru, zamolila da se uključim u raspravu online jer mi je bilo stalo razgovarati o tako važnoj temi, naravno da su me u Saboru odbili, premda su svi preduvjeti bili tu i premda se isto može činiti ukoliko ste u samoizolaciji, čak i ne bolesti. Umjesto da se nagradi volja za radom, ona se onemogućava. Na ta pitanja doista treba odgovoriti. A što se tiče elektroničkog glasovanja, ministar Malenica je rekao, države koje su to pokušale uvesti, procijenile su da su rizici veći od koristi koja može nastati tim izborima. Naravno, promišljamo o tome, ali mislim da je to pitanje za budućnost, kada se navedeni preduvjeti steknu. Dakle, a koji su preduvjeti, sad pazite, povjerenje građana u sustav, njegova dostupnost svim biračima, sigurnost sustava, itd. Da, da, povjerenje građana u sustav, čekamo i mi da se taj preduvjet stekne, s ovom vlasti, nikada.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice, stvarno je malo apsurdno to što sad vi citirali da ministar kaže da je informatizacija budućnost i da ćemo u budućnosti moći koristiti informacijske tehnologije jer informatika je svugdje oko nas, IT je svugdje oko nas. Ali da se vratim na zakon. Vi ste tu koncentrirali zapravo, većina vas govornika se koncentrirala na digitalne nomade, međutim nemojmo zaboraviti da u Hrvatsku i u ostale države dolaze i ljudi koji se koriste digitalnim platformama a nisu vezani za IT industriju. Konkretno, tu vam se otvara jako veliko područje u području coworking i coleading centara. Hrvatska je bogomdana za takve centre, nije skupa, ima prekrasne krajolike, ima jako lijepih mjesta gdje se može živjeti i normalno raditi, gdje je tišina, mir, gdje se mogu napraviti okruženje za te ljude koji žele raditi u jednom drugačijem okruženju u odnosu na njihovu državu.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Kada govorimo o digitalnim nomadima, veliko je pitanje osim tog krajolika za koji nismo zaslužni a očito jedino što možemo prodati ako ne i devastirati, veliko je pitanje imamo li i mi takve preduvjete koji bi te ljude zadržali i omogućili im da rade u Hrvatskoj, dakle osim dostupnog, brzog interneta, to su i ti coworking suradničke, ajmo pokušati prevest, prostori. Njih je u Hrvatskoj jako malo, nedavno se otvorio jedan veliki prostor u Šibeniku, nekolicina ljudi tamo boravi no to kod nas još nije postala praksa. A poznato je da upravo digitalni nomadi u takvim mjestima gdje se susreću s drugim ljudima i koje smatraju prihvatljivima radnim okruženjem. Dakle, doista da bismo uvodili i ovakve nove pojmove, nije dovoljno napraviti nekoliko zakonskih izmjena nego treba osigurati širu dostupnost infrastrukture koja pogoduje takvom tipu radnika da bi oni uopće mogli ostati makar privremeno u Hrvatskoj.
I posljednja replika poštovanog zastupnika Petrova.
Poštovana kolegica Selak Raspudić, smatrate li da će ove mjere pomoći digitalnim nomadima? Molim vas, recite.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Da bi smo mogli odgovoriti na to pitanje, treba znati što se događa sada u praksi, kako funkcioniraju digitalni nomadi. Oni idu mahom u zemlje vječnog sunca, u zemlje Dalekog istoka i tamo dolaze kao turisti, s turističkim vizama i nitko ih ne dira, borave u toj zemlji, uživaju u prednosti domaće ekonomije, najčešće idu u one zemlje u kojima je životni standard jeftin. Dakle, bilokakav oblik regulacije njihovog statusa, njima nije važan ili im ne odgovara jer za njih je jedini preduvjet dolaska, izbjegavanje svemoguće birokratizacije. Nisam sigurna da će im olakšati jer jedan od važnih kriterija je kakav je inače porezni sustav u toj zemlji zato što se može dogoditi da oni požele u njoj ostati odnosno da zaglave pa da se na njih počnu primjenjivati pravila koja se inače primjenjuju na ostale građane. Tako treba znati da u tom smislu niti Estonija niti Španjolska nisu porezne oaze, daleko od toga i da je to važan kriterij za razliku recimo od Dubaija koji se promovira kao zemlja pogodna za nomade, upravo zbog svog poreznog sustava.
Hvala vam lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara, izvolite.
Hvala vam lijepa, poštovani g. predsjedavajući, g. tajniče, g. državni tajniče, lijepi pozdrav svima, kolegice i kolege. Kako smo i čuli u ovoj vrlo kvalitetnoj raspravi, naravno, radimo u jednom, raspravljamo o jednom zakonu koji je sasvim ok i tu nema apsolutno ništa sporno, no, ponekad kroz određene naglaske u ovoj raspravi, malo vuče otprilike kao da raspravljamo o hrvatskom svemirskom programu. Dakle, nismo baš precizno odredili što je digitalni nomad, otkuda dolazi, osim što znamo da dolazi iz treće zemlje, kako će ostvariti svoja prava, hoće li to plaćati, hoće li naravno uopće imati pravo na to, eto odlučili smo da hoće, plaćat će nešto, postoji naravno nekoliko pitanja koja bi zakon morao preciznije urediti u slučaju eventualne zdravstvene usluge prema digitalnom nomadu iz treće zemlje, kako vršimo tu naplatu, hoće li on jednostavno primiti tu zdravstvenu uslugu, otići uzeti račun sa sobom pa možda i ne platiti, pa ćemo onda imati tu nekih problema da se zdravstveni sustav naplati, tu bi eto možda zakon odnosno ovaj zakonski prijedlog mogao biti malo precizniji. Što se tiče našeg zamišljanja digitalnog nomada, to čini mi se izgleda kao gospodin u kupaćim gaćicama ili ne znam ni ja ili gospođa neka u kostimu koja sjedi uz koktel na plaži, nije naime baš tako. Poštovani zastupnik Pavić je spomenuo a naravno još jednu mogućnost a to su call centri, dakle nije digitalni nomad osoba koja radi isključivo kroz neke IT usluge, to mogu biti call centri, Hrvatska je dobro smještena ovdje, nalazi se u EU, na nas se i ne primjenjuju određeni troškovi kada govorimo o prometu pa možda bi u tome trebalo malo preciznije nadograditi zakonsku regulativu. Kako ćemo ga privući osim zakonima? Činjenica dosta teškom već i samom brzinom interneta. Svi mi jako dobro znamo da eventualno u hrvatskim urbanim sredinama možemo računati na sigurne Internet brzine od bar 100 MB/s, nažalost u ostalim krajevima Hrvatske, mreža nije tako razvijena i mislim da će biti tamo teško ponuditi neku kvalitetniju uslugu odnosno kvalitetnije uvjete za rad digitalnih nomada, očigledno morat ćemo pričekati blagodati 5G tehnologije, barem one kroz brzinu Internet prometa. U svakom slučaju, malo kasnimo za Estonijom, ali tehnološki još nismo spremni ponudi i idealne uvjete digitalnim nomadima za rad jer jednostavno ne možemo im osigurati sve ono što im treba, barem tehnološki gledano. I ono što ipak još jednom želio podsjetiti sve vas. Htio sam neke od ovih prijedloga iznijeti i kao prijedloge za izmjenu zakona u drugom čitanju ali mi smo ovdje u hitnom proceduri i još jednom bi podsjetio što je ovdje točno hitno. Još jednom podsjećam, ipak na zlouporabu ustavne ovlasti propisane tek iznimka. Iz kojeg razloga o ovome govorimo i pričamo i zakon donosimo u hitnom postupku? Nije baš da moramo hitno intervenirati da nam na Bregani ili gdje već stoje autobusi i vlakovi digitalnih nomada promrznutih, napaćenih i čekaju da mi donesemo ove izmjene zakona, pa da nahrupe u Hrvatsku jer bez toga neće biti niti blizu. Činjenica jest da ovakve zakone koji jesu, a i nisu bitni i nisu krucijalni i trebamo ih donijeti što prije i posvetiti se nekim puno, puno, puno važnijim temama. Koje ćemo točno benefite imati od ove hitne izmjene zakona, pa eto predlažem da vrijeme procijeni. U svakom slučaju neka, neka bude i ovog zakona, podržat ćemo ga, mali je to kamenčić na putu naprijed, ali eto još jednom ću ustvrditi, zazivamo digitalnog nomada, a ne znamo privući ni analognog. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Stipe Mlinarića.
Kolega Dretar, dakle…
A oprostite, prva je poštovana zastupnica Selak Raspudić. Oprostite, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Dretar, u prošlom sazivu sabora gotovo 50% zakona se donosilo po hitnom postupku, zasad smo negdje na 35%. Slažem se s vama da je to velik problem na koji smo već upozoreni i koji je jedan od osnovnih problema ovog zakonodavnog tijela da se nama čini da je sve hitno, da ne možemo uopće odrediti prioritet il imati neki strateški plan, čak ni u ovakvim situacijama gdje nešto što nije trenutno važno za RH na dnevnom redu. U tom smislu vas želim pitati, nije li logično da se zakoni donose kada se prepozna za nečim potreba? Recimo ako sustav e-Visitora pokazuje da trenutno u Hrvatskoj boravi 4.000 stranaca i to prednjače gosti iz BiH, Njemačke i Slovenije, a na 4. mjestu po brojnosti su građani SAD-a, to je već, tek nekih 4.000, ovih ima ni ne znam, 100-tinu, za koga ovo, za koga ovo, na koga mi to ciljamo uopće i koga time možemo privući? Brojke govore suprotno.
Hvala vam na pitanju.
Poštovani zastupnik Dretar.
Ispričavam se. Hvala vam na pitanju poštovana kolegice. Da, pa dobro eto možda jednostavno želimo izaći u susret SAD-u radi kvalitetnih odnosa sada nakon predsjedničkih izbora i inauguracije g. Bidena, ali sad šalu na stranu. Da, činjenica jest i stalno to ponavljamo i stalno možemo onako narodski reći „trubimo“ kao pravila se koristi i zlouporaba ustavnih ovlasti propisanih kao iznimka prilikom donošenja zakona. Mi to nažalost možemo samo primijetiti, a zna se tko može promijeniti.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Stipe Mlinarića.
Uvaženi kolega Dretar, pitao bi vas da li znate, al znam da vi sve znate, koliko trenutno živi i radi tzv. digitalnih nomada u RH, na području RH? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Dretar.
Kolega Mlinarić, hvala vam najljepša. Nažalost ja nema taj podatak, pitao sam i poštovanog g. Plazonića, niti on nema, uputio me naravno na MUP. Ja ću zastupničkim pitanjem zatražiti taj podatak iako naravno nije od krucijalne važnosti za nas. Činjenica jest da ti ljudi imaju pravo na zdravstvenu uslugu, oni u slučaju da im zatreba, naravno znamo i sami zdravlje je na prvom mjestu, to će im biti pruženo, kako će im biti naplaćeno eto još jednom ponavljam, nije ovdje ovaj zakon precizan, nemamo pravi instrument, niti imamo regulirane načine naplate odnosno eventualne prisilne naplate u slučaju da digitalni nomad treće zemlje odluči otići kući sa neplaćenim računom. Vidjet ćemo.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Dretaru, stekla sam dojam da niste previše sretni što se brzo mijenjaju zakoni. Obično u Hrvatskoj građani su nesretni zato što im se čini da se presporo ponekad mijenjaju zakoni, pa ne uspijevaju ostvariti sve ono što, što bi mogli da ta procedura ide brže. Činjenica da je ovdje i mijenjan Zakon o strancima, da su mijenjani i porezni zakoni, da sad razgovaramo o promijeni Zakona o zdravstvenom osiguranju kako bi se izašlo u susret digitalnim nomadima za koje se već dokazalo da oni oplemenjuju svaku destinaciju gdje dođu i mislim da u ovoj covid krizi nam je to itekako važan instrument koji može pripomoći, pa i našem turizmu, ali i drugim segmentima gospodarstva. Zanima me kako vi procjenjujete obzirom da, da smo doista ovdje ušli rekli bi otvorena srca i pripremili sve, na koji način će se dalje odvijati taj trend dolazaka digitalnih nomada jer koliko sam čula g. Jan de Jonga koji je pokrenuo ovu inicijativu on ima dosta optimistične prognoze?
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa. Dakle, dozvolite da još jednom naglasim, ja nisam protiv hitnosti donošenja ovog zakona, samo sam protiv činjenice da se on donosi po hitnom postupku, tu je mala razlika. Dakle, ja nemam ništa protiv digitalnih nomada iz trećih zemalja i iz EU ili kako ih god već zakonski prijedlog definira, samo jednostavno, 100 puta sam ovdje rekao kada sam govorio o nekim ajmo to tako reći malo manje bitnim saborskim raspravama idemo to ubrzati i suglasan sam apsolutno jel imamo puno, puno bitnijih tema u ovoj zemlji koje zahtijevaju dužu, konkretnu ne samo saborsku raspravu nego i izmjenu zakonskih procedura. Što se tiče plana odnosno mojeg očekivanja razvoja digitalnih nomada, nalazimo se u vremenu u kojem možemo slobodno reći kao civilizacija, mijenjamo načine, komuniciramo, mijenjamo način na koji obavljamo poslove. Vjerujem i čvrsto sam siguran da će i 5G tehnologija, jedan od njenih benefita, biti to jedno masovno ubrzavanje i naravno lakše obavljanje posla za sve nas. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Puljak.
Evo zahvaljujem. Poštovani kolega, evo slažemo se dakle da je ovo jedan mali korak u privlačenju digitalnih nomada, isto tako mislimo zajednički da neće ostat spasit ekonomiju, ali evo pomoći će da ti ljudi se ovdje ugodnije osjećaju, da ih bude više. Ovaj komentar o Coworking prostorima mogu svjedočiti, u Splitu ih ima nekoliko već par godina. Znam, ovaj trend znam za dvije firme koje se i na području Omiša otvaraju kao nekakve agencije koje će pomoći da digitalni nomadi borave i duž naše obale itd. Dakle, ovo je jedan korak, nekakva zakonska podloga, a dalje će tržište raditi na otvaranju i Coworking prostora i nekih drugih elemenata gospodarstva koji će pomoći je li ovom malom sektoru. Evo samo moj komentar s te strane. Hvala.
Poštovani zastupnik Dretar.
Poštovana kolegice Puljak, u potpunosti sam suglasan. Dakle, opet se ovdje susrećemo sa jednom činjenicom o kojoj mi ovdje u hrvatskom parlamentu donosimo zakonski okvir, a u stvari digitalnog nomada ili digitalnu nomadicu će privući pozitivno poslovno okruženje na ovim prostorima i odnosno naše komparativne prednosti u odnosu na neku drugu državu. Dakle još jednom, nemojmo zazivati previše državnog intervencionizma na ovom području, neka tržište radi svoj posao, ali još jednom ću naglasiti, tržište niti može egzistirati, niti može raditi svoj posao bez adekvatne zakonske podloge. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Šimića, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo u zadnjih nekoliko godina ukoliko isključimo 2020.g. gdje je započela velika pandemija koronavirusom u Hrvatskoj bilježimo značajno povećanje i interes stranaca za dolazak, život i rad u RH. Nažalost uz taj povećani interes također bilježimo i daljnji gubitak odnosno daljnji negativni imigracijski trend kod našeg stanovništva. Također ono što je zabilježeno kroz podatak u Državnom zavodu za statistiku to je veliko povećanje zatraženih radnih dozvola za rad stranaca u RH, pa registrirano je više od 50.000 takvih zahtjeva u 2019. i evo taj trend se bio nastavio i početkom 2020.g. gdje je zatraženo više od 70.000 radnih dozvola. Nažalost pandemija koronavirusom je promijenila puno toga i vidjet ćemo što će Državni zavod za statistiku zabilježiti kada ta pandemija i stane. S obzirom na taj značajniji broj stranaca i taj značajniji interes za boravak i rad u RH dužni smo naravno prilagoditi i uskladiti našu zakonsku regulativu upravo sa tim promjenama. Zakon o strancima stupio je na snagu 1. siječnja 2021. i regulirao je boravak stranaca pod, na temelju toga da je stranac osoba koja je državljanstvo jedne od država EGP-a odnosno Švicarske konfederacije, a također reguliran je i državljanin treće zemlje kao osoba koja nema državljanstvo, državljanstva država članica EGP-a ili Švicarske konfederacije, ima državljanstvo treće zemlje odnosno osoba je bez državljanstva. Također Zakon o strancima regulirao je i mogućnost da državljanin treće zemlje boravi na teritoriju RH kao kratkotrajni boravak do 90 dana kao boravak koji se tretira privremenim odnosno do godinu dana i dvije neograničene kategorije, a to su dugotrajno boravište i stalni boravak. Tema o kojoj danas govorimo je privremeni boravak u svrhu boravka digitalnih nomada, također reguliran ovim zakonom, a RH se na ovaj način uključila u jedan globalni trend kao što smo danas više puta u raspravi čuli vrlo aktualno i apsolutno na vrijeme. Stupanjem na snagu ovog Zakona o strancima digitalnim nomadima moći će biti odobren privremeni boravak na trajanju od godinu dana. Naravno biti će omogućen nakon tog roka i zatražiti, bit će moguće zatražiti i produženje daljnjeg privremenog boravka. Primarna ideja kao što znamo i što je također izrečeno prilikom donošenja Zakona o strancima je bila, vezana uz digitalne nomade, je bila privlačenje što većeg broja očekivano situiranih osoba koje će posredno svojom potrošnjom doprinjeti i punjenju proračuna RH, naravno doprinjeti i u lokalnim zajednicama, ovisno o mjestu boravka, doprinjeti i razvoju lokalnih poduzetnika, lokalnih OPG-a i na svaki drugi pozitivni način djelovati za, na kvalitetniji život u RH. Također vrlo je značajno spomenuti da osim prilagodbi Zakona o strancima da su izvršene i određene prilagodbe u Zakonu o porezu na dohodak također su stupile na snagu 1.1.2021. gdje je definirano također da stranci koji borave u RH temeljem stečenog statusa digitalnog nomada neće plaćati porez na dohodak. Također vrijedno je spomenuti da je odnedavno i na stranicama MUP-a RH dostupan i online obrazac za izdavanje vize zainteresiranim digitalnim nomadima. Prema najnovijim izmjenama i dopunama zakona prijavu na obavezno zdravstveno osiguranje nije obavezan podnijeti stranac koji u RH boravi u svrhu boravka digitalnog nomada, te je obavezan sam snositi troškove korištenja zdravstvene usluge bilo kod ugovornog zdravstvenog djelatnika odnosno ustanove, bilo kod privatnog provoditelja zdravstvene zaštite. Nove zakonske izmjene reguliraju izravno ovu novu kategoriju i to bez dodatnih troškova po HZZO i proračun RH. Ovaj zakon donosi se po hitnom postupku. Sačinilo ga je Ministarstvo zdravstva i HZZO. Hvala lijepa. I tijekom roka od mjesec dana nakon provedenog e-savjetovanja nije bilo nikakvog prigovora. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku [[Upadica: Hvala]] usvojio je jednoglasno [[Upadica: Hvala]] ovaj prijedlog.
Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega, hoće li se regulirati kolika moraju biti minimalna mjesečna primanja digitalnog nomada koji planira boraviti u Hrvatskoj, kao što su učinile neke druge zemlje, primjerice Estonija na koju se očito ugledamo ili Dubai i kolika bi ta razina primanja trebala biti, što nije nevažno pitanje za Hrvatsku jer ta osoba mora moći samouzdržavati ukoliko želi boraviti ovdje bez da padne na teret sustava. Hoće li se još neki zakoni mijenjati kako bi se regulirao status digitalnog nomada odnosno možemo li konačno čuti neki širi plan za uvođenje digitalnog nomada u zakonodavni okvir, a očito i RH i spomenuli ste da je obrazac dostupan. Imate li ikakve podatke oko toga koliko je barem bilo klikova na taj obrazac ili nešto slično, sumnjam da ima prijava u ovom trenutku, barem da znamo nekakav provizorni interes za ovu temu.
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepa. Pa uvažena zastupnice, pripremajući se za današnju raspravu naravno i gledajući podatke i o ovim zakonima koje smo donijeli naravno da je teško, teško mi je precizno odgovoriti na vaša pitanja, ali mogu samo reći da smo vrlo aktualno i na vrijeme reagirali omogućivši uopće zainteresiranim digitalnim nomadima koji su vidimo novost u cijeloj EU da ne kažem i šire i smatram da smo ovim potezima omogućili zakonske okvire onima koji su zainteresirani i vjerujem da ćemo kako smo se prilagođavali ovim problemima, da ćemo se prilagođavati i aktualno reagirati sukladno iskustvima i drugih, naravno i svojim vlastitim iskustvima. Vezano uz vaše pitanje uz online obrazac, naravno da sam tražio i podatak o ukupnom broju danas se spominjalo koliki je ukupni broj digitalnih nomada trenutno u Hrvatskoj, nisam našao osim da se javilo nekoliko prvih zainteresiranih digitalnih nomada i da je u, tijekom veljače registriran prvi digitalni nomad u Hrvatskoj službeno.
Hvala vam lijepa. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega vi ste ravnatelj zdravstvene ustanove. Kakve upute ste dali sad mimo pandemije vašim djelatnicima na prijemu poliklinika gdje obično ne dolaze hitna stanja kada im dođe stranac s jedne strane koji ima obvezno zdravstveno osiguranje, a s druge strane netko tko plaća sam? Pitam to s obzirom na velike liste čekanja. Kako onda vaši djelatnici se ponašaju? Znači netko tko plaća sam vjerojatno želi što prije uslugu, a s druge strane onda će preskočiti onoga tko ima obvezno zdravstveno osiguranje naš je državljanin, a koji onda mora čekati. Kako postupate kod vas?
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice, kao postupamo u ovom slučaju također kao i prema svim drugim slučajevima i stranih osiguranika, privatnih osiguranika, znači liste čekanja se kod nas apsolutno poštuju. Naravno da je zakonom preuzeto Direktiva Europskog parlamenta i vijeća iz 2001. gdje smo dužni poštivati prekograničnu zdravstvenu zaštitu i regulirati sve sukladno i Zakonu o osiguranju, zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca. Naravno da lista čekanja je kod nas transparentna i da svaki stranac koji dođe kao i digitalni nomad u budućnosti će imati mogućnosti poštivati pravila i liste čekanja u našoj ustanovi kao i drugi. Naravno biti će mu omogućena informacija da je zdravstvena zaštita dostupna i u privatnim poliklinikama gdje može ostvariti svoju zdravstvenu zaštitu na drugi način.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimići i CNN i Lonely Planet su ovih dana objavili veliku vijest o tome da je Hrvatska poželjna destinacija za digitalne nomade, time su nam osigurali ogroman besplatan medijski prostor i veliki globalni doseg, tako da već sad vidimo velike koristi od ovih aktivnosti koje smo pokrenuli. No, analizirajući malo situaciju vezano uz digitalne nomade procjena je onih koji to područje bolje od nas poznaju da bi oni mogli trošit mjesečno nešto više od 10.000 kuna na život u Hrvatskoj što je poprilično realno obzirom na njihova primanja. Da se procjenjuje da bi moglo doći u Hrvatsku oko 50.000 digitalnih nomada toliko ih naime ima na Baliu, a složit ćete se sa mnom da je Jadran predivna destinacija i da se može nositi sa svim turističkim svjetskim destinacijama. To bi značilo ustvari injekciju oko 500 milijuna kuna mjesečno u hrvatsko gospodarstvo. Pa možete li se složiti da su to ustvari dobri pokazatelji i da je dobro da smo na vrijeme počeli sa pripremnim aktivnostima za dolazak digitalnih nomada u Hrvatsku.
Poštovani zastupnik Šimić.
Uvažena kolegice evo zahvaljujem i na proširenim podacima i vašim spoznajama, vidim da ste upućeni malo više od mene i hvala vam lijepo na podacima. Pa znam da smo svi i kao Hrvatski sabor i donošenjem Zakona o strancima, ali evo i ovom raspravom koju danas provodimo da ćemo omogućiti i zakonske okvire i pokazati dobrodošlicu svima onima koji žele upravo djelovati, živjeti i raditi na prostoru RH i promovirati ju na svaki mogući način. Mislim da evo smo mi svi zajedno danas podržavajući ovaj zakon, ali i spominjući sve zakone koje smo donijeli je li i one koje ćemo donijeti u budućnosti kao što sam rekao sukladno svim iskustvima drugih i našim upravo omogućiti i punjenje proračuna RH, naravno i jedan kvalitetniji život svima nama.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče mislim da nema sumnje da je dobro da se utvrde pravila igre pogotovo što se tiče ovih stranaca koji kod nas rade koji su i kod nas osigurani, koji su osigurani i u svojim državama, tamo imamo one ugovore sa tim državama pa nije problem da se naplate i usluge koje su pružane njima ili članovima njihove obitelji, tako da ovaj dio koji je vezan za digitalne nomade mislim da je zapravo najvažniji dio ovog zakona s obzirom da smo zapravo otvorili prostor ljudima koji su pripadnici …/nerazumljivo/… generacije, znači plus minus nekoliko godina oko 2000.-tite koji imaju sasvim jedan drugačiji način razmišljanja, jedan drugačiji pristup u radu i jedan drugačiji pristup u promišljanju samog života i njihovih obveza. Oni ne žele nikakvu obvezu, nisu zainteresirani za to da budu vezani za jedno mjesto, a s druge strane imaju velike prihode i ono što je rekla već kolegica Petir, izuzetno je važno da im omogućimo da dođu u zemlju i da zapravo ovdje žive i troše svoj novac.
Poštovani zastupnik Šimić.
Poštovani kolega Pavić hvala lijepa, pa evo kao što sam prije rekao apsolutno svi na jedan kvalitetan način sagledavamo ovaj zakon koji donosimo, izmjene zakona koje donosimo i naravno da nam je svima stalo da se Hrvatska promovira kroz bilo koji pozitivan način, kroz bilo koji pozitivan zakon, kroz bilo koji pozitivan čin i sigurni smo da s obzirom na način života, življenja i dostupnost komunikacijske tehnologije koju ova skupina ili vrsta ljudi radnika koristi da će također izvršiti jednu kvalitetnu promociju RH na svjetskoj razini.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Poštovani kolega, jako ste lijepo sve to vi detaljno opisali, međutim imam jedno pitanje. Može li stranac temeljem braka sa hrvatskom državljankom ili hrvatskim državljaninom dobiti stalno obvezno zdravstveno osiguranje bez da ima riješen trajni boravak u našoj zemlji? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Šimić.
Pa kolegica Marić je detaljno izrekla sve postavke odnosno sve odredbe Zakona o zdravstvenom osiguranju stranaca u RH, naravno njihovo pravo na zdravstvenu zaštitu to je niz podataka koji su regulirani upravo ovim zakonom.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče. Kolega spominjali ste u svojoj raspravi naravno i ovu pandemiju koju je bilo nemoguće izbjeć, naravno da ta zadnja godina dana i nije baš pogodovala nekim putovanjima i dolascima stranaca u RH ni kao turista pa tako ni kao digitalnih nomada. Međutim, kao država smo među prvima u Europi koji uvodimo u zakonodavstvo pojam digitalnih nomada i uređujemo zakonodavstvo tako da privučemo digitalne nomade u RH. A na tragu da smo turistička zemlja, da imamo prekrasne planine, prekrasno more, prekrasnu ravnicu siguran sam da će oni koji žele odabrati neko novo područje gdje bi mogli neko vrijeme radit, odabrati Hrvatsku i doći ovdje. Pa na tragu onih brojki koje je spominjala i kolegica Petir mislim da iako to neki žele prikazati da je nevažno i nebitno za naše gospodarstvo, upravo mislim da će bit suprotno i da ćemo od toga imati značajnu korist.
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepo. Evo uvaženi kolega, kao što ste i vi rekli, kao što smo ponovili puno puta danas RH ima puno toga za pokazati. Naravno da mi kao građani i državljani RH smatramo da smo mi uvijek posebni da smo najljepši, najbolji, međutim mi to moramo dokazati i kroz ovako javno djelovanje i na vrijeme moramo prepoznati i pokazati svoje ljepote i kvalitete prije drugih. Sve države imaju svoju ljepotu i mogu pokazati i postati dobro utočište za razne skupine stranaca, međutim evo Hrvatska je ovdje prepoznala važnost i reagirala je na vrijeme i nadamo se da ćemo realizirati sve ovo lijepo o čemu govorimo.
Imamo repliku još i poštovane zastupnice Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Kratko pitanje, da niste doktor, da ste IT koji radi negdje na 14.katu ili 70.katu u New Yorku da putujete na posao 6, 7 sati, a moguće vam je raditi od negdje drugdje koji bi bili kriteriji koji bi vas odveli recimo na Hvar?
Poštovani zastupnik Šimić.
Pa vidimo da je niz godina Hrvatska jedna od najpoželjnijih turističkih destinacija, vidimo da naša TZ provodi niz promotivnih aktivnosti upravo kako bi svjetska javnost bila upoznata sa našim ljepotama. Naravno osim tih ljepota i osim svega onoga dobrog što čini Hrvatsku turistima poželjnom upravo smo dužni provjeriti i bio bi dužan provjeriti što mi ta država može pogoršati u svemu onome što je meni već do sad do tada bilo lijepo, pretpostavljam da na taj način mislite, jel tako. Naravno da bih provjerio koji su to zakonski okviri, koji su to poteškoće koje bi onemogućile odlazak upravo na Hvar i naravno uvidjevši ovo što je pruženo došao bi provjerio, uputio on line obrazac i čekao odgovor pozitivan.
Hvala lijepa. A sada će u ime Kluba zastupnika Mosta završno govoriti poštovana zastupnica SElak RAspudić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Poštovani predsjedavajući. Žao mi je što ova tema nije izazvala veću raspravu, pogotovo od strane kolega iz HDZ-a koji predlažu ove izmjene i dopune zakona po hitnom postupku jer su imali jedinstvenu priliku da u HS-u kao najvažnijem zakonodavnom tijelu reklamiraju status i položaj digitalnog nomada, novosti i prednosti koje on donosi. Za sad smo nešto o njima mogli saznati tek iz replika umjesto iz vaših izlaganja. Ne mislim da je Hrvatska usporediva s Balijem koji se inače tretira kao destinacija broj jedan za digitalne nomade, nakon njega bi tu otprilike bili Buenos Aires, neka mjesta u Tajlandu, a zatim Meksiko. Bali je zemlja koja ima drugačiju klimu od Hrvatske, riječ je o tropsko-monsunskoj klimi, dakle pola pola, nema četiri godišnja doba i to je klima koja se odnosi na otok kao takav. Hrvatska ipak ima četiri godišnja doba, a ovdje kao ono to bi prvenstveno trebalo biti privlačno digitalnim nomadima možemo izdvojiti isključivo obalu na kojoj se ne može sunčati i kupati cijele godine, pa niti pola godine. Ovo govorim zato što nisam neko ko ne podržava da reguliramo status digitalnih nomada, no bojim se da je riječ više o marketinškom triku i da će ovaj entuzijazam kojim se ovaj zakon pokušava predstaviti vrlo brzo splasnuti u stvarnosti, a to hrvatski građani moraju znati. Zašto će splasnuti u stvarnosti? Prvo, tri su osnovne stvari koje čine neku destinaciju poželjnom za digitalne nomade. Prva je dostupnost interneta, druga je troškovi života, a treća je ovi tzv. suradnički Coworking, morat ćemo se prijaviti za, na časopis „Jezik“ za najbolju novu riječ da izmislimo pojam koji će zamijeniti pojam „Coworking“, prostori koji omogućavaju kvalitetnu radnu okolinu. Ne vidim da je i u jednoj od te 3 stvari Hrvatska konkurentna u odnosu na zemlje koje su trenutno poželjna okruženja za digitalne nomade. Druga stvar koja me zabrinjava da o marketingu razmišljamo samo kada govorimo o turizmu, pa čak i činimo zakonske izmjene, turizmu koji zauzima zabrinjavajuć postotak, gotovo petinu domaćeg BDP-a, turizmu koji nas pretvara u uslužnu naciju gdje nedavno smo imali zanimljiv primjer jednog poduzetnika u Makarskoj koji je neviđeno izgradio stambeni prostor za svoje zaposlenike, a uvjetovao ga je time da se ne smije prodati trećoj strani. Zašto je to važno? Zato što sve više svjedočimo tome da, pogotovo na obali, domicilno stanovništvo uopće ne uživa prednosti života tamo, a najmanje boravka u vlastitom prostoru i to znači biti uslužna nacija. Biti uslužna nacija što je ono na što smo spali, o čemu sada ovisimo, pa moramo omogućiti građanima da barem tako zarade za svoj život nije nešto super. To znači maknuti se u nekakvo selo, u nekakvo mjesto gdje ćete privremeno živjeti u nikakvim uvjetima i svoj stan koji imate primjerice u Splitu prepustiti nekome ili ovaj koji su trebali dobiti u Makarskoj možda prodati nekome da biste makar privremeno mogli živjeti od svoga rada, dakle znači stisnuti se, a ne imati benefite. To za većinu hrvatskih građana znači preživljavanje, a ne razmahivanje. Rijetki su oni koji nisu zapali u dugove i koji su pomoću turizma uspjeli ostvariti kvalitetan život. Da bi hrvatska ekonomija zaživjela mi se moramo fokusirati na izvoz i na industriju, a ne uporno stavljati naglasak na turizam. I ovo nije neka promjena koja je nužna promjena nabolje jer status digitalnog nomada i propuštanje regulacije uopće radničkih prava u vrijeme digitalizacije što smo trebali učiniti na drugim razinama ima jednu drugu poruku, a to je da dolazimo u konačnu eru individualizacije gdje državu sve više i na razini ekonomije dijeljenja, pa i vozača taksija zamjenjuje pojedinac koji nema nikakva ni radnička, ni zdravstvena prava, ne samo da ne plaća nego nema ni prava, a to je nešto nad čime bi se svi trebali duboko zabrinuti.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sada idemo na slijedeću točku, a to je: - Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2018.g. i Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2019.g. Podnositelj je Vlada RH temeljem čl. 46. Zakona o otocima. Raspravu je proveo Odbor za regionalni razvoj i fondova EU. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU Spomenka Đurić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima za godinu 2018. i 2019.g. Kao što znate sukladno Zakonu o otocima Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU kao resorno ministarstvo je dužno provoditi i pratiti provedbu politike, ali i izvještavati o učincima provedbe zakona, tako da se pred vama nalazi Izvješće o učincima za 2018. i 2019.g.. Učinci iz 2018.g. se podnose još temeljem Zakona o otocima iz '99.g., a Izvješće o učincima za 2019.g. se provodi temeljem novog Zakona o otocima koji je donesen u 2018.g. Oba izvješća prikazuju način provedbe Zakona o otocima, te prikazuju i pregled ulaganja i angažman svih tijela državne uprave, lokalne i regionalne samouprave kao i pravnih osoba u državnom vlasništvu u razvoj svih naših otoka i poluotoka Pelješac i to na godišnjoj razini. Izvješćima su obuhvaćena ulaganja u otoke kroz sve programe i aktivnosti svih tijela državne uprave i javnog sektora i to njih 65 u 2018. i 75 u 2019.g. kroz sve izvore financiranja, dakle bilo da se radi o bespovratnim sredstvima iz Državnog proračuna RH, bilo da se radi o sredstvima Europskih strukturnih i investicijskih fondova plasiranih putem ministarstava, državnih i javnih institucija i trgovačkih društava kroz bespovratna sredstva jedinica područne i lokalne samouprave, te putem kreditnih sredstava koje su plasirale institucije HAMAG-BICRO odnosno HBOR. Usporedbe radi iznosi ulaganja u 2018. i 2019.g. ukupno iznose u 2019. 2 milijarde i 960 milijuna kuna, a u 2018.g. su ta ulaganja iznosila 2 milijarde i 70 milijuna kuna. Iz izvješća koja su pred vama detaljno je predloženo i vidljivo da je javni sektor prvenstveno bio orijentiran na poboljšavanje ulaganja, u poboljšanje gospodarstva i osiguranja potpora za gospodarstvo, osiguranja prometne i poboljšanje prometne povezanosti otoka i kopna, te izgrađenost prometne infrastrukture na samim otocima, što i svi otočani i percipiraju kao najveće probleme za osiguranje bolje kvalitete života na otocima. Usporedbom podataka u ukupnom ulaganju u razvoj hrvatskih otoka kroz godine vidljivo je da se iznos ulaganja svake godine povećavao što jasno i pokazuje da je RH otočno područje, otočno stanovništvo, ali i život na otocima prepoznaje kao područje od posebnog državnog interesa i dapače kao područje velikih prirodnih, gospodarskih pa i turističkih potencijala. Neka od područja ulaganja u 2018.g. za usporedbu je uloženo 9,6 milijuna kuna dok je u 2019.g. u taj isti sektor potpore za gospodarstvo uloženo 12,1 milijun kuna što samo po sebi govori o povećanju od 26% ulaganja u taj sektor. Područje energetike je ostvarilo u ove dvije godine rast ulaganja od gotovo 40%, prometnog povezivanja i prometne infrastrukture gotovo 80%, ulaganja u sektor poljoprivrede u ove dvije godine dakle godine koje uspoređujemo '18. i '19. ostvarilo rast od gotovo 240%. Zaštita okoliša i energetska učinkovitost sa 28 milijuna kuna uloženih u 2018.g. u 2019.g. je završilo na 43,3 milijuna kuna što je opet povećanje preko 50% investicija. Za samozapošljavanje rast u usporedbi ove dvije godine je 17%. U svim ovim ulaganjima u svem ovom rastu navedeno značajno pridonosi u 2019.g. pojačana je i znatno povećana apsorpcija eu sredstava pokretanjem nekih prioritetnih velikih, ja bih rekla sektorskih vrlo važnih strateških projekata za otočne zajednice, tako da sa ulaganja od nekih 530 milijuna kuna iz 2018.g. koliko se odnosilo na sredstva iz eu fondova u 2019., taj se iznos popoe na milijardu i 460 milijuna kuna. Samim time definiranje i provođenje otočne politike uz jačanje kapaciteta za korištenje dostupnih sredstava ne samo iz eu fondova nego iz svih ostalih vanjskih izvora nameće se i kao najvažniji izvor financiranja velikih strateških projekata i programa koji se provode na otocima, a krovni strateški dokument odnosno dokument strateškog planiranja Nacionalna razvojna strategija RH do 2030. je to i prepoznao pa je prepoznao otoke unutar svog razvojnog smjera konkurentne Inovativna i prepoznatljiva Hrvatska i Strateški cilj 12 Uravnoteženi regionalni razvoj i jačanje konkurentnosti regija. Odredbama ovog novog Zakona o otocima koji je stupio na snagu 29. prosinca 2018.g. otvara se mogućnost održivog i promišljenog korištenja potencijala svih hrvatskih otoka, stimulirajući specifične otočne djelatnosti korištenjem posebnosti otoka koje će ih onda dodatno osnažiti i gospodarski razviti. Izrada ovog izvješća kao dokumenta koji na jednom mjestu objedinjuje sva ulaganja u otoke, tijela državnog i javnog sektora iznimno je važna i kao takva doprinosi većoj, boljoj i učinkovitijoj koordinaciji svih dionika otočnog razvoja, boljem nadzoru nad samim upravljanjem i procesima upravljanja otočne razvojne politike, ali što je najvažnije donosi i doprinosi boljoj transparentnosti svih aktivnosti i ulaganja koja se provode vodeći računa o razvojnim politikama koje se tiču hrvatskih otoka. Kroz nekoliko osnovnih podataka o hrvatskim otocima da se ne ponavljam, siguran sam da vam je to svima već jako dobro poznato. Naše otočje se sastoji od 1.244 prirodne tvorbe od kojih je 78 otoka, 524 otočića i 642 hridi i grebena. Drugo je po veličini u Sredozemlju nakon Grčke i čini 5,8% ukupne kopnene površine RH. Područje hrvatskih otoka teritorijalno pripada u sedam regionalnih jedinica regionalne samouprave, dakle sedam otočno obalnih županija, a o otocima administrativno brine 59 jedinica lokalne samouprave odnosno 18 gradova i 41 općina od kojih je 51 direktno su smještene na otoku, a osam jedinica su smještene na kopnu i brinu o svojim otočnim stanovnicima. Ukupno je 50 naseljenih otoka na kojima živi gotovo 133.000 stanovnika, gustoća naseljenosti hrvatskih otoka u prosjeku je 37,9 stanovnika po km2. Za usporedbu taj isti podatak za RH je 75,8 stanovnika po km2. I važno je napomenuti, Hrvatska je uz Finsku jedina zemlja u Europi koja sustavno brine o svojim otocima, a što je već gotovo 20 godina pravno uređeno i posebnim zakonom Zakonom o otocima koji je prvi put donesen 1999.g. izmijenjen 2018.i nedavno se raspravljamo o izmjenama i dopunama ovog zakona iz 2018.za koji se nadamo da će isto tako biti usvojen u ovom Domu. Analiza učinaka ostvarenih na otocima tijekom godina moram reći da od 1995.g. kada se osnovala prava uprava za otoke u resornom ministarstvu i počeli se pratiti podaci nisu sustavno i sistematski i na ovaj način se podnosila izvješća, tako da podaci su sistematizirani i na ovaj način se prikazuju od 2006.g., tako da se u hrvatske otoke u tom razdoblju, razdoblju od 14 godina uložilo 23, gotovo 24 milijarde kuna. U prosjeku je to na razini milijardu i 700 milijuna kuna godišnje. Bilo da se radi o bespovratnim proračunskim sredstvima ili sredstvima iz EU koja iznose otprilike 78%, a kreditna sredstva onaj preostali dio od 22% ulaganja. Uprava za otoke u resornom Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU sama uprava za otoke od svog osnutka je uložila 3,4 milijarde kuna u otoke sa prosječnim godišnjem ulaganjem od 136 milijuna kuna i važno je za, moram reći i napomenuti dakle ovo je od početka osnivanja uprave podaci, a ona se u Ministarstvu regionalnog razvoja nalazi od 2016. godine. Najveća ulaganja u tadašnje uprave za otoke su bila i desila su se 2008. godine. I tad su se resorna uprava zvala uprava za otočni i priobalni razvoj i iznosila su izlaganja čak 347 milijuna kuna i moramo napomenuti da je tada su bila zajedno pribrojena sredstva ulaganja u otoke, ali i sredstva uložena od Agencije za obalni linijski promet tako da je razlika u iznosu te godine u odnosu na sve ostale godine tako drastična. U 2018. godini koja je predmet ovog izvješća uprava za otoke je uložila 111,8 miliona kuna proračunskih sredstava, dakle sad govorimo samo o proračunskim sredstvima dok je taj iznos u 2019. godini bio nešto manji i iznosio je 92,3 milijuna kuna. Uprava za otoke je ova sredstva uložila provodeći program razvoj otoka, dakle ulaganja u infrastrukturne projekte na otocima, provodeći mjeru subvencioniranje vode otočanima koji nisu spojeni na vodoopskrbni sustav, mjeru besplatnog javnog prijevoza na otocima za određene kategorije putnika, da zatim mjeru potpore otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta putem godišnjeg javnog poziva, provedbu projekta Hrvatski otočni proizvod kroz dodjelu hrvatski, oznake hrvatski otočni proizvod, provedbu javnog poziva koji sredstva dodjeljuje, podršku dodjeljuje organizatorima manifestacije koje podržavaju dobitnike oznaka HOP kao i podršku provedbi projekata otočnih udruga koji su za otočane iznimno, iznimno važni. Ulaganja u otoke putem operativnog programa Konkurentnost i kohezija dakle omotnice za '14.-tu '20.-tu do sada je ugovoreno 150 projekata koji se provode na hrvatskim otocima od …/nerazumljivo/… sa zadnjim datumom 31.12.2019. godine, od čega je iz EU sredstava ugovoreno gotovo 6,5 milijardi kuna, a 5,6 milijardi kuna se odnosi na bespovratna sredstava. Isplaćeno je nešto manje međutim obzirom na iznos ugovorenih gotovo 50% je isplaćeno što je na razini i generalno operativnog programa. Od značajnijih projekata važno je napomenuti, važno je istaknuti projekt izgradnje Pelješkog mosta koji sa svojim iznosom ugovorenih 2,7 milijardi sredstava značajno doprinosi ovom iznosu, a onda su tu druga po redu, po veličini ili po značaju ulaganja, ulaganja u izgradnju otočnih luka bilo da se radi o ulaganju u luku Tkon na otoku Pašmanu, u lukobran na Cresu, u Cresu na otoku Cresu, ulaganja na otoku Unije, Korčula, Vela Luka na Korčuli, grad Korčula, Baška na otoku Krku, luka Mrtvaška na otoku Lošinju, luka Žigljen na otoku Pagu, tako da je sveukupno ugovoreno 337,4 milijuna kuna bespovratnih sredstava iz operativnog programa. Slijedeća po redu, po značaju razina ulaganja i vrsta ulaganja su ulaganja u poboljšanje vodnokomunalne infrastrukture bilo da se radi o velikim projektima vodoopskrbe ili odvodnje na otoku Krku, Pagu, Hvaru, Cresu, Lošinju gdje je ugovoreno ukupno 1,1 milijarda kuna bespovratnih sredstava. Kako je trenutno stanje na otocima, imamo 45 stalno ili povremeno nastanjenih hrvatskih otoka gdje uključujemo onda i poluotok Pelješac koja su spojena sa sustavom javnog pomorskog prijevoza s kopnom ali i međusobno. 51 pomorska linija koja funkcionira gotovo redovito. Oko 4970 km cesta na otocima od čega je 672 km državnih cesta. 58 je domova zdravlja, ispostava, ambulanti najviše u Splitsko-dalmatinskoj županiji njih 18, zatim Dubrovačko-neretvanskoj 13, pa onda dalje redom Zadarskoj, Primorsko-goranskoj, Šibensko-kninskoj. 69 je dječjih vrtića na našim otocima, 102 osnovne škole od kojih je 38 matičnih i 64 područnih škola. 13 je srednjih škola na ukupno 8 otoka od kojih otok Brač i Korčula imaju po 3 srednje škole te je 23 doma za starije i nemoćne osobe od kojih je 8 županijskih, 3 u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i 12 privatnih domova za starije i nemoćne. Što se tiče gospodarstva na otocima u ove dvije godine prema podacima FINE za 2019.-tu godinu na otocima je registrirano bilo 4954 poduzetnika odnosno tvrtke što je povećanje za nekih 5% u odnosu na jednako dostupne podatke za 2018. godinu. Registrirano je u 2019. 225 novih tvrtki na otocima što je, registrirano je 225 tvrtki više u 2019. u odnosu na 2018. godinu, ja se ispričavam, koje su imale registriranih gotovo 24.000 zaposlenih. Što se tiče uprave za otoke, kratki pregled analize učinaka mjera koje ona provodi. Poticanje otočnog gospodarstva je mjera kojom se utječe na razvoj otočnog gospodarstva. Cilj je poslodavcima koji imaju sjedište na otocima, koji zapošljavaju otočanine i svoju djelatnost obavljaju na otocima pomoći u poslovanju na način da im se smanje troškovi poslovanja, a time i stvore uvjeti ili olakša stvaranje uvjeta za nova zapošljavanja, a prije svega očuvanje postojećih radnih mjesta te omogućavanje lakšeg zapošljavanja novih djelatnika. Potpore male vrijednosti otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta dodjeljuju se jednom godišnje temeljem javnog poziva i mjera je to koja se provodi u kontinuitetu od 2006. g. Do sada je dakle provedeno 14 takvih javnih poziva, temeljem kojih je realizirano odnosno dodijeljeno potpora male vrijednosti u ukupnom iznosu od gotovo 130 milijuna kuna, a sveukupan iznos ostvaren je na temelju 2634 podnesena zahtjeva otočnih poslodavaca. Neki otočni poslodavci se javljaju kontinuirano iz godine u godinu, tako da je potpora ostvarena za ukupno broj zaposlenih koji premašuje 40 tisuća kroz proteklih 14 godina provedbe. U 2019. g. ukupan iznos potpora male vrijednosti je iznosi 9 milijuna kuna i dodijeljen je za 251 otočnog poslodavca odnosno 3275 zaposlenika na otocima. Mjera subvencioniranja cijena vode na otocima u svrhu ujednačavanja uvjeta i kvalitete života na otocima u odnosu sa razvijenim područjima, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU provodi ovu mjeru odnosno osigurava povlasticu u potrošnji vode. Svako domaćinstvo na otocima prema Zakonu o otocima i svaka fizička osoba sad prema novom Zakonu o otocima čije naselje nije povezano na vodoopskrbni sustav ima pravo na subvencioniranu cijenu vode. Ova mjera se provodi na 30 hrvatskih otoka i u suradnji sa 15 različitih isporučitelja vodnih usluga, s kojima Ministarstvo potpisuje jednogodišnje ugovore koji se onda realiziraju svake godine i na taj način se i radi ovo Izvješće. U 19 godina provedbe ove mjere na otocima, uloženo je preko 194 milijuna kuna. Podaci iz 2019. govore o 4808 kućanstava na otocima koji imaju pravo na subvencioniranu cijenu vode, što ustvari čini 13,58% u odnosu na ukupan broj svih kućanstava na otocima. Mjera poticanja javnog cestovnog prijevoza upravo za otoke temeljem Zakona o otocima provodi i provodila je mjeru subvencioniranja javnog otočnog cestovnog prijevoza, prijevoz koji uključuje prijevoz učenika, studenata, umirovljenika, osoba starijih od 65 godina, invalidnih osoba kojima se omogućuje naknada troškova vlastitog prijevoza, odvija se na 17 otoka i do sada je upravo za otoke od 2004.-2019. uložila ukupno 457, .../nerazumljivo/... gotovo 458 milijuna kuna. Ova mjera od ove godine prelazi u nadležnost resornog Ministarstva prometa i nastavit će se provoditi na isti način kao i do sada. Program razvoja otoka obzirom da je temelj politike razvoja otoka izjednačavanje uvjeta i kvalitete života na otocima u usporedbi s onima na kopnu s obzirom na specifičan geografski položaj [[Upadica: Hvala.]] i njihovu demografsku strukturu…
Hvala lijepa. Moći ćete nastaviti u odgovorima na replike kojih imamo više. Prva će biti poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Poštovani, Klub zastupnika Mosta neće sudjelovati u raspravi o ovim izvješćima. Ne zato što smatramo da tema otoka nije važna nego zato jer smatramo da je tema otoka prevažna da bi se o njoj razgovaralo na ovakav način stoga želimo poslati političku poruku o besmislenom djelovanju Sabora. Naime, u čemu je problem? Mi smo prošli tjedan raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, a ovaj tjedan raspravljamo o Izvješću o provedbi Zakona o otocima. Da bismo mogli raspravljati o novom zakonu, prvo bismo trebali raspraviti izvješće o učincima dosadašnjeg zakona. Samo u HS-u taj je redoslijed obrnut. Ili je rasprava u Saboru puka predstava koja ne služi ničemu ili se namjerno sabotira obrnutim redoslijedom. Mi zato u tome ne želimo sudjelovati.
Hvala lijepa. Ovaj, sljedeća replika je poštovanog zastupnika Garija Cappellija.
Poštovani predsjedavajući, poštovana. Vi ste spomenuli ulaganja na otocima '18./'19. koji su negdje oko 5 milijardi i mislim da ste spomenuli važnost fondova EU jer većim dijelom se financiraju dakle, pogotovo infrastruktura sa bespovratnim sredstvima EU pa mene još jednom zanima koji je to odnos dakle financiranja sa strane EU u smislu bespovratnih sredstava [[Upadica: Molim vas, možemo malo tiše?]] za '18. i koliko je bilo za '19. i da li su i planovi dakle da već za '20., pogotovo i kroz Nacionalni plan razvoja, sigurno otoci su itekako jedna od važnijih bitnih stavaka koje su ušle u program do 2030. i da li će se taj ritam dakle i nastaviti, financiranja bespovratnih sredstava EU?
Poštovani državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani zastupniče na ovom pitanju. Ja ću ponoviti, dakle, sa iznosa od približno 500 milijuna kuna koliko je iz EU fondova uloženo u 2018. g., iznos EU sredstava uloženih u hrvatske otoke u 2019. se popeo na gotovo milijardu i pol i taj iznos će nastaviti rasti i dalje. Rasti i dalje kako se nastavlja provedba velikih strateških infrastrukturnih projekata koji su sa svojom provedbom započeli tamo negdje '18., kraj '17., '18. pa su onda, naravno, sukcesivno i rasla plaćanja i ulaganja. Nastavljamo sa ulaganjima na hrvatske otoke neki od velikih infrastrukturnih strateških projekata su već svoje mjesto našli i u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, poput ulaganja u vodoopskrbu i odvodnju, npr., ali u trenutku, odnosno trenutno je u fazi programiranje i izrada programskog paketa za sljedeće višegodišnje razdoblje u kome su sva strateška ulaganja [[Upadica: Hvala.]] već uključena i [[Upadica: Hvala.]] našla su svoje mjesto.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kirina. Izvolite.
.../Govornik nije uključen.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na ovom pitanju, poštovani zastupniče. I kao što se vidi iz ovog kratkog pregleda koji vam je dostavljen a detalji se nalazi naravno u svim prilozima, ulaganja u poljoprivredu na hrvatskim otocima sa 85 milijuna uloženih u 2018. g., 2019. se popela na 293,2 milijuna kuna, U pravu ste, resursi postoje, resursi su prepoznati, nisu u potpunosti iskorišteni i ulaganja, planiranja i uvrštavanja u slijedeće programsko razdoblje ovakve vrste potpore i na hrvatskim otocima će se nastavljati poticati, naravno imajući u vidu sve one osnovne karakteristike, otočne, razvojne politike a to je iskorištenje svih resursa do granice samodostatnosti i održivosti, uvažavajući sve specifičnosti i posebnosti otoka kao specifičnih zajednica.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, vezano uz ulaganje u zdravstvo. Naravno da jedinice lokalne samouprave i na otocima ulažu u prostore, u opremu itd., međutim gledala sam koliko su uložena sredstva 2018. od strane Ministarstva zdravstva, 237 000 kn i to je bilo samo za jedan projekt u zdravstvenom turizmu, lječilište Veli Lošinj. A 2019. od Ministarstva zdravstva 443 600, od čega su nacionalna sredstva 66 000, EU sredstva 377 000 a ovo 2018. EU sredstva 0 kn, a nacionalnih sredstva tih 237 000. Nama je cilj razvoj zdravstvenog turizma i tu zbilja imamo posla puno i štoviše privlačiti novce iz EU fondova. Zbog čega je tu tako, ili je mali odaziv ili neko ne prati natječaje, u čemu je problem? Znači tu bi trebalo puno više ulagati, slažete se, jel?
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na pitanju. Da, slažem se s vašom konstatacijom i na tom tragu i na tom planu se radi, ja sam moram podvući i naglasiti da je za programskog razdoblje 2014.-2020. su bila vrlo ograničena sredstva za ulaganje u bilokoju vrstu turizma obzirom da smo u doba programiranja tog programskog razdoblja, turizam je činio gotovo 20% BDP-a pa sredstva EU-a nisu nam bila uopće dostupna za ulaganja, veća ulaganja u turizam, no nažalost ili na sreću, stvari su se ... [[Govornik se ne razumije.]] promijenile i trenutno su u fazi izrade kako Plana nacionalnog oporavka tako i ulaganja za višegodišnje odnosno programiranje slijedeće višegodišnje omotnice gdje će turizam u svakom slučaju naći svoje mjesto pa i ulaganja u specifične oblike turizma u koje se svakako uključuje zdravstveni turizam.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana tajnice, vjerujem da ćete se složiti sa mnom da su zadarski otoci odnosno otoci u Zadarskoj županiji prekrasni otoci, zeleni otoci i malo me zbunjuje činjenica o visini ulaganja od strane Ministarstva poljoprivrede i Hrvatskih šuma. Naime, radi se o tome da je 2018. g. na području Zadarske županije, na otoke uloženo negdje otprilike oko 400 000 kn i takvo je i stanje zapravo na tim otocima, kad gledate šume, ono što mene interesira, to su šume, zbog toga imamo puno naselja koji su na samom rubu šume, čak i ulaze u jedan dio šume i stvarno je to već veliki rizik za ta naselja jer se, tek su se probili putevi prije 2 g., međutim ti putevi nisu uređeni i ako dođete sad dolje, oni više nisu prohodni, s jedne strane a s druge strane, šume se nisu čistile. Pa vas molim da mi kažete da li će se taj trend promijeniti s obzirom da se puno više novaca trošilo na otoke dole na jugu, odnosno na ovaj dio koji su stvarno lijepi i prekrasni otoci?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na pitanju. Ja bi se složila s vama da su svi otoci, svih njih 1244 prekasni otoci, ne bi se doduše složila da su ulaganja nešto primarnije veća na ovim ili onim. Ono s čim se slažem i šta potvrđujem, da će se trend ulaganja i svih javnopravnih tijela na hrvatskim otocima nastaviti a tako onda i Hrvatskih šuma pa posebice kroz proces programiranja gdje se već diferenciraju i određuju neke od prioriteta u kojima će ih i Hrvatske šume sudjelovati sa svojim aktivnostima.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, dakle mi imamo u raspravi izvješće za 2018. i 2019. Kroz to izvješće vidimo koliko je tko uložio i koliko je dao sredstva vezano uz otoke. Meni u tom izvješću posebno zanima onaj dio koji je vezan uz energetsku učinkovitost odnosno bolje rečeno, uz neke ekološke teme. I sad kad vidimo fond je ulagao i financirao je u kupnju automobila koji imaju dakle električni pogon. Ono što bi bilo dobro da imamo u izvješću a tu imamo samo iznos, koliko je toga vezano uz jedinice lokalne samouprave da su oni prešli na električne automobile i električne brodove? Koliko je to vezano uz stanovništvo? Jer ako želimo imati održive otoke, ako želimo imati ekološke otoke, ako želimo zaista voditi računa i o nekakvim zelenima aspektima o kojima trebamo voditi računa, bilo bi dobro i da taj podatak imamo u izvješću, možda ih vi znate pa nam možete o tome nešto i reći. Hvala lijepo.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepo. Ja sad iz glave nemam podatak, ali znam da su se ulaganja realizirala, da su se ulaganja takva i u elektrone automobile, a posebno u alternativne načine ulaganja u spajanje otoka između, međuotočno spajanje i spajanje nekih bližih otoka s kopnom, o njima se raspravljalo, planirana su i uključena su u programske dokumente koji su trenutno u izradi za sljedeće financijsko razdoblje u značajnijim iznosima. Pilot-projekti su se realizirali kroz ovo financijsko razdoblje i mi vam možemo te podatke dostaviti sistematizirane, da sad, kao što sam rekla, ne izvlačim iz glave. Hvala.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovana državna tajnice Đurić, s obzirom da znam da ste stručni u tom dijelu, htjela bih skrenuti pažnju da, vjerujem i vi to vidite, da ovo nije izvještaj o učincima nego izvještaj o ulaganjima, dakle o nekim aktivnostima, financijskim aktivnostima koja su poduzeta. Izvještaj o učincima bi nam govorio nešto drugo, a to je koje su konkretne posljedice koje su tim ulaganjima nastale, a u pogledu nekakvih indikatora kvalitete života na otocima, pa je stoga moje pitanje da li ste unutar svog resora izradili neke kriterije po kojima bi, i indikatore po kojima bi se mogla zaista pratiti učinkovitost dakle tih mjera i financijskih ulaganja, i da li bismo takvo izvješće mogli dobiti, posebice, mislim da je ono važno u kontekstu izrade plana oporavka i otpornosti i nove perspektive fondova EU kako bismo mogli bolje targetirati mjere koje se i koje [[Upadica: Hvala. Hvala.]] i financijska i ove druge koje idu prema otocima.
Državna, poštovani državna tajnica.
Nacionalni plan razvoja otoka je trenutno u svojoj završnoj fazi, dakle dokument koji se izrađuje temeljen Nacionalne razvojne strategije '20.-'30. kao vrlo operativan dokument koji će nam definirati koji su ciljevi, koje su mjere, a onda će sam u sebi imati svoje i ex-ante i ex-post vrednovanje učinaka na pravi način kako se to radi kad govorimo o sljedećoj financijskoj perspektivi. Ovdje govorimo o perspektivi koja je trenutno u tijeku u okviru ex-ante odnosno ex-post vrednovanja i bilo je čak i nekih ... [[Govornik se ne razumije.]] vrednovanja, rađene su evaluacije učinaka po pojedinim prioritetnim osima, za same otoke kao dio, specifični dio teritorija, takva vrednovanja nisu rađena zato što u ovoj financijskom razdoblju koje je još u tijeku mjere i nisu bile toliko, nisu završene do te mjere da bi se imali na osnovu čega vrednovati. Za ove nacionalne programe nismo imali, obzirom na njihovu veličinu konkretna vrednovanja učinka [[Upadica: Hvala.]] međutim, ne postoji razlog da tako nešto ne uvedemo [[Upadica: Hvala.]] i dalje.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Baričević.
Hvala lijepa. Kao otočanka s otoka Brača znam kolika je privilegija i blagoslov živjeti na otocima, na otoku. Ovdje mogu izraziti svoje zadovoljstvo upravo obujmom i efektima ulaganja hrvatske Vlade u otoke, Hrvatska sustavno brine o svojim otocima na čelu s premijerom Andrejom Plenkovićem koji je zaista senzibiliziran za otočku problematiku, iščitavamo to i iz ovog izvješća i o svim učincima zakona koji je donesen 2018. Upravo u tom zakonu uveli ste otočne koordinatore koje zapošljavaju regionalni koordinatori koji će planirati upravo razvoj otoka, pa me zanima u kojem je to dijelu, da li oni rade taj svoj posao. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem na pitanju. Da, svih 11 otočnih koordinatora, koliko ih je planirano u svih 7 obalno-otočnih županija pa onda i regionalnih koordinatora u tim otočnim županijama su zaposleni, oni su dobili svoje zadatke, prošle godine, zadnji kvartal je Ministarstvo regionalnog razvoja već sudjelovalo u sufinanciranju njihovih plaća i oni aktivno sudjeluju u definiranju mjera i aktivnosti u ovom već procesu planiranja, a samim time onda kad su zaposleni i rade i na svim onim poslovima praćenja, vrednovanja, učinaka koje ćemo onda kroz sljedeća razdoblja imati na raspolaganju, što i jest jedan od ciljeva bio njihovog definiranja, predstavljanja, uvođenja, a velim, očekujemo, posebice pozitivne efekte u ovom procesu programiranja kad su otočne zajednice i otočni programi ušli u sve programske dokumente na taj način. Hvala.
Sljedeća replika je poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepo, poštovana državna tajnice. Na jednom od sastanaka savjetodavnih tijela vezanih za razvoj otoka gdje su sudjelovali i predstavnici udruge općina i gradova, konkretno, čelnici jedinica lokalne samouprave otočnih sredina, rekli ste da će se donijeti nova forma indeksacije razvoja za jedinice lokalne samouprave na otocima, s obzirom da postojeća, a koja ih prikuplja zapravo u okviru cijele RH po istom kriteriju, ne pokazuju točne podatke, odnosno točnu situaciju. Konkretno u nekim otočnim sredinama živi jako mali broj stanovnika pa kada se onda sagledavaju prihodi po stanovniku, oni izgledaju jako veliki u odnosu na činjenično stanje, stanje razvijenosti tih jedinica lokalne samouprave. Iz tog razloga, te su jedinice lokalne samouprave svrstane u najviši rang po razvijenosti pa je moje pitanje, zašto se 2 godine još uvijek nije promijenila indeksacija za otoke?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na pitanju. Trenutno je u fazi evaluacije, odnosno vrednovanja postojeći indeks razvijenosti, temeljem kojeg će se onda raditi i svi ostali, ja bi rekla drugi specifični indeksi, poput brdsko-planinskog indeksa, a onda to uključuje, naravno, i otočni indeks.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
To vam je indeks otprilike, što nas je manje, to smo razvijeniji, tako bi ja tu formu napisao. Dakle poštovana državna tajnice, 2017. milijardi i 600, 2018. 2 milijarde i 2019. 2 i 900. Dakle u 2 godine ispada da je skoro 100% povećano ulaganje u otoke. Ne čini mi se baš to realno, to ću na jednom primjeru pokazati. Dakle, jedini rast koji je bio u 2017. na 2018. je 300 milijuna kuna u Ministarstvu pomorstva za što smo utvrdili da se radi o Pelješkom mostu. Koliko je sam Pelješki most ulaganje u otoke, a koliko u državnu infrastrukturu i međunarodnu možemo raspravljati. Dakle, da sam ja kopna ja bi sada ono prigovorio da se malo i previše tu ulaže, iako to baš i nije tako. Dakle, mislim da bi se trebalo u ovim izvješćima ubuduće orijentirati na ono što je specifičan učinak Zakona o otocima, a što je redovna briga države kako za otoke tako za sve, dakle pločnik na otoku i u Slavoniji je jednaka briga države. Hvala.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Ja se zahvaljujem na pitanju, naravno ne bi se složila da ulaganje u Pelješki most je samo ulaganje u kopnu, a ne i ulaganje u sam Poluotok Pelješac i da isti neće donijeti dobrobiti i razvojne potencijale samom poluotoku, pogotovo jer on obuhvaća cijeli njegov velik dio pristupnih cesta koje idu po cijelom poluotoku, tako da kada bi stavili to u odnos mislim da bi bili negdje pola pola što sa samog ulaganja tiče. A što se tiče specifičnosti načina izvještavanja, da, možemo razmisliti o tome i za ubuduće neko izviješće prikazati specifična ulaganja samo u otoke, što će uključiti onda i vrednovanje učinaka. Složit ćete se sa mnom, sva ulaganja u otoke su briga za otoke, pa sad izvor financiranja po meni nije toliko bitan, bitno je da se uloži i realizira investicija.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice. Izviješće je obimno, ali morat ću se složiti s tim da imamo više izvješće o ulaganjima, a manje o učincima. Ja pri tom mislim na demografske pokazatelje, vezano za otoke jer svi znamo da Hrvatska bilježi izuzetno negativne demografske trendove. Prošle godine je umrlo više od 20.720 čini mi se stanovnika nego što se rodilo, ako tome dodam još i negativan saldo kroz iseljavanje to je vrlo ozbiljan problem, ne samo na otocima nego isto tako i u cijeloj državi. Pa me interesira, postoji li mogućnost da se u budućim izvješćima ukaže na to kakvi su demografski pokazatelji i na našim otocima i jesmo li ovim zakonom i ovim ulaganjima barem na otocima zaustavili negativne demografske trendove?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam na pitanju, međutim ako pogledate, ja nemam sad ovdje točno stranicu, a mogu vam reći točno na kojoj stranici se nalazi na razini 51 jedinice lokalne samouprave na otocima prema DZS-u 2018.g. se broj stanovnika povećao za 4.903 u odnosu na zadnju popisnu godinu, a to je 2011.g. Pozitivan procijenjen trend u promatranom periodu bilježi čak 36 jedinica lokalne samouprave na otocima, a najveća pozitivna odstupanja su bilježe od Općina Vir od gotovo 30%, Općina Šolta od 28% i Općina Sutivan na Braču od 15,57%. Među onim jedinicama kojima u promatranom periodu je prisutan pad broja stanovnika najveći broj je onih iz Dubrovačke-neretvanske županije i to onih sa Poluotoka Pelješca ta Otoka Korčula i Lastova. Migracijski saldo u razdoblju od 2011.-2019 [[Upadica Reiner: Hvala.]] je uglavnom pozitivan.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnica. Pa možemo biti itekako i ja osobno sam zadovoljna sa svim učincima koji su postignuti prvenstveno na otoku Ugljanu. Kao što svi znamo jako puno se ulaže u energetsku obnovu, a upravo je Uprava za regionalni razvoj raspisivala natječaj po kojemu je evo i tamo bolnica ostvarila značajne ugovore kojim će obnoviti energetski obnoviti upravo svoje objekte, ali osim toga jako je značajno i da je za potrebe odnosno za Ministarstvo zdravstva omogućeno i financiranje 213 specijalizanata za potrebe upravo i na otocima dakle primarne zdravstvene zaštite što je itekako važno za opstanak i kvalitetu života na otocima.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam. I u pravu ste da, Specijalna bolnica na Ugljenu je jedan od najvećih projekata energetske učinkovitosti u koji su uložena znatna sredstva i otok Ugljen odnosno Općina Preko je jedna od otočnih općina koja bilježi rast broja stanovnika u '19.veći od 200, pored još njih čini mi se čak više njih oko 20-ak, tako da, da ulaganja će se nastaviti, nastaviti će se ulaganja i u zdravstvo pogotovo u narednom financijskom razdoblju, a u planu oporavka su već ta ulaganja i uključena. Hvala.
Sljedeća je replika poštovana zastupnica Glamuzina.
Poštovana zahvaljujem se na izvješću. Htjela bih se samo osvrnut na ovaj dio gdje piše koja su ministarstva u koje projekte ulagala i dobro je svakako sve je ovo nekakva priča o dugoročnom razvoju otoka, ali gledam piše Ministarstvo zdravstva ulaže u zdravstveni turizam na otoku Lošinju i to je dobar projekt, ali nadovezujući se na ovo što je kolegica Perić maloprije rekla, nekakve osnovne stvari što se tiče zdravstva na otocima ne funkcioniraju. Otočani s otoka Hvara, a ne samo oni već duže vrijeme lobiraju za svoj dom zdravlja da ne budu vezani na županijske. Na Visu zjapi novo izgrađena prazna ambulanta, pedijatar im dolazi jedanput mjesečno, takve nekakve osnovne stvari. djeca s posebnim potrebama se nemaju gdje obratit na svom otoku, osim ako se kao na Braču ne udruže sami u udrugu kao što su Brački pupoljci. Ali puno je toga ostavljeno samima njima da se bore i misle i vlastima na otoku, a ne dolazi poticaj od strane države.
Poštovana državna tajnica.
Pa evo ja ću vam na ovo samo reći da vodimo računa o svemu u stalnom smo kontaktu sa otočanima, svi otočani kroz Otočno vijeće, Otočni sabor su uključeni u sve procese planiranja i programiranja i sljedećih financijskih instrumenata koji su nam na raspolaganju, uključivo i otočne koordinatore koji su i predstavljeni s tom namjerom da intenziviramo praćenje svih onih problema koji su prisutni u otočnim zajednicama i da možemo adekvatno i promptno odgovarati na njih, tako da sam sigurna da će i ovi problemi koji ste naveli, u svakom slučaju doći, naći svoje mjesto u prioritetima u slijedećoj izvještajnoj godini a što se tiče ulaganja u zdravstveni turizam Veli Lošinj, to je iz 2018., o tome smo već govorili, to je bilo specifično jedno, voljeli bi da ih je bilo više, iz ovih ili onih razloga a nismo imali tu mogućnost u ovom sadašnjem financijskom razdoblju no, [[Upadica Reiner: Hvala.]] mogućnosti se otvaraju i mi ćemo ih znati iskoristiti.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, u ovom izvješću se vidi ko je i koliko uložio u otoke u 2018. i 2019. g., koliko sredstava. Međutim, našim otočanima brige zadaju i neki zakoni pa ja bi evo, apelirala na vas da u poneke zakone se ipak stvari specifičnost otoka da im se propišu nešto blaži uvjeti. Npr., Općina Murter-Kornati je svojedobno od Fonda za zaštitu okoliša dobila sredstva za izradu projektne dokumentacije za sanaciju odlagališta, za izgradnju reciklažnog dvorišta a onda smo zakonom propisali da to mogu samo one jedinice koje imaju više od 3000 stanovnika. Nije sve isto, 3000 stanovnika na kopnu ili na otoku, pa evo apel sa ove govornice da u brojne zakone tu specifičnost uvrstite kako bi otočani imali blaže uvjete i mogućnost istu kao i na kopnu.
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem vam, usudit ću se reć na podsjećanju ovoga jer sa načelnicom Općine Murter-Kornati smo mi o tome razgovarali u Ministarstvu regionalnog, u dogovoru smo sa resornim ministarstvom da se takve stvari adresiraju na adekvatan način, nadam se da će to biti riješeno već u slijedećem razdoblju. Hvala.
Hvala lijepa. Kako je sad prošlo već više od 3 i pol sata da smo u ovoj prostoriji, mi ćemo sad napraviti jednu stanku da se malo provjetri, zdravlja radi pa ćemo se vidjeti u 1 i 15 minuta. STANKA U 12,57 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,18 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla, pa ćemo krenuti na raspravu. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Pretpostavljam ne jer ga nema, pa onda otvaram raspravu i prvi će govoriti Klub zastupnika Domovinskog pokreta. U ime kluba govorit će poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora, poštovani malobrojni kolegica Mrak-Taritaš i dvojica kolega, al tako je to, vrijeme je ručka valjda jel, pa onda je i sabornica ovako popunjena kako ili ispražnjena kako već je. Dakle, ovim izvješćem su obuhvaćena ulaganja u otoke kroz programe i aktivnosti čak 75 tijela državnog i javnog sektora i to kroz sve izvore financiranja koji su dosta detaljno u ovim izvješćima popisana i izloženo. U 2018. ulaganja su povećana za 22% u odnosu na 2017., a onda su još 2019. povećana 43% u odnosu na 2018., pa ako je suditi po tim brojkama to su uistinu respektabilni pokazatelji. Navedenom značajno pridonosi pojačana apsorpcija EU sredstava pokretanjem prioritetnih većih projekata od važnosti za otočnu zajednicu. Vidimo da je tu i Pelješki most koji uistinu je izuzetno važan. Kao što je kolega Bauk rekao, moram se s njim složit, ne samo za otočnu zajednicu nego isto tako i za širu zajednicu. Ta sredstva rastu, znači i u apsolutnim iznosima, a isto tako raste i iznos koji se odnosi na sredstva iz EU, bespovratna sredstva koja su u 2019. bila milijardu i 460 milijuna kuna, a recimo 2018. 533 milijuna kuna, znači to je skoro 3 puta više bespovratnih sredstava EU, što je definitivno dobro jer znači da ta apsorpcijska moć i povlačenje tih sredstava u principu raste. Ono što je i apostrofirano kao najvažniji izvor financiranja projekata i programa koji se provode na hrvatskim otocima su upravo definiranje tih politika i provođenje i jačanje kapaciteta za korištenje sredstava EU fondova i u budućnosti, tako da, mislim da svi kad gledamo ova izvješća možemo biti zadovoljni obujmom i efektima ulaganja u otoke, posebice i sa ovom mjerom koja se odnosi na sufinanciranje cijene vode. I još jednom ću istaknuti da ne vidim razloga zašto bi se ta količina vode povećavala, a to je nešto o čemu smo raspravljali prošli tjedan kroz izmjene i dopune Zakona o otocima koji je bio prošli tjedan u prvom čitanju na plenarnoj sjednici. Vesele me ovi pozitivni demografski trendovi koje je poštovana državna tajnica istaknula i možda bi trebali se svi ugledati na otoke, pa vidjeti što to na otocima dobro rade kako bi to primijenili i u ostatku RH jer ti pozitivni demografski trendovi nisu slučajni i oni se ne dešavaju sami od sebe. Prošli tjedan smo istaknuli nekoliko vrlo važnih elemenata koji su važni ne samo za otoke nego i za druge dijelove RH, a to su poglavito zaustavljanje iseljavanja i tih negativnih demografskih trendova, prometna povezanost, dostupna zdravstvena zaštita itd. jer zašto kažem da se to odnosi na druge dijelove Hrvatske? Ako pogledate pokazatelje po županijama onda ne čudi što je vlada u svom programu za ovaj mandat navela kako će imati posebne programe gotovo za sve županije osim Istarske i Grada Zagreba. Moram se tu osvrnuti na ovaj čuveni „Projekt Slavonija, Baranja i zapadni Srijem“ koji je jedan poseban projekt za poseban dio RH za 5 slavonskih županija i tu su se trebale smanjiti te regionalne razlike, što definitivno se nije desilo. Pa ako usporedimo znači taj projekt sa Zakonom o otocima onda nam se nameće jedan očigledan zaključak, a to je da nama pod hitno treba Zakon o obnovi našeg sela jer naša sela će se bez tog zakona pretvorit u pustopoljinu bez ljudi i bez gospodarske aktivnosti. „Projekt Slavonija, Baranja i zapadni Srijem“ i to treba otvoreno reći, nije polučio rezultate. Znači nismo zaustavili iseljavanje, nismo povećali BDP po glavi stanovnika, životni standard, kratkoročno smo zaposlili građevinsku operativu kroz ulaganja u infrastrukturne projekte, ali dugoročno imamo samo trošak održavanja istih, a nema novih radnih mjesta koja su prioritet broj 1 i to ne samo za ovih 5 slavonskih županija nego isto tako za cijelu Hrvatsku. Ono što se nameće kao jedno od pitanja kada gledamo pomnije malo ova izvješće onda ostaje jedna nedoumica i teško je razdvojiti što od uloženog je vezano za podizanje životnog standarda i životnih uvjeta otočana kao što su npr. dječji vrtići, energetska obnova zgrada javne namjene, a što je opet potpora, neka neizravna potpora dominantnoj gospodarskoj djelatnosti, a to je naravno turizam? Tu mislim poglavito na uređenje šetnica, komunalne infrastrukture, vježbališta na otvorenom, parkova, trgova, biciklističkih staza, jer one iskreno nisu samo naravno za otočane nego i za turiste koji dolaze provesti godišnji odmor na otoke. Tako da kroz ovaj zakon znači se isprepliću te dvije te dvije stvari i to je nekako i logično zato što je to dominantna gospodarska djelatnost na otocima pa i na taj način se indirektno utječe na poboljšanje životnih uvjeta otočana. Tu dolazimo do onog što smo istaknuli i prošli tjedan kada smo raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o otocima a to se odnosi na infrastrukturu koja u ovom našem konceptu turizma gdje je koncept sunce i more 85% našeg turizma, donosi određene probleme, jel, znači pitanje je gabarita koje ta infrastruktura mora imati u zimskim i u ljetnim mjesecima jer to produženje turističke sezone o kojem već godinama govorimo, to je ostalo uistinu tek na razini ideje, znači Hrvatska ima veliki potencijal za razvoj i drugih oblika turizma, ali nažalost tu ima vrlo malo pomaka jer ovako dolazimo u jednu opasnost da dođe do devastacije našeg najvažnijeg resursa a to je očuvana i netaknuta priroda. Na kraju, neću previše dužiti, često mi u ovom Viskom domu slušamo o prioritetima koji uključuju smanjenje regionalnih razlika. Često slušamo o solidarnosti i o sličnim pojmovima ali kada malo detaljnije gledate brojke, onda nije to baš tako i neravnomjeran regionalni razvoj je jedna konstanta, jedna odrednica i jedna činjenica koja već godinama u Hrvatskoj stoji i vidim danas da kolege i kao prošli tjedan kada smo govorili o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, kolege iz VIII., IX. I X. izborne jedinice su bile vrlo aktivne i ja ću ih sad i pohvaliti jer oni se bore za svoj kraj, oni se bore za svoje birače i to u principu saborski zastupnici i trebaju raditi. Isto tako, voljela bih da se svi saborski zastupnici iz IV. i V. izborne jedinice, iz 5 slavonskih županija postave neovisno o političkoj opciji kojoj mi pripadamo. Ne vidim kod njih taj entuzijazam a Slavonija i Baranja je dom svima nama i to bi trebali uvijek imati na umu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, mi danas imamo u raspravi Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima za 2 g., za 2018. i 2019. godinu. Apsolutno sam sigurna da bi hodogram bio neusporedivo bolji, mogli smo i trebali smo prvo imati izvješće a onda iza toga prijedlog izmjene i dopune Zakona o otocima jer ovo izvješće između ostalog je i trebalo bi biti osnov za da uđete u izmjene i dopune Zakona o otocima ali dobro, što je, tu je, imamo sad u raspravi ovo. Neću ponavljati više to da imamo koliko imamo otoka, koliko je nastanjenih, nenastanjenih ali ono što trebamo, imamo nekoliko različitih podataka ovisno što, koji izvor koristite pa je negdje između 48 i 66 je brojke koje se vrte, državna tajnica mislim da je rekla 50 otoka u svom uvodnom govoru jer ono što je tema, tema su ljudi na otocima. Tema je ostanak ljudi na otocima. Tema je i ovo izvješće imamo iz razloga da vidimo što smo to napravili na taj način da potičemo da ljudi ostanu na otocima, da imaju uvjete za život i za rad jer održivi razvoj otoka znači unaprjeđenje i svi uvjeti za unaprjeđenje i razvoj lokalne zajednice, povećanje kvalitete i dostupnost komunalnih, obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih, kulturnih, sportskih, poduzetničkih, turističkih te ostalih javnih usluga uz sustavnu podršku zaštiti okoliša, primjeni energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije. Ono što mislim da bi trebalo biti a ne samo da mislim nego sam sigurna, da kad imamo izvješće za jednu godinu, dakle ono je i ove koje imamo su složeni na način da se točno vidi koji je sektor što radio, koliko je uloženo novaca. Ali jamo vidjeti što mi želimo s tim izvješćem i što treba biti konačni rezultat. Koliko je ljudi ostalo? Eventualno na koje otoke smo poticali da se netko doseli? Šta smo kroz tu godinu omogućili ljudima da im bude bolje? Nije slučajno da sam pitala vezano uz energetsku učinkovitost odnosno to je širi pojam, odnosno obnovljive izvore energije. Dakle, vidjeli smo 2020. koja je donijela koronu ali bez obzira na to, vidjeli smo tu jednu samodostatnost koja treba biti u svim granama a naravno kad je riječ o energiji, ona bi trebala biti još viša. Ono što bih ja iz jednog izvješća a sad ću govoriti o tom djelu, voljela vidjeti, a to je koliko se ulagalo u obnovljive izvore energije, koliko se je postavilo solara na kućama, koliko se je uložilo u vozila koja su na električni pogon a sad već imamo i vozila na nekakav drugi pogon, ne samo za jedinice lokalne samouprave nego i za pojedine pojedince. Što se dešava sa odlagalištima otpada? Kad vidite ulaganje Fonda za zaštitu okoliša koja je bila u 2018. 28 milijuna i odnosilo se na 35 projekata, ona se odnosila na sanaciju odlagališta komunalnog otpada. Da li smo taj komunalni otpad glavninom sanirali ili nismo sanirali? Šta nam je ostalo? Šta radimo s tim? Dakle osim brojke koje imamo i iz kojih se mogu neke stvari čitat, mi bi vezao uz pojedine trebalo stvarno i vidjeti što se je napravilo. Kad uđete u Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2019., riječ je o manjem iznosu, ali je to i dalje sanacija komunalnog otpada odlagališta komunalnog otpada. Ja se nadam da netko, ne netko vi ćete dobiti i naše rasprave, ali mi se čini da bi onda kada je riječ recimo o tom Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, bilo dobro da u izvješću koje dobijemo za 2020.da na kraju kaže, na otocima je sanirano toliko odlagališta komunalnih otpada. Na otocima se otvaraju nelegalna odlagališta pa nešto s njima radimo, način kako vodimo računa o tim nelegalnim odlagalištima otpada, što nam je dalje činiti jer ako mi iz godine u godinu trošimo novce na saniranje odlagališta komunalnog otpada i otvaraju nam se novi onda nismo ništa napravili. Ako nismo stekli sve uvjete da zaista ljudi imaju mogućnost odlaganja otpada nismo ništa napravili. Ja vam zaista i to znam ponoviti nisam saborska zastupnica opće prakse i ne želim niti govoriti o svemu kada su ovakva nekakva izvješća, ja se fokusiram na određene teme. Ovu temu koju hoću u ime kluba je vezano uz zaista uz energetsku učinkovitost koja se vidi i ulaganja u zgradarstvu koje je na resoru jednog drugog ministarstva, ali se i ono vidi što je uloga i zadaća Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost jer oni su 2019.krenuli i sa projektom Mapiranje morskog dna sa utvrđivanjem kritičkih lokacija na kojim se nalazi otpad na morskom dnu. To je apsolutno problem problem koji je, ali ajdemo probati u jednom izvješću stvarno vidjeti kakvo nam je stanje s otpadom. Otpad na kopnu nam je takav, nelegalnih lokacija imamo toliko, s tim nelegalnim lokacijama činimo to. U krajnjoj liniji dižemo dronove, imamo video nadzore ili već što hoćete i imamo problem otpada i u moru koji je, to smo prepoznali da je otpad, za to smo za edukaciju stanovništva napravili ovo, očistili morsko dno na tim projektima, dakle to bi sve bilo kada je riječ o otpadu dobro da imamo i da znamo. Jednako tako izvješća koja jesu koja će slijediti dakle sada imamo ovo na njega se referiramo, ali ovo bi bilo dobro vezano uz klimatske promjene. Klimatske promjene su činjenica, klimatske promjene su nešto što je jedini Trump govorio to da ih nema i tamo su se u Americi neke stvari promijenile. Mi imamo Europski zeleni plan i dio sredstava koje ulažemo na otoke je vezano iz tog Europskog zelenog plana, mi ćemo imati Plan oporavka i otpornosti. Dakle, kroz taj Plan otpornosti bi se trebalo već vidjeti što činimo vezano uz otpornost. Dakle procjena koju je svjetski stručnjak kada je riječ o Hrvatskoj da do 2100.g. dakle to je tamo negdje davno, ali za ljudski rod baš i nije tako jako, će se razine mora podići između 9 i 99 cm, dakle to je veliko, ali ono što se u Hrvatsko proglašeno kao posebno ranjiva područja su delta rijeke Neretve, rijeka Krka, jezero Vrana na Biogradu, otoci i posebno je naglašen otok Krapalj, to je najniži hrvatski otok. Dakle, prema ovom do 2100. Otoka Krapnja više ne bi trebalo biti. Da li će to tako biti ili neće, teško je reći. Ali da bi vi mogli nešto napraviti, vi to morate vidjet sad. Dakle, kada imate izvješća o učincima provedbe nekog zakona, naravno da svako pogotovo ako je načelnik neke općine koja je na otoku ili grada on gleda one nekakve kratkoročne stvari koje jesu važne, komunalno opremanje, javne rasvjete, prometnice, ali ja mislim da sa razine države mi moramo gledati i nešto dugoročno. Dakle, ako imamo Plan otpornosti onda bi kroz Plan otpornosti gdje Hrvatska kao članica EU će dobiti određena sredstva, trebalo vidjeti u tim otpornost na klimatske promjene na otocima jer naši otoci u ovom dakle kako se je živjelo na otocima, na otocima se živi još od grčkog doba, ljudi su se bavili s čim, prvo poljoprivreda, onda ribarstvo, danas je glavna djelatnost turizam. Sve što imamo na otocima se glavninom bazira na turizmu, što nastaje sljedeći problem jer imate u smislu komunalnog opremanje, vi morate komunalno opremiti za taj vršni period kad imate turiste. Vi imate mjesta na kojem imate stanovnike dakle u vršnom periodu kad se bavite turizmom vi imate po desetak tisuća više ljudi koji su u tom trenutku žive na tom otoku, na malom otoku, na velikom otoku nego što žive u normalnih preostalih 10 mjeseci, vi komunalnu infrastrukturu radite za taj period jer si ne možete dovesti da vam dođu turisti da ste bez vode, da nemate struje e i sada bi tu zapravo trebalo prepoznati koja su ulaganja države za samoodrživost u smislu turizma, ali i prepoznati koji će to turizam jer turizam je grana koja se razvija vrlo brzo u nekakvim drugačijim uvjetima. Ako se i dalje odlučimo da je turizam koji kod nas generira 20% BDP-a i otprilike trećinu ukupnih radnih mjesta u Hrvatskoj, što je to u budućnosti turizam na otocima i kakav na turizam na otocima razvijamo. Ostatak ću u pojedinačnoj. Hvala.
Hvala. Sljedeći je klub Hrvatskikh suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Ne vidim ga, nema ga, gubi pravo na govor. Pa će sljedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Uvažena državna tajnice s pomoćnicom. Izvješće o provedbi Zakona o otocima u 2018. i 2019.g. čuli smo u uvodnom izlaganju uvažene državne tajnice i čestitam lijepo ste to predočili saborskim zastupnicima. I zaista ova priča o otocima evo u drugom tjednu, nakon prošlotjednog Zakona o otocima je nešto o čemu treba govoriti s obzirom da jednostavno taj prostori su pokazali da politika kada ima zajedništvo, kada ima kontinuitet, kada ima za to osigurana sredstva da ona može davati dobre rezultate. I drago mi je da je kolegica iz Slavonije shvatila što sam zadnji puta rekao kada sam ih pozvao znači, sve zastupnike iz Slavonije da ne napadaju projekt Slavonija i Baranja, da je to zajednički projekt, da je to državni projekt i da on doprinosi svim lokalnim samoupravama, svim županijama neovisno o tome tko gdje bude ili gdje živi ili iz koje je stranke i da se takva priča na otocima već provodi gotovo 25 godina i da to ima svoje rezultate. O tim rezultatima mi smo danas evo izvješćeni, izvješteni od strane ministarstva i Vlade RH i oni su prirodan slijed upravo politike koju je omogućio i Zakon o otocima, ali i određeni sektorski zakoni iz drugih ministarstava. Naravno i sama ulaganja brojnih javnih poduzeća na otocima kao što su Hrvatske ceste, Hrvatske vode, kao što stu šume itd. i da ta priča ima zaista i onda svoj i konačni broj na kraju svake od godina kada se ona promatra. 49 naseljenih, stalno naseljenih otoka rezultat su i dobre politike bez obzira što ih imamo jako puno 1244, ali ne bi bilo da možemo očekivati da na svih 1244 možemo imati stanovnika. Nije toga puno, puno, puno prije ni davnim vremenima naseljeno. Jednostavno prevladavaju veliki otoci za koje više-manje svi znamo i ovi manji otoci koji su u sastavu određenih većih gradova na kopnu kao što su zadarski otoci, kao što su šibenski otoci, kao što su dubrovački otoci, lošinjski otoci i jednostavno na taj način su se organizirali da kroz svoje lokalne samouprave njih 51 plus ovih 8 na kopnu jednostavno čine jednu dobru smislenu cjelinu koja ima dobru današnju funkciju, a to je da sve ovo što se u njih ulaže mogu vratiti i državi koja im novce tj. ulaganja otprilike i daje. Tako da ova priča o milijardama kuna ima svoj slijed još davno, davno prije tamo od početka 2000.-tih godina kada se stvarno krenulo dosta jako prema otocima i kada se počelo zbrajati što svatko doprinosi u tom razvoju. Naravno da me veseli da je 2019. bila ukupno 2 milijarde 959 miliona jer to je zaista jedan do sada po meni najveći iznos, a on svjedoči zajedno sa 2018.-tom koja je bila negdje na 2 milijarde kuna da su fondovi, europski fondovi konačno učinili svoje, znači i na otocima. Naravno da je ovdje spominjan i Pelješki most koji je najveća investicija i s obzirom da spaja poluotok Pelješac onda ga bi zbrajamo i u ovaj i ovom izvješću, to smo radili i 2006. i '07. i '08., Pelješac je uvijek bio dio priče Zakona o otocima i kao takav je i dio samog Zakona o otocima iako on ima kao most sigurno i puno veću, puno veću važnost nego što je to samo povezivanje Pelješca sa kopnom tj. konačno spajanje RH u svojim teritorijalnom dijelu. Ono što se ovdje čulo u raspravi pokušat ću pojasniti s obzirom da možda državna tajnica tada kad se raspravljalo nije mogla to reći, a osvrnut će se i na jednu gospođu koje danas nema pa nas je stalno pitala što smo mi to napravili za nešto. Tako da sam se pripremio pa joj mogu ovdje nabrojit što smo napravili o Jadroliniji samo u razdoblju 2004. – 2011., 12 novih trajekata lijepih imena Biokovo, Bol, Cres, Hrvat, Ilovik, Jadran, Juraj Dalmatinac, Korčula, Marijan, Supetar, Sveti Krševan. Supetar i Sveti Krševan su bili prvi brodovi trajekti koje smo napravili 2004. godine u prvom pokušaju znači da krenemo u cjelovitu obnovu flote Jadrolinije koja je u tih 8 godina kažem dobila 12 novih trajekata, 2 nova katamarana, nakon toga do 2020. još 4 nova trajekta izgrađena, svi izgrađeni u hrvatskim brodogradilištima. I da ne nabrajam onda 10-tke malih brodova katamarana koji su ušli u privatnu flotu. A ta privatna flota je nastala nakon što smo donijeli Zakon o javnolinijskom obalnom povremenom prijevozu koji je omogući znači konkurenciju na svim linijama, a znači da se to najbolje iskazalo na brzobrodskim linijama i tu su svi pronašli svoje ekonomske interese i danas se otočani voze zaista u primjerenim, naravno ne samo otočani i turisti, radi njih mnogo toga je napravljeno da bi zaista kada dođu u Hrvatsku posebno na otoke imali doživljaj kakvi oni smatraju da treba biti najbolji i mislim da tu činimo puno. Dvojba da li Zakon o otocima daje tj. ovo izvješće pravu sliku što se dogovorilo ili desilo na otocima je ono o čemu treba možda porazmislim u ministarstvu, ali mislim da nije lako provedivo. Smatramo dakle navedeno da se neka škola financira sa 15 miliona kuna da je ta škola onda ili izgrađena ili da će ta reakcija tj. toliki ulog stvoriti toliku vrijednost. Tako i za bilo koju drugu ovaj investiciju jer teško će se moći napisat ne znam da aglomeracija na otoku Krku je recimo završena u cijelosti, nije spojeno neko naselje itd., itd., u cijelosti znači nije to baš jednostavno opisati u tim brojkama, ali mislim da samo ovaj upozoravanje na to što se događa po pojedinim projektima znači da se oni događaju, da oni imaju realizaciju i da će prije ili kasnije, kroz godinu ili dvije biti ovaj završeni. Upravo ovaj dio o kojem je govorila gospođa Mrak odlagališta. Hrvatski otoci su i tu napravili veliki iskorak, posebno kvarnerski iako imamo i dalje određenih problema sa našim centrom za gospodarenje u Marišćini, mi i dalje danas radimo dosta truda da riješimo ono što nam je naložio i zakon i što su nam omogućila sredstva. Tako da imamo odlagališta kao što je na otoku Rabu koja ovaj sutra je tehnički pregled, znači završili smo, napravili smo ono što se od nas traži reciklažno dvorište, pretovarano itd., sanirali odlagališta i svaki kilogram otpada vozimo na Marišćinu. To je ono što se želi napraviti na otocima, da sve ono što smo 10-tke godina taložili i tamo ovaj ostalo da se sanira, a da sve novo što nastaje u zadnjih 2.g. se vozi dalje znači na CGO i to nešto košta, naravno da bi i mi voljeli da je to nešto jeftinije, ali jednostavno to je nešto što, to je standard kojeg ćemo imati. Neće više biti, ne znam, mnogo plastičnih vrećica koje lete po čitavom prostoru, koje su, na kraju završavaju u moru, koje na neki način zagađuju okoliš itd., što smo svjedočili 10-tke i 10-tke godina. Tako će se desit na svakom otoku. Zadarski otoci to rade već 10-ljeće, sve voze sa svojih otoka dalje na kopno. Imamo i privatne operatore kao što je na otoku Braču koji se bave s time, imamo znači komunalna društva u vlasništvu lokalnih samouprava, imamo otok Krk koji je primjer koji je davno počeo sa svojim primjerom kako i na koji način se treba zbrinjavat otpad, tako da tu možemo možda biti i primjer mnogima kako se to radi. Što se tiče turizma ljeti taj prostor, tih 50-tak naseljenih otoka jednostavno ima 3 puta više stanovnika nego u zimi. Zamislimo Grad Zagreb sa 2,5 milijuna stanovnika u 3 mjeseca ili neki drugi grad s 3 puta više stanovnika, pa da onda možemo razmišljati da li smo dobri, da li možemo ili da li smo dovoljno nekome ponudili. Ja mislim da jesmo, 300.000 ljudi u 7.-8. mjesecu kada je najjača sezona, boravi na otocima i dobivaju mislim više-manje dobre usluge i u hotelskom smještaju i u auto kampovima i u privatnom smještaju, a onda to treba opslužiti i na plaži, imati dovoljan broj parkirnih mjesta, imati dobru infrastrukturu koja može optrpiti tu senzualnost funkcioniranja, imati dovoljno količina vode, imati dovoljno količina svega što nam treba, za 3 puta više stanovnika. O tome se često nekad onako zaboravi ili ostane van svega, ali kažem kad bi se to desilo možda u Gradu Zagrebu 2 mjeseca shvatili bi što to znači na otocima i na koji način se svaki čelnik lokalne samouprave pokušava s time nositi i naravno mi to radimo dosta dobro i ja mislim da naši turisti na otocima jesu zadovoljni i zbog toga evo, ne samo zbog toga što su turisti zadovoljni nego zato što ovo izvješće jasno pokazuje da Zakon o otocima funkcionira [[Upadica: Vrijeme]] i mi ga podržavamo u potpunosti i za 2018. i '19.g.
Hvala vam lijepa. Dobar dan svima kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravama u ime kluba zastupnika, slijedeća u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Danas raspravljamo o izvješćima o učincima provedbe Zakona o otocima u 2018. i 2019.g. Ja ću o njima raspravljati objedinjeno jer oni su u suštinski, suštinski podjednaki dokumenti, analiziraju iznose ulaganja tijela državnog i javnog sektora na području otoka i poluotoka Pelješca u tom vremenskom razdoblju. I kako izvješća kažu, u 2019.g. uložilo se 2 milijarde 959 milijuna kuna, a u 2018. 2 milijarde 71 milijun kuna temeljem Zakona o otocima. Činjenica da je ukupan iznos ulaganja ako uspoređujemo te 2.g. na otocima rastući, veselila bi kada bi se ona odnosila odnosno kada bi ona bila rezultat upravo Zakona o otocima. Međutim to nije tako. Da je tako to bi značilo da su svi dionici, a koji su bili pozvani da se očituju o iznosu ulaganja na području otoka mislili i radili sve, trudili se da učine sve što mogu da snažnim investicijama na otocima povećaju kvalitetu života i mogućnost da stanovnici na tim otocima ostanu. Međutim, ne trude se svi jednako jer zapravo ni ne moraju, ništa ih na to ne primorava, što ću pojasniti i u ovoj raspravi. Srećom otok Krk s kojeg dolazim, ako ga gledamo kao jednu cjelinu nema problema kakvih zasigurno imaju drugi otoci u RH ili barem dio otoka u RH. Govorim o onome kada raspravljam o nekim problemima s kojima se suočavaju otočani recimo na Braču ili na nekom drugom manjem otoku, pa čak i u Primorsko-goranskoj županiji. Otok Krk jedan je od ili čak usudila bih se reći i najrazvijeniji otok u RH, zasigurno je s obzirom da imamo točne podatke najturističkiji otok u RH, pa i razumno je da nema iste probleme kakve imaju i neki drugi otoci. Tu mislim naravno na razvoj infrastrukture, na prometnu povezanost, na dostupnost zdravstvenih, obrazovnih i drugih usluga važnim za život otočnog stanovništva. A to je tako uvjeravam vas ne zbog toga što je to rezultat Zakona o otocima iako je on donesen prvi put čini mi se 1999. ako se ne varam, nego je to tako što su na otoku Krku živjeli i za otok Krk živjeli mudri ljudi koji su planski određivali kako će i na koji način ulagati u otok Krk, kako će se otok Krk razvijati i kako, i kako ćemo u središte interesa zauvijek ostaviti ono najvažnije čovjeka. Međutim, iz perspektive stanovnika otoka Krka osvrnut ću se na nekoliko činjenica navedenih u izvješćima, a koje je zbog istinitosti i jasnoće potrebno pojasniti. Ako uzmete primjerice činjenicu da je Primorsko-goranska županija uložila u rekonstrukciju osnovnih škola na otoku Krku ne može se reći da je ona to učinila zbog toga što ju je na to primorao Zakon o otocima i tu već vidimo objašnjenje zašto ovo nije Izvješće o učincima Zakona o otocima. Ta rekonstruirana osnovna škola na otoku ne može biti učinak provedbe Zakona o otocima jer ona to naprosto nije. Ona je učinak vrlo efikasnog upravnog odjela za školstvo i obrazovanje Primorsko-goranske županije kojemu ne treba nikakav dokument da bi ga primorao da uloži jednako u školu na otoku ili u školu na kopnu ona to čini naprosto temeljem kriterija koliko je đaka u toj školi, u kakvom je stanju ta škola, da li je spremna dokumentacija, projektna dokumentacija za ulaganje u tu školu itd. Niti jedan članak Zakona o otocima ne daje prvenstveno školi na otoku pred školom na kopnu prilikom odabira koja će se škola rekonstruirati. Zbog toga to ne može biti učinak Zakona o otocima. Bez obzira na to, naravno mi smo zadovoljni što smo prepoznati od strane Primorsko-goranske županije i što se zapravo sredstva koja građani otoka Krka uplaćuju u proračun a koja se raspoređuju u županijski proračun, vraćaju kroz ulaganja baš na otok Krk. Moramo ovdje istaknuti i činjenicu da su Primorsko-goranska županija i otočne jedinice lokalne samouprave u Primorsko-goranskoj županiji vrlo uspješne i po povlačenju bespovratnih državnih sredstava. Tako je npr. putem uprave za otoke Ministarstva regionalnog razvoja, čak 1/3 ukupnih sredstava uložena u projekte i aktivnosti koje se provode na otocima Primorsko-goranske županije i nije to zbog toga što nas netko posebno preferira, nego je to naprosto zbog toga što su naši projekti kvalitetni i spremni, spremni za povlačenje tih sredstava. E to je naš uspjeh, e to je učinak ne Zakona o otocima, efikasnosti upravljanja na području Primorsko-goranske županije. Primorsko-goranska županija ima spremne projekte i spremna je povući sredstva Ministarstva regionalnog razvoja koje to prepoznaje. I ja se ministarstvu zbog toga i zahvaljujem. Iskoristit ću priliku i reći u ulaganjima koja tijekom 2018. i 2019. g. učinila u ovim izvješćima zapravo iskazala ali i realno učinila Hrvatska pošta. Radi se o 454 103 kn u 2019. i 431 141 kn u 2018. g. a ta se ulaganja odnose na nabavku klimatizacijskih uređaja, na uređenje odnosno nabavku namještaja za poštanske urede, za nabavku informatičke opreme, za povećanje sustava sigurnosno-tehničke zaštite. Osim što ni u ovo ulaganje nije rezultat odnosno učinak Zakona o otocima jer nigdje u Zakonu o otocima ne stoji da se više morati ulagati u poštanske urede na otocima nego bilogdje drugdje, ovo je i realno objašnjenje zašto su poštanske usluge na izuzetno niskoj razini a funkcioniranje pojedinih poštanskih ureda na otocima, pa imamo i takve primjere su u potpunoj ovisnosti o financiranju od strane jedinice lokalne samouprave. Da li znate da poštanski ured u Općini Baška funkcionira zato što Općina Baška financira poštanski ured u svojoj općini? E to je sramota, na najturističkijem otoku u RH, na najrazvijenijem otoku u RH. Na otoku koji nema problem s natalitetom, na otoku koji nema problem sa odseljavanjem odnosno odljevom stanovništva, to je sramota. Uz činjenicu da je ovakva situacija sa poštanskim uredima upravo u jedinicama lokalne samouprave sa starim stanovništvom, starijim stanovništvom od onog prosječnog, s malom razinom prometne povezanosti jer znamo da Baška ima problem sa prometnom povezanosti za razliku od Omišlja koji je prvi kraj ajmo reći, Krčkog mosta, neulaganjem u modernizaciju, povećanje efikasnosti, dostupnosti i kvaliteti poštanskih usluga, ne samo da se okreće leđa i tom stanovništvu nego se obeshrabruje i mlado stanovništvo da ostane živjeti i držati život upravo te otočne sredine. A onda pročitajte godišnje izvješće Hrvatske pošte za 2019. g. u kojem prva rečenica kaže da je ostvarena povijesno dobra neto dobit u iznosu od 130,7 milijuna kn, što je znatno više u odnosu na 2018. g. kada je isto tako ostvarena dobit u iznosu od 39,4 milijuna kuna. Dakle Hrvatska pošta ostvaruje rekordnu dobit a ulaže na otoke 454 000 odnosno koliko već, 431 000 u opremanje klimatizacijskim uređajem. I konačno, osvrnut ću se na poticanje zračnog prijevoza putem PSO programa kojim je cilj očuvanje prometne povezanosti u domaćem linijskom zračnom prometu kako bi se redovni zračni promet obavljao na linijama unutar RH jer aviokompanije u protivnom ne bi imale komercijalni interes održavati takve letove. Što se tiče otoka, u PSO je uključena Zračna luka Rijeka na otoku Krku i Zračna luka na otoku Braču. Mislim da Zračna luka na Malom Lošinju nije niti uključena u ovaj program međutim u potpuno su diskriminirajućem položaju u odnosu na ostale zračne luke. Za usporedbu, putem PSO programa za Zračnu luku Rijeka, liniju Rijeka-Osijek-Rijeka osigurano je 3000 subvencioniranih sjedala, odnosno dvije linije tjedno tijekom godine. Istovremeno, putem istog programa za Zračnu luku Osijek tijekom cijele godine osigurano je 50 000 sjedala, Pulu i Zadar 70 000, Split i Dubrovnik 200 000 a Zagreb 500 000 sjedala. Umjesto da se temeljem Zakona o otocima dodatno podupru linije koje baš povezuju zračnim putem otočne zračne luke, ja ne vidim učinak Zakona o otocima po tom pitanju. Dakle ovo nije izvješće o učincima Zakona o otocima. Ovo je izvješće problematično metodološki jer sadržaj ne odgovara istini, značajan dio ulaganja na otocima nisu rezultat Zakona o otocima i zato se ne može tvrditi da su ulaganja koja „proizlaze“ iz Zakona o otocima, iz godine u godinu rastuća. Hvala lijepa.
Hvala, hvala, kolegice Ahmetović. Raspravu u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka podijelit će kolegice Benčić i Borić, prva će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, već prošli tjedan kada smo raspravljali o Zakonu o otocima, raspravljali smo zapravo o nekakvim između ostalog iznijela sam i neka načela razvojna koja bi se trebala primjenjivati i kod programiranja mjera ali i kasnije u njihovoj evaluaciji, u smislu da li su ispunjena. Ono što je prvi problem oko ovog izvještaja je da ga dobivamo nakon što smo već raspravljali o Zakonu o otocima, bilo bi dobro da je ta rasprava prethodila zapravo toj, tako jasno, međutim, ok, imamo još jednom čitanje ako se ne varam, tako da nije stvar svakako uzaludna. Druga stvar koju kod oba izvješća moramo primijetiti i zapravo tražiti od od ministarstva da popravi ubuduće jest da se ovaj izvještaj ili mora drugačije nazvati, dakle to može biti izvještaj o ulaganjima u otoke jer to su podaci koji unutra jesu, a ako želimo imati izvještaj o učinkovitosti dakle mjera o njihovim konkretnim efektima tada moramo imati drugačije strukturirani izvještaj, drugačije pokazatelje i to je puno zahtjevniji posao. Pitanje je da li ga možemo raditi svake godine, možda i ne moramo ga raditi svake godine, ali možda na nekakvoj bazi dvogodišnjoj, trogodišnjoj bi mogli napraviti određenu evaluaciju mjera kako bi znali kako su ova ulaganja koja ovdje imamo popisana zaista utjecala na kvalitetu života na otocima. Jedna od stvari koje sam primijetila prošli tjedan, gospodine Boriću vi ste na to reagirali, nadam se da je i to posljedica bila te reakcije ali moram reći da ja sam ovdje iznijela problem Hrvatske pošte i žutog klika koji su na neke otoke odjednom ukinuli zapravo dostavu paketa iznad 2 kilograma. I nakon što je već prethodno našoj raspravi i Hrvatski otočni sabor reagirao i nakon što su ovdje bile reakcije vidim da je Hrvatska pošta to ispravila i povećala dakle sa 2 kilograma do 10 kilograma pakete, međutim treba ostaje za vidjeti dakle da li tu mjeru treba još poboljšati, da li na određene otocima stvari probleme to što se paketi od 10 kilograma ne dostavljaju. Nadalje, ono o čemu sam htjela zapravo posebno naglasiti danas je podatak iz izvješća za 2019. godinu koji sam također spomenula u prošloj raspravi, a to je da na poziciji Ministarstva obrazovanja prošle godine nije bilo investicija u otoke. E sad, bilo je investicija naravno iz drugih ministarstava u obrazovnu infrastrukturu, pa tako imamo ulaganja primjerice iz u području energetske učinkovitosti itd. Međutim, međutim zašto ovo ističem kao problem? Smatram da pored naravno osnovne infrastrukture u koju moramo ulagati da ključna naša ulaganja za održavanje kvalitete života i poboljšanje demografske slike na otocima je ulaganje u suprastrukturu odnosno konkretno u prvoj mjeri u obrazovanje. Dakle, dostupnost kvalitetnog obrazovanja i kad kažem obrazovanje ne mislim samo na osnovnu i srednju školu nego mislim i na predškolski odgoj i obrazovanje, mislim da je to ono što bi nam trebala biti ključna mjera. Pri tome dakle ne govorim samo o školama, o zgradama itd., govorim o opremi koju naša djeca na otocima imaju. Govorim o materijalima koje imaju. I govorim o kvaliteti programa školskih i izvanškolskih koje oni mogu pohađati. Smatram da je apsolutno nužno da bismo zadržali mlade obitelji na otocima da im ponudimo prvima nekada posebno zato što se nalaze u teškom položaju, prvima određene novitete, inovacije itd., u području obrazovanja da bi upravo njihova kvaliteta obrazovanja išla ne samo onom brzinom kojom ide na kopnu nego nekada i brže i bolje jer da to bude privlačan faktor za mlade obitelji da ostaju na otocima. Sama činjenica da na otocima zbog demografske slike imamo situaciju u kojoj možete imati manje razrede, u kojem možete imate manje vrtićke grupe trebamo iskoristiti da bi zapravo tamo pilotirali određene standarde koje bi kasnije mogli prenositi i na kopno. Zato mislim da su ulaganja u taj dio ključna. Ulaganja u kvalitetan kadar, ulaganja u nastavnike koji rade na otocima da idu, da im osiguramo sabatikale, da idu na dodatne edukacije, ne ove od 2-3 dana i seminare, nego na ozbiljne dodatne edukacije kako bi mogli ponuditi još višu kvalitetu obrazovanja u tim područjima. Poseban problem koji želim naglasiti je obuhvaćenost djece predškolskim odnosno predškolskim odgojem i obrazovanjem na otocima. Znači vrtići i predškolski odgoj i obrazovanje je ključna stepenica koja vodi većoj ili manjoj uspješnosti kasnije u obrazovanju. Dakle, vi imate jasne pokazatelje na razini svjetskih istraživanja da vam je svaka godina predškolskog odgoja i obrazovanja dodatnih 10 bodova na PASS testovima kasnije. Dakle, predškolski odgoj i obrazovanje je i neki prediktor odnosno utječe na ukupan uspjeh kasnije u obrazovanju. Iz tog razloga imate istraživanje iz 2016. godine o obuhvaćenosti po jedinicama lokalne samouprave, obuhvaćenosti djece vrtićkim programima na otocima posebno nekima, vi imate primjerice na otoku Mljetu je tada obuhvaćenost bila nula jer su imali nula vrtića. Dakle, mi moramo osigurati dostupnost i jasličkih i vrtićkih usluga na svim otocima ako želimo zadržati tako mlade obitelji i osigurati jednak ako ne i bolji standard za našu djecu na otocima kako bi zapravo time privukli i mlade ljude da ostaju ili čak i dođu živjeti na otok. Hvala.
Hvala vama, zaustavit ćemo vrijeme. Drugi dio izlaganja u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite gospođo Borić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] tajnice sa suradnicom, ja ću nešto u ovih nekoliko minuta načelno također ovdje se već govorilo da nažalost ova izvješća nisu izvješća o vrednovanju učinaka. Ono što je također sporno u ovim izvješćima uz dužno poštovanje koliko ih je radilo eto za '19.-tu 75 tijela državnog i javnog sektora, dakle čini se kao da u izvješću je svaki sektor, svako ministarstvo da je doista nalijepio svoj dio ulaganja i da ne vidimo ne samo sinergijski učinak tih ulaganja pa da bismo mogli govoriti upravo o tome što se na otocima promijenilo vezano uz boljitak samih naših građana na otocima već ono što mislim da se ovdje ne vidi niti sinergija ulaganja. Da sama izvješća su pisana izuzetno različito, ne samo metodološki, navest ću vam čak i male banalne primjerne npr. ono što je nepretraživo, dakle ne može se pogledati cijeli dio izvješća Ministarstva poljoprivrede na primjer možete se slomiti da biste povezali oko svih ulaganja recimo u maslinarstvo. Ali dodatno nepretraživo i neusporedivo na način kada se rade izvješća iako je besmisleno nakon 2.g. govoriti o njima, ali možda kao neka vrsta i prijedloga. Npr. u nekim nišama imate doslovno kod ulaganja za infrastrukturu ponegdje ima i broj kilometara ostvaren za neki iznos, a posebice onda naravno netko tko bi uspoređivao, pa bi rekao ako održavanje ceste ne može biti npr. održavanje ceste osorne razine od 2,5 km 1,47 milijuna kuna, a Supetar-Nerežišće 2,1 km 2,6 milijuna kuna. Dakle, ne može u održavanju cesta biti toliko velikih recimo razlika ili ovdje bar imamo i rečene iznose, u mnogima samo piše „održavanje cesta“, niti znamo bar kilometražu, pa bar da znamo koliko za neka sredstva je i uređeno infrastrukture. Mislim da je to onaj minimum koji može kad se radi tako nešto ako se već ne pita evaluacijska pitanja oko učinaka. Ono što također zato što nemate sinergije, recimo kolegica je govorila da nemamo Izvješće obrazovanja. Mi stvarno vidimo u nekim drugim ministarstvima da sigurno, a vezano uz obrazovanje, a to je recimo upravo kod Ministarstva ako hoćete turizma. Imate obrazovanje kadrova u turizmu, stipendije itd. dakle, ali onda kad dođete na Poglavlje oko demografije onda u stvari vidite da su stipendije po 6.000 kuna, da su iznosi izuzetno maleni, da nema povezanosti između onoga što je to obrazovanje dalo, niti ne znamo jesmo li ponovo obrazovali za nekoga drugoga jer se govori naravno o deficitu struka, ali ako će takve biti simbolične stipendije onda se bojim i ko će, ko će ovoga i sudjelovati. Vrlo dobro su pokazana npr. u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja upravo to obnova škola, dakle osim javnih zgrada, za mnoge znamo koje su, negdje samo piše javna zgrada, negdje piše da li je to policijska zgrada, da li je to ne znam zdravstveni centar. Ali ono što naravno zabrinjava je upravo to da ne možemo vidjeti, kao da nema razumijevanja što je to demografska politika, pa da i taj dio demografske politike upravo ne uključuje to što je uloženo u obrazovanje vezano uz infrastrukturu, vezano uz obnovu škola, vezano uz obrazovanje ne znam kadrova to u turizmu ako nam je to cilj [[Upadica: Vrijeme]] I ono što…
Oprostite gđo. Broić isteklo je vrijeme.
Ništa.
Hvala vam lijepa. Idemo na pojedinačne rasprave, prva pojedinačna rasprava po ovoj točki dnevnog reda poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite gđo. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Ja ću u ovoj pojedinačnoj raspravi se fokusirati samo na dvije stvari. Jedna stvar je ulaganje vezano uz katastar i sređivanje katastra na otocima, a druga stvar je državna imovina na otocima. Dakle, bez obzira što raspravljamo o otocima to su teme koje sigurna sam možemo otvoriti i za neke druge teme. Dakle, kad uzmete ulaganje Državne geodetske uprave u 2018. i 2019.g. onda je ulaganje u 2018. bilo otprilike 3,5 milijuna kuna i riječ je kaže „dovršenje katastarske izmjere na području općine Kukljica, k.o. Kukljica 695 hektara“, kad uzmete ulaganje DGU-a za 2019.g. milijun i 920 tisuća kuna i kaže „katastarske izmjere su se provodile i onda su bila izlaganja“. Mislim da kad izvješće slijedeće dobijemo da bi bilo dobro da znamo koji dio je katastra na otocima sređen i da nemamo više jer sa milijun i 900 tisuća kuna šta je DGU dao u godini dana, znate što možete napravit, skoro pa ništa ili 2,5 milijuna ili 2 milijuna koje su dali u prethodnoj godini ništa. U nekoliko navrata je s ove govornice bilo govoreno, ali kad ste u stvarno izvršnoj vlasti jednako tako nekako naglašavano slijedeće. Ajde srediti katastar tamo gdje su mogućnosti gradnje, tamo gdje su ljudi već gradili, ajmo srediti taj katastar, a onda sređivati katastar drugdje. Hrvatska vam ima prema snimkama iz zraka 5,7% teritorija izgrađeno, što po zgradama, što po infrastrukturi. Mislim da je na otocima taj postotak otprilike tu negdje. Nekako voljela bih da u jednom izvješću, tamo negdje za 2020. ili 2021. il nek bude to u 2022. ili 2023. kad je vezano uz DGU da kaže završili smo sređivanje katastara, katastar na otocima tamo gdje je moguća gradnja je sređen i sad idemo dalje i u to ćemo uložiti toliko i toliko novaca. Ajmo vidjeti da to dobijemo, to bi nam onda bio neki pokazatelj, pokazatelj za postojeće zgrade, za postojeće kuće, za postojeću infrastrukturu. I dolazimo do drugog dijela koji, o kojem vrlo rado govorim i o kojem ću uvijek govoriti, a ovdje je to bilo ulaganje Ministarstvo državne imovine. Ono je sad u Ministarstvu prostornog uređenja i gradnje, ali je to bilo posebno ministarstvo 2018. i 2019.. 2018. Ministarstvo državne imovine je kao dosta veliki značaj navelo da se je uspjelo dati u zakup otok Smokvicu i da je ugovoren zakup 4 milijuna i 900 tisuća kuna, dakle meni se čini da bi to bio realan zakup, ali recimo to što je za godinu dana zakup od ministarstva, dobiven u ministarstvu za otok Smokvicu i svi znamo da su tamo bio Todorić i što se dešava, tih, to što se je dobilo je više nego što su u 2.g. DGU uložio u katastar, pa samo da dobijemo sliku o odnosima koje govorimo i kaže da je u 2018. Ministarstvo državne imovine uložilo 81 tisuću, za 81 milijun kuna i da su tu bili, tu su zapravo u novcima pokazana 14 darovnih ugovora gdje se pojedinim JLS-ovima i ministarstva darovalo nekretnine koje su bile državne. Nigdje nema koje su to nekretnine, o čemu je riječ i što ćemo postići? Dakle, da li su dalje ti općine i gradovi s tom imovinom koju su dobili od države nešto dalje činili. To iz izvješća ne vidimo. Izvješću za 2019.-tu dosljedno je Ministarstvo državne imovine imalo 19 ugovora o darovanju i ti su jednako tako ugovori bili negdje otprilike u istom iznosu, sad da ga ne, da ne spominje, ali isto ne znam o čemu je riječ. Dakle, ja apsolutno mislim da se država treba svoju imovinu, ne treba imati imovine. Treba tu imovinu ako je potrebna i ako je perspektivna davati jedinicama lokalne samouprave, ali da znamo što se dalje desilo. Što se dalje dešava s tom imovinom, da li se na toj imovini nešto gradi, da li se ta imovina stavlja u funkciju, da li se s njom nešto čini? Mi to iz ovog izvješća ne vidimo i već budući da ide kraj, samo ću spomenuti, prvi put i vidim ugovori viška iskopa mineralne sirovine na otocima Mljetu i Hvaru [[Upadica: Vrijeme.]] i riječ o davanju viška od milijun kuna to će biti za neku drugu priliku bit će zanimljivo vidjeti kome, zašto i zbog čega. Hvala.
Hvala vama. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Gari Cappelli. Izvolite gospodine Cappelli.
Poštovani predsjedavajući, državna tajnice, kolegice i kolege, danas, ja se zahvaljujem svima koji se trude maksimalno dati potporu nama otočanima i čuo sam danas, ne bi volio ići sad u one debate kao što je kolegica Ahmetović, da li je zahvaljujući županiji negdje kod mene na otoku više ili manje uloženo ili zahvaljujući lokalnoj zajednici dakle gradu ili općini ili državi jer jedni bez drugih u lancu ne bi funkcionirali ako u gradu ne bi riješili pitanje recimo prostornog plana onda županija isto tako ne bi mogla ništa uložiti. Pa da ne idemo u te detalje, nego danas smo puno razgovarali o učincima, da li ti učinci nama nešto na otocima se pomiče u tim silnim milijardama u nekoj konkretnoj stvari. Pa ja da danas ne idem ponavljati ono što sve piše, što možemo vidjeti ja ću vam danas recimo ispričati jednu lijepu priču koja točno ovisi o učincima što je država negdje napravila, ali u lancu i županija i grad itd. Dakle, pored Malog Lošinja postoji jedan otočić zove se Ilovik, na njemu u ovom trenutku ima negdje 90 stanovnika. Prije 10, 12 godina na tom otoku je bila jedna učiteljica, bilo je 2 đaka u područnoj školi, stanovništvo se pretežno iseljavalo itd. U međuvremenu napravili smo sve dakle pripreme i krenulo se sa ulaganjima. Uložilo se u pristanište negdje preko 20 miliona, pa se počelo ulagati u područnu školu, pa se počelo ulagati u tome da brod više nije išao 3-4 puta tjedno nego ima sad brodsku liniju 5 puta dnevno. 5 puta dnevno jer se napravilo jedno malo pristanište u blizini Lošinja, iskoristila se jedna recimo nerazvrstana cesta i na taj način se povezao taj otok 5 puta dnevno, a prije 4 puta tjedno. U toj područnoj školi bilo je 2-3 đaka, danas ih ima 9. Slijedeće godine će ih biti 12. Prvih 8 razreda bila je 1 učiteljica, sad su 2 učiteljice. Troje djece je, svaki dan putuje uredno u srednju školu Mali Lošinj i popodne se vraća nazad na Iloviku. Troje ih je studenata iz tog Ilovika. Dakle, sve skupa jedno 18-tero djece je u sklopu obrazovanja. Bile su samo 3 obitelji koje su imale djece, sad je 9 obitelji koje se nastanilo ili živjelo ili živi na otoku i ima djecu. Dakle, to je jedna dokaz, taj otok je ispod mora dobio povezan sa Malim Lošinjem ima vodu, kao svi drugi u Zagrebu recimo čak i kvalitetniju 3 puta vodu. Ima mrežu dakle vodovodnu kroz cijeli otok za tih 90 stanovnika, ima kanalizaciju, ima ispust dakle biološki ispust itd., itd. Dakle, pripremu ima za slijetanje helikoptera dakle heliodrom, jedno od te djece je rođeno čak u helikopteru za vrijeme prijevoza do Rijeke. Dakle, svih i svakakvih događaja ali dokaz da itekako ima pozitivnih, dobrih, kvalitetnih događanja na otocima je upravo ovaj dokaz ovog otoka od 90-tak stanovnika. U blizini je otok Lošinj koji je, ima 2 hotela recimo 5 zvjezdica, koji je u slijedećem investicijskom zamahu ide na izgradnju 2 golf terena od 18 rupa gdje u visokoj fazi izgradnje, onaj ekološki dio se sad proučava koje su mogućnosti itd., ima Muzej Apoksiomena u koje Ministarstvo kulture s nama zajedno u lokalnoj zajednici utrošilo 40 miliona, ima sve službe koje je potrebno od kirurga, ginekologa, specijalista, internista itd., i to je baza za razvijanje turizma. To je baza za razvijanje turizma 12 mjeseci, a ne 2-3 mjeseca kao što se tvrdi da na otocima postoji samo 2-3 mjeseca. Ja ću vam pokazati podatke 1910. na Malom Lošinju je bilo 250.000 noćenja se ostvarivalo od 1.10. do 1.4., dakle vraćajući se u zdravstveni turizam. Zdravstveni turizam se nije mogao raditi iz jednog čvrstog razloga do prije godinu dvije dana jer je bio loš zakon. Nije se moglo investirati i nitko nije htio investirati. Ova Vlada je prepoznala taj problem i mi smo prije 2 godine mijenjali zakon koji omogućava konačno ulaganje i interes za ulaganje u zdravstveni turizam. Dakle, to je taj sav slijed događa i evo jedan lijepi primjer na jednom malom otočiću kako se može i kako se hoće zahvaljujući cijelom lancu, lokalnoj samoupravi, županiji i državi. Hvala lijepo.
Hvala vama. Ostanite malo gospodine Cappeli, imate nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik, molim vas lijepo poštovani zastupniče, molim vas stavite masku i nemojte reklamirati ugostiteljske objekte, hvala vam. Prva replika poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Cappelli slažem se s vama da ova … a rasprava uvažene kolegice sa otoka nije baš bila na najboljem nivou i ne znam što joj je to trebalo da bi se svelo na nekakvo politiziranje koja je uloga županije u izgradnji škola. Županija je osnivač te 32 osnovne škole u našoj županiji i naravno da će ulagati u njih i nije to zasluga samo ne znam njihovog odjela za obrazovanje nego i države koja je sigurno negdje potpomogla o svakoj toj školi, ja znam za otočne od Krka pa dalje svih, Malinske itd., neću uopće pričat što smo sve radili ali to nije u redu jer bi onda na isti način županijske lučke uprave koje ostvaruju najveća sredstva od Ministarstva mora, prometa i infrastrukture trebala reć pa to županija nema veze sa time, daje 10% a ostvaruje 100% uloga i dogodi se ... [[Govornik se ne razumije.]] Znači to je ono što ste rekli, vertikala koja povezuje svih, i upravo to jedinstvo i zajedništvo politike je omogućilo da možemo i na Iloviku imati ovo što ste sada ispričali a to je zadatak i uprave i svih ostalih da to napravimo i na svim ostalim otocima.
Hvala, odgovor na repliku.
Hvala, kolega Boriću. Ja nisam stigao reći isto ta vertikala kolika je važna u zdravstvu recimo, sad bi mi mogli reć županija na neki način je odgovorna za funkcioniranje zdravstva i na tim otocima pa tako, eto nećemo o tome razgovarat. Ne, opet kažem vertikala je bitna jer da dobijemo recimo kirurga u Malom Lošinju koji je došao iz Draškovićeve traume gdje je radio na Hitnoj, imao je plaću 18, 19 000 kn, kad je došao na Lošinj, imao je 9 000 kn ali nije županija dala razliku od 9 do 19 nego grad Mali Lošinj. I mi danas imamo jednog od najboljih kirurga recimo na otocima, itd., itd. Dakle, ja ne bi ovdje izdvajao županija, grad, država nego bi reko, zamijenio bi u tom slučaju da otočani ne smiju na taj način razmišljati, otočani trebaju razmišljat da je vertikala bitna. Negdje će više zapest grad, negdje će više županija, negdje će država i zato ćemo imat rezultat ovakav kakav je u ovom izvješću i u budućim izvješćima.
Hvala. Slijedeća replika, poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, prethodno je zastupnica govorila kako je uspjeh Krka i svaka čast, međutim zaboravila je reći a je otok Krk jedini otok koji ima most od 1980. g., dakle netko je bio tada privilegiran a drugi nisu bili privilegirani ali je zaboravljeno reći da je u međuvremenu i mostarina ukinuta za taj otok Krka pa je onda itekako pospješilo i razvoj turizma ali isto tako olakšalo život i pojeftinilo život samim otočanima a znamo isto tako što most znači kod izgradnje, koliko onda su smanjeni troškovi recimo ulaganja bilokojeg investitora?
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Pa poštovana zastupnice, vrlo je jasno, ova Vlada je prepoznala kažu trebalo je nijedan most, drugi se, samo se taj naplaćuje itd., itd., pa bilo je prije raznih vlasti pa se to nije prepoznalo, Ova vlast je prepoznala i mi smo ukinuli mostarinu dakle što je sad itekako pospješilo i smanjilo troškove, mi vidimo sad recimo gužvu u ljeti ćete vidjeti jer sad recimo Riječani i svi iz onog djela gdje nema plaže, idu na kupanje na Krk jer se više ne naplaćuje recimo. Znači sad dobivaju dnevne turiste, dakle koji itekako opet nešto troše po tim plažama, restoranima, itd. Specifičnost je dakle otoka ali treba s druge strane reći isto tako da danas imamo 24 trajektne linije, 5 brzo brodskih, dakle katamaranskih linija, 12 klasičnih linija, da država je u 2019. mi se čini oko 320 milijuna utrošila. Dakle to je realnost, da se u otoke ulaže i zato imamo sve više ljudi koji žive na otocima.
Hvala. Slijedeća replika, poštovana zastupnica Katica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. G. Cappelli, glavni grad otoka Hvara nema trajektno pristanište, ima puno više stanovnika od vašeg otoka, vašeg mjesta na otoku pa i cijelog otoka. Nema trajektno pristaništa jer nema sve te puste zdravstvene specijalizante koje ste vi spomenuli da imate, pa možda bi bilo dobro ako ste voljni, da promijenite prebivalište, odete na Hvar, kandidirate se pa možda vaša vlast vama sve to omogući i uloži u glavni grad na otoku Hvaru.
Odgovor na repliku.
Hvala, kolegice. Pa reći ću vam da jedan dio tih investicija smo i za vrijeme SDP-ove vlasti radili, samo su prepoznali važnost, tako da kad je otok u pitanju, mislim da ne trebamo previše za to, neću reći da zamjeram, svako ima pravo reći što hoće ali na otoku se krvavo izborimo bez obzira na bilokoju vlast, glavno da bolje živimo. Dakle, ja sam isto tako kao ministar odlazio na Hvar, tamo su mi u jednom trenutku rekli ma znate, sad su pretjerali s tom linijom, imamo mi se čini u ovom trenutku su mi rekli 18 raznih linija za otok Hvar ljeti, govorim ljeti. Dakle, u jednom trenutku čak smo pretjerali sa povezivanjem. Ja se slažem da treba nać model i da treba na neki način vertikalno i horizontalno učestvovat u svemu tome i na taj način poboljšati život na otocima.
Hvala vam lijepa. Još imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Cappelli, kad ste govorili kako u biti na malim otocima se također može napraviti puno i biti pokretač, podsjetili ste me na otok Prvić koji se nalazi na području grada Vodica koji je 2012. izgradio Memorijalni centar Faustu Vrančiću i nije tu sve išlo tako jednostavno i glatko jer uz ulaznicu treba se platiti i prijevoz brodom i slično, ali evo za slijedeću godinu, 2021. turistička zajednica je pokrenula novi turistički proizvod inspiriran Faustom pa ćemo npr. obilaziti biciklističke staze gdje Faust prolazio, pa ćemo imati određene događaje upravo inspirirane Faustom, pa ćemo imati kušaonicu ulja gdje će biti prezentiran i mlin za mljevenje maslina koji je izumio Faust, pa isto tako kušaonica vina i tu imamo mlin za grožđe koji je izumio Faust. Sa tim malim stvarima opet velikim, možemo donijeti i život, turizam a time i radna mjesta na otoku.
Vrijeme, hvala. Odgovor na repliku, izvolite g. Cappelli.
Pa naravno, to je jedan dobar pristup produžavanja turističke sezone, pronalaženja novih modela zadržavanja ljudi da što duže da žive i rade na otoku ali i dolaska turista, znamo da na otocima se ostvaruje negdje oko 2019. g. recimo, oko 20 milijuna noćenja, dakle od onih 100 koji su se ostvarili, dakle u cijeloj Hrvatskoj, koliko je važan dakle turizam na otocima ali i ko je pokretač i ovih kulturnih događanja dakle svih onih događanja koja donose određeni prosperitet upravo ljudima koji žive na otoku, turizam će i dalje ostati glavni pokretač, ali u ovom izvješću vidjelo se koliko se više iz godine u godinu ulagalo recimo u poljoprivredu, u ekologiju, u sve dakle druge bitne stvari od kojih otočani kvalitetnije i bolje žive iz dana u dan, pa kao pravi otočanin koji boravi više od 180 dana dakle na otoku mogu reći da itekako prihvaćam ovo izvješće [[Upadica: Vrijeme]] a da ćemo iz godine u godinu vidjeti tu kvalitetu života na otoku. Hvala.
Vrijeme, hvala vam. Idemo dalje s pojedinačnim raspravama. Samo molim vas, ja sam tolerirao to sukladno čl. 235. Poslovnika kada replicirate onda nemojte replicirati nekome ko je govorio prije 20 minuta nego replicirajte osobi koja pojedinačno raspravlja. Ovo nije bilo, nije bilo korektno, ali pustio sam, slijedeći puta neću. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Josip Borić. Poslovnik tako kaže, nisam ja, nisam ga ja pisao.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Da nismo replicirali gospođa možda ne bi došla jel, drago mi je da je tu i ovaj, naravno da sam ja odmah dobio repliku, to je i bit političkih rasprava da, da, da se razgovaramo, pa neka svako kaže što misli.
Slažem se, samo se moramo držati Poslovnika i dalje, eto nemojte se ljutiti. Slažem se s vama potpuno.
Evo, želio sam još reć u pojedinačnoj raspravi da evo između zadnjih Zakona o otocima kad smo raspravljali danas imamo u funkciji Registar otoka i to pohvaljujem, konačno smo i tu priču sveli na ono što treba biti 1244 naša otoka, otočića i hridi. I zaista ovaj onako kako treba da svatko u svom dijelu zna što ga pripada i da ta priča konačno ima svoj kraj onako kako je to bilo i davno zamišljeno. Što se tiče i još nekih odredbi koje su zaživjele od 2018. svakako i prijevoz otpada sa otoka na kopno doživio je sufinanciranje fonda i to smo riješili. Tako da bez obzira što neki pokušavaju reći da nešto nije po Zakonu o otocima ili da bi neki htjeli imati učinak na način da se izmjeri katastarska općina i da zastupnik zna ko se upisao kao vlasnik i posjednik, očito bi to trebali bit materijali na 10-tak tisuća stranica kad bi opisivali svaku ovu aktivnost u brojci ne, pa onda moguće i projekt kako je on izgledao u izvedbi, da li je održavanje ceste i košnja ili je bilo asfaltiranje 10 rupa itd., mislim da tome ne trebamo težit na taj način. Kad bi Zagreb imao isto takvo nekakvo slično izvješće možda bi danas bilo manje nekih rasprava ne kao grad koji barata s milijardama, možda bi bilo manje rasprava u javnom prostoru, a više bi znali što piše na papiru, ali o tom nek se brinu oni koji će se ovaj kažem baviti sa Zagrebom. Ono što sam htio reći da smo mi kroz taj zakon ostvarivali napretke i oni su vidljivi bez obzira ko ih pokušao osporiti ili priljepiti nekome drugome, u ovom slučaju nekoj županiji jer kažem sa istim kriterijima ne bi se moj župan mogao slikati na mnogim lučkim upravama tj. na mnogim lukama koje su nastale ako ćemo gledati tko je zaslužan za to, dal je neka luka izgrađena ili nije, neka škola izgrađena ili nije i da li je neki dom zdravlja izgrađen ili nije, znači to nikad nije bila politika s kojom sam se ni ja bavio, a ne vjerujem da je treba biti i u budućnosti, znači ta poveznica je uključila što ja vidim ovdje znači lučne uprave, županije itd. s obzirom da ulažu i ona svoja sredstva i dodaju na ono što daje država, nekada to nije bio sastavni dio Zakona o otocima, ali u redu. Ja volim da sve znamo što god se je dogodilo na otocima nek se dogodilo, to vjerujte mi otočani jako dobro vide. I sad ću se osvrnuti na ovaj dio oko e-škola. To je bio jedan projekt 2007., znam o čemu govorim. Projekt te škole je prvi puta implementiran 2007.g. u suradnji ministarstva i Uprave za otoke sa karnetom. Prva škola koja je spojena na sustav koji danas funkcionira u cijeloj državi 2007.g. je bila na Velikom Drveniku. Znači pametna ploča, wi-fi i sadržaj koji je bio primjeren za te ljude, učiteljice i profesorice na kopnu predavaju učenicima, nekoliko njih na otocima. To smo danas primijenili u cijeloj Hrvatskoj i vidjeli smo da smo bili spremni u trenutku kad nas je uhvatila ova pandemija da to možemo bez problema razvijati. To je dobilo i svoju nagradu kao jedan od najboljih projekata i priča e-škola recimo samo u dijelu „Škola za život“ kada se krenulo u pilot projekt prvih 10.000 učenika i 2.000 profesora obuhvatilo je i 4 srednje i 4 osnovne škole na hrvatskim otocima. I za to smo se izborili da i to imamo i tu mogućnost, danas to funkcionira na svakom otoku i mislim da ne trebamo na … [[Govornik se ne razumije]] način da nas neko poučava što smo mi to trebali učiniti ili kako bi to danas trebalo izgledat kad mi to znamo već i davno prije smo počeli od svih i ta priča o otocima je pozitivna. I bez obzira da li netko želi gledati na ovaj ili onaj detalj na način da mu se nešto više ili manje sviđa, ona ima ono što sam reko otpočetka, jedno zajedništvo politika i nitko ga nije prekinuo niti kontinuitet, niti je prekinuo ajmo reći i ono što se događa u sabornici, a to je da je uvijek bilo više-manje to prihvaćeno na jedan dobar način zajednički bez nekih velikih priča zbog toga što su otoci pokazali kroz brojku. Mi sve možemo dokazat s brojkom, ne trebamo više govoriti da li je nešto ili nije, brojka, broj stanovnika veći, ulaganja tolika, ne znam, možemo opisivat škole, koliko ih ima, imamo za sve podatke, za sve, svaki najmanji detalj. Imamo podatke za domove zdravlja, za, za domove za starije osobe, rekla ih je i sama državna tajnica u uvodnom govoru svome. Mi na svakom velikom otoku imate dom za starije osoba, što nekada nije bilo uopće, ni blizu tome, to su dosezi nekih državnih politika zajedno sa regionalnom i naravno lokalnom razinom, bez toga toga ne bi bilo [[Upadica: Vrijeme]] jednostavno se ne bi desilo.
Vrijeme, hvala vam. Imamo nekoliko replika, ali prije toga povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Josip Borić povrijedio je čl. 238. Poslovnika ustvrdivši da ja ne bih ni došla da oni nisu kršili Poslovnik i replicirali meni iako sam imala prije toga raspravu u ime kluba, dakle gdje nisu dozvoljene replike. Kolega Borić, kad bi moj dolazak ovdje u sabor ovisio o vašim replikama ja bih spavala u saboru jer svaka moja rasprava jednostavno izazove vašu repliku jer očito ubodem u sridu i s tim se morate pomiriti. Da, dolazim upravo ovdje u sabor kako bih vam rekla u čemu griješite i gdje su netočnosti i neću se [[Upadica: Hvala vam]] od toga suzdržavati [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Riskirajući opomenu zadovoljna sam što ste mi dali mogućnost da [[Upadica: Hvala]] kažem što mislim.
Hvala vam lijepa, neka ste rekli što mislite, ali to nije bila povreda Poslovnika, to znamo i vi i ja, međutim evo tek sam sjeo neću vam dati opomenu zbog toga nego ću vam dati opomenu jer ste prekoračili vrijeme 7 sekundi. Zamolio sam vas da prestanete, pa eto imate opomenu. Kolega Borić ima pravo reći što misli iako je to sve skupa ne u skladu s Poslovnikom, ne u skladu s Poslovnikom, ali molim vas idemo, idemo biti konstruktivni ajde nećemo, ovo je važna tema. A sada replika opomenuta poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Poštovani kolega Borić, spominjali ste da možete dokazati brojkama koliko je Zakon o otocima utjecao na razvoj otoka jer kažete da se i o broju stanovnika može razgovarati u tom kontekstu, o razvijenosti pojedinih djelatnosti itd., itd. Pa ja vas pitam budući da Primorsko-goranska županija ostvaruje jako dobre rezultate u financiranju svojih projekata i ja sam tvrdila da je to zbog toga što su, što je Primorsko-goranska županija spremna sa svojim projektima, a vi tvrdite da to nije tako i tvrdili ste u svojoj replici prije toga da to nije tako, da li znate možda županiju u kojoj bi se financirali projekti bez spremne dokumentacije? Ja to ne znam za Primorsko-goransku županiju. Da li se u nekoj županiji možda od vaših kolega, koje su pod vodstvom vaših kolega, stranačkih kolega, možda prošli neki projekti gdje nije spremna dokumentacija? Hvala lijepa.
Hvala vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović ovo je izvješće o Zakonu o otocima, ne trebate biti nervozni. Ovo je jedna lijepa priča koja pokazuje koliko je država kroz određene institucije, ministarstva itd., usmjerila određenih sredstava prema nekom otoku ili sveukupno i koji su realizirali određene projekte. To što vi pokušavate iskriviti određene ovaj moje izjave bih ja trebao navoditi nekoga tko je dobio novce bez nekakve dokumentacije. Pa to danas ne radi nitko, nema potrebe za time. Zna se što je građevinska dozvola i šta se događa nakon nje. Tako da ovaj ne znam tko je taj tko nešto šalje negdje kao kandidaturu a zna da nema građevinsku dozvolu. Što će proći, di će proći na fondovima, da li će proći ne znam, na javnim pozivima itd. To su standardi koje smo nadrasli bez obzira što god vi mislili o vašoj županiji ona isto ima različite kriterije i nemojte da ih ja ovdje govorim. I ja gradim jedan objekt, a koji ta županija uopće ne želi pogledati, jednostavno ih nije briga zato jer očito nisi dovoljno dobro podoban. Ali to nema veze, to ćemo sada mjeriti na izborima pa ćemo vidjeti kako će tko proći. Ali ono što je važno, važno je da postoji vertikala [[Upadica: Vrijeme.]] i povezanost od državne do lokalne razine.
Hvala. Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite gospodine Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić spomenuli ste samofinanciranje otoka, ali i mjere i programe koliko ih je i da ne možemo ovdje nabrajati od sitnih malih komunalnih projekata pa do velikih koje smo evo nedavno otvorili i najveću solarnu elektranu na otoku Visu i sami poticaj svih tih mjera i programa da idemo put jedne državne politike, a to je politika zelenih i samoodrživih otoka. Ovdje smo u raspravi zaboravili, a mislim da brojke tu jasno govore i pokazuju nam smjer, a to je državna politika ove Vlade RH. Zaboravljamo da je 2018. upravo sjednica Vlade bila na jednom otoku i to otoku Hvaru gdje se jasno, gdje su se jasno napomenule mjere, evo kolega Bulj je digao povredu Poslovnika on će pričati da se od tada nije ništa uložilo. Neka otvori ovaj materijal koji vjerujem da nije otvorija pa neka pogleda točno u brojkama i u milijardama koliko se uložilo u otoke od same sjednice Vlade RH. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, pa ćemo onda odgovor na repliku tako kaže Poslovnik. Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Bačić je povrijedio Članak 238., gdje je u cijelosti, u cijelosti od A do Ž rekao neistinu. Osim što tezgarite pomorskim dobrom zajedno sa Kerumom i na tome stvarate svoju koaliciju apsolutno u Splitsko-dalmatinskoj županiji od kad je Vlada bila uloženo je ravno od obećanih 2 milijarde nula kuna, ništa. Ako, otić ćemo ja i vi pa ćemo pogledati sve [[Upadica: Vrijeme.]] te projekte.
Poštovani kolega Bulj, nije bila povreda Poslovnika, ali evo da vidimo što će se dogoditi u povredi Poslovnika [[Upadica: Opomenu mu dajte.]] Izvolite godspodine.
Hvala vam potpredsjedniče. Da vidimo Članak 238. ja moram stvarno uzvratiti i brojke mi, brojke mi to nalažu da gospodin Bulj laže, konstantno laže [[Upadica: Molim vas.]] na svaku temu se javlja da u Splitsko-dalmatinsku županiju nije ništa uloženo, a brojke vas demantiraju. Otiđite na otok, otiđite vidit najveću solarnu elektranu na Visu, otiđite vidit sada tunel na Braču i sve ceste koje su izgrađene, sve u Supetru od dvorane do luke, ribarske luke Komiža, sve je to Vlada RH zajedno sa našom županijom. Pa nije to palo s neba Bulj. Hvala.
Hvala vam lijepa. Molim vas ajmo zaustaviti ovo, ajmo zaustaviti ovo ako je moguće. Gospodine ja ću vam dati povredu Poslovnika, molim vas nemojmo koristiti, molim vas, molim vas prekinut ću sjednicu, nema razloga za ovo, nema razloga i ovako moramo provjetriti [[Upadica: Ovo mu je bit će Ante Sanader napisao ove brojke, ovo je laž apsolutna.]] dobro [[Upadica: Morao je pročitati i to je to.]] ne možete govoriti ako vam ja ne dam riječ. Poštovani kolega Bulj inzistirate na povredi Poslovnika? Izvolite.
Kolega Bačić je opet povrijedio Članak 238., jer je u cijelosti rekao neistinu. Od 2 milijarde kuna koje je obećala Vlada prije 4 godine u Splitu, nula kuna, ništa. Ništa, nula osim što tezgarite koncesijama i što vam Mate Jujnović sa vašim lokalnim čelnikom u Makarskoj uzora naše sike pomorsko dobro di je poznati i opjevani makarski bili žal. Eto to ste napravili, štete ste napravili i otocima i priobalju.
Hvala vam lijepa kolega Bulj, bez obzira koliko ste u pravu moram vam dati opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Gospodine Bačiću i vama ću dati opomenu to vam unaprijed govorim. Izvolite.
Može slobodno, ja ću riskirat pa čak i malo mi, čak i malo smeta vaša opaska da iako je kolega Bulj u pravu. Ne znam u čemu, u čemu je to u pravu, a ako je tko napravio najveću političku štetu u Splitsko-dalmatinskoj županiji to ste vi u Sinju, a ja vas apeliram kandidirajte se za župana, sučelit ćemo šta smo uložili pa ćemo vidjet ko će biti pobjednik na kraju.
Hvala vam lijepa. Izričem i vama opomenu [[Upadica: Ajde dobiješ 200 glasova, uđeš ovdje u sabor, …]] nerazumljivo/… glasova protrčko Sanaderov tamo šuti. Dobro, nemojte da vam moram oduzimat riječ, hvala vam lijepa. Idemo dalje, odgovor na repliku poštovani zastupnik Borić. Replika na ono što je govorio gospodin.
Kolega Bačić, kaže jedna stara „ako ne laže, ako laže koza ne laže rog“. Zato ovo Izvješće o Zakonu o otocima i učincima postoji. Miro Bulj odmah napusti sabornicu jer su ovdje brojke, nije njegova statistika, znači ovdje pišu brojke što se … [[Govornik se ne razumije]] 2018. i 2019.
Plenkovićeva pahuljica.
A onda po ministarstvima, pa po županijama, kako god želi, naravno da on ne može tu parirat, on kaže nije ništa i idemo dalje zato takvi političari na otocima nemaju neku ovaj prolaz i uglavnom ljudi znaju što žele izabrat i tko im čini dobro. Tako da od ovih priča, nažalost opet je otišla ta rasprava iako je bila okej, malo u drugom smjeru, ali smirit će se, zato kažem ne treba nervoza jer je ovo dobra tema, da je loša tema razumio bi nervozu, ovo je dobra tema. Znači pomagati slabije ili otoke nije problem, vlada je to učinila i pokazala, 5 milijardi 5 milijardi. Neki će reć zašto ovamo, zašto onamo zašto nije ovako i onak, ali to su brojke i o tome možemo pričat, pa i neka nova svoja iskustva izgovorit, ali ovo što oni pokušavaju reć nije istina.
Hvala lijepa. Dobro je, malo smo živnuli. Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani zastupniče, evo jedno pitanje u vezi LAG-ova. Naš lokalne samouprave su organizirane i u LAG-ove, lokalne akcijske grupe. Vidimo da zapravo u ovom izvješću što se tiče države potpora LAG-ova je jako mala, to je u nekoliko desetaka tisuća kuna, što zapravo nije dovoljno. S obzirom na to da znamo da jedan dio programa za razvoj otoka odnosno pomoć otocima radi ministarstvo, jedan dio rade javna poduzeća, jedan dio radi županija, jedan dio lokalna samouprava, ali isto rade i LAG-ovi. Između ostaloga LAG mora donijeti i nekakvu svoju strategiju razvoja koju je nažalost donio prije Nacionalne razvojne strategije, pretpostavljam da će to biti kasnije usklađeno, ali je moje pitanje kolki je odnos zapravo uloge LAG-ova u odnosu na ono što zapravo radi ministarstvo i javna poduzeća?
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega. Pa mislim da LAG-ovi funkcioniraju i da su pomogle mnogim otocima. Ja ću reć svoja iskustva i mi smo sada dobili određena sredstva za dogradnju ne znam za neke naše projekte u turizmu kao i druga turistička zajednica itd.. Oni imaju skromnija sredstva, financiraju se iz naših članarina koje im plaćamo kao lokalne samouprave, dijelom iz sredstava koje daje naravno i država, a naravno da kad krenu projekti da se financiraju naravno i u dijelu kojima se odnose na projektne troškove. Tako da ta priča po meni itekako dobro funkcionira na otocima kao niža razina ajmo reći određenog planiranja, ali ovaj zakon je sada napravio još dodatni korak u odnosu na ono što smo imali, zato nije dobro da ga se obezvrjeđuje, a to je Nacionalni plan razvoja otoka koji će postati jedan dokument dugoročni u kojem će se točno onda može reć što smo krenuli sa 2021. i di ćemo završit u 2030. ili 2027. itd. u vremenu trajanja ovog višegodišnjeg okvira. Mislim da je to još jedan korak naprijed. Kad smo mi krenuli imali smo programe održivog razvitka, nažalost nisu zaživjeli tada jer su imali određenu [[Upadica: Vrijeme]] razinu problema o kojima neću sad govoriti.
Vrijeme, hvala lijepo g. Boriću. Sada vaša prezimenjakinja, poštovana zastupnica Rada Borić, izvolite.
Kolega Borić, slažem se s vama da zasigurno izvješća ne trebaju imati 1000 stranici, ni 10.000 stranica. Ako već jesu obimne, a moje pitanje da li vi mislite da ovakva neujednačenost u samom pisanju izvješća upravo otežava ono što bismo i mogli vidjeti kao, kao sinergijski učinak. Npr. pokazat ću vam, vjerujem da ste pogledali koliko je malo i nedetaljno opisana npr. ono što se ulagalo u demografiju, a svi se u nju zaklinjemo, a npr. tamo nigdje nema upravo učinak da u one 32 milijarde koje, koje je bilo uloženo recimo u javni besplatni prijevoz da tu imamo i dio za mlade. Hoću vam reći, ili se radi da se pokazuje u izvješću, pa smo mogli dio imati i učinaka, a ovako neujednačeno doista imamo, ja sam uzela kao primjer da negdje imamo koliko košta po kilometru popravak ceste, negdje imamo samo nerazvrstane ceste i okruglo na ćoše sumu. Dakle, pitanje moje [[Upadica: Vrijeme]] nije bilo o 10.000 stranica jer ne mogu [[Upadica: Hvala]] pretražiti ni ovih 200.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, zato sam i reko ne možemo bit toliko detaljni. Mi jesmo pokušavali, ja se sjećam da smo pokušavali bit detaljni u opisivanju projekata, ali to vam onda dođe na 10.000 stranica, jednostavno ne možete. I ja znam što oni naprave, oni traže i dobivaju izvješće i opis svega toga, kad biste to priložili kao prilog vidjeli biste kakav je to dokument da znate zašto je potrošenih tih 2 milijuna kuna na Braču ne u održavanju cesta. Oni to dobiju kao uprava i imaju kod sebe. Sada je to najvažniji moment, oni će stavit brojku i ja mislim da je učinak toga vidljiv kroz ulaganje, a tu cestu će vidjet tamo oni koji je koriste najviše, mislim, pa ne mogu, ne možemo sad opisat svaki moment jer kad bi to radili u cijeloj državi upravo na tom momentu znači o kojem vi govorite, a da bi kažem i za Grad Zagreb bilo puno dobro čuti što se to potrošili ili što se dogodi sa 7 ili 8 milijardi kuna godišnje ne. Razumijem, a to bi onda trebalo podosta ljudi koji bi to mogli opisati i onda na neki način izvijestiti svih da svi sve znaju, ali nije to zadatak u ovome po meni zakona. On je da prati što se događa i da reagira tamo gdje treba reagirat i pomoć.
Hvala. Slijedeća replika poštovana zastupnica Danica Baričević, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. Borić, zakonom stečena prava otočnog stanovništva koja se ostvaruju još od 1999.g., pa onda ovaj Zakon o otocima koji je donesen poslije nakon 20.g. 2018. koji je stupio u prosincu na snagu čine sve da upravo se te razlike u životnim troškova, života i rada, dostupnosti svih usluga na našim otocima u odnosu na kopno da se još više umanje i da otoci naši postanu mjesta ugodna i, ugodna i kvalitetna za život otočana. U tom smislu vi ste kazali što se sve, ja bi samo nadopunila vaše, vašu raspravu i kazala da se 1,6 milijuna kuna u 2018.g. da je uloženo samo u otočno gospodarstvo, a u 2019.g. je taj iznos bio 12,1 milijun kuna što je povećanje od 640%, a da ne nabrajam još ostale, dakle i u samom izvješću piše da je sveukupno u samo u 2019 [[Upadica: Hvala]] šta smo čuli nekoliko puta [[Upadica: Hvala]] uloženo 3 milijarde kuna. Zahvaljujem.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Ma ovo što se tiče samog Zakona o otocima, u čemu je njegova vrijednost iako neki kažu da se ništa po njemu ne događa znači. I kada je krenuo '99. godine on nije nikome napisao što mora činiti da bi dogodilo nešto na otocima osim što smo opisno u člancima govorili ne znam da ćemo mrežu pomorskih objekata nadograđivati kao cestovo itd., da ne nabrajam sada cijeli članak itd., a onda je ministarstvo koje bilo nadležno za to gradilo luku, cestu i sve što je trebalo graditi. Mi nismo kao zakon osmislili da će ga dobiti uprava za otoke i sa svojim sredstvima će ona raditi sve što god se tiče hrvatskih otoka i nitko drugi više ne treba ništa raditi. Onda HEP ne treba ništa raditi, Hrvatske vode trebaju ništa raditi, šume itd., znači ovo nije takva razina zakona. Ono što je njegova vrijednost da ima određene projekte koji se provode od strane same uprave i samog ministarstva, ali da je i svima dostupan u dijelu da se mogu pozvati na određene odredbe i provoditi svoje mjere da bi ih mogli dobiti na korist onih koji tamo žive, a to su otočani. Tu je ta greška koja vam izgleda zašto je nešto tako učinjeno [[Upadica: Vrijeme.]] ili nije, on je učinio puno.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Gari Cappellia. Izvolite gospodine Cappelli.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Borić, dosta ste govorili ovdje da se sve koncentrira na turizam, da su sva ulaganja u infrastrukturu eventualno, međutim u ovom izvješću isto tako kaže recimo 2018. uloženo je u gospodarstvo 640% više nego godinu dana ranije '19.-ta na '18.-tu, energetika, poljoprivreda eto, uloženo je dakle itekako veliko povećanje recimo 242% itd., prema tome i u druge segmente se ulaže. Evo jedna od zadnjih je dakle u međuvremenu počinje izgradnja ili je započela nabavke 6 brodova, brzih brodova za hitnu intervenciju, dakle prijevoz pacijenata sa malih otoka dakle na kopno, a u planu je sad i natječaj za nabavku helikoptera dakle za hitnu službu. To je dokazu itekako buduće još kvalitetnijeg pristupa pogotovo zdravstvu i drugim investicijama, dakle ne samo turizmu i rive, rivice.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Cappelli evo ima u izvješću kad govorimo o gospodarstvu imamo kreditna ulaganja znači HBOR-a i HAMAG BICRO, a to sve ide u gospodarstvo, znači ne ide nigdje drugdje nego u gospodarstvo i samo HBOR sa onim odredbama zakona koji smo imali imao je povoljnije linije kreditne za poslovne subjekte na otocima. Sjećam se da smo ih mi koristili kada je naša turistička tvrtka bila u teškoćama, sve reprogramirali, stvorili stabilnu tvrtku danas je na tržištu jedna od najvećih i spasili smo je na neki način već je bila ajmo reći pred stečaj. To su te mogućnosti koje daje država i taj zakon je dao. Ne bi mogli dobiti tada povoljne kredite da nije pisalo u tom zakonu koji mnogi obezvređuju. A danas gledamo ne znam otočne poslodavce i tu smo uveli mjeru. Jedna prosječna plaća na slabije razvijenom, pola plaće na bolje razvijenom otoku za poslodavca koji se prijavi na javni poziv. Da li je 10 miliona kuna ili 9, dovoljno. Da li bi trebali potrošiti 100, mogli bi i 100 potrošiti ali ipak oni to razumiju, oni znaju što žele i ta nagrada za njih je velika, vjerujte mi bez obzira koliki su ti iznosi [[Upadica: Vrijeme.]] i znaju što rade i zbog čega to traže.
Hvala. Imamo još jednu repliku, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega navodili ste koliko se sve ulaže u otoke, naravno bolje išta nego ništa, ali naravno da ima mjesta za poboljšanje. Ja ću vam reći moja omiljena tema, zdravstveni turizam, još 2017. je kolega Cappelli govorio da će se uložiti 400 milijuna EUR-a u sveukupni zdravstveni turizam u Hrvatskoj ali vidio da smo tu još u povojima. Mene jedna druga stvar zanima. Imate stavku poticanje otočnog gospodarstva gdje se i 2018.-te i 2019.-te pojedinim ordinacijama primarne zdravstvene zaštite dentalne medicine dodjeljivalo po nekih 3.000 do 7.000 kuna. Znači tu se pojedinci javljali i na jedne i druge godine. Imate li saznanja na što se je trošilo tih par tisuća kuna, koliko je to njima pomoglo? Hvala.
Imamo povredu Poslovnika. Gospodin Cappelli molim vas da bude povreda Poslovnika.
Pa povreda 238., izrečena je neistina, dakle ja sam rekao da su pripremljena 350 do 400 miliona EUR-a pripremljenih projekata koje sam ja osobno vidio u zdravstvenom turizmu. Međutim kako netko prije toga nije promijenio zakon nisu bila moguća. Sad smo mi promijenili u Vladi 2018. godine zakone i sad su trebale krenuti prve investicije. Hvala Bogu zbog Covida valjda je jasno da ne možemo.
Hvala vam lijepo, poštovani zastupniče Cappelli i svi vi, dakle Članak 238. ne regulira iznošenje istine ili neistine nego remećenje, reda, mira, izvan teme itd., tako da nije bila, nemojte to, slijedeći put ću vam dati opomenu. Ne znam šta samo sad imali? Odgovor na repliku? Još jednu povredu Poslovnika. Izvolite gospođo Marić.
Hvala lijepa, znam da riskiram opomenu ali čisto evo s kolegom se ne mislim svađati, ali ne govorim neprovjerene stvari. Znači provjerila sam sad podatke. Nešto je bilo planirano, nešto nije, dakle govorila sam o svoti koja je izrečena iz vaših usta pa evo nisam iznosila neistinu. To ne radim niti ću raditi. Hvala.
Hvala i vama, recimo da vam je ovo prva opomena, druga će bit, mislim nije opomena nego kako bih rekao nemojte to više raditi. Ajde imamo odgovor na repliku, poštovani zastupnik Bačić, Borić oprostite.
Hvala lijepo.
Sad ste mene zbunili totalno. Ispričavam se, zbunio sam se totalno.
Uvažena zastupnice kad govorimo o tom, o tim potporama, znači radi se o otočnim poslodavcima koji imaju pravo na ono što sam rekao. Znači na nerazvijenom otoku dobiti cijelu jednu prosječnu plaću godišnje po svom zaposleniku, a na više razvijenom otoku kao što su veći otoci Krk, Cres, Lošinji, Rab itd., Hvar itd., mogu dobiti 50% te prosječno isplaćene svoje bruto plaće, neto plaće. I to oni koriste. Ako su u ordinaciji bili ne znam taj doktor i njegova sestra dobili su onda moguće dvije te prosječne plaće isplaćene u toj godini. A mnogi drugi dobivaju neke veće iznose pogotovo možda veće građevinske firme itd., koje imaju puno više zaposlenih i ti iznosi variraju do maksimalno 750.000 ja mislim da su to potpore male vrijednosti koje ovaj se mogu isplatiti u 3 godine i kao takve su počele davno, davno prije. I to oni koriste. Njima tih nekoliko tisuća kuna vjerojatno puno znači [[Upadica: Hvala.]] s obzirom da znaju da rade na otoku u [[Upadica: Vrijeme.]] utežanim uvjetima.
Hvala vam lijepo. Vrijeme. Evo, tko je rekao da otočani ne mogu biti vatreni? Hvala vam. Idemo dalje s pojedinačnim raspravama, a moju tezu će potvrditi poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Obzirom da smo prije tjedan dana imali raspravu o Zakonu o otocima, ovo je mali deja vu, ali odradit ćemo mi i ovo kako treba. Dakle, izvješća o provedbi, o učincima provedbe Zakona o otocima su tradicionalna inventura, ne samo rada Vlade ili Županija ili ovih drugih institucija, nego je prilika da se mi otočani ovako grupiramo i da onda održimo jedan ovako, prezentaciju nečega što je život na otoku u odnosu na ostatak države. Zato sam i u replici predlagateljici u stvari sugerirao da se u buće izvješća više fokusiraju na te posebnosti, a ne na puko nabrajanje onoga što je država uložila, jer metodološki se može raspravljati, dakle, da li je sve što je uloženo u otoke posljedica Zakona o otocima. Mislim pločnici se popravljaju i šetnice rade i u drugim dijelovima Hrvatske ili bilo što drugo. Dakle, ono što je vidljivo iz ovoga Izvješća je da je u odnosu na 2018. godinu, ako se sjećate tad nismo nosili maske i nije bilo korone, bili smo drugi na svijetu u nogometu, o tom razdoblju pričamo, u Ministarstvu poljoprivrede povećano je ulaganje sa 69 na 283 milijuna kuna, u Ministarstvu regionalnog razvoja sa 481 na 787, a koliko se ministara regionalnog razvoja u međuvremenu promijenilo to bolje da i ne spominjem. Dakle, pretpostavljam da se radi o iskorištenosti novaca iz europskih fondova, da se tu radi u dobroj mjeri je to, dakle povećanje, hvala Europo, nadamo se i u buduće još više i u tom smislu dobro je voditi ovakve rasprave i po mogućnosti sa što manje politizacije, doduše baš u predvečerje lokalnih izbora nije najbolji termin. Ono što mi je podatak bio zanimljiv, dakle da se 21% ljudi koji se voze našim trajektima su otočani a 79% su naši gosti. Dakle, ulaganje onda je više u smislu da se naši gosti ljepše voze ili oni koji posjećuju otok ili oni koji imaju svoju imovinu na otoku, ne samo nužno otočani, ali i tih 21% je dakle dobro uložen novac. Što bi trebao u stvari cilj? Trebao bi biti cilj sve politike prema otocima izjednačavanje uvjeta, omogućavanje jednake šanse ljudima na otocima, dakle u vidu zdravstvene zaštite, obrazovanja, javnog prijevoza, infrastrukture, voda, struja, telekomunikacije itd., dakle, opskrba vodom, sigurnost opskrbe električnom energijom, nesmetano korištenje telekomunikacijskih, ovaj, telekomunikacije, dakle brzi Internet i sve ono što bi trebalo biti jednako dostupno kao i na kopunu. Ono što je u zadnje vrijeme problem je pitanje zdravstvene zaštite, dakle čak i na većim otocima i na Braču i na Hvaru i vjerojatno i na drugim otocima se dolazi u pitanje dostupnost specijalističkih usluga za koje su se naši građani navikli da ih obavljaju na otocima, zato postoje naravno domovi zdravlja koji su županijski ali se fizički nalaze na otocima i mislim da bi Županije, posebno ove u južnom dijelu Hrvatske trebale još jednom napraviti inventuru svoje politike zdravstvene zaštite prema otocima. Gdje god su došli, naravno, gospodine potpredsjedniče, otočani su svom mirnoćom i razboritošću popravljali prostore na koje su došli, bez obzira radilo se to o Hrvatskoj ili u inozemstvu, i ova rasprava je bila pristojna dok se nisu uključili, kako je Mirela Holy rekla, neću ja, ali od prilike tako, prema tome ja se nadam da će bez obzira na ove sitne razmirice i ubuduće vladati suglasje što se tiče otoka, je 2004. je HDZ-ova Vlada uvela ove ponoćne trajekte, ali 2003. je SDP-ova vlada uvela besplatne karte za umirovljenike, trudili smo se koliko smo mogli. Pohvaljujem također kolegicu Mrak-Taritaš i kolegicu Borić jer su se jedine pojedinačno javile a da nisu s otoka, tako da i tu imate pohvale. I za kraj, nema kolege Cappellia, ali znate li koja je ključna razlika između Brača i Malog Lošinja? Mali Lošinj ima 7 otoka, Mali Lošinj i ... [[… govornik se ne razumije…]] južni dio Cresa, Vele Srakane, Male Srakane i Susak i samo jedna jedinica lokalne samouprave, a mi imamo jedan otok al zato imamo 8 jedinica lokalne samouprave. E sad što efikasnije možemo raspravljati? Moj dojam je da bi možda otoci kao cjeline, posebno ovi veći bolje funkcionirali da ih se objedini u jednu ne jedinicu lokalne samouprave, nego područne samouprave s ovlastima Županije, ali to u jednoj reformi za 20, 30 godina, kad bude, vidjet ćemo. Hvala.
Hvala lijepa. Edukativan kao i uvije, imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Erik Fabijanić prvi. Izvolite.
Zahvaljujem. Iz svih rasprava naših kolegica i kolega ispada da ovo što je vezano za Zakon o otocima, njegova primjena sigurno je pomogla otocima i mislim da u ovome što su bile i političke rasprave, da nema baš velikih razmimoilaženja. Problem, naime nastaje negdje drugdje. Najveći je to primjer otok Cres. Primorsko-goranska županija kroz svoj Zavod je riješila da se na, dakle papirnato i dokumentacijski, da se naprave dvije elektrane na sunce, dakle sunčeve elektrane, s time da je jedna de facto već u realizaciji, to je tzv. Orlec 1, a Orlec 2 je na čekanju. A objasnit ću vam zašto je na čekanju. Uredbom, internom Uredbom Hrvatske elektroprivrede traži se studija investitora od milijun i 700 tisuća kuna za priključak na mrežu, što je možda i normalno, onog trenutka kad se ishodi građevinska dozvola. Županija kroz svoj Zavod priprema sunčevu elektranu do lokacijske dozvole, tako da investitoru u potpunosti olakša problem realizacije samoga projekta, međutim sada se od Primorsko-goranske županije kroz njen Zavod traži da uplati tih milijun i 700 tisuća kuna. Da li je to vama normalno?
Hvala vam. Ispričavam se ostalim kolegama, očito je došlo do problema u digitalnoj obradi vremena tako da ste imali malo više prostora, ali evo tako kaže vrijeme. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. I ovo što ste nabrojali, mislim odgovor na pitanje je vjerojatno nije. Dakle, ovo što ste nabrojali dakle pokazuje probleme sa kojima se možemo susretati ili se mogu susretati. Ono što načelno mogu reći kad ste spomenuli ovaj dio da se svi više-manje slažemo i bez velikih razlika je sljedeća. Dakle, da li bih ja trebao kao član SDP-a zamjeriti SDP-ovom županu u vašoj županiji što ulaže novce na primjer političkom odlukom u jedinice lokalne samouprave u vašu županiju u kojoj je na vlasti HDZ na otocima, a ne u onima u kojima je SDP na kopnu. Dakle, ja bih kao otočanin to bi bilo i SDP-ovac bi bilo najbolje prešutiti. Ne moram se zamjerati otocima, a nije se dobro zamjerati ni SDP-ovcima. Gospodine potpredsjedniče uočio sam da ste pohvalili moju raspravu koja je odokativna. Nadam se da je bila inspirativna i da ćemo kad se ponovo budete vratili muzici od vas čuti jednu lijepu pjesmu o otocima. Ona četiri vitra je bila najbliža, ali može i neka druga.
Hvala vam lijepa. Prihvaćam vaš savjet. Ja sam samo govorio o tome kako je fascinantno da znate sve otoke i otočiće u akvatoriju Lošinja. A sada kad smo već kod pjesama, djevojka koja nije sa otoka poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, replika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bauk, ja zaista nemam nikakve veze sa Dalmacijom, nemam nikakve veze sa morem. Apsolutno su mi korijeni od negdje drugdje, ali jedna sam od onih koja je zbog velike ljubavi prema jedrenju obišla sve naše otoke. Nisam bila na Jabuci, sve drugo sam bila. Čak ne da sam bila na otoku, nego znam otprilike i sve vale, sve zaljeve i sve ostalo. I ono što mogu reći prvi put sam počela jedriti '86. i mogu vidjeti što se na otocima od '86. do sad napravilo dobro. Stvari koje su se napravile dobro su i zahvaljujući posebnom zakonu, ali i zahvaljujući tome što morate dati izvješće o tome kako ste konzumirali ne taj zakon, nego niz zakona. Ali ono što bi bilo neusporedivo bolje i nadam se da se s tim slažete, da odjedanput vidimo što se je napravilo, što još treba napraviti jer mi ovdje vidimo samo financijski dio, ali ne vidimo sadržaj [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Bauk.
Mislio sam početi odgovor na repliku da je dosta hrabro za predsjednicu Jedriličarskog saveza reći da nema nikakve veze sa morem. Ali onda ste vi to da nemate nikakve rodbinske veze, ali nije to nužno. Dakle, mnogi ljudi koji su u stvari se doselili na otok sa kopna su također obogatili društveni život na otoku na koji su se doselili. U stvari dosta se često, ja mogu sad u zadnje vrijeme dosta često pročitati u medijima kao pohvalnu činjenicu da je netko odlučio buku velegrada zamijeniti tišinom i zvukovima vjetra na nekom od udaljenih otoka i to se navodi kao pozitivan primjer. Privilegija je za nas otočane što se jednom godišnje ili dva puta u tri godine može raspravljati u Hrvatskom saboru posebno o tom segmentu života kod nas i bilo bi dobro i za neke druge krajeve, kolega Borić je spomenuo Zagreb. Svakako da se i o njima raspravlja.
Hvala. Sljedeća replika, poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, ovdje smo čuli raspravu o tome kako se sve može podacima dokumentirati. Naravno i ja to tvrdim ako se podaci friziraju. Međutim, ono što bih htjela pitati da li možete navesti jasan učinak Zakona o otocima, a tu govorim o učincima kao što su recimo potpore poslodavcima, otočnim poslodavcima za zapošljavanje otočnog stanovništva. To je jasan učinak Zakona o otocima, jer upravo Zakon o otocima to regulira osim ovog kojeg sam navela. Jer nije ni ulaganje Primorsko-goranske županije ili bilo koje druge županije u rekonstrukciju škole, niti je ulaganje Hrvatske pošte u klimatizaciju poštanskih ureda na otocima učinak Zakona o otocima. One to naprosto čine bez ikakve razlike i na drugim područjima RH. Da li ste shvatili moju primjedbu na metodološki postupak izrade ovog izvješća i molim vas još jednom želim čuti još jedan učinak, ali zaista učinak Zakona o otocima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Ne samo da sam shvatio, ja mislim da sam to i rekao u prvoj replici državnoj tajnici na početku. E sad, prvi učinak Zakona o otocima što provodimo ovu raspravu zato što u Zakonu o otocima piše da će se provoditi jednom godišnje rasprava. To je prvi učinak. Drugi učinak bi bio ovo što ste rekli o poslodavcima. Zatim i ona odredba o obavezi ili mogućnostima prijevoza itd. Međutim, obzirom da je ovaj Zakon o otocima više jedna deklaracija koja se dodatno operacionalizira provedbenim aktima, pravilnicima i drugim odlucima sama rasprava o učincima samog Zakona o otocima u stvari ne bi na neki način bila svrsishodna jer doista se u mnogim drugim zakonima također recimo Zakon o po ovom obalnom i linijskom pomorskom prijevozu, on je puno važniji za većinu nas nego sam Zakon o otocima možda.
Hvala. I zadnja replika vama poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, mislim da ima jako puno faktora koji utječu na pozitivne ili negativne trendove u razvoju otoka ili u stagnaciji u razvoju pojedinog otoka. Međutim, ono što mene posebice smeta to je što su zapravo na većim otocima lokalne samouprave zapravo toliko male da ne mogu funkcionirati. Što se dešava? Usprkos tome što zakon predviđa da će se otoci razvijati oni se i zapravo u nekom dijelu, napreduje se u nekom dijelu. Međutim, taj napredak nije ravnomjeran. Zašto? Zato što jedna lokalna samouprava ima dobre metode, druga ima loše metode. Jedna ima dobrog rukovodioca, odnosno dobrog čelnika druga ima lošeg čelnika. I nakon toga se dešava da recimo na jednom otoku gdje imate tri lokalne jedinice recimo DGU je provelo mjerenje u jednoj lokalnoj samoupravi a u dvije nije i kad će ne zna se.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Bauk.
Možda nije najbolji dan, ali u jednoj raspravi kolege Jenkača kada smo govorili o Zakonu o lokalnoj samoupravi onda sam rekao da kada bi gledali koje bi općine i gradove trebalo ukinuti ili spojiti zbog ponašanja njihovih čelnika onda sam Grad Zagreb stavio na prvo mjesto, tako da veličina jedinice lokalne samouprave za mene ipak nije ključni kriterij hoće li ona iskoristiti sve potencijale svog razvoja ili ne. Imamo primjer velikih jedinica lokalne samouprave na kopunu i na otocima koje su zbog lošeg vodstva to nisu iskoristili i jedan dio malih, pada mi na pamet Općina Kamanje u Karlovačkoj županiji koja ima ispod tisuću stanovnika koja to što se odvojila od veće općine iskoristila. Prema tome, ja mislim da prvenstveno o tome hoće li se neka općina i grad razvijat ovisi o tome o vlasti o ljudima koji je vode, koliko će biti umješni, koliko će uspjet iskoristiti to što su dobili povjerenje građana i mogućnost da vode općinu, a ne njena veličina.
Vrijeme, hvala vam lijepa. Bilo bi to sve iscrpili smo sve replike. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Danica Baričević. Dok dezinficiramo govornicu hvala na inspiraciji i obećavam čim popravimo stanje u državi ja ću se vratiti skladanju i napravit ću pjesmu o tome. Izvolite gospođo Baričević.
Hvala lijepo potpredsjedniče, veselimo se tom vašom periodu, ipak je to ljepši dio vašeg života. Ulaganje u otoke da ja kažem obuhvaćeno ovim izvješćem kroz programe i aktivnosti 75 tijela državnog i javnog sektora, kroz sve izvore financiranja u 2018.g., povećana su za 22% u odnosu na '17., a 2019. u odnosu na 2018. su povećana za 43%, a o ovom značajnom porastu pridonijela je pojačana apsorpcija upravo sredstava europskih fondova po osnovi većih projekata koji su pokrenuti od velike važnosti za našu otočnu zajednicu. Definiranje i provođenje otočne politike te jačanju kapaciteta za korištenje sredstva i strukturnih fondova istaknuti su kao najvažniji izvor financiranja projekata i programa koji se provode na našim otocima. Uostalom i Nacionalna razvojna strategija RH do 2030. ističe otoke kao jedno od ključnih područja intervencije. Tako je u 2018.g. od ukupno uloženih 1,87 milijardi kuna bespovratnih sredstava na eu sredstva odnosio iznos od 533 milijuna kuna, a u 2019.od ukupno uloženih 2,59 milijardi kuna bespovratnih sredstava na europska sredstava odnosilo se 1,46 milijardi kuna. Jedan od strateških ciljeva teritorijalnog razvoja u okviru prihvaćane Nacionalne razvojne strategije RH je upravo politika i investicija koja će našim otocima omogućiti postizanje punog konkurentnog potencijala i ravnotežu u razvoju. Ključno područje intervencije ovdje je razvoj pametnih i održivih otoka, radi se upravo o novom konceptu više puta smo danas čuli, a radi se o novom konceptu koji je i u EU u kojem se pametni otok definira kao otok koji se uz korištenje odgovarajućih alata i inovativnih rješenja razvija ekološki i društveno tehnološki, ekonomski održivo gradeći pri tom kružno gospodarstvo i povećavajući samodostatnost i otpornost na klimatske promjene. Ovdje iz izvješća za 2019. i '18. je vidljivo da javni sektor prvenstveno bio orijentiran upravo na ono što otočani i najviše ističu kao najveće probleme života na otoku, poboljšanje gospodarstva i potpore u gospodarstvu, prometnu povezanost otoka i kopna te izgrađenost prometne infrastrukture. Ulaganje u hrvatske otoke tijekom 2018. i '19. odnosile su se na mnoge kapitalne projekte izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije u razvoj komunalne i prometne infrastrukture, vodoopskrbe, odvodnje i energetske obnove, prostornog uređenja, zaštitu prirode i okoliša. Tako su npr. u županijske lučke uprave u 2019.u okviru svoje nadležnosti uložile 78,8 milijuna kuna uglavnom u infrastruktura ulaganja, sanaciju, rekonstrukciju, dogradnje luka, operativnih obala, na nove izgradnje, izgradnju projektne dokumentaciji. Tu su ulaganja i državnih lučkih uprava sa istim infrastrukturnim projektima ili subvencioniranje brodara u što je uloženo više od 25,5 milijuna kuna. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU putem Uprave za otoke samo je u 2019.g. uložilo preko 92 milijuna kuna za financiranje kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka, poticanje otočnog javnog cestovnog prijevoza, subvencioniranje cijene vodoopskrbe, poticanje otočnog gospodarstva, Hrvatski otočni proizvod, kao i kapitalne donacije neprofitnim organizacijama. Ovdje treba napomenuti i razvoj poljoprivrede i ribarstva na hrvatskim otocima jer ono je sve važnije, a to dokazuje i ulaganja Ministarstva poljoprivrede koje su sa svojim aktivnostima pomogli da ribari da se razvije ava kultura, da se unaprijedi dodatna vrijednost i kvaliteta samog ulova, tu su poticanja ulaganja u preradu proizvoda, ribarstva i ava kulture, potpore održivom razvoju ribarstvenih i ava kulturnih područja, poboljšanje zdravstvenih, sigurnosnih i radnih uvjeta samih ribara. Dakle, ovdje bi zaista izrazila samo zadovoljstvo obujmom i efektima ulaganja u otoke, a posebno mjerom sufinanciranja cijene vode koja se našla i prošli tjedan svoje mjesto upravo u izmjenama i dopuna zakona. Vjerujem da će ovi predstavljeni, da završim, učinci provedbe Zakona o otocima uz sve daljnje napore i konkretne mjere razvoja i nadalje kvalitetno pridonositi demografskoj i gospodarskoj revitalizaciji naših otoka. Zahvaljujem.
Hvala. Imate jednu repliku poštovana zastupnica Katica Glamuzina. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Baričević, sjajno ste to pročitali, samo nadam se da nećete čitati kad premijer bude prisutan on to naime kao što nam je rekao ne voli da čitamo. Vaš grad na otoku Braču nema logopeda, kada govorimo o svim ovim ulaganjima i radu na otocima sve to stoji, sve je to super ali neke osnovne stvari na otocima godina, desetljećima nedostaju. Naporima gradonačelnice jedno je vrijeme dolazila logopedica iz Splita, sad je u zadnje ja mislim ako imam dobru informaciju neko čak iz Međugorja. Na otok Brač u mjesto Supetar nijedan logoped nema potrebu doć trajno boravit i radit svoj posao, slično je i sa nekim drugim zanimanjima. Možete li vi kao saborska zastupnica sa otoka Brača svojoj vlasti sugerirat da takve stvari počne rješavat, one koje su danas bitne djeci na otoku Braču?
Odgovor na repliku. Izvolite.
Evo hvala lijepa na replici. Mi konstantno radimo na da bi poboljšali usluge na otoku Braču, zaista nema logopeda, nedostatak je i te radne snage na otocima. Upravo sam prije možda dva mjeseca, dva i pol mjeseca bila u ministarstvu socijale kod državne tajnice Maje Pletikose i Margarete Mađarić na tu temu i u petak je sastanak u Splitu sa Udrugom Bračkih pupoljaka u jedan sat, sa državnom tajnicom Majom Pletikosom upravo na tu temu kako bi se poboljšala ta usluga i proširili kapaciteti jer nažalost djece na otoku Braču je sve više i više i na svim drugim otocima koji su od potrebe mislim djece je više, sve više i više nažalost jer te djece koje su bolesne u potrebi nažalost u potrebi za takvim uslugama o tome sam rekla nažalost. Evo upravo na tome će i Vlada proradit, evo. Hvala.
Hvala vam. Idemo dalje. Imamo samo još jednu pojedinačnu raspravu po ovoj točki dnevnog reda, a to je poštovana zastupnica Rada Borić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Bauku budući ne biti s jednog otoka znači pripadati svim otocima. Znači ja mogu navijati od Unija, Iža, Brača do Korčule budući da su sve to moji otoci i nažalost nisam bila kao gospođa Mrak imala prilike jedriti i vidjeti ih sve, ali one koje sam vidjela vrijedno je i na Prvić, upravo sam oduševljena da konačno će proraditi kako i spada i svaka druga kultura bi se hvalila jednim Faustom Vrančićem, a mi to nismo svim ovim godinama. Htjela bi dodatno nešto reći i stalno se vraćam, ja sam ipak profesorica pa još i ona u godinama, mene doista zanima metodologija i gospodinu kolegi istoga prezimena, s istog otoka i dolazi i prezime dakle reći da je u pitanju ovdje stvarno pitanje metodologije i ne pretraživosti, ali da u Zagrebu jednako tako kod proračuna tražimo jer da imam tri mjeseca ja bi od ovog izvješća kakvo jeste mogla napraviti neku vrstu sinkroniciteta i vidjeti npr. da nije ovakav odlomak o demografskoj obnovi i spojila sve ono što se učinilo od plaćanja besplatnog prijevoza učenika do obrazovanja učenika, do škola koje su energetski učinkovito napravljene i mogli bismo pokazati učinke. Ali nisam vladajuća, kada ćemo mi imati vlast onda ću pokazati da se tako pokazuje što je učinak nekih mjera, a ne samo dakle ulaganja. Ovdje jedino žalim, a vezano je također uz mlade, pa piše kapitalne donacije neprofitnim organizacijama, svi ste svjesni da na svim otocima kao konačno i na kontinentu civilno društvo je izuzetno važno kao taj i treći partner i mislim da malo zabrinjava ako npr. za 2019. vidimo da cijelih 600 milijuna kuna je dodijeljeno civilnim udrugama i ova sredstva kažu dodijeljena su na 33 projekta i sa maksimum financijske potpore od 30.000, a najmanje od 10. Pa nisam baš sigurna koliko se sa maksimumom od 30.000 kuna iz ove niše i ovako kako je prikazano može sudjelovati, posebice mladi? Znamo što znači civilne udruge vezane uz zaštitu kulturne baštine, uz promociju kulturne baštine otočkih proizvoda, da ne kažem kulturnih manifestacija dakle mislim da malo žalosti da negdje se ne prepoznaje što znače civilne udruge. Dakako da one ne mogu preživjeti od tih sredstava i da bi neko trebao pa onda bismo vidjeli učinke i analizirati što su sve, imamo li podatke civilne udruge s otoka uspjele dobiti iz EU. Ja se sjećam prije desetak godina jedna od prvih udruga na Murteru koja je uspjela povući prva sredstva gotovo pola milijuna eura da bi se napravio odličan centar na Murteru. Dakle, možemo li dati i sami onda dodatnih kredita civilnim udrugama? I dakako mogla bi govoriti još o nekim dijelovima, ali eto neka to bude tako i ovdje pogledati oko nacionalnih parkova, pogledati recimo zabrinjava jedno pošumljavanje Brijuna nula. Dakle, zar je moguće da u nekim nacionalnim parkovima nije potrebno pošumiti, a znamo kako se krči, pogledati malo i bolje izvješće isto Hrvatskih šuma. Kao što je gospođa Mrak TAritaš govorila oko onoga što jeste i državna imovina pa isto tako i kako gospodarimo sa šumama, kako i kome to treba, mislim da trebalo bi ta izvješća ponekad i malo drugačije i obrazlagati i ovdje, ali bit će valjda prilike.
Hvala vam lijepa. Imate tri replike, prava replika poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Borić, od Rapalskog ugovora 1920.do danas otoci su na repu i to je činjenica. Mi danas kada se vratimo četiri godine unazad, to sam maloprije spomenuo, bila je Vlada u Splitu za srednjodalmatinske otoke, 2 milijarde kuna je obećano i županiji, naravno i otocima od toga je do sad ostvareno nula, ništa. Znači jedino sada će se obući kravate, odijelo možda će se malo i opuštenije kad se traže glasovi, apsolutno ništa osim jednoga projekta koji je značajan za Hrvatsku i EU, to je od Vučevice izlaza prema Sanaderovoj vrtači do nepostojećeg mosta na Kozjaku, 40 miliona kuna inače sve ostalo nula što se tiče otoka i srednjodalmatinskih otoka i Dalmacije. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Primit ću na znanje, ne mogu kao gospodin Borić iako imamo isto prezime braniti ovoga točnost ili netočnost navoda, primila sam na znanje.
Hvala vam lijepo. Slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, naravno da nije istina ovo što je rekao kolega Bulj. Mi smo imali Vladu baš kad smo donosili Zakon o otocima na otoku Hvaru i tada smo rekli da ćemo u slijedećem razdoblju od 2 godine uložiti nekih 5 milijardi kuna i ja mislim da je to tu negdje blizu. Tako da bez obzira na to što se ovdje pokušava govoriti o otocima da su na kraju, na repu itd., mi brinemo o otocima. A zadatak da brine o otocima imaju i lokalne samouprave. Pa kad govorimo o demografiji zasigurno kad biste pogledali mnoge proračune onda biste vidjeli i mnoge stavke koje se upravo odnose na taj moment koji je vrlo važan svakom čelniku. Od raznih potpora pa nadalje. Naravno da država tu opet ide sa svojim mjerama i kad se to objedini to ima svoju svrhu. Žalost, žalosti me što je to problem na malim otocima. Mi zaista moramo reći na malim otocima kao što su zadarski, šibenski itd., imamo problem depopulacije tih otoka i pretežito starije stanovništvo. I tu Vlada ono što ja cijelo vrijeme govorim naći moment kako to riješiti. Al da smo pripremili infrastrukturu za te mlade, jesmo, od škola i svega ostaloga da mogu biti tamo [[Upadica: Hvala.]] međutim ne ovisi sve niti o mogućnostima Vlade, niti … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala, hvala. Odgovor na repliku, izvolite gospođo Borić.
Ponovo me niste htjeli čuti …
Oprostite, je li bila povreda Poslovnika gospodine Bulj?
Odustajem od povrede Poslovnika nakon ovako od boljih, od boljih izlaganja povijesnih, odustajem.
Oprostite, hvala. Izvolite.
Pa kao da se stvarno ne želimo čuti, ja nisam rekla naravno da i ja znam, ja znam koji otoci daju najbolje potpore mladim obiteljima. Ja sam govorila da iz ovakvoga izvješća mi upravo ne vidimo taj učinak, mi smo čuli bolje imati onda dobru praksu pa možda na kraju izvješća staviti kao što je gospodin Cappelli opisao ne znam situaciju na Iloviku. Pa jednako tako neka se opiše situacija onda ne znam na Unijama. Dakle, nisam ja sporila da nisu bila dobra ulaganja, ali ne vide se sinergijski učinci ako je u izvješću raspršeno u svakome dijelu iz svakog ministarstva dio i to je netko trebao samo povezati.
Hvala vam lijepa i posljednje replika vama, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Kolegice Borić dobra vam je ova dosjetka da su vaši svi otoci, pa i moji su isto, a jedan je još više. Dakle ovaj ja sam u svojoj raspravi upravo skrenuo pozornost na to da nije bitno ne samo na otocima nego u životu generalno gdje je tko rođen, u kojoj vjeri, naciji itd. je rođen svako tko može otocima doprinijeti koji je u Sućurac došla iz Makedonije, ona je otočanka više nego možda neki drugi koji su rođeni na otocima pa nisu, nisu tu tako često. U odnosu, u odnosu postoji ona jedna rečenica koja se dosta često upotrebljava u ideološkim raspravama, gdje si bio '91.? Na otocima vam to otprilike znači reći ću na bračkom dodjte i vamo u prvi misec odnosno dođite živjeti u siječnju na otok pa da vidimo u stvari. Prema tome te specifičnosti svi mi razumijemo i tko god može pomoć uključujući naravno i vrijednu državnu službenicu [[Upadica: Hvala.]] koja je više otočanka od nas koji smo rođeni koju otočani [[Upadica: Hvala vam, morate finit, hvala vam.]] upravo takvom i doživljavaju. I možete i opomenu.
Odgovor na repliku.
A pa dakle ja sam to uzela kao kompliment, meni i kolegici Mrak Taritaš, nego kako ste rekli samo su 2 osobe ovdje koje nisu s otoka pa da doista ne izgleda da samo otočani brane interese svoga otoka i ne razumijevajući cjelinu onoga što bi bila otočka politika. Dakle, meni je jako drago da sam sa koliko god sam mogla biti otoka i nadam se da ću uskoro biti i na nekim drugim otocima i upravo je to važno brinuti jednako za prosperitet svih naših otoka i doista za kvalitetu života na tom otoku premalo se i danas govorilo ovdje i također se nije povezalo. Dakle, doista ćete vidjeti točkasto gdje se sve kreće bliže prema, prema zelenoj tranziciji, a možda smo trebali takve i naglaske, ali ono o čemu svi govorimo ovdje, govorimo 2 godine kasnije o izvješćima nakon što smo imali zakon. Danas nitko nije govorio o vodi, ovdje stoji da je dovoljno ne znam 5 m3 po glavi stanovnika mi smo to prošli tjedan povećali i to debelo [[Upadica: Hvala.]] za potrebe možda samo turizma. Dakle, nema sinergije [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u onome što radimo.
Hvala imamo ovim sada iscrpljen dnevni red kad je u pitanju pojedinačna rasprava, ali imamo prije predlagatelja u ime Kluba zastupnika MOST-a završno poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepa. Evo ja ću ponoviti ono šta je na početku rekla i moja kolegica da je sramotno izvješće davati nakon što smo mijenjali zakon. Znači najprija se trebalo dati izvješće pa temeljem izvješća to napraviti i zbog toga je MOST nije sudjelovao, nisam mogao slušati one laži i neistine. Nisam mogao slušat i trpit koliko mogu lagat, evo to vrlo jednostavno mogu reći. Maloprije sam rekao da od Rapalskih ugovora 1920. godine u 11. misecu kad su potpisani i kad su otoci otuđeni od Hrvatske i pripojeni Talijanima zajedno koji su potpisali sa velikosrbima tada da je to otišlo u sasvim drugom smjeru. Danas gledati politički i govoriti ovdje da su 2 milijarde kuna uložene u Splitsko-dalmatinskoj županiji, mi koji, spominjati solarne elektrane, 0,3% mi od ukupne energije trošimo 0,3% od sunca, Finska više od nas troši. Pogledajte mediteranske druge države Italiju, Grčku, druge države pogledajte. Otoci su zaboravljeni, ali nisu zaboravljeni kad se tezgari ajmo Zlatni rat pa se tezgari, pa onda plaže pomorsko dobro, al sve na štetu naših ljudi i otočana jel pomorsko dobro mora bit pomorsko dobro svih, a ne isključivo koalicijski potencijal kako bi se potpisalo između najboljega čovika koalicijskog partnera, najboljeg kojeg oni smatraju, Željka Keruma i ovoga i Ante Sanadera. U Splitu prije 3.g. je bila sjednica vlade istina, 2 milijarde kuna projekata, 0 kuna dosad ostvareno, 0. Jedino što se radi u toj županiji, evo ima ovde kolegica s Brača, šta se radi jedino i u HDZ-u nek me demantira, jedino, nek uzme riječ Boriću ako može ispred kluba, pa nek me demantira, jedino što se radi se radi od ulaza u Vučevicu, znate di je Vučevica izlaz, di nema ko nažalost ni zvoniti, ni, ni poštu nositi, nešto vuk radi, nešto lisica i tu su sad vrtače Sanadera, ovi, oni i sad se tu tunel neki koji će bit navodno tunel, 40 milijuna kuna četverotračna cesta. Otoci, kakvi otoci, sisit će ih se sad po Splitu, eto im parada. Iđe Plenković i mašinerija kad je prije 4.g., ma vi ste zaboravili otoke. Otoci izumiru, izumiru, otiđite zimi, pa ćete vidit koliko djece ima, čuje li se djeca, čuje li se dječja igra? To su činjenice, možete mu šapljat kolegice Baričević, možete, a vi ste svjesni da ja govorim istinu. I jedino uredno, uredno i dobro što se radi temeljito je kad načelnici kupuju zemlju za kunu poljoprivrednu od svojih susjeda onda po Kuščevićevom sistemu se prenamijenu, pa postanu 100 EUR-a, 500 EUR-a. To, to rade u skladu i naravno usklađeno sa županijskim prostornim planom. Sve je to usklađeno. To radite tome narodu. I to je činjenica i to je istina. Čak se cijepite slučajno kad naiđete usput. Povredu, daj povredu Poslovnika, to mi je drago. Još jednom, otoci su biseri Hrvatske, otoci su potencijal Hrvatske, otoci su nešto u šta tribamo ulagati puno više nego u druge krajeve, pa čak ste napravili vi ne samo ovi 1000 otoka koje imamo na Jadranu nego ste vi napravili otoke od moje zagore zbog vrtače Sanaderove, vrtače, 40 milijuna četverotračna traka do vrtače njegove. Cetinski kraj, imotski kraj, vrgorački kraj, ništa, nula, zero, tako i otoci. Zato bi vas zamolio kad dajete ova izvješća onda ih sa svojom kolegicom … [[Govornik se ne razumije]] onda ih dajte ova izvješća prije izmjena zakona da možemo mi kao saborski zastupnici vidit što ste dosad napravit i zbog čega su te izmjene. Hvala.
Hvala vama. Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Danica Baričević. Ovo vam je prva povreda Poslovnika danas, pa pazite što ćete reć. Hvala.
Prva povreda Poslovnika, evo svjesno ću je prekršiti. Uvaženi potpredsjedniče, dakle prozivajući ovdje g. Miro Bulj mene osobno i moju stranku ja moram kazat da na otoku Braču, on svoje odrecitira i recitira već dva mandata uvijek jedno te isto, ne miče se od tih svojih recitacija, dakle u odnosu na njega Splitsko-dalmatinska županija ulaže u otoke, u cestovnu infrastrukturu, u lučku infrastrukturu [[Upadica: Hvala]] u školstvo, u zdravstvo i to su ogromna ulaganja [[Upadica: Hvala vam lijepa]] i zato pobjeđuje.
Hvala vam lijepa. Nije bila povreda Poslovnika, ali bit ću dosljedan, prvi puta ste, pa evo, slijedeći put ću vam dat opomenu. g. Bulj, povreda Poslovnika, vi imate već jednu opomenu, slijedeća znači da moram oduzeti riječ po ovoj točki, oćete?
Može.
Dobro.
Samo ispoštivajte Poslovnik uvaženi predsjedavajući, to je znači zakonska razina, Poslovnik je razina zakona. Ja bi samo rekao kolegici Baričević da sam dobio velik broj glasova, velik broj glasova. Znate, pomnožite vaš broj glasova i svih vaših na listi, pa ćete vidjeti. Vidit ćete, pogledajte od Bačića kolege tu kolko je dobio glasova, a da je uredan protrčko i lipo čita šta mu kaže Ante Sanader, a ja ne govorim ono što mi se napiše, nego ono što vidim i narod šta vidi i to ću zastupati. Ne vrijeđajte više, [[Upadica: Hvala]] narod vrijeđate.
Vrijeme, hvala, u pravu ste, Poslovnik bi trebao biti zakon, ali ustavno pravno tu imamo jedan problem i nije proglašen zakonom, a temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi po ovoj točki. Znali ste sami u što srljate, ne mogu si pomoć, a ni vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Evo htio sam na kraju, nisam mislio, ali sam se javio čisto zbog toga da možda neki dobronamjerni koji prati ovu, ovu sjednicu ne misli na ovo što je kolega Bulj govorio da je to u biti bio bit rasprave o Izvješćima o provedbi Zakona o otocima u 2018. i 2019.. Puno smo mi to bolje raspravljali od njegovih želja i predizbornih govora ovdje, nek si kandidira, najavio je ovdje kandidaturu za gradonačelnika Sinja, pa nek se kandidira, pa da vidimo što to vrijedi. Ako želi biti i župan nek se i tamo kandidira, pa neka onda tumači šta on zna i može i neka povuče poteze ako je to tako. To je danas demokracija, a ovo da netko ima govornicu, pa proziva sve one koji nemaju isto nije nekakav veliki smisao, ali dobro navikli smo. Ono što sam htio reći ovaj Zakon o otocima ima svoje učinke i samo se moramo dogovoriti što želimo. Ako želimo samo Zakon o otocima i učinke toga što piše u tom zakonu onda ćemo se vrlo lako svesti na ono što radi uprava i objasnit ćemo u brojku i u opisu što se to događa sa tih 100-tinjak milijuna kuna. Ja mislim da je puno vrijednije ovo što imamo sada bez obzira na neke naše želje da pratimo što se događa u svim sektorima koji mogu pomoći da se na otoku najprije izgradi dobra infrastruktura, a da onda ona bude temelj da se može na njemu bolje živjeti i da se na njemu mogu ostvarivati gospodarske aktivnosti kakve mi želimo, a to je prije svega i turizam, a onda poslije toga i ribarstvo i poljoprivreda i to je ono što je vidljivo i kroz ovakvo jedno izvješće, samo kažem ovisi koga što zadovoljava. U biti kad imamo određena izvješća i drugih tijela nikad nismo zadovoljni i uvijek pronađemo određenu razinu nezadovoljstva na nekom detalju, ja mislim da je ovo više-manje iz godine u godinu dobar dokument. Hvala i kolegi Bauku koji je omogućio da o njemu raspravljamo i na plenarnoj sjednici, da ne ode na neki odbor pa da ne znamo više što nam se recimo dogodi u jednom mandatu i to je u redu. To je ono što sam govorio, određene politike koje imaju zajednički nekakav moment i to otocima doprinosi i za to se zalažem od početka. Ono što smo mogli čuti kao primjedbe mislim da mogu stajati možda se to zaista može drugačije opisivati, ali budimo onda spremni na neke dokumente koji će biti puno šire razine od ovoga što imamo sada, a ni ovo nije baš malo. E sada što smo postili s time? Zakon o otocima je postigao svoje, a to je da sačuva život na otocima, da se odredi prema onim pomoćima koje možemo dati kao država, da tu pomoć može dobit gospodarstvenik, da tu pomoć može dobiti i Udruga civilnog društva, da tu pomoć može dobiti onaj čovjek koji ima svoju kuću, a nema spojenu vodu na svoj objekt itd. i da imamo određene razine koje ljude dolje zadovoljavaju. Mi ne možemo ovdje znati veliku njihovu zahvalnost prema ovome, ali u razgovorima s njima shvaćamo da razumiju što to za nas znači. Što znači Zakon o linijskom obalnom pomorskom prijevozu koji nam je omogućio 50% jeftinije karte ili neki drugi zakon koji kroz svoje odredbe daje određena prava koja možda nije dao ovaj zakon u svom tekstu. To je ono što ovo izvješće sadržava i mi to ovdje jasno prikazujemo. Ono što je još važno reći, mi na otocima imamo određenu razinu života koja je po meni zadovoljavajuća, ona nije na najvišoj razini, ali da ima prostora u RH koji isto tako zaslužuju određenu pomoć države na ovakav ili sličan način postoji, ali onda postoje i političari koji bi trebali to rješavati. Da li to samo govorom i ništa ne valja ili Vlada i dalje neki drugi ovaj momenti koji mogu takvom području dati određenu pomoć. Mi smo imali više zakona za potpomognuta područja i svi su oni doprinosili tim područjima. Nažalost kažem u povijesti bilježimo da su se neki degradirali od tih zakonskih propisa, ta područja nisu doživjela ono što su trebala doživjet i ne treba gledati u ovaj zakon kao nešto što je onda loše samo zato jer na tom području nije bilo kako treba. Tako da svjedočit ćemo u ovih sljedećih dva mjeseca predizborne kampanje ovdje u HS-u, ali bi onda bilo uredu da od tih naših kolega kojima ništa ne valja da se stavi negdje na neku listu pa da vidimo koliko to valja kada od svojih građana dobiju određeno povjerenje ili nepovjerenje. Ovako samo iskušavamo više-manje mogućnosti SDP-ovih ili ne znam HDZ-ovih političara, a svih ostalih je u vrlo malom broju da bi mogli ocijeniti što doprinosi određenom području. Vjerojatno će se možda nešto promijeniti, ne znam, ali evo to je neko moje mišljenje. Ovo treba podržati i mi ćemo to podržati i nadamo se da će i 2020. u izvješću biti također dobra kao i 2019. i '18. Hvala.
Hvala vama. Svi se nadamo da će se nešto promijeniti. U ime Kluba zastupnika SDP-a završno poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege. Nas čeka očito prekovremeni rad što se tiče otočnih tema, imamo drugo čitanje Zakona o otocima bi trebalo biti u roku od šest mjeseci, a onda bi bio red i raspraviti izvješće za 2020.g. prije 2023. jer ako se ovo iz '18. raspravlja u '21., ne bi bilo dobro izvješće za 2020. raspravit u 2023. pa evo ako predsjednik Sabora ili ako mu neko prenese pozornost da sljedeći put onda bar stavi isti dan te dvije točke, a ne da moramo ponavljat ono što smo govorili otprilike prije sedam dana. Sukus ovih izvješća bi se mogao biti kako bi to Grunf otpisao bolje uložiti više nego uložiti manje, dakle nijedno ulaganje u otoke u osnovi nije pretjerano krivo ulaganje ako se ono potroši za svrhu za koju je namijenjena. A ako to ide mimo te svrhe onda bolje ne uložiti ništa, ali to nije samo problem naših otoka nego je to problem generalno. Bit će zanimljivo vidjeti ustvari koje će biti posljedice na funkcioniranje naših otoka zbog covida-19, dakle prvenstveno učinak u turističkoj sezoni, ova izolacija prometna i druga je čak bila i nekako pozitivno primljena za vrijeme posebno onog prvog vala kada su mnogi ustvari sa kontinenta iz gradova se odjednom sjetili i poslali ili obitelji ili oni otišli na otoke. Također sve one teme koje su sada aktualne ne vidim da se mogu na brzi način riješiti, dakle pitanje zdravstvene zaštite odnosno broja liječnika nije jedini problem samo na otocima. Dakle nama u državi nedostaje liječnika, a taj nedostatak samo dodatno potenciran činjenicom da se oni koji se odlučuju na taj poziv očito u većoj mjeri žele ostati živjeti u gradovima ili rijetko se odlučuju doći na otok. U tom smislu to je loša stvar, dobra stvar je da kada nađete jedno kadrovsko rješenje da time relativno zaokružujete na duže vremensko razdoblje potrebe za tom vrstom liječnika ili bilo kojih drugih stručnih kadrova. I u tom smislu možda bi bilo dobro da se u okviru onih državnih tijela koja brinu o otočnoj politici i regionalnoj politici ukupno i ovome kadrovskom dijelu posveti određena pažnja, posebno što se tiče pružanja javnih usluga i za učitelje i za liječnike i za sve druge koji jednostavno da bi neka sredina zatvorena odnosno prometno izolirana od kopna mogla funkcionirati da se o tom vodi računa. Dakle, za ovoga specijalistu čini mi se da je svaka o općina na Braču izdvojila tisuću kuna da bi dobio veću plaću odnosno da bi mu to bio dodatni prihod kako bi ga to možda, ga shlash je motiviralo da svoj život odnosno svoju karijeru nastavi na otoku, je li to pitanje financijske potpore, radi li se o nekim drugim stvarima kako se može motivirati nekoga da dođe raditi kao dakle osoba koja se već školovala određeni broj godina na neko takvo mjesto treba vidjet jer sasvim sigurno ako u Splitu nedostaje te vrste liječnika nedostajat će ih i na svim otocima koji okružju Grad Split, osim ako baš netko nije sebi za životni cilj zacrtao da bude tamo. To su trenutno problemi sa kojima se prije barem kada sam se pripremao za rasprave o ovim izvješćima, a ono ide svake godine ili u određenoj dinamici se nismo susretali. Drugo, dakle učinci na turizam, učinci na one ljude koji se bave turizmom zbog covida-19 treba vidjeti, kakvi su u tom smislu čak je ponuda otoka osim naravno tako gdje su velike hotelske kuće ima u ovome slučaju prednost. Dakle mislim da je tu čak bilo i manjih problema nego generalno drugdje. Da zaključim, nijedan čovjek nije otok pa tako ni Zakon o otocima nije sam za sebe niti jedini koji se brine koji je važan za otoke. Radujem se budućim raspravama još ove godine u drugom čitanju Zakona o otocima i svim drugim izvješćima i evo kolega Boriću [[Upadica Škoro: Hvala.]] ako možemo o 2020.raspraviti 2021., [[Upadica Škoro: Hvala. Bilo bi to sve.]] pa Miro prestani trolati više … [[Govornik se ne razumije.]]
Možete nastaviti izvan sabornice, nema problema. Hvala lijepa g. Bauk, isteklo vam je vrijeme, možete otići.
Ja sam htio samo Boriću reć da …/Govornici govore u isto vrijeme./ …
Možete izvan sabornice, hvala vam. U ime Kluba Hrvatskih suverenista završno poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite g. generale.
Hvala g. predsjedavajući. Gospodine i gospodo, kolegice i kolege. Eto igrom slučaja u životu sam imao priliku od 2001.redovito obilaziti i boraviti na krasnim otocima Cresu i Lošinju u kontinuitetu i iz osobnog iskustava mogu svjedočiti o strahovito velikim pomacima kvalitativnim koje je ovo društvo učinilo u tih 10, 11, 12 godina prije svega u prometnoj povezanosti tih otoka, a iznad svega i u kvaliteti života na tim otocima zahvaljujući ulaganju i države središnje i županijske razine, ali i otoka otočkih vlasti lokalne uprave, gradonačelnika i svih onih. Bilo mi je poznato prije kao policijskom dužnosniku koje probleme imaju ti otoci, najveći problemi u životu osim onih standardnih demografskih i oko prihoda koji variraju naravno u predsezoni, sezoni u boljim godinama je to jako dobro, a zimi kako kaže g. naš kolega Arsen to je nešto drugo u siječnju, veljači, ali tad je lijepo. I već tada smo mi zapravo svi svjesni sa tim domaćim ljudima dolje, posebno na Lošinju i na Cresu da su osim napominjao sam iskoraka i to je danas neshvatljivo kvalitativno uređeno, doći na Mali Lošinj je manja tlaka nego prije deset dogina, od Krka da ne govorimo da se naplaćuju, nema cestarine do proširenja komunikacije cijele cestovne preko Krka, do trajektne luke u Meragu, do uvođenja mnogih linija sve to skupa se odrazilo u ove godine prije covida na strahovito velik porast turista, Bogu hvala. Taj turizam sa sobom nosi kao što znadete sve ono što treba cijelu strukturu logističku koju treba u to doba proširit, tu se stanovništvo sa svojim domicilnim zapravo neki puta dva do tri puta poveća i onda vidimo ono što nedostaje ili čega nema. A nema primjerice, nema dovoljno mjesta, ako kažemo od onoga naj, gužva je na kopnu, ali tamo je u to doba nać parking prostor nećemo trivijalizirat, ali ima mjesta koje bi se moglo treba ulagat, to lokalne vlasti znaju. Ima onog što ima, ima droge, zlouporaba droga previše, ostale oblike kriminala Bogu hvala nema, ali zlouporaba droga ima i to je stvar za našu policiju. Bore se, imaju rezultate, ali imaju mnogo toga iz uvoza. Također za naše poreznike imaju iznimno dobro priliku kontrolirati gdje se to ulaže, koliko to ima prljavog novca. Velik broj investitora dolje ima, ali lokalna razina i mnogi drugi znadu da ima tu mnogo onoga što se zaradi na bilo koji drugi način, a investitori su povezani sa ko zna kakovim prihodima izvorima, Porezna uprava nerijetko ne odrađuje svoj posao, inspekcije službe također. Devastacije ima nažalost tog krasnog prostora u tome i na tome treba potencirati naše službe da prorade. I naravno možemo reći baš što se Lošinja tiče, imate strahovito veliku napast tih divljih svinja. To nam može biti smiješno čudno, ali one rade veliku štetu i domaće lokalno stanovništvo, lokalna zajednica, lovci ne mogu na kraj izać sa tim. Tu će trebat, mi u Zagrebu imamo problem u Markuševicu, a kamoli dolje na otocima, ne možete vjerovat ali istinito, tamo je to problem. I svakako neshvatljivo je da se kontejneri za smeće zaključavaju i da zapravo svi koji dolaze nemaju priliku odložiti smeće [[Upadica: Hvala.]] to stvarno treba riješiti na jedan primjereniji način. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a završno poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, ovaj zakon odnosno ovo izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima nam treba biti određeni putokaz. Dakle, kad se je država odlučila i zaključila da je stanje sa otocima zaista alarmantno, alarmantno je, odlučila je tad da imamo, da se definira posebnim zakonom i na način na koji treba ulagati u otoke i što činiti, ali ne samo da imamo poseban zakon nekog da u saboru svake godine treba biti izvješće o učincima što je napravljeno. Ovo izvješće s jedne strane možemo gledati kao formu, ali s druge strane ovo nam je pokazatelj da kad država jednako tako odluči i proglasi pojedini dio RH prostor u kojem traži dodatno ulaganja da onda trebamo iza toga imati izvješće. Ne zato da bi saborski zastupnici imali o čemu raspravljati kroz nekoliko dana, ne zato da bi se tu onda govorilo tko je odakle ili nije odakle nego to onda sve zajedno ima svoj kontinuitet i smisao. I ovo izvješće ja čitam u tom kontekstu, ali ono što sam i rekla u ime kluba i u pojedinačnoj sam to naglasila bilo bi dobro da sad napravimo korak dalje. Ne samo da imamo brojke koliko je tko uložio nego da vidimo što smo napravili i što još trebamo napraviti. To sam vam pokazala na pokazatelju koji je vezan uz saniranje divljih odlagališta otpada ili saniranje komunalnih odlagališta otpada ono što radi fond ili recimo ono što radi Državna geodetska uprava riječ je o katastru. Činjenica je da sam ja zaista nemam nikakvo porijeklo koje je vezano uz more čisti dio kontinentalne Hrvatske čak što više, ali kao što je rekla kolegica Rada Borić znate nekako volite sve otoke. Ja sam '86. godine prvi put s jedrilicom krenula od otoka do otoka i kad sam bila resorna ministrica i kad mi je netko došao sa prostornim planom koji je imao vezanim kad sam radila prostorni plan vezan uz mora onda bih ja za svaku valu pitala zašto ste tu planirali ili niste planirali, zašto vam je ovako ili onako kad to vidite u jedan jedan onda vam je to nešto drugačije ali za ovu raspravu je sporedno, ali ono što je važno možete pratiti i promjene koje su se desile. Ja vam moram reći da se od '86. godine pa do sad desile strašne promjene. Onda kad sam ja krenula put otoka onda smo izgledali kao čudovište, gledali su nas jer sve što smo trebali je bilo na toj jedrilici, od dječjih pelena pa nadalje jer se nismo usudili uopće krenuti jer nismo znali jel ćete vi moći bilo šta bilo gdje kupiti. Danas su se stvari promijenile, posljednjih, posljednje vrijeme mi ne pada na kraj pameti da to radim iz nekih drugih stvari jer možete to jednako tako napraviti na otocima. Kad je riječ o zaštiti otoka i zaštiti prirode tad vam je bilo dakle nautički turizam je krenuo tek je bila ta taj turizma, imate različiti, dakle jedan od nautičkih turizma je naš turizam. Prve marine su tamo krenule '89.-'90., do tad niste imali marine imali se valo, svako je došao bacio svoje sidro netko s većim znanjima, a drugo s manjim znanjima ne samo da je zarovao dno nego je to što je bilo u toj vali na sidru kad se odsidrio i otišao u drugu valu prenio i u drugu valu. I prenio nekakve kulture koje nisu bile. Kad pogledate zadnjih 10-tak godina sve vale koje su za nautičare prihvatljive one imaju bove, dakle vi se privežete na bovu koja vam nudi sigurnost da ćete tu noć mirno spavati, a ne voditi računa jel je netko bacio sidro ovako ili onako, nudi vam jednako tako ja to gledam sa aspekta zaštite prirode odnosno okoliša to je neusporedivo bolje da se stavi dakle da u vali imate bovu na koju se vi vežete nego da svako baca svoje sidro i razruje dno. Dakle, kad je rasprava o otocima ta rasprava o otocima odnosno izvješću o provedbi zakona bi mogla vrijediti i za neke druge dijelove Hrvatske samo što je ovdje sve nekako u malom, sve je na jednom mjestu, svi tu naši problemi su nešto veći. Problem dolaska na otoke je naravno puno veći nego što je problem dolazak vi u nekom drugom Hrvatske možete reći da je loše prometno povezano, da nema cestu, da nema željeznicu, ali na otoke ako vam je ekstremno loše vrijeme nema dolaska i nema odlaska. Dakle na otocima je sve potencirano puno više, svi problemi koje inače imamo. Problemi na otocima su puno, puno jače [[Upadica: Vrijeme.]] izraženi.
Hvala vam. I imamo u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta završno o izvješćima o otocima za 2018. i '19. godinu, izraziti kontinentalac gospodin zastupnik Davor Dretar [[Upadica: Tu sam doma.]] tu ste vi doma da. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Poštovani tajniče, poštovana državna tajnica sa suradnicom, kolegice i kolege, da eto da i ja, volim svako od nas voli kad nas zastupnik Bauk malo pohvali pa evo da se ja kontinentalac javim malo vezano jel uz ovo izvješće o provedbi Zakona o otocima. Ono što mi prvo kao operativcu čovjeku koji dolazi iz privatnog sektora pada na oči kada sam krenuo tijekom ovog vikenda otvoriti ta dva iznimno obimna dokumenta radi se o gotovo 600 stranica sve zajedno za 2018. i '19. je činjenica na koju je ukazala i kolegica Selak Raspudić da mi nakon što smo pričali o određenim izmjenama Zakona o otocima vezana uz vodu odnosno subvenciju vode i slične teme sada gledamo 2 godine unazad, gotovo 2,5 godine unazad i govorimo o učincima provedbe Zakona o otocima u 2018. godini. Dakle kao netko tko dolazi iz realnog sektora ja sam 1. siječnja 2019. znao točno koliko sam potrošio 2018. Ti su izvještaji vjerujem i Hrvatskoj državi možda i brže dostupni nego meni kao malom poduzetniku, pa eto još jednom stvarno izražavam iskreno čuđenje zašto treba toliko dugo da ministarstva, odnosno razni subjekti koji su uključeni u ovo izvješće podnesu te podatke svima nama. Što se tiče samih podataka moram priznati izuzetno je opširna materija. Ali ono recimo što sam prvo vidio što me je na neki način isto, ah mogu reći stavilo malo čuđenja država jest očigledno poprilično široke ruke. Ne znam što i točno se radi zato što su neke stvari navedene kao recimo izrada projektne dokumentacije za rekonstrukcije objekta, za izvršenje nastave Sveučilišta u Zadru koje je Ministarstvo znanosti i obrazovanja platilo 4 stotine tisuća kuna. Eto, moram priznati da se sasvim sigurno radi o nekakvom grandioznom objektu te jednoj vrhunskoj rekonstrukciji čini mi se izuzetno visok trošak. Ali opet kažem nemam uvid precizno, ne znam o čemu se radilo. No recimo činjenica da Ministarstvo obrane za održavanje vojnih lokacija i građevina na Lastovu, Dugom Otoku i Mljetu samo na jednom promatračkom tornju klima uređaj plaća 36 000 kuna. Moram priznati da ne znam niti sam gdje i kako nabaviti tako skup klima uređaj za jedan promatrački toranj. Čini mi se previše. Opet kažem, ne napadam nikog samo konstatiram. No, jedna stvar koja me razveselila je edukativna radionica za djecu na temu južno-dalmatinskog magarca. Evo neka djeca nauče što je južno-dalmatinski magarac. U tu je svrhu doduše izdvojeno samo 1000 kuna. Mislim da bi trebali ako želimo naravno promovirati južno-dalmatinskog magarca tu možda i malo više uložiti. Državna tajnice potegnite veze. No, šalu na stranu. Ono što stvarno se može vidjeti jest diskrecijsko pravo određenih ministarstava ili javnih tvrtki prilikom dodjele potpora naročito recimo u kulturnoj djelatnosti, pa je tako Ministarstvo kulture u 2018. godini dodijelilo potporu od 250 000 kuna za kazalište Ulysses na Brijunima. Iduće odnosno 2019. Istarska županija preuzela je tu obavezu, pa je kazalištu Ulysses dodijelila 2 stotine tisuća kuna. Porazgovarao sam sa nekoliko privatnih poduzetnika u kulturi i upravo to je nešto što je njih malo i zabrinulo, odnosno što im nije jasno niti jedne godine ne dobiju jednaki iznos. Ponekad više, uglavnom to bude manje pa opet nekada više. Uglavnom dosta im je teško formirati svoje financijske planove na taj način. Ali recimo zanimljivo pratio sam malo Hrvatske ceste. Državna cesta 106 cesta po Pagu da vidimo ovako u 2018. godini 534000 kuna, u 2019. 2 milijuna i 208 000 kuna za cestu dugačku 73 km. Dakle, jedne godine 7 i 200 kuna po kilometru, 7 tisuća i 200, druge godine gotovo 30 000 kuna. Zanimljiva je i cesta preko Korčule D118 čije održavanje košta 28 tisuća i 375 kuna po kilometru godišnje. A cesta D416 Prapratno do trajektne luke dugačka je 9 stotina metara ona nas košta jedne godine 14, druge godine 12 000 kuna. Eto zanimljivi podaci iz kojih svatko od nas neka poruku, odnosno samo stanje o našim otocima iščita kako želi. Hvala lijepa.
Hvala vama. I ovime smo iscrpili raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U ime predlagatelja završno će govoriti poštovana državna tajnica Spomenka Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi saborski zastupnici i saborske zastupnice, u ime predlagatelja Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU ja ću samo naglasiti nekoliko činjenica za koje mislim da su važne da ostanu kao zaključna ili završna riječ nas kao predlagatelja. Prije svega želim vam se svima zahvaliti na vrlo konstruktivnoj i proaktivnoj iscrpnoj raspravi. Sve prijedloge, sve sugestije za poboljšanje ćemo naravno uzeti u obzir i uvrstiti ih u sve ono što budemo radili u sljedećem razdoblju koje je pred nama. Kao što sam napomenula u uvodu definiranje i provođenje otočne politike i jačanje kapaciteta za korištenje sredstava iz dostupnih EU strukturnih fondova nam se nameće kao najvažniji faktor za daljnju definiciju svih s nastavka provedbe projekata i programa za razvoj otoka i otočnih politika. Otoci kao područja sa razvojnim posebnostima, geografskim posebnostima su kao takvi prepoznati i u Nacionalnoj razvojnoj strategiji do 2030. godine u sklopu ili kao slijedom koje je trenutno u fazi izrade i provedbeni akt, odnosno Nacionalni plan razvoja otoka koji će vrlo brzo kroz rad svoje radne skupine koja je osnovana za njegovu izradu a koju čine predstavnici ministarstava i drugih državnih tijela, tijela regionalne, lokalne samouprave, pravnih tijela, osoba sa javnim ovlastima te članova znanstvene zajednice ali i civilne zajednice vrlo brzo će uslijediti i konzultacije na izrađen nacrt u koji će naravno, koji će slijediti onda i partnerski dijalog sa svim ostalim predstavnicima zainteresiranih dionika, ali i zainteresirane javnosti kroz e-savjetovanje. Tako da se već unaprijed radujemo svim daljim prijedlozima za poboljšanje, unapređenje i ovog iznimno važnog provedbenog akta koji će dodatno doprinijeti razvoju otoka i ciljanim politikama, ciljanim za same naše otoke. U novoj financijskoj perspektivi kroz višegodišnji financijski okvir provedbom novog teritorijalnog pristupa kao što znate otvara nam se mogućnost ulaganja posebno strukturnih fondova odnosno sredstava iz strukturnih fondova za razvoj otoka što u prethodnom razdoblju kao takvo, kao poseban teritorijalni program nije postojalo te se radujemo i imamo velika očekivanja od njega za daljnje unapređenje investiranja i razvoja na otoke. U sklopu aktivnosti izradi samog nacionalnog plana razvoja otoka Ministarstvo regionalnog razvoja je u postupku prikupljanja indikativne liste otočnih razvojnih projekata već sada i do sada se broj tako prikupljenih projektnih ideja za koje su nam naravno pomogli naši otočni koordinatori dosegao brojku iznad 900. To su projektne ideje i projekti koji imaju potencijal za provedbu, naravno dodatnom selekcijom ali i dodatnim konzultacijama sa svima ostalim sektorskim tijelima će se i ova projektna lista ili projektna lepeza ili project peyplan kako bi rekli na našem jeziku doprinijeti dodatno i ciljanoj intervenciji, ciljanim intervencijama na naše otoke koje će uslijediti u razdoblju koje je pred nama. I još samo jedan komentar, zaključno, a to je da izrada ovakvog izvješća kakvog ste imali pred vama sveobuhvatnog kao dokumenta koji na jednom mjestu objedinjuje sva ulaganja u otoke kako tijela državnog i javnog sektora tako i svih onih posebnih investicija koje su realizirane na otoku ima za cilj i ima za svrhu da na jednom mjestu predstavi sve investicije, da na jednom mjestu predstavi sve ono što je investirano kako bi se olakšala prije svega koordinacija onda komplementarnost i bolja učinkovitost takvih ulaganja. A u konačnici i ono što je ultimativni cilj, a to je postigla bolja transparentnost investicija realiziranih i planiranih ulaganja na svim našim otocima kroz sve projekte koji se provode kako u okviru kako sam rekla našeg ministarstva tako i u okviru svih ostalih tijela koja su za to zadužena. I ja ću s ovim završiti i zahvaliti vam se još jedanput svima na sudjelovanju, na aktivnim i vrlo proaktivnim i zanimljivim i konstruktivnim prijedlozima za poboljšanja- Poboljšanja i mjesta za poboljšanje uvijek ima i mi to priznajemo i od toga ne bježimo i na tome ćemo raditi i nadam se na zadovoljstvo svih već i primijeniti u sljedećem izvješću koje će uslijediti za 2020. Hvala vam lijepo svima.
Hvala vama, imate dvije replika pa molim vas ostanite za govornicom. Prva replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite gospođo Mrak TAritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena državna tajnice. Dakle izmjene i dopune Zakona o otocima ide između ostalog jer usklađujete sa nekim drugim zakonima iz vašeg resora jer se vidjelo da u Zakonu o otocima se je možda otišlo korak predaleko i nisu međusobno usuglašeni, ja tako i čitam ovo izvješće. Dakle, godinama su ta izvješća na način šta se financijski pojedini sektor ulagao, sve ok, ali mislim da treba za ubuduće napraviti nekakav iskorak, za neke stvari vi ne možete predvidjeti koliko je još ostalo za raditi, ali za neke stvari možete. Ja sam tu namjerno govorila o saniranju odlagališta otpada, pa dajte da vidimo za sljedeće izvješće nek resor koji je kaže ostalo nam je za sanirat 20, 22 ili imamo taj problem dakle da dobijemo malo mesa da vidimo na što se to odnosi. Ja sam sigurna da je to moguće napraviti i mislim da bi tako dobili kvalitetnije i sadržajnije izvješće. Hvala.
Vrijeme, odgovor na repliku, izvolite poštovana državna tajnica.
Hvala vam na vašem pojašnjenju i na nadopuni i uzet ćemo u obzir to prilikom izrade sljedećeg izvješća.
Hvala. I druga replika poštovana zastupnica Danica Baričević. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo sad ste me potakli da još jedanput i ja kažem glavna postignuća resora u mandatu ove Vlade Andreja Plenkovića koja je donijela nakon 20 godina i Zakon o otocima 2018.koji je stupio što to znači za nas otočane. Upravo ste sad i vi kazali, a i ja bi još jedanput istakla da je tim zakonom upravo stvoren temelj za buduće financiranje i povlačenje iz europskih sredstava. Dakle, otocima će se u ovom budućem financijskom razdoblju po prvi puta pruža mogućnost povlačenja sredstva EU i to je sjajna prilika za otoke i otočane i jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana državna tajnica Spomenka Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem na ovom komentaru. Ja ću vam samo reći da ja nisam otočanaka, ali sam imala privilegiju i imam privilegiju surađivati sa kolegicom za koju je uvaženi zastupnik rekao da je iako ne otočanka više otočanka od svih otočana, obzirom da radi toliko dugo i toliko zdušno za hrvatske otoke. Kako ja nisam sa otoka nego sam sa ovdje jednog područja koje je gotovo 50 km od Zagreba volila bi kada bi to područje imalo barem sličan zakonski temelj za razvoj ikada bi o tom području, a radi se o području Korduna i Banije mogli razgovarati i u ovakvim izvješćima i u ovakvim prilikama. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Poštovane kolegice i kolege. Vi možete hvala vam. Dakle zaključujem raspravu o Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima u 2018.g. i Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima u 2019.g. i glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti. Sukladno preporukama sada je 16 sati i 12 minuta, zadnja pauza je bila prije točno tri sata pa odobravam stanku od 10 minuta, nastavit ćemo u 16 sati i 22 minute. STANKA U 16:12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,21 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom sjednice. Slijedeća točka dnevnog reda je: Lista kandidata za izbor sedam članova Programskog vijeća HRT-a Podnositelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju Članka 25. Zakona o HRT-u. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da, oprostite prvo će, da imamo stanku, stanku je tražio zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani predsjedavajući tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo unutar kluba još jednom raspravili samu smislenost rasprave o članovima Programskog vijeća HRT-a. Naime, riječ je o tijelu koje je potpuno razvlašteno Zakonom o HRT-u iz 2012. godine kojeg je donijela tadašnja vlast okupljena oko SDP-a kojom je uspostavljena direktna politička kontrola tj. kontrola većine u saboru nad HRT-om što je poslije zgodno preuzela i nastavila tu lošu praksu HDZ-ova većina. Programsko vijeće nekada je bilo važno tijelo koje je zajedno sa nadzornim odborom na zajedničkoj skupštini 2/3 većinom biralo uprava se to zvalo prije tih promjena HRT-a i biralo glavne urednike. Nakon ovog razvlašćenja 2012. godine to tijelo je potpuno nevažno. Gospodin Zdravko Kedžo predsjednik programskog vijeća nam je sam to iskreno i vrlo plastično dokazao na sjednici odbora. Znači ne služe ničemu i ne odlučuju o ni o čemu. Figurativno bismo mogli usporediti funkcionalnost tog tijela sa muškom sisom što bi rekao narod. Tako da mi se čini da i rasprava o tome je li bolji ovaj ili onaj kandidat za programsko vijeće je rasprava o kvaliteti laktacije muške sise. Pogotovu u situaciji gdje to ionako formalno razvlašteno tijelo dodatno razvlašćuje glavni ravnatelj HRT-a koji se jednako odnosi i prema nadzornom odboru. Navest ću samo 2 primjera. Na svoju ruku je ravnateljstvo upisalo HRT u registar neprofitnih organizacija. Dakle, počelo voditi neprofitno računovodstvo mimo znanja i bez dopuštenja odbora. Odbor je, pardon nadzornog odbora koji je pisao Ministarstvu financija. Ministarstvo financija je najprije odbilo taj prijedlog na zahtjev ravnateljstva HRT-a jer je prekomplicirano na kraju očito zbog političkog pritiska propustilo. A drugi je problem konstantno onemogućavanje formiranja nezavisnog povjerenstva koje bi ispitalo slučajeve seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja na HRT-u. Zbog svega [[Upadica: Vrijeme.]] toga molim [[Upadica: Vrijeme.]] stanku od 15 minuta da se dodatno konzultiramo.
Hvala vam lijepa. Sukladno Članku 293b. stanka će biti odobrena. Sad ćemo nastaviti sa radom u ime predlagatelja će govoriti gospodin Željko Pavić, potpredsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Izvolite gospodine Paviću.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na svojoj 3. sjednici održanoj 2. prosinca 2020. godine pokrenuo je postupak izbora 7 članova Programskog vijeća HRT-a zbog isteka mandata 5 članova vijeća Nikoli Baketi, Vlahi Bogišiću, Ivici Lučiću, Robertu Marktu i Zorislavu Lukiću te zbog isteka mandata još 2 člana vijeća s obzirom da je 12. srpnja 2019. godine Hrvatski sabor izabrao samo 2 člana vijeća umjesto 4 člana. Dok se 5 članova vijeća bira na četverogodišnji mandat preostala 2 člana vijeća biraju se na mandat do 12. srpnja 2023. godine. Odbor je navedene …/nerazumljivo/… utvrdio tekst javnog poziva za izbor 7 članova Programskog vijeća HRT-a koji je objavljen 4. prosinca 2020. godine u Narodnim novinama i na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora. Rok za zaprimanje kandidatura bio je 30 dana od dana objave javnog poziva te je zadnji dan roka bio 3. siječnja 2021. godine. No, kako je taj dan bio nedjelja, neradni dan zadnji dan roka prebačen je na prvi slijedeći dan, a to je bio 4. siječnja 2021. godine. Odbor je na svojoj 6. sjednici održanoj 18. veljače 2021. godine razmotrio sve kandidature zaprimljene na javni natječaj. Utvrđeno je da je na javni poziv pristiglo 11 kandidatura koje su sve zaprimljene u roku te da 10 kandidatura ispunjava uvjete iz javnog poziva i Zakona o HRT-u. Nepravovaljana je kandidatura Miroslave Jaramaz jer izjavu da nije u sukobu interesa nije ovjerila kod javnog bilježnika. Sukladno Članku 35. stavak 8. Zakona o HRT-u Odbor za informiranje, informatizaciju i medije listu kandidata dostavlja Hrvatskom saboru koji glasuje pojedinačno o svim predloženicima koji ispunjavaju uvjete za izbor i odluku donosi većinom glasova svih zastupnika. Izabrani su oni kandidati koji dobiju najveći broj glasova. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova s 8 za, 2 glasa protiv i 1 suzdržan glas donio slijedeći zaključak. Uvjete za izbor 7 članova Programskog vijeća HRT-a propisan javnim pozivom i Zakonom o HRT-u ispunjavaju slijedeći kandidati: 1. Dr.sc. Nikola Baketa; 2. Dr.sc. Vlaho Boršić; 3. Đemal Bratić; 4. Dr.sc. Predrag Haramija; 5. Dr.sc. Ivica Lučić; 6. Zorislav Lukić; 7. Robert Markt; 8. Joško Marušić; 9. Dr.sc. Ivica Miškulin i 10. Dr.sc. Ozana Ramljak.
To je to, hvala vam. Imamo više replika, prva replika uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Mene zanima ovo programsko vijeće koliko se puta u godini sastaje, imate li tu informaciju godišnje i kolika im je mjesečna naknada znači ukupno godišnja po članu jel njihova svrha je nebitna. Jedino ako im nije svrha npr. ako imamo večeras „Otvoreno“ onda se govori o Splitu o izborima, a recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji na legalnim izborima proteklim, prošlim gdje je npr. moja politička opcija bila druga politička opcija i nikoga ne zovu. Zašto? Jer Programsko vijeće sluša sada naređenja Andreja Plenkovića ne zovi točno te. Koji su kriteriji toga, što oni rade, koliko primaju mjesečnu naknadu tj. koliko se puta sastaju? Evo kratko.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pavić.
Koliko se puta mjesečno sastaju stvarno ne znam točan podatak. Naknada jednog člana vijeća mjesečno je 2.000 kuna, to je informacija koju smo danas dobili … [[Upadica se ne razumije.]] Što? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, znači mjesečna naknada je 2.000 kuna. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne znam, ne znam koliko se puta sastaju to ne znam, nemam točnu informaciju, međutim ono što smo čuli na odboru čuli smo da zapravo preporuke Programskog vijeća glavni urednik odnosno uredništvo može, a ne mora slušati. Znači ono što donese zaključak koji donose Programsko vijeće ti zaključci ne moraju biti usvojeni.
To je to. Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pavić. Htio bih vas pitati, postoji zbrka oko trajanja mandata ovih članova koji će biti izabrani uskoro. Naime, neki od njih će biti u mandatu četiri godine, a dvoje od njih će biti koliko sam ja razumio samo dvije godine zbog nekakve neprilagođenosti koja je naslijeđena. Mene sada zanima jesu li to kandidati znali, da li je to pisalo u natječaju da će neki od njih biti izabrani i da će nakon što biti izabrani na četiri, a nakon dvije, a koji će to biti da će to navodno bit donešeno ždrijebom, znači da će oni dizati ili izvlačiti slamke ili ne znam što?
Odgovor na repliku.
Znači ona prijelazna odredba koja je bila u zakonu navedena za prošli saziv tog vijeća više ne važi tako da sada će se glasati za sedam članova Programskog vijeća, nakon toga će se morati odlučiti na Programskom vijeću tko će biti na dvije godine, a tko će biti na četiri godine. Inače Programsko vijeće ima 11 članova, od tih 11 članova sedam ih bira Sabor, međutim desilo se sada jedan problem da u prošlom sazivu nisu izabrana sva četvorica nego samo dva kandidata i sada imamo taj problem sa razlikom od dvije godine. Osim toga desio se još jedan problem, mislim nije problem to je zakonski tako, da se zapravo biraju pola vijeća se bira svake četiri godine, tako da jedan saziv sabora ne bira čitavo vijeće nikada. Tako je u zakonu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Ja bi zapravo predložila da mi ukinemo ovo Programsko vijeće, to ću i u svojoj raspravi malo elaborirat jer sami ste rekli dakle Programsko vijeće iznosi nekakve stavove, kritike o programu, daje nekakve prijedloge, ali to evo čitali smo iz ove rasprave i na odboru nitko ne sluša. Dakle, pa ajmo uštedit vrijeme i tim ljudima da i ne dolaze na to Programsko vijeće, a i nama ovdje šta ćemo sad i birat te ljude, osim toga isto ovo mi je čudno birat ćemo sedam ljudi, a onda će netko odlučit od tih sedam tko će biti ovih dvoje, ako sam dobro razumila vas, tko će biti tih dvoje koji će biti samo dvije godine. Ali uglavnom Programsko vijeće ne ispunjava svoju funkciju koja bi po zakonu trebala bit zastupa i štiti nekakav javni interes nadzorom nad programom, obzirom da te kritike, prijedloge, ideje nitko i ne sluša.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Znači ovdje govorimo o javnoj televiziji i jasno vam je da zapravo to Programsko vijeće kao i nadzorni odbor bi trebali štititi interese javnosti. Mi smo na odboru čuli da vijeće kada je i radilo da se njihovi savjetni nisu uvijek slušali i da ne postoji obveza da ih se sasluša odnosno da se radi po njihovim prijedlozima, tako da slažem se s vama postoji velik upitnik nad našim glavama, da li postoji stvarno potreba da to vijeće postoji ukoliko ga nitko ne sluša. Slično je i sa nadzornim odborom, čuli smo da glavni urednik je radio mimo odredbi nadzornog odbora, da je donosio odluke bez konzultacije sa nadzornim odborom, tako da ima tu više problema. Ali ja mislim da trebamo mi inzistirati na tome da postoji Programsko vijeće i da postoji nadzorni odbor, ali da to trebamo staviti u funkciju. Nema smisla da se to ukida nego da ga trebamo staviti u funkciju.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik dr. Nino Raspudić. Izvolite.
Gospodine predlagatelju. Žao mi je što ste predlagatelj jer niste odgovorni za ove stvari, volio bih da imamo predlagatelje iz vladajuće većine pa da odgovore na ova ključna pitanja. Prvo, po Zakonu o HRT-u polovica Programskog vijeća bira se svako dvije godine, a ovdje je došlo do totalne zbrke i nebuloze gdje mi sada biramo odjednom sedam, ne od 11 jer dvoje biraju zaposlenici HRT-a nego od ovih devet koje mi biramo sad odjednom biramo sedam i to dio na dvije godine, a dio na puni mandat. Tko je kriv za to što je došlo do takve zbrke i kako ubuduće da izbjegnemo takav kaos?
Odgovor na repliku. Izvolite.
Problem je nastao u prošlom sazivu odnosno na prošlom natječaju kada nisu izabrani svi članovi Programskog vijeća nego su izabrana samo dvojica manje odnosno dva člana manje i taj problem se evo prolongirao do danas. Mi bismo sada to trebali riješiti u ovom sazivu i prilikom glasanja u petak izglasati svih tih sedam ljudi koji bi trebali biti u Programskom vijeću. S time da sam ja dužan i kao predlagač i kao osoba koja je o tome govorila na Odboru za informiranje reći ću pred svima da su se javila dvojica članova Programskog vijeća koja 6 mjeseci nisu došla na Programsko vijeće i da se zbog njih Programsko vijeće nije moglo održati jer nije bilo kvoruma. Neka to bude jasno svima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovana zastupnica dr. Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvaženi kolega naravno niste vi krivi ali sa vama jedinim ovdje možemo diskutirati. Prvo bih htjela pohvaliti zastupljenost vladajuće većine na ovoj važnoj temi, tu su tek dvije kolegice. E pa to prisustvo nam govori sve o tome što je HRT danas. Zašto bi to za vladajuću većinu uopće bilo tema kada je tamo ionako sve po njihovome. Dakle, što se njih tiče to pokazuje i ulogu koju Programsko vijeće ima. Baš kao i kad Programsko vijeće servira svoja izvješća vodstvu HRT-a koja nisu obvezujuća pa ne služe ničemu, tako se i ovdje pušta od strane vladajuće većine da ova rasprava proteče jer od nje u praksi nikakve koristi. Mi moramo hitno promijeniti funkciju Programskog vijeća, ali bogme i funkciju ovog Sabora.
Hvala. Odgovor na repliku.
Ma da, to sam već rekao malo prije u odgovoru na prethodnu repliku. Smatram da nema smisla da se ukine Programsko vijeće i Nadzorni odbor, nego trebamo to Programsko vijeće i Nadzorni odbor staviti u funkciju na način da imaju članovi uprave, odnosno glavni urednik i ostali urednici da imaju obvezu da slušaju prijedloge, razumne prijedloge Programskog vijeća. Ukoliko to nije tako onda stvarno nema smisla da se maltretiramo ovdje u Saboru, da te ljude delegiramo, da ih na kraju krajeva i plaćamo, a od njihovog rada ionako nikakve koristi. Nadam se da ćemo to uspjeti napraviti sada u petak kad ćemo glasati da ćemo te ljude izglasati, ako ćemo glasati svih sedam ili manje da treba biti natpolovična većina za svakog kandidata. Ako uspijemo to napraviti nadam se da će se Programsko vijeće konstituirati pa ćemo nakon toga razmisliti što i kako dalje, možda napraviti nekakvu inicijativu za promjenu zakona, za dopunu zakona pa da se Zakon o HRT-u dopuni sa stvarima [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] odnosno sa člancima koji bi nam pomogli da Programsko vijeće stvarno funkcionira.
I zadnja replika poštovani zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Uvaženi kolega Paviću zapelo mi je za uho činjenica da jedna osoba koju uopće apsolutno ne poznajem nije uzeta njena kandidatura u obzir iz razloga što njena izjava da nije u sukobu interesa nije ovjerena kod javnog bilježnika. Onda sam išao čitati uvjete natječaja, pa sam primijetio još jednu riječ a to je domovnica. Naime, ako smo mi Hrvatski sabor i pitanje racionalizacije i smanjenje birokratizacije onda mi moramo to pokazati kao primjer čitavoj državi. Naime, ne vidim razloga zbog čega bi osoba morala ovjeriti svoju izjavu javnom bilježniku, dovoljno je da izjavi jer to ionako ide u javne ovlasti. Prema tome, to je vrlo lako provedivo, a druga stvar je domovnica. Naime, ako je po općem zakonu uvjet da je osoba hrvatski državljanin, onda ću podsjetiti da Zakonom o hrvatskom državljanstvu državljanstvo se dokazuje osobnom iskaznicom, putovnicom i domovnicom. Zašto samo stavit, bolje stavit kao uvjet natječaja dokaz za hrvatsko državljanstvo. Zašto to baš mora biti domovnica?
Evo vrijeme. Odgovor na repliku. Izvolite.
Evo htio bih ovdje sa ove govornice reći tako da svi znate, da svi čujete da je zapravo prvobitni prijedlog javnog poziva bio drugačiji i da bi se zapravo u tom pozivu, odnosno u onoj verziji koja je bila riješio problem i ova dva člana koja su, koji su sad bili na dvije godine i još neki elementi koje ste možda sad i vi spomenuli vezano za dokumente i ovu ovjeru kod javnog bilježnika. No međutim, morali smo to promijeniti i natječaj je izašao u ovom obliku kako je izašao, a sad moramo poštivati ono što piše u javnom pozivu. Znači sve ono što je unutra navedeno mora biti poštivano. Oni koji to nisu poštivali na žalost njihove prijave nisu valjane.
Hvala lijepa. Evo to bi bilo sve što se tiče replika. Otvaram raspravu i idemo raspravljati u ime klubova zastupnika. Prvi će raspravljati u ime kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Nino Raspudić. Inače poštovani zastupniče Fabijanić ja sam isto imao prigovor na jednom odboru kad su uvjeti natječaja takvi, na žalost forma je kod nas važnija od sadržaja. To je na žalost. Izvolite doktor Raspudić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj izbor članova Programskog vijeća HRT-a je prilika da progovorimo i u širem kontekstu o tome što je Programsko vijeće, na što je svedeno a usporedio sam ga ne slučajno sa izlišnom figurom muške sise u narodnoj metafori, a i da progovorimo malo šire o stanju na HRT-u. Dakle i o ulozi Nadzornog odbora i o figuri i djelovanju glavnog ravnatelja. Zloglasni Zakon o HRT-u iz 2012. godine donijela je SDP-ova vlast, Kukuriku koalicija i to nasuprot preporukama Europske komisije koju se inače tih godina u svemu drugom bespogovorno slušalo. Kukuriku koalicija je tada imala komotnu većinu u Saboru i donijeli zakon kojim koncentriraju moć u figuri novostvorenog glavnog ravnatelja kojim se silno povećavaju ovlasti i način njegovog izbora a to je običnom većinom u Saboru. Po zakonu prethodnom iz 2010. nismo imali glavnog ravnatelja već upravu HRT-a koja se sastojala od predsjednika i dva člana. Po tom starom zakonu predsjednika uprave na zajedničkoj sjednici dvotrećinskom većinom imenovali su Programsko vijeće i Nadzorni odbor HRT-a a na temelju javnog natječaja. Programsko vijeće i Nadzorni odbor također su odlučivali o razrješenju uprave na prijedlog većine ukupnog broja članova Nadzornog odbora ili Programskog vijeća. Ovo je važno imati na umu, jer ću poslije reći na što se svelo danas i Programsko vijeće i Nadzorni odbor. Izmjenama zakona iz 2012. godine ulogu uprave zamijenio je glavni ravnatelj sa povećanim ovlastima koji uključuju imenovanja urednika pojedinih programa. HRT je tako stavljen pod direktnu političku kontrolu. Žalosno je što se to tada dogodilo uz podršku udruga civilnog društva uključujući i Hrvatsko novinarsko društvo. Isti ti se danas bore protiv čudovišnog okvira kojeg su i sami stvarali i podržavali tada ne razmišljajući da batina ima dva kraja i da neće zauvijek držak biti u lijevoj ruci ili u ruci njima bliske političke opcije. Ponovit ću još jednom, tom promjenom zakona iz 2012. su ukinute sve ovlasti Programskog vijeća HRT-a nekoć glavnog tijela koje je upravljalo televizijom i biralo upravu i urednike, a faraonske ovlasti su dane glavnom ravnatelju čije je imenovanje i razrješenje stavljeno pod direktnu kontrolu Sabora, odnosno vladajuće većine koja je danas tu u izrazitoj manjini nazočnosti po ovoj točki. Tada 2012. je ustoličen Goran Radman, ne Grlić Radman već onaj drugi izvučen iz komunističkog naftalina. Minimalan Zakon o lustraciji bi onemogućio izbor te osobe koja je bila na čelu televizije Zagreb od '87. do '90.-te što je bio glavni režimski propagandni aparat. Podsjetit ću samo da je zadnji politički emigrant ubijen '89. godine, dakle dvije godine nakon što je taj bio na čelu HRT-a i toga se dovodi, daju mu se faraonske ovlasti 2012. da bi doveo na neke standarde demokratske i informativnog razvijenog zapadnog svijeta tu televiziju. Kasnije gospodin je zapleten u sukob interesa, od partijskih vila na Bledu do poslovanja vlastite firme sa HRT-om da se sad ne vraćam na te priče. Pala je SDP-ova vlast, pao je i on. E sad, unatoč najavama da će mijenjati zakon to je govorio prvi HDZ-ov ministar resorni kulture nakon pada SDP-ove vlasti Hasanbegović on je kasnije vidiše pod Plenkovićem i Obuljen Koržinek da je dobro. I sustav čvrstih političkih konaca za kontrolu HRT-a koje je SDP ispleo za sebe HDZ odlučio zadržati u rukama, ne mijenjati ništa. Umjesto Radmana Bačić. Ponavljam ne umjesto Grlića Radmana Branko Bačić, već umjesto Gorana Radmana Kazimir Bačić i nastavlja se po istom. Programsko vijeće je ostalo, dakle bez ikakvih ovlasti. Ponovit ću nepotrebno kao muška sisa. Predsjednik Programskog vijeća, žao mi je što nije tu gospodin Zdravko Kedžo nam je na odboru vrlo iskreno i plastično opisao to kako Programsko vijeće ničemu ne služi i kako ga nitko ne sluša. Dakle, potpuno je svejedno koga ćemo mi danas propustiti i odabrati jer nemaju nikakvu ulogu. Ne mogu se očitovati o programu prije nego što je emitiran, a i o emitiranom mogu samo izraziti mišljenje do kojeg nitko ne drži. Ne utječu na izbor čelnika HRT-a niti urednika i bilo koga i bilo čega. Tako je po lex Radman kojeg zadnjih pet godina možemo zvati lex Bačić svejedno. Ne drže ni malo ni do Nadzornog odbora, pa kako će do Programskog vijeća. Već sam spomenuo kako veliki zahvat prelaska na neprofitno knjigovodstvo ravnatelj HRT-a radi mimo znanja i odobrenja Nadzornog odbora, a nakon afere seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja koje je tjednima zabavljala javnost i srozala ionako nizak ugled javnog RTV servisa, Nadzorni odbor je od glavnog ravnatelja tražio osnivanje neovisnog istražnog tijela, no on to odbija. Zašto? Jel' nešto krije? Jel' nešto zataškava? Prekjučer sam zatražio na resornom odboru zaključak da mi kao odbor tražimo osnivanje takvog neovisnog tijela. 7 članova vladajuće većine je odbilo takav prijedlog. Neka javnost zaključi jesu li se time pridružili zataškivačima seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja na HRT-u. Ministarstvo financija je na upit glavnog ravnatelja o prelasku na neprofitno knjigovodstvo dalo negativno mišljenje da će to zakomplicirati računovodstvo. No, onda se nešto misteriozno dogodilo, pa su uz obrazloženje da im je glavni ravnatelj zatražio sastanak i objasnio kako su eto oni već ušli u taj proces i nabavili neki informatički program ipak pristali i to uknjižili. Tko je urgirao i zašto je Ministarstvo financija promijenilo mišljenje? Zašto vladajuća većina u odboru odbija neovisno tijelo o seksualnom uznemiravanju na HRT-u? Zašto se pokrivaju mutni poslovi? Čini mi se da je deal slijedeći. Vi radite sa HRT-om što god hoćete. Podsjetit ću upravljaju 7,3 milijarde kuna. Preregistrirajte kako vam odgovara, furajte vanjske produkcije vrlo često nepotrebne ispod svake razine, radite ne samo mimo Nadzornog odbora već protiv onoga što vam Nadzorni odbor nalaže. Kad se djelatnica polaži izravno nadređenom za seksualno zlostavljanje ona organizira sastanak na kojeg pozove ovog optuženog zlostavljača. Tako se to rješava. I sve ok. Sve ćemo vam mi to tolerirati i pokrivati, pa čak i većinom u resornom odboru na vlastitu štetu. A zašto? Pa zato što ćete vi staviti informativni program u našu službu. Da, HRT je u službi velikog vođe i njegove klike i to na profesionalno sramotnoj, karikaturalnoj razini. Primjerice postala je već zabava u narodu pogađati na koju će temu biti Otvoreno u danima kad se otkriju teške afere vladajućih. Primjerice dan kad su otkriveni milijuni keša u gepeku, tema navečer Otvorenog je bila nacionalni nogometni stadion. Najčešći joker bolje rečeno smokvin list u Otvorenom je tema o tome kakva će biti turistička sezona. Znači, hajmo mi malo o zeki i potočiću, nećemo o problemima i aferama vladajućih. Narod se ismijava već s tim, ismijava se sa vama. I onda se čudite zašto komercijalne televizije u stranom vlasništvu po gledanosti tuku HRT u području informativnog programa. Zaključak. Nevažno je kako ćemo glasati, jer raspravljamo o ponavlja kvaliteti laktacije muške sise. Sramotne stvari se događaju na i oko HRT-a. Dugoročno rješenje je promjena Zakona o HRT-u i vraćanje ovlasti Programskom vijeću i Nadzornom odboru. Sa ovom većinom to neće biti moguće, ali već vas vidim kako u bliskoj budućnosti kukate kad se budete vi našli sa ove strane, jednako kao što su oni koji su stvarali takav zakonski okvir i ravnatelja faraona na daljinski upravljač vladajuće većine kukaju danas kad daljinski drže neki drugi. A u međuvremenu u tim promjenama daljinskog iz ruke SDP-ove većine u HDZ-ovu i sutra tko zna čiju fatalno se srozava kvaliteta i ugled javnog RTV servisa pa ako hoćete i važnost i relevantnost. Paradoksalno, možda ćemo jednog dana dobiti dobar zakonski okvir o HRT-u. Tek onda kada on postane potpuno irelevantan za kontrolu biračkoga tijela. Hvala.
Hvala vama. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Činjenicom da je započela rasprava o novim članovima Programskog vijeća mi smo povrijedili članak 238. Svi saborski zastupnici su po drugi puta danas napravljeni majmunima. A kako su napravljeni majmunima? Nije raspravljeno Izvješće o radu Programskog vijeća, a govorimo o tome tko bi trebali biti njegovi članovi. Tako je bilo i sa Zakonom o otocima. To nije slučajno, nego namjerno takav raspored u Saboru da ne bismo mogli imati suvislu raspravu na temelju argumenata jer u izvješću piše da rad Programskog vijeća ne valja.
Vrijeme. Hvala vam lijepa. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Mi nismo radili dnevni red. Po dnevnom redu postupamo, tako da moram vam dati opomenu. Oprostite. Izvolite. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Za što? Kako?
…/Upadica Pavić: Mogu li odgovoriti u ime predlagača?/…
Možete tražiti pet minuta na predlagatelja. Možete. Izvolite.
Samo bih htio reći da je izvješće dano Odboru za informiranje, da smo ga mi pogledali. Međutim, zaključili smo da nema smisla da o njemu raspravljamo s obzirom da nema nikakvih efekata. Znači, nije imao nikakvog utjecaja na rad televizije, na program, na ništa drugo. I odgovor gospodinu Bulju. Postavio mi je pitanje koliko se često održavaju sjednice Programskog vijeća? U pravilu svaka tri mjeseca jedanput se održavaju te sjednice. Mislim da više nije bilo pitanja vezano za proceduru, a ostalo ako još nešto treba pitajte ja ću informacije ili dobaviti ili ću potražiti na netu. Hvala.
Hvala vama. Inače u tijeku je jedna rasprava, inicijativa za promjenu Poslovnika koji na žalost nije savršen, pa još jedanput pozivam sve klubove da se obrate sa svojim prijedlozima ne bi li unaprijedili rad ovih naših sjednica. U ime kluba Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić.
Kolegice i kolege, kako je ispravno primijećeno mi danas govorimo o novom vijeću kakvo jest da jest, da li je krnje, da li je potpuno. Splet okolnosti formalno-pravni nas je doveo do toga da će neki imati punopravni status, a neki će to odrađivati u određenom kraćem periodu. Ali istodobno nismo imali priliku, slažem se sa svima prodiskutirati o tome što je to dosadašnje Programsko vijeće radilo, na koji način su oni obavljali svoje zadaće i općenito nismo imali sada ovom prigodom nešto podrobnije čuti o tome kakve je to ciljeve naša Hrvatska televizija odrađivala u skladu sa svojim poslanje, u skladu sa svojim zakonima i podzakonskim aktima. Pa možemo i kao laici i kao saborski zastupnici, kao građani dati svoj osvrt, svoju ocjenu eto svaki ponaosob ili u ime kluba. Tako ćemo i mi Hrvatski suverenisti sasvim sigurno uputiti jednu kritiku dosadašnjem radu Programskog vijeća jer je uočen čitav niz jednog zdravo razumskog očekivanja hrvatskih ljudi, hrvatskog naroda posebno nas hrvatskih branitelja, hrvatskih domoljuba da nam Hrvatska televizija bude doista servis svih građana prije svega u funkciji hrvatskog naroda, u provođenju, afirmiranju svih vrednota našeg Ustava RH posebno Deklaracije o Domovinskom ratu, posebno na žrtve koje smo mi hrvatski domoljubi, hrvatski ratnici, hrvatski branitelji dali u našoj domovini Hrvatskoj. Smatramo da upravo uz propust dosadašnjih članica i članova Programskog vijeća često puta je došlo i promaklo i nije došlo do odgovarajućih reakcija na zanemarivanje te javne funkcije našeg javnog servisa u mnogo čemu do ekstremnih slučajeva da se primjerice na dan smrti, obljetnicu smrti našeg prvog hrvatskog predsjednika dr. Tuđmana stavlja na dnevni red, zapravo emisiju na program jedna parodija Koja je to država pa da se vrijeđaju. Prije toga smo bili svjedoci da se vrijeđaju, omalovažavaju pod krinkom nekakvih umjetničkih sloboda naše žrtve iz Domovinskog rata, pa do toga da se čast izuzetcima snimljeno nekoliko iznimnih dokumentaraca o našim vojno-redarstvenim akcijama. Klanjamo se svima koji su sudjelovali zahvaljujemo, ali da naša produkcija ništa ozbiljno nije učinila o ključnim stvarima, o epopeji hrvatske žrtve za hrvatsku slobodu. Tu se moglo daleko, daleko više a namjerno ili nenamjerno nije se učinilo pa gotovo rečeno ništa. Da ne govorimo o tome kako završavaju naše obljetnice. Evo jučer je trideseta obljetnica borbe za slobodu Hrvatske bila u Pakracu. To je doista jedna akcija koja je po prvi puta, svi mi koji smo bili njeni sudionici imao sam priliku, imao sam tu povijesnu priliku i čast biti tamo i prvi put se prestrašiti ono baš istinski suočiti se. Jer do tog doba smo mi redarstvenici, policajci mislili cijelo vrijeme sve će se to politički riješiti, mi ćemo bacit suzavac, oni će na nas galamiti. Ali naše vodstvo će doći do nekih kompromisa nismo imali, posebno mi izvršitelji na nižim razinama koji smo znali odrađivati svoje policijske poslove ili rukovodne i temeljne nismo uopće imali tako strašno veliku viziju da bi pored takve konstalacije odnose na nas hrvatske policajce mogao neko rafalom zapucati. Samo nas je dragi Bog sačuvao i sreće smo imali da tamo nije bilo krvi do koljena. Istinski danas manipulator, lažljivac, klevetnik Đakula koji je rado viđen gost čak bio na Pantovčaku i na mnogim uglednim mjestima i u javnosti govori mi, laže naravno, govori mi smo imali zasjedu ali nismo htjeli, nismo htjeli upotrijebiti tu silu prema hrvatskim redarstvenicima, smilovali smo se. Nije točno, lažljivac, lažljivac i gad. Zapravo je Bogu hvala providnost bila takva da su naši momci iz Specijalne jedinice policije Omega došli njima iza leđa, 13-tro je bilo sa 3 mitraljeska gnijezda i danas pitanje tko bi bio živ u to doba na 100 metara su nas trebali pokositi jer smo bili neiskusni, Borovo selo pokoj duši svima bi bilo pitanje šta bi se događalo, a imali su plan barem 50, 60 mrtvih jer je Kadijević i tamo ovaj Aco Vasiljević ih KOS-a su trebali povod da legalno nakon što nisu dobili pravni povod za izlazan na ulice da naprave krvi do koljena svjetskoj međunarodnoj javnosti, eto zato sa idemo sa vojnim, sa vojnim snagama JNA na ulice. To se nije dogodilo. Zar to HTV-u nije interesantno? Pa tko će o tome? Pa neće NOVA tv, neće RTV, neće …/nerazumljivo/… neće, ali javni servis bi morao radi hrvatskih generacija, radi edukacije, radi žrtve, radi toga da se vidi kolika je krvava sloboda bila. Pa tko će nama to raditi ako neće HTV? Mi više nemamo nikakvih sustava. Programsko vijeće oni imaju druge teme, njih to ne interesira kao da je sloboda s neba pala. Pa mislim svi koji će biti izabrani ili koji jesu, a da nisu pridonijeli toj istini u Domovinskom ratu nisu zavrijedili prolaznu ocjenu, moramo ih kritizirat. Tamo su brali novce ili šta već, privilegije, nisu odrađivali, stvarali su lažni privid, pridonosili su na HTV-u jednom mitu da je se ovdje radio gradio građanski rat, a ne domovinski obrambeni rat, sve to HTV dragi prijatelji radi. Čak i naše emisije, vrlo gledane emisije ovaj neću sad nikoga prozivat u njima se ta teza provodi. U Otvorenom nemate više desno, desnije od HDZ-a, pitanje koliko je i HDZ voze i koliko je to lijevo, desno ili centar, uvjetno rečeno vi nemate nikog, nitko ne postoji. Kad ste Bulja vidli u otvorenom, kad ste Karolinu Vidović vidli u Otvorenom, kad ste gospodina predsjednika Škoru vidjeli negdje da se tamo nešto ovaj, da ne govorim neke od nas Hrvatskih suverenista, niste nažalost i nećete. Zato jer je politika programskog vijeća u kojem oni, to je njima sasvim prirodno, mi smo ekstremisti, mi smo marginalci, mi nismo, mi smo ovaj za, za daljnje širenje mržnje, neprijateljstva, što su laži. Mi se zalažemo za istinu koju hrvatski narod mora znati. I svatko tko nije na tom planu pa makar bio i HTV i tko zna šta mora snosit za to odgovornost, pa i političku. I to su naprosto očekivanja hrvatskog naroda. I ta očekivanja budemo ostvarili uz pomoć hrvatskog naroda. Kad smo o iseljeništvu nešto govorili konkretno o tome, o temama koje su od interesa za RH, baš snažnog interesa, a da su, a da su istodobno i domoljubno određene. Vi imate strašnu jedan zločin prema povijesti hrvatskoj, otac domovine 125 obljetnica mu je bila prije 2 dana gore crkva Šestine Sveti Mirko ovaj, tko je od hrvatske javnosti i u kojoj mjeri se uopće pridaje tome značaj na vašoj televiziji, u našoj politici. On čak nije uvršten u protokol, a kunemo se da je otac domovine. Koliki je to nemar. Tko je tome sve pridonio. Koliko je tu krivnje Ministarstva kulture? Koliko svih ostalih institucija koje trebaju brinut? Koliko našeg sabora, koliko našeg Ureda predsjednika? Prema tome, to su tako viđenja jednog malog čovjeka i građanina RH koji očekuje da se i o tim povijesnim temama, o svakodnevnici života, o žrtvama koje smo dali za slobodu Hrvatske države raspravlja i da se to javno vidi. Mi zaslužujemo taj spektar, pa neka on bude 5% u biračkom tijelu, neka bude 6, 10, 15, nema veze al on mora participirati. I netko mora biti toliko objektivan da dade priliku ljudima koji se zalažu za ove vrijednosti, a u skladu sa Ustavom RH da imaju priliku to javno iznijeti, a ne autocenzuru, cenzuru i političku marginu potencirati. Hvala vam lijepo.
Hvala vama, iako je tema dnevnog reda liste kandidata za izbor 7 članova Programskog vijeća HRT-a namjerno sam dopustio ovo zbog toga što je general Sačić vrlo zorno govorio o tome kojim bi se temama trebalo baviti programsko vijeće koje ćemo ako Bog da izabrati. A sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite gospođo Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, kao što sam rekla tema je lista kandidata za programsko vijeće, ali evo počet ću svoju raspravu ovdje sa nekoliko prijedloga. Jedan prijedlog je ukinimo programsko vijeće HRT-a. Drugi prijedlog je ukinimo pretplatu na HRT. I treći je reformirajmo, reorganizirajmo HRT kao javni servis, a ne glasilo vladajuće stranke. Pa evo krenimo redom. Programsko vijeće HRT-a što je to i čemu služi? To je jedno tijelo dakle od tijela u HRT-u koje po zakonu zastupa i štiti interes javnosti i provođenje nadzora programa itd.. Nekada davno programsko vijeće HRT-a imenovali su, u to programsko vijeće imenovali su po jednog člana čitav niz institucija, udruga, sindikata, sveučilišta, dakle HAZU, Zajednica sveučilišta, Matica Hrvatska, Matica hrvatskih iseljenika, Društvo hrvatskih književnika itd. itd., umirovljeničke udruge, civilne, ekološke inicijative, udruge potrošača, mladih, seljačke udruge itd.. Danas odnosno izmjenama zakona 2012.g. dakle ovo tijelo ima 11 članova, 9 članova bira sabor iz redova priznatih javnosti poznatih intelektualaca iz raznih područja. Oni bi prema svojim političkim stajalištima trebali biti od ljevice preko centra do desnice, a ostatak dakle 2 člana biraju kreativni zaposlenici HRT-a. Od 2012.g. izmjenama zakona ovo tijelo je potpuno bez ovlasti. Kako smo evo vidjeli i čuli ovde od izvjestitelja i čitajući izvještaj rasprave sa Odbora za informiranje zaključujemo dakle da ovo programsko vijeće niti ima ikakve ovlasti, niti se itko posebno uzbuđuje nekakvim kritikama, prijedlozima, idejama tog programskog vijeća, primjedbama na rad HRT-a. Jeste li čuli ikad da su se tresla brda ako je programsko vijeće izjavilo ovo ili ono ili dalo nekakvu kritiku, je li ikakve sankcije ili neke glave jesu li letjele ili što se dogodilo? Dakle nema mogućnost veta niti ikakvih drugih alata na raspolaganju. Nisu se sastali, evo da odgovorim na nečije pitanje kad su se zadnji put sastali. Nisu se sastali od rujna. Bilo je inicijativa u listopadu ajmo se sastati, korona je, pa ajmo zumom, ajmo imamo razne tehničke mogućnosti, međutim odgovor je vladajućih bio pa sve je normalno zašto ćemo se sastajati, nema potrebe. Dakle ako se primjedbe tog tijela ne uzimaju u obzir, ako nema nikakvih sankcija kad oni izreknu neku kritiku, opravdano je pitanje ima li smisla postojanje ovakvog tijela? Dakle, predlažem da ga ukinemo, pokrenemo izmjene Zakona o HRT-u kojima se ovo tijelo ukida. Uštedimo ljudima vrijeme da ne dolaze bez potrebe na sastanke koji su zapravo, nisu nikakvi smisleni sastanci nego debatni klubovi. Uštedimo i sebi ovdje vrijeme za glasanje o ovim kandidatima za članove programskog vijeća i da se ne lažemo više i ne glumimo nikakvi javni interes. To će lijepo potvrdit i zacementirat ono što već dugo HRT jest, a to je, dakle već dugo što, ono što se događa s našom nacionalnom RTV-om, a to je da je ona već odavno postala glasilo stranke na vlasti. Koji su dokazi za to? Evo pogledajmo samo aktivnosti pred parlamentarne ili sad pred lokalne izbore kad su evidentna sve češća gostovanja istaknutih članova HDZ-a i vlade, ne samo u informativnim nego i u Mozaičnim emisijama tipa „Dobro jutro Hrvatska“. Sjećate se emisije „Hrvatska uživo“ koja je ukinuta zato što je navodno bilo previše politike na HRT-u i treba malo laganijih sadržaja. E onda u takve emisije laganog sadržaja su počeli dovoditi političare odnosno ministre i članove vlade dakle isključivo iz HDZ-a. Neki istraživački novinari su napravili evo i statistiku pojavljivanja pred parlamentarne izbore, dakle izašlo je u medijima u „Dobro jutro Hrvatska“ 29 puta od ožujka do lipnja, samo u središnjem „Dnevniku“ u formi gosta emisije sa značajnim minutažama ministri i premijer nastupili su najmanje 25 puta, u „Temi dana“ u istom razdoblju 30 puta. Sad evo pred lokalne izbore možete vidjet premijera koji evo šeta Slavonijom obavljajući premijerski posao, ali na kraju se u emisije javlja sa ovim pingvinima i kako se to iza zove HDZ-a itd., dakle direktna propaganda. Još jedna zanimljivost, ko rukovodi Mozaičnim programom koji se emitira ujutro i popodne, to je gđa. Ana Milić, ima neke veze odnosno majka je glasnogovornika vlade Marka Milića, valjda joj to olakšava ove dogovore za nastupe u emisijama. Sjetite se i tog šoua Romana Bolkovića koji je iz ponoćnog termina iznenada polovicom travnja premješten u prime time utorkom u 8 sati i onda ga na početku kampanje naglo ukidaju, dakle i sam HRT priznaje da je to bila propagandna emisija. Ima i poslovnih recimo nelogičnosti, ove godine „Dora“ se prenosila iz Opatije iako zbog epidemioloških mjera nije trebalo, nije moglo biti publike, dakle ako nije bilo publike čemu trošak, pa ići u Opatiju, zašto ne koristiti HRT-ov studio. Pitanje gledanosti, tko mjeri gledanost, jesu li ti podaci relevantni obzirom na način mjerenja, HRT se zna nekad hvalit gledanošću, međutim propuštaju spomenuti jednu bitnu stvar da ta mjerenja se rade na način istraživanja tzv. AD Scannerom koji nisu relevantni kao druga jedna vrsta istraživanja, AGB Nielsen s kojim je HRT raskinuo dugogodišnji ugovor. Dakle, ovaj trenutni način mjeri kućanstvo ne pojedince, što znači da krajnji korisnik dakle HRT ne može nikakve relevantne analize iz tih istraživanja napraviti. Informativni program odnosno informativno medijski servis pod ingerencijom je Katarine Periše Čakarun, a njen muž je visoko pozicionirani čelnik SOA-e. Ne poznajem javni servis u Europi na kojem ovo ne bi bilo ne neprihvatljivo već ne etično i sukob interesa. Da ne spominjem sad ove skandale o kojima smo čuli maloprije, zataškavanje seksualnog zlostavljanja, nitko se nije previše uzbudio od toga. Imali smo sjednice „Tri odbora“, ravnatelj HRT-a jel njegovo nemušto ispričavanje neću niti ponavljat ovdje, on je dakle bez znanja narodnog, nadzornog odbora upisao je HRT u Registar neprofitnih organizacija, samo to je dovoljno da nekome leti glava. Preplata, HRT ima 2800 zaposlenih i proračun od 1,3 milijarde kuna. Hrvatski građani plaćaju pretplatu 80 kuna, prije nekog vremena Bruno Kovačić je izjavio mrtav hladan mi bismo s mjesečnom pristojbom od 96 kuna čuda radili. Dakle, malo im je milijarda i 300 milijuna oni bi još to i povisili dakle 96 kuna ciljaju. Pretplatu kao namet građanima treba ukinuti. Ovo je država sa visokim porezima, imamo dovoljno poreznih davanja da se iz tih davanja može financirati javni servis, ali javi servis kad to zaista bude javni servis. Ovo sada nije javni servis ovo je glasilo vladajuće stranke. U HRT-u nema odnosno ne postoji emisija koja kritički progovara o aktualnoj situaciji osim nekad ovisno o gostu Nedjeljom u 2 i emisija Labirint koja je na HTV4 programu. A taj program HTV4 po istraživanju Agencije za elektroničke medije gledanost tog programa je manja od RTL kockice ili onog dječjeg Nickelodeona. Dakle, kanal koji je osmišljen kao news kanal pandan N1, neambiciozan, nerelevantan, negledan. HRT koji godišnje živi od milijardu i 300 miliona kuna ne samo da nema odjel istraživačkog novinarstva nego nema ni istraživački magazin tipa npr. Provjereno. I to se naravno namjerno radi. HRT ne otkriva ništa, novinarstvo je tamo uškopljeno, sustav se uspješno pretvara u nekakvu izvještaju agenciju u kojoj se samo kaže ovaj je rekao ovo, ovaj je rekao ono. Nema dakle, ne preispituje se, ne analizira, ne propituje, ne stavlja u kontekst. Gospodin Bačić, Kazimir Bačić je kao svoj prvi potez vratio ugovor kojeg je poništio njegov prethodnik Radman jer se na njega godišnje plaćao milion EUR-a. Radi se o najmu satelita za HRT5. Znate li da imao i HRT5, to je onaj međunarodni kanal kojega nitko ne gleda. A njegovo opravdanje za taj satelit je kao kaže u Paragvaju, Urugvaju nemaju dobre internetske veze pa nam treba satelit za to. Dakle, zaključno evo imam još malo, treba nam HRT kao javan servis, treba nam dokumentarni program, odgojno-obrazovni, znanost i kultura, svi oni nekomercijalni sadržaji, ali ne treba nam parafiskalni namet za njegovo financiranje. Pretplatu treba ukinuti. Ne treba nam ovako glomazan aparat, treba ga reorganizirati [[Upadica: Vrijeme.]] tek tada bi programsko vijeće imalo smisla.
Hvala lijepo, vrijeme. Moram vas samo nešto zamoliti poštovana zastupnice Puljak u buduće kada govorite o pingvinima i kada gestikulirate iza sebe imajte u vidu da smo iza vas gospodin Bukarica i ja pa evo molim vas pokažite u nekom drugom smjeru. A u ime predlagatelja traži riječ gospodin Željko Pavić, izvolite.
Evo, samo da vam odgovorim na vašu konstataciju da je bilo prijava za seksualno nasilje na HRT-u, a da nitko nije reagirao. Naime imali smo sjednicu 3 odbora i na sjednici ta 3 odbora čuli smo zapravo svi, gospodin ravnatelj je bio online znači bio je ovoga u svojoj ovoga kući i rekao je da u HRT-u nema seksualnog nasilja. Nakon toga smo dobili veći broj prijava vezano za seksualno nasilje. I na slijedećoj sjednici Odbora za informiranje smo postavili to pitanje što se zapravo tu dešava po tome, da li se provodi kakav postupak? Dobili smo i pisani odgovor gospodina ravnatelja da je on provodio istrage. Međutim, činjenica je da nitko od 4 člana koja mogu zaprimati prijave o nasilju nisu dobili ni jednu prijavu. Zapravo gledajući formalno pravno te prijave su išle zapravo u drugom smjeru. Budući da oni nisu zaprimili te prijave mi smo na odboru zaključili da to možda nisu ljudi kojima se želi netko povjeriti od članova kolektiva, pa smo predložili da se osnuje nezavisna komisija koja bi utvrdila da li postoji nasilja ili ne postoji nasilja. Međutim, kad smo taj zaključak stavili na glasanje, taj zaključak nije prošao. Eto.
Hvala lijepo, imate nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepa. Kad govorimo uvaženi kolega o programskom vijeću smatram da bi bilo barem pristojno i od ravnatelja HRT-a da bude bar prisutan ovdje, pa netko iz Ministarstva kulture, predstavnik Vlade da bude netko, ne govorimo sami sebi. A velik je interes javnosti za ovaj javni servis pa bi ja evo i predlagatelju uputio vama kao predlagatelju naravno kao i predsjedatelju zamolio bih evo i uputio poruku da nastavimo ovo ujutro jer je veliki interes. Ovo ne prenosi sad nitko, sami sebi govorimo, nema predstavnika HRT-a. Mislim da bi bilo dobro da o ovome, značajnoj temi nastavimo ujutro kada je i interes javnosti naših građana, medija, da čuje narod o čemu govorimo. Ovako nas je zatvorilo ko u logoru, jedni drugima pričamo, bez veze, od javnosti logoru mislim, ovo je hrvatska sabornica, časni dom, ali od javnosti smo zatvoreni i sami sebi uglavnom pričamo i žalosno je šta HTV4 ne prenosi ovo sve [[Upadica: Vrijeme.]] u javni servis. Evo toliko, hvala.
Odgovor na repliku.
Mislim da bismo se sa tim zahtjevom i sa tom zamolbom trebali obratiti predsjedavajućem tako da ja tu nemam utjecaj na to. A htio bih vam odgovoriti na konstataciju da bi tu trebao biti glavni ravnatelj. Glavni ravnatelj će biti ovdje kad će biti izvješće o radu HRT-a, međutim opet da vas informiram mi smo tražili da kad će biti izvješće HRT-a da osim glavnog ravnatelja na plenarnu sjednicu dođe i predsjednik nadzornog odbora i predsjednik programskog vijeća. Međutim i taj prijedlog je odbijen tako da će na podnošenju izvještaja biti samo glavni urednik.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Pavić, volio bi da se referirate na nešto što je kolegica Puljak u svojoj raspravi spomenula, a tiče se istraživanja gledanosti. Naime, kolegica je dobro primijetila da je HRT raskinuo ugovor sa AGB Nielsenom. To su napravili sa opravdanjem svojevremeno još u prethodnom sazivu sabora govoreći da njihove brojke, to istraživanje naprosto metodološki ne može pogoditi. Naime, brojke su bile mizerno male a mizerno su male i trenutno da se razumijemo ali da li je na odboru tokom rasprave bilo riječi i ovome? Dakle, HRT ako doista frizira brojke o gledanosti ili koristi metodologiju koja bi mogla učiniti da njihove brojke o gledanosti izgledaju bolje, to je onda samo još jedan u nizu problema koje ova televizija ima. Da li je bilo riječi o tome?
Odgovor na repliku, izvolite.
Da, na odboru smo govorili i o gledanosti, evo tu su kolegice i kolege koji su bili u tom odboru i s lijeve i s desne strane i znaju da smo pitali ravnatelja odakle informacija da HRT ima najveću gledanost. Što zapravo nije točno jer smo imali informacije koja je gledanost RTL-a, koja je gledanost NOVA-e odnosno ostalih nacionalnih televizija, međutim nismo dobili odgovore odakle mu te brojke, ko je radio tu analizu i ko je radio ispitivanje mnijenja, tako da stvarno ne znam odakle ta informacija stoji u izvješću.
Hvala lijepa. I još jedna replika, poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite gđo. Puljak.
Samo sam htjela komentirat ovaj dio o zataškavanju slučajeva seksualnog nasilja na HRT-u i o tome kako su oni voljni istražiti to. Dobro ste rekli, dakle nisu prihvatili neovisno istraživanje odnosno neko neovisno tijelo kojem bi se te osobe prijavile a osim toga organizirali su sastanak na kojem su suočili žrtvu i počinitelja. To je apsolutno nedopustivo, nedopustivo, nije na tom sastanku bio g. ravnatelj ali zna za taj sastanak i na odboru kad smo ga suočili sa tim pitanjima, na sastanku tri odbora, jednostavno je izbjegao odgovor na to pitanje. Dakle, toliko o tome da se ne zataškavaju slučajevi seksualnog nasilja na HRT-u.
Odgovor na repliku.
Tu konstataciju koju ste sad rekli, to smo čuli svi koji smo bili na tom odboru odnosno na toj sjednici tri odbora. Takva konstatacija je bila izrečena i na našem Odboru za informiranje i rekli smo da bi zato i trebali i osnovati tu neovisnu komisiju koja bi utvrdila stvarno dal postoji nekakvog nasilja ili ne postoji tog nasilja. Žao nam je što nije to izglasano, žao nam je što nije izglasano da ovdje dođu i predstavnici pravosudnog vijeća odnosno predsjednik programskog vijeća i predsjednik nadzornog odbora jer bi nam to uvelike olakšalo raspravu s obzirom da ćemo najvjerojatnije kad ćemo imati raspravu o radu HRT-a, čuti puno puta da taj odgovor mogu dati samo ljudi koji su u programskom vijeću ili su u nadzornom odboru.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom, ono što je možda bitno za napomenuti je da danas raspravljamo o listi kandidata za izbor 7 članova programskog vijeća HRT-a čije bi vam biografije trebale biti dostupne, vi namjerno diskutirate cijelo vrijeme na temu sadržaja emitiranja HRT-a, što nije u točci dnevnog reda explicite ali evo, puštam zato što se tako može shvatiti, raspravljamo o programskom vijeću. Poštovani g. Glavaševiću, vi ćete sa g. Matulom podijeliti vrijeme. Izvolite, poštovani g. Bauk.
Ispričavam se g. potpredsjedniče. Ako imamo pravo u ime kluba tražit stanku danas.
…/Upadica Škoro: Imate, zašto ne?/…
Imamo. Zahvaljujem.
…/Upadica Škoro: Ako i nemate, ja vam dajem./…
G. potpredsjedniče, molim vas da nam odobrite stanku u trajanju od 10 min, kako bi se s predstavnicima oporbenih klubova dogovorili o daljem nastavku sudjelovanja u ovoj raspravi obzirom na činjenicu da kako su rekli tu kolege iz Sabora, HRT ne prenosi ovu raspravu. I predložit ćemo da se naš predstavnik našeg kluba u ime predlagatelja povuče s rasprave kako bi se prekinula ova rasprava ako HRT ne prenosi raspravu o HRT-u u Hrvatskom saboru jer je programsko vijeće upravo ono koje bi u ime javnosti trebalo predstavljati javnost. Prema tome, kako nema predsjednice odbora, mi ne želimo kao oporbeni klub sudjelovati i biti saučesnici HRT-u u skrivanju onoga što zastupnici o njima imaju reći. Prema tome, molim vas da nam odobrite stanku. Hvala.
Hvala vam lijepa. Poštovani g. Glavaševiću, ja vas molim onda sačekat ćemo 10 min, odobrit ću stanku od 10 min pa ćemo nastaviti u 17 sati i 32 minute. Hvala vam. STANKA U 17,23 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,32 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla, pa ćemo nastaviti ovaj, samo sekundu kolega Glavašević, poštovana zastupnica Puljak se javlja. Trebate stanku ili? Izvolite.
Poštovani predsjedavajući evo tražimo stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a. Ponavljamo zahtjev evo ujedinjene oporbe o tome da ovu raspravu o Programskom vijeću HRT-a mora prenositi i HRT. Mislim da im je zahtjev već upućen, dakle dok HRT ne počne na svom 4-tom programu prenositi ovu sjednicu mi smo ujedinjeni u ideji da ne nastavljamo raspravljati ovdje. Dakle, tražim stanku u vremenu od 20 minuta i nadam se da će u tom vremenu HRT naći za shodno da građanima Hrvatske prenosi ovu raspravu dakle o trenutnom stanju u HRT-u i o izboru kandidata za Programsko vijeće HRT-a. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ja vam mogu reći samo svoje osobno mišljenje da i ja mislim da bi oni to trebali prenositi. Međutim niti ja, niti vi ne možemo to narediti, ja se nadam da će oni shvatiti poruku. Slijedom točke našeg Poslovnika 239b. ne mogu dati stanku od 20 minuta, mogu dati od 5 minuta, pa možda će još netko tražiti 5 minuta nakon toga, evo ga, pa evo poštovani zastupnik Borić isto će tražiti u ime Kluba HDZ-a.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. I ja tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da i mi raspravimo ovu novonastalu situaciju. Naime, lijepo smo krenuli u raspravu i ništa nije bilo sporno dok očito kolege iz vlastitih nekih političkih ili partikularnih interesa tu raspravu nisu proširili i na izvješće o radu programskog vijeća. Znači mi imamo ovdje 11 kandidata od kojih je 10 koliko sam razumio zadovoljilo uvjete i trebali bi raspravljati o njima valjda i njihovim životopisima i svemu tome što oni zadovoljavaju ili ne zadovoljavaju da budu članovi programskog vijeća. Međutim, kako se izašlo iz teme predsjedavajući je to dopustio, Poslovnik Članak 232. jasno nalaže što bi treba govorit, e onda se stvorila i mogućnost da se pita HRT da to prenosi jer da bi trebali čuti što oni gledaju, što ne gledaju, šta je njima lijepo na televiziji, što nije itd. Ja ne smatram da je to tema današnjeg dnevnog reda i smatram da bi trebali nastaviti ovu raspravu kao god mi to doživljavali svatko od nas, ali tema je sasvim nešto drugo od onoga što oni žele. I još imamo situaciju da se želi iz sabora nazvati ne znam HRT izvolite nas prenositi. Ja nisam puno puta sudjelovao u takvim situacijama, ovo mi je prvi put. Ja znam da HRT prenosi svakodnevno sjednicu od 9,30 do 13,30, da se prenose rasprave kada su na redu, na dnevnom redu državni proračun, rebalansi državnog proračuna itd., točke od interesa za svih valjda ne, da su se vjerojatno prenosile i neke druge situacije koje su bile očito tada od interesa za javnost, ali sada su članovi oporbenih klubova procijenili što je to interes javnosti i s obzirom da očito imaju ne znam predlagatelja na neki način nas možda čak i ucjenjuju s time ako neće po našem onda mi trebamo prekinuti ovu raspravu. Ja mislim da to nije zadatak nas saborskih zastupnika nego da raspravimo temu onakva kakva je kome god se nešto sviđalo ili ne sviđalo. A bit će tema da se raspravlja o tome što HRT jest ili nije.
Hvala lijepa, naravno da ću odobriti ovaj stanku i vama. Evo kolegica Puljak je digla povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je Članak 238., gdje se implicira da ovdje zastupamo nekakve partikularne interese i ne interese građana. U interesu je upravo da građani čuju što ovdje raspravljamo na temu Programskog vijeća HRT-a. Dakle, govorimo o izboru članova tog vijeća ali i o radu tog vijeća i o statusu uopće HRT-a. Dakle, prilika je da to građani čuju [[Upadica: Hvala.]] i o tome želimo …
Hvala lijepa, dakle to nije povreda Poslovnika pa vam moram izreći opomenu naravno. Zastupnik Bulj je isto tražio povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Hvala lijepo predsjedavajući.
A oprostite ne možete više, da, poštovani potpredsjednik doma i zastupnik [[Upadica: Povreda Poslovnika je bila.]] [[Upadica: Pa niste digli tablicu.]] [[Upadica: Kako ne, jesam diga?]] [[Upadica: Ok, povreda Poslovnika.]] Dobro, onda izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Borić je povrijedio Članak 238., jer je rekao niz neistina. Ovo nije logor, ovdje se govori o HRT-u i javnost, taj HRT cenzurira Hrvatski sabor, a obaveza je da ovo prenosi jer se radi o javnom servisu koji naši građani plaćaju. I neka građani plaćaju tko će ih predstavljati u programskom vijeću koje je inače samo sebi svrha i znam da vam je bitan politički utjecaj, ali da sabor cenzura HRT i javni servis to je katastrofa.
Hvala lijepa ovaj znate i sami da to nije povreda Poslovnika, prema tome već imate jednu opomenu moram temeljem Članka 240. stavak 1. izreći opomenu s oduzimanjem riječi, to je teorijska stvar, ali tako je po Poslovniku. Vjerojatno za stanku je zatražio potpredsjednik sabora, poštovani zastupnik Škoro.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, dakle naravno Hrvatski sabor niti ima mandatnu ulogu, niti ima bilo kakvu zakonsku osnovu da traži prenošenje sjednice. To je diskreciono pravo glavnog urednika i programa HRT-a i neću to tražiti. Međutim, ono na čemu ću inzistirati da se poštivaju poslovničke odredbe kad je u pitanju provođenje rasprave po ovoj točki gdje bi trebali imati i nazočnost predstavnika predlagatelja dok u ovom trenutku, koliko ja vidim, nemamo i samim tim nemamo uvjete da sukladno Poslovniku provodimo dalje raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Mislim da bi trebali o tome porazgovarati zato tražim stanku u trajanju od 5 minuta, pa ako nađemo predlagatelja ili njegovog predstavnika dobro, ako ne nemamo dalje uvjete za nastavak sjednice.
Hvala lijepa. Ovaj, kolega Borić u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 232., 238., znači imamo situaciju koju sam i najavio. Znači kolege iz oporbe su očito iskoristile određenu situaciju, valjda iz vlastitih interesa, čak su i naredili kad bi trebala biti sjednica prenošena sutra odmah ujutro, nastavak ne, ova točka i da bi onda interes javnosti bio zadovoljen. Mislim da je ovo opet jedna na neki način činjenica koju moramo gledati na način na koji mi gledamo u HDZ-u, a to je da se zloupotrebljavaju izmjene od Kluba SDP-a 2012.g. koje je dovelo programsko vijeće na ovu razinu, da bi taj isti klub sada povukao svog predstavnika kao predlagatelja i govorio što trebamo ili ne trebamo činiti. Mislim da je to sramotno i za taj klub i za SDP, ali onda i za oporbu koja se s time složila.
Dobro, nije po meni povrijeđen Poslovnik, pa i vi morate dobiti opomenu. Ovaj poštovani zastupnik Sačić se javio za stanku ako sam shvatio jel tako?
Poštovani predsjedavajući, također u ime Kluba Hrvatskih suverenista podržavamo ovu inicijativu, svi od nas iz oporbe kolko vidim jedinstveno da se odobri stanka u trajanju od 5 minuta kako bi se stvorili uvjeti za kvalitetnu raspravu u jednom demokratskom otvorenom duhu, a prije svega ispunjavanju one temeljne obaveze da bude ispred nas i predstavnik predlagatelja da mi ne pričamo sami sebi, što je i vama sasvim prihvatljivo kako sam vidio iz vaše diskusije. Hvala lijepo.
vala lijepo. Naravno da ću i vama odobriti ovaj stanku. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne onda ovako, naravno kolko sam ja dobro izračunao imamo 4 puta stanke po 5 minuta, pa ćemo dati onda stanku od 20 minuta. Što se tiče onoga što je rekao poštovani potpredsjednik sabora, ja se s njegovim jednim dijelom apsolutno slažem, ali s drugim se ne mogu složiti, dakle potpuno se slažem s time da ovaj bi itekako trebalo zapravo prenositi sjednicu, a da mi to nažalost ne možemo narediti HRT-u ovaj, nemamo taj mandat, nemamo tu moć, tu snagu. Ovaj, a s druge strane ne mogu se složiti sa onim jer u Poslovniku nigdje ne piše da treba predlagač ovdje biti. Predlagač nigdje, nigdje u Poslovniku nećete naći da on mora bit ovdje prisutan. Dakle, to ne stoji u Poslovniku, jel. Ovaj, bilo bi u redu da bude naravno i nekako je dobar običaj da bude ovdje, ali ne piše u Poslovniku da mora biti. No u svakom slučaju dati ćemo stanku kao što smo rekli, vidjet ćemo se u 6 sati i 5 minuta. STANKA U 17,43 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18:05 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, naše stanke su istekle, vi ste se vjerojatno svi dogovorili što ste se htjeli dogovoriti pa predlažem da krenemo na raspravu i otvaram raspravu. Prvi će u ime zeleno-lijevog bloka, izvolite poštovani zastupnik Arsen Bauk digao je povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine.
Koja točka Poslovnika povrijeđena?
Potpredsjedniče, točka koja govori o predlagateljima.
Koja je to točka molim vas?
226. čini mi se, nema predstavnika predlagatelja što je manje bitno i HRT ne prenosi raspravu samu o sebi što je još jedna vrsta cenzure na javnom servisu. Stoga predlažem da se rasprava nastavi sutra popodne kada će to HRT moći prenositi da malo čuju što zastupnici misle o njima, a ako se rasprava nastavi zastupnici SDP-a neće sudjelovati ni u raspravama u ime kluba ni u pojedinačnim raspravama, zadržavamo pravo eventualno ako budemo izloženi nepotrebnoj kritici da se vratimo na završnu raspravu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Moram prvo konstatirati da naravno nije povrijeđen Poslovnik pa dobijate opomenu. Članak na koji ste se pozvali je utvrđivanje i dopuna dnevnog reda, prema tome nema apsolutno nikakve veze sa onim što ste se pozvali. A kao što sam rekao bez obzira i na to što ja mislim, a jasno sam rekao šta ja mislim o tome ne možemo mi narediti niti HRT-u da nešto prenosi niti da ne prenosi, šta god ja ili bilo tko od nas ovdje mislio. Prema tome, mi ćemo nastaviti sa našom raspravom, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević u ime zeleno-lijevog bloka. Izvolite, poštovani zastupnik RAspudić je digao povredu Poslovnika. Koja je točka povrijeđena?
Povreda Poslovnika točka 238. Mislim da smo svi kao zastupnici omalovaženi u ovom trenutku da HRT kao javni RTV servis koji imaju specijalizirani 4. program informativni ne prenosi sjednicu Sabora na kojoj je riječ o Programskom vijeću HRT-a, a samim tim i o širem kontekstu rada HRT-a. Također skandalozno je da ovdje nema predlagatelja da bez predlagatelja raspravljamo kako se on može očitovati o onome što govorimo. I također mi iz kluba Mosta nećemo ići protiv Poslovnika HS-a i biti na sjednici na kojoj nema predlagatelja. Dakle, predlažem da se sjednica prebaci za sutra.
Dakle hvala lijepa to nije povreda Poslovnika kao prvo niko nikoga nije ovdje vrijeđao, to je jedno. Drugo, ono što ste se vi pozvali da je negdje u Poslovniku niste definirali gdje piše da mora bit predlagatelj, to ne postoji nigdje u Poslovniku. To je bila i jest u načelu dobra praksa, bilo bi dobro da je tako, ali nigdje ne piše da to mora biti tako. Prema tome procjenjujem da Poslovnik nije povrijeđen, a vama nažalost moram dati opomenu. Neko je isto digao tako ruku.
Ja sam imala povredu Poslovnika.
Izvolite, poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Čl. 232. govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja. Ne da ne možemo govoriti samo o temi koja se raspravlja nego ne možemo uopće govoriti o temi o kojoj se raspravlja jer po drugi put danas u Saboru govorimo o temi, a da nismo prethodno raspravili izvješće o radu Programskog vijeća koje je preduvjet razgovora o članovima Programskog vijeća. Time se ova rasprava sabotira jel u tom izvješću koje nije bilo na dnevnom redu jasno se kaže da Programsko vijeće nije u stanju provoditi svoj rad kako treba.
Dobro, naravno da to nije povreda Poslovnika, nažalost ja vam temeljem čl. 240. st. 1. moram izreći opomenu sa oduzimanjem riječi, opet teorijska stvar, ali vi već imate jednu opomenu pa evo. Poštovani zastupnik Dretar ima povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Poštovani akademiče, povrijeđen je jedan od vrlo bitnih članaka Poslovnika Sabora RH, [[Upadica Reiner: Možete mi ga navesti molim vas.]] 256., alineja 6, točka b, samo želim upozoriti u ime svih zastupnika kluba Domovinskog pokreta da stvarno imamo suglasnost svih oporbenih stranaka i znam da ne možete nikome narediti da prenosi bilo koji sadržaj, ali očigledno možete da ne prenosi. Hvala. I mi ćemo se povući.
Hvala lijepo. Naravno da to nije povreda Poslovnika, vi ste se pozvali na članak koji govori o elektroničkom glasovanju samo toliko da znate, na koju besmislicu ste se pozvali. A moram vam dati naravno opomenu, a što se mene tiče vi se možete povući ili ne povući to je naravno vaša slobodna volja hoćete li sudjelovati u radu Sabora ili nećete sudjelovati u radu Sabora. Zastupnik Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je cijeli Poslovnik, nema predlagatelja, nema javnosti. HTV cenzurira HS i to je dozvolila ova većina u Saboru, kolega Bačiću vi ste dozvolili da HRT cenzurira HS javni servis o kojem mi danas raspravljamo o Programskome vijeću, o ljudima koji će donositi navodno program, a program je već na pravljen i bez njih. Ovo je više nego sramotno.
Kolega Bulj, sramotno je i svjesno kršiti Poslovnik, temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
…/Govornik isključen./…
Ja vas molim da se maknete s govornice. Temeljem čl. 241. st. 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice. Kolega Bulj, temeljem čl. 241. st. 3. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju. Jesmo sad to sve riješili? Kolega, aha, poštovana zastupnica Benčić, stanka, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka zbog novonastale situacije. Ponavljam dakle argumente od prije, radi se o situacije gdje je jedno od ključnih rasprava o HRT-u i tijelu koje bi zapravo trebalo osiguravati ono zbog čega sabor radi nadzor nad HRT-om, a to je da ispunjava javni, da, da program HRT-a ispunjava javni interes i da se brine o zaštiti javnog interesa u tom programu. Rasprava o tom tijelu proći će bez prisutnosti HRT-a i bez toga da HRT tu raspravu prenosi. Rasprava se ne prenosi vjerojatno namjerno jer se zna da će se iznijeti brojne kritike na način funkcioniranja HRT-a i uloge sabora u tom funkcioniranju, ali isto tako i nefunkcionalnosti Zakona o HRT-u koji je nažalost donesen 2012.g. potpuno obezglavio i obespravio programsko vijeće i njegovu bilo kakvu ulogu. Dakle ponavljam, tražimo stanku da bismo se oko toga konzultirali jer smatramo da nema smisla raspravljati o HRT-u o kandidatima za programsko vijeće u situaciji u kojoj čak ni tu raspravu koja je zaista od javnog interesa za nešto što se zove javni servis ne prati HRT. Dakle, molim vas da nam odobrite stanku u trajanju od 10 minuta.
Naravno ja ću vam odobriti stanku, već je bila stanka od 20 minuta, pa ću sukladno čl. 239.b. ćemo nastaviti s radom. Bilo je 20 minuta vremena da se upravo konzultirate i svi skupa oko, oko toga. Ja sam vam svoje osobno stajalište rekao, ja osobno mislim da bi oni trebali to prenositi, ali znate vrlo dobro da niti ja, niti vi, niti bilo tko od nas im ne može narediti da nešto prenose ili da nešto ne prenose. Prema tome, ovaj tu smo u situaciji da možemo i moramo raspravljati o kandidatima za izbor programskog vijeća koje će onda nadzirati taj HRT jel. Ovaj i to nam je zadaća i red bi bilo da je obavimo. Poštovana zastupnica Selak, povreda Poslovnika, šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Čl. 238. Zbog sustavnog današnjeg omalovažavanja saborskih zastupnika niti smo raspravili izvješće, niti ovdje itko u ime predlagatelja, niti HRT prenosi prevažnu sjednicu na kojoj se raspravlja i o njegovom programu, ali i o ključnom problemu seksualnog uznemiravanja na instituciji HRT-a Klub zastupnika MOST-a neće nastaviti svoje sudjelovanje u ovoj raspravi i napuštamo ovu sabornicu.
Dobro, nije prekršen Poslovnik. Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Vilim Matula, u čemu je prekršen?
Zahvaljujem predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 283., ispričavam se, ja sad ne mogu, sad sam spriječen.
Ovo je antidemokracija i … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Bulj, ja vas lijepo molim.
Ja vas lijepo molim, ja sam stvarno grubo spriječen sada u govoru.
… [[Govornik se ne razumije]]
Ja vam se ispričavam, ali nažalost ima ljudi koji ne poštuju ni pristojnost, ni red, ni ništa u ovome, ni Poslovnik.
Da, dobro, ali, ali to ste vi kao, uvaženi potpredsjedniče vi ste dužni ovaj…
Jasno, evo, izvolite, molim vas…
Samo, molim vas samo da mi date vrijeme.
Molim vas poštovani zastupniče Matula, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, povrijeđen je čl. 283. koji kaže između ostalog Pravilnikom o javnom radu sabora radnih tijela uređuje se između ostalog i izravni radijski i televizijski prijenosi tijeka sjednica. To je u Poslovniku, ovo je vrlo jasno napisano. Radi se o tome da smo mi, evo tu su i svjedoci koji su dodatno došli vaši zastupnici tražili na vijeću raspravu i o programskom izvješćima koja nisu data ovdje. Evo ovo tu su sve razlozi jer je toliki problem sa ovim ravnateljstvom. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ovaj jedino vam mogu reći ono isto što sam rekao i ranije da osobno smatram da bi HRT to trebao prenositi, ali kao i vi i svi mi skupa ne možemo im naredit niti da nešto ne prenose, niti da nešto prenose. Nažalost takva je situacija ili na sreću ne znam, to je stvar demokracije, ovaj i neovisnih institucija. Prema tome, evo takva je situacija. Poštovani zastupnik Glavašević. Poštovani zastupnik Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Čl. 241. st. 4. govorimo o udaljavanju sa sjednice, znači izrekli ste g. Bulju znači udaljavanje sa sjednice, on još uvijek ovdje sjedi, ja vas molim da date stanku dok se ljudi, on ne makne iz ove sabornice jer se ponaša neprimjereno u ovom domu i na način da on radi što god on misli da treba raditi ovdje. Ima nas koji hoćemo raspravljat, a njima ako se ne raspravlja neka izlaze van i to je njihovo pravo i mi na to ne želimo utjecati, ali ne želimo ni utjecati na to da nas ucjenjuju nekakvim svojim razmišljanjima što bi se njima htjelo u datom trenutku. To ne želim i molim da se postupi po tome i…
Vi hrvatski narod ucjenjujete. Ne more čut.
Vi ste, vi ste u pravu kolega Borić i ja ću sad dati stanku od 10 minuta i zamolit ću, zamolit ću vrlo pristojno i vrlo lijepo kolegu Bulja da napusti sabornicu.
Pa narod me je izabrao ovdje, pa ne morete me izacivat bez veze. Em uzurpirate narodu informaciju, uzurpirate narodu da o HRT-u se raspravlja na…
Ja vas, ja vas ne izbacujem bez veze nego zbog nepristojnosti, divljanja i upornog kršenja svjesno Poslovnika.
Ma vi divljate i radite šta oćete. Gušite Poslovnik, gušite demokraciju, gušite volju naroda.
Dajem vam, dajem stanku od 10 minuta.
Pogodujete svima osim narodu koji nas je bira.
Da, da dao sam stanku, dao sam stanku … [[Upadica: Ne razumije se.]] e al stanka je, već sam ja proglasio stanku, pa ćemo nakon toga. Kolega Bulj ja vas lijepo molim, ajde napustite dvoranu, dosta cirkusa. STANKA U 18,19 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo stanka je istekla pa nastavljamo. Poštovana zastupnica Vidović Krišto je digla povredu Poslovnika. Izvolite što je povrijeđeno u Poslovniku?
Dakle, povrijeđen je Poslovnik u Člancima 32. i 14., Ustav određuje kako vlast proizlazi iz naroda, a vlast se ostvaruje putem nas saborskih zastupnika. A vi gospodine predsjedavajući omalovažavate i hrvatski narod i hrvatski ustav, a na to nemate pravo. Nemojte raditi ovo što radite jer ćete se jednoga dana ovoga sramiti. Naime, ovo nije vaša pučistička organizacija koja se naziva HDZ, a možda bi se trebala zvati točnije jugoslavenska diktatorska zajednica. Hrvatski sabor je obvezan nadzirati tijela koja sam imenuje tako je demokratski postulat očito stran.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnica Krišto. Ja vama neću uzvratiti uvredama koje ste vi meni uputili ovaj jer se ne želim spuštati na tu razinu, apsolutno. Prema tome ovaj neka ostane na vašem obrazu ono što ste rekli. Mi krećemo sa radnom dalje kluba i zastupnika. Budući da sam otvorio raspravu prvo će govoriti poštovani zastupnici Glavašević i Matula u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Nema ih gube pravo na govor, pa će se onda obratiti nam u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Vesna Bedeković. Izvolite, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, evo danas raspravljamo, glavna tema nam je lista kandidata za izbor 7 članova Programskog vijeća HRT-a i žao mi je što se rasprava u čijem fokusu je trebalo biti Programsko vijeće HRT-a proširila na različite druge teme među kojima nekima od njih, mislim na teme i na način govora, način držanja, način ponašanja u ovom visokom domu nije mjesto. No, vratimo se na temu. Djelokrug rada Programskog vijeća HRT-a jednako kao i broj njegovih članova i jednako kao i način njihovog izbora reguliran je Zakonom o HRT-u, a ja ću podsjetiti žao mi je što ovdje nema kolega s moje lijeve strane. Zakon o HRT-u je donesen 2012. godine i to je jedan od rijetkih zakona, ako ne i jedini koji je donesen ne konsenzusom. Sukladno tom zakonu, dakle kad kažem ne konsenzusom jasno vam je o čemu govorim, a onda možda i još jasnije zašto kolega s moje lijeve strane danas nema u sabornici. Vjerojatno zato da bi izbjegli kritike između ostaloga i na njihov račun. No, kako god sukladno Zakonu o HRT-u, Programsko vijeće HRT-a tako zakon propisuje zastupa i širi, štiti interes javnosti provođenjem nadzora, programa i unapređenjem radijskog i audiovizualnog programa, daje svoje mišljenje na prijedlog programa rada HRT-a i ono što je bitno prati provedbu programskih načela i obveza utvrđenih zakonom i ugovorom između HRT-a i Vlade RH. Prema tome, već iz ovih članaka zakona formuliranih na ovaj način nije baš programsko vijeće tako degradirano i nije baš istina da programsko vijeće nema baš više apsolutno nikakvu ulogu. Podsjetit ću da sukladno zakonu vijeće HRT-a ima 11 članova od kojih 9-tero članova bira Hrvatski sabor, a preostala 2 člana vijeća biraju i razrješavaju novinari odnosno drugi zaposlenici HRT-a koji kreativno sudjeluju u stvaranju programa na način predviđenim Zakonom o HRT-u i Statutom HRT-a. Već znademo svi, ja ću samo kratko ponoviti da se izbor članova vijeća obavlja na temelju javnog poziva, članove vijeća bira Hrvatski sabor, a sam postupak raspisivanja javnog poziva i utvrđivanja kriterija provodi Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i po zaključenju natječaja odbor razmatra sve podnesene prijedloge, utvrđuje pravovaljanost svih prijedloga i listu kandidata dakle dostavlja saboru koji onda dalje vrši izbor. I trenutno smo dakle u poziciji da pred nama imamo listu kandidata. I ja ću samo podsjetiti da je javni poziv raspisan s obzirom na činjenicu da mandat istječe petorici članova programskog vijeća. Javni poziv je objavljen 4. prosinca 2020. i objavljen je za izbor ukupno 7 članova s obzirom na činjenicu da je osim 5-orice članova kojima istječe mandat potrebno imenovati još 2 člana budući da se na prošlom imenovanju u srpnju mjesecu 2019. godine Hrvatski sabor je umjesto 4 člana imenovao samo 2 člana i to upravo zbog činjenice što se nije uspio postići konsenzus i dogovor s kolegama iz opozicije. Imamo dakle prema listi kandidata utvrđeno 11 pravovaljanih kandidatura, ja ću ih pobrojiti dakle g. Joško Marušić, dr.sc. Predrag Haramija, prof.dr. Ivica Miškulin, Robert Markt, doc.dr. Ozana Ramljak, Vlaho Bogišić, Zorislav Lukić, Džemal Bratić, dr.sc. Miroslav Jarmas, dr.sc. Nikola Baketa i dr.sc. Ivica Lučić. Sve detalje o njihovim profesionalnim karijerama su nam dostavljeni u materijalima pripremljenim za ovu sjednicu Sabora i svakako da će Klub zastupnika HDZ-a imati svoje prijedloge, imati svoje kandidate i naravno da će sukladno dogovoru između parlamentarne većine i parlamentarne manjine svoje članove istaknuti, a naravno o kandidatima će se glasati kad se za to steknu uvjeti, pretpostavljam ovaj petak. Ono što smatram da je dosta važno naglasiti da je važno popuniti preostalih sedam članova Programskog vijeća jer ono mora biti u funkciji prije svega zbog toga što Programsko vijeće zastupa i štiti interes javnosti na način da provodi nadzor programa i unapređuje radijski i audiovizualni program i naravno ovo se ne odnosi samo na televiziju koja je nekako uvijek u fokusu kada govorimo o HRT-u nego i na druge audiovizualne i medijske usluge koje vrši HRT. Bilo je pitanje kako često se vijeće sastaje, u pravilu sukladno Zakonu o HRT-u svaka tri mjeseca. Ovdje je bilo u prethodnim raspravama primjedbi i oštrih kritika da se vijeće nije redovito sastajalo. Ako pogledate web stranicu Programskog vijeća na kojoj imate između ostalog i obavijesti o održavanju sjednica sa dnevnim redovima Programskog vijeća, sa priopćenjima itd., vidjet ćete da je u 2020.g. Programsko vijeće održalo tri sjednice, u 2019.g. šest sjednica, u 2018.g. sedam sjednica, u 2017.g. šest sjednica itd. dakle ne možemo baš u potpunosti se držati teze da se sjednice ne održavaju, da bi one mogle biti još bolje i još drugačije naravno uvijek ima prostora za poboljšanje i o tome možemo i trebamo razgovarati, pa između ostaloga i sa članovima vijeća odnosno sa predsjednikom Programskog vijeća, između ostaloga i na matičnom odboru. Dakle, zašto nam je bitan puni sastav HRT-a? Prije svega zato što ono mora prije svega kontrolirati ispunjavanje programskih načela koja su propisana ugovorom između HRT-a i Vlade RH, a nama zastupnicima svakako treba biti u interesu da se ta programska načela i sve što je propisano ugovorom u punom smislu ispunjava. A ja ću podsjetiti nemojmo zaboraviti da HRT bez obzira na brojne kritike od kojih su neke utemeljene, a neke bogami i nisu je li ima jednu dodanu vrijednost koju druge komercijalne televizije nemaju. Naravno ovdje ne umanjujem značaj komercijalnih televizija, a ono što je dodana vrijednost HRT-a to je prije svega njen obrazovni, znanstveni, kulturni i opće društveni doprinos i svakako uloga HRT-a koja je definira već spomenutim ugovorom između HRT-a i Vlade RH. Ono što imam potrebu još dodatno naglasiti da je svima nama, svim saborskim zastupnicima doista u interesu da HRT treba biti prije svega javni servis naših građana u punom smislu te riječi i žao mi je što kolege pojedini su napustili ovu sjednicu. Ali ja moram istaknuti nemojmo zaboraviti da neki od zastupnika koji su danas ovdje bili nazočni i sjedili ovdje su upravo uz pomoć HRT-a izgradili svoje profesionalne karijere i da su upravo uz pomoć HRT-a nekako zauzeli svoj javni prostor. Prema tome, nemojmo biti licemjerni i nemojmo baratati tezom da ne postoji javni interes i da HRT nije javni servis nego je glasilo vladajuće stranke, to je naprosto teza koja ne stoji. Ja ću podsjetiti da na HRT-u postoji i informativne i političke emisije poput emisija „Otvoreno“, „Poligraf“, „U mreži prvog“ koji se objavljuju emitiraju i na radiju, a prenose i na televiziju. Postoje emisije različitih profila „Nedjeljom u 2“ koja je u prime timu, „Labirint“ itd., itd. Prema tome, nije [[Upadica Reiner: Hvala.]] istina da nema emisija i da nema emisija posvećenih braniteljima. Ja ću samo podsjetiti pred kraj da subotom u redovnom tjednom terminu od [[Upadica Reiner: Hvala.]] 2008.ide emisija „Veterani mira“ posvećena upravo hrvatskim braniteljima. I nije istina da hrvatski branitelji kao što reče kolega general nemaju tretman na HRT-u. Hvala, ispričavam se.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Stephen Nikola BArtulica. Nema ga, gubi pravo na govor. Sada idemo na pojedinačne rasprave. Prva se javila poštovana zastupnica Anka Mrak TAritaš. Nema je, gubi pravo na govor. Sljedeća se javila poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Nema je, gubi pravo na govor. Pa se javila zastupnica Marija Puljak. Nema je, gubi pravo na govor. Javio se i poštovani zastupnik Nino Raspudić. Nema ga, gubi pravo na govor. Javila se i poštovana zastupnica Marija SElak Raspudić. Nema je, gubi pravo na govor. Ali ima zato poštovanog zastupnika Josipa Borića pa izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo svjedočimo jednom činu koji je očito nastao u toku rasprave. Lijepo smo krenuli u raspravu o listi kandidata za izbor 7 članova programskog vijeća HRT-a, imali smo i predlagatelja, imali smo oporbu i vladajuće predstavnike ovdje i sve je to bilo lijepo dok nije izašao predstavnik također iz jednog kluba iz oporbe, koji je onda odlučio svu silu svojih argumenata prebaciti na drugu stranku iz oporbe, to je SDP koji je donio zakon o HRT-u 2012. g. i to na način barem se ja toga sjećam, da su na silu donijeli zakon kojeg su smatrali da je u tom trenutku dobar bez da su se htjeli konzultirati s bilo kime tada iz oporbe, s obzirom da su se do tada ti zakoni donosili jednim suglasjem, i stranke na vlasti i stranaka iz oporbe i da je to onda stvaralo i određeni mir ali i određene momente u kojima su svi više-manje bili na neki način zadovoljni s onim što su smatrali da trebaju ostvariti kroz svoje političke ajmo reći, interese. Međutim, 2012. je to prekinuto i tada je programskom vijeću dana uloga koju ima i danas. I kada je g. Raspudić napao kolegu iz SDP-a da je to njihov zakon i da ga oni trebaju na neki način braniti, onda su se na neki način promijenili odnosi i ta ista oporba koja je došla ovdje sa željom da raspravlja o članovima programskog vijeća, između sebe se najprije razišla da bi našli taj svoj zajednički moment u trenutku kada treba nešto rušiti na način da su počeli ucjenjivati, imamo svog člana koji je predlagatelj pa ako neće njega biti, nećemo raspravljati a onda su se dosjetili i da bi mogli sazvati ili dozvati HRT ovdje iz sabornice. Ja to ne bilježim, evo koliko sam ovdje, a to je dosta dugo, da su si saborski zastupnici dali ulogu da zivkaju ili nazivaju urednike na HRT-u i da traže da se uključe upravo u trenutku kad oni žele govoriti upravo o tom HRT-u. Naravno, prije toga su bile salve uvreda i svega ostaloga upravo na taj isti javni servis koji očito njima ne odgovara jer su po cijele dane upravo na tom javnom servisu, Otvorite bilokoji program informativni, od jutra pa do navečer, uvijek nekoliko njih sjedi u tim emisijama i uredno govore o svemu što ih smeta u ovoj državi ali naravno i o svim ostalim problemima ili bilokojoj drugoj televiziji, ja mislim da daju izjava više nego nijedna bilokoja ne znam, opcija u bilokojoj državi svijeta. Toliko dnevno oni daju izjava da bez problema mogu zaključiti da ih se cenzurira, da nije objavljeno baš ono što su oni htjeli da se objavi. I onda je rasprava otišla u krivom smjeru jer su se oni između sebe najprije posvadili a onda i našli zajednički nazivnik zašto treba izaći iz ove sabornice pa su čak pokušali i osvojiti ovu sabornicu ako ste primijetili u jednom trenutku jer da je to njihovo prirodno pravo. Nažalost, hrvatski građani, a naše su sjednice javne, prenosi ih saborska televizija, ja znam da ona nije svima dostupna, ali oni koji gledaju, moraju znati da oni očito pokušavaju iz oporbe voditi i državu a očito bi iz oporbe vodili i taj javni servis. Oni bi uređivali program i stvarali emisije po njihovoj želji i volji, oni bi u te emisije zvali goste koji su po njihovoj volji i mjeri. I to je to što imamo danas od te oporbe koja se nudi da sutra vodi ovu državu, ne poštujući prije svega upravo ovaj dom u koji se zaklinju, ne poštujući Poslovnik na koji se često pozivaju. Smatram da je zaista ovo danas prevršilo mjeru dobrog ukusa i ne čudim se ja strankama kao što su Most ili ovi Ne možemo ili bilokoji drugi, nego SDP-u koji je autor tog zakona po kojem se postupa da bi danas oni bili ti koji su se prilagodili upravo takvim pozivima da se iz ove sabornice izlazi. Ovih dana slušamo da zakone ne trebamo poštivati, u bilokojem izboru. Očito je ovo još jedan zakon gdje se ne treba poštivati zakon i procedura. Vjerovatno očito da su došli do kraja i da ne znaju više što bi sami sa sobom. Njihove politike ne postoje, njihova postignuća ne postoje, postoji samo ovo što imamo, pojedinačni incidenti u sabornici koji trebaju očito zainteresirat našu javnost. Ono što mi radimo je da pokušavamo provoditi zakon, održati normalne sjednice ovog Sabora i to ćemo činiti jer je to naša zadaća. Tako ćemo izabrati i ovih 7 članova programskog vijeća.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanoga Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Borić, točno ste rekli, 2012. je prekinut jedan konsenzus koji je bio stvoren 2010., tada je čak i Europska komisija upozoravala na te nedostatke ali evo, taj je zakon izglasan a sada na temelju tog zakona ne bi trebalo biti nikakvih problema ako je donesena odluka na HRT-u što će se prenositi, što neće ili u kojem vremenskom razdoblju međutim izgleda da nekima danas ipak je iako su sami donijeti takav zakon. Drugo, imamo i Poslovnik, čl. 233., predlagatelj može naravno ne mora, ali može govoriti na početku rasprave, to je i učinjeno, kasnije ako ne želi više sudjelovati, naravno, ne može ga se prisilit ali rasprava ide dalje. Prema tome, moje pitanje, gdje je tu supstancijalni problem da bi se prekinula ova rasprava?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa, kolega Stier. Znači supstancijalni problem je u 2012. g. u kojoj je na neki način moderirao i kolega Bauk koji je ovdje zastupao danas zastupao ovu koaliciju rušitelja svega i svačega da se treba sada izaći vani jer da se njih ne uvažava dovoljno i da njih HRT dovoljno ne prati baš u ovoj raspravi gdje su se oni namjerili govoriti protiv tog HRT-a jer da im ništa tamo nije dobro. Čuli smo jednu kolegicu da njih nikad nema na televiziji, evo večeras jedna emisija, baš njezin suprug večeras gostuje u toj emisiji i naravno, sve će to bit kako oni to kažu, cenzurirano ili neće moć doći itd., itd., što je sve lažno, neistina. I pokušavaju nas uvjeriti da se svi trebamo ponašati na isti način, a bili smo svjedoci i njihovih vlasti i rada upravo tog HRT-a u tom razdoblju, nije bilo ovakvih situacija. Nikada si kao HDZ nismo dozvolili takve situacije koliko god smo smatrali da rade pogrešno. To im je danas došlo na naplatu i bježe od toga, bježe.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grba Bujević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, uvaženi kolega Borić, ja vam se stvarno od srca vam se zahvaljujem na prekrasnoj kronologiji kojom ste nas zapravo podsjetili kako je ta cijela priča nastala. To je nešto što treba često ponavljati jer to se vrlo, vrlo puno puta se to koristi sa one strane sabornice. Drugo stalno se stalno kaže da se ne smije utjecati na program, da se ne smije nametati svoja volja, to pripisuju kao ovoj strani sabornice. Nije li upravo ovaj postupak koji oni žele da se prenosi ovo protivno programskom, programu Hrvatske televizije nije li to isto njihov način utjecaja na programsko vijeće odnosno na program koji je izbor i da se to malo, da to probate mi objasniti.
Hvala lijepo. Kolegice, pa kažem da je problem u njima zato jer očito nisu bili ni svjesni što čine u ovom trenutku. Ja mislim da kako je ta rasprava krenula da se onda kažem izrodila u drugom smjeru onog trenutka kad je MOST napao SDP, što ih nije spriječilo da zajedno otiđu vani jer oni surađuju u svim oblicima, na svim razinama će surađivati i to je ono o čemu mi govorimo cijelo vrijeme. Da je to jedna očito prešutna koalicija koja je ovdje ponaša na način na koji oni smatraju da treba. Sad se zamislimo na jednom njihovom prijedlogu zakona kojeg mogu staviti na dnevni red u bilo koje doba dana i noći o kojima se raspravlja da na isti način postupe. Imaju svoga predlagatelja i nema prijenosa javnog servisa ili HRT-a. Oni mogu reći u tom trenutku mi se povlačimo ne prenosite nas i mi ćemo nastaviti kad mi budemo željeli jer smo mi ti predlagatelji i možemo moderirati temu kako mi želimo. Ako je to zadatak ovog sabora, a to građani moraju znati, to nije naš zadatak. I oni ne mogu uređivati javne servise ovdje iz sabornice barem po meni. Ako to žele onda čuli smo danas, javno to izgovaraju ali nije im to baš [[Upadica: Hvala.]] pametno.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega referirat ću se na onaj dio vašeg izlaganja gdje ste rekli da se zbog ovog današnjeg ponašanja ne čudite ostalim manjim strankama, kad kažem manjim ne mislim omalovažavati nego strankama koje su prvi put ovaj u ovom sazivu sabora, a da se čudite SDP-u. Ja se ne čudim SDP-u. Ja se uopće ne čudim SDP-u i svi se slažemo, a vi ste tu rekli da je upravo SDP 2012. godine donio Zakon o HRT-u koji je manjkav, koji je imao prigovore i primjedbe EU komisije koje oni uopće nisu prihvatili i na kraju je zakon donesen ne konsensualno i to je evo danas došlo na naplatu i dolazi na naplatu. Između ostaloga i kad je u pitanju sam rad i ovlasti programskog vijeća HRT. I sad naravno od toga bježe. I danas su pobjegli. I to je vidljivo. I to je to.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice Bedeković. Oni su to napravili kažem smišljeno, ne bez razloga jer su krenuli u raspravu ja mislim da je bilo više-manje sve u redu. I rasprava o kandidatima nije rasprava o izvješću programskog vijeća i to će doći na dnevni red. Ali su se dosjetili da bi oni mogli proširiti tu temu i onda su počeli govoriti ili su govorili što im se na tom servisu sviđa, što im nije dobro, zašto im nije dobro itd., ali uglavnom iz nekih svojih vlastitih što sam i ja rekao partikularnih interesa jer su očito htjeli nekakvu predstavu za građane jer smatraju da to mogu činiti. I to je dozvoljeno, ali u nekim granicama koje dozvoljava i Poslovnik i sve ostalo što mi ovdje radimo. Ovo što oni rade, kolega Bauk koji je bio ministar u toj vladi 2012. koji je dignuo ruku za to ovdje, koji je doveo programsko vijeće na tu razinu, on sada kaže e nećemo mi više u tome sudjelovati jer mi tražimo da nas taj servis prati kad mi želimo, da se mi razgovaramo kako mi hoćemo u tom saboru i da mi govorimo ono što mi želimo. Neka govore, ali u skladu s onime što piše u Poslovniku.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić dobro ste rekli da je to bio jedan igrokaz, igrokaz oporbe gdje žele na sebe privući pažnju. Vi kažete da je to jedna tajna koalicija, ja bih čak to nazvao da je to crno crvena koalicija koju ja vidim jako dobro i u svojoj županiji gdje su se i SDP i MOST i svi okupili oko Damira Bajsa i on ih sve skupa predstavlja. Tako da ja mislim da je to jedna otvorena koalicija koja će biti prikazana i na ovim lokalnim izborima koji nam dolaze. Ali da se vratim na ovo na jednu kontradikciju ako netko želi popravit nešto onda će raspravljati i pridonijeti da to vijeće bude bolje kroz raspravu, a ne kaže hoćemo bolje, ali to ćemo napravit tako što nećemo sudjelovati u raspravi, mi ćemo bojkotirat, mi ćemo otić, ako oni neće to što mi hoćemo onda nećemo mi tu ništa više pričat mi ćemo napustit sabornicu i tako pokazat bojkot.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega, pa mi smo očekivali da ćemo raspravit ovih 10 imena, njihove životopise, svima su dostavljeni, da vidimo što tu valja ili ne valja, da li netko od njih zadovoljava ili ne zadovoljava neke naše preferencije ili što mislimo o svakome od njih i da će ta rasprava krenuti u tom smjeru. Ona se raširila i dovela do toga da koalicija koja se najprije postavila MOST i SDP zajednički izađe vani uz pomoć svih ostalih. I čak sam mislio da će izdržati do kraja, do kraja, da se neće pojaviti nitko iz te koalicije rušitelja ovdje u sabornici, nisu izdržali. Zašto? Jer znaju da njihova snaga argumenata u ovom slučaju uopće ne postoji. Znači ne postoji. Ovo je jedna isceniran slučaj koji je trebao zaintegrirat očito dio javnosti ili za njih zadovoljit u nekim segmentima njihovih tih politika koje oni imaju. One su rušiteljske, određenim kanalima se one promoviraju itd., ali u biti u samoj srži problema nisu napravili ništa. I upravo zbog toga mi ćemo obaviti ono što je naš zadatak kao većine, a to je da održimo rad ovog sabora u okvirima [[Upadica: Hvala lijepa.]] Poslovnika i da radimo onako kako je to propisano. A oni neka rade što god hoće, narod sve vidi i narod sve zna.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Sandre Benčić, nema je, gubi pravo na raspravu, pa je slijedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Erika Fabijanića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. A sada će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Predstavnici parlamentarne opozicije nisu sudjelovali u ovoj raspravi u znak prosvjeda što HRT ne prenosi raspravu o HRT-u zato što bi se tamo mogle čuti kritike na rad HRT-a, vrlo logično, niti oni žele slušati kritike na rad HRT-a i zbog toga jednostavno nismo htjeli sudjelovati. Što se tiče izbora Programskog vijeća za njega je potrebno natpolovična većina glasova, prema tome morat ćete se dogovoriti i vrlo disciplinirano ga izglasati u petak. Što se tiče priče o koaliciji, priči o koaliciji nema, dakle u nekim stvarima se unutar opozicije slažemo, a u nekim stvarima se ne slažemo. Što se tiče Zakona o HRT-u kolega Boriću, do 2015.g. smo mi za njega bili odgovorni, 2016.g. mi više nismo odgovorni, odgovorni ste vi i 2017. ste odgovorni vi i '18. i '19. i '20. i '21. Prema tome ako vam zakon nije dobar promijenite ga, ako vam je zakon dobar prihvatite ga, ali mi s time nemamo ništa. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Pa evo da kažem završno o ovoj našoj točki dnevnog reda Izbor sedam članova Programskog vijeća HRT-a. Nisam mislio, ali javio se kolega Bauk, nije izdržao taj izlazak oporbe, popustio je znači nisu toliko čvrsti i jaki ta koalicija ne, oni ne mogu očito funkcionirati jer oni programski nemaju ništa zajednički, ali ako treba rušiti ili stvarati probleme tu smo i to mi možemo na neki način prihvatiti kao većina u HS-u, pokušavati raditi svoj posao onako kako treba. Na njima je da nastave raditi ovaj svoj posao ovako kako rade, vrlo brzo će i neki izbori pokazat će građani što misle o tome. Sigurno da im ovo nije drago, ovo je desetak imena ljudi koji znaju što su u životu stvarali, što ih nominira da budu članovi i o njima se trebala voditi rasprava, ali u tom trenutku koji sam već spomenuo kada Most napada SDP upravo kolegu Bauka koji je kao ministar dignuo ruku za takav Zakon o HRT-u tada nastaje jedna problem kojeg su riješili zajedničkim izlaskom iz sabornice, pokušavajući nam reći da mi moramo slušati što oni žele, da mi se moramo ponašati onako kako oni misle, da se javni servis mora prilagoditi njima u svakom trenutku dana, kad oni požele u 17,45 razgovarati se o nečemu, taj servis njih mora pratiti jer su oni kao nekakva odgovorna oporba koja puno zna o svemu o tome koje im se emisije sviđaju ili ne sviđaju, a cijele dane sjede upravo na tom javnom servisu. Ja ne znam kolegu Bauka vidim dnevno po dva puta. Ako je to cenzura, ako je to problem onda nek nas više ne zovu tamo. Možda vi rušite gledanost. Ja ne ili neki drugi članovi iz oporbe ako je to problem, ali ja mislim da to nije problem i ne bi smio biti problem u glavama političara. Oni koji se žele boriti da to bude javni servis neće raditi ovo što rade danas, da na raspravi o kandidatima mi raspravljamo o radu tj. o izvješću tog Programskog vijeća, a nije tema. I vi ste tu stvorili razlog zašto trebate napustiti sjednicu, mi ne možemo na to utjecati. Zamolili smo vas da budete normalni i odgovorni, vi to niste htjeli. Da li se s time slaže predsjednik SDP-a g. Grbin koji silno želi biti konstruktivan? Ja ne znam da li je on upoznat s ovim, ali ovo mu očito neće ići u prilog jer ovako raditi mislim da si to ne može dozvoliti pa čak nijedna oporba, niti jedna stranka koja se zove SDP. Ovo što radite da se povodite i za manjim strankama što god oni rade ovdje i nered ako treba, da vi to podržavate, pa vi ćete sutra imati problem radi toga, imat ćete jer vam građani više ne žele dati povjerenje. Vi ste stranka očito koja ima problem, ako se budete povodili za ovakvim reakcijama u sabornici, ne znam što bi u vama to trebalo bilo tko od nas građana, ne trebamo biti političari, vidjeti konstruktivno kada se ne možemo razgovarati o deset kandidata, ne o programu, ne o tome da li ima cenzure ili nema, da li se neka televizija gleda ili ne gleda nego o kandidatima govorimo, o kandidatima. Tim ljudima se može nešto prigovoriti ako želite, ali nije bilo te rasprave. Bila je rasprava kako želimo srušiti kvorum, točku, kako želimo srušiti raspravu itd., ako je to zadatak oporbe, vi to radite, nećemo imati s time problem, ali kada građani, a oni moraju znati kako bi rekao jedan vaš kolega Maras, neka građani vide što se to događa, mislim da vam neće biti dobro u budućnosti zato jer ovaj dom ima svoja pravila i ako ćemo ih mi moderirati pojedinačno, zauzimati govornice kad mi želimo, nazivati javni servis kada želimo biti na televiziji onda tu više pravila nema, a mi smo demokratsko društvo i to želimo ostati. I zbog toga kolega Bauk što god govorili vi sad od ovoga se oprati teško možete. Ovo je bila loša reakcija oporbe na jednu pristojnu normalnu točku na raspravi, loša i s ovim ćete morat živjet i sljedećih nekoliko mjeseci jer ovo što radite ne pridonosi ničemu, a najmanje vama kao stranci, a niti tome da će taj javni servis biti bolji od onoga kako ga vi vidite. Zato još na kraju poruka, mislim da se ovaj posao koji ste si preuzeli da ćete voditi državu iz oporbe, da ćete diktirati tempo i sve ostalo što se treba raditi, da ćete tumačiti Poslovnik onako kako vi želite ili da ćete nazivati javni servis kada treba prenositi sjednicu jednostavno ne može bit jer je to miješanje politike u javni servis, a vi ste protiv toga najžešći ili najglasniji u ovoj sabornici.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kada se steknu uvjeti. Mi ćemo završiti rad za danas, a vidjet ćemo se ponovo nastavit ćemo sa radom sutra u četvrtak 4.ožujaka u 9,30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja, prvo čitanje, P.Z. br. 71. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 19:05 SATI