Hvala predsjedniče HS, tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se konzultirali vezano za Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama. Naime, ovim putem bi htjela obrazložiti to, a to je da demografska strategija RH još uvijek kao nacionalni i jedan cjeloviti dokument koji bi trebao definirati dugoročnu obiteljsku politiku, stambenu politiku i druge mjere koje trebaju biti na korist mladima i obitelji još uvijek nije donesen. Naime, obiteljska politika nam je iznimno važna, a ove parcijalne mjere koje se tiču subvencioniranih stambenih kredita mladim obiteljima, onima koji su u podstanarstvu i oni koji nemaju ugovore na neodređeno već su sezonski ili imaju ugovore na određeno radno vrijeme, još uvijek ne mogu doći do vlastitog doma i vlastite nekretnine. Cijene stanova otišle su u nebo, kao i obiteljskih kuća, a svemu tome pogodovali su ove upravo subvencije koje su namijenjene samo onima koji imaju stalan posao, stalna primanja i da eto na taj način se je pomoglo samo nekolicini pogodnih. Isto tako htjela bih upozoriti da dječji doplatci trebaju se maknuti iz domene socijalnog transfera od 199,00 kn, naprosto to je nedovoljno, troškovi života i energenata, podstanarstva i svega ostaloga skočili su, trebalo bi poraditi i na dječjim pravima, danas naša dječja prava i prava majki i materinstva ovise o općini u kojoj je dijete rođeno, tako da o naknadama, o odnosnim prigodnim poklonima povodom rođenja djeteta taj iznos može biti nekoliko stotinjaka tisuća kuna do nekoliko samo tisuću kuna u nekoj siromašnoj slavonskoj općini. Isto tako htjela bi upozoriti na nedostupnost predškolskoga odgoja, sve to čini zapravo nepogodnu demografsku sliku, a tome u korist govori i to da je sve veći broj mladih napušta RH, te nam sve manje svake godine je upisano djece u prve razrede. Hvala vam.
Stanka će biti odobrena naravno. Javlja se i kolegica Josić iz HDZ-a.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa evo, mi tražimo stanku u ime Kluba HDZ-a da bi iznijeli one bitne stvari koje se tiču ovog konačnog prijedloga zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama. Naime, nemojmo zaboravit da ova Vlada itekako ulaže u materinstvo, ulaže u dobar i u ravnopravan odnos roditelja oca i majke, što smatramo da se postiglo i kroz povećanje rodiljnih i roditeljskih naknada. Sjetimo se samo da je ovo prva Vlada koja je nakon gotovo 10.g. povećala naknade za rodiljne i roditeljske potpore. Nemojmo zaboraviti da u 2017.g. povećali smo sa mizernih 2.600,00 kn naknadu za roditeljski dopust na 3.990,00 kn koja bi se i ovim konačnim prijedlogom zakona drugi puta povećala na 5.600,00 kn. Dakle, tu doista možemo reći da smo gotovo utrostručili određena davanja za naše roditelje. Ovim prijedlogom zakona isto tako smatramo kako ćemo omogućiti bolju ravnopravnost između oca i majke, nemojmo zaboraviti da su korisnici ovih naknada isključivo bile žene majke, nemojmo zaboraviti da su nam očevi bili u doista, neću reći podređenom odnosu, ali su se puno manje aktivirali u korištenju rodiljnih i roditeljskih naknada o čemu nam govori i izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Dakle, ovo su samo neke od mjera i kotačići koji nam govore o tome kako se brinemo o našim roditeljima, brinemo se o pravima djece i brinemo se o tome da osiguramo adekvatnu brigu o svakom djetetu rođenom u našoj državi. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolegice Glasovac, vi ste se javili isto, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, molim vas da nam isto tako odobrite stanku od 10 minuta kako bismo se konzultirali dodatno o ovom zakonu. Svaki iskorak, pa i onaj najmanji što predlaže i ovaj zakon u novčanim naknadama za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta je nešto što pozdravljamo. Međutim, za stranku kojoj je glavnina predizbornog programa bila demografska politika, a to je HDZ, ovo je premalo odnosno ništa. Novaca u proračunu ima, međutim da HDZ i vladajuća koalicija ne misle ozbiljnije promišljati obiteljsku politiku rekao je i sam bivši državni tajnik u Ministarstvu demografije, socijalne politike, obitelji i mladih g. Strmota kada je dao ostavku pred cijelom hrvatskom javnošću rekavši da sve što ova Vlada radi po pitanju demografske i obiteljske politike je samo to, predstava za javnost bez stvarnog plana i bez stvarne namjere da demografska odnosno obiteljska politika bude pokretač demografske obnove i gospodarskog razvoja društva. Tako da tu što se tiče toga što ova Vlada misli i što ova Vlada kani, koliko ozbiljno provoditi politiku koju je i sama sebi zacrtala kao prioritet, sve rekao vaš bliski donedavni suradnik. Mi ćemo ovaj prijedlog zakona podržati, ali zapravo moramo se konzultirati oko toga da je pomalo neumjesno da niti jedna, ali niti jedan prijedlog saborskih zastupnika i zastupnica bez obzira s koje strane dolazili, a koje smo uputili tijekom prvog čitanja, nije usvojen. Hajde ja razumijem da nisu usvojeni možda prijedlozi SPD-a, al ovdje je bilo zaista kolega koji su imali konkretne normalne prijedloge koji nisu bili toliko čak ni financijski opterećivajući za proračun, međutim to je sve onako glatko odbijeno. Ništa se ne prihvaća, mi idemo po svome, što smo zacrtali tako ćemo izaći. Tužno, žalosno, moglo je drugačije.
Stanku odobravam. Javlja li se još netko, ako ne nastavljamo s radom u 10 sati i 50 minuta. STANKA U 10,34 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,52 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom, pa pozivam sad ponovo poštovanog Ivicu Bošnjaka, državnog tajnika u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Izvolite državni tajniče.
Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama u svome konačnom tekstu predviđa povećanje kao što je i u prvom čitanju bilo kategorija zaposlenih i samozaposlenih roditelja sa iznosa roditeljske naknade 120 na 170% proračunske osnovice, konkretno sa 3.991 na 5.654 kune što će značiti da se ova kategorija koja se drugi put mijenja i koja je praktički od srpnja 2017. godine kada se nakon 10 godina prvi puta pristupilo značajnom poboljšanju statusa svih kategorija i statusa rodiljnih i roditeljskih potpora, a osobito ona najznačajnija kategorija to su oni zaposleni i samozaposleni u, kako bi se i kroz ove izmjene iznos naknade plaće približio što više razini prethodno ostvarene pune plaće. Iznos rodiljne naknade za prvih 6 mjeseci je na razini 100%. Ovim izmjenama ona će se za kategoriju i sadašnjeg sustava korisnika za 60% korisnika ostvarivati na razini 100% plaće i omogućit će se dodatno veća fleksibilnost u korištenju toga prava između majki i očeva odnosno veće prenošenje prava na očeve koji će u tom fleksibilnom obliku rada i na taj način dodatno poboljšati položaj žena na tržištu rada i njihov veći i bolji položaj karijerni, u karijernom dakle smislu. Nadalje, drugom stavkom koja je također značajna, a odnosi se na kategoriju prvog zapošljavanja ili zaposlenih sa prekidima, smanjuje se prethodni uvjet staža osiguranja iz obveznog i mirovinskog stupa, na način da se sa 12 mjeseci uvjet staža osiguranja neprekidno smanjuje na 9 mjeseci odnosno sa prekidima da se sa 18 mjeseci smanjuje na uvjet na 12 mjeseci u posljednje 2 godine. Ovo je osobito značajno za one koji se prvi put zapošljavaju, za mlade obitelji koji će na taj način prava koristiti sukladno uvjetima za zaposlene i samozaposlene roditelje i kroz ove izmjene također za drugih 6 mjeseci lakše izbalansirati privatni obiteljski život. U Članku 29. stavak 2. mijenja se jedan, jedan stavak koji se odnosi na radno-pravni status korisnika i to se odnosi dakle na one korisnike izvan, nezaposlene izvan sustava rada, korisnike drugog dohotka ili poljoprivrednike koji nisu, nisu u statusu obveznika poreza na dohodak ili porezna na dobit, tako da se taj prijenos prava sa majke na oca može prenijeti sukladno njegovom radno-pravnom statusu za razliku od trenutačnog rješenja koje je bilo istaknuto koji morao je biti u istom radno-pravnom statusu. Što znači da majka koja je recimo nezaposlena i prenosi to pravo na supruga, može on koristiti to pravo iz radno odnosa ako je on zaposlen, do sada to nije bilo moguće nego je morao biti u istom radno-pravnom odnosu. To je još jedno dodatno poboljšanje upravo i većoj zapošljivosti žena i boljem raspodjeli između brige oko novorođenog djeteta između oca i majke. U Članku 47. stavku 2. dodaje se, zamjenjuje se dio koji se odnosi na promjena uvjeta fleksibilnosti korištenja rodiljnih i roditeljskih potpora gdje zaposlenik svom poslodavcu prijavljuje fleksibilnost korištenja npr. u više, u više vremenski dakle perioda tokom jedne godine ili višeg razdoblja. Tako da više nije potrebno dobiti suglasnost poslodavca nego samo zaprimljenu obavijest od strane poslodavca što je i primjereno jer je zakonskom to pravo uređeno da korisnik rodiljnih, roditeljskih ima pravo na fleksibilno korištenje i promjenu statusa, ali na način ne da poslodavac da njegovu suglasnost nego praktički po dobivenoj obavijesti. I ono što je također u završnim odredbama bitno napomenuti da se sva prava, koja su u korištenju odredbe ovih izmjena zakona za zaposlene i samozaposlene roditelje će se primjenjivati od trenutka stupanja zakona na snagu, a to je 1.4. ove godine. Sama procjena fiskalnog učinka ovog zakona na razini ove godine iznosi 160.950.000 kuna odnosno na stavkama HZZO-a za kategoriju smanjenog staža osiguranja za ovu godinu predviđeno je procjena fiskalnog učinka na razini 45 miliona kuna. Vjerujemo da će ovim izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koje imaju svoj sigurno značajan i demografski učinak, ali prije svega i povećanje participacije žena na tržištu rada i ravnomjerniju raspodjelu između brige između očeva i majki o novorođenom djetetu, također predstavljati jedan značajan iskorak u poboljšanju njihovog statusa i kao takve proizvesti značajne pozitivne demografske učinke. Hvala.
Idemo sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, obećanje je bilo da će biti nacionalna demografska strategija RH. Kraj mandata dali ste ovu jednu mjeru i to polovičnu, barem da ste prihvatili ono što je MOST predložio, što je kolegica Čikotić rekla u svojoj stanci niste prihvatili jedno puno bolje rješenje koje je, jel ovo je isključivo i samo folklor kao što je rekao bivši tajnik u ovoj Vladi gospodin Strmota. Od 100 mjera koje ste najavili, demografske mjere, demografske revitalizacije naših krajeva, 2/3 Hrvatske su prazne, vi ste sad na kraju mandata dali ovu i to ne ni polovičnu, nego dali ste jednu mjeru sad pred izbore da bi poslali nekakvu poruku. Pa zbog čega niste izdvojili tih 0,27% pa ovu mjeru definirali u cijelosti da mogu imati i majke puna prava i očevi i bake i djedovi i da zajednički krenemo naprijed? Međutim, vi ovu jednu mjeru uz 100 mjera niste napravili kako treba. Hvala lijepa.
Hvala vam, kolega Bulj. Želite odgovor? Izvolite.
Poštovani zastupniče Bulj, dakle mi ne smatramo da je ovo folklor, iznos za rodiljne roditeljske potpore u protekle 3 g. će ovim izmjenama zakona biti povećan za 750 milijuna kuna, dakle to doista smatramo jednim značajnim iskorakom i prava koja koriste roditelji iz sustava rodiljnih i roditeljskih potpora, oni to na ovaj način konzumiraju i vjerujemo da u tome smislu su itekako poboljšali značajno svoju poziciju u statusu roditelja.
Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, voljela bi da je ovdje danas ministrica pa da brani taj zakon vezano za demografske potpore. Ono što bi htjela vas upitati, kada očekujemo nacionalnu Strategiju demografske revitalizacije RH i što konkretno mislite i kada poduzeti vezano za ugovore na određeno ženama koje rade i 10 i 15 g. a rade sezonski, rade na određeno i onda tijekom njihovog roditeljskog dopusta, onih drugih 6 mj., prekine im se ugovor i ta žena kao da nikad nije radila, privređivala, uplaćivala u državni proračun nego ona pada na onu minimalnu naknadu od 2328 kn? Puna su vam usta žena, njihove ravnopravnosti a sad ste na izvršnoj poziciji, imate priliku, i škare i sukno su kod vas, pa učinite nešto.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Poštovana zastupnice Čikotić, upravo i ovim jednim izmjenama zakona kojim se predviđa smanjivanje uvjeta staža osiguranja sa prekidima unutar 2 g. na samo godinu dana, obuhvatit će se sigurno jedan dio korisnika koji će moći koristiti prava iz radnog odnosa jer ukoliko će biti sezonskih poslova u tijeku, unutar 2 g., godina dana sigurno će doprinijeti da oni konzumiraju ova prava i status zaposlenog i samozaposlenog a to je značajni iskorak.
G. Čuraj, izvolite, replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ja bi volio da razmotrite prijedlog koji sam dao u prvom čitanju i da omogućimo da korištenje roditeljskog dopusta drugih 6 mj. bude neovisan o korištenju prvih 6 mj., da bude naknada 100% iznosa i da se pri tome omogući rad do 4 sata na dan odnosno do 4 sata radnog vremena. Naime, time bi omogućili prije svega jedan financijski aspekt priče da ne financijski gubitak nekoga ko ima 10 000 plaću, drugih 6 mj. ne ide na više od duplo manje nego da može od kuće ili do 4 sata raditi, popraviti si financijski ili da ga to ne odvlači od samog roditeljstva i onaj profesionalni dio, da ne zaostaju prije svega mlade majke ili majke u profesionalnom razvoju i napretku u svojim poslovnim jedinicama, evo ja bi vas molio još jednom to razmislite.
Hvala. Dobro, g. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, nikako se ne bi složio da su ovo kozmetske mjere, dakle ovdje bih posebno dao naglasak dakle na roditelje za djecu sa teškoćama u razvoju i mislim da treba prije svega pitati roditelje koji će koristiti ove rodiljne i roditeljske potpore, radi li se o pomaku na bolje u smislu stvaranja socijalne sigurnosti i jačanja materijalnog standarda i kvalitete života obitelji. Mene samo zanima dakle, premda to nije obuhvaćeno u ovim izmjenama, koliko traje taj proces vještačenja za one koji žele koristiti rodiljne i roditeljske naknade nakon 8 g. života, znači tijela vještačenja, da li se može taj proces ubrzat i ono što je izuzetno bitno, dakle da se može koristit polovica radnog vremena, dakle da roditelji ostanu u svijetu rada? Hvala.
Hvala i vama. G. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ova mjera i zakon je nešto što treba pozdraviti naročito što će se povisiti roditeljske naknade sa 3991 kn na 5654 kn, 170% proračunske osnovice. Dakle to je u redu ali mnogi mladi roditelji bez obzira koliko je to povećanje, nisu zadovoljni jer potrepštine za djecu kod nas su puno skuplje nego vani. Da li ste informirani o tome i da li se može kontrolirati sa vaše strane cijena potrepština za djecu? Hvala.
Izvolite, g. državni tajniče.
Hvala. Poštovani zastupniče, dakle cijene na tržištu ne možemo kontrolirati ali Vlada je izmjenama sniženom stopom PDV-a na dječje pelene, auto sjedalice i dječju hranu, od 1.1.2018. već pristupila jednom snižavanju da tako kažem cijena i one sigurno su u tom kontekstu kao takve vjerujem i niže. Dakle to je jedna od tih mjera koje su moguće. Mi smo u djelu koje olakšavaju i dodatne benefite roditeljima sa malom djecom, omogućili i poslodavcima da se i boravak u vrtiću neoporezivo isplati od 1.9. prošle godine i istaknut je jako veliki broj poslodavaca i roditelja koji to koriste. Visina neoporezive naknade za novorođenče je povećana sa 2500 na 10 000, osobni odbitak je povećan sa 2600 sa 4000, progresivno za svako dijete do razine da iznos obitelj koja ima četvero djece, praktički 98% roditelja uopće ne plaća porez ... [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme, hvala. Hvala vam lijepa. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prva je gđa. Sonja Čikotić koja će govorit u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala, hvala potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani saborski zastupnici. Pa evo, pred nama je Zakon izmjena i dopuna Zakona o rodiljnim i roditeljskih potporama. Naime, ovo povećanje za drugih 6. mjeseci kao i smanjenje samoga trajanja obveznog osiguranja svakako je jedan korak prema naprijed. No međutim, obzirom na ono što se događa u RH i kakva je demografska slika RH to ne da nije dovoljno, to je zapravo jedna mala mrvica, to je bacanje prašine u oči, a to je da je došao kraj mandata, a strategija demografske revitalizacije još nije ni na javnom savjetovanju. Pitam se što su radili 3,5.g. ili više od toga kada nisu uspjeli jedan nacionalni dokument zapravo ukoričiti i dostaviti na kritiku i pohvalu javnosti? Obzirom na predložene mjere vezano za rodiljne i roditeljske potpore moram napomenuti da obzirom na demografsku katastrofu kojoj je RH izložena da smatramo iz Kluba MOST-a da tu demografsku mjeru roditeljske potpore ona ne smije biti manja od 3.991,00 kn za sve majke tijekom prve godine života djeteta. Znači umjesto da povećaju onima koji rade sezonski, koji rade na ugovore na određeno, koji jednostavno za tu prinovu u obitelji teže će se pripremiti, oni su se opet fokusirali na ove druge kojima će to i to je dobar ovaj korak, ali ne odgovara onom činjeničnom stanju u kakvom se hrvatski građani trenutno nalaze. Naime, izostankom nacionalne i demografske strategije, mi nemamo još uvijek danas definiranu obiteljsku politiku. Sam sustav potpora u svim jedinicama lokalne samouprave što se tiče predškolske skrbi prepušten je, znači svakom lokalnom čelniku, kao i iznos prigodnih nagrada prilikom rođenja djeteta, tako će neke bogate općine davati i preko 100.000,00 kn, a neke siromašne po 1.000,00 kn, smatram da tu treba država napraviti iskorak i sa jednim nacionalnim okvirom zajamčiti zapravo na koji način će djeca i demografska politika se podupirati. Brojne žene, brojne majke, brojni roditelji, obraćali su mi se otkako je MOST pustio u javnost svoj prijedlog vezano za rodiljne i roditeljske potpore, majke se obraćaju i kritiziraju recimo i sustav zdravstvene skrbi u kojem djeca koja su iz manjih mjesta nemaju osigurane sve ono što imaju djeca u većim mjestima. Isto tako nedovoljan je broj stručnih djelatnika u školama koje brinu o samim pravima djece. Htjela bi se i osvrnuti i na žene na tržištu rada, znači nije 4.g., gotovo imali ste priliku, mogli ste riješiti problem žena na ugovor na određeno, znači žene rade i preko 5, 10.g., rade sezonski, rade na ugovore na određeno, onda onih drugih 6. mjeseci te žene ne dobiju onu plaću za koju su radile tijekom, prije odlaska na rodiljni dopust, jednostavno tu je potrebno napraviti iskorak jer ovo što vi predlažete naprosto u zadnjoj godini mandata ne može se shvatiti nikako drukčije nego predizborno. Znači imali ste priliku u 3,5.g. na tom planu, doveli ste do toga da dječji doplatci budu u razini socijalnih transfera, a to su iznosi od 199,00 kn, 249,00 kn i 299,00 kn, znači to je jednostavno jedan iznos koji ne stoji, ne drži priča da nema novca, znači novca ima. Ako imamo za vojsku, ako smo imali za nabavu određenih zrakoplova, ako smo imali za to, ako želimo štitit svoje nebo, da al onda treba imat i za dječji doplatak i pokazat tu jedan iskorak ako je RH socijalna država, ako RH štiti majke, materinstvo, djecu, onda nam dječji doplatci ne mogu bit u razini socijalnih transfera. Znači, mi se moramo izdići iz te socijalne kategorije, cijene su otišle gore, cijene najma, cijene kvadrata stana, otišla je gore sama, sami trošak znači i energenata i konačno moderan način života. Danas mlada obitelj mora imati i automobil ako negdje želi raditi, ako radi izvan svog mjesta boravišta, poslodavac to zahtijeva. Zato govorim, mi se moramo izdići iz te socijalne, socijalnih transfera i ti dječji doplatci isto tako. Koristim priliku da to kažem. Najavljivali ste u proljeće 2019.g. demografsku nacionalnu strategiju sa 100 konkretnih mjera. Nje do danas nema u javnom savjetovanju. Što se tiče samih prava djece, obiteljska politika, koliko djeca, kakav je sustav socijalne skrbi, koliko centri za socijalnu skrb imaju kvalitetnih, obrazovanih, profesionalnih socijalnih radnika? Za koju plaću i kolikim brojem predmeta su ti isti socijalni radnici opterećeni? Koliko naša djeca kada su u pitanju, znači brakorazvodne parnice, koliko ona čekaju, znači na, na donošenju odluke o uzdržavanju? Koliko zapravo i kakve mjere se poduzimaju u onom segmentu zaštite žena i na tržištu rada? Unazad godinu i po dana brojne žene su mi se ovaj obratile i rekle su nakon trudnoće dočekala me je radna knjižica. 30 dana odnosno 15 dana poslodavac po povratku zaposlene nakon roditeljskog ili rodiljnog dopusta ima zabranu, znači da ju otpusti. Na koji način mi nekim pozitivnim mjerama možemo utjecati na poslodavca da zapravo tu ženu kada se vrati nakon roditeljskog dopusta i rodiljnog dopusta na neki način da on ima neku mjeru aktivne politike, pa da on nju zadrži, pa vjerojatno je prošao jedan određeni period vjerojatno ta žena izgubila određeni doticaj sa tržištem rada i vjerojatno joj treba neko vrijeme. Što činite po tom pitanju i sve to bi trebala rješavati jedna kvalitetna nacionalna demografska strategija. Položaj žene na tržištu rada, dostupnost predškolskih ustanova po prihvatljivim cijenama, mi danas imamo da u malim jedinicama lokalne samouprave vrtići koštaju oko 800 kuna, a u gradu Zagrebu to je 600 kuna. Klub Mosta u Splitu predložio je jer je bila nedovoljan kapacitet gradskih vrtića, roditelji koji rade za 4 tisuće kuna i imaju sve kriterije, ali jednostavno, broj mjesta nije bio dovoljan i ti roditelji su morali svoju djecu voditi u privatne vrtiće i plaćati 1200 kuna. Na koji način da mladi žive dostojno od svoga rada? Ova Vlada trebala bi, a vi kao resorno ministarstvo napraviti sinergiju mjera od toga da imamo kvalitetne politike za stambene prilike naših mladih. Dajete subvencije i hvalite se, 8 tisuća ljudi je riješilo svoje stambeno pitanje. A što ste napravili na tržištu nekretnina? Cijelu subvenciju je pojela rast cijena tržišta nekretnina. Cijene najma su otišle gore jer su ljudi kreditno nesposobni. Ono što želim reći je da je Klub Mosta imao svoj prijedlog vezano za rodiljne i roditeljske potpore. Mi se zalažemo da minimalno bude 3991 kunu za svaku majku koja će prilikom rođenja djeteta za prvu godinu života djeteta jednostavno u elektronskom obliku, putem sustava e-Građani ili, ako nema tu mogućnost, dolaskom, te iste, znači u nadležno državno tijelo, ostvariti pravo na tom. Mi smatramo da je nepotrebno ulagati u šalterske službenike, što ste vi predložili i napravili kad ste najavljivali povećani obim korisnika dječjeg doplatka. To je da ste zaposlili, još zakon nije bio ni izglasan u ovom Saboru, a vi ste zaposlili novih 20 službenika u HZZO-u koji će ispisivati bezbrojna rješenja o dječjem doplatku od 199 kuna, vjerojatno guščjim perima. Znači ono što nas ovdje zanima je da se napravi novi teritorijalni ustroj, da se napravi digitalizacija postupaka, da se tu ostvare uštede jer ovaj prijedlog Mostov koji osigurava 3991 kunu za sve majke tijekom prve godine života djeteta jer prva godina života djeteta je izuzetno važna za dijete, a one koje imaju veću plaću od 3991 kunu, da bude puna plaća i na taj način će i partneri u braku moći znači na lakši način ostajati i očevi će preuzimati tu roditeljsku ulogu i korištenje roditeljskog i rodiljnog dopusta jer svega 200 očeva je koristilo tu mogućnost. Isto tako, obzirom na usklađivanje privatnog i obiteljskog života, predložili smo da roditeljski dopust mogu koristiti bake i djedovi i da za to primaju naknadu od 2328 kuna. Ne iz hira nego iz potrebe jer u brojnim jedinicama lokalne samouprave vi nemate dostupan vrtić. Vi nemate dostupne jasličke skupine. I brojnim majkama, brojnim ženama upravo majke njihove, bake i djede pomažu u odgoju i podizanju svoje unučadi. Na taj način mi ne bi povećavali prava nego bi samo širili krug onih koji mogu koristiti ta prava. Isto tako, ne vodite dovoljno računa ni o samohranim roditeljima. Koliko je broj jednoroditeljskih zajednica u Hrvatskoj? Neke zemlje imaju primjer da kad se dogodi maloljetnička trudnoća, da baka i djed mogu koristiti rodiljni odnosno roditeljski dopust. Ali ovaj zakon ni to ne predviđa. Znači konkretno izostanak promišljanja, sinergijskog promišljanja, koje bi osigurao mladim obiteljima da ostaju i stvaraju svoje obitelji ovdje. Pa nije valjda moguće da je mladima lakše otići u tuđu zemlju, ne znaju ni zakone, ne znaju ni jezik i tamo stvarati dom, zajednicu, nego ostati ovdje, imaju pomoć i obitelji, poznati su im propisi, ali upravo bježe od nepravde. Znači od akcijskog plana razvoja javne uprave, od korištenja EU fondova, napravili smo sve ono kako ne. Način na koji mi koristimo 10,7 milijardi eura govori o tome da su cijene u građevinskom sektoru skočile za 40%. I onda nam se događa da ćemo morati otkazivati one nabave koje su projektantski troškovi, koji su bili prije, koji su se dogodili tijekom i projekti se neće realizirati. Jer nema dovoljno radne snage. Oni odlaze. Znači imamo najveći investicijski ciklus od 10,7 milijardi eura, ali sve ide sporo. 15 mjeseci mi donosimo odluku o tome je li neki projekt inovativan ili nije. 15 mjeseci. Pa kako je to povezano i onda ćete reći, 15 mjeseci, prošla je prva administrativna faza. Inovaciju je već netko vjerojatno i otkrio. Ti ljudi se sjećaju ono, što sam pisao prije 15 mjeseci. Znači novca ima, Most je predložio taj prijedlog vezano za povećanje roditeljskih i rodiljnih potpora. On je oko 400 milijuna kuna, što predstavlja 0,27% proračuna. Škare i sukno su kod vas, vi kao ministarstvo imate i resurse, imate i zaposlene, imate i većinu u Saboru, mogli ste da ste htjeli, da je bilo volje, osigurati kvalitetne aktivne mjere koje bi osigurale znači povoljan najam stanova koji kasnije mogu osigurati mladima da ta otkupna cijena znači kasnije ulazi, to podstanarstvo koje su koristili do 5 g., da im ulazi u otkup stana, to je rješenje a ne subvencionirati nekretninu 8000 ljudi a i dalje ti mladi ljudi moraju platiti porez na prvu nekretninu od 3%. Znači ti mladi ljudi ako i dignu kredit od 100 000 eura, 3000 eura moraju platiti porez. Oni vama daju odmah a vi njima osiguravate subvenciju i radite kaos na tržištu nekretnina da oni koji nemaju, pa valjda nikad ni nemaju ali to izgleda nije vaš problem. Hvala.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika GLAS-a govorit će gđa. Nada Turina Đurić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. U ime kluba GLAS-a, ja ću najprije izraziti pa čuđenje ja bi rekla jer mislim da oko ovakvih zakona i dobrih prijedloga koji idu u prvom čitanju javne rasprave ali i u prvom čitanju pa i kroz amandmane koje podnose kolege, da idu u pravcu toga da se poboljšaju zakoni, treba prihvaćati i treba ih ugraditi u zakone jer to nisu, pretežno nisu politička pitanja na kojima se razlikuje ljevica, desnica i centar ili barem ne bi trebala biti, pogotovo ne u situaciji u kojoj jest Hrvatska odnosno njena demografska slika međutim to nije učinjeno. Kao što je rekla i kolegica prije mene, tokom rasprave u prvom čitanju, bio je cijeli niz prijedloga odnosno sugestija, što bi u zakonu trebalo primijeniti ili dopuniti kako bi on bio cjelovitiji i kako bi ona intencija koja jest istaknuta a vidim da je sve manje ističe ministarstvo i Vlada to je da će ovaj zakon bit na neki način nekakva demografska prekretnica u smislu politike odnosno ukupnog stanja demografske slike Hrvatske, očito da je shvaćeno da to baš i nije tako odnosno da neće doći do nikakvih drastičnih pomaka iako mi kao stranka moramo odmah reći, podržavamo povišenje financijskih sredstava koja idu prema korisnicima rodiljnih naknada odnosno povećanja financijskih sredstava za rodiljne dopuste. I podržat ćemo naravno ovaj zakon, međutim ovaj zakon ustvari smatramo jednom manje-više tehničkom mjerom, osiguranje sredstava u proračunu, kao što znamo Vlada se već više od godinu dana hvali boljim financijskim pokazateljima, priljevu većih sredstava u proračun i naravno iz toga se uvijek može očekivati da će određeni benefiti odnosno određene financijske potpore biti usklađene sa tim odnosno biti povećavane i to je naravno dobro. Međutim kao što nijedna država nažalost, države koje su nama po mnogočemu uzor, znači zapadno europske države i još neke države globalno koje se suočavaju sa sličnim problemima s kojima se mi suočavamo a to je loša demografska slika i pad broja novorođene djece odnosno pad broja stanovnika, nisu ni u sav standard, ni u sve mjere poticaja koje su bile u mogućnosti dati a imaju daleko veće i mogućnosti nego Hrvatska, nisu uspjele na taj način poboljšati, kvalitativno poboljšati demografsku sliku kod sebe pa nije za očekivati da će to niti Hrvatska učiniti pogotovo ne samo financijskim mjerama a pogotovo ne na način da s tim mjerama se hvali kao nekom velikom reformom odnosno nekim velikim demografskim pomacima i politikama koje će preokrenuti postojeće stanje. Ono što mi sugerirali i u prvom čitanju je bilo to da se više bi trebalo baviti sadržajem pa smo govorili o tome da je donesena direktiva, skoro će sad biti i godinu dana Europske komisije, koja potiče ravnopravno roditeljstvo odnosno potiče odnosno obvezuje oba roditelja da budu uključeni u rodiljni dopust. Nismo je iskoristili, znači skoro je godinu dana, nismo iskoristili priliku da kad smo mijenjali ovaj zakon, da to uključimo, naravno morat ćemo uključit ali to će bit onda vjerovatno neka nova priča oko nove reforme, oko novih velikih pomaka u demografskoj politici a nismo u ove godinu dana, 2 g. koliko smo obećali da odnosno vi ste obećali da hoćete, dati demografsku strategiju RH u javnu raspravu, da vidimo koje to sve mjere unutar resora samog resora ministarstva ali i međuresorno jer smatramo mi u GLAS-u da je ovo definitivno je problematika koja je daleko šira od jednog resora i gdje je potrebno uključiti sve postojeće kapacitete koje imamo kako bi ta demografska slika počela se mijenjati i donositi barem takve rezultate koji će zaustaviti pad broja stanovnika u RH ako ga neće povećavati gdje ćemo početi otvoreno razgovarati o migracijama odnosno o imigracijama i mogućnostima koje nam se eto i događaju. Mi smo nedavno evo ova Vlada ukinula kvote za uvoz radne snage, znači mi moramo imati smislenu politiku oko uvoza radne snage odnosno oko priljeva novih stanovnika jer većina zapadnoeuropskih zemalja koje su nama uzori i čiji standard želimo dostići ustvari počiva, dobrim dijelom njihova gospodarstva počivaju na uvezenoj radnoj snazi, kao što znamo i na radnoj snazi koja odlazi iz RH. Znači, problem je složen i nitko ovdje ne želi popovati Vladi. Međutim, nekako se stiče dojam da se evo zadnju godinu, izbornu godinu želi donijeti mjera, nagraditi odnosno na neki način, ružno to zvuči, ali na neki način opravdati određena predizborna obećanja, sjetimo se onih 1.000 EUR-a po svakom djetetu, naravno potpuno, potpuno beznačajna da ne kažem glupa i čak podcjenjivačka, pokušaj nekakve politike koje podcjenjuje i majke i roditelje i cijelo društvo. Znači dat ćemo vam 1.000 EUR-a, ako se potrudite, jednokratno, ako se potrudite da imate jedno novorođeno dijete, nešto prestrašno. Dobro odustalo se je u međuvremenu od toga, ali očito evo i ovo što se događa u zadnjoj godini mandata odnosno pred, u izbornoj godini ne možete se oteti dojmu da isključiva usmjerenost u stvari na financijska sredstva u ovom zakonu nije predizborna, predizboran potez ove Vlade, a u stvarnosti bi ovakva mjera trebala biti sastavni dio zakona samo na način da se predvidi određeni udio ili da se delimitira potpuno primanja majki odnosno roditelja tijekom rodiljnog dopusta i za rodiljnu naknadu za dijete. To bi bila neka mjera koja bi bila trajna gdje bi trebalo sasvim normalno to usklađivati ovisno o primanjima djeteta, primanjima roditelja, a naravno nekakvu najnižu granicu bi trebalo postaviti u odnosu na prosječni dohodak u RH. Sve to bi onda imamo smisla, naime imalo bi smisla govoriti o nekoj vrsti demografske politike, demografske mjere jer dok god mi živimo danas u situaciji, mislim da je kolegica tu spomenula prije, koja je prije govorila iz MOST-a, pitanje stambene politike i ovo što se događa trenutno, gdje isto tako ova Vlada pokušava izreklamirati samu sebe da je subvencioniranjem kupovine stanova omogućila mladim parovima dolazak do prve nekretnine na najpovoljniji mogući način. Naime, to se nažalost nije dogodilo jer je prije 2 godine isti kvadrat kojeg danas kupujete za 2.000 EUR-a koštao 1.000 EUR-a, govorim sad o prosjeku. Znači, ta razlika je otišla u džepove onih koji sa nekretninama trguju i sa onima koji daju kredite za trgovanje tim nekretninama, a mladi parovi će i dalje kupovati, znači u ovom trenutku kupuju stanove po istim cijenama po kojima su i kupovali i prije 2 godine, znači za 1.000 i više EUR-a. Ništa se tu promijenilo nije, niti je tu država bilo što učinila za te mlade parove, a mi kao GLAS mislimo da upravo ta politika je možda jedna od ključnih politika. I složili bi se sa svim diskusijama koje idu u pravcu politika vezano za stambeno, osiguravanje prve nekretnine za mlade ljude odnosno za mlade roditelje u ovom slučaju, važno je da do te nekretnine mogu doći na, što prije kad uđu na tržište rada i da mogu doći što povoljnije u financijskom smislu i tu država svakako može učiniti puno. I oni prijedlozi koji su išli u pravcu da tu nekretninu, da bi država trebala graditi kroz APN stanove za najam koji bi bili povoljni, u tom najmu povoljni, a isto tako mogli taj najam danas sutra po odluci onog, onih koji su najmoprimci, taj najam uključiti u otkup stana i naravno taj stan prodati po povoljnijim uvjetima i uz povoljniju kamatu. To je jedna mjera koja bi sigurno potaknula jako puno ljudi, mladih ljudi da ostane u Hrvatskoj i spriječila ovako veliki odljev mladih ljudi u inozemstvo. Jer tako nešto, znači svoju nekretninu, vlastitu za osnivanje obitelji, to vrlo teško može, može mlada osoba u nekakvom realnom vremenu ili primjerenom vremenu realizirati u bilo kojoj stranoj državi EU, to je vrlo teško i za one koji u tim zemljama su rođeni i žive i rade dugi niz godina, a kamoli nekome tko dođe raditi neki ne pretjerano dobro plaćeni posao, a najčešće se radi o takvim poslovima. Znači, to je nešto šta bi bio možda prvi adut ove ili neke druge vlade u demografskoj politici da kaže osigurat ćemo našim mladim ljudima ono početno što im treba osigurati, a to je krov nad glavom pod puno povoljnijim uvjetima nego bilo gdje, bilo gdje drugdje. Naravno da mi mlade ljude nećemo spriječit ako njihova mogućnost postoji da se realiziraju negdje vani i da svoj, svoje znanje, svoje znanje i svoje sposobnosti kvalitetnije unovče i imaju veći, bolji probitak životni nego što to imaju u RH, mi to ne možemo spriječiti, ali sigurno da možemo, sigurno da možemo ublažiti ovako veliki odljev stanovnika iz RH. I drugo šta mislimo da je izuzetno važno, a to je, s tim se susrećemo gotovo svakodnevno, je porast nasilja, opća nesigurnost, pa koju kad zbrojite sa ovom histerijom oko, oko širenja koronavirusa, dolaska migranata, znači jedna opća nesigurnost koja sigurno nije klima u kojoj ljudi razmišljaju o tome da planiraju obitelj. To je nešto o čemu isto tako država itekako mora voditi računa. Za sada se nekako čini i to treba pohvaliti da se drži određena kontrola, pa čak i u onom javnom govoru, što je isto važno i mislim da to trebamo i nastaviti vezano i uz virus i uz potencijalni, potencijalnu migrantsku krizu koja je na vratima, treba držati to pod kontrolom jer opća nesigurnost je sigurno nešto što ne doprinosi, ne doprinosi onome što bi mi htjeli, a to je da RH ima bolju demografsku sliku i da bude puno uspješnije društvo nego što danas jest. Malo sam izašla iz teme, ja se ispričavam, ne malo, tema je široka budući da je sama Vlada u prijedlogu rekla da se radi o demografskoj mjeri onda je demografija kao takva ovdje tema broj jedan, mi očekujemo kao GLAS da, da, mi očekujemo da [[Upadica: Fala]] dobijemo strategiju u najskorije vrijeme na klupe i da o njoj razgovaramo kao jednoj od najhitnijih problema koje imamo u državi. Hvala.
Hvala. g. Ivan Lovrinović će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Hvala. Poštovani građani, raspravljamo o prijedlogu Zakona o rodiljnim naknadama i ja neću ponavljati ono što je ovdje već nekoliko puta rečeno, nego ću vam pokušat pokazati sa ekonomske strane kako preusmjeravanjem financiranja iz nekih drugih segmenata možemo snažno podržati pronatalitetnu politiku, demografsku politiku u RH. Odmah ću reći da mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku smatramo da se parcijalnim rješenjima kao što je u ovom slučaju povećanje rodiljnih naknada, ne mogu riješiti duboki poremećaji u demografskim kretanjima u RH jer bilježimo snažan demografski pad. No, pozdravljamo svako povećanje koje ide, znači u povećanje standarda, posebno majki rodilja da im se poboljša životni standard i da budu sigurne, znači i više financijski zaštićene. No, da prijeđemo odmah na konkretne stvari vidite. Prema podacima HZZO-a procjenjuje se da će izmijenjeni ovaj Zakon o rodiljnim naknadama od 1. travnja ove godine državu stajati 160 milijuna kuna više nego do sada, a u 2021. i 2022.g. po 214 milijuna kuna više. E sada, koliko su uopće iznosile rodiljne naknade u 2018. npr.? Jer ovdje ako želimo pričat, ajmo ljudi pričat konkretno i ponudimo rješenja jer vi građani, vi ste se naslušali priča, a najviše, kako se to voli reć, najviše ste se naslušali šupljih priča. Pa evo, u 2018.g. isplaćeno je ukupno rodiljnih naknada 950 milijuna kuna u RH, ponavljam 950 milijuna kuna. Prema tome, ako dodamo sad ovo povećanje koje će nastupit od 1. travnja, znači ono će povećat se za 160, a u 2021. i '22. po 214 milijuna, znači ajmo to zaokružiti na 1,2 milijarde kuna, znači sa povećanjem, milijardu i 200 milijuna kuna, znači tolko će se plaćati sve rodiljne naknade u RH. Je li milijardu i 200 milijuna kuna puno ili malo? Pa to je malo ljudi moji. Zašto? E pa malo poslije ću vam objasnit što je puno, što je malo, jel? Ajmo vidjeti koliko se isplaćuje doplatka, dječjeg doplatka koji je izuzetno važan instrument demografske politike, pronatalitetne politike i to već desetljećima provodi uspješno recimo Njemačka, Francuska, druge zemlje, zapadnoeuropske zemlje itd.? Koliko je iznosio, nisam našao podatak za 2018., našao sam podatak da je ukupna suma doplataka za djecu u 2017. bila milijardu i 400 milijuna kuna. Pa ajmo reći da je u 2018. bila nešto veća, milijardu i po. Znači, ako ste maloprije zapamtili za rodiljne naknade milijardu i 200, a za dječje doplatke milijardu i po, to je ukupno 2 milijarde i 700 milijuna kuna. Dakle, mi, dakle financijski stručnjaci ovako razgovaraju i mi ako vama građanima i vama drage majke i mlade obitelji želimo pomoć, mi moramo konkretno govorit. Kao kad dođete liječniku, on nam utvrdi dijagnozu i poslije da terapiju jer vi dobro znate da se od finih priča ovdje ne živi odnosno vi ne možete živjeti. E pa sad što to mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku predlažemo kao rješenje problema? Može li se preusmjerit više novca od ovih 2 milijarde i 700 milijuna kuna za rodiljne naknade i za dječje doplatke? Pa naravno da može. Odakle? Pa ja ovdje kao ptica sa grane već godinama ponavljam i sad ću ponovit, Hrvatska svake godine, ova Vlada, na kamate po državnim dugovima nepotrebno plaća 4 milijarde kuna više, ona je recimo za ovu godinu, za prošlu godinu bila obvezna platiti 9,5 milijardu kuna bankama i mirovinskim fondovima za kamate a ja sam dokazivao da je potrebno najviše 4,5 milijarde, znači 4, oko 4 milijarde kuna se moglo uštedjeti, može i ove godine. E sad vidjeli ste neki dan ministar financija se hvali slavodobitno da će ove godine samo na refinanciranju ove velike obveznice uštedjeti 700 milijardi kuna. Pa zašto to nisi napravio kad sam ti govorio prije 3 g., čovječe? Pa drago mi je da je sada ali nisu to napravili zato što su oni htjeli nego zato što eto, tržište je takvo, znači nije bilo proaktivnog djelovanja. E sad molim vas, pa vama je dragi građani, iz ovoga već potpuno jasno da od ušteda od 4 milijarde, 2 milijarde i 700 milijuna kuna mi isplatimo bez problema, ne samo da isplatimo majkama i djeci doplatak, nego možemo povećat ali što je potrebno da se ovo napravi? Dakle ovo je konkretno, ovo je matematički jasno, ovo su brojke. Pa za to je potrebna samo jedna stvar a ona se zove politička volja. Ima li političke volje, jel je bilo do sada, ima li je sad? Ma nema, dragi građani. Pa njima je važnije natrpati prepune džepove bankarima na ove kamate umjesto da plaćaju 5 milijardi kamata, oni plaćaju 9,5. Pa treba im još nagurati ovima menadžerima u fond, fond menadžerima u mirovinskim fondovima koji nas gule porezne obveznike pa prikazuju svoje veće prinose. Znači evo zovem bilokoga od vas nek ospori ove brojke, dovedite svoje vrhunske ekonomiste koji su od vas pobjegli jer vide i oni da brod tone. Ma sad su potrebni novi ljudi koji će potaracati to, jednostavno, koji zna kako se to radi. Bilanca je ovakva, ovo ćemo izbacit, vama smanjiti, vama majkama i djeci povećati, to je to. To je to. E pa sad dragi građani, drage majke, vi ustvari imate jednostavan problem kad dođu izbori. Hoćete li prepoznati ljude koji znaju kako će vam riješit problem ili ćete po nekoj inerciji, po ovom ili ćete sjediti kod kuće kako 45% građana sjedi kod kuće kad su izbori? Što mi još iz stranke Promijenimo Hrvatsku nudimo kao rješenje? Vidite, mi šaljemo žestoku kritiku ali i kažemo ovo su rješenja. Koja mi još rješenja predlažemo? Na ukidanje PDV-a na dječju odjeću, hranu, obuću, sve. To su mizerni prohodi državnog proračuna. Neko će reć pa Lovrinoviću, ti ne znaš dobro ove javne financije, ne može PDV bit 0. Ma nemojte me molim zafrkavati, pogledajte malo bolje pa ćemo raspraviti. Što želimo? Također podupiremo projekt majke odgajateljice, to je dobar projekt, mi ćemo sve što je dobro prihvatit jer majka mora bit sigurna da bi ona ostala kod kuće, da bi rodila jedno, dvoje, troje, ma ona mora biti zaštićena, nakon trećeg djeteta ne mora više ni raditi ako to ona želi. Kako to možemo isfinancirati? Pa evo maloprije sam vam pokazao. Kako još dodatno možemo? Ma mi predlažemo da se trošarine na gorivo prestanu više usmjeravati u HAC, Hrvatske autoceste i ceste, to je rupa bez dna, ljudi moji. Pa to dragi bog više ne može isfinancirat. Pa to su milijarde kuna. Kako riješit problem HAC-a? Pa to mi u stranci Promijenimo Hrvatsku znamo, ja sam o tome govorio ali nije danas tema. To jednokratno možemo riješiti. O tome ću govoriti ubrzo ali ne danas. Ali trošarine usmjeriti, kome? Djeci, majkama, ruralnom razvoju, izgradnji vrtića. To je politika jer demografska politika ne može počivat samo na rodiljnim naknadama. Znači majka, mlada obitelj, ona mora osjetiti sigurnost života na određenom području, treba im dati zemlju koliko mogu, ako ništa, vrt. Kuće za jednu kunu, evo vidim, jedan mladi gradonačelnik iz općine Legrad, blizu mađarske granice, sjajno je napravio potez i mlade obitelji mu se javljaju, oni daju ono što je općinsko vlasništvo za jednu kunu, pa to su potezi, to mladi ljudi, on je mlad čovjek. Oni vide gdje su rješenja. I dakle, neću govoriti, ima tu još rješenja, ma želim vam dragi građani, poslati jednu poruku nade da ovoj zemlji koliko god otišlo ljudi van, koliko god nas malo bilo, ma da imamo još uvijek ljude za određene stvari koji znaju riješiti to ali moramo maknuti ove, vidite, ne možemo od njih ništa, od njih ne možemo ništa. Oni su sami sebi dovoljni. Oni umjesto vidite, neko je maloprije rekao da povećavaju rodiljne naknade, oni su odmah shvatili da treba još 20 ljudi zaposliti koji će to obračunavati. I još jedan, da ovo ne zaboravim, da kažem, sve što se odnosi na demografsku politiku, rodiljne naknade, doplatke, to mora ići na jedno mjesto sav tak novac, predlažemo mi iz Promijenimo Hrvatsku, da se zove demografski fond ili fond za demografsku obnovu, da sve ide u to. Prema tome, šaljem vam poruku nade, mi znamo, postoje, brojke ste čuli, novac realan postoji, ljudi moji, vaš zadatak je jednostavan, ili oni ili mi.
Hvala lijepa. Sada će gđa. Željka Josić govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Evo pa pred nama je Konačni prijedlog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama o kojima smo i prije jedno 2, 3 tj. razgovarali a vidim da se raspravlja nastavlja i u ovom trenutku. Pa ja bih samo htjela kolege podsjetiti, iako je ovdje primarno, govorimo o rodiljnim i roditeljskim naknadama, da nije baš istina da se ništa po pitanju demografske obnove ne radi u ovoj Vladi. Pa ja ću samo nabrojati nekoliko stvari koje su se napravile. To su izgradnje i rekonstrukcija gotovo 500 vrtića, zatim produženi rad vrtića i kvalitetni programi. Otvoreni su novi, zatim sufinanciranje rada vrtića u općinama od 1. do 4. skupine po indeksu razvijenosti, subvencioniranje stambenih kredita, zatim povećana osnovica za ostvarivanje doplatka za djecu za 40%, pa su onda smanjen PDV na dječju hranu, pelene, dječje sjedalice i sada bi se tu moglo još dalje nabrajati. Meni je drago da se možemo složiti oko jednoga, a to je da je pozitivno što se roditeljske i rodiljne naknade povećavaju. Ono što svakako treba istaknuti, a ja bih to ponovno istaknula, da je bilo potrebno 10 godina da bi se rodiljne i roditeljske naknade povećale. Podsjetit ću, 2017. su u ovoj Vladi prvi puta povećane rodiljne i roditeljske naknade, a sada se drugi puta povećavaju roditeljske naknade koje se gotovo utrostručuju za zaposlene roditelje. Navest ću samo nekoliko podataka, a to je da su 2017. rodiljne i roditeljske potpore povećane s dotadašnjih 2660 na 3990 kuna za zaposlene roditelje, a za nezaposlene sa 1663 na 2320 kuna, da bi danas raspravljali o tome, kako se povećavaju za zaposlene i samozaposlene roditelje na 5654 kune, što je gotovo 3 puta više od one cifre s kojom smo krenuli. Osobno smatram da ove mjere treba shvatiti kao jednu od mjera zaštite materinstva, njege novorođenčeta, a isto tako i usklađivanje poslovnog i obiteljskog života. Treba istaknuti da se RH ustavnim odredbama opredijelila za zaštitu materinstva, djece, mladeži, zatim stvaranja socijalnih, kulturnih, odgojnih, materijalnih i drugih uvjeta kojima se promiče pravo na dostojanstven život. Zato smatramo kako je ove roditeljske i rodiljne potpore namijenjene su zadovoljavanju potreba djeteta za brigom i njegom djeteta, a isto tako, roditeljima se omogućuje vrijeme koje mogu provoditi sa svojim djetetom. S tim da ovdje često govorimo o ulozi majke koje koriste rodiljne ili roditeljske potpore i ovim mjerama smatram kako se sve više otvara put i otvaraju se vrata kako bi se i očevi uključivali u brigu o djetetu u njegovoj najranijoj dobi. Ono što svakako treba istaknuti da mi još uvijek živimo u tradicionalnom društvu gdje su majke, odnosno žene preuzele tradicionalnu brigu o odgoju djece tijekom njihovog rasta i razvoja, ali isto tako o brige o starijima i nemoćnima. Ovdje sam već spomenula ulogu oca kao roditelja, ono što smatram, a trebamo i isticati kako naše trenutno statistički podaci ne idu u tom prilogu i zato povećavanjem roditeljske potpore smatramo kako će se sve veći broj očeva polako uključivati i u ovu ranu brigu o djetetu. Razlog je najčešće neuključivanje očeva što imaju i veće plaće od majke, kao što sam rekla, konzervativno društvo i tradicionalna uloga žene. Ono što trebamo svakako naglasiti, da svakom djetetu treba kvalitetan rast i razvoj omogućiti, a jedino će ga imati u svojoj obitelji, u onoj obitelji u kojem će oba roditelja u tome sudjelovati i u kojem će oba roditelja biti zadovoljna. Zato smatramo kako i ovim promjenama ćemo omogućiti i mladim obiteljima da budu i sigurniji u svojoj roditeljskoj brizi, a isto tako, omogućimo svakoj ženi da bude ravnopravna sa svojim partnerom. Često spominjemo kako su žene neravnopravne na tržištu rada. Ovim smatram kako će se i ženama omogućiti da lakše se vraćaju na svoje poslove i da dio brige, roditeljske brige mogu kvalitetno prebaciti i na svog partnera, odnosno oca djeteta. Osobno smatram da ravnopravnost očeva i majki u skrbi za dijete u ovoj najranijoj dobi će se ovim dijelom i ispraviti i da smo dijelom na tom putu da ženama damo ravnopravniji položaj na tržištu rada. Smatramo kako ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona je vrlo dobar i po pitanju demografske obnove, a isto tako je jedan od kotačića koji će značajno promijeniti i sve ove naknade koje su bile do sada, a roditeljima omogućiti da se kvalitetnije brinu o svom djetetu. Zato ćemo mi kao Klub HDZ-a poduprijeti ovaj konačni prijedlog zakona, podržat ćemo ga.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Stjepan Čuraj koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a. izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovani kolegice i kolege. Dakle, izmjene su ovdje na jednu ruku značajne što se tiče financija, s druge strane dosta su praktički kratke, ne mijenja se nešto puno, ali to samo govori da i nekad najmanja izmjena može značiti daleko više. Naravno da podržavamo ove izmjene koje su intencija koja ima u vidu i prije svega demografski aspekt, naravno, ali ja sam uvijek govorio da ne trebamo se samo ograničiti na demografski dio priče što se tiče poticanja prirodnog prirasta, nego i ona onaj cijeli okvir, koncept odnosno što nam sve to donosi. Dakle, istina je da dosta ljudi kad uzima u obzir da li žele postati roditelji prvi put, drugi put ili neki više puta uzimaju i financijske aspekte toga istoga u obzir. To je apsolutno točno i mi ovdje na jedan dobar način zapravo to anuliramo. Čak iznosi su značajniji što se tiče primjene od 120 na 170% dakle do onog maksimalnog 5.600 kuna za one koji rade i imaju plaću toliku ili veću ili onaj minimalni dio koji se također i povećavao prije 2 odnosno 3, 2,5 godine odnosno skoro 3 bit će 1.7. ako se ne varam 3 godine. I ono što je osim toga dobro, da se tu više skreće pozornosti na samozaposlene i da se liberalizira uvjeti za dobivanje tih naknada pa sad je što se tiče 12 mjeseci neprekidno ide se 9, a umjesto 18 mjeseci promatranih kao uvjet u posljednje 2 godine predlaže se 12 mjeseci s prekidima u posljednje 2 godine kako bi ostvarila određena naknada koja iznosi od staža osiguranja odnosno prosjeka, prosjeka plaće. Jel dakle i naknadu imaju pravo nezaposleni ali oni koji su radili do 12 mjeseci ili više u protekle godine imat će veću od 2 i nešto tisuće kuna, dakle u razini prosjeka. I to je ono što je dobro. Ono što sam u prvom čitanju predlagao i ono što sigurno bi se moglo naći rješenje i ima rješenje koje nas ne košta ništa kao državu, a to je u nekim člancima koji sada ovdje nisu obuhvaćeni, vezano, nekim je nekim nije, vezano je za mogućnost da omogućimo roditeljima, dakle da pri koriste mogućnost rada do pola radnog vremena, ali ne kako je sada u zakonu predviđeno samo ako nisu od onog 2 mjeseca do 6 mjeseci dodatnog rodiljnog dopusta koristili pa da to prenesu, nego za sve bez obzira kako su koristili prvi 6 mjeseci. Da jednostavno kažemo možete kao roditelj drugih 6 mjeseci djetetova života odnosno 8 ako se prenosilo ili ako je 3 dijete, blizanci itd., kako već stoji u zakonu, raditi do pola radnog vremena i zadržavati pravo na punu naknadu kao i da ne radite. Zašto? Prvi i osnovni razlog naravno onaj financijski zbog čega i radimo sve ovo da ne budu budući roditelji obeshrabreni sa znatno lošijim financijskim primanjima kod zapravo same odluke da budu roditelji, zasnivanje obitelji itd. Jer ako netko, sva sreća ima plaću 10-tak tisuća kuna, majka recimo koja zapravo onda pada na pola, to nije baš mala stvar ako znamo da oni da postoji obitelj su možda podigli neke kredite stambene itd. i de facto to je veliki udar na budžet. I to je onaj osnovni dio, financijski dio za poticanje demografskog aspekta. Drugi dio koji ne manje bitan je profesionalni, tu prije svega govorim o majkama, jer danas čak i ako financije nisu problem, profesionalno zaostajanje, nazadovanje, zapravo neiskorištene prilike koje roditeljstvo nosi za sobom, pogotovo za majke. Jer smo svijesti koliko god mi to želili, ne želili priznat da nažalost poslodavci uvijek gledaju da li je žena prilikom zapošljavanja majka ili će biti ili već je, ako je znači tu su neka bolovanja, djecu do 3 godine itd., ako nije tu su znači dopusti, rodiljni, porodiljni, očuvanje itd. i to utječe na njihovu poziciju na tržištu rada pa konkretno i same plaće gdje svi znamo već mislim da je to opće prihvaćena stvar da žene za isti posao dobivaju manje novaca u prosjeku nego muškarci. I onda s ovim mi njima omogućujemo da oni ostanu aktivni na tržištu rada, profesionalno da se dalje nadograđuju, da ne zaostaju, muško ili žensko, ali ovdje prije svega govorim o majkama jer se to najčešće kod njih događa, da oni tih drugih 6 mjeseci mogu raditi od kuće, mogu raditi 2 plus 2 sata, znači do 4 sata, dobivati za to plaću, poslodavac uplaćuje doprinose, poreze, znači država ima veće prihode, kao mogućnost koju ću iskoristiti da ujedno ostanem uz dijete što duže jer onima kojima je i zbog profesionalnih razloga i zbog financijskih razloga oni se odlučuju na nakon 6 mjeseca pa čak i ranije otići 100% raditi na puno radno vrijeme i, a znamo da prve 3 godine su najvažnije u djetetovom razvoju i da trebamo omogućiti što duži ostanak roditelja uz svoju djecu i na ovaj način bi to doprinijeli. Dakle, financijski i profesionalno, državu ništa ne košta, a ovo je idealna prilika sada da zajedno sa Vladom, sa i amandmanima koje bi Vlada tu intervenirala da omogućimo jednostavno ono što je mislim svima prihvatljivo. Mislim da ne može netko reći da ovo ne bi bila ideja. To ne znači da netko mora, to ne znači da netko će biti 4, može netko i sat vremena, 2 sata, bilo što kako bi financijski i profesionalno se došlo do ne zaostajanja u vidu majčinstva odnosno roditeljstva. Prije svega govorim majčinstva. Zato ćemo mi i predložiti, ja osobno ću podnijeti određene amandmane, neke koje čak i možda ne mogu biti prihvaćeni s obzirom da se ne razmatra o tim člancima sada u ovim izmjenama, ali kao jedan prijedlog da Vlada izađe sa svojim prijedlogom, da ovaj prijedlog jednostavno uvrsti i razmisli jer mislim da na taj način širimo tu priču, širimo senzibilitet i zapravo pomažemo ono što je najbitnije. Roditeljima budućim i postojećim da upravo to i postanu ili da dobiju još više djece da im to ne smeta u njihovom profesionalnom ili financijskom aspektu. Mislim da je to konkretno. Onaj drugi prijedlog koji sam iznio da se fiksira više uz prosječnu plaću, a ne uz osnovicu, ali dobro, to prihvaćam obrazloženje predlagatelja i osnovica se na neki način korigira samo dosta sporije jer imali smo rast standarda i rast plaća i da nije isto uvijek osnovica baš pratila taj tempo, ali bitno je da se povećava, bitno je da rastu naknade, to je dobro, bitno je da se liberalizira, to je dobro, da vi sada možete dobit naknadu i sa manje radnog staža unutar 2.g., neprekidno prekidno kako god i ovo bi bilo još najbitnije da im omogućimo i tih rada do pola radnog vremena, još jednom ponavljam, do pola radnog vremena uz svoju plaću koja su ugovorena, uz 100% naknadu koja ide i ovako i onako za one koji bi se to odlučili. Dakle, ostavljamo više roditelja uz djecu, dajemo im mogućnost da financijski nisu oštećeni previše i dajemo im mogućnost da profesionalno mogu napredovati i usavršavati se i raditi na sebi da im nije majčinstvo, očinstvo, roditeljstvo teret nego dar kao što on zapravo i je. Evo, zahvaljujem, nadam se da će predlagatelj uvažiti ove izmjene, a naravno Klub HNS-a će podržati i ove predložene. Zahvaljujem.
Fala i vama. Sada je na redu g. Branko Hrg koji će govorit u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a kao i u prvom čitanju podržat će ovaj prijedlog. Smatramo da je to samo još jedna od mjera koje se poduzimaju unazad 3.g. u RH po pitanju stvaranja boljeg ozračja i omogućavanja ljudima lakšeg života, dakle ovdje govorimo o rodiljnim naknadama, ovo je samo jedna od onih svih mjera koje su već izglasane u ovom saboru unazad ove 3.g. i ne možemo danas govoriti o nikakvom parcijalnom pristupu ovoj problematici, nego možemo govoriti ipak o jednom okviru koji je napravljen i koji se iz godine u godinu, iz mjeseca u mjesec poboljšava i stvara se, dakle jedan drugačiji sustav kojega do sada realno nije bilo. Krenulo se od poreznih reformi gdje su, gdje se išlo prema poreznim rasterećenjima ljudi, građana, znači zaposlenika, zatim poduzetnika, poslodavaca, omogućene su znači povećanje plaća, omogućeno je neoporezivi iznosi koji se isplaćuju, evo i za smještaj u dječje vrtiće i za mnoge druge stvari, dakle sve je to jedan paket koji je prisutan cijelo vrijeme i ja danas ovdje apsolutno ne mogu prihvatiti nijednu raspravu koja je ovdje iznesena kao kritika samo radi kritike gdje se govori o nekakvom parcijalnom pristupu, nekakvom segmentiću nečega što se radi, ne radi se o nikakvom parcijalnom pristupu, radi se o jednoj politici koja dobiva svoje okvire, jednom projektu, jednom programu koji će svoje rezultate i efekte dati tek kroz nekoliko godina, pa ne može ovakova politika davati efekte i rezultate za mjesec ili dva dana ili za godinu dana ili za dvije, ona to može dati tek za nekoliko godina i da su prethodne Vlade osmišljavale ovakve politike mi bi danas imali sigurno puno ljepšu i bolju situaciju nego što imamo sada u RH. Dakle, ovo je nešto što se u ukupnom paketu donosi, što će tek dati rezultate u budućnosti, al u svakom slučaju je pozitivan pomak i kad govorimo o povećanju rodiljnih naknada za par tisuća kuna onda ne možemo reći da to ne vrijedi i da to nije dobro. Dakle, radi se u okviru mogućega, ono što nam proračun dozvoljava, ono što je moguće napraviti, da tu ima puno prostora, da ima puno problema, da treba još mnoge stvari rješavati, treba, ali korak po korak, jednu po jednu, napravit će se jedan kvalitetan konačni okvir. Evo, s tim porukama naš klub prihvaća ovaj prijedlog zakona i raduje nas da se takvi prijedlozi daju pred saborske zastupnike, očekujemo još dodatnih poboljšanja. Hvala lijepa.
Fala i vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a bi trebala govorit gđa. Sabina Glasovac, ne vidim ju, gubi pravo. Gđa. Marija Puh će govorit u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja bi željela reći u ime Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika da definitivno podržavamo ovaj zakon i stojimo iza njega. Znači još 2017.g. smo imali rodiljne naknade koje su iznosile svega 2.600,00 kn, a evo ovim zakonom koji je danas u drugome čitanju te naknade dižemo na 5.654,00 kn. Znam da to zapravo i nije rješenje i nije najbolje moguće rješenje, ali evo pomak koji se vidi je veliki, gotovo rekla bi i dvostruki, tako da definitivno ovakav jedan zakon moramo prihvatiti. Ja jedino koristim ovu priliku da izrazim žaljenje što nismo možda išli i korak naprijed u ovom zakonu i što nismo krenuli sa implementacijom Direktive o usklađivanju privatnog i poslovnog života. Znam da je vrijeme primjene te direktive tek za 3.g., ali zašto ne ponekad biti i u korak s EU odnosno i ispred drugih država u EU. Zašto nam je potrebna ta direktiva i zašto nam je potreban institut očevog dopusta? Možda se tada kada bi se to dogodilo prepoznala potreba delimitiranja roditeljskih naknada odnosno da roditelji koji ostanu doma sa djecom imaju primanja ista kao da su ostali i na poslu. Tom direktivom je cilj podići veću ravnopravnost u društvu i bolju podjelu odgovornosti između žena i muškaraca, a ujedno i smanjivanje rodnog jaza u plaćama, a naravno vezano za plaće iza toga i u mirovinama. Europska komisija u jednom istraživanju koje je radila došla do informacije da žene zarađuju čak 18% manje od muškaraca i kada se radi o potrebi da se treba nekoga njegovati da li djecu, da li starije osobe u čak 78% slučajeva su žene te koje ostaju doma i koje se brinu i postaju pružateljice skrbi, što naravno iza toga opet dolazi do manje radnog staža, do manje plaće i iza toga opet do manje mirovine. U RH kada sam malo gledala podatke jako mali broj koristi roditeljski dopust. Za 2018. godinu kada je rođeno oko 37.000 djece našla sam podatak da je svega 3.400 muškaraca zatražilo da bude doma na rodiljnom dopustu i da bude sa djecom. Još jednom napominjem možda kada bi imali obavezu da očevi moraju biti sa djecom, možda bi tada stvarno i se shvatilo da je potrebna delimitacija rodiljnih naknada. Vezano uz ovaj zakon osim što pozdravljamo ove mjere koje su, možda jesu demografske, al zapravo možda i nisu jer su kap u moru, jednostavno ne mogu da ne spomenem rak ranu u Hrvatskoj odnosno bijelu kugu. Demografija je nešto što nam radi o glavi već jako, jako dugo vremena i po meni sa akcijama koje smo trebali poduzeti i sa mjerama koje smo trebali poduzeti kasnimo barem 10 godina ako ne i 15. Gledajući regionalno u RH svi znamo da u Slavoniji se jako puno govori o iseljavanju i jako malo mladih obitelji ostaje u Slavoniji, no trebamo razmišljati i gledati što je sa drugim mjestima u RH u kojima ta slika još nije toliko loša i u kojoj stvarno još uvijek ljudi žive, a tu bi definitivno spomenula svoje Zagorje. Ono što za što se ja zalažem i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, da radimo više na infrastrukturi, da radimo na podizanju kvalitete života u ruralnim sredinama, da mlade obitelji imaju sve mogućnosti koje su im potrebne, da imaju gdje ostaviti djecu kada idu na posao jer nažalost mnoge mlade obitelji nemaju mogućnost baka servisa odnosno deda servisa i mjera koja je išla prošle godine kojom se grade vrtići u RH je jedna mjera, ali ja vjerujem da je još jako puno mjesta ostalo koja imaju potrebu za izgradnju vrtića, koja imaju potrebu za dogradnju vrtića i koja za tim vape, pa se nadam da će i u budućim financijskim omotnicama koje se pregovaraju biti i dalje nekakvih mogućnosti da svi oni kojima bude to potrebno rade na jednom ujednačavanju mogućnosti koje imaju ljudi i koji žive u rauralnim sredinama i u Gradu Zagrebu. I definitivno još jedna stvar, djelomično je vezana i za ministarstvo vaše kao demografija, ali i tu vas pozivam da malo više možda potaknete suradnju i neke sastanka sa Ministarstvom prometa, a to je da moramo što prije omogućiti ljudima da imaju mogućnost brzog i dobrog prometnog povezivanja sa većim gradovima u njihovim sredinama. Recimo za moje Zagorje dobra veza sa Zagrebom bi definitivno jako puno pomogla i ono o čemu sam već i pričala i pričat ću i dalje je integrirani prijevoz koji, zakon znam da je u pripremi i u izradi ali evo čeka već nekih godinu dana, nikako da dođe na naše stolove da o njemu, da o njemu raspravljamo. Mnoge ruralne sredine jednostavno nemaju apsolutno nikakve veze sa većim i urbanijim gradovima. Većina ljudi znamo i svi radi u većim gradovima jer u manjim ruralnim sredinama baš i nema puno mogućnosti za zaposlenje i vi kada gledate svaka obitelj mora imati 1 ako ne i 2 auta da bi oni mogli doći na posao, da bi netko mogao voziti djecu u školu, jer nažalost ne postoje autobusne linije, ne postoje linije vlaka jer trenutno prijevoznicima to nije isplativo i ostavljaju cijela sela, cijele općine bez bilo kakve povezanosti javnim prijevozom sa većom sredinom. Integrirani prijevoz je način po kojem možemo natrag vratiti autobuse i na kraju krajeva i vlakova u češće korištenje kod ljudi, kada gledamo brže će ljudi stizati na posao, manje ćemo zagađivati okoliš jer će auti ostati doma, velika urbana središta neće biti toliko napućena sa autima, tako da vas ja pozivam da vidite sa Ministarstvom prometa da se radi dalje na tom zakonu da ga što prije provedemo jer se jednostavno boljim ukoliko će ljudi imati potrebu, shvatit će zapravo da im je jednostavnije možda preseliti se i živjeti u velikom gradu nego svakodnevno putovati po 1,5 do 2 sata da dođu na posao, a onda smo opet iza toga dobili pustu zemlju, spaljenu zemlju, a mislim da se svi vi možete složiti sa mnom da je kvaliteta života daleko bolja u ruralnim sredinama, jednostavno treba omogućiti tu dobru povezanost kako bi ljudi mogli ostati u svojim kućama na selu. Evo, mi ovaj Zakon o rodiljnim potporama podržavamo, a u vidu donošenja budućih zakona i budućih mjera koje ćemo imati ja vas molim da neke od prijedloga koje sam iznijela imate u vidu. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Davor Vlaović će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, evo u ime Kluba HSS-a i Demokrata mogu reći da ćemo i mi podržati ovaj prijedlog zakona jer HSS i ja osobno uvijek podržavamo zakonske prijedloge koji idu u pravcu da se poveća životni standard naših građana, pogotovo majki rodilja, obitelji koji evo dobivaju prinove u obitelji koji imaju tu sreću da dobivaju dijete u obitelji, sigurno da ta naknada treba biti i veća i da je situacija u RH takva, da nam je demografska situacija takva da nam je problem iseljavanja i problem više umrlih nego rođenih jedan od ključnih problema i da se ova Vlada kroz strateške mjere trebalo odredit i prije prema ovom problemu odnosno tražit rješenja jer ključno je pitanje zašto ako se već išlo za ovim, a tražilo se od svih, iz svih regija i od svih stanovnika da se rodiljne naknade povećaju, zašto se nije išlo od 1. travnja 2017., zašto tek od 1. travnja 2020.? Odgovor je trebalo je pripremiti prijedloge zakona, trebalo je pripremit mjere, trebalo je osigurat sredstva, pa činjenica je da novca u RH ima, da svake godine čujemo od ministra financija da bilježi suficit u državnom proračunu, evo nije smanjena ni naknada, nije smanjen ni PDV sa 25 na 23% kako je obećano, znači novca ima samo se evo ne usmjerava u one mjere koje će doprinjeti da osiguramo kvalitetan život našim sugrađanima, da se odluče na ostanak u RH i da se odluče na povećanje svoje obitelji. Situacija je takva da, spominju se još neslužbene brojke, negdje oko 300 000 iseljenih iz RH, a ključno je problem da u 491 jedinici lokalne samouprave u RH bilježi se negativni trend, znači više je umrlih nego rođenih, čak i u 6 gradova i u 6 županija je većina odnosno skoro sve jedinice lokalne samouprave bilježe takav trend. Znači mi ne da smo zakasnili s ovim mjerama, to je trebalo radit još prije 20.g., slažem se s onima koji su to maloprije ovdje rekli, ali i ova Vlada tek od 1. travnja ove godine ide za povećanjem rodiljnih naknada za 1.663,00 kn, što mi pozdravljamo. Međutim, treba istaknut činjenicu da i dalje veliki broj naših sugrađana ima plaću veću od, što je dobro, veću plaću od 5.654,00 kn i znači njima će ipak ova naknada za drugih 6. mjeseci biti manja od njihove plaće, znači to je udar na njihov kućni standard i budžet i naš prijedlog iz HSS-a je bio i u prvoj raspravi da zašto to nije išlo do 100% plaće i svakako da treba razmislit i o drugim mjerama i da to nije uloga samo ovog ministarstva, da treba osmisliti i mjere kako sačuvati stanovništvo u svim našim krajevima, pogotovo u depriviranim područjima, u područjima koja su slabije naseljena i iz kojih ljudi više iseljavaju, a to je i Slavonija, i Baranja i Srijem i Lika, pa i Podravina nažalost i nemamo odgovor na to zašto. I dobro je da je RH dok predsjedava EU stavila u fokus i problem demografije i iseljavanja. Međutim, nisu sve članice EU u istoj poziciji, 18 država bilježi, članica EU, povećanje broja stanovništva i njima odgovara ovakvi trendovi ne samo iz RH nego i drugih država u okruženju, međutim tu je RH sa Bugarskom i još nekim zemljama u najlošijoj poziciji jer imamo najveću stopu iseljavanja i to se iseljavaju ne samo članovi obitelji nego cijele obitelji, to je najveći problem. I po nama iz HSS-a i po meni, mi moramo osmisliti modele useljavanja u RH jer mi onaj bazen koji smo imali, odakle je dolazilo stanovništvo u RH iz BiH i drugih zemalja u okruženju, praktički nemamo, iscrpljen je. Da, problem je radne snage, skinute su kvote za uvoz radne snage u RH, ali već i tu nastaje problem da naši poslodavci moraju ići u zemlje dalekog istoka da bi imali s čim odraditi ovogodišnju turističku sezonu i građevinski sektor da bi mogo ispoštivati ugovorene rokove izgradnje. Nažalost, prekasno smo reagirali i preslabo, ovo su mjere koje nisu dostatne da bi se zaustavili ti trendovi i naš prijedlog je iz HSS-a da se sve naknade za obitelj i za djecu povećaju. Znači, ne samo ova rodiljna naknada nego i dječji doplatak, dar za dijete, onaj neoporezivi dio što ima pravo poslodavac isplatiti. Zašto je on samo do 15.-te godine života djeteta? Zašto ne bi bilo dokle god se dijete školuje i zašto ne omogućiti i veći iznos i to bi bila recimo jedna od mjera? Jer ovo što je više puta spominjano, da pozdravili smo mi smanjenje PDV-a na dječju hranu, na pelene, na lijekove i neke druge stvari, međutim činjenica da je veći dio tih proizvoda u trgovačkim lancima ostavio iste cijene, znači taj PDV se prelio trgovcima, nije došao obiteljima. Ono što je također jedan od većih problema u RH, a to je rad na određeno vrijeme jer veliki broj naših mladih dobiva Ugovore o radu na određeno vrijeme, najveća stopa je u odnosu na europske članice upravo u RH, mladi koji rade na određeno vrijeme i čovjek koji radi na određeno vrijeme niti može dobiti kreditnu karticu, niti može dić kredit, nit se može kreditno zadužit i kupit automobil ili stan, a kako onda da planira obitelj i povećanje obitelji? Jednostavno to nije moguće i moraju se osmislit modeli da se s poslodavcima, sa HGK, HOK, osmisle modeli kako da se smanji taj udio rada na određeno vrijeme i da odmah mladi dobivaju posao na neodređeno vrijeme, to bi bila sigurno jedna od dobrih mjera koja bi pomogla da se mladi zapošljavaju i da onda mogu i planirati svoju obitelj. Spomenuto je ovdje više puta veliki broj vrtića koji se izgrađuje i dograđuje, to je svakako za pozdraviti. Međutim, sad nam se javlja problem da jedinice lokalne samouprave nemaju koga uposliti tu u tim vrtićima jer mladih nema, kvalificirane radne snage nema i problem je financiranja vrtića i većina jedinica lokalne samouprave odnosno dobar dio njih nema takove fiskalne kapacitete da može financirati uposlene i da mogu sufinancirati roditeljima cijenu vrtića i naš prijedlog iz HSS-a da taj dio financira država pogotovo za ta područja koja su ispod prosjeka po BDP-u u RH i mislim da mi moramo konačno raditi različite socijalne modele i financijske modele koji će sačuvati život u tim depriviranim područjima. Ako je to mogla i znala još u ono vrijeme Marija Terezija kako naselit Slavoniju, Vojnu krajinu i taj dio koji je bio prazan, onda mora i hrvatska Vlada naći modele da se ljudi naseljavaju u ta prazna područja. Zašto ne bi država kupila a ima u svakom selu 50, 100 praznih kuća, zašto ne bi kupila putem APN-a ili neke druge agencije te nekretnine koje su sad po sramotno niskim cijenama jer nema kupaca i dala mladim obiteljima koji se žele vratiti iz Zagreba, Rijeke, Varaždina u ruralna područja na korištenje 20 g.? Zašto ne bi država takvim mladim obiteljima radila određena porezna rasterećenja, oslobodila ih djela poreza da mogu živjet ina tom području a isto tako ima veliki broj naših iseljenika diljem svijeta koji bi možda i došli u Hrvatsku kad bi ponudili takve modele da im se da nekretnina i zemlja vezana uz tu nekretninu da dođu živjeti u Hrvatskoj. Ima niz stvari koje je Hrvatska mogla napravit i ova Vlada je trebala kroz demografsku strategiju osmisliti takve modele, nažalost imamo samo ovakve pojedinačne mjere koje su dobrodošle ali nisu dovoljne da se zaustavi trend iseljavanja i nisu dovoljne da se da mladima šansa i ideja da ostanu živjet na selima. I stalno se spominju uloga jedinica lokalne samouprave i ja ovim putem javno čestitam svim načelnicima i gradonačelnicima koji su povećali naknade za svako novorođeno dijete, koji su uveli stipendiranje učenika u srednjim školama, stipendiranje studenata koji su evo sad neke jedinice lokalne samouprave daju i sredstva za izgradnju prve nekretnine na svom području, daju povoljno građevinske dozvole, daju povoljno građevinsko zemljište, daju subvencije kroz oslobađanje od komunalnih naknada ali to su limitirana sredstva jer općine i gradovi nisu svi u jednakog fiskalnog kapaciteta i jednake fiskalne mogućnosti. I opet pravimo razlike između regije i regije. Koje su bogatije, naravno da mogu više i izdvojiti. I treba načelnicima čestitat na tome pa evo sad i evo danas je lijep primjer je izišao kako i regionalna samouprava može potaknuti rast gospodarstva na svom terenu pogotovo očuvanje autohtonih pasmina, Krapinsko-zagorska županija daje do 25 000 kuna za to tov zagorskih purana, to su automatski omogućeno ovim OPG-ovima novi prihod i sigurnost za tu proizvodnju. Takvih modela se može osmisliti i u drugim regijama, naravno da tu mora Ministarstvo poljoprivrede to koordinirat i sigurno da je kroz takve mjere gdje se čuvaju radna mjesta, gdje se diže standard naših građana i veća šansa da će se mladi odlučiti i na povećanje obitelji pa nemojmo dozvoliti da više može učiniti jedna županija, više vrijedi jedan puran ego novorođeno dijete u Hrvatskoj jer evo, ovim putem su općine, gradovi i županije više učinili nego ova Vlada i sigurno da ova Vlada mora naći još i više kvalitetnijih mjera, znači dići sve naknade i omogućiti da svako novorođeno dijete ima jednaku šansu u RH za kvalitetan život, sutra novo radno mjesto, plaću od koje može živjeti i naravno da bez takvih mjera mi nećemo zaustaviti ovaj trend iseljavanja i Hrvatska će nam ostati prazna. Ako će onda čuvati granice? A ko će onda sutra ako bude potreba, gasiti požar ili čuvat nasip od poplave odnosno naselja od poplave uz nasip ako nam ta područja ostaju prazna a ostaju na prazna? I zato ozbiljno moramo ovom problemu pristupit i konkretnijim mjerama jednim sveobuhvatnijim programom, ciljanim i to sa točnim rokovima zaduženima i rješenjima i provedba od danas a ne od 1. travnja 2020. a moglo se i od 1. travnja 2017. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će g. Ante Pranić govoriti ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Nezavisna lista mladih će podržati ovaj zakon koji je, ajmo reći, neki mali iskorak pozitivni ali isto tako ćemo reć i dati do znanja da ovim zakonom pokušavate kao ugasiti veliki šumski požar običnom naprtnjačom. Znači mi svi znamo gdje se Hrvatska trenutno nalazi. Znači iz Hrvatske kad sumirate koliko ljudi je iselilo, 2014. 20 000, 2015. 29 500, 2016. 36 500, 2017. 47 000, 2018. 39 000 ljudi je iselilo iz Hrvatske. Vi ste imali sličnu naznaku kad ste predlagali izmjena Zakona o dječjem doplatku. Tada je premijer najavio da će 150 000 djece biti više obuhvaćeno mijenjajući cenzusne razrede. Ajmo pogledati što su ti zakoni donijeli iz vaše sfere da bi danas nama predstavljali nova zakonska rješenja i ponovno nas uvjeravali da će to napraviti neke pozitivne iskorake demografske. Od 150 000 najavljene djece, nije ni 20 000 ušlo u sferu gdje roditelji mogu dobivat dječje doplatke ali činjenica je slijedeća i ona proizlazi iz nacrta državnog proračuna. U planu 2019. stoji državna izdvajanja za obitelj i djecu 3 milijarde i 930 milijuna, znači 3 milijarde i 930 milijuna a u 2020. 3 milijarde 856 milijuna, a to je manje u trenutku kada se rađa najmanje djece u povijesti Hrvatske, za 100 beba vam je manje u 2019. u odnosu na 2018., kada iseljavanje rapidno se povećava i umjesto da konačno shvatimo da je demografija strateško pitanje Hrvatske i da konačno napravimo iskorake poduplavanjem određenih stvari i poglavitom brigom za ruralni prostor, što se zapravo događa unutar krovnog ministarstva koje nosi naziv demografija? Znači imate novčana smanjivanja, normalno, zato se određeni ljudi, ne određeni ljudi nego mladi ljudi iseljavaju. Ovo je jedan graf, graf koji je vezan za doplatak za djecu gdje vidimo zapravo po postotku BDP-a da je Hrvatska više izdvajala 2000. godine nego 2020. godine. I to je naša realnost. I mi sad kažemo da nemamo dovoljno novaca, da damo donekle pozitivni impuls prema svima nama mladima koji nastojimo opstat i ostat u Hrvatskoj, sa nekakvim malim izmjenama, a u suštini kad zagledate državni proračun zapravo izdvaja se više, manje novaca 2020. nego 2019. godine. I umjesto da zaista, a najavljivali ste unutar ove Vlade demografiju shvatite kao strateško pitanje, pogledajte na što ste sveli demografiju. Pa državni tajnik gospodin Strmota ako se sjećam dao je direktnu ostavku na presici Vlade govoreći da sve mjere ove Vlade po pitanju demografije su obični PR potezi. Promijenili ste ministricu, promijenili ste mnogo toga što se tiče ljudi, ali ste zadržali isti odnos prema demografskom pitanju, prema mnogim mladim ljudima koji pokušavaju ostati i živjeti u Hrvatskoj. Ja zaista ne vidim te vaše najavljene radikalne poteze da bi se donekle prema tim ljudima poslala bilo kakva pozitivna promjena jer ponavljam predviđena svota novaca za politiku obitelji i djece u 2020. godini u proračunu je manja od plana izvršenja za 2019. godinu. Umjesto da idemo progresivno, umjesto da ulažemo više u obitelj, u djecu, mi ulažemo manje. I onda se čudimo zašto 800 beba recimo imamo manje 2019. u odnosu na 2018. godinu, zašto se ruralni prostori prazne. Mi smo nedavno na presici kao Klub Nezavisne liste mladih nastojali inicirati određene zakonske izmjene bar po pitanju doplatka za djecu koji se nije jedinično mijenjao 17 godina. Znači jedinično se nije mijenjao 17 godina i to sve oslikava kakvu demografsku poruku šaljemo u budućnosti. Znači kolege su pričale o vrtićima u ruralnom prostoru, pa sagradit će se vrtići bez ikakve strategije izdrživosti. Već slijedeće godine imate fiskalno izravnavanje za 25% manje u jedinicama lokalne samouprave iz čega zaposliti sutra tete u tim vrtićima. Pa ljudi moji jel vi shvaćate šta radite uopće i je li shvaćate da jedinicama lokalne samouprave doslovno stavljate omču oko vrata gdje ni teta uopće ni nema na tržištu rada jer bi falilo 10-tak tisuća i umjesto da idete u zakonske izmjene po pitanju predškolskog obrazovanja, iste one izmjene koju ste uredno platili, Ministarstvo demografije je uredno platilo studiju, uredno su vam tu studiju stručnjaci napravili 2018. i uredno ste tu studiju kao i mnoge studije koje pokazuju kakve bi iskorake demografske trebali raditi uredno ste stavili u ladicu. Ostavili ste za neku buduću vladu neka se misli sve ono što niste napravili, a vi ćete uredno i dalje pričati i hvaliti se kako imamo najbitniji položaj u resoru Europske komisije kako će gospođa Šuica koja dolazi iz Dubrovnika gdje se novci ulažu kako se ulažu, a umjesto da ste uzeli možda nekog iz ruralnog prostora koji duboko shvaća probleme demografije da se konačno mogu pokrenuti neke proaktivne mjere održivosti, govorim o održivosti jer sve što ulažemo putem europskih novaca nema elemente u sebi održivosti, baš po pitanju tih vrtića. Pogledat ćete već slijedeću godinu gdje mnogi vrtići koji će biti sagrađeni neće moći biti otvoreni jer jedinice lokalne samouprave nemaju novaca niti mogu projekcijom imati novaca da bi uopće mogli zaposliti određene tete. I to je politika ove Vlade prema, kažem najvažnijem strateškom pitanju, demografiji. I zaista poražavajuće i kakvu sliku mi danas šaljemo mladim ljudima, kažem ponovno po četvrti put za ovom govornicom, kada vidimo državna izdvajanja da su za obitelj i djecu za 2020. godinu manja nego izvršenje za 2019. Pošaljite im direktno poruku, vi iz Ministarstva demografije da odselimo. Nemojte nam davati nade, kad nada očito nema odnosno nade mogu tek nastat kad one opcije koje su sve ovo napravile, a to su opcije HDZ-a ali u manjoj i SDP-a odsele s položaja vlade jer ne može mi danas moralno pričat netko da će vratiti budućnost zemlje mladim obiteljima kada ste mlade obitelji s ovakvom politikom demografije iselili. Pitanje gdje će ovi ljudi odnosno cure i dečki sa galerije koji dolaze sa ovakvom politikom i ovakvim odnosom prema kažem obiteljskoj politici i djeci koja bi trebala biti progresivna, a vidimo po sadržajima i novcima da nije progresivna, kako njima dati neki pozitivni impuls da ostanu u Hrvatskoj, nikako, apsolutno nikako. I zaista je to poražavajuće, prihvatit hoćemo što se tiče svake zakonske izmjene, ali sve vam govori novac u državnoj blagajni. Vi trebate enorno podizati određene vrijednosti da bi dosegli razine izdvajanja BDP-a iz 2000. godine. Ovo vam je tablica recimo samo doplatka za dijete, 2002. godine udio je bio 0,77 u BDP-u, 2018. 0,34%. I mi govorimo o progresivnom napretku. Sramota.
Hvala lijepa. Na galeriji kao što smo upravo čuli malo prije, je velika grupa XVI. gimnazije iz Zagreba, hvala što ste s nama i pozdravimo ih jednim pljeskom koliko uspijemo, koliko nas ima. [[Pljesak.]] I sada idemo dalje sa raspravom, koja postaje pojedinačna, gotovo je sa klubovima. Gospođa Ljubica Maksimčuk će imati svoju raspravu. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, primarni interes svake države bi trebao biti zaštita obitelji. Stoga kako bi država zaštitila obitelj ona djeluje kroz jednu od javnih politika, a u ovom slučaju to je politika demografije. Izdvajanje sredstava za djecu na svim razinama i područjima i stvaranje naravno boljih preduvjeta za život. Danas govorimo vezano za ovaj zakon svi o problemu demografije koji je naravno velik i u drugim državama EU tako i kod nas u RH. Prepoznavajući kroničan problem ova Vlada je imenovala i ministarstvo, Ministarstvo demografije i na izravan način ih zadužila da bavljenje demografskim pitanjima. Osnovano je i Vijeće za revitalizaciju koju okuplja 10 ministarstava, koje kroz svoju nadležnost mogu dati i doprinos da se ovi negativni trendovi promijene. No, vratimo se mi na konačan prijedlog Zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama. Znači, ovim povećanjem naknade za 170% odnosno s 3.992,00 kn na 5.654,00 kn, to je već drugo povećanje u mandatu ove Vlade. Prvo povećanje bilo je 2017.g. kada je se sa 2.660,00 kn povećalo na, ova naknada povećala na 3.992,00 kn, kada to sve zbrojimo to je 3.000,00 kn povećanje u mandatu ove Vlade. Nakon 11.g. povećan je i dohodovni cenzus za ostvarivanje prava na dječji doplatak s 1.663,00 kn na 2.328,00 kn. Rekonstruirano je i izgrađeno gotovo 500 vrtića. U 96 vrtića je pokrenut produženi rad i uvedeni su dodatni programi u koje je uključeno gotovo 6500 djece, zaposleno je 836 odgajatelja, a upravo to govorim stoga što svi govorimo o usklađivanju obiteljskog i poslovnog života, a kako ga uskladiti ako djecu ne možemo upisati niti u dječje vrtiće. Ono od, ono što je još Vlada učinila, a tiče se naravno obitelji i djece i demografije je učetverostručeni su neoporezivi iznosi naknada za novorođenče, znači s 2.500,00 na 10.000,00 kn, mjerama kroz stambeno zbrinjavanje omogućeno je zbrinjavanje 9400 mladih obitelji. Naravno, tu je i snižena stopa PDV-a na, s 13% na dječju hranu, pelene, dječje auto sjedalice, oslobođenje mladih do 25.g. u potpunosti od poreza na dohodak, a one od 26. do 30.g. u iznosu od 50%. Ono što još bi trebali spomenuti, a to je da je kroz mirovinsku reformu mjerama majkama prilikom odlaska u mirovinu staž se povećava za dodatnih 6 mjeseci po djetetu, a onda to dodatno na mirovinu za svako dijete iznosi povećanje od 2%, naravno što je jedna od boljih mjera. Sve ovo možda nisu mjere dovoljne za veliki povratak svih naših sugrađana koji su se nažalost iselili, ali sigurno da će Vlada svojom dobrom politikom, sve boljim ekonomskim, ekonomskom situacijom, povećanjem plaća i standarda barem zaustaviti dodatno iseljavanje mladih. Naravno, tu su jedinice lokalne i regionalne samouprave koje su u dobrom dijelu počele pratiti sve ove mjere i koje ulažu dodatna sredstva kako bi zadržali mlade u svojim krajevima. Evo, ja naravno moram pohvaliti i moj grad koji je zasigurno jedan od gradova, za Slavoniju možemo reći da je doista siromašna i napuštena, koji evo ulaže dodatne mjere kako bi zaustavio iseljavanje mladih i naravno da pozdravljam i podržavam donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
Imate 3 replike, prvu repliku je tražio g. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, premda je jedan od ključnih razloga za izmjene ovoga zakona povećanje materijalnih prava korisnika novčanih potpora za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta, vi ste spomenuli i doprinos jedinica lokalne samouprave koje različito definiraju i zalažu se za određene pronatalitetne mjere, među njima je svakako i pitanje statusa odgojitelja. Kakav je vaš stav prema tom pitanju, da li mislite da je bolje da status odgojitelja bude na puno radno vrijeme ili da ipak ostane parcijalno osoba u svijetu rada, dakle da recimo polovicu radnog vremena osoba ima status roditelja odgojitelja kako bi mogla bit više s djecom, a da ipak ostane u svijetu rada? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, naravno da bi se dugoročno trebalo razmišljati o ovome i svakako da u dugoročnim mjerama pozdravljam donošenje ovog prijedloga roditelja odgajatelja, ali evo vi ste spomenuli i jedinice lokalne i regionalne samouprave, naravno da su i one te koje uz ova materijalna davanja Vlade, trebaju se uključit i svi zajedno naravno raditi kako bismo popravili i poboljšali ovu demografsku sliku trenutno u RH i kako bismo zaustavili odlazak i iseljavanje mladih osoba.
Na drugu repliku ima pravo g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, u vašem izlaganju ste spomenuli zaštitu obitelji i majčinstva i u svakom slučaju to podržavam. Ali bi vas htio pitati, spominjali ste vrtiće, svi vrtići nisu subvencionirani pošto ima puno privatnih vrtića gdje majke plaćaju i dosta skupu cijenu, ja predlažem da se to država subvencionira, pa i privatne, znamo demografija da nam je loša, naravno da treba poduzeti sve mjere, ova Vlada je jel sa 3.999,00 digla na 5.600,00 kn, to je dobra mjera, naravno nikad dovoljna, trebalo bi i dalje raditi na tome i smatram da idemo u nekakvom pozitivnom smjeru, ali proces je koji treba pratiti i svakako dizati jel najbitnija je demografija koja je nažalost sve manja i manja u RH već godinama. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Mišić, da jedinice lokalne i regionalne samouprave odlučuju ovaj o tome o formiranju odnosno subvencioniranju cijena dječjih vrtića i naravno da trebaju voditi računa da one budu prihvatljive za roditelje i kao što sam već rekla, svi se moramo uključiti kako bismo popravili i poboljšali ovu demografsku sliku, naravno da evo poreznim rasterećenjem jedinica lokalne i regionalne samouprave mislim da im se i omogućilo da evo mogu više sredstava upravo uložiti u ove demografske mjere. Hvala.
Za treću repliku izborio se g. Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Maksimčuk, dakle demografsku revitalizaciju treba gledati široko, rekao bih od onih temeljnih jedinica lokalne samouprave i sve naravno do države, država čini maksimalno onoliko koliko može u skladu sa svojim mogućnostima i ovi prijedlozi zakona odnosno ovaj konačni prijedlog zakona zapravo je iznio niz mjera za poboljšanje demografske revitalizacije. Ovaj zakon odnosno demografska slika RH nikakav instant program i ona se ne može preko noći rješavati. Dakle, trebamo se upitati kako i na koji način doći do poboljšanije slike, demografske slike u RH. Nije samo jedino novac odnosno financijski ili neki materijalni izdaci su oni koji će poboljšati sliku. Postoji tu niz drugih stvari koje zapravo čine i jedinice lokalne samouprave, rekao sam ali i država. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospođa Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega problem demografije nije nastao jučer ne može se naravno riješiti preko noći, to je problem s kojima sam rekla susreću se i bogatije zemlje EU. Naravno da nije samo novac bitan da bismo proširili svoju obitelj to je kao što sam rekla usklađivanje obiteljskog i profesionalnog života, tu je puno toga ali evo ovo je samo jedan od koraka koji čini ova Vlada kao bi pomogla i poboljšala demografsku sliku naše zemlje.
Gospođa Perić je na redu sa pojedinačnom raspravom.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo pred nama je jako važan zakon odnosno izmjena i dopuna Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama i prvo ono što treba reći da je upravo u mandatu ove Vlade su se dogodile 2 puta izmjene i dogodilo se je značajno povećanje upravo rodiljnih i roditeljskih potpora. Međutim, prije toga treba reći da sve ove paušalne i kojekakve kritike koje se upućuju na račun ove Vlade je neutemeljeno. Naime, ako pogledate koliko je do 2016. napravljeno i da li su se i ti trendovi trebali pratiti puno prije onda ja smatram da je odgovornost i na mnogim drugima i kada ovdje kolege spominju neke demografe koji su eto velevažno odustali od svoje funkcije upravo zato što su smatrali kako se ništa nije moglo i ništa nije napravilo u jednoj ili ne znam koliko godina, koliko je bio sudionik onda moramo reći da ti i takvi ljudi nisu niti zaslužili da onda rade te poslove jer očito ne prate i ne gledaju cjelovitost problematike i da da bi se nešto ostvarilo i dalo treba se prije toga stvoriti i stvoriti preduvjete. I to je upravo ovo što je ova Vlada činila cijelo vrijeme, stvarala preduvjete da osnaži i županije i gradove i općine jer samo sinergijom države i lokalnih jedinica može se postići onda upravo ta ravnoteža i razvoj odnosno da se zaustavi depopulacija mladih ljudi i ne samo mladih. Ali kad netko tko želi nešto napraviti preko noći kaže da u za to treba 2, 3 ili više milijardi kuna onda je to nešto što nijedna vlada ne može tako u onim uvjetima u kojima je tek se izlazilo iz recesije, nije mogla ostvariti, niti mogla obećati na takav način, ali da je zadaća ministarstva bila stvoriti preduvjete, napraviti sve moguće ankete, znanstvene podloge kako bi onda imala elemenata s kojima može krenuti dalje upravo je, to je ono što je činila i prethodna ministrica, a upravo i ova ministrica sada. Pa kad pogledate onda samo u ovom segmentu da su se upravo te rodiljne i roditeljske naknade povećale trostruko onda je to i te kako veliki iskorak. Međutim, ono što treba isto tako reći, kada se kritiziraju pojedine općine i gradovi ili želja za evo kolega je govorio Pranić o tome kako gradovi odnosno općine neće imati fiskalne mogućnosti održavati pojedine objekte i plaćati osobe odnosno tete u vrtiću onda smatramo da svaki načelnik i gradonačelnik mora imati isto tako i vlastitu viziju razvoja i stvarati preduvjete da bi zadržao upravo radno sposobno stanovništvo i da bi to radno sposobno stanovništvo donosilo određene prihode u općine. Kada su se otvarale mogućnosti za po mjerama iz Europskih fondova za dogradnju, izgradnju vrtića, mnogi su kritizirali da ih nema, a kada su se otvorile evo onda sada se postavlja pitanje da je to neracionalno jer se to neće moći održavati. Dakle, na svakom pojedincu koji je na čelu bilo koje općine ili grada mora postojati isto tako određena vizija, određena odgovornost i isto tako određena strategija na koji način i u kom smjeru želi i može razvijati vlastitu općinu ili grad. Ja ću ovdje napomenuti da je evo kod nas u našoj županiji, u našem gradu da su se te mjere poduzimale odnosno mome gradu Zadru i Zadarskoj županiji od početka od kad je grad postao gradom u, od '93. godine i tada su se subvencionirale i sufinancirali i boravak djece u vrtiću isto tako su se subvencionirale druge usluge koje su bile potrebne da bi zadržali naše radno i mlado stanovništvo. Isto tako, ulagalo se u mnoge vrtiće i obnavljalo one koji su bili postojeći ali su se i dograđivali novi kapaciteti. U isto vrijeme kako je bila potreba za tim da se zapravo svako dijete bude u mogućnosti da bude ovaj u vrtiću, stvarali su se preduvjeti sa privatnim vrtićima da se subvencionira upravo taj boravak i na taj način smo omogućili, osigurali da svako dijete ima pravo i mogućnost biti upisano u vrtić pod jednakim uvjetima čak kao i u vrtićima u kojima je, kojima je osnivač sam grad. A da ne kažem da je i županija se tu uključila kod, za svako dijete evo je i povećano na 1.000 kuna za prvo i drugo dijete odnosno za treće za svako slijedeće 5.000 kuna, a jednako tako imaju pravo ti isti roditelji i u, oni koji su u samom gradu Zadru, dakle i sam grad, a i pojedine općine imaju takve naknade. Dakle, samo sinergijom županije, grada, općine i države se može postići demografski oporavak i to je ono što se ne događa od danas do sutra, od jedne godine do druge, nego se događa u jednom rasponu, u jednom razdoblju i to je ono o čemu treba voditi računa, da upravo sve ona prava koja se ovim daju, a ovim novim zakonom se daju i te kako velika prava, da ona budu predvidiva i da budu dugoročna. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Jelovac je tražila repliku.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice lijepo ste naveli koliko je napora ova Vlada uložila u brojne mjere koje zaista idu k tome da se poboljša demografska slika u društvu, međutim čini mi se da samim tim mjerama niti na državnoj, niti na lokalnoj razini sve ono što poduzimamo neće biti dovoljno. Čini mi se da svi zajedno moramo otvoriti oči i postat svjesni da jednostavno postoji kriza obitelji u društvu danas, da je sve manje onih koji šire poruku da je obitelj nukleus društva, da je svako dijete u obitelji bogatstvo te obitelji. Svjesni moramo biti da se mlade obitelji danas vrlo često razilaze nakon godinu, dvije nakon sklapanja braka, moramo se zapitati što napraviti kako bi što više učvrstili te obitelji jer čini mi se da financijska sredstva i mjere neće same riješiti taj problem što vidimo u mnogim bogatim državama.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice da, zapravo je temeljno i osnovno je pitanje koliko se osnažuje i koliko je kvaliteta obitelji i koliko podržavamo upravo obitelji na takav način da, da prosvjećujemo i našu djecu i svu djecu da znaju i zapravo i mi kao roditelji da im pokazujemo na koji način je važno upravo odgajati djecu u obiteljima i koliko je obitelj važna da bi onda prosperiralo samo društvo. Dakle, postoji kriza obitelji i to je ona tragedija koja je neminovna, ali isto tako moramo znati da se standard i želje mladih, a isto tako i karijere i obrazovanje i sve ostalo mijenja i sukladno tome onda moramo prilagođavati i zakonodavstvo.
Hvala. Gospodin Lipošćak.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Perić, pa čuli smo i danas dosta toga vezanog uz demografsku politiku i jednostavno ne mogu shvatiti kritike pojedinaca pa čak i danas kada u ovom visokom dobu raspravljamo o povećanju rodiljnih i roditeljskih naknada za čak, zapravo možemo reći više od 3.000 kuna u mandatu ove Vlade, oni imaju prigovore i imaju kritike. Spomenut ću tu još i porezna rasterećenja, povećanje osobnog odbitka, poticajnu stanogradnju, subvencionirane kredite za mlade, besplatne udžbenike za osnovnoškolce i još niz drugih mjera. Osobito bih naglasio izgradnju i rekonstrukciju 500-tinjak dječjih vrtića širom Hrvatske u vrijednosti više od milijardu kuna. Pa tako i u mom Ogulinu gdje upravo zahvaljujući Vladi, ovoj Vladi RH i darovano zemljište gradu, ali i omogućeno sufinanciranje preko mjere 741 u iznosu od gotovo 7 i pol miliona kuna i kao odgovor toliko o demografskim mjerama odnosno onima koji kritiziraju rad, pa tako i ove Vlade. Hvala.
Odgovor izvolite.
1Hvala vam lijepo kolega Lipoščak. Zapravo svatko od vas i od nas može navesti 1.000 primjera što se dogodilo 2016. na ovamo, koliko su mogućnosti otvorene za jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave, koliko su otvorenih programa, koliko je upravo ovo što kažete vrtića napravljeno, dakle to je ta sinergija koju stvara pretpostavke Vlada, a onda svako onaj koji je dobronamjeran i koji hoće napraviti iskorak onda sa svoje lokalne razine može to iskoristiti i dapače napraviti puno više nego što je to mogao sam kad nije imao ova sredstva koja su ponuđena kroz ove mjere i europskim sredstvima. Dakle, to su samo neki koji jednostavno ne žele priznati prednosti koje su postignute.
Slijedeću repliku ima g. Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice Perić, u svojoj raspravi ste spomenuli jednog kolegu zapravo koji je govorio da postoji određena infrastruktura koju su napravili kako sa razine jedinica lokalne samouprave, tako i uz pomoć Vlade odnosno resornih ministarstava, ali kao nije se razmišljalo o tome da će za odgajatelje ili odgajateljice nedostajati sredstava i da to neće bit dostatna sredstva jedinica lokalne uprave i samouprave. Istina je da jedinice lokalne samouprave imaju mogućnost se kandidirati za sredstva koji su vezani za odgajatelje odnosno odgajateljice u dječjim vrtićima i to one čine, to je sad pitanje upućeno njima. Ali interesantno je kada Vlada odnosno resorno ministarstvo donese i predloži određene mjere onda je vidljivo kada zapravo naše uvažene kolege sa oporbe nemaju nikakva konstruktivna poboljšanja ili su ona mala i nerealna, ali zato imaju destrukciju prijedloga što zapravo nije dobro i ne služi im na čast.
Hvala, odgovor izvolite.
Tako je, činjenica je da oni čine sve da, da budu što više destruktivni umjesto, a zapravo su iskoristili sve dobrobiti ove koje su zapravo ponuđene i dapače i o njima se vodilo računa kada se povećavale prihodi tih istih općina i gradova. Ono što još treba reći da ukoliko, evo recimo u gradu Zadru imamo fakultet u kojemu imamo i upravo predškolski odgoj i producira se itekako puno osoba i odgajatelja koji su osposobljeni za tu djelatnost, pa zbog čega ti i takvi u ostalim dijelovima RH ne bi dali isto tako prednosti tim zanimanjima sa isto tako nekim pogodnostima da onda pokrenu i zaposle te ljude ko kaže da ne bi išli i tamo. Prema tome, [[Upadica: Hvala]] ima načina ako se zna.
Hvala. Slijedeća replika kolega Prelec izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Pa kolege, niste dobili nijednu jedinu riječ kritike sa ove strane govornice i nećete je dobiti za sve dobre, sve dobru politiku koja ide u smjeru demografske obnove RH, ali nisam zbog toga digo repliku, nego samo zbog toga što ste rekli evo da treba sinergija između RH odnosno države, Vlade, jedinica lokalne samouprave. Da, to bi trebalo biti i cilj ove Vlade. Naime, dolazimo do toga da pojedine jedinice lokalne samouprave kao da vode neku svoju politiku demografsku i tu dolazi do određene konkurencije, do visokih standarda. Recimo, Grad Zagreb je uveo takav jedan standard koji ne može pratiti sigurno nijedna jedinica lokalne samouprave i sad povlači sve to skupa. To nije dobro. Znači, ovaj zakon bi trebao uskladiti i definirati neke mjere za svaku jedinicu lokalne samouprave do kud možemo ići, a ne da radimo to populistički koje je kratkog vijeka i radimo konkurenciju između gradova i općina.
Hvala, izvolite odgovor.
Ma gledajte, Grad Zagreb je specifičan i kad pogledate da 18% prireza u Gradu Zagrebu donosi ogromne novce, a kad sam ima preko 8 ili 9 milijardi kuna proračuna onda je to nešto što je potpuno drugačije od svih nas ostalih malih i, i ovaj i manjih. Ali to ne priječi nikoga da, pazite u jednom razdoblju možda grad ima mogućnosti dati više za prvorođeno ili drugorođeno dijete itd., međutim možda postoji nekada period kad to i ne može izdvojiti, ali dakle na svakome je od nas, od, od čelnika da projicira stvarno i ono što je moguće, a iskoristiti dapače sve one prednosti koje daje opće generalno [[Upadica: Hvala]] država.
I posljednja replika kolega Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, dobro ste rekli da ova tema o kojoj danas raspravljamo treba biti sinergija od onoga najniže razine, a to su jedinice lokalne samouprave do države jer ako bilo ko tu zakaže dovodimo mlade ljude u probleme jer ako kažemo da je obitelj osnov svakog društva i ako znamo zbog čega se obitelji nažalost raspadaju, danas moramo bit svjesni toga da mladi ljudi, prije svega mislim na kolegice naše, dakle naše žene, žele imati karijeru i ako vi njima ne omogućite da dijete može bit negdje do 7-8 sati naveče, vi ste njih automatski hendikepirali. Druga stvar, kad govorimo o Zakonu o radu, onda isto tako vodimo brigu da naše žene, ne može ih neko ucjenjivat zbog toga što su trudne il da ne mogu dobit ugovor na neodređeno radno vrijeme. Ovo je sjajno što je Vlada napravila, al moramo se nekim drugim zakonskim aktima pobrinut da ti mladi ljudi imaju sigurnost, ako budu imali tu sigurnost onda će i obitelj kao osnov svakog društva imat veće nade da opstane [[Upadica: Hvala]] a ne da nam se nažalost djeca rastaju.
Odgovor, izvolite.
Tako je, hvala kolega Šuker. Zaista je potrebno u jednom momentu i svaki grad i općina mora procjenjivati i mi smo to evo i u samom Zadru mijenjali radno vrijeme, npr. dječjih vrtića, povećavali broj jasličnih grupa, dakle da, da upravo te mlade žene i obitelji mogu mirno otići na posao i znaju, znajući da će dijete biti zbrinuto. Prema tome, ovo što kažete, ne smije se zanemarivati upravo ovaj drugi dio zakonskih odredbi da se žena stigmatizira da se ne dobiva ovaj ugovore na neodređene upravo zbog toga što je trudna, dapače trebali bi na taj način još više zaštititi upravo majke i majčinstvo.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeća je kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa mislim da ovaj konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama je hvale vrijedan i da to će posebno s radošću dočekati sve mlade obitelji, mlade mame, mladi očevi jer u njemu bitno se mijenja i roditeljske i rodiljne naknade. Naime, i u okviru priprema za izradu nacionalne razvojne strategije do 2030.g. i Svjetska banka je dala preporuku kojom se ističe da je adekvatnija kompenzacija roditeljskih naknada će biti najbrže i najbliže prethodno ostvarenoj plaći od izuzetne važnosti kako za veću stopu nataliteta, tako i za veće uključivanje žena na tržište rada, te aktivniju ulogu očeva u odgoju djece. Već smo čuli da u biti dolazi do povećanja maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene i samozaposlene roditelje od 120%, znači od 3.900,00 kn na 170% proračunske osnovice odnosno 5.654,00 kn za prvih 6. mjeseci ako to pravo koristi jedan roditelj ili prvih 8. mjeseci ako to pravo koriste oba roditelja. Ujedno se predlaže izmijeniti razdoblje trajanja prethodnog osiguranja umjesto 12. mjeseci neprekidno predlaže se 9. mjeseci odnosno umjesto 18. mjeseci s prekidima u posljednje 2.g. predlaže se 12. mjeseci s prekidima. To je ono što smo čuli i kad je iznosio državni tajnik u ime predlagatelja i brojne kolegice i kolege, a ja bi tu podcrtala da to iziskuje dodatna sredstva u proračunu za 2020. 214 milijuna kuna u narednim godinama, 160 milijuna kuna, dok u narednim godinama 214 milijuna, što znači da ukupno u 2020.g. za dodatni porodiljni dopust će se izdvojiti milijardu i 720 milijuna kuna, dok narodnih godina čak i milijardu i 744 milijuna. To su znatna sredstva i velike pomoći našim mladim obiteljima, posebno ako tome dodamo da i u proračunu HZZO-a treba zbog toga što se mijenja uvjet duljine trajanja prethodnog staža dodatno osigurati 45 milijuna u ovoj godini odnosno 65 milijuna ili 67 u narednim godinama. Ova Vlada je upravo u svom programu posebno mjesto dala i akcent demografskoj obnovi, obitelji i mladima i rekla da je najvrjedniji hrvatski potencijal oduvijek su bili ljudi i njihove vrijednosti koji s tradicijskim i prostornim obilježjima čine posebno civilizacijsko bogatstvo RH i Europe i da će svojim izravnim i neizravnim mjerama populacijske politike utjecati na porast nataliteta, mijenjati naknadu i sve ostalo i upravo se to i čini. Podsjetila bi da je u 3.g. mandata upravo ova Vlada svjesna da hrvatsko stanovništvo stari i da je suočena sa svim negativnim pojavama tog procesa, uključujuvši i iseljavanje, osobito mladih, svojom politiku morala pomiriti i, i nezaustavljivu mobilnost naših ljudi i činjenicu da bez ljudi nema ni napretka ni razvoja. Pa tako u 2018.g. podsjetila bi da je bilo rođeno 417 djece više nego što je to bilo godinu prije, a broj umrlih je također smanjen za 771 osobu. Ako tome pridodamo da je smanjeni broj odseljenih u inozemstvu u odnosu na 2017.g. vidimo da bilježimo jedan pozitivan trend. Naravno, s tim ne možemo biti zadovoljni i svi zajedno se moramo truditi i dalje napraviti još bolje, dati i ponuditi ljudima i bolje mjere kako bi taj trend bio u uzlaznoj putanji i brži. Izmijenio se i dohodovni cenzus za ostvarivanje doplatka za djecu s 50% proračunske osnovice na 70%, čime su se omogućili i proširenje broja korisnika. Nadalje, izgrađeno je kao što smo čuli i od kolega i obnovljeno 500 dječjih vrtića diljem RH, što je bez presedana u našoj povijesti i time je zaposleno 836 radnika, čime je omogućen i dvosmjenski rad u 96 vrtića. S ponosom mogu reći s obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske županije da u šibenskom rodilištu u siječnju ove godine se rodilo čak 55 beba, što je 45% više nego što je to bilo u siječnju prošle godine kad je rođeno 25 beba i da je time nastavljen pozitivan trend koji imamo u 2018.g. kada smo imali negdje 12% više poroda i više rođenih beba nego što je to bilo godinu ranije. Sigurno da će nas veseliti i demografski preokret na dalmatinskim otocima gdje također bilježimo sve više stanovnika, pa tako otok Šolta ima 23% više stanovnika, u Visu ima 20 obitelji više, na Dugom otoku se bilježi porast od 190 mještana i naravno svaki od tih načelnika, gradonačelnika ima neke svoje mjere koje uz ono što već nudi država i radi država za demografski preokret i oni sami čine na svom području, što smatraju da može donijeti upravo većem broju i ostanka mladih i sve brojnijim obiteljima. Npr. ne znam, Sali kaže imamo 14 prvašića više s obzirom da je godinu prije bilo svega 5, na, u Visu se također pripremaju za gradnju 22 stana iz državnog projekta poticajne stanogradnje itd. Kad govorimo o mjerama koje su također, pomogle mladim obiteljima, treba reći da je, osigurani su majkama i dodatno povećanje sutra mirovina oko 2% po rođenom ili usvojenom djetetu i da to već koristi oko 10 tisuća žena, što znači da i one majke koje nisu bile zaposlene i koje nisu koristile svoj porodiljni dopust, s obzirom da su bile nezaposlene u vrijeme kad su rodile svoje dijete, odlaskom u mirovinu će im biti omogućen dodatnih oko 2% više mirovine. Ovim znači utrostručujemo roditeljske naknade i još bi napomenula da, i kod poticajne stanogradnje također, mjerama je omogućeno oko 9 tisuća mladih obitelji je osiguralo svoj dom subvencioniranjem stambenih kredita. Ova Vlada također, je doprinijela da upravo u EU komisiji demografija postane posebni resor i upravo naša Dubravka Šuica je dobila posebni zadatak zahvaljujući apelima iz Hrvatske i vjerujemo da će time, ne samo prilikom rasprave i mjera koje će donijeti EU komisija nego i prilikom raspodijele sredstava koja će biti omogućena u narednoj financijskoj perspektivi, demografija dobiti značajno mjesto. Kad govorimo o obiteljima, ne treba zaboraviti da u ruralnim područjima program Zaželi je napravio isto značajni iskorak, tamo je zaposleno oko 6 300 žena i to posebno one koje su bile teško zapošljive i u tim slabije razvijenim dijelovima i tu je oko 30 tisuća kućanstava na takav način dobilo pomoć tih žena koje bi bile sigurno veća briga mladim i obiteljima i ženama koje također, bi zbog ove jedne mjere mogle biti i slobodnije i prije se odlučiti na još jedno dijete. Mislim da sve ove mjere koje Vlada radi i koje je napravila do sada su hvale vrijedne, da pokazuju rezultate, naravno da ne trebamo stati na tome i da moramo truditi se raditi još više.
Hvala. Imamo 5 replika na vaše izlaganje. Prva je kolegica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice. Danas govorimo o Zakonu o rodiljnim i roditeljskim potporama, ali najviše ga povezujemo sa ženama. Djeca imaju onog drugog roditelja, oca, vi ste se u jednom dijelu vaše rasprave osvrnuli na taj dio, evo, ali imamo podatak da je u 2018. g. samo 2% očeva koristilo taj rodiljni dopust. Evo, smatrate li da postoji mogućnost većeg uključivanja oca u roditeljstvo?
Izvolite odgovor.
Hvala kolegice Maksimčuk. Pa ja vjerujem da upravo i ove izmjene zakona će doprinijeti da će brojni očevi razmisliti da li da i oni koriste ove nove mjere. Naime, sada razlika je koristiti nešto 6 ili 8 mjeseci po višoj stopi, da će sigurno i otac se odlučiti biti par mjeseci i to prvih par mjeseci sa svojim djetetom jer vjerujem da mladi očevi sve više su i vični i mijenjanju pelena i hranjenju i punjenu bočica, pa zašto onda ne se odlučiti na ovako nešto i ostati sa svojim djetetom.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Vi ste započeli s brojkama i mislim da, evo, kolega Zekanović sjedi do mene, on je tijekom prvog čitanja rekao da je napravljeno veliko ništa. Ako je 750 milijuna kuna ništa, ako je to 1660 kuna povećanje, znači gotovo 42% ništa, onda mislim da ta argumentacija definitivno ne stoji. Ovo je jedan veliki korak prema naprijed jer zapravo jačanjem materijalnog standarda osnažujemo ulogu obitelji u zajednici. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Ćeliću, upravo zato sam iznijela dosta brojki jer ne možemo lagati ako kažemo, 500 vrtića je obnovljeno i napravljeno, nisam rekla ni 1000 nego sam rekla 500 jer stvarno je to brojka koja je provjerljiva. Ne znam, u 96 vrtića je uveden dvosmjenski rad, 850 žena, najčešće žena je zaposleno. Prema tome, uz ove iznose, koji će biti i osigurani i novac koji je osiguran u proračunu, dovoljno govori o svemu koliko ova Vlada čini za demografiju i demografsku obnovu.
Hvala. Sljedeća replika kolegica Josić. Izvolite.
Pa evo, kolegice, spomenuli ste u 2 navrata da je veliki broj vrtića obnovljen. No nažalost neke sredine i dalje imaju problem sa predškolskim odgojem, odnosno sa manjim brojem mjesta u predškolskom odgoju i vi ste i sami bili gradonačelnica pa ste se vjerojatno uhvatili u koštac sa tim problemom. Naravno, u nekim gradovima se i dalje odbija sufinancirati i privatne i vjerske vrtiće, pa me zanima kako ste vi to riješili u svom malom gradu.
Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Josić. Pa i na području grada Vodica je radio, funkcionirao jedan privatni vrtić i grad Vodice je u određenom iznosu po djetetu sufinancirao njihov rad kako bi roditelj plaćao istu naknadu kao da ide u onaj gradski. Mislim da je to u redu, posebno u svim onim sredinama, a imamo sad dosta gradova i općina, takav je i grad Vodice, da imamo slatke brige, da ne možemo smjestiti svu djecu u gradski vrtić i mislim da je korektno onda sufinancirati u onom iznosu kako bi roditelji plaćali istu naknadu i za smještaj u gradskom, odnosno privatnom vrtiću.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice. Evo ipak da se čuje i druga strana. Grad Šibenik i Šibensko-kninska županija je jedna od najcrnjih točaka na demografskoj karti naše države Hrvatske. Grad Šibenik svake godine demografski gubi oko 400 do 450 ljudi. Znači ima više umrlih nego što ima rođenih. To što se nešto više djece rodilo lani u odnosu na preklani, ja pohvaljujem tu mjeru, ali smo još uvijek u minusu onda 440 djece u odnosu na umrle, a da ne govorimo još o iseljavanju, tako da je to jedan od najcrnjih točaka demografskih u našoj domovini. Za one koji to ne razumiju, Šibenik je imao '91. godine 41 tisuću stanovnika, a danas ima ispod 29 tisuća stanovnika, a to je pad od preko 25%.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Zekanoviću, kad sam iznosila brojke, točno sam govorila ono što stoji. Znači imamo 45% više rođenih u šibenskom rodilištu u siječnju ove godine u odnosu na prošlu godinu, imamo 12% više rođenih u 2018.-u u odnosu na '17.-tu. Kad sam govorila o brojkama na nivou Hrvatske isto tako sam rekla imamo više rođenih, imamo manje umrlih, imamo manje iseljenih, međutim još uvijek sve je to negativno, još uvijek to moramo priznati, i svi se zajedno, kao što sam rekla u zadnjoj rečenici, moramo truditi da, da imamo još bolje brojke što se tiče broja rođenih, što manje ljudi koji su nam umrli, a još najviše toga da nam se ljudi ne iseljavaju.
Hvala, i posljednja replika kolegica Perić. Izvolite.
Poštovane kolegice. Pa evo kad govorimo o brojkama, a vi ste spominjali brojke što to znači u odnosu na državni proračun, upravo ona teza da sve ono što se ovim Zakonom mijenja i da je to u 2020.-oj, milijardu i sedamsto tisuća kuna, 774 tisuće kuna, odnosno 720 tisuća kuna, i tako onda u svim sljedećim godinama, to govori o tome da zapravo mlada obitelji moraju upravo imati tu predvidljivost svega onoga što će se događati za godinu, dvije ili tri unaprijed, a isto tako, same naknade koje se ostvaruju na razinama Gradova i Općina, same po sebi neće stimulirati natalitet ukoliko upravo ta predvidljivost budućnosti ne postoji ugrađena u zakone koje sada donosimo.
Hvala. Nastavljamo sa, ispričavam se, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolegice Perić, dobro ste rekli, i naši mladi dobro je da čuju koliko je u državnom proračunu odnosno u proračunu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje osigurano sredstava. Sve one kritike koje smo dobili od oporbe odnosno ja bi rekla radije prijedloge, da bi bilo dobro da ta je naknada još viša, i da je ona ista i za one nezaposlene, i da još više stimuliramo one sa troje, četvero i više djece, i tako dalje, sve to stoji, i mi bi isto tako, i svi zastupnici HDZ-a, a naročito Vlada Republike Hrvatske, ali moramo biti svjesni koliko možemo u ovom trenu osigurati sredstava, a da je to nemali iznos, govore ove brojke od milijardu i sedamsto i nešto milijuna kuna pa nadalje. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Mislim da nema dvojbe oko toga treba li ovaj zakonski prijedlog podržati, no postavlja se nekoliko pitanja koje je važno napomenuti u kontekstu ove rasprave, a s obzirom da je državni tajnik ovdje sa suradnicom, da i on to čuje. Naime, mjere su dobre, mogli bi reći da je smjer ovih mjera dobar, intenzitet je takav kakav je, kolegice i kolege su s pravom upozoravali do sad pitanje održivosti zapravo i proračuna, i svega onoga što iz proračuna možemo isfinancirati, i povećanje ovakvih mjera, jer ne treba smetnuti sa uma činjenicu da je, evo već i danas, proračun za ovu godinu možda u opasnosti s obzirom na pojavu i koronavirusa, i izbjegličke krize, jer ne znamo kako će se to reflektirati na našu turističku sezonu i općenito na gospodarstvo, jer Hrvatska gospodarska komora već sad upozorava da bi BDP mogao pasti s obzirom na ugrožene, na ugrožena područja gospodarstva vezano uz ove dvije pojave. Dakle, u tom smislu smatram i ja da treba biti oprezan, i naravno ne stavljati u Zakone nerealna obećanja kako ih poslije ne bi mogli ispuniti, ali to nije razlog da ne spomenemo ranjive skupine ili ljude koji nam se obraćaju, koji u ovom trenutku pišu poruke vezano za njihove probleme. Ja ću navesti samo dva, dva problema. Prvo je vezano za dopust i njegu djeteta sa ozbiljnijim zdravstvenim oštećenjima, do osme godine roditelji s pravom upozoravaju i tvrde da je 2.382,00 kune malo, s pravom kažu da je malo, i pitaju vas državni tajniče jel' vi smatrate da je to, da je taj iznos premalen. I druga stvar je, o tome smo, ja sam u slobodnom govoru jednom prilikom upozoravao, a upozorili su i sami njegovatelji kad su imali prosvjed, to je nemogućnost zapravo korištenja njihovog supružnika bolovanja za vrijeme dok oni nisu sposobni njegovati dijete. Dakle, kad, ako se oni razbole, evo ... [[Govornik se ne razumije.]] ovom slučaju neka i dobiju koronavirus, tad u tom slučaju ne može drugi roditelj se brinut za dijete, jer ne može uzeti bolovanje, to su problemi na koje su oni upozoravali, ali nije to ključan problem, ključan problem da u tom trenutku oni dijete moraju zapravo predati u Ustanovu, što nije, što je svakako protivno i Ustavu Republike Hrvatske, i zamislimo da nekome od nas roditelja koji imamo tu sreću da imamo zdravu djecu, da nam, da nam za vrijeme dok smo mi bolesni, dijete, netko, bilo tko oduzme. To nam pišu roditelji, dužnost je bila upozoriti. Još jednu stvar koju roditelji upozoravaju, a u kontekstu ove rasprave, šire rasprave, cenzus je matematički pojam, mi njega izračunamo tako da podijelimo primanja obitelji, članove obitelji, primanja s članovima obitelji i dobijemo cenzus. Međutim stvari uvijek nisu tako crno-bijele, postoji i samohrani roditelji. Dakle, bila je riječ o ocu, ili majci, kod njih se cenzus jednako računa, ali oni, oni smatraju da su na nalaze u nešto težoj situaciji. I o tome bi trebalo u budućnosti razmisliti, treba li cenzus za samohrane roditelje računati na drugi način, ne samo matematičkom podjelom broja članova. I sad da kratko se osvrnem na suštinu ovog zakona, zašto smatram da je on dobar, a zašto da, zašto smatram da neće postići onaj cilj koji je zapravo nama željeni cilj. On je dobar zato što povećava prava, znači povećava razinu prava i kako financijski, tako i vremenskim okvirima koje predlažu i tu nema uopće dvojbe da ga treba podržati. Međutim, ovaj cilj koji želimo postići nadilazi samo ovo resorno ministarstvo. Ovdje svakako treba uključiti i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer u redu su mjere koje daju majkama 6 mjeseci radnog staža po djetetu to su sve mjere u redu, međutim mi moramo pogledati istini u oči i ono što nas upozorava i Europska komisija najnovijim izvještajem. Žene u RH su diskriminirane, dakle nisu u jednakom položaju kao muškarci. Bilo da je riječ o zapošljavanju žena, bilo da je riječ o napredovanju u poslu tzv. staklenom stropu, bilo da je riječ o položaju u tim specifičnim životnim situacijama poput evo materinstva, dakle i roditeljstva, u tim situacijama žene nisu u jednakom položaju. I ono što je najvažnije spomenuti, razlika u plaćama. Našao sam podatak, možda je on pogrešan državni tajniče, vrlo mali broj očeva koristi roditeljski dopust. Znate koji roditelji, koji očevi koriste oni koji imaju manju plaću od svojih supruga, a njih je vrlo malo u RH. Dakle, to su pitanja koja mi moramo, ako želimo istini pogledati u oči moramo s njima se suočiti. Hrvatska je valjda jedina zemlja koja nema obvezan roditeljski dopust. Dakle, možda bi mjerama koje bi obvezale i očeve da koriste roditeljski dopust možda bi više napravili od ovih mjera jer u tom slučaju i poslodavci bi drugačije gledali na njihova prava, zapravo na prava zaposlenih za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta. Ono što možemo primijetiti u razvijenim zemljama da su oni uglavnom problem onaj koji je u Hrvatskoj izuzetno prisutan, a to je i to Europska komisija upozorava kao ključan problem. Kod nas institucionalnu skrb o starijima i o djeci uglavnom obavljaju žene. Žene se brinu, 1/3 žena u RH nekoliko dana provede u brizi za starije osobe unutar obitelji. Jednaka je stvar sa brigom za djecu. Ovdje ste spominjali vrtiće, za svakako je pozdraviti izgrađene vrtiće, ali opet postavlja se pitanje jedinica lokalne samouprave i njihovih kapaciteta hoće li roditelji moći platiti smještaj djece u vrtiće, evo govorim o Slavoniji gdje je demografska slika jako loša, nije samo u Slavoniji, naravno i u cijeloj RH, al i u Slavoniji gdje nema radnih mjesta. I hoće li onda moći jedinice lokalne samouprave nastupiti ovdje i sufinancirati boravak te djece u vrtićima. Dakle, ključno pitanje za postizanje cilja i demografskih mjera je naravno zapošljavanje i položaj žena na tržištu rada. To je ključno pitanje i ako to pitanje riješimo i onda će i ove mjere, opet naglašavam treba ih pozdraviti, imati svoj puno veći rezultat. I da zaključim, podržat ću ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Jedna replika. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Žagar, problematizirali ste u vašem izlaganju korištenje roditeljskog dopusta od strane očeva i kako ste naveli da nemamo propisani obvezni roditeljski dopust. Da, kod nas je obvezan rodilji dopust to je onih do 70 dana rođenja djeteta plus odnosno minus 28 prije, ovo kasnije je dodatni rodilji do 6 mjeseca, kasnije je roditeljski. Jedna od stvari koje bi želio skrenuti pozornost je upravo ono što sam i predložio je da omogućimo taj roditeljski dopust, dodatnih drugih 6 mjeseci da ljudi koriste uz punu naknadu i rade do pola radnog vremena, jer na taj način bi em to produžavali, više ljudi bi se odlučilo ostati kod kuće jer ne bi gubili financijski, ali ne bi ni profesionalno ništa zaostali. I mislim da je tu zapravo rješenje ne nametati obvezu neku nego … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala vam. Izvolite kolega.
Hvala. Hvala vam kolega Čuraj, podsjetili ste me da kažem još nešto. Čini mi se da su razvijene zemlje riješile i vezano za položaj žena na tržištu rada, u mnogim razvijenim ženama, zemljama, žene rade na 4 sata na pola radnog vremena i kažu da im se to čak i isplati financijski. Valjda politika plaća je takva da im se to isplati i sad koliko to utječe kasnije na visinu mirovine ne znam, ali mislim da je u razvijenim zemljama i to riješeno na neki od mogućih načina. U tom smislu i ovaj vaš prijedlog je itekako dobar, dakle da se omogući ostanak na tržištu rada što je važno, a da se zadrži naknada to je jedan od dobrih stvari, ali preduvjet svemu je sigurno bolja gospodarska slika u RH i tu se moraju uključiti ne samo ovo ministarstvo, nego većina ministarstava da bi tu sliku popravili. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, neću dugo jer uglavnom smo govorili i ono što je bilo u prvom čitanju, nešto se možda više govorilo o nekim stvarima o kojima ste vi zapravo i u ovom konačnom prijedlogu i rekli. Dakle, prvo pohvaljujem i prvo čitanje i drugo čitanje i trebalo bi se kod ovako važnih zakona zapravo govoriti o tome. Vi se ne sjećate, ali mi koji smo bili u onom prethodnome sazivu znalo se događati da 90% svih tih stvari dobijemo po hitnom postupku, evo toga će se sjetiti i potpredsjednik Hrvatskog sabora, gdje nismo zapravo znali o čemu i kada pričamo svaki dan, danas smo to sa ovim prijedlogom zakona imali prilike i u 1. mjesecu razgovarati i evo sad u 3. mjesecu o konačnom, o konačnom prijedlogu zakona. Dakle, pohvaljujem i radnu skupinu i sve one koji su sudjelovali i u javnom savjetovanju sa svojim sugestijama i sa svojim prijedlozima da bismo došli zapravo do najboljih rješenja vezano za ovaj konačan prijedlog zakona. Što se tiče samih klubova tijekom dana, klubovi su uglavnom pohvaljivali svaku od ovakvih mjera, naravno bilo je određenih disonantnih tonova koje razumijem, ta konstruktivna poboljšanja su uvijek dobra, međutim te destrukcije u prijedlozima meni nikako ne odgovaraju, niti ih kao takav prihvaćam ukoliko netko nema ni jednu, jednu konkretnu, konkretnu mjeru. Što se, što se samog prijedloga zakona tiče, a vezano za ono što su kolege govorili, reću nešto plastičnim, plastičnim primjerom. Dakle, u jedinicama lokalne uprave i samouprave svako je na svoj način, dakle ne možemo gledati jedinice koje su na sjeveru RH i jugu RH, istoku ili zapadu, svi oni imaju određenih demografskih problema, ali i kreiraju ili sukreiraju politike na svom području. Dakle, nikome iz jedinica lokalne ili područne regionalne samouprave nije zabranjeno da u svojim politikama autonomno donosi određene mjere koje će poboljšavati takvu sliku. Dakle, demografija o kojoj smo govorili prije možda još već 3-4.g. kao reformi svih reformi i to ću stalno ponavljati, jer će se zapravo događati i slijedećih 10.-tak godina u RH. Oni koji prate demografska kretanja kako u RH, tako i u svijetu, mogu raditi određene usporedbe. Europa je nažalost kontinent koji umire, to je istina. Koji su tome razlozi možemo ili se mogu voditi velike rasprave. Činjenica je, to sam govorio i u prvom čitanju, mi moramo mijenjati društvenu klimu. Dakle, nije samo financijski razlog jedini razlog i onaj razlog zbog čega bi se trebalo događati i rađati više djece. Imali smo mi il imamo primjera u općinama i gradovima gdje imate iznimno velike izdatke za troje ili više, ili više djece, ali se djeca opet ne rađaju. Dakle, treba gledati šire sliku i govoriti da se mora mijenjati društvena klima. U toj društvenoj klimi moraju sudjelovati sve institucije, dakle ne samo institucije koje su vezane za tijela javne i državne vlasti, jedinice lokalne samouprave i države i ministarstva, već moraju tu sudjelovati i … [[Govornik se ne razumije]] i vjerske zajednice i HAZU, dakle svi, svi da bi se poboljšala ta, ta slika. Što se pak tiče pojedinih kolega koji su govorili sa usporedbama sa drugim zemljama, naravno da nam uvijek treba i treba nam goditi sve ono što je dobro u nekim zemljama kako bismo mi to mogli promijenit u RH sukladno našim financijskim mogućnostima ili fiskalnim mogućnostima. Međutim, treba gledati i geostrateški i geopolitički i tradicijski i vjerski, kulturološki, običaji na kolko god hoćete nije u svakoj zemlji, nije usporedivo sa RH. Dakle, određene stvari koje su prihvatljive recimo u Švedskoj, Finskoj i Norveškoj kod nas se ne mogu dogodit, zato je, izostaje taj dio korištenja očeva kroz, kroz ove naknade jer to više koriste majke, to, to je istina. Što se tiče jedinica lokalne uprave i samouprave, pohvalio bih recimo i našu županiju sa jednom mjerom „Tu je moj dom“ koja zapravo disperzira taj dio na području cijele županije ne samo na otocima u Priobalju već i u Zagori da zapravo ljudi ne idu u veće centre već da ostaju ondje gdje im je kvalitetniji život, a da mogu koristiti jednaka ili, ili ista prava. Kolege koji su govorili da je puno djece manje ili manje rođeno, jedan od kolega je to posebno isticao, istina je, 40 razreda je manje u 2019.g. bilo, ali podsjetit ću nešto, vidio sam sada tu i kolegu Kujundžića i HZJZ, a mislim da je to i kolega Ćelić govorio, dakle neću ulazit u razloge uopće prekinutih trudnoća ili abortusa, ali činjenica je recimo da od 2016. do 2019.g. legalno, dakle brojka koja je vezana za abortuse je 26923. Dakle, ako to podijelimo sa brojem učenika u razredu, u prosjeku nekih 20 ili 2, to je 1346 razreda sa po 20 učenika. Dakle, to nije mala niti nezanemariva brojka, rekao sam neću ulaziti zapravo u slučajeve vezano za prekid trudnoće i razloge naravno, ali trebamo razmišljati i o tome. Dakle, i to je jedan od oblika kako se može i na koji način treba razgovarati o demografskoj revitalizaciji. I još nešto vezano, neću spominjati recimo općinu, ali razgovarajući tako sa čelnicima i kolegama iz općina, jedan mi je načelnik rekao ovako, dakle u mojoj općini ima 178 muških osoba iznad 24.g. koji su završili fakultetsko ili srednješkolsko obrazovanje, materijalno potpuno situirani, dakle sa jednim stanom ili jednom kućom i automobilom, a nisu oženjeni, ne znamo razloge. Onda su rekli možda zato što nisu zaposleni. Međutim, po podacima HZZ od tih 157 osoba, 96 ih je bilo u radnom odnosu, al opet ne zasnivaju obitelji. Zato kažem da se treba mijenjati društvena klima. I da ne oduzimam vam puno vremena jer sam govorio u prvom čitanju o tome, želio bih i vama državni tajniče nešto priupitati. Dobili smo nekoliko elektroničkih poruka vezano za ženske osobe koje su udane za hrvatske građane, ali zbog toga što nemaju prebivalište duže od 3.g. ne mogu koristiti ovo pravo, je li moguće takvu, ne mogu reći da je diskriminatorna odluka jer smo to donosili zakonom i ne znam je li bi to imalo financijskih reperkusija i fiskalnih na proračun, ali možda da razmislite o ovome ili ako imate potrebu na kraju možda odgovoriti zbog toga ili zbog onih građana koji nas, koji nas to pitaju, evo, hvala vam lijepa.
Dvije replike na vaše izlaganje, prva je kolegica Maksimčuk, a nakon toga kolega Klarić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega, dobrim dijelom današnje rasprave se raspravljalo o položaju žena. Osnaživanje žena na tržištu rada sigurno je jedan od preduvjeta za odlučivanje na materinstvo. Stoga, mislite li da ima prostora izmjenama nekih drugih zakona o kojima je evo govorio kolega Šuker, to je Zakon o radu odnosno stimuliranjem onih koji zapošljavaju da ukoliko bi primili neku ženu da ju, da ju u biti ne propitkuju koliko ima djece, da li planira ostati trudna, tako da ona ne mora strepiti da li će se nakon porodiljnog ponovno vratiti na posao i smatram da upravo osnažena žena sigurno će se lakše i jednostavnije odlučiti na materinstvo i na rađanje.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, razmišljajući o tome i pripremajući se za ovaj zakon, čak i u prvom čitanju kad ste spomenuli materinstvo onda sam razmišljao o tome, život počinje začećem. Dakle, što je sa ženama koje trudnoću svoju nose 9. mjeseci i nemaju i ne ostvaruju takva prava, već tek nakon, nakon rođenja. Dakle, moglo se proširiti ta slika, pa se možda moglo razgovarati i o tome. Ne treba ići možda toliko daleko, al ovo što ste rekli nije to problem samo u Hrvatskoj. Velike multinacionalne kompanije imaju ugovore gdje se zabranjuju zapravo ženama da uopće mogu rađati dok su na takvim položajima. Govoreći o široj slici u RH i kroz onaj prijedlog mirovinskih zakona, set mirovinskih zakona, mi smo politika, vladajući smo, ako postoji politička volja, a postoji, onda vi možete napraviti sve što želite. Time i promijeniti zakone odnosno osnažiti žena na tržištu rada naravno, uz dogovor s poslodavcem i reakciju Vlade na doprinose poslodavcu.
Hvala. Izvolite, sljedeća replika.
Uvaženi kolega Babiću. Spomenuli ste financijsku situaciju i sad kao ključ u donošenju odluke da li imati više djece ili ne. Brojni naši gradovi i općine, uglavnom svi, pored svih ovih mjera koje se podnose iz državne razine, od besplatnih udžbenika, radnih bilježnica, otvaranja brojnih dječjih vrtića na čitavom području RH, od financijskih sredstava koja se u to ulažu, apsurdna je situacija da upravo one obitelji koje su financijski itekako stabilne se ne odlučuju imati djecu ili imaju samo jedno dijete. Dakle ključ svega je promjena u onom dijelu koji ste i vi spomenuli, društvene klime, poticanje na to, ali u potpuno nekakvim drugačijim okvirima jer financijska situacija često nije jedini ključ da se obitelji mladi ljudi odluče imati djecu ili ne. Došli smo u situaciju da praktički čitava Europa se ponaša tako i financijska situacija u ovom slučaju nije jedina koja može nekoga potaknuti da ima djecu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Klariću, rekao sam, to je jedna šira rasprava, dosta sam o tome čitao, govorio, izlagao vezano za demografske podatke, mogu vam govoriti sada o podacima Europe, recimo, jedna Mađarska vam je pala ispod 10 milijuna ljudi prvi put u svojoj povijesti, jedna Njemačka ima taj problem, Švedska, itd. Ovo o čemu ste vi govorili danas vam je možda u jednom pitanju i govorio i kolega Ćelić, dakle sve više sazrijeva jedna klima da bismo mogla objedinjavajući ove mjere koje sada donosimo sa jedinica lokalne samouprave, županija i države, možda razmišljali o jednom zakonu o roditelju odgajatelju. Dakle ne majci, nego roditelju odgajatelju u kojem bismo omogućili svim ženama na području RH da im se plaćaju doprinosi, a da one zapravo mogu to koristiti pravo do 18 g. svoga djeteta. Mislim da bismo tada napravili jedan ogroman iskorak i da bi ta demografska slika u RH izgledala puno, puno drugačije, davala bi sigurnost, kažem, na cijelom području RH od Iloka do ... [[Govornik se ne razumije.]] do Konavala.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja sam jednom rekao da jedan od najboljih zapravo demografskih mjera je dobra gospodarska politika i gospodarski rast. No, apsolutno trebamo biti svjesni da to nije jedino i da to neće nam donijeti tu potrebnu razliku koju želimo jer da je tako, onda bi sve zapadne napredne zemlje imale pozitivan prirast, a mi to zapravo smo svjedoci da neki i u Japanu i u ostalim zapadnim zemljama baš i nije tako, a imaju gospodarski rast i imaju blagostanje kakvom bi mi trebamo težiti. No, ne treba to olako ni shvatiti. Ideja u kojem poticanje roditeljstva ne smije značiti financijski gubitak osim troška koje to ono je, dodatnog člana kućanstva, pogotovo djeteta, bebe, znamo što je, opremanje i sve ono što nosi s time, i to treba uzeti u obzir. Jer bi bilo jako žalosno da danas u Hrvatskoj netko se odlučuje ne imati dijete zato jer nema zato financijskih sredstava odnosno novaca jer to bi bilo poražavajuće, to bi bilo žalosno. Danas se gleda imati posao na neodređeno, stabilan, po mogućnosti u nekoj državnoj firmi, naravno, imati riješeno stambeno pitanje, auto, pa onda ako ste u profesionalnoj karijeri, da i nju izvedete na neki put u kojem ćete biti zadovoljni i kako jedno s drugim, jedno za drugim, to prolongira sve ulazak u svijet roditeljstva i onda dok nije možda prekasno. E sad, jedan dio možemo, drugi dio bi trebali osigurati ne propisivanjem nekih obveza, nego uvijek stavljanjem mogućnosti izbora ljudima. Da ne gube financijski jer da mi danas kažemo, dat ćemo 50, 100 tisuća kuna za svako novorođeno dijete, čast izuzecima koji će potvrditi pravilo, sumnjam da bi to bio motiv ulazaka u svijet roditeljstva. Ali, ne treba pokrenuti i reći da to ne može biti demotivirajuće, ako ljudi ne mogu si priuštiti još jedno ili dijete više, koje povlači za sobom i stambeno rješavanje stambenog pitanja i zato kažem, demografska politika je toliko široka, kada gledamo, ta stambena pitanja, znači mi imamo subvencionirane stambene kredite koji sada kreću krajem ovog mjeseca, gdje zbilja potičemo ljude da se vežu nekretninama, da ostaju u Hrvatskoj i da se omogući to rješavanje stambenog pitanja kao jedan od glavnih preduvjeta za zasnivanje obitelji, odnosno ulazaka u svijet roditeljstva. POS stanovi također, to je jedan dio. Ove naknade, ista stvar. Standard nam raste, plaće rastu. Htjeli mi to prihvatiti ili ne, one nikada neće biti dovoljne, ali daleko su bolji standardi danas nego što su bili prije 15, 20 ili 5 godina. To je činjenica. Kupovna moć raste, rastu i potrebe i zadovoljavanje istih. To je drugi par rukavica. A priča je vrlo jednostavna. Znači imamo aspekt koji mi danas ovdje raspravljamo di ćemo povećati naknade financijske, i imamo još jednu mogućnost koju sam iznio da omogućimo da uz tih zadržavanje istih financijskih naknada, omogućimo mladim roditeljima da idu dalje i raditi, profesionalno se usavršavati i namaknuti tu razliku plaće, ako je već ona toliko presudna, negdje je, negdje nije, ali profesionalno usavršavanje, razvoj, napredovanje, pogotovo za majke odnosno žene, e tu je već drugi par rukavica. Tu dolazimo u onaj diskriminatorni dio gdje žene rade više, zarađuju manje, gleda ih se jesu rodile, gleda ih jel imaju mladu djecu, hoće li ih zaposliti ili ne. U tom vidu i u tom pogledu sam ja ovdje iznio ne nešto nevezano na ovaj zakon, ali nešto što, nadam se da gledaju i ostali članovi Vladi i ministarstava, poglavito Ministarstva financija, je situacija da ajmo poslodavcima dati određene porezne olakšice za svaku žensku osobu koja ostane trudna odnosno koja rodi za vrijeme radnog odnosa. Za to vrijeme trajanja koliko je na porodiljnom, koliko je na rodiljnom, koliko na roditeljskom dopustu ili jednokratno kako god. Idemo omogućiti ne da je to najčešće nažalost to nitko neće reći, nitko ne smije to reći, al to se nažalost događa da netko tko je majka il tko želi postat majka je uvijek onako stavljena u nepovoljniji položaj prilikom zapošljavanja ili na samom radnom mjestu. Poglavito ovdje govorim o privatnom sektoru, a dao Bog i nadam se da će nama skoro i taj privatni sektor biti nosioc ekonomskih svih aktivnosti i željeni sektor i prvi izbor naših mladih ljudi za zapošljavanje jer će se moći profesionalno tu i razviti i etablirati i zaraditi puno veće novce nego u javnom sektoru. Danas nažalost nam još nije to toliko, pa će onda prestati i ovaj pritisak i na javni sektor i neće to toliko biti kao neki jackpot koji nažalost danas je, nego sve u svoje vrijeme. Zato kažem idemo još jedan korak dalje. Ovaj prijedlog ja nadam se da će to predlagatelj diskutirati, izaći sa nekim rješenjem, sigurno da može to, državu neće koštati ništa utoliko koliko će zapravo omogućiti da oni koji nakon 6 mjeseci ne odlučuju se za korištenje roditeljskog dopusta i zbog financijskih ali i profesionalnih razloga vraćaju se na radno mjesto zapravo ostanu što duže uz dijete. Majke da ostanu uz djecu jer kažu prve 3 godine su najvažnije. Tako da i s te strane napravimo. Gospodarstvo je ključ, ali nije jedino rješenje. Financijski isto tako je bitno, ali nije presudno ili najpresudnije. Više moramo se odrediti da rast po svim poljima, po svakom kotačiću koji čini demografski oporavak, a pogotovo nama koji dolazimo iz tih krajeva Slavonije, Baranje i drugih u RH gdje nam ljudi odlaze što trbuhom za kruhom, što za prilikama, što za profesionalnim usavršavanjima, što iz manjih mjesta u veće i smanjuju uopće šanse za uspjeh i rast. Danas gradu Osijeku fali jedno 8-9.000 zaposlenih da bi imao neku ozbiljnu perspektivu ostanka, a ono je najsvjetliji primjer u cijeloj Slavoniji i Baranji. Idemo to, idemo ih vezati kroz pametnu politiku stanogradnje, idemo ih vezati kroz pametnu politiku upravo ovog danas zakona o naknadama i potporama, idemo ih sutra vezati kroz porezne olakšice, idemo dalje kroz gospodarski razvoj općenito i mogućnost da se razviju. I onda ćemo imati možda ono što želimo, a to je i pozitivan prirast i vraćanje ljudi natrag i dao Bog još više djece u našim domovima, pogotovo kod nas u Slavoniji i Baranji. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Domagoj Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici, zakon koji se danas nalazi pred nama donosi normativno male izmjene, nove izmjene će ostvariti pozitivan socijalni učinak i poboljšanje statusa naših budućih korisnika rodiljnih i roditeljskih potpora kao i onih koji sada ih koriste. Najveća mjera koju ostvarujemo ovim izmjenama svakako jest povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene roditelj. Ovo je drugo po redu podizanje naknade Vlade RH, prvotno je podignuto 2017. godine na 120% proračunske osnovice odnosno na današnji limit od 3.991 kunu. Dok ovim izmjenama taj isti limit dižemo na 170% proračunske osnovice odnosno 5.654 kune što u konačnici predstavlja povećanje od 42% u mandatu ove Vlade. Podsjetio bi samo da su naknade povećane i za nezaposlene roditelje [[Upadica: Kolega Bulj.]] ili one koji ne ispunjavaju zakonom propisani uvjet staža osiguranja, onih 12 mjeseci neprekidno ili 18 mjeseci s prekidima što novčano iznosi rast sa 1.663 kune na 2.328 kuna. Ta mjera odnosno još jedna mjera koja je prošla nekako ispod radara predstavlja velik iskorak za mlade roditelja jer se upravo izmjena razdoblja trajanja prethodnog osiguranja zaposlenog roditelja kao uvjeta ostvarivanja prava iz ovoga zakona na način da se trajanje prethodnog potrebnog osiguranja smanji sa sadašnjih 12 mjeseci na 9 mjeseci odnosno s 18 mjeseci na 12 mjeseci s prekidima u posljednje 2 godine. Ove izmjene naišle su na veliko odobravanje naših mladih roditelja, budućih roditelja te svakako predstavljaju bitnu demografsku mjeru Vlade RH koja je za razliku od svih prethodnih vlada najviše se potrudila omogućiti bolje uvjete mladim obiteljima kroz razne programe, a samo ću još napomenuti da ovim izmjenama spadamo u sami vrh EU po potporama. Ova mjera zasigurno predstavlja i zaštitu materinstva, zaštitu djece, zaštitu mladeži s ciljem stvaranja povoljnijeg okruženja i financijskog, financijskih uvjeta za ostvarivanje socijalnih, materijalnih i drugih uvjeta kojima osiguravamo dostojanstveniji život. To je izrazito važno poglavito kada imamo na umu ove višegodišnje nepovoljne demografske pokazatelje, a vjerujem da će se sa odmakom vremena vidjeti koliko su ovo važne i bitne izmjene. Ono što je također važno da i dalje nastavimo sa poboljšanjem statusa naših roditelja, da idemo prema delimitaciji ovih iznosa kako bi potaknuli roditelje na korištenje roditeljskog dopusta kako bi osigurali što bolji životni standard naših mladih roditelja jer siguran sam kako su upravo niske naknade bile jedan od razloga slabijeg korištenja rodiljnog dopusta, ponajviše očeva kojih je nažalost samo oko 2%. I kao mladi roditelj dvoje djece vrlo sam svjestan pozitivnog iskoraka koje nalazimo unutar ovih izmjena, te apsolutno podržavam povećanje spomenutih naknada i uvjeren sam kako će one dodatno pridonjeti usklađivanju i privatnog i poslovnog života mladih roditelja, u konačnici porastu nataliteta i lakšem odlučivanju na roditeljstvo i proširivanje obitelji. Hvala.
Evo i u … [[Govornik se ne razumije]] nadoknadi jedna replika, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Kolega, naravno bilo koja mjera koja povećaje, znači socijalna mjera tj. ova mjera koja će, al je to jedna mjera u jednom u biti kako je se i Vlada pozivala da će donit demografsku strategiju za RH tj. revitalizaciju tih naših krajeva, međutim, tu treba stotine mjera da bi opstali ljudi na tim područjima. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega kad se je išlo u porodiljne zbog čega se nije povećale ta i recimo evo ovo šta je MOST predložio 400 milijuna kuna il 0,27% proračuna di bi uključeni bili, znači ne samo pomoć majkama, roditeljski dopust je ovdje predviđen bio i za bake i djede jel djeca koja rade njihovi ovaj oni bi unuke čuvali, dok bi roditelji radili. Prema tome, mjere kad su se radile, onda je rekao Strmota, ne samo raditi mjere, vaš tajnik [[Upadica: Hvala vam]] ne samo raditi mjere radi teatra nego napraviti mjere za opstanak ljudi na tom području.
Odgovor, izvolite.
Pa poštovani kolega Bulj, ja se djelomično slažem s vama, no ono što je važno za istaknuti za našu raspravu da mi ovdje razgovaramo o jednoj mjeri odnosno o jednome zakonu, naravno da je tih mjera puno više, vi znate koliko vrtića je ove, ova Vlada izgradila, to je preko 500 vrtića, vi znate da je rasla i plaća, vi znate da se i mladim obiteljima kroz stambeno kreditiranje omogućava lakša kupovina prve nekretnine i to sve kada sažmemo stvara jednu veliku mjeru koja pomaže našim mladima i, i pomaže promijeni ovih sadašnjih rezultata kada govorimo o demografiji. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Među nacionalne i društvene prioritete spada definitivno i demografski razvoj zemlje koji je determiniran veličinom i strukturom njegovog stanovništva. Za gotovo sve današnje razvijene zemlje željeni smjer predstavlja s jedne strane porast broja rođene djece i s druge strane radno sposobnog stanovništva. Međutim, osim nacionalne razine jako je važna i lokalna razina. Dakle, lokalna razina ne kao zamjena za državnu intervenciju, za oporavak rađanje, nego u smislu efikasnije provedbe i nadogradnje mjera populacijske politike koje država promiče. Ovdje je bilo govora o kompeticiji jedinica lokalne samouprave, ja u tome ne vidim nikakav problem jel postoje neke jedinice lokalne samouprave koje bolje stoje, neke koje lošije stoje, po različitim pitanjima, ne samo po gospodarskom nego i po demografskom pitanju. Pitanje recimo deficita zdravstvenog osoblja, pitanje deficita prosvjetnog kadra može biti na neki način stimulirano od jedinica lokalne samouprave koje će na taj način privuć kvalificirane radnike. I to nije samo situacija koja se događa u RH i koja se treba događat u RH nego recimo imamo i u SR Njemačkoj situaciju da određeni specijalisti koji rade u bolnicama zbog nedostatka obiteljskih liječnika odlaze u manje sredine koje stimuliraju dolazak tako kvalificiranih ljudi. Lokalne vlasti, one su najbliže građanima, one mogu najbolje prepoznati njihove potrebe i da bi funkcionirala ta sinergija, taj sinergijski učinak između nacionalne i lokalne razine potrebna je međusobna razmjena informacija. Problem demografskog razvoja RH bio je dosad nekoliko puta predmetom donošenja odgovarajućih strateških dokumenata pod različitim nazivima, tako smo imali 1996.g. Nacionalni program demografskog razvitka, pa potom Nacionalnu obiteljsku politiku 2003., Nacionalnu populacijsku politiku 2006. i u toj zapravo Nacionalnoj populacijskoj politici iz 2006. su proizišle određene obveze jedinicama lokalne i regionalne samouprave da provode određene mjere na temelju programa provedbe mjera iz svoje nadležnosti. Dakle, na nacionalnoj razini se donose nacionalne strategije, a onda se to na nižoj razini po načelu supsidijarnosti razvijaju određeni akcijski planovi. Sredstva za populacijsku politiku se osiguravaju uglavnom i u proračunima jedinica lokalne samouprave, najdugovječnija mjera populacijske politike u Gradu Zagrebu je novčana pomoć za opremu novorođenog djeteta. To je u razdoblju od 10.g. Grad Zagreb koštalo oko 850 milijuna kuna. S druge strane Grad Zagreb je uveo mjeru roditelja odgojitelja i u ovome trenutku to iznosi godišnje oko 300 milijuna kuna. Ako pogledamo situaciju zapravo da smo s jedne strane radno sposobne žene sa tom mjerom roditelja odgojitelja na čitavo radno vrijeme odveli u kuću tu se sad postavlja pitanje koliko je sada tu efikasna, dakle ako pogledamo i strateški dokument Europa 2020. radi se, dakle na pomirenju obiteljske i radne uloge i mislim da bi tu ulogu odnosno taj status roditelja odgojitelja trebalo podržat, ali na način, dakle da se ženama koje to žele omogući da polovicu radnog vremena budu u svojoj obitelji da odgajaju svoju djecu ali drugu polovicu radnog vremena da oni mogu ostvariti svoju profesionalnu karijeru. Već sam prije spominjao dakle i pitanje roditelja koji koriste dopust za djecu s teškoćama u razvoju, ti isto tako vidim ulogu lokalne zajednice i grad Zagreb po pitanju dakle, određenih socijalnih prava, određenih zdravstvenih prava zasigurno nameće određene nadstandarde i ovdje dakle je isto tako pitanje sredstvima proračuna grada Zagreba se sufinanciraju određeni posebni programi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja što nažalost, nemamo takvu situaciju u drugim jedinicama lokalne samouprave. Tu bih dakle istaknuo pitanje Polikliniku Suvag, Centar za odgoj i obrazovanje Goljak, Centar za autizam. Jedna o prioritetnih mjera za zaustavljanje demografskog pada i poticanje pozitivnih demografskih kretanja je i podizanje gospodarske efikasnosti i u tom kontekstu treba gledati rješavanje problema niske stope nataliteta kroz politike koje će bolje podupirati obitelji, osobito bolje uvjete za zaposlene roditelje i one koji ulaze na tržište rada. Mnogi europski strateški dokumenti naglašavaju potrebu za nastavkom aktivnosti koje promiču pomirenje rada i obiteljskog života. Rad i obitelj su vrlo važno područje koje osvjetljava stupanj jednakosti žena i muškaraca u društvu. Pritom dječja prava moraju biti zagarantirana te imati prednost pred jednakim pravima žena i muškaraca. Strategijom se isto tako nastoji usvojiti spektar mjera u domeni politike vremena, dakle pitanje strukture radnih sati, pitanje prilagodbe što je već danas bilo govora o tome u ovoj raspravi, što je i kolegice Perić govorila, znači povećanje broja jasličkih skupina, fleksibilnije i skraćeno radno vrijeme, organizacija radnih sati, ali tu je i važna i podrška poslodavaca u korištenju rodiljnog i roditeljskog dopusta, očinskog dopusta i dopusta za skrb o bolesnoj djeci. Ono o čemu, dakle, danas ne govorimo i nije u žiži interesa, dakle govorimo o rodiljnim i roditeljskim potporama, to je isto tako, znači spada u te demografske mjere, pitanje obaveza skrbi o drugim članovima obitelji, osobito dakle, o starijima i tu isto tako jedinica lokalne samouprave može dati nekakav svoj sinergijski učinak sa onim što je s jedne strane preporučeno sa nacionalne razine. Dakle, mi imamo u Ustavu odredbu dakle gdje se osobito zagovara zaštita materinstva, djece i mladeži. Nekad je to bilo kroz Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, danas je to kroz Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, no kako god se to zvalo, mislim da je vrlo važno da postoji ta jasna opredijeljenost države, da ona da svoj doprinos kako bi se osnaživala uloga obitelji unutar zajednice, između ostaloga, i jačanje materijalnoga standarda i ponovno ću naglasiti, dakle, 750 novih, 750 milijuna kuna definitivno je doprinos da imamo bolju situaciju, a bilo kakva mjera, pa tako i ovo poboljšanje rodiljnih i roditeljnih naknada, to se neće moći vidjeti kroz godinu dvije, nego je potrebno neko dugoročno razdoblje i ja vjerujem da je ovo jedan dobar predskazatelj pri donošenju potpuno novog Zakona o rodiljnim i rodiljnim potporama koje bi se trebalo dogoditi iduće godine. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Ćeliću. Govorili ste o ovome zakonu i mogućim demografskim mjerama koje su potrebite da bi se vratilo, opstalo stanovništvo, poglavito ove 2/3 Hrvatske gdje je prazan prostor. Međutim, mi danas od tih mjera apsolutno nemamo ništa, osim ovakvih mjera koje, podržajem, ali su one više u smislu predizbornog folklora. Mi trenutno imamo područja, evo npr. cetinskog kraja ili vašeg dolje, neretvanskog kraja gdje nemamo pedijatra. Pa tko će ostati živjeti tu gdje nemamo pedijatra, gdje nemamo liječnika? Tu se radi o 50 tisuća ljudi u mom području. Ostalo na jednom pedijatru. Gdje nemamo mogućnost znači osnovnih stvari naših, roditelji koji žele ostati, a kamoli nešto drugo i ozbiljnije. U Hrvatskoj je problem uništavanje sustava kojega smo imali, ciljano uništavanje. A kamoli opstanak ljudi koji se bave poljoprivredom u vašem području i na drugim područjima je gotovo nemoguć, a to je isključivo opet sustav kriv jer bitniji su uvozni lobiji nego naši poljoprivrednici. Tako za opstanak treba puno šire razgovarati. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Poštovani kolega Bulj dakle sve suvremene zemlje imaju demografske probleme i kao što sam rekao u raspravi, nije to samo problem u RH nego je to nažalost problem i u zapadnoeuropskih zemljama. Ovo je samo jedna od poticajnih mjera i naravno da ona nije dovoljna. Ona je određeni poticaj ako imamo situaciju da će dijete odnosno roditelj dobiti 1660 kuna više, onda to definitivno treba pohvaliti. Slažem se s vama, dakle problem malih sredina, ruralnih sredina, dakle situacija da sve veći i veći broj stanovništva određene zemlje ide u velike gradove, stvara određene poteškoće u dostupnosti jednakih usluga i naravno, da imamo paradoksalne situacije, recimo, na 500 m u gradu Zagrebu imamo 4 mikrobiološka laboratorija, a u Cetinskoj krajini ili u dolini Neretve preko vikenda imamo problematičnu situaciju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ćeliću, dobro ste primijetili. Pa pola članica EU ima problem sa demografijom. Između ostalog, vi ste to jako dobro naveli na jednom primjeru ovdje kod nas u Hrvatskoj, a to je na primjeru liječnika i medicinskih sestara. Dobro ste uočili, da ako već sada ne poduzmemo određene korake, da će kako vrijeme odmiče biti sve, situacija sve teža. Također dobro ste i primijetili da to nije pitanje koje može se rješavati sporadično, u to treba uključiti nacionalnu razinu, županijsku, lokalnu i mjesnu, pa između ostalog pa upravo mjesna razina odlučuje da li će igralište i gdje biti, a svaki roditelj voli baciti pogled iz stana i vidjeti gdje mu je dijete. Općine i gradovi odlučuju o vrtićima i o subvencijama za vrtiće, županije o školama, upravo na taj jedan način, znači, u sinergiji je moguće ovo pitanje rješavati. Hvala.
Sljedeće replike poštovane zastupnice Maksimčuk, a pardon, odgovor, odgovor poštovanog zastupnika Čelića. Izvolite.
Pa kolega Stričak dobro ste primijetili, vi kao osoba koja dolazite iz Varaždinske županije, dakle, ovdje kao zastupnik u Hrvatskom saboru te izborne jedinice itekako se zalažete za podizanje životnog standarda, da kvaliteta života osoba u Varaždinskoj županiji bude bolja. Nacionalne strategije, zakonski okviri daju prostor da jedinice lokalne samouprave, svaka na svoj specifičan način, iznađu modalitete kako bi ono stanovništvo koje je odlučilo živjet na prostoru Varaždinske županije imalo bolju kvalitetu života, imalo bolji standard usluga. Taj problem migracija, taj problem odlaska u razvijene zemlje koje imaju bolji životni standard, mi nažalost nećemo nikad imati životni standard kao neke skandinavske zemlje, ali zato imamo neke druge prednosti i koje mogu biti inkorporirane, i koje mogu biti jedan, jedno sidrište za osobe koje tu žive, da tu i ostanu živjeti.
Hvala. E sad će poštovana zastupnica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče. Uvaženi kolega vi ste u vašoj raspravi govorili o odnosu državne i lokalnih razina, naravno da je sudjelovanje jedinica lokalne i regionalne samouprave vrlo bitna, jer oni najbolje poznaju lokalne prilike, mjere koje Gradovi i Općine nude kako bi privukli, kao što ste i sami rekli, i visokoobrazovane kadrove, a onda naravno i njihov ostanak, i zasnivanje obitelji na tim područjima. Ja evo moram spomenuti jedan dobar primjer u osiromašenoj Slavoniji, a to je primjer moga Grada gdje po izvješću Eurostat-a, najveći udio odnosno postotak mladog stanovništva sa čak 38% ima Grad Slavonski Brod, ali tu su sigurno doprinijeli i mjere koje Grad nudi kako bi mladima osigurao ostanak u našemu gradu. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Čelića.
Pa poštovana kolegice, dakle, već je danas bilo govora o tome da smo i mi koji smo ovdje zastupnici predstavnici građanki i građana ove zemlje zaduženi da na neki način utječemo pozitivno na stvaranje određene društvene klime, da sa stvaranjem povoljnih zakonskih okvira utječemo i na socijalnu sigurnost. Kažem ovo je samo jedna od mjera, dakle, poticajne mjere financijske naravni mogu pripomoći, ali one neće biti ključne, nego je to pitanje dakle, cjelokupne uključenosti društva, pa tako i lokalne zajednice u stvaranju boljih okvira. Ja ću spomenuti, evo kolega Bulj je i prije govorio, dakle pitanje Doline Neretve, tamo je još uvijek po obitelji prosjek troje i više djece, mislim da ta situacija koju daje lokalna zajednica nije takva u komparaciji sa nekim drugim lokalnim zajednicama koje imaju bolji standard, a imaju puno lošije pokazatelje demografskog prirasta.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Čeliću, vi ste u svom izlaganju istaknuli jednu mjeru koju imamo u Zagrebu za ... [[Govornik se ne razumije.]] majku ili ženu odgajateljicu, nego za roditelja odgajatelja, to može koristiti i muškarac ukoliko to odluče u obitelji, sa druge strane pitanje je da li tih 350 milijuna, a to vjerojatno će se još i širiti s obzirom na, na prijave koje idu u tu mjeru, da li to opravdava ta količina sredstava, u biti, tu mjeru. Jer mi vidimo, sami ste sad rekli u raspravi, da treće dijete u Zagrebu je čak u ispodprosječno nego šta je tamo gdje takvih mjera nema, znači pokazuje se da nažalost imamo jedan nesustav pristup, i na kraju krajeva preko prsa se odlučuje u stotinama milijuna kuna. Znači treba vidjeti kako zbilja demografski pomoći Gradu Zagrebu, kako pomoći uvjetima koji nažalost nisu dobri u mnogim predškolskim i školskim institucijama, a ne na halo donositi mjere koje nekad ne daju rezultat. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Čelića.
Kolega Maras slažem se s vama, dakle radi se o velikom, velikom novcu iz proračuna Grada Zagreba. Ono što je preporuka, dakle europskih smjernica, dakle da se osigura dobar i fleksibilan pristup skrbi za djecu odnosno da se pomiri ta obiteljska i radna uloga. Dakle, tu treba prije svega vodit brigu oko mladih obitelji, oko članova obitelji roditelja koji ulaze na tržište rada, i oko omogućavanja boljih uvjeta za zaposlene roditelje. Mislim da to nije u skladu sa nekakvim suvremenim smjernicama, da žena recimo koja je fakultetski obrazovana, da ona nigdje ne radi, da ona ne može ostvarit svoju karijeru, nego upravo osiguravanje odnosno omogućavanje da polovicu radnog vremena bude u svojoj obitelji ukoliko to ona želi, i da joj se omoguće bolji uvjeti kako bi ona imala fleksibilniji pristup. I definitivno bi trebalo reevaluirat taj status roditelja odgojitelja u Gradu Zagrebu.
Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani kolega Čelić, maloprije ste u replici kolegici Martinčev rekli kako sam ja ovdje istaknuo da je ovaj Zakon jedno veliko ništa, i ja ću to ponoviti, i opet ću ustvrditi da je jedno veliko ništa, iako ovdje, iako ova pomoć od 1.600,00 kuna mjesečno, šest ili osam mjeseci, nekome će dobro doći, rezultati će i dalje biti porazni. Dakle, rezultati bez obzira na ovu mjeru, znači financijsku, će i dalje biti takvi kakvi su danas, a to je demografska katastrofa, prirodni pad i iseljavanje. Usudit ću se reći da naša država Hrvatska, odnosno Vlada RH u ovom svom mandatu nije napravila niti jednu ključnu mjeru čak ni predispozicije da neka buduća vlada napravi demografsku katarzu, evo ako se ne složite sa mnom, što je to napravila kao predispoziciju za demografski oporavak, konkretno.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Pa bez imalo lažne skromnosti sama situacija da je Hrvatska kao jedna od zemalja članica EU nametnula temu demografije i za slijedeće razdoblje ugovaranja o financiranju je jedan veliki doprinos Hrvatske u razmatranju ove problematike. Znači, bilo kakvo osiguravanje bilo kakvih poticajnih mjera financijske naravi ono ako se gleda pojedinačno ono nije dovoljno, međutim ako gledamo kao doprinos koji će pomoći u kvaliteti osnaživanja obitelji koja će sa boljim materijalnim sredstvima moći pružiti neke bolje usluge onda tu možemo gledati doprinos. Ako pogledamo brojke koje su sada možemo govoriti o demografskoj katastrofi, ali to je jedna katarza kroz koju prolazi Europa koja doživljava krizu kršćanske civilizacije.
I zadnja replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Ćelić vi ste govorili dosta o različitostima lokalnih samouprava i njihovim različitim mogućnostima. Ja bi tu rekla da ovaj zakon kao i svi zakoni propisuju određena prava ili pak obveze za sve građane u RH. Dok odlukama grada ili općine propisuje se pravo ili obveza samo za građane na području tog grada ili općine. Nemojmo zaboraviti da na području Grada Zagreba imamo prirez od 18%, moj grad Vodice ima prirez od 6%, a imamo gradova kao što je Prelog ili Sveta Nedelja gdje nemamo uopće prireza. Ako građani nekog grada ili općine žele više moraju biti svjesni da će možda morati po nekoj drugoj osnovi odvajati više.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Slažem se s vama, definitivno varijabla prireza je vrlo važna varijabla kada govorimo o određenim standardima. Grad Zagreb se često puta može pohvaliti sa određenim nadstandardima, prvenstveno dakle i tu je unutar na sjednicama gradske skupštine tu je redovito konsenzus neovisno o kojoj političkoj opciji pripadale zastupnice i zastupnici u gradskoj skupštini, pitanje zaštite prava osoba s invaliditetom, pitanje socijalne zaštite, pitanje određenih preventivnih pregleda koje Grad Zagreb daje svojim građankama i građanima što nažalost druge jedinice lokalne samouprave nemaju, je nešto s čime se Grad Zagreb može pohvaliti. Naravno da to košta i naravno da je to isto tako dijelom i posljedica visokog prireza od 18% koji određene jedinice lokalne samouprave nemaju i to je jedan važan izvor financiranja koji doprinosi ovim boljim uslugama.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, prvo na početku izlaganja ću izraziti jedno negodovanje što je ovo jedina točka životna i ja bih rekao od supstancijalne važnosti koju imamo ovaj cijeli tjedan na dnevnom redu. Znači, danas to, dva zakona koja je opozicija dala već prije pola godine ili godinu dana, ne kažem da nisu važna, sutra klimatske promjene od 40-te godine i u petak kemikalije. I to je to od sabora. To je to od onoga što nama Vlada ovdje šalje, to je to od onoga šta Vlada RH uopće radi i zbog protestiramo i govorimo da nije u redu da se sve podredilo izborima u HDZ-u i da je to jedina tema kojom se Andrej Plenković i njegova Vlada u ovom trenutku bave, ali pređimo sada na ovaj zakon i nadam se da će brzo doći taj 15.3. pa da ćemo moći konačno moći dobiti neke zakone od Vlade u Hrvatski sabor da pokušamo riješiti nagomilane probleme naših sugrađana. Kada gledamo konkretno ovaj zakon i rodiljne i roditeljske potpore ne možemo biti odnosno ne mogu biti protiv njih jer kada se povećavaju prava i kada građanima omogućavaju da lakše provedu prvi dio života djeteta sa njime ja mislim da apsolutno treba ovo podržati i da bi bilo dobro da idemo u potpunu delimitaciju i da ljudi koji imaju plaće i veće od 5.600 kuna imaju mogućnost drugih 6 mjeseci ili godinu dana totalno odnosno u potpunosti primati svoju plaću odnosno naknadu i da to bude delimitirano i da sa te strane pokažemo ili da se postavi neka granica koja bi bila puno više nego ovih 5.600 kuna. To je bio jedan i od predizbornih obećanja i najava HDZ-a, meni je žao šta nisu to evo uspjeli u 4 godine ispuniti, ali im mogu reći da jedna od sigurno pretpostavki i našeg programa za naredne parlamentarne izbore će biti delimitiranje naknada jer mislimo da je to pošteno i da je to jedna kvalitetna demografska mjera koju treba aplicirati. Ono šta mogu reći da samo naknade nemaju presudan utjecaj na demografiju, ja vam mogu iz 100-tina primjera prikazati koliko naši ljudi nemaju potporu nekada i države i jedinica lokalne samouprave, pričali smo sad tu malo prije o Zagrebu i o tome da se izdvaja ogroman novac za roditelje odgajatelje i da se praktično više 100-tina miliona kuna godišnje daje, skoro 400 će ja vjerujem će biti u 2020. godini za tu mjeru, a da na kraju krajeva ne vidimo značajni demografski iskorak, ali sa druge strane roditelji koji imaju jedno ili dvoje djece u Gradu Zagrebu nemaju kvalitetnu predškolsku i školsku ja bi rekao predškolski ili školski standard za svoju djecu u obrazovnom sustavu. Proteklih nekoliko dana smo vidjeli jedan pomalo nevjerojatan primjer da u 21. stoljeću mi moramo brinuti o osnovnim higijenskim potrepštinama naše djece u vrtićima i školama, šta je u Gradu Zagrebu nažalost tako. I koliko god se gradonačelnik trudio, koliko god se trudili i njegovi pročelnici da kažu da to nije tako, roditelji i djeca koja su u vrtićima i školama ih demantiraju. Sa te strane pitanje je kako ćemo pomoć roditeljima sa jednim ili dvoje djece ili troje naravno isto djece, koji, koji rade ako nemamo kvalitetne vrtiće i kvalitetne škole? Kako ćemo pomoći roditeljima ukoliko nemamo mogućnost dijete što se tiče vrtića imati organizirano u više smjena? Kako ćemo pomoći roditeljima ukoliko roditelji za malu djecu u školama nemaju, ne, ne jednu ili dvije smjene nego nemaju, nemaju cjelodnevni boravak, nemaju u 6. mjesecu kada završi škola, a oni rade, nemaju mogućnost, nemaju bake i djedove da im pomognu da, da pričuvaju njihovu djecu i nerijetko tisuće i tisuće naših sugrađana ili građana RH 15.6. kada završi škola i 20.6. kada završi škola jednostavno ne znaju kako pričuvati svoju djecu i ne mogu ostaviti dijete od 7.g. da ostane samo kod kuće. I onda kada govorimo o stotinama milijuna kuna koje smo potrošili na, na razno razne mjere koje nisu dale nekog rezultata, kada govorimo o tome da se brinemo o demografiji onda ovi primjeri zbilja dolaze na, na vrh agende. Znači, kako je moguće da govorimo o tome da ćemo pomoći roditeljima, da ćemo stvoriti okružje gdje će ljudi biti stimulirani da im bude lakše imati djecu i da na neki način ne moraju razmišljati da li će i kako će svoje dijete ostaviti, da li će njihovo dijete imati adekvatnu higijensku podlogu odnosno materijal higijenski dal će imat u vrtićima i školama, kako ćemo onda pričati o nekoj demografiji, kako ćemo pričati o tome da ćemo, da ćemo imati sutra pozitivne demografske trendove? Naravno, sve to je povezano i sa zaposlenima, sa radnim mjestima koji nažalost u RH nisu toliko atraktivni kao što su u nekim zemljama u bližoj okolici i onda ljudi odlaze ili ako nemaju posla ili da rade iste poslove za duplo veću plaću nego šta je to u RH. Najbolja demografska mjera koju možemo dati našim sugrađanima je poštena plaća za pošten posao i da od te plaće možete pošteno živjeti. Nešto je govorio tu kolega Bulj o razlikama između pojedinih dijelova naše, naše zemlje. Znači, negdje nemate najosnovnijih zdravstvenih standarda za, za djecu, za roditelje. Evo, kolegica Glasovac mi kaže da preko noći u Zadru 13000 žena ostane bez, bez ginekologa, da nema pedijatara u, u Dalmatinskoj zagori. Znači, o čemu pričamo? Pa, mislim ljudi i da dobiju ovu potporu ništa im neće značiti jer nemaju osnovnih uvjeta da imaju djecu, da odgajaju svoju djecu i na kraju krajeva da kažu da možemo ostati ovdje, ovdje nam je lijepo, ovdje imamo sve što nam je potrebno. Možda im i je lijepo jel zbilja ti krajevi jesu lijepi, ali sve što im je potrebno nažalost i nemaju. Nemaju u Zagrebu sve što im je potrebno, a kamoli u drugim dijelovima RH. Bizarno je da gradonačelnik Grada Zagreba i opasno kolegice i kolege, da gradonačelnik Grada Zagreba poziva djecu da s obzirom da nema sapuna u školama da koriste pepeo, lug i kaže da, da je on to radio kao mali i da se osjećao, kako bi rekao, zdravije i, i, i mlađe i, i, i ljepše na neki način, da mu je to koristilo u njegovom odrastanju. On može što se mene tiče i dalje koristiti lug i raditi što god želi sa njime, ali naša djeca u Gradu Zagrebu, ali i u cijeloj RH imaju pravo imati najosnovnije potrebe kako bi mogli sigurno pohađati školu i stjecati određena znanja, a ne da razmišljaju o tome da li će oprati ruke ili neće s obzirom da nema tople vode u školi, a vani je zima, da li će ili koliko puta obrisati ruke i da li će imati u što obrisati ruke djeca u cjelodnevnom boravku koji moraju 4-5 puta tijekom dana sigurno obaviti higijenu u wc-ima, to je sve ono što ljude uopće ne bi trebalo zabrinjavati, a nažalost ih zabrinjava i prometnulo se u temu poteknuto i ovim, ovom epidemijom ovog virusa koji se, koji se pojavio, da konačno ove najobičnije stvari, najosnovnije stvari pokušamo rješavati. Sada, ovih dana, evo danas i jučer me zove, zovu ljudi i govore da je nevjerojatno da su nakon ove bure u ponedjeljak i utorak i reakcije, i reakcije opasne gradonačelnika Bandića i njegovog savjeta da su konačno u, u, u gradskim institucijama počeli voditi računa da su iznenada dobili određene higijenske potrepštine, al pitanje je kolko će to trajati i pitanje je dal je dovoljno novaca izdvojeno u gradskom proračunu da bi se to, da bi se to financiralo. Jer ja tu ne krivim niti ravnatelje, a najmanje profesore, odgajatelje, odgajateljice jer oni nisu krivi ukoliko im je grad prepolovio prije nekoliko godina sredstva za higijenske potrepštine, nemoguće je to ispuniti. I zato evo podržavam ovo, al daleko smo mi još od, od toga da ćemo stvorit ikakvu demografsku politiku koja će doprinjeti da se u našoj zemlji više djece rađa, a manje ljudi umire i nažalost ćemo na kraju krajeva biti oslonjeni na to koliko će se ljudi naseljavati u RH [[Upadica: Hvala]] a naši nažalost još uvijek odlaze. Hvala lijepo.
Hvala. Sad ćemo završno u ime Kluba Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, riječ uzeti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji dakle koliko ova Vlada brine o demografiji najbolje svjedoči da je ovo prvi, ajmo reći pod navodnike demografski zakon koji je Vlada u ove 3,5 godine dala u Hrvatski sabor. Ja se ne sjećam da je još nešto bilo, neka mjera bitnija demografska mjera, financijska mjera koju je Vlada plasirala. Nema. Znači, prva stvar, a koliko ova Vlada brine o demografiji najljepši je pokazatelj to što je državni tajnik za demografiju Marin Strmota prije dvije godine rekao ministrici tada Murganić, predsjedniku Vlade i svima, ovo je igrokaz, ovo je folklor, ovdje nema pravih mjera da bi se pomoglo mladim hrvatskim obiteljima. Jel tako? I onda je bio jedan presedan koji se zaboravio, ja rado ću ga s ove govornice spomenuti da se malo prisjetimo Marina Strmote čovjeka, stručnjaka, demografa sa Ekonomskog fakulteta u Zagrebu, stručnjaka naglašavam koji je u jednom trenutku otišao sa jedne lagodne pozicije državnog tajnika i rekao ovo je folklor. Nije on to čak ni planirao, vidjelo se po njemu da on zamuckuje i da on je bio uznemiren vidno itd., ali je rekao istinu. Ovo je folklor. Evo prošli put sam čitao podatke ovaj put neću nego ću reći iz glave. Mi godišnje gubimo što krpe, što konca demografski znači 12-13.000 stanovnika godišnje i taj se broj nije smanjio, nije se smanjio nipošto. Stope fertiliteta odnosno broja živo rođene djece po majci su nam na nezamislivo maloj razini 1,6-1,7, da bi stanovništvo stalo na nuli treba biti 2,4. I onda ako ja kažem da je ovaj zakon jedno veliko ništa onda stvarno to mislim jer ovaj zakon nama neće donijeti ono što mi trebamo. Hrvatska je imala 4.784.000 stanovnika, danas ih ima 4 milijuna, uh krivo govorim, imala je 2011. 4.274.000 stanovnika, a danas ima ispod 4 milijuna stanovnika, ispod 4 milijuna stanovnika. I ovdje govorimo o demografiji, a ne govorimo još o prirodnom kretanju, a ne govorimo o mehaničkom kretanju stanovništva. Šta je sa 100-tinama tisuća Hrvatica i Hrvata koji su otišli trubom za kruhom bilo gdje, uglavnom u zapadnu Europu. Dakle, kataklizma, katastrofa. I ono glavno poglavlje izbornog programa Andreja Plenkovića se svelo na jedno veliko ništa. Mi čak nemamo ni strategiju demografskog oporavka Hrvatske, nismo donijeli, za vrijeme Vlade Andreja Plenkovića nismo donijeli strategiju demografskog oporavka, nego glavinjamo, pa se tu i tamo koja mjera, nije ovo loša mjera, implementira, ali nitko ne govori d mi nestajemo. Kad govorimo, ne znam tko je to više spomenuo u kojem kontekstu EU i kako je Hrvatska nametnula da u kontekstu EU razgovara o demografiji, ma briga Njemačku za to. Angelu Merkel i ekipu to nije briga, ni Macrona, ni nikoga, ne zanima ih ta priča, ne zanima ih. Zbog čega ih ne zanima? Jer oni će svoj demografski minus uvijek nadoknadit čim, imigracijom, koga, Hrvata. Dakle, njima demografska priča nije interesantna jer oni svoju demografsku rupu nadoknađuju Hrvatima, Slovacima, Ukrajincima, sutra Makedoncima. Dakle, od demografije niti D, od demografskog oporavka niti O, a jedini način da se Hrvatska demografski oporavi, a to je ono što Vlada Andreja Plenkovića ne razumije, što Andrej Plenković ne razumije, nama uz znatno hrabrije financijske mjere, treba što, što nam treba, pa treba nam katarza društva. Trebamo se vratiti stvarno onim vrijednosti koje su nam kroz prošlost, kroz sva ova stoljeća omogućila da opstanemo. U 21. stoljeću niti jedna država ni narod koji je pao ovako nisko znači u svom shvaćanju života i odnosu prema državi i narodu neće se izvući ako ne doživi katarzu.
Hvala lijepa. Slijedeća završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista biti će ona poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kad govorimo o demografiji onda moramo kazati uvaženi tajniče, kolegice i kolege da je u Hrvatskoj 2/3 su prazne. I kad govorimo o demografiji onda moramo reći da najpotentniji krajevi koji su davali najviše ljudskih potencijala to je područje primjer uzet ću odakle ja dolazim od Krke do Neretve, Dalmatinska zagora, zaleđe, Hercegovina i ovaj dio prema Zagrebu, to je bio najpotentniji dio koji je popunjavao i Zagreb i ostale dijelove čak i Europe. I malo tko da ne vuče nekakvo porijeklo iz tih krajeva. Što se dogodilo? Dogodilo se da u ovome trenutku Hrvatska demografski na tim područjima izumire. Nemamo stanovnika, ne čuje se plač djece u rodilištima nego se čuje plač roditelja, djedova i baka na autobusnim kolodvorima koji ispraćaju našu djecu. I stoga bi dovoljno bilo da kažemo, pa što se to događa u RH. Da li je dovoljno doći pred izbore i donijeti ovaj zakon kao jednu mjeru porodiljnu ovaj povećanje u drugom dijelu znači korištenja ovo što vi predlažete zadnjih 6 mjeseci da se poveća ovaj iznos. Već ako ste radili onda ste ovaj prijedlog onda ste tribali reći ovako, gospodo pa nije puno evo 400 milijuna kuna ćemo izdvojiti pa da naše majke ili očevi koji koriste porodiljni, imaju puni iznos plaće kol'ki imaju ili da imaju to cijelu godinu ovi koji nemaju, znači ovi, tu, to cijelu godinu to razdoblje, ili da djedovi i bake imaju mogućnost čuvati djecu i primati porodiljni, ili pomoći majkama koje idu na posao sa ovim iznosom od 2.500,00 kuna ili nešto manje. Znači nekakva mjera, međutim gospodo hvalite se sa kurikularnom reformom, ljudi nemaju, djeca nemaju krede za pisati, nemaju obrisati ploču spužve, djeci pada plafon na glavu u Brnazama, velikom naselju prije Sinja, između Sinja i Trilja, pet tisuća stanovnika to jest nešto manje, četiri tisuće stanovnika. Mi osnovne stvari nismo napravili za našu djecu. Ključna demografska mjera je, ključna, radno mjesto, ako se netko bavi poljoprivredom, onda, u tom području uglavnom se bavilo poljoprivredom, onda je ključna mjera poticati te ljude da ostanu na tome području. Nema stoke, nema poljoprivrede, isključivo uvozni lobiji rade svoj posao, i uvozimo štetno, štetnu hranu, i po zdravlje, a i po naše gospodarstvo. Ove mjere koje mi donosimo govore o tome da danas u Republici Hrvatskoj 1/3 Općina i Gradova, lokalnih samouprava nemaju sposobnosti organizirati za jedno dijete dječji vrtić, više imamo županija gdje odlazi novac, decentralizirana sredstva, a ne spuštaju se prema tim rubnim krajevima, nego imamo tih podjela, nego Amerika i Kina zajedno. Pa ne možemo to podnijet. Pa evo ja sam obišao prije nekoliko dana kninsku bolnicu, bio sam doli na tribini, pa da vidite vi šta je to, ne mogu naći ljude, doktore koji će se specijalizirat, kojima će se platiti, pa ti krajevi umiru, pa vi se rugate, mislim ovo je ruganje, nemojte se, pa vi se rugate, otiđite s menom, prođite od Sinja prema Vrlici, prema Kninu, pa vidjet ćete ta područja, prema 'vamo Gračacu, pa vidjet ćete prema, od Sinja prema Kamenskom iza Trilja, pa vidjet ćete ta područja gdje je nekada bilo puno stanovnika, vrlilo je od smijeha, plača djece, od igranja, od stoke, od, nema ništa, prazan prostor, Hrvatska trenutno ima 2/3 ... [[Govornik se ne razumije.]] prostora od Krke do Neretve prazan. Ako toga mi nismo svjesni i ako mi ne možemo omogućiti da doli ljudi rade i opstaju, i da imaju normalne uvjete, i da im se omogući i besplatan vrtić, i besplatno školovanje, i omogući im se bavljenje poljoprivredom, vjerujte mi da će ovo, to područje izumrit, i tko zna tko će ga doselit. Tko zna što će se događat. Ove mjere koje vi dajete su usputne mjere, prije izborne mjere, jer niste napravili demografsku strategiju, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovih krajeva, i ovo je isključivo ruganje sa zdravom pameću tih ljudi, 6% BDP-a nam dolazi od onih koje je ova politika ove Vlade iselila, ova trgovačka SDSS, HNS i HDZ. Sjedite u auto i obiđite te krajeve, vidjet ćete. Hvala.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Ivica Bošnjak.
Poštovani podpredsjedniče, poštovani zastupnici. Evo ja se zahvaljujem na raspravi i doprinosu u današnjoj, na Prijedlog konačnoga izmjena zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Istaknu ću još jednom da temeljna intencija ovog zakona je zaštita materinstva, usklađivanje obiteljskog i poslovnog života, i briga oko novorođenoga djeteta. Intencija ovih izmjena upravo idu u, u dodatno i značajno poboljšanje najznačajnije kategorije zaposlenih i samozaposlenih roditelja, majki, a isto tako poticanje veće ravnopravnosti žena na tržištu rada, veće zastupljenosti. Istaknuo bih da zastupljenost žena na tržištu rada u Hrvatskoj 2016.-te godine iznosila 56%, danas je ona na razini oko 61%, to je još uvijek oko 11% ispod zastupljenosti muškaraca na tržištu rada. Dakle pomaka ima i vjerujemo da će i ovim drugim izmjenama i značajnim, ta razlika između zastupljenosti žene i muškaraca na tržištu rada biti još dodatno smanjena, te da će se također fleksibilnije koristiti pravo očeva na korištenje roditeljskog dopusta, kojim je već sadašnjim Zakonom omogućeno, ja bih istaknuo da naše rješenje iz Zakona o rodiljnim i roditeljskim, je u potpunosti usklađeno sa dijelom Direktive o obiteljskom i poslovnom životu koja govori o četiri neprenosiva mjeseca po roditelju, četiri neprenosiva mjeseca za roditeljski dopust ... [[Govornik se ne razumije.]] svakog roditelja, uz dva neprenosiva mjeseca, dakle mi tu imamo sa Direktivom u potpunosti usklađeno već danas, što će reći da u tome dijelu smo iznad europskog prosjeka. Komentirao bih neke teze koje su ovdje iznesene na postojeći dakle Prijedlog odnosno pitanja koja su se dodatno otvorila. Mi smo ovim izmjenama predvidjeli zaposlene i samozaposlene roditelje kao najznačajniju kategoriju, i upravo iz ovih razloga koje sam iznio, kategorije sve druge su bile obuhvaćene Izmjenama zakona sredinom 2017.-te godine, no ono pitanje koje je usmjereno bilo i za roditelje sa djecom sa težim smetnjama u razvoju, i da li je naknada primjerena, veća ili nije, naravno da smatramo da može biti i veća, i treba biti veća. Mi smo, podsjetit ću, sve kategorije pa i ove povećali od 01.07.2017.-te godine, i sigurno to namjeravamo novim cjelovitim Zakonom dalje kada bude i sama Direktiva implementirana, u potpunosti još poboljšati. Istaknuto je bilo da su čelnici lokalnih tijela prepušteni sami sebi kroz svoje mjere, mi smo, evo ponovno ću istaknuti, dakle da jako puno ukazujemo na sinergijski učinak državnih mjera i lokalnih mjera, postoji takozvana Povelja o lokalnoj samoupravi koja se temelji na dva temeljna načela, to su načelo supsidijarnosti i solidarnosti. Vlada je svoju solidarnost pokazala i novim Zakonom o financiranju jedinica lokalne područne samouprave u 2018. godini, kojim je značajno poboljšala kapacitete fiskalne svih, osobito slabije razvijenih Općina i Gradova, i kroz Fond fiskalnog izravnanja, to je vrlo lako moguće vidjeti kroz izvještaje financijske tih jedinica koliko su značajno osnažili i naravno jedan dio usmjerili i u demografsku politiku na svojim područjima, na čemu evo doista držimo da su učinjeni izuzetno značajni iskoraci u 2.g. Doplatak za djecu koji je također spomenut iako nije u kontekstu ovog zakona, on je promijenjen također sredinom 2018.g. i naravno on je u tome dijelu obuhvatio potencijalni broj korisnika, ali nije, nikad nismo govorili o stvarnom broju, nego o potencijalnom broju podnesenih zahtjeva. Dakle, zahtjev se za doplatak za djecu pokreće sa pokretanjem zahtjeva i u tome dijelu sigurno da jedan razlog manjeg broja od onoga kojeg smo projicirali je razlog i što potpuno držim prihvatljivo svima, povećanje osobnih dohodaka, povećanje, dakle svih drugih primitaka koji su ušli u kategoriju prihoda po članu kućanstva. Pitanje, dakle mladih kako će oni uspjeti od svog rada živjeti i graditi budućnost u RH i noviji, novim izmjenama Zakona o porezu na dohodak kojim se za kategorije mladih do 25-30.g. oslobađaju poreza na dohodak jedan je snažni doprinos i iskorak i upravo posvećenost i ove Vlade da osobito mladima da dodatnu ovoga poticaj za ostanak, ja bi reko i povratak, a kažem i kroz izmjene zakona koje su predviđeli smanjeni period potrebnog staža osiguranja sa 12 na 9 mjeseci, to je jedan dodatni poticaj, prije svega usmjeren upravo prema mladima. Spomenuto je da smo zaposlili 20 ljudi u HZZO-u za potrebe Zakona o doplatku za djecu, dakle nismo zaposlili 20 ljudi, niti je to riješeno u HZZO-u, nego u HZMO-u, tako da to niti jedno niti drugo nije, nije točno. Zakon u kome se, prijedlozi su se upućivali da bi bake i djedovi se u, u dalo pravo na korištenje rodiljnih odnosno roditeljskih potpora. Istaknuo sam da je ovo temeljno pravo roditelja odnosno skrbnika, udomitelja odnosno one osobe kojoj je odlukom nadležnog tijela dijete povjereno na čuvanje, pa tako to može biti i baka i djeda u slučaju recimo maloljetničke trudnoće. Dakle, rekli smo da će Direktiva o usklađivanju obiteljskog i poslovnog života koja je donesena u lipnju prošle godine i implementacijski rok je do kolovoza 2022., intencija je da, s obzirom da ni u jednoj državi članici do sada još nije donesena, ali da mi to učinimo, dakle cjelovitim izmjenama odnosno donošenjem potpuno novoga zakona jer te odredbe uključuju i fleksibilno radno vrijeme, očinski dopust, rad na daljinu, pravo skrbnika itd.. Znači on je puno šire osim ovoga prava temeljnoga za roditeljski dopust trajanje koje, ponavljam, hrvatski Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama u potpunosti usklađen u tom dijelu sa samom direktivom. Istaknuto je da se ne mijenja nešto puno ovim zakonom, mi smatramo da se mijenja jer iskaz fiskalnih učinka na razini, ponavljam, i jedne i druge kategorije je na razini 200, 200, preko 200 milijuna kuna ove godine odnosno oko 260 milijuna kuna u, na razini, dakle cijele godine, tako da to u konačnici sigurno predstavlja jedan značajan i fiskalni učinak i značajno poboljšanje materijalnog položaja roditelja. Bilo je pitanja oko stranaca, prebivalište ovoga da li stranci mogu, rodilje koristiti pravo, dakle stranci mogu koristiti ukoliko imaju prebivalište ili stalni boravak prijavljen u RH i ukoliko su zdravstveno osigurani, tako da taj dio ako već nije preneseno na drugog, na drugog roditelja može se ukoliko ispunjava ove uvjete. Primjer EU odnosno istaknuto je da 18 država članica bilježilo je porast broja stanovnika, međutim povećan porast broja stanovnika zabilježen je prije svega zbog migracija. U Europu je '18.g. doselilo nekih 3 milijuna i 225 tisuća stanovnika, ali istovremeno je od 15 država članica imalo negativan prirodni prirast, pa tako je evo u raspravi maloprije istaknuta i Njemačka koja nema demografskih interesa da se o ovom pitanju posveti u europskoj perspektivi koju je RH doista otvorila. Ja tvrdim suprotno, Njemačka će nakon RH koja će za vrijeme svog predsjedanja u travnju organizirati demografsku, prvu demografsku konferenciju, iskazala je interes i organizirat će također za vrijeme svoga predsjedanja koje slijedi nakon nas to pitanje. A možda radi malo boljeg podsjetnika, Njemačka od prije 50.g. od '72.g. kontinuirano ima prirodni pad stanovništva, dakle to se jednim dijelom kompenzira na bazi migracija, međutim starenje stanovništva je vrlo intenzivno kao i u većini država članica, tako da evo čisto radi jedne potpunije informacije. Opstojnost predškolskog odgoja u općinama, slabije razvijenim općinama kojega imaju ili nemaju, evo spominjali smo ovih 500 vrtića koji se grade i dominantno je upravo u tim slabije razvijenijim područjima, pa ću reći da je i u Nacionalnom programu reformi mi, Vlada je predvidjela upravo da se pomoć osiguravnju redovitog funkcioniranja predškolskog odgoja napravi jedna mjera i ovih dana će biti potpisani i ugovori sa 76 općina u kojima se daje jedna sufinanciranje rada upravo za, za rad vrtića, tako da vjerujemo da će upravo kroz europsku perspektivu i korištenje fondova s demografskim predznakom to biti daleko značajnije i daleko intenzivnije kako bi se, kako bi se osiguralo i ostanak i povratak mladih na, na ta područja i naravno stvaranje perspektive života i rada. Spomenuta je bila studija koju je naše ministarstvo naručilo oko dostupnosti predškolskog odgoja, kvaliteti da je stavljena u ladicu, mi smo doista na bazi te studije pokrenuli projekt vrtića gdje je RH još uvijek i dan danas kolko god smo mi značajne iskorake u 3.g. napravili, a podsjetit ću da su osnivači vrtića jedinice lokalne samouprave od početka 2000.g. i da je ovo prvi, prva Vlada koja je pristupila sa središnje razine 1,5 milijardu kuna uložila u vrtiće, što dakle povećanje kapaciteta, proširenje kapaciteta, produženi rad u protekle dvije godine, tako da u tome dijelu doista temeljem te studije, ona je, nije stavljena u ladicu kao što je to istaknuto u raspravi, nego dapače učinjeni su upravo temeljem nje značajni iskoraci i pomaci. I sad evo završno, nade očito nema, ja smatram da nade ima i da sve ove mjere koje radimo, pa i ovim Zakonom nisu ni demografska prekretnica, ali je jedan značajan doprinos iskoraku, stvaranju upravo perspektive izbora i boljih uvjeta za roditelje, za majke, očeve i kako mogu bolje uskladiti svoj obiteljski i privatni život, a ponavljam imamo rezultate u povećanju udjela žena na tržištu rada od 2016.-te do danas, vjerujemo da ćemo to ovim izmjenama zakona još dodatno potaknuti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replike na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Križanića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Pa da, državni tajnik je sada upravo govorio malo o sektorskim natječajima, pa ja bih odgovorio gospodinu Bulju i gospodinu Zekanoviću koliko ova Vlada brine o demografskoj, o demografiji. S točke gledišta gospodina Bulja i gospodina Zekanovića je to nula, ali ja koji dolazim iz ruralne sredine, koji znam da sam osobno intervenirao kod premijera Plenkovića nekoliko puta dok smo tražili ove sektorske natječaje i koji znam da je stotine vrtića se sad gradi upravo iz ovog sektorskog natječaja, jer nismo mogli doći, proći na normalnim natječajima, i koji znam da se upravo desetak vrtića u Varaždinskoj županiji sada gradi iz tog sektorskog natječaja, i koji znam koliko ti vrtići znače ženama, majkama koje svoju djecu mogu ostaviti u vrtiću i doći na posao, onda se ova Vlada ipak je nešto napravila za demografsku obnovu, a isto tako i te žene će moći onda dostići svoje kolege muške sutra napredujući na poslu. Hvala.
Hvala. Sljedeća replike poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Evo mene zanima da li i kada ima namjeru Vlada Republike Hrvatske delimitirati drugih šest mjeseci naknade, znači da bude u visini 100% plaće, kao što je bilo obećano u predizbornom programu HDZ-a. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani zastupniče hvala na pitanju. Pa evo, mi ovim drugim izmjenama pokazujemo, udvostručili smo, više nego udvostručili smo iznos naknade sa tadašnjih 2.663,00 kune, što pokazuje da ako smo već dva put u tri godine to učinili da idemo u tome smjeru i da doista to želimo napraviti u sljedećem koraku, a Strategija demografske revitalizacije, je danas bilo govora i o njoj, a treba, bih istaknuo da je ona doista u svom finalu i da jedna od mjera, tih 100 mjera, je upravo, ide u tome smjeru. Evo hvala.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Preleca. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo kako ste završili gospodine državni tajniče sa govorom rekli ste nade uvijek ima, evo ja se slažem, nade uvijek ima, i trebamo raditi na tome da mladi ljudi ovdje ostaju, da imaju djecu. Znate koja je najznačajnija poticajna mjera za mlade obitelji? Posao. Kad dvoje mladih ljudi ima posao, onda će sigurno imati djecu, ali dva razloga su zbog čega oni nemaju posao. Prvo, posao mogu imati, ali loša primanja, ok, trebamo napraviti okvir da imaju bolja primanja, da imaju dobru plaću pa će imati djecu, a drugo je rad na određeno vrijeme. Nažalost, jako puno naših mladih ljudi radi na određeno vrijeme, i to tri mjeseca, pa tri mjeseca, pa tri mjeseca i to u nedogled. To je tako kod privatnika, ali nažalost imamo i državnih institucija koje tako rade. I tu vi morate, u stvari uzeti stvari u svoje ruke i ne dozvolit da državne institucije dozvoljavaju rad na određeno vrijeme, i to nekoliko godina unedogled. To su prave poticajne mjere.
Hvala. Sljedeće replike je poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, drago mi je da ste rekli da posebnu pozornost zapravo pridajemo usklađivanju obiteljskog i poslovnog života glede ovih 500 vrtića koji se grade ili onih koji se obnavljaju, što je sigurno presedan u našoj povijesti kako ste i vi rekli, ali možda treba reći da je zaposleno 836 radnika kako bi 76 vrtića imalo zapravo dvosmjenski rad. I mislim da nisam krivo čuo, rekli ste da će 76 jedinica lokalne uprave i samouprave potpisati ugovore tijekom ove godine kako bi se omogućio rad u tim vrtićima, pretpostavljam da su to jedinice lokalne samouprave koje imaju slabije ili lošije fiskalne kapacitete. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani zastupniče, hvala, da, dobro ste razumjeli, sa 76 Općina, naglašavam Općina sa slabije razvijenih područja koje su započele sa radom ili će započet sa radom tokom ove godine, za pokretanje predškolskog odgoja potpisat će se, ne ove godine, nego ovih dana ugovori o tome, i evo, mi smo u toj, da tako kažem fazi, pokazali da ruralna područja imaju perspektivu, imaju budućnost, naravno dostupnost vrtića u svojoj Općini je jedan od temeljnih preduvjeta da bi mlada obitelj uopće mogla ostati ili se vratiti, i živjeti, uz stvaranje naravno i radne perspektive, tako da evo to će biti vrlo brzo.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kada se steknu uvjeti. i napokon idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, drugo čitanje, P.Z. br. 815, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Stjepan Čuraj, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu, jedan je. A pardon, dva su. Državni tajnik u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ivica Bošnjak, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Povećanje postojećih prava i naknada treba biti rezultat detaljne analize i prethodne procjene učinaka te za provedbu istih moraju biti osigurana odgovarajuća proračunska sredstva. Za provedbu predloženih izmjena bilo bi potrebno osigurati dodatna sredstva koja nisu osigurana u državnom proračunu uza 2020., 2021. i 2022. g. na pozicijama Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. U slučaju kad bi se visina naknade za rad s polovicom radnog vremena za vrijeme roditeljskog dopusta u visini od 70% proračunske osnovice povećala na 100%, kako je predloženom amandmanom, isto bi moglo dovesti do nejednakosti u odnosu na pojedine kategorija korisnica roditeljskog dopusta. Navedeno bi se u pojedinim konkretnim slučajevima moglo dovesti do toga da roditelji koji bi koristili rad s polovicom radnog vremena u dvostrukom trajanju, ostvarili bi veću ukupnu novčanu naknadu od onih roditelja koji bi koristili roditeljski dopust bez rada s polovicom radnog vremena.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja ću povući ovaj amandman svjestan vašeg obrazloženja, čak ga i prihvaćam. Ideja je bila i prethodnih amandmana da ukažem na mogućnost rada uz primanje pune naknade drugih 6 mj. do pola radnog vremena. To u osnovi mi imamo sada situaciju samo da malo pobliže poprijasnim građanima, da nakon rodiljnog dopusta, prvih 6 mj. ako idete radit, možete radit do pola radnog vremena i produžavat si taj dio koliko možete koristiti. Teoretski, vi možete ić, znači drugih 6 mj. ako radite pola radnog vremena i primate dio naknade, možete tako raditi ne 6 mj. nego 12 odnosno za onaj dio perioda koliko ste koristili prvi dio. Moj prijedlog koji nisam mogao na ovaj izmjene zakona uputiti jer se ne odnosi na članke koji se mijenjaju, znači samo je mogao ić kao amandman Vlade je da mi dopustimo svima, da su koristili prvih 6 mj. potpuno i drugih 6 mj. da dobivaju punu naknadu a da mogu raditi pola radnog vremena. To je razlika. Ja prihvaćam da za ovaj dio nije bilo, da se to mora uskladit jer netko sada može već radit na pola radnog vremena ali ne primat punu naknadu nego samo dio i to u onom razmjeru koliko je to koristio prvih 6 mj. pa puta 2. Znači ako ste samo bili 2 mj. na rodiljnom dopustu, ostala 4 radili na pola radnog vremena, drugih 6 mj. možete 8 mj. to koristiti. E sad, to je postojeće, to možda ljudi ni ne znaju ali ideja je ovdje bila da oni koji ovako i onako dobivaju punu naknadu, da mogu ići raditi pola radnog vremena, da si povećaju tu plaću i da profesionalno ne zaostaju. Naravno u vidu ove cijele krize i toga da ljudima preporučamo rad od kuće, to bi sada možda bilo još tim bolje, ali nadam se da u slijedećim izmjenama ćemo uzeti to, znači taj kompromis da svi budu zadovoljni, ja povlačim još jednom ovaj amandman.
Dakle amandman je povučen. Idemo na drugi amandman poštovanog zastupnika Čuraja.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se odnosi na uređivanje prijelaznih i završnih odredbi konačnog prijedloga zakona te se me prihvaća iz razloga neprihvaćanja amandmana 1.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Da, apsolutno. Dakle, ista stvar, povlačim svoj amandman i nadam se da ćemo u slijedećim izmjenama uvrstiti ovaj dio da zbilja budu prije svega majke mogle raditi na posla radnog vremena drugih 6 mj. i primat punu naknadu, profesionalno ne zaostajat i naravno imat financijski učinak da nikome ne pada na pamet da zbog nekih financija ili profesionalnog razloga ne zasniva obitelj i da mu to bude prepreka. To je ona demografska mjera s kojom smo htjeli ići. Zahvaljujem još jednom i povlačim amandman.
Hvala lijepo, dakle i taj amandman je povučen i time smo završili sa izjašnjavanjem o amandmanima.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, drugo čitanje, P.Z. broj 815. Predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Stjepan Čuraj. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Tijekom izjašnjavanja zastupnik je povukao predložene amandmane, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da smo jednoglasno 125 glasova za donijeli Zakon o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama.
Uvažene dame i gospodo, Svojedobno sam predao Prijedlog izmjena Zakona o suzbijanju opojnih droga s ciljem da se marihuanu makne s popisa opojnih droga i da se zapravo dozvoli njena proizvodnja barem za osobne potrebe. I zapravo se ovaj sabor odnosno ova država nalazi pred izazovom. S jedne strane postoji politika kriminalizacije ili penalizacije kako god ju nazvali, s druge strane postoji politika legalizacije. Možemo vidjeti na primjeru zemalja koje su legalizirale indijsku konoplju kako je to utjecalo. Utjecalo je tako da su zatvori, barem što se tiče tih delikata prazniji, sudovi rasterećeni, čak je država ostvarila i određene porezne prihode na indijskoj konoplji. Dok s druge strane one države koje ne žele legalizirati konoplju su zemlje gdje se progoni konzumente, maltretira, sudski procesuira itd. Ono što najviše boli mene kao zagovornika legalizacije konoplje nije sama činjenica da ju HDZ odbija legalizirati, nego me boli to što SDP glumi da ju želi legalizirati i sad se oni predstavljaju kao neka ekipa, kao s dobrim namjerama, kao mi ćemo sad, evo mi smo sad za legalizaciju. Međutim, kad je SDP u dva navrata bio na vlasti mogao je legalizirati ali nije, nisu htjeli legalizirati. Često puta srećem mlade ljude koji su za tipa 1 gram, 2, 3 grama dobili kaznu 5.000 kuna novčanu. I oni kažu meni joj kao ono ne znam SDP super, SDP želi to legalizirati. Ja pitam pa jel ti znaš tko je uveo te prekršajne kazne za konzumente, novčane. Kažu oni tko, pa velim ja pa isti taj SDP koji sad glumi da želi legalizirati konoplju. A zašto je to bitno? Pa bitno je zato jer sustav ovaj je cijeli baziran na lažima i oni misle da ako ponavljaju laž u nedogled da će ljudi laž u konačnici prihvatit. Međutim, ja moram reći mladim ljudima da je SDP htio legalizirati konoplju već bi ju legalizirao, ali nije htio i kad su drugi pozivali i prosvjedovali da se legalizira SDP je šutio. E sad, ša SDP radi? Sad kad su u opoziciji, e sad oni kažu e sad ćemo mi to legalizirati, a znaju da će HDZ odbiti taj prijedlog zakona, al oni tobože zovu sve u javnu raspravu, ajmo sad mi skupa raspravljati, ajmo mi međusobno kao se dogovorit kak će zakon izgledat, a znaju da taj zakon neće proći. Međutim, da vam ukažem na brzinu kojom SDP mijenja svoje stavove i mišljenja navest ću vam jedan banalan primjer. Zoran Milanović dan prije izbora govori ja sam za to da se Hrvatska vojska vrati iz Afganistana, međutim par dana nakon izbora isti taj Zoran Milanović kaže potpisao sam sa Plenkovićem sve je dogovoreno da se vojska šalje. Jel šta je bilo? Ja sam rekao ljudima da i Milanović i Kolinda službe globalistima, služe onim ljudima koji se kod kuće osjećaju svugdje i nigdje, vi znate koji su to ljudi, mnogi su se u povijesti borili protiv njih, mnogi neuspješno. Neki su uspjeli djelomično, ali ono što vam hoću reći je slijedeće. Da su me ljudi uvjeravali nisu isti Milanović i Kolinda, nisu isti. Kažu vidiš da je Milanović za to da se vojska iz Afganistana vrati, ja reko gle ako je super, ali sumnjam da je on iskren u tom i par dana nakon toga evo već javljaju da se Milanović predomislio. Želim reći svima vama koji želite legalizaciju droge, opojne, marihuane, one strašne droge opake, s kojom vas straše, želim vam reći da ja i vi znamo da to nije niti opasna, niti opojna droga i da SDP koji glumi da je za legalizaciju ju neće legalizirati. To vam moram reći. Moram vas upozoriti na njihove laži prije vremena, prije nego se dogodi. A kako to znam? Pa ponavljam SDP najpametnije prijedloge, najbolje prijedloge uvijek čuva za vrijeme kad su u opoziciji. Znači kad su bili na vlasti, sve ove zakone koje oni predlažu u saborsku proceduru pa zašto ih nisu dali u saborsku proceduru kad se moglo, kad su mogli odlučivati, kad su ih mogli donijeti. E zašto nisu? Pa nisu zato jer nisu htjeli, a sad kad su u opoziciji glume kao da, da žele. Isto tako i HDZ, kad su na vlasti onda donose nelogične i čudne zakone, al kad su u opoziciji oni će biti puni pametnih prijedloga. Ja sam siguran da će imati prijedloga ko telefonski imenik za bolju Hrvatsku. Međutim, kažem čim prijeđu iz opozicije u vlast, odmah se sve mijenja, odmah se zaboravlja ono što su govorili usudio bih se reći još u izbornoj noći. I što na kraju da kažem? Pa želim reći da mnogi ljudi koji su, mnogi ljudi koji se bave uzgojom konoplje u zemljama gdje je to legalizirano, zarađuju lijep novac, imaju dobar život. Nažalost u Hrvatskoj ih se progoni i ne samo da ih progoni nego mi uvozimo indijsku konoplju iz drugih zemalja, najviše sam čuo iz Albanije da uvozimo. Moja želja je zamijeniti uvoz s domaćom proizvodnjom, a to ne možemo napraviti u većoj mjeri ako se konoplja indijska ne legalizira. Sve dok je indijska konoplja nelegalna morat ćemo ju uvoziti, zarađivat će dileri i strani proizvođači, neće domaći pošteni poljoprivrednici moći od toga stvarati sebi život. Međutim, zašto je to još bitno? Pa bitno je zato jer se mnoštvo mladih iseljava pogotovo iz tih regija gdje bi se konoplja mogla uzgajati, npr. Slavonija se prazni, a to bi moglo biti konoplje tamo ko u priči i ljudi je sve manje. I ako želite zaustaviti bijeg mladih, pa kako ćete to zaustaviti sa krumpirom, kravama, pšenicom i ovim drugim kulturama, nikako. Jednostavno ljudi koji su se bavili svinjogojstvom propali su ista stvar i sa ovim mljekarima i sa ratarima itd. Pa čak i ovi što voće proizvode isto propadaju nažalost ljudi jer je sustav okrenut protiv njih, a okrenut je zato jer kamatni sustav okrenut protiv njih ljudi moji. Kamatni sustav nas gazi sve. I konoplja je biljka spasa, konoplja je biljka koja bi mogla puno toga promijeniti u domaćoj poljoprivredi, ali nažalost svjestan sam toga da će HDZ odbiti ovaj prijedlog, da će HDZ biti protiv legalizacije konoplje i znam da će SDP licemjerno ga podržat al čim se preokrenu ploče, čim SDP bude bio dio parlamentarne većine vidjet ćete kojom će brzinom SDP odbit provest legalizaciju. Eto, to je zasada od mene, hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Pa meni je žao što evo kolega Pernar je iskoristio veći do svojeg izlaganja nečemu što uopće nije objasnio zakon nego je pričao o SDP i HDZ kako su oni protiv ovog zakona. Zna se dobro da SDP dok je vodio ovu državu sa svojim zakonima je došao korak bliže ovom što imamo danas, djelomično, zakonu koji djelomično dozvoljava upotrebu konoplje. Mi ćemo ići sigurno korak dalje, danas sutra kad budemo ponovo vodili ovu državu, da li ćete vi biti dio te parlamentarne većine, nadam se da ne da ćemo imati dovoljno da budemo samostalni, ali evo već sad imamo prijedlog zakon o iskorištavanju punog potencijala konoplje, koji se malo bolje zove nego onako kako vi kažete, legalizacija droga. Zato poštovani gospodine kolega Pernaru nemojte govoriti o onome što ćemo mi činiti ili nećemo činiti, nego vi govorite o onom svom zakonu koji ste ovdje predložili, a niste rekli ni jednu jedinu riječ vezano uz ovaj zakon.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Gospodine Prelec, može se laž ponavljati u nedogled i do sudnjeg dana, ali istina je i dalje istina, laž je i dalje laž i ono što hoću reći da je jedini dio koji se s vama slažem u vašem govoru je kad ste rekli da ono stanje koje danas imamo je rezultat vaše politike. I to je, s tim se slažem. Stanje koje trenutno imamo s konopljom jer rezultat SDP-ove politike i zbog toga ljudi koji su bolesni ne mogu uzgajati konoplju već mogu kupovati samo u ljekarnama za veliku lovu, ne mogu je čak ni na recept besplatno dobiti. Znači, to što vas novčano se kažnjava s 5.000 kuna za 2 grama marihuane, e kaže gospodin Prelec to stanje možete SDP-u zahvaliti. Znači ako želite da možete sami uzgajati indijsku konoplju nemojte glasati za SDP. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar, vi ovdje možete predlagati svoja rješenja, svoje zakone, ali ne možete davati ocjene tko će, šta će, kako će, da li će na ovaj il na onaj način. Ne znam da li ste vidjeli da mi imamo zakon koji se bavi u javnoj raspravi, možda da pogledate stranice našeg kluba i date neke svoje sugestije. Tako da sigurno ne bi nešto predlagali i ne bi nešto podržali za što ne mislimo da bi bilo kvalitetno rješenje. Tako da evo s te strane probajte se suzdržati barem tih ocjena, za one koji ne mogu pokazati u ovom trenutku većinom da nešto žele promijeniti, ali za pola godine ćete se osvjedočiti i sami da neke stvari koje ovdje govorimo će se u Hrvatskoj počet mijenjat. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Maras, SDP je bio na vlasti, toga sam svjestan ja, toga ste svjestan vi, imali ste predsjednika vlade, sabora i države. Jeste li mogli legalizirati indijsku konoplju? Mogli ste, ali niste. He, i sad kad ste izgubili vlast, kad su vam ti isti birači okrenuli leđa sad vi kažete dečki mi se vraćamo iz mrtvih, sad ćemo mi ipak kao legalizirati. Pa što ste radili sve ovo vrijeme? 4 godine ste bili na vlasti, ljudi su vas preklinjali da se to legalizira, sve je padalo na gluhe uši, a sad kad ste izgubili vlast zbog svoje politike, sad ono cinično pozivate sve te ljude kao dajte nam vi svoj prijedloge. I šta sad? Ljudi vam daju prijedloge, a šta ćete vi napraviti s tim prijedlozima kad znate da HDZ ima većinu u saboru, možete to u smeće sve odnijeti.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar, ja mislim da vi trebate razmisliti, vi bi trebali zapravo tužit SDP za intelektualno vlasništvo jer ovaj zakonski prijedlog koji oni predlažu samo su povećali sa 6 na 9 stabljika konoplje, pa možda vi s obzirom da ste ovo davno već podnijeli da podignete na 10, a niti jedna socijaldemokratska ozbiljna stranka koja participira u vlasti u zapadnoj Europi ne predlaže takav zakon kakav sad predlaže i kakav je sad u raspravi predložio SDP Hrvatske, ali kažem evo zapravo oni vas na neki način hoće prevariti sa time da su podigli sa 6 na 9 stabljika.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Ma znate šta ću vam reći, iskreno. Ma nije meni problem da kradu ideje drugih ako kradu dobre ideje. Ja nemam problema s tim što su oni digli sa 6 na 9 stabljika, naprotiv meni je drago, ali ono što mene boli i peče u srcu je to što znam da istog trena kad dođu na vlast da neće htjeti dat ni jednu stabljiku, a kamoli njih 9. Oni sad mogu pričat ljudima da će dati 99 stabljika, ali ja znam da je to laž. A kako znam? Opet se vraćamo, ab ovo na početak, kad su mogli nisu htjeli, a sad kad ne mogu sad su još šire ruke nego ja. Pa ja se sad pitam što se to dogodilo, je li moguće da su oni postali veći zagovornici legalizacije konoplje od mene ili je jednostavno ovo samo politički spin da, s ciljem njihovog političkog preživljavanja. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Željko Plazonić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborske zastupnice i zastupnici, dakle, Vlada RH predlaže da se ne prihvati prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga koji je predsjedniku HS podnio g. Ivan Pernar, zastupnik u HS, aktom od 11. srpnja 2019. Tekst prijedloga zakona istovjetan je tekstovima prijedloga zakona predlagatelja Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e na koju je Vlada RH već dala mišljenje HS i to 7. prosinca 2017.g. i 21. ožujka 2019.g. u kojem je navela da smatra navedene prijedloge zakona neprihvatljivim, te nije i podržala njihovo odnosno njegovo donošenje. U odnosu na prijedlog predlagatelja kojim se predlažu izmjene i dopune Zakona o suzbijanju zlouporabe droga Vlada RH ukazuje da je dana 17. travnja 2019.g. u Narodnim novinama br. 39/19 objavljen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga, a slijedom čega je prijedlog predlagatelja neusklađen. Napominjemo da je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga je u istim Narodnim novinama koji je stupio na snagu 25. travnja 2019.g., definirana industrijska konoplja kao sorta konoplje sa ukupnim sadržajem tetrahidrokanabinola od 0,2% ili manjim i čije sorte se nalaze na zajedničkoj sortnoj listi EU i koja nije uvrštena u popis droga ili psihotropnih tvari i biljaka iz kojih se može dobiti droga, te je na taj način omogućeno korištenje cijele biljke konoplje sa niskim sadržajem THC-a za različite grane industrije. Također se propisuje izdavanje odobrenja za uzgoj i proizvodnju konoplje u medicinske svrhe samo pravnim osobama koje ima proizvodnu dozvolu Agencije za lijekove i medicinske proizvode za proizvodnju lijeka ili djelatne tvari sukladno odredbama Zakona o lijekovima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Možete uvijek, samo najprije idemo završit repliku poštovanog zastupnika Marasa…
Hvala lijepo.
…ali kad otvorim raspravu, naravno. Izvolite kolega Maras.
g. Državni tajniče, osnovno pitanje koje se kod ovih svih prijedloga i zakonskih rješenja postavlja šta država radi i na koji način država prevenira jednu pošast, a to je konzumacija, konzumacija droga. Znači, ja imam osjećaj i kada, kada gledamo i trendove koji su nažalost u RH da sve više i više ima različitih droga na tržištu, dostupnije su nažalost ljudima, jeftinije su nego što su bile prije i ne vidim pretjerano veliku aktivnost države odnosno imam osjećaj da je taj problem u RH sve veći i veći. I sa te strane, evo to je zanima me lako je odbijati, lako je govoriti, al kako se boriti sa, sa tim, sa tom pošašću i kako na taj, na te probleme odgovoriti? Nažalost imam osjećaj da to naša država ne radi previše uspješno [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepo.
Otvaram raspravu, ali će na početku rasprave u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar opet.
Htio bi reći da Vladina politika represije ne vodi nikamo. Nitko nema koristi od toga, niti naša država, niti naši građani, niti naš pravni sustav. Ovo je jednostavno jedna luda priča koja služi zapravo maltretiranju ljudi i umjesto da vojska i policija odnosno bolje rečeno policija čuva državnu granicu ona se bavi konzumentima marihuane. U isto to vrijeme dileri heroina slobodno šeću našim ulicama. Znači, treba potpuno razdvojit, po mojem sudu, tržište indijske konoplje od tržišta heroina jer bez toga ćemo i dalje imat situaciju da ista osoba dila i heroin i marihuanu jer je i jedno i drugo zabranjena droga pod navodnicima. Znači, moj cilj je ovim zakonom razdvojiti ta 2 tržišta, da tržište konoplje bude legalno, da konoplja bude biljka kao i svaka druga, da ju svatko može proizvoditi i u konačnici da se rastereti cijeli sustav. Ali ja vidim da Vlada to ne želi, ja vidim da HDZ još od doba onog Ivana Penića govori da je HDZ protiv svake droge i ponavlja tu mantru. Ali ja pitam dame i gospodu, ako je HDZ protiv svake droge, kako to, pogotovo protiv teških droga, kako to da ih podržava Zdravko Mamić, jel to ikome čudno? Jel ja, ja ne znam, jel, jeste vi primijetili da velik broj ljudi iz tog svijeta šou biznisa upravo vas podržava, a vi ste protiv teških droga? Meni je to neobično. Sami se zapitajte zašto vas podržavaju. A s druge strane mladi ljudi vas ne podržavaju s ovom politikom restrikcije. Naravno, vi ćete vjerojatno tvrditi da ponašanje Zdravka Mamića nema veze sa teškim drogama, možda i nema, možda Zdravko Mamić nije na kokainu, pođimo od pretpostavke da nije kad ima ispade svoje, al zapitajte se da je kojim slučajem zapalio koju biljčicu indijske konoplje opustio bi se čovjek, ne bi bio u grču, ne bi vikao tako na presicama, ne bi napadao, vrijeđao itd., al ta droga koja opušta ljude, pod navodnicima droga, droga od koje se ljudi osjećaju veselije, droga zapravo, pod navodnicima opet droga, od koje ljudi gledaju na druge ljude u drugim, drugim očima, u drugom svijetlu, ta droga koja potiče mir, koja čini da čovjek u svima vidi dobro, tu pod navodnicima drogu ste zabranili a ove druge droge, opasne droge njih, njih ne sankcionirate dovoljno. Za vas nema razlike dal neko ima 5 kg marihuane ili 5 kg heroina, vama je to isto, meni nije to isto. Ne znam zašto je tako i pitam se zašto je tako i pitam se do kada će biti tako. I u konačnici cijela ova vaša politika vodi zemlju u propast i narod u nestanak. Vi se tim uopće ne bavite, vas to uopće ne zanima. Umjesto da tražite rješenja kako mlade da zadržite u RH, vi zapravo imate rješenja kako da ih otjerate iz RH. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na klubove zastupnika, prvi će biti onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga koji je podnio kolega zastupnik Ivan Pernar. Ako može Justin Trudeau zašto ne bi mogao i Ivan Pernar predlagat ovakav zakon. Dobro je da se raspravlja o ovoj tematici koja je vrlo važna. 1% osoba prema europskom izvješću o drogama u dobi od 8 do, 18 do 35.g. u EU svakodnevno ili gotovo svakodnevno konzumira marihuanu. Ovaj zakonski prijedlog sastoji se od 3 dijela, prvi dio je vezan za industrijsku proizvodnju i sa izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga koje su stupile na snagu 25. travnja 2019.g. veliki dio onoga što je kolega Pernar predložio je sadržan i nalazi se u izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga. Ono što se ne nalazi, dakle to nije moguće da se nalazi jer naime postoji jedinstvena Konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961. i UN-ova Konvencija o psihotropnim tvarima iz 1971. koja obvezuje sve zemlje koje su potpisale te konvencije na određene obveze, a prema njima je, dakle marihuana koja sadrži više od 0,2% tetrahidrokanabinola psihotropna tvar i nalazi se u, na popisu zabranjenih psihotropnih tvari. Što se tiče uporabe u medicinske svrhe također je značajan dio onoga što se predlaže ovim zakonskim prijedlogom implementiran u tim izmjenama i dopunama zakona. Ono što bih htio, dakle ovdje naglasiti, kada govorimo o medicinskim indikacijama koje postoje i u RH, dakle Povjerenstvo za primjenu konoplje u medicinske svrhe Ministarstva zdravstva RH je 2015. propisalo i dalo preporuke za određene medicinske indikacije koje ublažavaju simptome, dakle koje ne utječu na tijek ili progresiju bolesti nego samo ublažavaju simptome, one su tamo točno navedene i u tim situacijama kod tih nozoloških entiteta se medicinski kanabis može primjenjivati. Važno je, dakle da te medicinske indikacije ne određuje pojedinac nego struka, dakle vi možete imat ne znam koju bolest i mislit da vam pomaže određena supstanca, pa tako i marihuana i to primjenjivat, ali to nisu službene indikacije, dakle postoje randomizirana klinička ispitivanja koja vrijede za sve lijekove, pa tako i za ovaj terapeutski aspekt konoplje. Dakle, prema izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga samo pravna osoba može uzgajat i proizvodit konoplju u medicinske svrhe, a ne fizička osoba, dakle to je naravno pitanje potencijalnih zlouporaba koje onda opet otvaraju jedan veliki prostor za zlouporabu. Treći dio, dakle koji je najviše sporan, to je dakle primjena konoplje u rekreativne svrhe i to mi kao Klub HDZ-a ne možemo podržat, dakle RH je prihvatila tzv. portugalski model kojim se želi prvenstveno kažnjavat dilere, a ne konzumente osobito mlade ljude i u tom smislu je RH sa svojim izmjenama Kaznenog zakona napravila dekriminalizaciju. Naravno da mlade ljude osobito treba prije svega educirat, upućivat na određene psihosocijalne mjere kako bi ih se poučilo i ukazalo na štetnost ovisničkog obrasca ponašanja. Ostala je i dalje penalizacija i mislim da je potrebno da ostane penalizacija jer ponavljam, radi se o psihoaktivnim tvarima koje konzumacijom ozbiljno utječu na ljudsko ponašanje. Kolega Pernar je govorio o određenim situacijama nakon konzumacije marihuane, dakle kao i svaka psihotropna tvar ona izaziva određene reakcije. Alkohol ima sličnosti s marihuanom. Znači kod nekih ljudi će konzumacija alkohola izazvat sedaciju, nakon čaše vina će spavat, to se isto može dogodit kod određene skupine ljudi koji konzumiraju marihuanu, određena grupa ljudi će bit vesela, pjevat će, grlit će ljude, isto i kod alkohola i kod marihuane. Kod nekih ljudi i alkohol i marihuana će izazvat agresiju, pa će postat agresivni prema drugim osobama. No ono što alkohol neće izazvat to je nastanak psihotičnih simptoma, dakle tzv. paranoidnih smetnji, to naravno neće bit kod svih ljudi, zapravo prema istraživanju Nacionalnog instituta za zlouporabu droga samo 10% osoba koje konzumiraju neku psihoaktivnu supstancu će postat ovisne, dakle ne svaka osoba, zato je važno da se, osobito mlade ljude informira i educira. Švedska koja je vrlo liberalna je rekla, dakle, mi imamo dovoljno novaca i ulažemo ih u preventivne programe, ali nismo toliko bogati da bi mogli legalizirati još jednu drogu, pored alkohola i duhana. Znači i alkohol i duhan imaju nesagledive štetne posljedice, ne samo za zdravlje. Govoriti o gospodarskim interesima koje bi mogla proizvesti proizvodnja marihuane, koja bi se poslije koristila u rekreativne svrhe, može samo onaj tko se zalaže za određene privatne interese, dakle, kao što postoji tobacco industrija, znači „big five“, 5 velikih industrija koje proizvode duhanske proizvode, tako je vrlo jaka i kanabis industrija. Onoga trenutka kad je Trudeau u listopadu 2018. legalizirao marihuanu, 37% dionica jedne firme koja je proizvodila marihuanu je kupio vlasnik Marlbora. Dakle tu se radi o velikim, velikim interesima, kao što postoji, naglašavam, i u duhanskoj i u alkoholnoj industriji postoje veliki interesi, ali puno, puno veće su štete kod konzumacije psihoaktivnih tvari i proizvodnje psihoaktivnih tvari. Dakle mi sad vidimo restriktivne modele koje zagovaraju najrazvijenije zemlje, od SAD-a, zapadnoeuropskih zemalja po pitanju alkohola i duhana i u ovome trenutku možemo samo pretpostavljati, nagađati, što bi se moglo dogoditi sa potpunom legalizacijom konoplje u rekreativne svrhe. Kada govorimo o argumentaciji da bi se suzbilo crno tržište legalizacijom marihuane, to je isto tako teza koja apsolutno ne stoji jer situacija u Kanadi, jedan visoki policijski dužnosnik iz Kanade je rekao da u ovome trenutku su dva skladišta marihuane po 4 tone, medicinske marihuane koja se ne mogu prodati iz jednog jednostavnog razloga. Dakle, crno tržište može osigurati kvalitetniji proizvod po povoljnijoj cijeni i oni će uvijek biti konkurentniji u odnosu na ono što je legalno. Napominjem da je 2/3 svih kaznenih djela koja su vezana uz ilegalne droge u svijetu, da je vezan upravo uz marihuanu. Dakle, industrijska konoplja, da, medicinska konoplja, apsolutno da, uz medicinske indikacije koje određuje struka, a konzumacija marihuane u rekreativne svrhe, koliko god to populistički zvučalo i moglo bit atraktivno za određenu populaciju, uključujući razum, nikako ne i iz tog razloga Klub zastupnika HDZ-a ne može podržati ovakav prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo pozdravimo na galeriju učenice i učenike Klasične gimnazije iz Zagreba. [[Pljesak.]] Inače moje bivše gimnazije. Kolega Pernar, vi ste u ime predlagatelja hoćete? U ime predlagatelja? Izvolite, morate reći u koje ... [[Govornik se ne razumije.]]
Pa evo htio bih reći da g. Ćelić govori kao argument protiv legalizacije konoplje sljedeću misao. On kaže da marihuana, odnosno njeno konzumiranje može izazvati psihozu, a veli da konzumiranje alkohola ne može izazvati psihozu. Vi ste ga čuli, kao što sam ga i ja čuo. Međutim, ako odete na Google i napišete alkoholna psihoza, ima članaka koliko hoćete, ja ću vam pročitati. Akutna i u rjeđem slučajevima subakutna alkoholna psihoza koja se razvija poslije višegodišnjeg alkoholičarskog staža pokazuje tendenciju da se javljaju u nastupima koji se ponavljaju. Prva epizoda se obično pokazuje 5 do 15 godina poslije početka teške zlouporabe alkohola. I sad kaže, karakteristično je da se delirium tremens obično javlja poslije prekida ili znatne redukcije konzumiranja alkohola. Izbija najčešće trećeg dana, ponekad i ranije, rijetko kasnije. I sad kaže ovako, kaže ovako. Bitna karakteristika ove psihoze, delirantno pomućenje svijesti praćeno tremorom ekstremiteta i cijelog tijela, javljaju se optičke iluzije i halucinacije, najčešće zastrašujućeg karaktera. Česte su zoopsije, bolesnik vidi zmije, guštere, bube i slične sitne životinje. Nerijetko ima i taktilne halucinacije te osjeća kako ga ove životinje ujedaju ili se zavlače ispod kože. Uplašen od ovih halucinacija, bolesnik se brani i postaje psihomotorno uznemiren. Itd., itd. Što vam hoću reći? Čovjek je izgubljen u vremenu i prostoru kao posljedica zlouporabe alkohola i kad biste se pitali od čega ljudi u Hrvatskoj umiru, vjerujem da će se i mladi ljudi složiti da ne znaju nikoga tko je poginuo zato jer je konzumirao indijsku konoplju, ali ako pitate ljude znaju li nekoga tko je poginuo jer je konzumirao alkohol, da je poginuo u prometu, usmrtio nekoga u prometu ili ne daj Bože, dobio cirozu jetre, itd., ima takvih koliko hoćete, e tu rasprave nema. Znači, ako ćete vi pod nekakvom shemom kao ono, marihuana je opasna biljka, a kao alkohol nije opasan, zašto ste onda licemjerni? Zabranite alkohol. Alkohol je narodni neprijatelj br. 1. Koliko je žena samo batina dobilo zbog tog nesretnog alkohola, ali o tome se ne raspravlja jer je vama alkohol u redu. Pijenje alkohola je normalno. Kad vidite ljude koji pred dućanom ispijaju pivo iz dana u dan, vama je to sve u redu. Imamo zemlju sa stotinama tisuća alkoholičara, ali taj problem se ne vidi, umjesto tog problema, problem je onaj koji ima 2 grama marihuane, on je problem, njega ćemo procesuirati, njega ćemo ganjati, kažnjavati, itd. Mislim da je to jedan promašeni pristup. Ja osobno smatram da bi konoplju trebalo legalizirati. Objasnio sam zašto i ranije, rekao sam da bi se mladi mogli baviti poljoprivredom. Ono što sad uvozimo, mogli bi sami proizvoditi, smanjio bi se uvoz i na kraju krajeva, turizam bi procvjetao. Ljudi koji iz raznih drugih zemalja su zainteresirani za tu biljku, mogli bi doći u Hrvatsku i turistički, mogli bismo imati turizam cijelu godinu, a ne samo sezonski. Mi danas, mi nemamo problem s turizmom u smislu da nije dobro živjeti od turizma, problem je u tome što mi ne možemo živjeti od turizma jer mi moramo živjeti cijelu godinu, mi ne možemo živjeti i plaćati račune samo 2 mjeseca godine, što znači ili 3 ili 4 ili 5, što znači da sezonski radnici kad završe sa svojim poslom oni moraju i dalje nešto raditi, oni nemaju od čega živjeti, a posljedično ne mogu dobiti kredit jer nemaju stalan posao, naravno da nemaju jer je turizam kod nas sezonskog karaktera. Zašto ne bi bio trajnog karaktera? I ja vas pozivam gospodo iz HDZ-a da pokažete muškosti i hrabrosti, da kažete Hrvatska će biti pionir globalni, legalizirat ćemo konoplju i imat ćemo, imat ćemo ljudi dragi budućnost za našu zemlju. A ova politika prohibicije, restrikcija, završila je samo sa prepunim sudovima i nesretnim ljudima koje se maltretira u suštini radi mizernih količina droge. A kažem u isto to vrijeme one opasne, teške droge one lako pronalaze put do svojeg odredišta. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ćelića, izvolite.
Poštovani kolega Pernar vidio sam da ste odmah poskočili kad su ušli učenici Klasične gimnazije i da ste odmah digli palicu. Dakle, alkoholna psihoza postoji i ja 20 godina radim s ovisnicima, ali nakon višegodišnje konzumacije alkohola, to vam je važna stavka ono što ste čitali. Znači kad 10 godina ločete alkohol onda vam uništi koru velikog mozga i onda vam nastane Korsakovljeva psihoza, ali vi možete nakon jedne konzumacije marihuane postat psihotični. Svaka 5 osoba koja oboli od shizofrenije najteže duševne bolesti ima veze s konzumacijom marihuane do 5 puta. To su činjenice. Dakle, možete, imate pravo biti populist, imate pravo govorit ono što netko hoće čuti, to je vaše pravo, za to ste tu zastupnik, građani su vas izabrali, moje je da govorim činjenice i složit ću se s vama u ovome trenutku najveći problem što se tiče ovisnosti je alkohol, ali odmah bi došli do još većeg problema kad bi legalizirali marihuanu [[Upadica: Hvala.]] bilo bi uz bok alkoholu i duhanu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Ćelić, nemojte mi zamjeriti ali ja ću citirati vas, vi ste rekli citiram: „imamo 300.000 alkoholičara, najrizičnije područje sjeverna Hrvatska“ i vi tu ukazujete da je alkohol problem, da je alkoholizam problem, radite s alkoholičarima i vi dalje ne vidite potrebu da se obračunate s tim alkoholom nego se i dalje proganja ta biljka zelena konoplja, sativa, kako već. Zašto umjesto protiv alkohola se borite još uvijek protiv konoplje ili zašto jel vam je alkohol ok za legalnu uporabu, konzumaciju jer ima zemalja gdje je alkohol zabranjen dragi gospodine Ćeliću jer se zna koji su štetni utjecaji alkohola, kao što ima i zemalja gdje je konoplja legalizirana, ali to vas ne zanima. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar u vašoj raspravi ukoliko sam dobro shvatio ste kolegu Ćeliću prozvali za licemjerje, jer kao alkohol mu je u redu, a konoplja nije. Ne znam da li ste svjesni informacije, da li znate informaciju da je u Americi najviše problema sa alkoholizmom bilo kada, za vrijeme prohibicije kada je bio alkohol zabranjen. Znači nije zabrana i nije restrikcija nikada riješila problem, problem moramo rješavati drugačije i zato sam pitao ovdje državnog tajnika, nažalost ostalo je bez odgovora kako se postavlja prema tom problemu država, gdje je tu ured koji je pri Vladi, da li se nešto novo radi itd., nažalost tu nikakvih konkretnih koraka nema. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Pernar.
Uvaženi kolega Maras, vi kažete da na primjeru američke prohibicije dolazimo do zaključka da prohibicija nije alkohola rješenje. I ja se s vama slažem, ali u isto vrijeme kad vi govorite da prohibicija nije rješenje SDP je donio zakon o konoplji kojim je konoplja prohibirana, kazne su za posjedovanje indijske konoplje, čak ni bolesnici ne mogu uzgajati za sebe. Kažete dekriminalizirali ste, a što to u prijevodu znači. U prijevodu to znači, ako imate 2 grama kod sebe dobit ćete 5.000 kuna novčanu kaznu, eto to vam je dekriminalizacija, ako ju ne platite ide ovrha, kamate, trošak FINE itd. Vi ste samo gurnuli iz kaznene sfere u prekršajnu, a najbolje bi bilo da je ostala u kaznenoj pa da idu ljudi ne znam na 2 godine, 3, 5, 10 u zatvor zbog 2 grama. Pa naravno da ste morali dekriminalizirati pod pritiskom. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Licemjerstvo prema, to ste dobro spomenuli prema, kolega Pernar, prema odnosu prema alkoholu i u uspoređujući i konoplju je vidljivo na svakom koraku. Pa nogometne utakmice gledamo da je glavni sponzor tj. reklame su s alkoholom i to uglavnom stranim jer domaće kotlove, pečenje rakije il nešto slično je zabranjeno u Hrvatskoj jel to je opasno za Hrvatsku državu ako u Slavoniji, u moj Dalmatinskoj zagori se ispeče ova lozovača ili šljiva, to je opasno. Znači bitno je strane proizvode, strane pive reklamirat to je bitno i naravno da tu ima licemjerja do bola jer alkohol je ogroman problem, a mi sportski događaj koji djeca gledaju, glavni sponzori su, glavni sponzori su proizvođači alkohola, a domaći proizvođači su isterorizirani, jedan kotao malo 10 litara rakije da se ispeče da baba proda na tržnici to je kazneno djelo, to ideš u zatvor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Pernar.
Uvaženi zastupniče Bulj nikad neću zaboraviti anegdotu sa čovjekom koji mi je prodavao sadnice breskve vinogradarke. Kaže imo sam valjda 200-300 kg tih breskvi, nisam znao što ću s njima i išo sam ih pretvoriti u rakiju i kaže stavio sam u Oglasnik da prodajem rakiju. Javio mu se čovjek neki kao da bi kupio litru dvije i on mu donio litru dvije i pita ovaj njega, ej a kao jel ti imaš toga još i on kaže pa imam ono u podrumu još, joj pa kažem ja bi toga više daj me odvedi. I samo što ga je ovaj odveo, ovaj je izvadio značku sa carina, ovo, ono, moro platit 30.000,00 kn kazne nesretnik. Kaže zašto, veli zato jer sam htio živjeti od svoga rada. Tako se odnosite prema radnom narodu, a lopovi, lupeži oni ordiniraju mirno i bez straha po našoj zemlji. Hvala.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Glasovac.
Kolega Pernar, ovo što je već bilo spomenuto, da u doba Prohibicije ne samo da je bilo najviše alkoholizma u Americi nego su bujale i bande, a onda su ljudi umirali zbog toga što alkohol koji se širio tim crnim tržištem je bio iznimno loše kvalitete. I činjenica je da u RH postoje ljudi, ako ćemo sad uzeti uzgoj indijske konoplje u rekreativne svrhe zasigurno treba omogućiti uzgoj indijske konoplje u medicinske odnosno osobne svrhe. Jer ljudi koji boluju od mononukleoze, ljudi kojima trebaju lijekovi u tom obliku koji se ne može čak ni kupiti kroz ovaj zakonom dostupna medicinska konoplja odnosno pripravci oni da bi sebi ublažili bolove pripravke i sve drugo traže na crnom tržištu. Na ovaj način bismo im omogućili, državi bi omogućili veću kontrolu, a tim ljudima bi omogućili da ne plaćaju skupo nešto što im treba da bi si olakšali život. Ovo neka bude, ovaj treći korak, država je do sad napravila 2 i spremna, mislim da je spremna i za ovaj vaš prijedlog za treći.
Poštovani zastupnik Pernar.
A gđo. Glasovac, ja se slažem s vama apsolutno, sve ono što vi govorite, vi ste mi doslovce uzimali riječi iz usta. Međutim, postavlja se pitanje zašto kad ste bili na poziciji vlasti, kad ste mogli napravit sve ovo što sad govorite zašto tada to niste napravili? Sjećam se kad sam bio, svojedobno radio u bolnici ko stažist, pa sam pito neku ženu na bolničkom odjelu jel joj mogu pomoć, trebalo je donijet onu kahlicu ili šta već, a ona meni veli Ivane, veli di si bio dok je grmilo? Kad je trebalo, kad si mogo pomoć nije te bilo, tako i vi iz SDP-a, kaže kasno Marko na Kosovo stiže, sad kad ste bez vlasti sad vi nudite legalizaciju, a dok ste mogli, dok ste bili potentni u moći i poziciji, e onda to niste činili. Tada sve ovo što ste sad objašnjavali meni, e tad vas ti argumenti nisu zanimali. Hvala.
Poštovani zastupnik Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Pernar, SDP se zalaže za jednu modernu RH. Ta moderna RH 21. stoljeća je danas drugačija nego je bilo prije 10 ili 20.g. i neke stvari koje su prije 20.g. možda da su se učinile bile bi neprihvatljive. Znači, činjenica da se stvari mijenjaju, da mi kad smo vodili ovu državu da smo napravili korak bliže kao u ovoj današnjoj situaciji ili budućem našem zakonu koji imamo u prijedlogu, to je Zakon o iskorištavanju punog potencijala konoplje, ali nismo to mogli napraviti prije 20.g. i nemojte stalno govorit o tome da nismo ništa učinili. Napravili smo korak bliže ka tome da ljudi kojima će pomagati u zdravstvene su svrhe, mogu koristiti konoplju da ozdrave i to niko pametan neće reći ne, ali nemojte ni banalizirati stvari da danas se svede rasprava o tome da li je alkohol ili droga bolje, ni alkohol, ni droga nije dobro za mladež, [[Upadica: Hvala]] ali iskontrolirat sve to skupa, to moramo.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Prelec, vi kažete što se tiče konoplje kao da je prije 20.g. bilo prerano za legalizaciju konoplje. Ma je li? Pa jel vi znate g. Prelec da je do prije 50.g. bila konoplja legalna biljka ili jeste, jeste svjesni toga? Znači ono što je prije 50.g. bilo legalno, a bilo je i sva ta stoljeća prije kolko je svijet star, sad tu su rasprave, neki vjeruju u tu teoriju da smo nastali od tih majmunolikih stvorenja, neki ne, ali mi znamo da je do prije 50.g. konoplja bila legalna. A vi sad tvrdite da prije 20.g. ona nije mogla se legalizirati. Vi ste g. Prelec u teškoj zabludi, ne poznajete povijest. Nekad je 50 000 hektara u bivšoj Jugoslaviji bilo upravo pod nasadima konoplje. Ne znam jeste li u to upućeni i da se zapravo ne radi o nikakvoj novoj pomodnoj biljci, nego prastaroj biljci staroj ko i ovaj svijet. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, g. potpredsjedniče. Ovo je tema koju ne treba raspraviti na crno bijelom, na crno bijeli način i na neki način ponuditi samo svoju istinu i svoje viđenje, treba dosta diskutirati i vidjeti koje su štetne ili korisne posljedice pojedinog, pojedinog zakonskog prijedloga. Ali ovo šta je kolega Pernar uvodno govorio činjenica je da sa jedne strane imamo velike štetne utjecaje i alkohola i pušenja i ne vidimo baš prevelike aktivnosti Vlade u tom smjeru. Nažalost ovo što je rekao kolega Pernar svakodnevno vidimo nesreće pod alkoholiziranim stanjem i sa te strane se zbilja postavlja pitanje da li u budućnosti neke, neke stvari drugačije regulirati odnosno da li je štetni utjecaj marihuane odnosno indijske konoplje jednoznačan utjecaju recimo alkohola ili je on manji ili je, ili je on veći. Znači, to je, to je vrlo teško procjenjivati iz ove pozicije i činjenica, i činjenica da neke razvijenije zemlje idu u tom smjeru sigurno postavljaju ono podlogu za, za razmišljanje kako bi se RH u tom smislu trebala postavit. Kada vidimo da je Kanada išla u smjeru legalizacije, kada vidimo da u SAD-u 10 ili 11 zemalja su legalizirale marihuanu, odnosno postoji takav trend, govorio o EU, Nizozemska je tu uvijek bila zemlja koja je imala najliberalnije zakone po tom pitanju, znači nije, nije sad ovo nikakva posebna novina niti neka tema koja bi trebala sad izazivati sablazan ovdje zastupnika odnosno konkretno i kolega koji se s time možda na dnevnoj osnovi bave, ali treba o tome razgovarati i kada gledamo put kojim smo išli, neke stvari se ne rade preko noći i ovi koraci koje smo mi napravili, kolega Pernar i u dekriminalizaciji i u korištenju u medicinske svrhe 2014. g. su koraci da se skine tabu tema koja je možda godinama u Hrvatskoj vladala. I to je jedan smjer koji Hrvatska prati, ali to opet ne znači da na kraju krajeva, ne trebamo pratiti kako se situacija oko toga razvija i vidjeti koje bi bilo najbolje rješenje za nas. Znači sa vaše pozicije, odnosno predlagača ovog zakona, ja razumijem vaš interes, no ne razumijem zbog čega ste negativni prema onima koji su stvari liberalizirali, koji su skinuli stigmu sa ljudi koji su skinuli kazneni progon ljudi za minimalno posjedovanje marihuane koji je bio prisutan u RH i to je zbilja bio paradoks, da su ljudi završavali u zatvoru zbog određenog posjedovanja količine, sjećamo se, gospodina koji je bio bolestan i koji je trebao, bolestan od multiple skleroze koji je koristio to, marihuanu za liječenje, da mu bude lakše, da na neki način svoje tegobe svakodnevno ublažava i na kraju je treba otići na odsluženje zatvorske kazne pa je predsjednica RH u prošlom mandatu išla sa pomilovanjem. To su stvari koje su u Hrvatskoj bile nelogične, SDP je tu uvijek bio predvodnik da razumije probleme koji se dešavaju i da nude rješenja. Mi smo neka rješenja u tom smislu ponudili, nudit ćemo ih i dalje i vjerujte, nećemo mijenjati stvari. Znači ukoliko se za nešto odlučimo, ukoliko iza nečeg stojimo, iza tog ćemo stajati i za 6 mjeseci, tako da, ili za godinu dana ili za 5 godina. Naravno, ukoliko se okolnosti promijene, ne govorim sad o ovom konkretnom slučaju, spremni smo i revidirati naš stav, ali nikada na ovaj način na koji ste vi rekli, di ste bili kad je grmilo, kad ste mogli, kad niste mogli, neke stvari se ne mogu napraviti odjednom, u jednom trenutku i neke stvari jednostavno trebaš neko vrijeme, i društvena klima i određene okolnosti koje se mijenjaju, moraju se promijeniti kao bi na kraju došli do optimalnog rješenja. Tako da sa ove strane, o ovoj temi treba razgovarati i Klub zastupnika SDP-a je također, otvorio tu temu i na neki način, poziva sve zainteresirane građane da se u to uključe, da vidimo kako bi našli najoptimalnije rješenje za RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava, a pardon, imamo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovani kolega Maras, ja se slažem s vama da nema teme o kojoj se ne treba raspravljati, pa tako i pitanje legalizacije marihuane, osobito ako uzmemo u obzir dakle, da su Kanada, Urugvaj, pojedine savezne države u SAD-u koji je inače zemlja velikih kontrasta, dakle vi sad imate u Coloradu situaciju gdje je omogućena konzumacija marihuane u rekreativne svrhe, s druge strane, dođete u saveznu državu Texas, uhvate vam jedan joint, završite u zatvoru. Tako da morate jako dobro paziti i biti upoznati sa zakonodavstvom koji je vrlo raznoliko, Europska agencija za monitoring droga sa sjedištem u Lisabonu je izdala jednu publikaciju koja govori o regulativi, pravnoj regulativi na području Europe i tamo vidimo da zapravo nijedna europska zemlja nema jednak zakon za ovu materiju, tako da definitivno treba raspravljati o ovoj tematici.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala, ali činjenica je da se prihvati prijedlog, sada kolege Pernara, da Hrvatska ne bi bila prva u EU-i koja bi imala takvo zakonodavstvo. Znači, ne govorimo o nekim stvarima koje su nepoznanica i koje ne postoje u razvijenim demokratskim društvima. Znači i Nizozemskoj i nekim drugima, pitanje je da li bi, da li i koliko ih ima sa mogućnošću ovog prijedloga, što je rekao kolega Pernar da se uzgaja u okviru kuće, ali činjenica je da će vjerojatno u jednom trenutku i na razini EU trebati zauzeti zajednički stav i na neki način regulirati to područje jer je, mislim da su trendovi takvi da će na kraju krajeva, do toga doći. Sad ćemo vidjeti na koji način će se sve to skupa razvijati i na koji način će Hrvatska u tome egzistirati. Mi smo skloni liberalnom pristupu, mi smo skloni tome da neke stvari rješavamo u okviru zakona, a ne na crnom tržištu, što nažalost u Hrvatskoj još uvijek dominira. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Hvala g. potpredsjedniče. Pa evo, još ću nešto reći o nacionalnim strategijama. Kolega Maras, dakle nijedna zemlja u EU nema ovakav zakonski prijedlog kakav je predložio kolega Pernar ili kakav predlaže kolegica Holy. Znači u Nizozemskoj je legalizirana konzumacija marihuane u coffee shopovima, u Španjolskoj u socijalnim klubovima, ali, vani, ako na javnome mjestu u Španjolskoj konzumirate marihuane, podliježete prekršaju. Sad je pitanje koliko je tu policija represivna, koliko ima razumijevanja, ali ono što želim naglasiti. Dakle, svaka nacionalna strategija za suzbijanje ovisnosti ima dva temeljna stupa. To je smanjenje ponude i smanjenje potražnje. Onoga trenutka kad legalizirate određenu ilegalnu drogu, vi rušite za dva stupa i kada govorimo o legalizaciji marihuane u rekreativne svrhe, ja ovdje postavljam pitanje zašto ne bi mogli legalizirati kokain u rekreativne svrhe? Zašto ne bi mogli legalizirati speed, ecstasy? Imate situaciju recimo u Australiji jedan pokret koji se zalaže za legalizaciju stimulansa jer smatraju da je bolje da na legalan način kupe određeni stimulans, određenu tableticu ecstasy, pa da znaju kolika je koncentracija MDM-a unutra nego da kupuju na crnom tržištu neprovjereno i može imat nesagledive i smrtne posljedice. Dakle, to je pitanje nekog koji onda sa sobom nosi pitanje osobnih prava, pitanje osobnih sloboda i pitanje osobne odgovornosti. Znači, nema nikakvog razloga ukolko se zalažete za legalizaciju marihuane u rekreativne svrhe da im ne omogućite legalizaciju kokaina u rekreativne svrhe. Zašto neki menadžer koji ima 40.g. ne bi uzeo malo kokaina za zabavu kad već može uzeti malo marihuane? Dakle, dolazimo do totalnog apsurda zanemarujući činjenicu da je tetrahidrokanabinol psihoaktivna tvar, da je marihuana u situaciji prije 10-15.g. imala 3-4% THC-a, sad ima 15-20%, što je veća koncentracija THC-a to je veći problem potencijalnih posljedica na mentalno zdravlje i to nije samo pitanje psihoza. Kolega Pernar kaže da bi se mladi bavili poljoprivredom kad bi omogućili legalizaciju marihuane u rekreativne svrhe. Ma mladi koji vam svakodnevno konzumiraju marihuanu nakon određenog vremena, nakon 3-4.g. razvije im se amotivacijski sindrom, nemaju volje za životom uopće, ne zanima ih škola, ne zanima ih posao, dakle to su problemi koji polako šuljajući dolaze. Koristit argumentaciju ako smo već alkohol i duhan, zašto ne zabranimo alkohol i duhan, dakle uvijek naglašavam, najveći problem u RH je alkohol, on ima najveće posljedice. Ali govorit o tome da nema prometnih nezgoda vezanih uz konzumaciju marihuane, to je netočno. Znači, već sada se u saveznim državama SAD-a u Kanadi razvija dijagnostika aparatura kao što postoji dreger za alkotestiranje, tako i oni traže model i utvrđuju kolika bi koncentracija THC-a bila nedopuštena za one koji upravljaju motornim vozilom. Dakle, tu ima jako, jako puno problema koji su već sada na neki način naznačeni i onoga trenutka kad bi to bilo u širokoj uporabi, kad bi to bilo legalizirano, tek tada bi mogli vidjeti kakve bi probleme to moglo izazvat. 1961.g. je to stavljeno ovaj s razlogom na popis zabranjenih psihotropnih tvari. Govorilo se dakle, uporaba kokaina, uporaba opijata, dakle '50.-tih godina prošlog stoljeća opijati su se koristili recimo za liječenje depresije i onda kad se vidjelo koliki je taj ovisnički potencijal opijata, oni su maknuti iz terapeutske uporabe gledajući koje su prednosti i koji su rizici. Govoriti danas o tome da marihuana liječi rak, to je potpuno neargumentirano. Znači, ublažavanje određenih simptoma, ublažavanje jake intenzivne boli kod terminalnih slučajeva malignih bolesti to apsolutno da, ali govorit o, o biljci spada, o čudotvornom eliksiru marihuani možemo, možemo i o tome razgovarat. Ali to vam je isto kao da kod čovjeka koji ima ozbiljnih problema, recimo sa napetošću, s anksioznošću, s nesanicom, vi mu dajete čaj od metvice, a imate sredstvo koje će mu puno, puno pomoć ili da liječite nekog teškog depresivnog bolesnika koji ima suicidalne misle sa gospinom travom, možete, možete i to ima određene, određene terapijske efekte kod nekakvih blažih slučajeva. Zašto ne kod ljudi, dakle postoje u nekim zemljama, recimo u Izraelu ako imate dijagnozu multiple skleroze onda možete za osobnu uporabu posadit nekoliko biljki, ali tu je sad opet pitanje koncentracije, dakle ona osoba koja sama zasađuje biljku konoplje kolika je koncentracija THC-a u toj biljci, pod kojim uvjetima je, zato moraju bit strogo kontrolirani uvjeti da točno znate koliko imate THC-a, koliko imate CBD-a, koji je to omjer, dakle zato su potrebni visoki standardni uvjeti koji se inače koriste kada se odrede tijekom kliničkih ispitivanja indikacije za uporabu određenoga lijeka jel? Dakle, treba sve sagledati i treba sve uzeti u obzir. Najveći protivnici legalizaciji jesu članovi represivnog aparata, ne samo u RH, nego svugdje u svijetu. I ponovit ću, dakle u ovome trenutku na 2 mjesta, 4 tone medicinske marihuane je u Kanadi i ne može se prodat zato što crno tržište nudi jeftiniji i kvalitetniji proizvod.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Ćeliću, lijepo ste to elaborirali u vašem govoru. Znači, struka bi trebala reći sve, ne svaki pojedinac koji misli da nešto zna. Ponuda i potražnja u RH koliko pratimo da je od 10 do 50% nekih droga već povećano u RH. O tom država naravno treba voditi računa, štititi našu omladinu, našu djecu. Sve ove priče koje su besmislene kad se govori o potrebi jel prije 50.g. i danas je sasvim druga struktura i, i dokazivanje šta sve koja droga može činiti. Prema tome, mi bi ovdje trebali imati represivni aparat prema dilerima droga i uvozu droga. Prema tome, ja sa u potpunosti slažem da zaštitimo našu omladinu moramo o tome posebno vodit računa.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Da, puno je tu pitanja, pitanje za osobnu uporabu, dakle imate čovjeka sa 15 kg marihuane i on kaže da to ima za osobnu uporabu. Vi ne možete napravit redukciju uličnih dilera ako tražite legalizaciju tzv. lakih droga. Dakle, vi potpuno otupljujete oštricu policiji ukoliko legalizirate marihuanu u rekreativne svrhe, to je nemoguće. I zašto je situacija takva da imate 100 metara od osnovnih škola u centru Zagreba situaciju da dijete može kupit džoint za 10-15,00 kn namotan. Zašto je takva situacija? Dijelom i zato što se stvara društvena klima oko toga da je marihuana čudotvoran lijek, da marihuana nije ništa, da marihuana ne izaziva ovisnost. Itekako izaziva ovisnost.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Ćelić, malo ste me iznenadili uspoređujući teške droge i marihuanu, a vidim da ste dobar poznavatelj svega toga skupa i kažete da je isto marihuana, u stvari zašto ne legalizirati i marihuanu i kokain? Uopće to uspoređivat, to je neozbiljno, to se morate složiti. Znamo koliko je samo na jednom slučaju kojim je javnost upoznata, to je g. Lukšić kolko mu je pomoglo u liječenju teške bolesti, pomoglo mu je ulje marihuane i zato to nije dobro uspoređivati. Ja vas molim da to više ne radimo zbog javnosti. Dalje, pitanje je samo trenutka kad ćemo, dal ćemo mi u RH biti prvi ili posljednji u Europi koji ćemo regulirati ovo tržište? Ja nisam za to da nam djeca hodaju okolo napušena i da kažem da je isto i marihuana i alkohol, ali živimo u jednom drukčijem vremenu i neka drukčija saznanja imamo i mislim da bi o tome trebali vodit računa. I zato u svakom slučaju sam za marihuanu ako pomaže ljudima [[Upadica: Poštovani zastupnik…]] koji su teško bolesni.
…Ćelić, izvolite.
Poštovani kolega Prelec, uz dužno poštovanje prema vama, dakle ja 20.g. radim s ovisnicima i dobro znam što govorim. Da li bi vi kaznili menadžera, to je realna situacija, to je 2020.g., da li biste kaznili menadžera koji je u subotu s društvom konzumirao kokain? Za njega je to laka droga. Nema laka droga, teška droga. To je podjela koja nema nigdje u stručnim krugovima. Ja radim s heroinskim ovisnicima, 95% heroinskih ovisnika, prva droga marihuana, prva droga marihuana. Zašto je tome tako? Možemo sad ovdje napraviti javnu analizu, raspravu, stručno savjetovanje. Ja vam kažem da ta argumentacija da je to laka droga, a o, o ljekovitim aspektima, znači to je ono sad netko je uzeo ulje kanabisa i pomaže mu, to nije medicinska indikacija, samo 4 medicinske indikacije postoje i to apsolutno podržavam i zato sam se borio [[Upadica: Hvala]] da se omogući uzgoj i proizvodnja [[Upadica: Slijedeća replika…]] u medicinske svrhe.
…je poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem. g. Ćelić, slična je moja rasprava. Vi ste rekli da konoplja u medicinske svrhe, medicinska konoplja u medicinske svrhe da, što mi je razumljivo i s čime se slažem. Međutim, marihuana, zanima me marihuana ili heroin. Vaš stav kao stručnjaka, a nastavno na kolokvijalno mišljenje g. Pernara kako bi trebali legalizirati u redovnu uporabu marihuanu jer je ona tobože laka droga, a heroin je teška droga. Zanima me kakav je vaš stav vezano uz navikavanje i stjecanje ovisnosti jednih lakih ili teških droga, zatim psihotična stanja jednih lakih ili teških droga, dakle dal to uopće treba i dal je to uopće moguće razlikovat? Shvaćate što sam pitao?
Poštovani zastupnik Ćelić, izvolite.
Kolega Križanić, dakle mi smo u Psihijatrijskoj bolnici Vrapče 2012. osnovali poseban odjel koji se bavi liječenjem osoba koje imaju problem ovisnosti i još jednog psihičkog poremećaja. Jedan od velikih razloga je bio taj što smo imali sve više i više mladih ljudi koji su dolazili u hitnim prijemima gdje su najteži psihički simptomi, a to su halucinacije i paranoja, bili uzrokovani konzumacijom marihuane. Znači, s tog aspekta marihuana ne može nikako bit laka droga jer ona izaziva psihozu. Kokain, heroin, kratkoročno su manje opasni od marihuane. Oni poslije imaju nesagledive posljedice i za društvo, razaraju pojedinca i društvo, ali svaka supstanca, pa tako i marihuana kad ju konzumirate 12. mjeseci po svim klasifikacijskim priručnicima možemo govorit o ovisnosti o marihuani. Ovisnost o marihuani postoji, ona je ozbiljna.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Pernara.
Pa g. Ćeliću, vi kažete da 95% konzumenata heroina je počelo s marihuanom. Ha, al evo ja vam garantiram da je i veći postotak njih možda počeo s cigaretom, to je isto zapravo laka droga koja izaziva ovisnost i od koje godišnje umre 13000 ljudi. Možemo ih pitat da li su oni svi probali alkohol, svi ovisnici o heroinu prije nego su počeli se bost u žilu? Ja pretpostavljam da su probali alkohol. Znači, ta teza da zato jer je neko probao marihuanu, cigaretu ili alkohol, pa je sad zato na heroinu je suludo jer ja znam hrpu ljudi koji su konzumirali marihuanu, još uvijek ju konzumiraju, a niko od njih nije na heroinu. Mislim da je vaš način zaključivanja pogrešan.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Poštovani kolega Pernar, nastojim argumentirano raspravljat. I tijekom izlaganja u ime kluba sam rekao da će samo 10% osoba koje konzumiraju bilo kakvu drogu postat ovisni. Kad govorim o drogama onda tu podrazumijevam i društveno prihvatljive droge. Nažalost, društveno prihvatljive droge i alkohol i duhan. U ovome trenutku su brojne štetne posljedice, brojni teški ishodi, ponekad i smrtonosni uzrokovani konzumacijom alkohola i duhana. Što će biti u Kanadi nakon 10.g. nakon što bude legalizirana marihuana to ćemo tek vidjeti. Ali govorit o tome, pušenje marihuane za sada, prema sada znanstvenim člancima, prema sada dostupnim znanstvenim podacima, pušenje marihuane je barem jednako štetno kao pušenje duhana. Dakle, argumentacija o tome, dakle ovo su činjenice, ulazna droga u 95% je marihuana, ne samo u RH nego i u čitavom svijetu. Možemo to relativizirat na ovaj [[Upadica: Hvala]] ili onaj način.
Pretpostavljam da je dignuo ruku kolega Pernar što hoće završno, jel tako? Da, da, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući cigarete godišnje ubiju 6 miliona ljudi na svijetu, alkohol službeno ubije 3 miliona ljudi, e sad zapitajte se kako je živjeti s alkoholičarem, a po vašim riječima gospodine Ćelić ima ih 300.000 u Hrvatskoj kako je živjeti nepušaču s pušačem, problem je, smeta mu smrad ili smete nasilje što se tiče alkohola itd. Međutim, stalno se sugerira teza cigarete i alkohol kao ne treba zabraniti, kao oni nisu toliko opasni, a indijska konoplja je kao opasna i nju treba zabraniti. A onda sam ja doveo u pitanje slijedeću misao, ja sam rekao gledajmo posljedice alkohola koliko ljudi ubije što izravno alkoholizmom, što u prometnim nesrećama, koliko cigarete godišnje, u Hrvatskoj 13.000 ljudi ubiju. Kolika je opasnost tih legalnih droga? Po mome sudu velika i smatram da je u odnosu na cigarete i alkohol manje štetan, manje štetna marihuana. Vi ćete reći pa da svaki 5 šizofreničar da mu je okidač bila marihuana, svaki 5. Pa ajmo izračunat onda u ukupnom zbroju koliko je to šizofreničara u državi, a da im je kriva marihuana za to. Stavite brojke na papir, stavite brojke na papir. I doći ćete do kojeg zaključka? Pa da se radi o zanemarivoj brojci u usporedbi sa 13.000 koje samo godišnje umre duhan. Da, da gospodine Ćelić, 13.000 duša odlazi. U mojoj obitelji je široj jedna osoba umrla od raka pluća koji je bio posljedica konzumacije duhana. Da, da, ali o tome se ne raspravlja, o tome se ne govori ni u medijima ni nigdje. Znači, vama je opasnija osoba koja ima 2 grama marihuane kod sebe nego ona koja vozi šleper cigareta. Osoba koja vozi šleper cigareta vama je to nebitno. I još ću jednu misao reći. Sad je ova histerija sa korona virusom. Pa zapitajte se sljedeću misao, velika većina umrlih kažu u Italiji između 63 i 95 godina su imali teške bolesti u pozadini, krvožilne bolesti, respiratorne bolesti, pa što je uzrok respiratornih bolesti, što uzrokuje kroničnu opstruktivnu plućnu bolest, zašto ljudi imaju rupe na plućima, ha, što, znamo svi, pušenje cigareta. To je ono što ubija hrvatski narod, to je ono što nas ubija. I onda i kad ih ne ubije do kraja jednostavno ih dovede do toga da im je život puko preživljavanje. Znam jednu gospođu ima KOPB-e doslovce se bori za zrak. Njen život vam je hodanje sa kisikom, hodanje sa kisikom. I onda šta dođe korona od bolest od koje zdravom čovjeku možda ni ne zna da ju je imao, e al onaj koji nosi kisik sa sobom, dođe mu korona on odmah završi na respiratoru i umre. I ona će reći ubila ga je korona. Ma je li? Jel ga stvarno ubila korona ili su mu pluća već i ranije bila razvaljena pa je korona došla ko šlag na tortu. Ali sa koronom nas straše. Pa pogledajte koliko godišnje ljudi umre od pušenja u svijetu. 6 miliona. Znate koliko je od gripe umrlo, prošle sezone gripe '18.-'19. u Americi ljudi? 80.000, tome se ne radi panika, dolazi korona svi su u panici. Meni se čini da je korona poput marihuane, da je jednostavno ta bolest ili bolje rečeno ta supstanca, konoplja, etiketirana ciljano da se namjerno ljudi s njom straše, a iz kojeg razloga to meni nije jasno. Ali mogu jednu stvar reći gospodine vi ste rekli Ćelić slijedeću misao, ovo će ući vjerojatno u povijest, vi ste rekli da 95% konzumenta marihuane odnosno da od svih korisnika heroina 95% je prethodno bilo na marihuani. A znate što ću vam ja reći, znam jako puno pušača cigareta, duhana koji su počeli pušiti upravo preko konoplje jer su miješali konoplju s duhanom, miješajući su se navukli na nikotin, postali su kronični pušači i na kraju ih je cigareta ubila. E, sad pitanje se postavlja da li je konoplja kriva za to? Ha, očito je duhan opasan vrag. I sad netko će reći ja volim popit vino ili pivu, čaša pive, čaša vina, ok, pođimo od pretpostavke da kod djela ljudi velikog koji nisu alkoholičari, alkohol ne izaziva probleme. I ja ću se složit s vama, ali nema osobe kod koje cigareta ne izaziva probleme. Cigarete su veliko zlo, jako veliko zlo koje ubije svake godine samo u Hrvatskoj 13.000 ljudi, a i one koje ne ubije uništi im život. Jer ako vi dobijete te krvožilne bolesti, ako vama se začepe žile, moraju vam rezati nogu, e onda živiš bez potkoljenice, živiš bez stopala, da, da. To je sudbina mnogih ljudi danas u Hrvatskoj, od pušenja, hodaju s kisikom, e živi su ali zapravo preživljavaju a ne žive. I još ću jednu misao reći, ljudi četo puta znaju kriviti stanje u državi za to što puše recimo. Kukaju ono, kad HDZ ne bude na vlasti kao onda ću ja prestati pušit ili SDP to tim hoće reći zapravo da ne žele nikad prestat pušit. Međutim, moram vam reći kad sam bio u okupiranoj Palestini u jednom izbjegličkom kampu palestinskom, pitao sam Palestince zašto puše. Njihovo objašnjenje je bilo, pušimo jer smo pod izraelskom okupacijom, to je razlog, međutim ja sam rekao ako je to stvarni razlog zašto ljudi puše, zašto onda u Hrvatskoj gdje nema izraelske okupacije ljudi puše. Sad će netko možda reći da ... [[Govornik se ne razumije.]] vladaju cijelim svijetom, da vladaju zapravo i Hrvatskom pa da je to možda razlog, međutim Indijanci su pušili duhan i prije dolaska Europljana, znači prije nego je cionizam uopće zakoračio kao koncept na njihovo tlo. Znači želim reći da za pušenje nema izlike, za pušenje nema opravdanja jer pušenje nikome ne olakšava život, pušenje u konačnici svakome otežava život i uništava ga. I želim reći da država nedovoljno vremena provodi u borbi protiv duhana, a čak i ono što me najviše iznenadilo kao sad se vodi kampanja o raku pluća, kao ono počeo sam kašljat, k'o Miro Bulj, gleda i smije se, on je okorjeli pušač, ubit će ga duhan, ja sam ga stalno, ja mu stalno govorim Miro baci cigarete, Miro baci cigarete, al' Miro ih drži u ruci i vidi u njime, ne znam šta zapravo šta vidi. Taj vrag će ga ubiti, i kaže Miro od nečeg se mora umrijeti, Miro od nečeg se mora umrijet, al' kad sam pričao s gospođom iz Međimurja koja je umirala od raka pluća, snimio sam čak i video s njom, objavio ga, danas nažalost nije živa, nedavno je umrla, prije koji tjedan, ja sam ju pitao a što bi rekli onima koji govore od nečeg se mora umrijet, i onda je ona meni rekla ovu misao, kaže Ivane kol'ko god čovjek imao godina, uvijek želi još živjeti. Znači ta teza se od nečeg se mora umrijeti, je istinita, ali ona nije životna, nije uvjerljiva, jer ne daj bože da se razboliš Miro moj od cigareta, e vidio bi dal' bi onda govorio lakonski od nečeg se mora umrijeti ili bi rukama i nogama pokušavao da, da preživiš. I ako ovaj moj govor u ovom Saboru, ja znam da se ... [[Govornik se ne razumije.]] ljudi ovdje neće promijenit, al' da se samo srce jednog čovjeka promijeni, Mire Bulja, i da on odbaci cigarete, ja bi bio sretan jer bi znao da moje riječi nisu bile uzaludne. I moja jedina želja da se Miro Bulj i ostali pušači, i u Saboru, i izvan Sabora, u moja upozorenja ne uvjere tek kad bude prekasno. Tek kada se, evo i ova gospođa iz HNS-a, jeste li vi pušač?, jeste znači, i vi pušite, i vama ću savjetovati da prestanete pušiti, isto, iz ljubavi, evo ja želim da vi živite. Pa ja se sjećam kad je dobila gospođa jedna tu, sad je u GLAS-u, dobila je srčani udar ili moždani, koji već, moždani udar, pa završila je u bolnici, kol'ko se ja sjećam i ona je pušač jel tako, e, ja mislim da je. I mnogi ljudi puše nesvjesni toga što ih čeka, a zašto ne izbjeć sve te probleme, zašto već danas ne donijet odluku da se baca cigarete u smeće. I jednu misao vam hoću reći, jedini tko profitira od cigareta su tko?, pa oni koji proizvode taj, taj duhan i koji trguju njim, svi drugi su gubitnici, i pušači, i pasivni pušači, i njihove obitelji, zato jer ostati bez oca, bez djeda, bake, majke, to je gadna stvar, ali nažalost o tome se ne govori. I u tim reklamama na HRT-u ljudi kažu hmm, počeo sam kašljati, onda sam, i onda sam skužio kao, išao na pretragu, pa sam saznao da imam rak pluća. Al' ne govore u toj reklami gdje se poziva ljude odnosno propagandi, gdje se ljude poziva na pregled pluća, ne govore ovi ljudi je al' prije toga sam pušio 20-30-40 godina, to ne kažu, nego najednom su počeli kašljat sami od sebe. Zašto? Treba pokazivat na uzrok problema jer ako čovjek sam ne želi pomoć sebi, teško će mu doktori pomoć. Recimo sjećamo se svi Olivera Dragojevića, poznatog pjevača, pušio je jako dugo, u konačnici je završio sa rakom pluća, i sad šta? E sad doktore, doktore, pomozi mi brate, e, ali kad ti imaš takav pušački staž iza sebe, može li ti onda doktor pomoć? I još ću jednu misao reći. Rekao mi je gospodin Bukarica, neki dan sam ga sreo na ulici, da mu je sin radiolog i da je slikao pluća, da su mu pluća katastrofa, veli Bukarica ali ja i dalje pušim. Bukarica, i tebi govorim, i tebi se obraćam, i ti možeš prestati pušiti. I ja želim Bukarica da ti ovdje još dugo vremena s nama budeš u Saboru, i da stojiš nama iza leđa, i da sufliraš, i dobacuješ što god treba, što god smatraš da treba, a ne da kašlješ, i da onda kriviš koronu kad se nešto dogodi ili tako dalje. Znači želim ljudi da budete zdravi, želim da živite dug život, da vaša djeca i unuci provedu, da provedete vrijeme sa njima, a ne da umrete mladi odnosno relativno mladi bolje rečeno, to je moja želja. I eto ljudi dragi, želim vam reći da u mojem srcu nema ništa, nema ništa loše za vas, ja želim vama samo dobro, samo dobro. Evo, nema … [[Pljesak.]] I želim vam reći da tko zna gdje ćemo bit za pet, deset, dvadeset godina, ali volio bi da, volio bi da se opet sretnemo, da napravimo reunion, k'o oni kad završe srednju školu pa se nađu za 20 godina di su bili, bog zna gdje će biti koji od nas, ali sam siguran da oni koji su pušači među nama, da je manja vjerojatnost da će bit na tom ponovnom okupljanju, i zato apeliram, Miro pogotovo na tebe jer bi te rado htio vidjeti, ali i na sve ostale, da još nije kasno, još uvijek imam vremena. Nemojte, nemojte prestat pušit kad bude gotovo, jer onda je gotovo, kaže sad ću ja prestat pušit, ma je prijatelju. I to kao kad bi bila deložacija pa bi reko sad znam da nisam trebao dizat kredit, e sad, sad je kasno, sad je priča gotova. Tak će reć ono jednog dana kad će provodit stečaj naše države će reći, a nismo znali da će to tome odvest. A ja sam upozoravao cijelo vrijeme kamo vodi ta priča, ljudi moji, ali oni vas uvjeravaju da je taj sustav održiv, da cigarete nisu opasne, da krediti su za vaše dobro, kao pa ne daju oni vama gospodine Šuker kredite da bi ukopali državu, porobili, razvlastili od imovine, ne, oni žele pomoć i vama i nama svima itd., pa to je propaganda moj ministre. Zato, pamet u glavu, ne vjerujte propagandi, budite hrabri i suprotstavit se toj globalnoj eliti koja zarađuje porobljavajući ljude dugom i cigaretama i kockom. Kocka je veliki problem, kocka je veliki problem da, da, u našem društvu. Ali ne možemo protiv svih zala od jednom, da, korak po korak, korak po korak. Pa koliko ljudi je, obitelji upropašteno i zbog kocke i zbog alkohola i cigareta i kad vi sve to zbrojite, evo kašlje i Grmoja, kašlje Bukarica. Ljudi što je ovo? Neki dan sam pitao da li nas je malo radi korone, se sjećate toga, pitao sam se je li to razlog zašto zastupnika nema, ali kako vrijeme prolazi čini mi se da ipak korona nije krivac već je nešto drugo. Dobro, možda ne bi rekao čak ni da je pušenje, ali svakako ljudi moji ako se niste oslonili na Isusa za vječnost, život je samo jedan, znači moj savjet vam je da zgrabite njega i da bacite cigarete u ovom životu već. Jer Isus kad se vratio slavi, ono kad se molite u crkvi u prvom redu kad kaže pop, veli tvoj dolazak slavni željno iščekujemo, eh jednog dana kad se on pojavi on neće doći promijeniti našu vječnu sudbinu nego ju zapečatiti, on dolazi ko šlag na tortu, šećer na kraju, a mnogi misle da će u zadnjih 5 minuta kao reć, e Isuse sad, e nema u zadnjih 5 minuta. Ista stvar je s cigaretama, kad dođe vrag po svoje, e onda sad ću doktore bacam cigaretu. Prijatelju moj, ranije su ju trebao odbaciti, sad je kasno, zu spat kažu Nijemci. I eto, kaže Bukarica dobro, kaže valjda hoće reći da sam dovoljno govorio. Eto, ako i vi tako smatrate, a vjerujem da sam ja svoje rekao ja završavam i svako dobro ljudi.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga, prvo čitanje, P.Z. br. 668. Predlagatelj je zastupnik Ivan Pernar, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga. Tko je za takav Zaključak? Jeste izbrojili? Tko je protiv? 2. I tko je suzdržan? Molim vas rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donijet Zaključak kako su ga predložila saborska tijela. 94 za, 29 suzdržanih i 2 protiv.
Sad idemo na slijedeću, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, P.Z. broj 663 Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj odnosno zastupnik Miro Bulj dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče sa svojom suradnicom, kolegice i kolege, zakon koji sam predložio tj. izmjene zakona da poljoprivredno zemljište ne mogu postati vlasnici niti kupiti strane pravne i fizičke osobe, sam predložio iz razloga šta moratorij izlazi znači ove godine, sedmogodišnji u 7. mjesecu, zbog tog vidimo da je Vlada dala negativno mišljenje na ovaj zakon. Međutim šta me je ponukalo? Kad je bio ovaj zakon u raspravi ja sam davao tada i amandmane i govorio sam o problemima koji se događaju u EU di hrvatski narod nije jednakopravan pa u ovome slučaju ni po pitanju nacionalno strateškog značajnog ovaj poljoprivrednoga zemljišta u RH jer jednostavno kako se osjećati ravnopravnim i jednakopravnim unutar EU ako Mađarska tu naša susjedna država, Hrvat pravna i fizička osoba ne može kupiti poljoprivredno zemljište u Mađarskoj jer je to Mađari su to svojim zakonom zabranili. Tada sam davao i amandmane, međutim nisu prihvaćeni i Vlada daje to svoje mišljenje i kaže da je ovaj zakon u suprotnosti sa zakonodavstvom, zakonodavnim okvirom EU jer mi smo navodno ispregovarali s EU šta smo ispregovarali, međutim i Mađari su isto to ispregovarali, oni su također članica EU starija od nas i one, ako to mogu Mađari onda i mi imamo pravo to ovaj napraviti. Ne pravo, nego imamo obavezu zaštiti poljoprivredno zemljište. U sklopu ovoga zakona koji je vrlo bitan i ja sam inače ovdje predlagao zakon o zabrani GMO organizama i prijevoz i trgovinu i proizvodnju. Nažalost većina to nije prihvatila i brojni oni koji se nazivaju od demokršćana do suverenista, livi, desni su nažalost glasali tada 90 ljudi protiv tog amandmana, a kasnije i protiv toga zakona jer smatram da naš narod ima uvjete i mogućnost razvijati domaću ekološku proizvodnju jer samo kad pogledamo koliko imamo zemljišta u RH, pa bi znači imamo neograđenog zemljišta negdje oko 784 poljoprivrednog ekološki očuvanog zemljišta 790.000 hektara s tim da imamo državnog zemljišta negdje oko 380.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta, govorim sad u ovom slučaju o poljoprivrednom zemljištu. I smatram da je to jedan ogroman potencijal i resurs koji daje dodatnu vrijednost, a vidimo sad kad se pojave određene krize, kao što je sada spominjani koronavirus gdje je mogućnost postojanja zatvaranja granica i uvoz robe i prehrambenih proizvoda, a tome ću da, da doda, da može dovesti da nemamo dovoljne količine naše hrane, a poglavito pošto smo turistička država nažalost uvozimo prehrambene proizvode u količinama u kojima ću sada evo i reći statističke pokazatelje, dok nam leži sve pod korovom i zaista evo, maloprije kolega Ivan Pernar je spominjao tradiciju konoplje sađenje u RH i on je rekao činjenicu i istinu da je 50 000 hektara u bivšoj državi se sadilo konoplje i od nje se radili razno razni drugi proizvodi, imali smo dodatnu vrijednost. Nažalost, jedino šta reste to je korov, to je nastalo uz korov i to je strategija RH prema poljoprivrednicima jel uvozni lobiji, dok uvoznim lobijima koji su krvopije i vampiri ne bude se zabio logo u kolac u srce, RH neće ići naprijed, ni ovaj narod, nego ćemo šta je rekao Stjepan Radić, žao mi je šta nema HSS-ovaca na ovoj temi, šta je Stjepan Radić rekao srljamo kao guske u magli, dajemo poljoprivredno zemljište strancima i jel smo njihovi, jel političar, jel politike koje upravljaju politikama su njihovi podanici. Ovo je jedna od značajnijih poljoprivredno zemljište strateških resursa RH uz pitke vode također MOST nezavisnih lista je htio da zaštiti da vode budu u Ustavu kao zajamčeno pravo svakog građanina, osnovno ljudsko pravo. Imali smo i IGP, jedan također zakon koji je bitan za suverenitet RH i pravo po međunarodnome pravu. Imali smo tu brojne, znači bitne zakone, pa i oko telekomunikacija, ali van toga. Ja bi sada o, malo o ovome zakonu. Kad sve vidimo šta EU kaže, EU za poljoprivredu, poljoprivreda je za nju puno više od proizvodnje hrane. Za većinu poljoprivrednika to je način života. Uloga poljoprivrednika u RH, pa i u EU je velika i višeznačna. Hrvatski poljoprivrednik kao europski poljoprivrednik mora proizvoditi hranu koja ima određene kvalitete i zdravstveno ispravnu hranu, a ako to iko ima i tu mogućnost na tržištu da proizvodi takvu hranu, to je hrvatski poljoprivrednik. Primjera, u Latviji se, u Latviji se prihodi poljoprivrednika kojima je poljoprivreda osnovna djelatnost utrostručila. U Estoniji, Litvi, Poljskoj, prihodi poljoprivrednika su se također, ali udvostručili, a u Češkoj i Slovačkoj su se povećali za 50%. Takav pozitivan pomak rezultat je poboljšanja tržišnih uvjeta nakon proširenja EU, povećanih izravnih plaćanja i raznolikih mjera ruralnog razvoja i ribarstva gledajuću utjecaj poljoprivrednih, poljoprivredne politike na cjelokupno stanovništvo. EU može primijeniti da danas prosječno europsko kućanstvo, može se primijeniti, izdvaja 15% mjesečnih prihoda za hranu, a '960.-te godine statistički pokazatelji unutar današnjih članica EU trošilo je se na hranu 30% mjesečno obiteljskog proračuna. Međutim, u strateškim ciljevima zajedničke poljoprivrede politike do 2020. između ostalog ističu se održavanje vitalnih ruralnih zajednica kojima je poljoprivreda osnovna gospodarska aktivnost s ciljem većeg zapošljavanja koja će polučiti višestruku prednost na gospodarskom, socijalnom i okolišnom planu. Što se danas događa u RH? U RH danas uvozimo priko, porast je u 2019.g. u 2018.g. uvoza prehrambenih proizvoda. Tako uvozimo preko, blizu, više od 2,5 milijarde EUR-a s tim da najviše uvozimo svinjetine. Svinjetine uvozimo oko 150 milijuna EUR-a, a zatim, znate RH koja ima Slavoniju čega najviše uvozi? 1,23 milijuna EUR-a, nešto manje od milijardu kuna uvozi prehrambenih proizvoda od žitarica. Znači, kruh, peciva, kolače, dok Slavonija je napuštena mi najviše uvozimo ciljanim politikama uvoznih lobija koje se nalaze unutar Ministarstva poljoprivrede uvaženi tajniče jer vi ste oni i to ministarstvo koje je uništilo hrvatsko selo, hrvatskog seljaka, koje je dalo na pladnju europskim multinacionalnim kompanijama da budemo tržište loše hrane koja uzrokuje razno, ne samo ekonomski gubitke, nego demografski slom RH, neobrađenoga zemljišta, samo pokazatelji kolko uvozimo svinjetine, dok se hvalimo sa dalmatinskim pršutom u vrijeme turizma kada je kao porast turizma mi uvozimo najviše svinjetine, a ne proizvodimo svinjetinu, a pričamo o dalmatinskom pršutu koji je jedino vidio Dalmaciju gdje se suši u sušarama, to je činjenica. To je činjenica i hrvatski narod ste iselili svojim politikama ulaskom u EU jel ako je Mađarska mogla reć hrabro da neće prodavati poljoprivredno zemljište i to stavit u stranim pravnim i fizičkim osobama i to staviti u zakon. Koji je razlog da mi ne stavimo to u svoj zakon? Tako isto da ne bi mi mistificirali ovu priču. Masoni su bili nešto u čemu je bilo mistično. Međutim, iz tih tajnih masonskih ili ne znam kojih sve organizacija vidimo da su preuzeli DORH, oni su preuzeli ključne institucije. Vjerojatno i Ministarstvo poljoprivrede ministre, ovaj tajniče. To je bilo mistično do nazad par dana. Vidite kako im je mistično. Tako je mistično kako Monsanto lobira za svoje proizvode kao što je glifosat, dok Austrija zabranjuje korištenje glifosata, mi u RH kaže ministrica poljoprivrede ona nema problem s time. Dok se u EU vodi tolike, u parlamentu bitke, lobiranja protiv i za taj glifosat, naravno multinacionalna kompanija vodi bitku za sebe, u isto vrijeme naša ministrica kaže da nema nikakvih problema. Pa pitajte pčelare, pitajte one di se tretira tim glifosatom šta se događa, s tim kemijskim sredstvom. Znači i taj Zakon je povezan sa zaštitom domaće proizvodnje. Danas hrvatska poljoprivreda je u svemu u padu, od povrtlarstva, voćarske proizvodnje pa do proizvodnje maslinovog ulja, stočarska proizvodnja goveda, peradi, jaja, sve je u padu, mi jaja ne proizvodimo dovoljno u Republici Hrvatskoj, goveda, mliječna proizvodnja pada, u 2018.-oj smo proizveli u odnosu na 2017.-tu 8,4% manje mlijeka, u isto vrime i u, u 2019.-oj 4%, znači 2017.-2019. mi smo 12% mlijeka i mliječnih proizvoda manje proizveli. To su vaše mjere, to su mjere koje je Ministarstvo poljoprivrede i Vlada Republike Hrvatske napravila. I što se događa? Događa se zbog ovakvih rezultata, zbog toga što nemamo hrabrosti, iz dobrih odnosa ovih prema Tajaniju ne smimo gospodarski pojas isključivi proglasit, po međunarodnom pravu to Republika Hrvatska ima, to je suvereno pravo Republike Hrvatske, pa imamo ugovor sa Europskom unijom pred pristupanje gdje smo mi potpisali da ćemo nakon sedam godina prodavati zemlju, pa sad je Vlada kao zatražila tri godine, i nakon tri godine neće se ništa napraviti, apsolutno ništa jer se vidi da se ništa ne radi. Koji su rezultati? Iselili ljudi iz tih krajeva. Jedino što se možete hvaliti vi i vaša Vlada uvaženi tajniče i članovi većine, možete se hvaliti da ste povećali gospodarski rast, s tim što ste potjerali te mlade ljude iz Slavonije i poljoprivrednike Dalmatinske zagore, Like, potjerali pa imamo 6% BDP-a od doznaka iz, od doznaka naših ljudi iz drugih država Europe i ne znam gdje, iz kojih drugih država, koji šalju svojim obiteljima, i tamo se bave ribarstvom i poljoprivredom. Znači mi smo, evo ovo je Zakon kojega sam ja dao, ali mi smo kao MOST dali Zakone, Klub MOST-a, koji su apsolutno moraju u Republici donijeti koncenzusom, pa neka ih i Vlada predloži, od isključivog gospodarskog pojasa, al' puno bitniji su od naših ribara, zaštite naše flore i faune, svega onoga šta triba, puno je bitnije da zaštitimo, puno je bitniji odnos Tajanija i Plenkovića, puno je bitniji odnos. Nama je to sve nekako daleko, da, da imamo da proizvodimo, da smo mi obrađivali naše zemljište da nije pod korovom, danas kad imamo krizu migrantsku pred vratima, kad smo govorili da je vojska na granicama, mjesecima sam ovdje upozoravao, da je vojska na granicama, da ide obavljat svoj posao u skladu sa Zakonom kojega je MOST dok je bio, imao to Ministarstvo pod svojom nadležnosti, da hrvatska vojska na granice, da doć' će hrvatska vojska na granice, jer ćemo biti prisiljeni, samo da ne bude kasno, i sad migranstka kriza plus virus, kol'ko imamo mi sada rezerva, kol'ko imamo prehrambenih proizvoda uvaženi ministre a da ne moramo uvoziti, koliko imamo obrađenoga zemljišta, hoćemo li morati uvoziti iz Italije ako recimo dođe da zabrana da je, primjera, ja govorim primjer, vidimo što se događa u Italiji da je počela epidemija, ja se nadam da će to zaustavit se, kol'ko imate proizvedenih, koliko proizvodimo pomidora ili rajčica, ili konzerva od tih proizvoda. Imamo državnu tvrtku u vlasništvu Hrvatske, Podravku, mi repromaterijal uvozimo iz Mađarske, mrkvu, papriku, a imao evo Sinjsko polje, ... [[Govornik se ne razumije.]] Cetina, prolazi sto puta, sam reka' tisuću puta ću reć', pozivamo se na Europsku uniju i Fondove, mi se pozivamo na Europsku uniju i Fondove, a imamo Cetinu koja ide kroz sred Sinjskoga polja, šest tisuća hektara, nemamo sustav navodnjavanja, nemamo kanalizaciju kroz grad, al' je puno bitnije da naš premijer ide na Ukrajinu i reć', u Ukrajinu kako će riješit problem rusko-ukrajinski na Krimu, nego da imamo sustav navodnjavanja, da sam kad predsjedamo Europskom unijom da zaštitimo naše poljoprivredno zemljište i naše strateške, naše suvereno pravo da to bude u hrvatskom vlasništvu. Kao što sam rekao poljoprivredno zemljište u Hrvatskoj, 70% je u rukama privatnika, nažalost i taj dio je isparceliziran na male parcele, poglavito u krajevima odakle ja dolazim, ali i u drugim krajevima, a 30% je u vlasništvu države. Državnog zemljišta je 884 tisuće hektara, od čega je poljoprivrednoga u vlasništvu države govorim, 364 tisuće, i upravo to zemljište je ono koje može dati cjenovno konkurentan proizvod hrvatskom poljoprivredniku. I da se baziramo na domaću proizvodnju. Ja sad pozivam s ovoga mjesta ako itko sluša u ovo vrijeme, vrlo bitna je ovo tema, kupujte na tržnicama kod naših baka. Ja kad sam bio mlad, mali, bavili smo se poljoprivredom, stočarstvom, prodavali smo na Peškariji sinjskoj, na tržnici, mi kažemo peškarija, ja sam sa svojom babom prodava i u gradu smo prodavali to, naše proizvode, međutim sad se je dogodilo obrnuto, sad kombijima na sela šta kupuju trgovački lancima gonaju blitvu, salatu, pomidoru, po selima vozaju, pa sad šta mi radimo?, šta mi radimo? Pa mi nemamo stočni fond, mi nemamo ništa, mi nemamo, mi smo uništili OPG-ove, mi smo uništili sve. I zato upravo pravedna raspodjela državnog zemljišta i uvođenje zabrane prodaje zemljišta stranim državljanima na neodređeno vrijeme su argument koji mogu vratiti hrvatskog poljoprivrednika u tržišnu utakmicu u Europskoj uniji zato što je to zemljište ekološki očuvano, al' je pod korovom. I zato kad se smijemo malo prije kolegi Ivanu Pernaru, pa zaista Hrvatska je nekada proizvodila konoplju, ... [[Govornik se ne razumije.]] industrijsku ... [[Govornik se ne razumije.]] ali je proizvodila u puno višim količinama nego sad, al' nama je sve smišno, nama je smišno kad govorimo o masonima i mističnim udrugama, nama je smišna migranstka kriza i vojska na granici, nama je bitno da premijer dođe, nama je smišno sve, da premijer dođe ovdje da kaže imamo gospodarski rast, a šta je 2/3 Hrvatske prazno, šta je on svojim politikama potra u treće zemlje, to je najmanje bitno. Ovo šta sad ministarstvo radi sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, Zakonom o OPG-u je smrt za hrvatske poljoprivrednike. Umjesto da ih maksimalno oslobađate nameta, skidate pa i porezne namete u smislu doprinosa vi činite veleizdaju. Vi proklamirate strane, štetne GMO proizvode osim, umjesto da potičemo domaću ekološku proizvodnju i da to bude na našim tržnicama. I to je naše bogatstvo, poljoprivredno zemljište je nacionalni resurs, a naše suvereno pravo je da zaštitimo poljoprivredno zemljište jer ugovore ne poštiva ni Mađarska. Ako ugovor s EU ne poštiva Mađarska koji je razlog da Mađari mogu kupiti poljoprivredno zemljište u RH il bilo tko drugi. Na niti jedan način ne štitite uvaženi tajniče domaćega proizvođača. Umjesto kao što sam rekao oslobađate nameta, skidate pa i poreze i namete u smislu doprinosa, vi činite veleizdaju. Na niti jedan način, vi ne štitite proizvođače. Dapače svojim mjerama ga slabite, a paralelno dopuštate ulazak EU poljoprivrednika iz drugih država čija su proizvodnja i dobiti od proizvodnje utrostručila u zadnjih par godina kao što sam naveo u kojim državama. I koje je to znatno bogatija od našeg poljoprivrednika, znači oni su inače bogatiji od našeg poljoprivrednika i naravno da u toj utakmici naš poljoprivrednik je nažalost, ako ne donosimo ove zakone, nažalost izgubio. Ali ovoga puta gospodo ne prihvatite li zaštitu poljoprivrednoga zemljišta, niste prihvatili MOST-ov prijedlog isključivog gospodarskog pojasa, niste prihvatili da u Ustav uđe zaštita pitkih, zaštita na pravo na pitke vode i zaštita pitkih voda, gospodo mi gubimo rat, ali to vam nećemo dozvoliti. Dosta se nas vozali i srljali ko guske u magli. Puno je krvi proliveno u ovoj državi, u slobodnoj državi RH da vi maglite i da nam tajne organizacije mistične masonske ili kako li se zovu upravljaju sustavima preko interesnih skupina koji je isključivi samo cilj monopol. Pa više imamo tih uvoznih registriranih firma koje ne vide proizvode nego u, nego ovaj naših poljoprivrednika. I znajte, napustit će Hrvatsku izgubimo li ovaj rat i znajte napustit će Hrvatsku i raditi, ti naši poljoprivrednici u Austriji, Njemačkoj, Irskim na istim takvim gospodarstvima koje radi vas i vaše politike veleizdajničke su morali napustiti RH. Molim i ministarstvo da javno pokaže kako je raspodijelilo državno poljoprivredno zemljište, zašto se Zakon o poljoprivredi zemljišta već 3 put mijenja, kojim argumentima ćemo u EU braniti zahtjev da zabrane prodaju poljoprivrednog zemljišta za kako vi kažete još nekoliko godina. I nažalost ta kočnica razvoja RH županije, Vlada je potvrdila, ja ću vas citirati čini mi se čak da se vi bili uvaženi tajniče u jednome prilogu, županije su kočnice raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. Nakon 2 godine od donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu rezultati provedbe zakona su poražavajući, od 430 programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištima manje od polovice ih je odobreno, a provedena su tek 43 natječaja za dodjelu zemljišta. Dodijeljeno je samo 11.000 hektara, županije su zakočile sustav. Tako je ministarstva stav, sad ćete vi ovdje demagogiju da je to drugačije i vaše populizme vladajuće koje su uništile Hrvatsku državu. Gospodo potpuno ste rasturili sustav raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem koji je pod korovom. To zemljište je postalo predmet političkih ucjena i trgovina, županije i župani ucjenjuju općine, a lokalni šerifi će ucjenjivati ljude, naše poljoprivrednike kako se budu bližili lokalni izbori 2021. godine. Uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici pred nama je kao zastupnicima, kao što sam rekao bitka ili će se izgubiti rat ili će se dobiti rat. Ključni resursi RH su poljoprivredno zemljište, šume, vode, naš more, isključivi gospodarski pojas, znači naš teritorij, to je ključni resurs. Ja sam ponosan šta sam u Klubu MOST-a i što smo sve ovo predlagali, također sam ponosan što su me ovdje proglašavali kad bi govorio o stvarima ne znam kakvim, kad sam rekao da trebamo štititi domaću proizvodnju i kupovati u naših bakica jer sam živim i živit ću na selu i znam što znači za opstanak ljudi domaća proizvodnja, ekološka proizvodnja. U turističkoj državi živimo, mi uvozimo pomidore, pomidore uvozimo ili rajčice, pa da li je to moguće, do čega ste doveli ovu državu? I sada naravno imamo ključnu bitku, da Hrvatska država ima poljoprivrednoga zemljišta dovoljno neobrađenoga da može proizvoditi hrane dovoljno, vidimo u kriznim situacijama koliko znači hrana, da zabranimo uvoz štetnih proizvoda, prodaju, trgovinu i uništavanje domaće proizvodnje, a to možemo zabranom GMO-a osim u medicinske svrhe, tada sam se u tome i ogradio. Monsanto i ta ekipa nije interes, ni domaća proizvodnja, ni domaće sjeme, ni domaća banka sjemena, apsolutno ništa im nije u interesu osim profita i kontrole kako nad sjemenom, nad proizvodnjom, tako nad herbicidima, pesticidima. I sada ti dođe ta ministrica, spomenut ću još jednom, dao sam u proceduru, već mjesecima stoji Zakon o zabrani glifosata. Znači, herbicida kojega je zabranila Austrija, znači njihov parlament, Donji dom je zabranio to već. U EU se vode bitke gdje te lože, mistične, lobiraju za Mosantov proizvod. Određene strukture daju otpor i to se uvijek odgađa zabrana. Zašto mi u RH ne bi zabranili? Ako ima štetne utjecaje na pčele, ako ima štetne utjecaje na ljudsko zdravlje, ako ljudi vode procese tj. u SAD što su obolili zbog tog pesticida, herbicida. Zbog čega se mi bojimo? Pa ja sam uša samo zbog ovoga u politiku. Jel mi nikada nije bilo jasno zbog čega u mome sinjskome polju piše suša je, u srid lita piše suša u sinjskom polju. Ne koristimo sredstva EU ciljano jel neko će da bi to navodili, jel postaje vrijedna zemlja, neko će bagatele kupiti to zemljište, jake, nabrojio sam maloprije države od Latvije, Poljske, Češke, Slovačke, koje su utrostručile, udvostručile otkad su ušle u EU svoju poljoprivrednu proizvodnju, prehrambene proizvode, a mi uvozimo samo svinjetine milijardu kuna i pekarskih proizvoda, pazite, od žita, a imamo Slavoniju. Kruh, kolači, 125 milijuna EUR, nešto manje od milijardu kuna, pa pazite, di mi živimo? Mi uvozimo brašno, ej, pa kome je to interes? Kakve su to politike? Dodvorničke, sluganske jel puno je bitniji kakav će biti odnos ponavljam, Tajanija i Plenkovića, kako će biti izabrana u Vijeću Europe tajnica gđa. Pejčinović, Pejčinović Burić nego kako zaštiti naš IGP. Ovo je sve povezano. Znači, imamo te stvari oko, svjetonazorsko, ideološki, ja se ne moram slagat s nikim ovdje, al ovih 5-6 stvari koje sam nabrojio, od IGP-a, poljoprivrednog zemljišta, naših pitkih voda, naših šuma, naše energetike koji i to, naši resursa i potencija, to su ključni resursi oko kojeg bi tribali imat suglasje, a ne da nam lobisti i njihovi utjecaji plaćaju kampanje strankama, da mi pogodujemo njima kako bi bili utjecajni u EU. Zbog toga kolegice i kolege, poljoprivredno zemljište je najbitna bitka, ne srljajmo kao guske u magli, ponavljat ću Stjepana Radića. Ponavljat ću Stjepana Radića cijelo vrime ovdje jel da nam ne izgleda tolko mistično i daleko to. Srljamo kao guske u maglu. Hrvatsko poljoprivredno zemljište isključivo hrvatskom seljaku. Na ruralnim područjima isključivo hrvatskom seljaku i borba za opstanak hrvatskog seljaka na hrvatskom selu. RH nikada gospodo neće biti bogata dokle ne bude hrvatsko selo bogato. Tko je ga osiromašio tajniče? Ko je osiromašio moje selo hrvatsko? Gore nego za vrime Turaka, svih osvajača. Ko je osiromašio selo? Da bi vi pod Briselskim svjetlima il ovoga sabora govorili ovdje fantazije, populizme, a proglašavali nas populistima. Ja mislim da se naših didova i pradidova kosti u grobu okriću koji su se bavili poljoprivredom. Šta ste napravili od sela i države Hrvatske. Bez sela nema bogate RH. Selo mora bit na čelu. Selo mora bit na čelu. Dok ne bude RH takva gospodo, nema od RH ništa. I ovo su posljednje bitke, ne bitka po bitka, nego ovo je bitka kojom ćete dobit ili izgubit rat za opstanak hrvatskog seljaka, hrvatskog građanina. Laži odma u predizborno vrime. Osim janjaca da ništa niste napravili. Od volova šta ste ih ispekli i janjaca šta ste ih poili lažuć hrvatski narod držeć ruke na srcu, lažuć. Ja sam u to vrijeme osnivao te domovinske pokrete kao dite, kao mlad, kao momčić i ponosan bio na to vrime. Šta će naši preci sad govore, a gledajmo u budućnost, šta bi sad rekli da ovdje dođu, šta bi rekli? U 21. stoljeću polja neobrađena, pa to znači ciljana lobistička politika. Na kraju ću još jednom, RH, poljoprivredno zemljište hrvatskom seljaku i nikom drugom. Hrvatsko selo ako je bogato i hrvatska zemlja će biti bogata i građanin i onaj koji živi u gradu i profesor i umjetnik jel hrvatski proizvod je temelj opstanka hrvatskog čovika, a poglavito poljoprivredni proizvod. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 4 replike, prvu repliku je tražio g. Križanić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. g. Bulj, pozorno sam vas slušo pol sata, svašta smo novoga naučili, ali dobro. Ja bi vam samo htio postavit pitanje da li vi znate da stranci danas mogu kupovati hrvatsku zemlju ukoliko osnuju firmu ili kupe firmu isto kao što to možemo i mi u EU na bazi reprociteta. Drugo, moratorij za prodaju izravno zemlje strancima na 3.g. je zatražen i nema nikakvog razloga da ga ne dobijemo. Meni je važnije pitanje zašto jedinice lokalne samouprave već 2,5.g. skoro nisu raspisale natječaj za zakup 25+25.g. ili za prodaju zemljišta hrvatskim građanima, mi onda o ovome problemu kojega ste vi danas naveli u jednoj točci, ja ću ga kasnije elaborirati u svojoj pojedinačnoj raspravi i u ime kluba, danas o tome ne bi raspravljali. Hvala.
g. Bulj.
g. Križaniću vi mene pitate, vi mene pitate zbog čega lokalna samouprava nije riješila problem dodijele poljoprivrednoga zemljišta, podijele. Pa stanite g. Križaniću. Vi govorite stranci ne mogu postat vlasnici poljoprivrednog zemljišta, pa koncesije su već u stranim rukama, ne samo to nego izvora, nego izvora, a naš ugovor je, taj moratorij što je zatražen, on može bit na 3 godine tražite, šta ćete postići poljoprivrednom zemljištu vi? Što ćete vi postići? Ništa. Ovo je ključna bitka. I ja nikad neću više na te vaše populizme pristajati, tako ste govorili oko GMO-a, tako ste govorili oko glisofata, oko svega populizme bacate, a što više populizama, više naše selo se prazni. Jedino na što ću pripaziti, pristati da hrvatska poljoprivredna zemlja pripadne isključivo i samo hrvatskom seljaku.
Hvala lijepa. G. Bulj, što se mene tiče, u odgovorima na replikama i tamo možete sjesti i ovdje, znate, kao predlagač, gdje god hoćete, gdje god hoćete, kako hoćete. G. Grmoja.
Poštovani kolega Bulj. Dakle, iznijeli ste puno toga primjera zakona kojima ste se borili za hrvatsku suverenost na ključnim poljima. Znači koji se tiču strateških resursa, danas je pitanje zemljišta. Mi imamo situaciju da jednostavno su utjecaji i interesi drugih država prevladali u Hrvatskoj, vi ste dosta u vašem govoru spominjali tajne organizacije, ima i tih utjecaja, ali ja ne bih rekao da u Ministarstvu poljoprivrede utječu masonske organizacije, prije utječu uvozni lobiji kroz čitav niz godina uništavaju hrvatsko selo, hrvatskog poljoprivrednika i rijetki glasovi poput vašega se čuju u zaštitu tog hrvatskog sela. Nažalost ti glasovi više ne dolaze ih HSS-a, vi ste, moglo bi se reći pučki tribun [[Upadica Radin: Hvala.]] koji zagovara te interese i evo, ja vam ovim putem [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] čestitam.
Hvala lijepa. G. Bulj.
Kolega Grmoja, poljoprivredno zemljište i ovaj zakon o kojem sada govorimo, a i Zakon o zabrani uvoza, prijevoza i prodaje GMO-a, koji preko uvoznih lobija i štetočina unutar ministarstava, jer za ovo nije kriv hrvatski seljak nego oni koji bi se tribali boriti za seljaka, a to je Ministarstvo poljoprivrede, al Ministarstvo poljoprivrede veći utjecaj imaju uvozni lobiji i štetočine unutar toga ministarstva i dok se ne riješimo tih štetočina, mi vodimo zaista sada bitku o kojoj ovisi rat. To je poljoprivredno zemljište, to je zaštita naše domaće proizvodnje, to je zaštita i ljudsko pravo na pitku vodu koje također, tražimo mi kao Klub Mosta i to je ono što tražimo, međutim, naši političari, zbog svojih interesa, cili narod guraju kao guske u maglu i to je, nikada gore nije bilo, pa ni za vrijeme Stjepana Radića nije bila gora poljoprivreda nego što je sada, u 21. st. i mi nemamo [[Upadica Radin: Hvala.]] kompromisa više. Hrvatska zemlja, hrvatska poljoprivreda.
Hvala lijepa. G. Dobrović.
Poštovani zastupniče Bulj, mislim da ste itekako važnu temu pogodili. Dakle, uvoziti gotovo, preko milijardu eura vrijedne hrane ne može činiti zemlja koja se želi nazvati samostalnom i suverenom i to je itekako važno pitanje, makar smo mi dio EU, odnosno baš zato i dio tog velikog tržišta. Spominjali ste i seljake i njihovu hranu i preporuku da se kupuje kod njih, da, mi nemamo ugrađene mehanizme kojom bi tu pojedinačnu, organsku, zdravu, tradicionalnu hranu, dominantno je to tako, mogli vrednovati drugačije nego po tom osjećaju da odete, mirišete i uživate u okusu tako pripremljene i kupljene hrane, a odgovorna politika bi svakako se time pitanjem jače i bolje pozabavila [[Upadica Radin: Vrijeme.]] označavanje hrane.
Hvala. G. Bulj.
G. Dobroviću, vi ste cijeli svoj život i profesiju posvetili održivome razvoju i znate što znači selo. Vi kad spominjete kompostane u gospodarenju otpadom, onda znate o čemu govorite. Govorimo da kompostane u našemu Zagrebu i Splitu mogu poslužiti našim poljoprivrednicima da mu ga doniramo, da treba, napravili smo veliku stvar. Međutim, sramotno je da u Hrvatsku uvozimo 2,5 milijarde eura prehrambenih proizvoda. Milijardu kuna svinjetine, milijardu kuna žitarica, proizvoda od žitarica, kruha, kolača, mliječnih proizvoda, 12% u dvije godine smo sada smanjili proizvodnju mlijeka i mliječnih proizvoda. Ali uvozimo GMO štetne proizvoda, ima ih četvrto na policama sada u RH koji su podcijenjene cijenama samo da se ne kupuje domaće. Zato bitno je naglašavati, kupujmo domaće, kupujmo u našega seljaka, koliko god možemo. Na taj način pomažemo bez obzira na virus [[Upadica Radin: Hvala.]] na koji se poziva, nego kupujmo od naših proizvođača. Hvala.
Hvala. I gđa. Strenja.
Pozivam građane da razmisle koja stranka je osim Mosta otvarala ključne stvari što se tiču suvereniteta u Hrvatskoj. Ne govorim o mijenjanima ulica i nekim drugim svjetonazorskim pitanjima, govorim o tome da Hrvatska ima nadzor nad svojim isključivim gospodarskim pojasom, na svojim izvorištima voda i nad svojom zemljom, a to je i poljoprivredno zemljište. Jedino Most je u ovoj sabornici otvarao ta pitanja i govorio građanima da moramo biti ti koji upravljamo svojom zemljom, svojim vodama, svojim zrakom. Dakle, ono što se dešava u Slavoniji je direktna posljedica odluka ove Vlade. Ono što se dešava sa poljoprivrednim zemljištem, otjeralo je stotinu tisuća ljudi, ono što se učinilo zadnjih 20 godina sa nestankom 50 tisuća proizvođača mlijeka je otjeralo ljude iz ove zemlje. Zanima me, 30 puta su mijenjali Zakon o poljoprivrednom zemljištu, da li su ikada učinili jedan korak da zaštite našu zemlju [[Upadica Radin: Hvala gđo. Strenja.]] naše zemljište, našeg seljaka [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Nisu. Zašto? Što mislite [[Upadica Radin: Hvala.]] zašto su nas prodali?
Hvala. G. Bulj.
Pa da, ja mislim da je trenutna znači statistički pokazatelji, a i realno stanje da je ravno veleizdaji i po pitanju i poljoprivrednog zemljišta i kao što ste rekli što je Most otvarao ovdje od brojna pitanja, od IGP-a gdje smo imali namjeru zaštiti naš resurs na Jadranu našega ribara, u ovom slučaju zaštiti hrvatskog seljaka, da ostanu živjeti na ovome području. Ali puno su bitnije njima neke teme oko kojih se ne moramo složiti svi. Ovo su teme života, ovo su suverenističke teme, ovo, za ovo se hrvatski vojnik borio, za ove teme. A različitosti svjetonazorske i bilo kakve su festival demokracije i tu se moramo boriti za to. Ali ako oko ovih tema nemamo kompromis, gospodo, onda ova Hrvatska gubi ključnu bitku, bitku o kojoj ovisi cijeli rat, a to su ovi ključnih 5 stvari koje smo spomenuli, zemljište, šuma, naši Jadran, vode, to je ključno.
Hvala. Želi li uzeti riječi predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. prvi je g. Josip Križanić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, potpredsjedniče Sabora, poštovani g. Bulj. Dakle, zakon o zemljištu, za raspravu o ovom zakonu ja sam se pripremao malo duže nego ste ga vi pisali. Dakle, vrlo kratko. Ako govorimo, hoćemo sada govoriti o populizmu, dragi moji prijatelji, vjerujte mi da vam mogu pripovijedati o svakoj temi iz poljoprivrede po 5 sati. Cijeli život sam u poljoprivredi, kolega Bulj, proizvodimo 35 tisuća svinja, imamo 1500 krmača, imamo 100 junadi i 700 hektara zemlje obrađujemo, cijele dane smo u blatu. Tako da mi, molim vas nemojte imputirati to što smo mi upropastili, što smo mi napravili jer nismo. Toliko o tome tko nešto o poljoprivredi smije govoriti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Zato, zato smo od vas [[Upadica Radin: Oprostite, g. Križanić, svi se mi ponašamo tako kad smo u klupama, ali slijede opomene, to znate, je l' da? Dobro. Okej.]] Zato, vi ste nas puno toga u pola sata vaše rasprave naučili o svim temama i od svakog čovjeka ponešto je dobro naučiti i čuti. Prijedlog zakona, vašeg zakona je u suprotnosti sa zakonodavnim okvirima EU i odredbama Ugovora o pristupanju RH EU-i, upozorio je predstavnik Vlade. G. Bulj, ja vas molim, ako hoćete slušati, ja vama, vi ste dali prijedlog zakona, pa ja se vama obraćam, pa zato bih zbog javnosti htio pročitati o čemu mi danas raspravljamo. Znate, imao zakon koji je g. Bulj dao prijedlog o izmijeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu, čl. 2 mijenja se u st. 2 i glasi: „Nositelji prava vlasništva na zemljištu iz st. 1. ovog članka ne mogu biti strane pravne i fizičke osobe.“ Čl. 2.: “ Ovaj zakon stupa na snagu 8. dana od dana objave u Narodnim novinama.“ To je meritum. O tomu bi trebali mi danas raspravljati. Slušali smo o Neretvi, o GMO-u, o rasturanju hrvatske države. Obrazloženje ovog članka, „predloženom izmjenom predlaže se da nositelj prava vlasništva na poljoprivrednom zemljištu ne mogu biti strana pravna ili fizička osoba.“ Čl. 2.: „U navedenom članku se propisuje stupanje na snagu zakona.“. Dakle, ako smo legalisti, ako govorimo ozbiljno, ako raspravljamo ozbiljno pred hrvatskom javnosti, onda moramo znati o čemu govorimo. Maloprije sam vas pitao i vi vrlo dobro znate. Ako netko iz EU-e, bilo koji stanovnik EU-e ili pravna ili fizička osoba, kupi firmu u RH ili pravna osoba ili stanovnik hrvatske države u EU-i, nema nikakvog problema da on kupi i da bude posjednik ili vlasnik zemljišta diljem EU-e po sadašnjim zakonima. To je reciprocitet. Vi možete govoriti što god hoćete hrvatskim građanima, ja bih to rado da je to moguće zabraniti, ali nije, nije moguće, to je tako. ... [[Govornik se ne razumije.]] to tako. Zakon o poljoprivrednom zemljištu, postojećem, propisano je ograničenje raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u RH za vrijeme trajanja moratorija na prodaju zemlje strancima, a dodatna zaštita regulirana je utvrđivanjem prava prvenstva u postupku dobivanja prava za raspolaganja drvnim poljoprivrednim zemljištem. Naime, jedinice lokalne samouprave može u skladu sa čl. 30. st. 1 prodati maksimalno 25% ukupnih površina drvnog poljoprivrednog zemljišta na svom području. To je prvo. Drugo, odredbama čl. 64. st. 1. i 2. Zakona, propisani su kriteriji za ostvarivanje prava prvenstva za kupnju zemljišta pri čemu prednost imaju, prvo, dosadašnji posjednici, kolega Bulj. Iza toga mlađi od 41 g. i domicilno stanovništvo, što u skladu sa poljoprivrednom politikom RH za očuvanjem ruralnog razvoja, znači nije napravljen genocid nad hrvatskim narodom i nismo rasprodali apriori sve kao što vi govorite. Osobno sam tražio od EU povjerenika koji je bio u ovom HS-u prije jedno mjesec dana da ćemo, kada smo davali, zatražili moratorij od 3 godine za kojeg nema nikakvog razloga da ga ne dobijemo, ama baš nikakvog, da se osobno založi za to da mi kao mala zemlja koji nismo sposobni, nemamo nikakve financijske niti druge resurse staviti pod kontrolu naše zemljište u roku od 3 mjeseca koje nam slijede, da se za to založi jer su sve ostale zemlje koje su tražile moratorij i dobile. Isto tako smo zatražili da se ne smanjuju izravna plaćanja, nama, novim zemljama članicama jer stare zemlje članice već desetak ili 20 godina koriste blagodati EU-e. Kolega Bulj, to je to. To je ono što je činjenica i to je fakat i to je ono što se možemo boriti i što smo legalisti. Ako hoćemo tu govoriti o populizmu, vjerujte da mogu govoriti koliko god hoću, 5 sati. Poljoprivredno zemljište se po ovom zakonu raspodjeljuje na temelju odluka i postupaka jedinica lokalne samouprave, a ova Vlada je prilično čvrsto na temelju dosadašnjih iskustava odlučila se za decentralizaciju, mislili smo najbolje. Imat ću poslije ovog raspravu u ime kluba, raspravljat ću i osobno da me vi možete replicirat da ne bi se i mislilo da se bojim raspravljati s vama. Da, centralizacijom mislili smo najbolje da će gospoda načelnici i gradonačelnici najbolje raspolagati sa zemljištem na svojem području. Osobno smatram da tu neke odredbe nisu dobre, to ću reći kasnije u ime kluba u svoje osobno ime. Bivša Agencija za poljoprivredno zemljište između svojih 60 i 70, sa svojih 60-70 ljudi nije to mogla obavljati, obavljati odgovarajuće i to smo imali prilike vidjeti da, da nije najbolje funkcioniralo. Tome u prilog ide i broj natječaja i hektara raspoređenog zemljišta. Mi trebamo isto tako reći da se dio zemljišta ipak koristi određenim ugovorima, dakle napraviti sve da se zemljište čim prije rasporedi ili proda građanima RH. Da li smo zadovoljni brzinom raspolaganja i raspisivanja natječaja? Nismo. Da li smo do danas trebali imati riješeno raspolaganje zemljištem i raspoređeno hrvatskim građanima? Da. I onda danas dragi moji prijatelji mi o ovom ne bi raspravljali. Trebali smo imati. Zakon je nastupio na snagu prije 2,5.g. Treba zato apelirati na načelnike i gradonačelnike da raspisuju natječaj za zakup i prodaju da se to što brže obavi i da zemljište stave pod kontrolu hrvatskih građana i hrvatskih firmi kolega Bulj. Na tu temu podnesena je interpelacija o nečinjenju Vlade u vezi produljenja moratorija na prodaju zemlje strancima koji je Odbor za poljoprivredu također odbio. Zašto? RH je ugovorom o pristupanju EU odobreno sedmogodišnje prijelazno razdoblje. Navedeno prijelazno razdoblje završava 1. srpnja 2020.g. i logično je da nismo tražili produljenje moratorija prije 3.g. nego je zatražilo krajem prošle godine. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Molim? Ugovor o pristupanju utvrđena je mogućnost produljenja prijelaznog razdoblja za dodatne 3.g. ako RH dokaže da će nakon isteka prijelaznog razdoblja postojati ozbiljni poremećaji ili prijetnja ozbiljnim poremećajem na tržištu poljoprivrednog zemljišta u RH, to je poslano i elaborirano. Europska komisija će na zahtjev RH odlučiti o produljenju prijelaznog razdoblja za dodijeljene, za dodatne 3.g. do 1. srpnja 2023., nema nikakvog, niti jednog jedinog razloga da se to ne prihvati, nema, niti u jednoj zemlji to nisu ne prihvatili koja je zatražila. Do sada na inicijativu Ministarstva poljoprivrede održan je sastanak između predstavnika RH i predstavnika DG FISMA kako bi se raspravili tehnički aspekti prodaje, predaje zahtjeva. Nekoliko je osnovnih razloga zbog čega smo i RH temeljila takav zahtjev. Prvo, velika razlika u cijenama tržišta, velika razlika u dohotku, nepovoljno gospodarsko okruženje, potrebno je dodatno vrijeme za provedbu procesa koji su u tijeku, a vezani su uz povrat oduzete i nacionalizirane zemlje, uređenje zemljišnih knjiga, razminiranje poljoprivrednog zemljišta, to su jedni od razloga koje smo naveli. U RH još uvijek ne postoje odgovarajući financijski instrumenti, krediti, koji bi obećavali hrvatskim poljoprivrednicima kupnju zemljišta, pogotovo ne većih parcela, to su sve razlozi koje smo naveli. Dakle, niz je razloga za odgodu prodaje zemljišta strancima s tim da želim jasno reći da stranci danas mogu kupovati zemljište u RH pod određenim uvjetima, ako osnuju tvrtku ili kupe tvrtku koja posjeduje zemljište u RH. RH podnijela je zahtjev za produljenje moratorija na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima, te je isti pravovremeno podnesen Europskoj komisiji krajem prošle godine. Provedba Zakona o poljoprivrednom zemljištu, do sada je u Ministarstvu poljoprivrede zaprimljeno 410 programa, od kojih je ministarstvo dalo suglasnost, to su podaci od prije mi se čini jedno dva tjedna ili tri, od kojih je ministarstvo dalo suglasnost na 211 programa, a ostali programi poslani su na doradu i ispravak u skladu sa odredbama Zakona o podzakonskim, zakona i podzakonskim propisima. Raspisano je do sada 11, 11 natječaja, što je poražavajuće, to je poražavajuće i nije dobro. Jedinice lokalne samouprave koje su dobile suglasnost na program natječaja i većina natječaja planira se raspisati do polovice 2020. Na kraju, RH se mora ponašati kao odgovorna i ozbiljna članica EU, produžit ćemo moratorij na kupnju zemljišta strancima za 3.g., a do tada jedinice lokalne samouprave trebaju raspisati natječaje, pametno raspolagati svojim zemljištem, bilo zakupom 25+25.g. hrvatskim građanima i prodaju zemljišta također hrvatskim građanima. Kasnije ću sada poslije kad budem na redu ću vam reć i svoj osobni stav oko ovog zakona, oko stvari koje mislim da treba promijeniti, koje mislim da nisu najbolje i nije to nikakav problem ako je, zakon nije sveto pismo, može se promijenit. Na koncu konca i u razgovoru sa ministricom, ona ima i plan neke odredbe zakona promijeniti. Stoga Klub HDZ-a smatra da imamo puno boljih, legalnih, relevantnih rješenja i neće podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Fala lijepa. Predlagatelj g. Bulj je tražio riječ 5 minuta, izvolite.
Poštovani kolega Križanić, u ime Kluba HDZ-a vi ste se u biti složili sa svim sa menom, osim šta ste rekli da je zakon prejednostavan. Da, ja sam se trudio jednostavno napraviti ovaj prijedlog izmjena zakona i ono šta sam davao kao amandman kad ste vi glasali protiv, amandman da nema prodaje stranim pravnim i fizičkim osobama prodaje poljoprivrednoga zemljišta i ništa tu nema komplicirano nego da bude u zakonu kao šta je u Mađarskoj. Vi znate da u Mađarskoj zakonom o, o, napisano da u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu il već kako se u njih zove, da nema prodaje stranim pravnim i fizičkim osobama. Prema tome, ja ne govorim ovdje o problemu ovome koji ste vi rekli, Miro je populist, Miro ovo, da, spomenio sam GMO. Mi imamo 800 hektara, 800 000 hektara, nešto je manje, neobrađenog poljoprivrednog zemljišta šta državnog, šta privatnog, 800 000, nešto manje 790 000 hektara i da proizvodimo na tom, na tom čistom, ekološkom, poljoprivrednom zemljištu zaista ne bi uvozili ovolko GMO-a, a vi ste isto jedan od saborskih zastupnika koji se niste protivili GMO-a, ne protivite se ni glifosatu, mome zakonu vidit ćemo hoćete liga prihvatiti, kojega sam dao u proceduru, o zabrani glifosata već kad se bavite stokom vi privatno, ne znam kako se …/nerazumljivo/… nisam shvatio. Glifosat kojega Austrija znate zabranila već, donji dom je izglasao, a i u Europskom parlamentu se vode ovaj bitke od tog ovaj štetnog herbicida. Sve, ja bi samo nabrojio ono šta proizlazi iz ovoga zakona, da je oduzeta zemlja od hrvatskog seljaka, da jesu naše hrvatsko selo ispraznilo, da uvozimo, vi mi recite jel to istina ili nije nešto manje od 3 milijarde EUR-a, 3 milijarde EUR-a, od toga uvozimo svinjetine milijardu kuna najviše, uvozimo nešto blizu tako milijardu pekarskih od žitarica proizvoda, kolače, kruh, uvozimo peciva, uvozimo, šta to govori, da su politike i poticaj možda dobro, ja ne znam kako iđu sad poticaji, ali dal su poticaji dobro usmjeravani, to vi možda bolje znate. Pa pitajte svoje seljake jesu oni zadovoljni, tamo gdje živite. Ja sa svojima razgovaram svakodnevno, u nas su puno manje parcele, u nas se drže puno manje je li nego na vašem području, ali znam da su ljudi mogli živjeti na selu, mogli su živjeti na selu, a danas je sve uništeno. Da li je vama prihvatljivo gospodine Križaniću da je od hrvatskog seljaka oduzeto Sinjsko polje jer nemamo sustav navodnjavanja i da u Splitu 20 km od Sinja od toga polja prodajemo pomidore iz Italije ili rajčice, paradajzi, kako li se sve kaže, u nas se kažu pomidori, da li je to vama prihvatljivo? Pa ovo je bitka svih bitaka. Mi imamo u EU, u sredstvima EU di smo na dnu, po povlačenju, imamo sredstva za navodnjavanje polja tj. poljoprivrednih površina, nismo povukli sredstava, ne, ne, nismo jer je puno bitnije kako riješiti ukrajinsku ovaj rusko-ukrajinsku krizu na Krimu jel će premijer Plenković svojim primjerom pokazat kako će on, Rusiji će on to objasniti ili kako se dodvoriti Tajaniu ili ne znam kome. To će puno lakše riješiti taj problem, a isključivi gospodarski pojas, GMO hrana za koju ste vi glasali, glifosat sad ste u poziciji ja ću vam dat potporu eno prepišite moj zakon ako …/nerazumljivo/… pa ja ću vas podržati jer se pčelari bune, poljoprivrednici se bune po pitanju tog štetnog herbicida, vi o tome još više znate to vam je od struke. A ja govorim ovo isključivo kao čovik koji živi na selu i koji će umrit na selu i nemam interesa živit u gradu, evo ja, u ovome trenutku samo saborski zastupnik, ali znam, a i vi to znate da se vode, da je ovo bitka, ne beznačajna bitka oko poljoprivrednoga zemljišta, oko voda, pitkih voda koje Hrvatska ima, oko našeg mora isključivog gospodarskog pojasa, oko energetike i oko telekomunikacija to su bitke s kojima se dobiva il gubi rat. Mi 2/3 Hrvatske imamo prazne i vi govorite da sam ja populist šta predlažem zakon ono što imamo u Mađarskoj, a jesmo mi jednakopravni u EU i Mađarska je potpisala pretpristupne pregovore, e ali je rekla, Mađari su rekli, Orban doša i reka nema prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama. To što vi govorite vlasnici firma, to što su oni dobili u koncesije naše izvore, šta su oni dobili naše poljoprivredno zemljište i sad vi loše poteze ove Vlade prebacivate na lokalne čelnike koji će to koristiti lokalni brojni u svojoj kampanji, ne svi, raspodjelu to zemljišta. Pa ja sam vam i pročitao stav ministarstva i gledao sam tj. na televiziji gdje ste i vi i gdje je tajnik tada govorio da je županija kočnica raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem. To je stav ovde tajnika, mogu vam i prilog pokazat na HTV-u. Svi peru Pilatovski ruke, uvozni lobij radi što god želi. Koliko se sojine soje uveze, uvede koja je tretirana glifosatom s kojom vi možda hranite svoju ovaj stoku? Koliko uvezemo svinjetine koja je hranjena glifosatom i GMO proizvodima, tim štetnim glifosatom i koliko se prodaje? [[Upadica: Hvala lijepo gospodine Bulj.]] Recite evo ovde otvoreno. Hvala lijepo.
Hvala vama. Dvije replike. Gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, ja mislim da kolega Križanić uopće ne razumije što ste vi predložili. Dakle, u Mađarskoj je zabranjeno onima koji nemaju mađarsko državljanstvo ili koji nemaju firmu koja posluje u Mađarskoj kupiti poljoprivredno zemljište. Pa to je kod nas sada jer imamo taj moratorij, ali koji će s vremenom proći, ali je u Mađarskoj mađarska vlada zakonom to zabranila. Ja ne znam jel vi to razumijete, a kad pričate o tome da nitko ne može osim vas pričati o poljoprivredi jer vi imate toliko grla ja bih volio da se ispita koliko potpora ste vi dobili, jeste li imali ikakvu korist od toga što ste zastupnik HDZ-a. Mi znamo da ste vi dobili puno toga, to smo čitali, to smo čitali što ste vi sve dobili, pa to smo čitali, ja nisam dobio ništa. Lopovi.
Hvala lijepa.
Ma ti si jedan lopov najobičniji, ti si jedan najobičniji lopov, …
Hvala lijepa, obećao sam, hvala lijepa, obećao sam, obećao …
… ti si jedan najobičniji lopov, lopino jedna HDZ-ovska, lopino jedna, lopino jedna, lopino jedna, da imamo pravdu u zatvoru bi bio, u zatvoru bi bio.
Gospodin Grmoja i gospodin Lucić opomena, to je prva opomena. Gospodin Grmoja, gospodin Grmoja znate kako ide dalje ne? Ja vam i vi isto gospodin Lucić ja znam dobivat opomene kad se tako ponašam kao vi i ko gospodin Grmoja kad sam tamo, ali ih primam. Primat ćete ih i vi i nakon druge opomene onda nećete moći više govoriti. Gospodin di ste, da, sad govorim najozbiljnije idući put dolazi druga opomena i onda nakon toga oduzimanje riječi, bez obzira o komu se radi. Gospodin Bulj odgovor.
Pa kolega Grmoja, očito kolega Križanić on to zna da je trenutno moratorij i da ta pravila vrijede da državljanstvo i tvrtka koju je otvorio ovdje da može, znači ovaj na taj način ... [[Govornik se ne razumije.]] međutim od 01.07. to više neće vrijedit, ja tražim da uđe u Zakon, to su Mađari stavili u svoj Zakon, i iman, iman to obavezu da zaštitimo hrvatskog seljaka i hrvatsko selo, ovo odradit, jer ovo je bitka hoće li hrvatski seljak u biti biti vlasnik hrvatskog poljoprivrednog zemljišta ili tko zna tko, a ovo govorim stoga ako su to Mađari mogli napraviti svojim Zakonom, ako je Orban ima to pravo reći ne hrvatskim fizičkim i pravnim osobama ili nekom trećem, zašto to Hrvati ne bi napravili. Hvala lijepo.
Gospodin Šuker, opomena, [[upadica Ivan Šuker: Zašto?]] zato što ste se ubacivali sada. Gospodin Križanić ima, gospodin Šuker ima opomenu da, gospodin Križanić izvolite, replika.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Bulj, …
Gospodin Bulj, ako vi počnete dobivati opomene, tko će branit Zakone? Molim vas, bar vi, vi ste predlagatelj, oprostite, k'o predlagatelj barem biste trebali imati drugačiji odnos prema Zakonu koji predlažete. Izvolite, molim vas idite vani razgovarati o vašim stvarima, gospodin Križanić.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, kad govorimo o GMO, vi i ja vrlo dobro znate da sam se ja zalagao i u ime Kluba HDZ-a govorio da, a slijedom dvadeset odredbi, dvadeset jedinica regionalne samouprave da smo izričito protiv GMO free uzgoja. Ako govorimo o tome da smo potpisali sporazume sa Europskom unijom i da hoćemo biti zemlja članica Europske unije, onda vam dragi prijatelji hoću reći vrlo jasno i ne pada mi na pamet raspravljat na ovakvoj razini kako je raspravljao kolega Bulj, kolega Grmoja. Hoću vam samo reći vrlo jasno i glasno, mi možemo napraviti šta hoćemo, samo iza toga slijede sankcije, ne možemo raditi šta hoćemo, mi ne možemo raditi u okviru Europske unije šta hoćemo. Prema tome, stranac i sada ako kupi firmu ili osnuje tvrtku može, može u Hrvatskoj državi imati zemlju, ako govorimo o, dosadašnji posjednici, mladi i domicilno stanovništvo ima uvijek prednost, prema tome ne može stranac imati prednost pred njima.
Vrijeme gospodine Križanić, vrijeme. Gospodin Bulj odgovor.
Ako smo jednakopravni u Europskoj uniji i Mađarska je potpisala isto predpristupni ugovor, isti, apsolutno isti, imala je moratorij i kad se počelo događati u Mađarskoj da se otkupljuje zemlja, poglavito u sjevernom ovome dijelu, onda je došli i rekli su, u Zakon su stavili nema prodaje poljoprivrednog zemljišta stranim i pravnim, i fizičkim osobama, i oni su to zaštitili na razini Ustavnog čak zakona, ja mislim, čak i iznad Zakona su oni to stavili. Ako smo mi jednako pravni u Europskoj uniji, zbog čega mi, Hrvatska, ... [[Govornik se ne razumije.]] jedna članica Europske unije to napravit, a imala je isti predpristupni sporazum prije ulaska u Europsku uniju, zašto to ne bi Hrvatska. Mene zanima zašto bi mi bili potlačeni ispod Mađara, zašto hrvatski pravna i fizička osoba ne može kupiti u Mađarskoj poljoprivredno zemljište, zašto? A Mađari u Hrvatskoj mogu, znači svojim kapitalom kojim su ušli preko određenih banaka sad nam mogu kupit cilu Slavoniju ako žele. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ima nas, ima nas jedanaest zastupnica, zastupnika oprostite, oprostite, ima nas jedanaest zastupnika, što je loše za demokraciju, dobro je za širenje virusa. Želim samo sljedeće, gospodin Bulj, i sada ste, ovaj ubacivali se, ovaj u repliku, ja morat ću vam, neću vam dati opomenu, ali od sljedećeg puta ću vam morati dati opomenu, pa onda ako vam dajem još jednu drugu opomenu i oduzimanje riječi, onda ćemo nastaviti bez predlagatelja. Govorim k'o čovik koji kaj sjedi, kad sjedi u, u, kad sjedi tamo u klupama kao i vi, i zna dobivat koju opomenu, i ja znam dobivat opomenu ne, tako da ovaj, ja vas razumijem ali moram dati opomene. Sad idemo dalje i pokušajmo, ima nas jedanaest sve zajedno, pokušajmo mislim. Gospodin Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i Nezavisnih zastupnika gospodina Glasnovića i gospodina Hasanbegovića. Izvolite.
Dakle, danas govorimo o jednoj jako važnoj temi, opet nažalost govorimo kasno navečer, ne onda kada bi tribali govoriti, a to je prva tema ujutro, jer ovo je tema koja je bitna prije svega za suverenost naše države. Bez obzira što je Zakon jednostavan i kratak, i što ima samo dva članka, on je pogodio u meritum, on je pogodio u srž, jednostavno hoćemo li mi dati strancima zemlju na raspolaganje ili nećemo. Kolega Križaniću ja vas razumijem, ali vi morate razumjeti i kolegu Bulja ovdje. Dakle, vi ste rekli da i danas imamo mogućnost da svaka strana osoba osnuje firmu, fizička osoba osnuje firmu, i da zapravo preko te firme kupuje u Hrvatskoj što god hoće ili da kupuje hrvatske firme i da tako ulazi u posjed zemljišta, i to je istina, ali to je loše. Meni nije drago što je tako. Znači to je istina, ali to je loše. Nije rješenje kad vi kažete nešto ne valja i to je tako, to nije rješenje, dakle mi moramo te sve lošije stvari koje nam je donijela Europska unija, donijela nam je puno lošijih stvari kao i to, i moramo se tu boriti, jer sad je ključno pitanje da li mi razmišljamo u okviru Europske unije, jesmo li mi Europljani ili smo mi Hrvati? Evo kolega Bulj je ovo napisao sigurno iz hrvatske perspektive, i imat će moju podršku kod ovoga Zakona. I ja tako razmišljam isto. I znam da rješenje nije jednostavno, al' se može. Imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] primjere, imamo primjere Mađarske, gdje je čak i Ustavom zaštićena prodaja zemljišta jer oni bez zemljišta nisu ništa, a s druge strane znam da se nitko neće složiti iz vladajuće većine sa mnom, mi smo stvarno gdje smo god mogli popustili Europskoj uniji, mi ćemo dobit moratorij još tri godine ovdje, ok, tri godine se neće moći fizičke osobe kupovati, ali uvijek imamo ovu mogućnost kroz firme, al' mi smo kod svega gdje smo god mogli popustili Europskoj uniji i polako smo sve manje i manje suvereni, ali nije sad problem suverenosti kao suverenosti, problem je ako se mi odričemo svoje suverenosti, da smo mi, da mi sve lošije i lošije živimo. To je ona poanta, znači odricanje od suverenosti građanima Hrvatske, Hrvaticama i Hrvatima nosi lošiji standard. Ovdje je kolega spomenuo lijepo i problem gospodarskog pojasa. Tako je. I to je jedan jako lijepi primjer. Možda najljepši primjer kako smo se mi prodali da bi ušli u EU i kad se malo sjetimo onog igrokaza od prije, koliko već, bit će, ima 15-tak godina, 10, 15 godina, kad je bio proglašavam pa suspendiran pa proglašavan pa suspendiran zapravo govori o svom jadu naše države, koliko smo mi jadni. Gdje smo mi da bi ušli u EU i da bi se svidjeli europskoj birokraciji, briselskoj birokraciji dali, koliko, 30-tak tisuća kilometara kvadratnih mora da Talijani tamo rade što god hoće. I rade što god hoće. Postoje razne kalkulacije, ono najniža kalkulacija da tu gubimo godišnje 200 milijuna eura ribe koju Talijani ulove u hrvatskom dijelu međunarodnih voda. I onda kada govorimo o suverenosti, ali neću biti predug, ja bih ovdje samo rekao, osim poljoprivrednog zemljišta kojeg treba zaštititi, najljepši primjer su, evo ga i migracije o kojima smo i danas govorili nekoliko puta. Migracije. Dakle, migranti danas gotovo nesmetano ulaze u EU. Zapravo, čak bi rekao ga sam pogriješio. Tek su danas za, po prvi put zaustavljeni na granici EU-e, Grci su zaustavili jer u ovom trenutku to ne odgovara Angeli Merkel. A do jučer su nesmetano prolazili i hrvatska policija ih je propuštala i Andrej Plenković gledao to, a sad odjednom kad je mama Merkel rekla, e ne može, e odjednom je predsjednik Vlade postao suverenist i onda on kaže, e sada ćemo malo drugačije gledati na migrantski problem. Atributi suverenosti su valuta, očuvanje granica i na koncu, ove stvari o kojima je kolega govorio. Da samo građani Hrvatske, Hrvatice i Hrvati mogu biti vlasnici poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj. Okej, dobit ćemo moratorij, ali ja nisam zadovoljan jer nakon 3 godine opet padamo u ambis, kao kod svega, i gdje je kraj? I sad ću reći ono što se rijetko čuje s ove govornice, ali ja sam stvarno, da mi preispitamo naš odnos sa EU-om da vidimo koliko dobivamo, a koliko gubimo. Moj površan jedan komentar na EU da ipak puno više gubimo nego što dobivamo, a to nije dobro. Obraćao sam se vama, kolega Križaniću, iako je kolega Bulj predlagatelj, ali s njim se slažem, tako da sam možda više replicirao vama nego što sam njemu. Hvala.
Hvala lijepo g. Zekanović. G. Tomislav Žagar će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, uspijevam reći sve to dok ne stignete. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi kolega Bulj, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, neko reče ozbiljna tema u malo kasnim satima. Ova tema je važna s nekoliko stajališta. Prvo, ono što možemo reći da zajednička poljoprivredna politika EU-e govori upravo i o ovim tezama koje kolega Bulj govori kad brani ovaj prijedlog zakona. i onda se postavlja pitanje zbog čega je raskorak između onoga što zajednička poljoprivredna politika govori, a to je, prije svega, opstanak ruralnih prostora, sigurna i dostupna hrana i ovoga što se naizgled čini da Vlada sad brani, a u suprotnosti je s onim što kolega Bulj predlaže. Naime, čini mi se da nesporazumi dolaze otuda što mi svih ovih godina, a netko reče da je bilo 20 izmjena Zakona o poljoprivrednom zemljištu, da mi pomalo, neću reći bauljamo, ali lutamo, ali ne u smislu da mi ne znamo što ćemo s poljoprivrednim zemljištem jer od 2000. g. na ovamo je puno toga napravljeno. Već više u smjeru u kojem ćemo odrediti, ne samo opstanak hrvatskog sela nego, ako hoćete i ovaj teritorijalni ustroj RH. Zašto je tome tako, malo ću kasnije reći. A da se vratimo sad na ovaj dio priče oko samog duha onoga prijedloga zakona. U RH, istina, nemamo slučaj kao što smo imali u nekim zemljama da pojedini financijski mešetari iz EU-e dolaze i kupuju ovdje jeftinu zemlju jer upravo je kolega Križanić i rekao navode koje je Vlada RH uputila prema EU komisiji zbog produžetka moratorija. Jedan od tih je sigurno i kupovna moć naših poljoprivrednika. Dakle, jasno je bilo da bi mnoga OPG-a kupila zemlju, ali za to treba novac i naravno, banke koje bi onda to i pratile. Mi imamo sreću što nemamo takvih mešetara, prema statistici, 10% najvećih posjednika u RH imaju u zakupu nešto više od 6% zemljišta, a 20 njih ima nešto više od 8%, samo problem je što nema niti jedan OPG u tih 20. Dakle mi nemamo taj tip problema. Ali, što se događa? Moratorij od 3 godine, hoće li biti dovoljan da mi zauzmemo pravi stav prema budućnosti OPG-a i onome što je kolega Križanić rekao u onom pismu, da oni dođu do zemlje, da dođu do novca da dođu do zemlje koja je njima potrebna. E sad, otvara se, kad sam rekao opstojnost zapravo i jedinica lokalne samouprave. Otvara se drugo pitanje. Kad zbrojimo količinu zemljišta na području 5 slavonskih županija, dobijemo negdje oko, Virovitičko-podravska 50 tisuća hektara, Osječko-baranjska 100 tisuća hektara, Vukovarsko-srijemska, Brodsko-posavska i Požeško-slavonska, sve je negdje oko 150, preko 200 tisuća hektara. Najveći dio prihoda općina na tim područjima upravo ide iz zakupa poljoprivrednog zemljišta. I ako se dogodi to da poljoprivredno zemljište sadašnjim zakonskim rješenjem mislim da 25% određeno, ako se u budućnosti dogodi da te jedinice lokalne samouprave ne budu raspolagale više s tim poljoprivrednim zemljištem u smislu financija koja dobije od zakupa, onda je stvarno pitanje njihove opstojnosti. Naravno, sad je o tome daleko govoriti. I sad se vraćamo na ključno pitanje koje je kolega Križanić ovdje postavio, zašto jedinice lokalne samouprave nisu odradile ono što im je ovaj zakon predvidio prije 2 godine kad su ga hvalili i ministar i evo, ovdje državni tajnik. Na kraju krajeva, i mi koji smo kritizirali smo rekli, u redu, neka se vrati jedinicama lokalne samouprave, pa one najbolje znaju kako stvari stoje na terenu, zbog čega onda to nije provedeno? Pa iz jednostavnog razloga zato što je to ozbiljan i težak posao i mi imamo sad, ja sam pročitao, nisam bio na Odboru za poljoprivredu, pročitao sam tamo iz medija što se događalo i uvijek imamo taj sukob između malih i velikih. I kod mene na općini je bio taj slučaj. Kad govorimo o ograničenju poljoprivrednog zemljišta koje pojedini zakupnik može imati u svom posjedu, dolazi do sukoba između malih i velikih jer veliki kažu, ako nam uzmete zemlju, mi ćemo morati otpuštati radnike, mi imamo određene projekte, a mali kažu opet mi bez zemlje ne možemo preživjeti na selu. I to su ozbiljni poslovi, pazite, to se ne može rješavati preko noći i zato i mene ne čudi sad da se krenulo ponovo u izmjenu, ali ono što zamjeram, državni tajniče, vi ste predsjednik tog Povjerenstva, dajte više informacija, pa ja ne znam je li jedinice lokalne samouprave znaju općenito na čega će se odnositi ove promjene. Jesu li one isključivo sad biti vezane uz ovu količinu zemljišta koje će se, koja se može ograničiti u zakup pojedinog poljoprivrednika? Da ne širim previše temu, u pravu je kolega Križanić, možemo o ovoj temi razgovarati dosta dugo. Vratimo se na suštinu. Ja bih čak i prihvatio objašnjenje Vlade, 3 godine moratorija dodatnog, ali onda moramo znati što ćemo u te 3 godine poduzeti, na koji način ćemo zaštititi našeg poljoprivrednog proizvođača, prije svega male poljoprivrednike, kako će oni doći, hoćemo osnovati agramnu banku, evo, to je konkretno pitanje. Imamo recimo Croatia banku. Zašto od Croatia banka ne bi nastala agramna banka koja će ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivrednike. Da dođu u posjed poljoprivrednog zemljišta. To je jedina njihova sigurnost. Sve ova mehanizacija silna koja je uložena, ne vrijedi ništa ako ne budu imali poljoprivredno zemljište. O tome moramo razmišljati i pogledajmo, Državni zavod za statistiku. Državni tajniče, kao sam ja dobro poštovao podatke, 19 200 ljudi koji su prijavljeni da žive od poljoprivrede, dakle, plaćaju doprinose. 19 200., imamo milijun hektara poljoprivrednog zemljišta okruglo. To ispadne na 50 hektara jedan zaposleni. Ja shvaćam da mehanizacijom mi zapravo smanjujemo broj zaposlenih, ali ipak mi tu nešto ne odgovara. U RH puno više ljudi može živjeti od poljoprivrede, ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivredu i prehrambenu industriju. I na kraju, samo da ne spomenem, ne treba zanemariti, prema istraživanju HGK-a prema anketi koju sad vrše, eto i koronavirus je već napravio značajne štete i u poljoprivrednoj proizvodnji. Zapravo u toj prehrambenoj industriji koja je vezana uz poljoprivredu, tako da su stvari će se s vremenom samo komplicirati i zbog toga treba poduzimati nužne korake, da i hrvatsko selo preživi, da ne dobijemo novu agramnu revoluciju u kojoj će izgleda samo veliki preživjeti jer ako ovako promatramo i ponašanje EU komisije i zajedničke poljoprivredne politike, ispadne da je, da se sve vodi u korist onih bogatijih, većih i da će oni moći jedini biti konkurentni. A, mala OPG-a biti će upitna njihova opstojnost. I još na kraju, ne treba zanemariti činjenicu, možda je kolega Bulj nije u obrazlaganju zakona spomenuo, ali jako je važna kad pogledamo prosječnu veličinu čestica u RH, to je nešto 1,63 hektara. To je ozbiljan isto problem o kojem trebamo razmišljati i onda je, ako stranci budu mogli početi kupovati zemljište pa počnu dio po dio te male parcele kupovati, vrlo brzo se to naraste, mi zapravo ne znamo, to se zove tako, mislim da je u EU to prepoznato kao džepna prodaja. O tome treba razmišljati i zbog toga ovaj zakon vidim kao, prije svega dobru intenciju, ali dobar povod za razgovor oko poljoprivrede, poljoprivrednog zemljišta i nadam se da je Vlada u pravu kad kaže da se neće ništa dogoditi loše, ove 3 godine, bio bi sigurniji kad bi se osvojio zakon kolege, prijedlog zakona kolege Bulja. Ali, ako ne bude to tako, pozivam dakle i državnog tajnika i resorno ministarstvo i ministricu da učine sve da uvjere hrvatskog poljoprivrednika da nema opasnosti ove vrste. Hvala.
U ime predlagatelja g. Miro Bulj će govoriti. A šta, dogovorite se.
Ma evo, samo kratko, kolegi Žagaru, rekao je da se slaže u potpunosti poglavito u ovome zadnjemu dijelu gdje je spominjao usitnjenost čestica, a to je u cijeloj RH, a to je još izražajnije dolje u Dalmaciji i zbog nesređenih katastarskih čestica, tako da imamo taj jedan problem, ali taj problem triba dobro sagledati, ali ste pogodili u biti srž. Ono na što se EU poziva poljoprivrednika da se zbog opstanka ljudi, da je poljoprivreda isključivo zbog opstanka ljudi na tim ruralnim područjima, da se zbog toga potiče zbog proizvodnje zdrave hrane i opstanka ljudi na tom području, u biti to načelo očito u Hrvatskoj ne vridi. U Hrvatskoj su ljudi sa tih područja od kad smo ušli u EU iselili. Dok imamo druge države, Latviju, Estoniju, Litvu, Poljsku, Češku, Slovačku koje se iskoristile taj trenutak gospodarski i mi ništa ovdje, ovdje ste vi dobro rekli, Vlada je zatražila, ja sam ovo predložio prošle godine u 2., 3. mj. ovaj zakon. Manje bitno. Tada je se krenula intencija da je bio Zakon o poljoprivredi, malo smo mi iz oporbe upozoravali, onda ste rekli mi ćemo tražiti moratorij, 3 godine produljenje od 7. mj. ove godine. Međutim, ovdje je načelo jednakosti. Mi imamo Mađarsku koja je to digla na razinu Ustava, čini mi se ili ustavnog zakona. Imamo načelo, ako je mogla Mađarska kazati, zašto mi ne bi kazali? I to Mađarima prolazi bezbolno, znaju da im je to ključni resurs. A nama je poljoprivredno zemljište ključni resurs, a naš seljak više nije poljoprivrednik više nije na tržištu održiv. .../nerazumljivo/... je l' nije? A imamo uvjete, imamo 700 tisuća hektara neobrađenog zemljišta, pola-pola. Pola je privatno, pola je u vlasništvu države. Što se tiče raspodijele zemljišta .../nerazumljivo/... to je mislim katastrofa. To je katastrofa i to lošim zakonima i mijenjanjima i Zakon o OPG-ovima koji nameću našim ljudima terete, evo kolega Križanić je rekao da se on bavi proizvodnjom stoke svinjetine i, i govedine i govedarskoj ovoj proizvodnjom, vjerojatno i uvoznike. Pa evo ako uvozite meso slučajno kolega Križaniću recite mi jeste li tretirali od soje svinjetinu, soje koja je tretirana glifosatom. Vi vjerojatno i uvozite meso, ne samo proizvodite. Jel, jel je samo, il samo proizvodite il uvozite? Jel proizvodite il uvozite? Evo, mene zanima da svi uvoznici neka kažu koju mi hranu jedemo, je li tretirana glifosatom? Ako imate repliku morete reć, a morete i poslije. Znači, mi ono šta bi tribali zabranit, mi to uvozimo u RH. Kolko mi svinjetine uvozimo? Najviše svinjetine. Milijardu kuna. Prema tome, ovdje imamo ogroman problem i hvala lipo g. Žagaru, kolegi Žagaru, al prije kolegi Zekanoviću. Evo, hvala lijepo.
g. Žagar vam je dao repliku.
Hvala. Uvaženi kolega Bulj, samo u raspravi sam zaboravio spomenuti postoje i prakse nekih zemalja, mislim možda čak da je riječ o Velikoj Britaniji, al nisam siguran, da čak se zemljište može prodati, kupiti, vlasnik može postat pravna ili fizička osoba državnog zemljišta, ali na određeni period vremenski, recimo na 20.g. ili 25.g. i nakon toga ponovo će to zemljište ići u prodaju da ga neko drugi može kupiti jel nigdje se, nigdje se zapravo ne garantira ili ne kaže da će se neko baviti poljoprivrednom djelatnošću duže od 20 ili 25.g. To su isto jedni, neki od mehanizama zaštite poljoprivrednog zemljišta da ne postane trajno vlasništvo, hajmo ovdje reć stranaca, premda nije, nije to pravilno, nije to nekakva ksenofobija da se bojimo stranica, treba se bojati okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta u svrhu, u smislu baš ovih financijskih mešetara da mi izgubimo kontrolu zapravo nad poljoprivrednom proizvodnjom, to je ključno.
Ako ste slušali šta je govorio g. Žagar možete li predsjedati? Izvolite.
Ma kolega Žagar, ovaj zakon nema veze sa ksenofobijom, bilo kojim, nego jednostavno želim da bude RH, poljoprivredni hrvatski seljak konkurentan, da se obrađuje ekološki očuvano zemljište, rekli smo nešto manje od 100 000 hektara zemljišta, pola je od toga u državnom vlasništvu, država o tome zemljištu loše skrbi, to je prebacila, decentralizirala prema lokalnim samoupravama. Te lokalne samouprave se ponašaju kako ponašaju, Vlada tvrdi da je to županija kriva zbog, tj. ministarstvo što se zemljište nije dodijelilo. Naš seljak je omalovaženi, ta područja su iseljena i ovo je, zato je ta bitna bitka. Ja sam za to da hrvatski seljak dobije tu poljoprivredno zemljište da ostane na svom selu i to je jedino, bez jakoga sela i našeg poljoprivrednika na selu mi nemamo opstanka na ovim područjima. Evo, hvala.
Hvala lijepa. I sada će g. Grmoja govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Ja bi se na početku ispričao što je raspravu o ovom bitnom zakonu obilježio ovaj sukob s kolegom Lucićem kojeg ja nisam, ovaj nisam se njemu obraćao, postavio sam legitimno pitanje g. Križaniću oko potpora. Znači, ne znam zašto sam ovaj tako napadnut, a onda u skladu sa ovim dalmatinskim temperamentom sam i reagirao iako mislim da je, da bi bilo puno bolje da smo raspravljali o, o ovom prijedlogu zakona i činjenici da imamo velike probleme sa našim selom, sa našim poljoprivrednicima koji nažalost su sve ugroženiji, sve ih je manje, sve manji broj mladih ljudi se odlučuje baviti poljoprivredom. Jedan dobar dio naše populacije odlazi iz RH, posebno iz ovih krajeva gdje se ljudi pretežno bave poljoprivredom, dole od moje doline Neretve, pa Zagore, a onda sve, sve do Slavonije gdje, gdje su ti razmjeri iseljavanja sve veći, tako da je jako dobro da je kolega Bulj bez obzira što je Vlada odbila ovaj prijedlog, što je otvorio ovo pitanje i što, što uopće raspravljamo o tome što napraviti sa našim poljoprivrednim zemljištom, zemljištem, kako taj jedan od najvrjednijih resursa uopće zaštititi i kako se prema njemu odnositi. Sasvim je jasno da mi, i to je ono što je i kolega Križanić upozorio, da mi ne možemo zaustaviti na neke tvrtke koje djeluju u RH, kupuju ovaj hrvatsko poljoprivredno zemljište, to ne možemo spriječiti, ali barem možemo sa ovim moratorijem kojeg imamo sada ili sa jednim ovakvim, ovakvim prijedlogom možda smanjiti ovaj tu jagmu našeg poljoprivrednog zemljišta, posebno u, u, u ovim trenucima kada, kada ljudi jednostavno niti imaju dovoljno novca, niti ovaj vide perspektivu nekakvu u RH, pa onda se možda lakše odlučuju za, za tu prodaju, tako da u svemu tome treba razmišljati, tako da ne bih rekao da je ovaj prijedlog nekakav populizam, ja mislim da, da je jako dobro, jako dobro da o tome raspravljamo. Već sam tijekom replike pohvalio člana našeg kluba, znači kolegu Bulja zbog borbe za hrvatsko selo i hrvatskog seljaka, on je to pokazao od ovog prijedloga za zabranu GMO-a koji je nažalost odbačen ovdje u HS do ovaj sada ovih najnovijih prijedloga gdje ide upravo u tom smjeru. I možda nemamo više u HS pučkog tribuna poput g. Pankretića, ali imamo g. Bulja, nije u HSS-u, ali evo je u MOST-u i to je meni kao predsjedniku kluba jako drago bez obzira na ove napade kojima je često izložen da on ne razumije ovaj propise, da on ne poznaje materiju, ali ono što Miro jako dobro razumije i to mu nitko ne može zanijekati, to je da osjeća bilo hrvatskog naroda, da osjeća hrvatskog seljaka, da s njim živi, da dijeli te probleme, a uostalom kada treba donijeti nekakvu političku odluku, ja više volim konzultirati Miru Bulja nego, nego nekog ovaj ko je završio ne znam političke znanosti. Dakle, jer čovjek osjeća, osjeća bilo naroda, osjeća taj puls, a to je u politici i u životu zapravo najvažnije. Kažu da je puno važnija ova emocionalna inteligencija od ne znam ovaj ove inteligencije ili nekakvoga znanja. To u životu puno više koristi. Tako da treba osjetiti kako živi naš narod, kako živi naš narod u dolini Neretve, kako živi naš narod u Dalmatinskoj zagori, kako živi naš narod u Lici i Gorskom kotaru, kako živi naš narod u Slavoniji i trebamo ovdje kroz raspravu možda i neki prijedlog koji se predloži i nije najbolji, možda se može doraditi, trebamo zajednički tražiti rješenja. Nisam bio posebno nešto žestok u raspravi, postavio sam legitimno pitanje zato što ste vi kolega nastupili kao, evo šta mi imamo ostali govoriti o poljoprivredi. Ja se ne bavim poljoprivredom, ali mislim da kao narodni zastupnik imam pravo ovdje govoriti o svim temama. Ljudi su me zato birali. To ne znači da sam dobar u svim temama, da o svakoj temi znam isto, ali se nekad i konzultiram, pitam nekoga tko zna, nešto pročitam. Tako da taj način na koji ste ušli u raspravu doveo je nažalost do ovog, do ovog sukoba jer je bilo odmah da ste se dulje pripremali, za pripremu ovaj odnosno vaše obrazlaganje nego što se Miro pripremio odnosno što se Miro pripremao zakon, pa onda do ovoga da što ćemo pričati o poljoprivredi. Ja mislim da svatko od nas ovdje i evo pohvaljujem sve zastupnike ovdje koji su tu u sabornici, koji ovaj slušaju i slušanje je svojevrsno sudjelovanje u raspravi ovaj svi smo mi ovdje jer trebamo biti, jer je to naš posao. Tako da ovaj i svi imamo pravo nešto reći o tome. Ja bih samo još na kraju možda dodao oko tog odnosa. Ja imam osjećaj da se hrvatska politika i nekako izjave ključnih aktera u hrvatskoj politici mijenjaju sukladno promjeni okolnosti na europskoj ili svjetskoj političkoj sceni. Netko je ovdje spominjao migrante, ja sam uvjeren ako evo Mađarska je već otišla u ovom smjeru, da još jedna ili dvije zemlje krenu tim smjerom i u Hrvatskoj bi se počelo se nekako hrabrije o tome govoriti, možda čak netko iz Vlade. Imamo istu situaciju oko ovih migranata gdje je do prije 2 mjeseca evo i predsjednik Milanović govorio nema šanse, evo sad čitam, kao nema šanse vojska na granicu, evo čitam sad i predsjednik SDP-a Bernardić kaže u ovom trenutku ne, ali ovaj postoji ta mogućnost. Dakle, okolnosti se mijenjaju i to je ono što je žalosno u hrvatskoj politici, što mi nikad ne gledamo ovaj što ćemo napraviti da zaštitimo hrvatske interese bez obzira na sve ugovore koje smo potpisali, potpisali su i drugi ugovore, ali uvijek traže nekakav način kako zaštiti nacionalnu proizvodnju, kako zaštititi nacionalne interese, kako zaštititi velike strateške kompanije, a ja mislim da nije prošao susret njemačke kancelarke i našeg premijera da nije bilo razgovora o HT-u odnosno o interesu Deutsche Telekoma u Hrvatskoj. I onda mi možemo pričan o ne znam o europskom tržištu, slobodnom tržištu, al znamo da Njemačka gura, Njemačka gura svoje interese kao jedna ako ne najmoćnija onda među dvije najmoćnije članice EU. I volio bi da svi ovdje zastupnici nekako to sebi posvijestimo i ne mi zastupnici, nego vi u Vladi i ministarstvima da nekako uvijek razmišljamo kako možemo zaštititi interese hrvatskog čovjeka, hrvatskog poljoprivrednika, hrvatskog seljaka, hrvatskog obrtnika, poduzetnika i da nam to uvijek bude nekako u fokusu. I to je logično. Prvo nekako gledate svoju obitelj, jel tako, onda gledate svoje sunarodnjake, svoju naciju i svoje državljane znači neovisno o naciji one koji žive u Hrvatskoj neovisno koje su nacije, nacionalnosti. Znači prvo gledate te ljude. Ja mislim da bi tako trebalo biti. I gledati njihove interese. Uostalom zato su nas i birali ovdje. I u tom smislu, evo još jednom pohvaljujem kolegu Bulja jer ovo nije prijedlog Kluba MOST-a nego njegov osobni zakonski prijedlog. Mi ćemo kao klub zakonski prijedlog podržati, a Vladi i vama u vladajućoj većini ostavljam na razmišljanje imate znači puno više ljudi na raspolaganju nego kolega Bulj za pisanje zakona, imate puno više službi i možete razmisliti i mehanizama i možete razmisliti o tome na koji način zaštititi hrvatske interese. Evo, hvala, a ja se predsjedavajući još jednom ispričavam, ali ovaj bio sam jednostavno izazvan. Hvala.
U ime predlagatelja će nastupati gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Evo kolega Grmoja, hvala ja bi samo reka da je kolega Križanić malo podcjenjivački iša, ali to mene ne boli. Zakon mora biti što jednostavniji. U nas se prepisivaju direktive EU, uredbe, na stotina stranica i samo se diže petkom ručica. Moj je vrlo jednostavan. Ono šta je u Mađarskoj. Nema prodaje pravnim i fizičkim osobama, stranim osobama poljoprivrednoga zemljišta. Vrlo jednostavan zakon. Ono što je u Mađarskoj, to je i u Hrvatskoj, a u nas toliko zakonodavstvo je zakompliciralo se da ne možete vjerovati šta oni rade. Iz toga kompliciranog zakonodavstva proizlazi ovo što sad imamo u poljoprivrednom zemljištu, kaos, jedan cirkus, jednu destrukciju poljoprivrednika sela i seljaka. Zakoni moraju biti jednostavni. Nije dovoljno kolega Križaniću samo dignuti ruku petkom kad dođu ovdje, a više uredbi, direktiva sam izglasa ovdje papira, sićate se prije to bi bilo na stotine kila papira ispred nas, nit je tko čitao, nit će ih tko implementirati te uredbe i direktive. Ali je bitno da na kraju mandata predsjednik sabora kaže donijeli smo 1000 direktiva i uredaba, uskladili smo naše zakonodavstvo, hoće li se primjenjivati ili neće, ovdje je ključno pitanje da mi raspravljamo o poljoprivrednom zemljištu kojega želimo očuvati, poglavito ovome koje se ne obrađuje, drugo mi, moramo ovako na isti način razgovarati o domaćoj proizvodnji protiv GMO proizvoda, koji su, i protiv glifosata, to sam predlagao, vrlo bitno isključivi gospodarski pojas, mi znači moramo imati, energetika, telekomunikacije i taj, te zakone predlažemo, znači to su strateški nacionalni interesi, primjer Hrvatske narodne banke i primjer ovaj koji se često ovdje spominje, Hrvatska narodna banka koja je sve, je sve osim narodna i monopola, strah od monopola poglavito stranih tvrtki kao što sam rekao Monsanta i ostalih. Prema tome mi moramo štititi hrvatskog seljaka, mi smo narodni zastupnici, izvršna vlast šuruje sa svima, to je vidljivo, sa svima, osim sa onima kojega bi tribala štititi. I danas kada imamo, kolega Grmoja je dobro rekao, da je ovaj, ovaj Zakon najjednostavniji, i takve Zakone ja želim od hrvatske Vlade, jasne i jednostavne, i sigurno ovo šta je metnulo u Ustav Mađarska da nije komplicirano, da je vrlo jednostavno napisano, jednostavnim jezikom, razumljivo, a ne da može sva'k' na svoj način tumačiti zakone. Ja sam dao ove kolega Križaniću, to zna, i amandman na Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji nije prihvaćen, znači to je proizašlo iz toga kad se donosio Zakon o poljoprivrednom zemljištu, tada je još bio bivši ministar, Tolušić je bio ministar, ja sam tada dao amandmane, nažalost niste vi to ni tada prihvatili, al' sam računao da ćete s vrimenom pošto šte stočar i proizvođač da ćete zaštitit svoju proizvodnju, a ne da se uvozi štetna hrana, poglavito rekli ste da se bavite svinjogojstvom i tvrdite meni da ne uvozite, al' evo pitajte uvoznike tko kontrolira u mesnicama da li je soju, ovaj hranjena sa sojom, jesu li svinje hranjene, koja je tretirana glifosatom površine, imamo li garanciju za to. Nemamo. Znači mi to idemo, ej ljudi moji, mi idemo tu štetnu hranu, a bojimo se donit jednostavan zakon, di su Mađar Orban reka', o čemu mi pričamo, i mi imao narodne zastupnike, pa mi nemamo ništa. Orban je jednostavno to riješio. Otiđite kupite tamo, pa ćete vidit hoćete li poljoprivredno zemljište, a on je ušao ovdje i s kapitalom, svi kapitali su ovdje ušli preko banaka, i kupit će nam to čisto ekološko očuvano zemljište koje će nam skupo, mi ćemo bit sluge na svome zemljištu. Naša dica u budućnost će biti, kopat će na, na našoj didovini koji će kupit stranci nastavimo li se ovako ponašat. Hvala lijepo.
Gospodin Dobrović replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, nije bila vaša zadaća da vi priredite Zakon koji može odmah u provedbu, nego ste vi ovim vašim Prijedlogom ukazali na jedan veliki problem koji bi, s kojim bi se trebali pozabaviti oni koji su u prilici da vode resor, to je itekako važno pitanje, pitanje vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem, pitanjem kvalitetnim upravljanjem tim prevažnim resursom i na koncu pitanjem proizvodnje. Mi znamo dobro da stanje činjenice po pitanju poljoprivredne proizvodnje, uvoza hrane, kvalitete hrane koja se stavlja na tržište, nisu dobre i da se tu može, i treba napraviti puno, u stvari na dobrobit i korisnika, a i onih koji proizvode tu hranu u Hrvatskoj.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Dobrović, ovdje je sasvim jasno da je ovaj Zakon vrlo jednostavan to jest izmjena zakona, ovo je izmjena članka u biti, ovo je Izmjena zakona o poljoprivrednom zemljištu, prema tome tu nemamo šta posebno govoriti. Vrlo bitno je o vlasništvu se definirati i zaštitit hrvatskog seljaka i opstanak, i to je intencija europskog zakona da na ruralnim područjima ostanu ljudi živit i da proizvode hranu, međutim u nas je kontra, pogledajmo Latviju, Litvu, ovu Slovačku, pogledajmo Poljsku, svi utrostručili, udvostručili su svoju proizvodnju osim nas. Uostalom i Mađari su, ponavljam Mađari su to stavili na razinu Ustava, čak u Ustav, vrlo jednostavnom rečenicom, pravnim i fizičkim osobama, stranima pravnim i fizičkim osobama nema prodaje zemljišta, ne mogu biti vlasnici, ne treba to komplicirati, ali nama bi Lucić zabranio govorit, saborski zastupnik, koji putuje avionima vrlo jednostavno ... [[Govornik se ne razumije.]] ali ne želi o toj, sad ću opet i ja, … Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Hvala vam, hvala. Sada će govoriti Klub zastupnika, predstavnici Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, najprije gospodin Lovrinović, onda gospođa Sabolek. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, raspravljamo o Prijedlogu zakona o poljoprivrednom zemljištu kolege zastupnika Mire Bulja, koja je zaista kratka, vrlo jasna, ona je, ja bi to ovako preveo, ona je jedan krik, krik s namjerom da se zaštiti ova bezglava rasprodaja svega što je naše, što su generacije stvarale, a poljoprivredno zemljište je jedan od najdragocjenijih resursa upravo iz razloga što je hrvatsko zemljište, još kad uporedimo ovo sa zapadno europskim, još uvijek puno zdravije i očuvanije u odnosu na ono šta je. Međutim evo ovaj Prijedlog igrom slučajnosti ili ne, koinsidira sa Zahtjevom nove ministrice poljoprivrede da se ovaj Zakon o zemljištu koji postoji već, da se na njemu dorade neke kozmetičke promjene vidite. E sada točno u ožujku prije dvije godine mi smo se ovdje ubijali raspravljajući o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu i ja sam očekivao da će se tu tisuće i tisuće hektara dodijeliti, da će se to proizvodit', da ćemo mi smanjiti uvoz i tako dalje, i tako dalje, ali sam se gorko razočarao poštovani građani, vjerojatno kao i vi. Zašto? Jer od tada do sada ništa nitko nije dobio ni hektar tog poljoprivrednog zemljišta da obrađuje, pa čak i oni koji su se zalagali za taj Zakon tad, posebno iz vladajuće koalicije, nakon toga su shvatili da je to jako loše, i oni se protive, međutim ne smiju galamiti jer će im drugovi stranački poslat neku inspekciju, posebno proizvođačima kojih ovdje ima je li, koji su veliki proizvođači, pa onda ćete poslije biti u problemima, a vi ste kolega Križanić jedan sigurno od onih koji baš nije zadovoljan, ali ja vam čestitam da ste proizvođač jer proizvodit danas u poljoprivredi je krvav posao, krvav je posao. Ali dajte dignite taj glas slobodno. U ovoj zemlji onog trenutka kad pobijedite svoj strah, pa mi ćemo stat iza vas, razumijete, građani će stat iza vas. Pa vi znate da u vašoj stranci kolko ima neradnika i probisvijeta, a vama čestitam, vi ste proizvođač. E sada, dakle od tog nema nikakve koristi, poljoprivredno zemljište. E, sad se ponovo govori kao mi ćemo davat ali uvest ćemo sistem bodovanja znate. A zašto bodovanja? Pa da možeš tamo dati kome odgovara više bodova, npr. ima neko 100 ovaca, on će dobit 30 bodova, a neko onaj drugi ima 100 ovaca i traktor, on će dobit 40 bodova. Al onaj što ima traktor i 30, 100 ovaca, on, on je član naše stranke, pa će dobit itd. Vidite, dodjela zemljišta, poticaj, postala je par excellence pitanje političke korupcije u RH i to one kapilarne znate, kapilarne. Poticaji se isplaćuju po hektaru, a ne po prinosima, ne proizvodnji, zato mi uvozimo 2 milijarde i 400 milijuna EUR-a poljoprivrednih proizvoda, izvozimo jedva milijardu i 200. Ova zemlja koja može nahranit još 2 RH, doveli ste je u ovakvu situaciju i vi, ne samo vi nego i prethodne garniture, doveli ste nas u takvu situaciju da od Slavonije koja je Bogom dani raj, zelena oaza, da se pretvara u pustinju. Izraelci od pustinje, pustinju pretvaraju praktično u oazu, pretvaraju je u zelenu, u zelenu oazu. Znači da iskoristim ovu priliku još da kažem neke stvari kada je u pitanju poljoprivredno zemljište. Ma nije točno da će se moratorij, vi s ponosom ovdje izjavljujete nećemo mi stranci, neće oni kupovati 1.7. ove godine, mi ćemo to 3.g. još produžit znate, radujte se Hrvati, pa ne možete to govorit. Pa 33 000 hektara najplodnije zemlje putem kriminalnog lex Agrokora prešao je već znači u ruke stranaca, američko-ruskog kapitala, pazite, 33 000 hektara najplodnije zemlje. Pa znači nije točno, pa to se već radi, to se već događa. E zato upravo treba stavit u ovo, treba u Ustav stavit, zabranit vode, šume, obradivo tlo, nema veze odakle si prijatelju, možemo mi napraviti ako treba malo to pojasniti, pa reć u redu može ako si ovdje već živiš 10.g. u RH, ako ćeš se narednih 50.g. ti i tvoja obitelj, a mi ćemo te pratit sve godine dal ti proizvodiš il ne i tako se to rješava na zapadu, to nije ništa novo, mi samo trebamo preuzet ove njihove, njihove metode kojima oni, oni nama zabranjuju neke stvari što da radimo. Znači, poljoprivredna proizvodnja kad govorimo nikad lošija, vidite prihod po jednom hektaru u RH je oko 1.620,00 EUR-a, prosjek EU je negdje oko 2650, a jedna Nizozemska sa hektara ima prihod 14.200,00 EUR-a, znači po hektaru, to je znači visokoproduktivna i nama produktivnost i proizvodnja svake godine pada kada govorimo o tome. E, što ćemo mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku ovdje napravit? Znate, mi smo stranka ozbiljnih ljudi sa znanjem, mi nećemo pričat šuplje priče i da ljude zamaramo da gledaju televiziju. Znači, prihode ćemo isplaćivati po hektaru, veliki proizvođači neće više dobivati poticaj kao do sada, odredit ćemo im neki prag nakon čega neće il imati il će imati mizerno, ali ćemo usmjeriti u malim proizvođačima, OPG-ima, ne zato da će oni postat neke velike firme, nego ćemo ih tako vezat za tog gdje žive, selo, ruralni razvoj. Sjećam se uvijek mog prijatelja iz okolice Vinkovaca koji ponekad kad mi je rekao slušaj Ivane, one dvije krmače koje su moji uvijek hranili, one su me othranile i otškolovale, pazite dvije krmače. Mogao si prodat sve, mi ćemo ponovo uvesti, znači moderno zadrugarstvo, svi ti mali morat će moći prodati tom sustavu, a ti proizvodi će morat doći na police supermarketa koji ne plaćaju, nisu platili 10.g. kune poreza na dobit državi, a grade ovdje pogledajte, otvaraju nove centre, a 10.g. posluju s gubitkom. Pa vidite da, da, da se ovo razvaljuje, država, razvaljuje se zemlja. Prema tome, možete pričat tu priču maloj djeci, al ovdje postoje ljudi koji suvereno vladaju znanjem, imaju informacije, nama ne možete pričat priče. E, ali mi dragi građani ne možemo bez vas ništa. Dolazi vrijeme kad imate jednu odluku, samo jednu dilemu, jednu odluku, hoćete li dalje podržavati ovu razornu nesposobnu politiku, u stvari nije ona nesposobna, ona je za sebe visokosposobna jer oni su sami sebi cilj, pa prema tome da nas sve isporuče vani, ono da odemo, oni misle da, da tek će onda, al tek će onda propasti jer nemaju od koga uzimat. Prema tome, pozivam vas da konačno ovu agoniju završimo i da u svojoj zemlji možemo živjeti na svome, a posebno ćemo stimulirati ljude koji žive od svoga rada, a ove sve druge barabe treba jednostavno s njima se obračunat.
Hvala. g. Sabolek, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani građani, kolegice i kolege. Hoće li ove godine vladajući dopustiti da se najplodnija zemlja proda u bescjenje strancima? Ako hoćete, onda građani ove zemlje moraju znati tko je to dopustio i neka se ne izvlače na to da su morali, nitko ne mora svoju zemlju prodati nikome ako to ne želi. Nisu dali Mađari, nisu dali susjedi Slovenci, pa tko smo mi da dajemo ovu zemlju u bescjenje strancima? A to isto nismo dopustili svojim građanima koji su zbog te iste činjenice morali napustiti svoja ognjišta. Njih ste otjerali da bi dali strancima. Brojčani pokazatelj za bolest koja je u slučaju poljoprivrede kronična i ušla je nažalost u termalnu fazu je činjenica da je RH jedna od rijetkih zemalja unije u kojoj se u proteklih 10.g. smanjila vrijednost poljoprivredne proizvodnje, a naročito žalosti što se to događa i u proizvodnjama u kojima smo do sada ostvarivali samodostatnost poput proizvodnje jaja, mlijeka, krumpira. Tri su nacionalna resursa o kojima tako malo skrbimo, a to su voda, zrak i poljoprivredno zemljište. Dok za vodu i zrak još postoje upozorenja na štetne pojave, za poljoprivredno zemljište kao da nikoga nije briga. I kako vrijeme odmiče mi iz Živog zida smo sve uvjereniji da državnom aparatu bilo kojeg dosadašnjeg vladajućeg sistema nije stalo da se to pitanje riješi. S temama iz poljoprivrednog sektora se u Hrvatskoj ne dobivaju izbori. Naravno, to nije razlog da o tome ne govorimo. Budući da na kretanje cijena zemljišta najviše utječe zakon ponude i potražnje u Hrvatskoj je vrijednost zemljišta znatno umanjena zbog dugogodišnjeg lutanja u agrarnim mjerama nadležnog ministarstva, nesređenih zemljišnih knjiga, velike rascjepkanosti poljoprivrednih površina, nekonkurentne i neisplatljive proizvodnje zbog prevelikih poreza. Nepripremljeni ulazak proizvođača hrane u EU rezultirao je padom proizvodnje u svim najvažnijim sektorima te velikim uvozom iz uređenijih i bolje vođenih tržišta. Naši poljoprivrednici zbog svega spomenutoga imaju vrlo nisku kupovnu moć naspram poljoprivrednika EU. Sve je to rezultiralo velikim odljevom stanovništava iz Slavonije gdje i oni koji su bili zainteresirani za poljoprivrednu nisu mogli doći do zakupa državne zemlje. Udruge OPG-ova godinama upozoravaju na to da ni država ne zna s koliko zemljišta raspolaže, a sada ostaje i bez ljudi koji bi je obrađivali. Ove godine ističe moratorij za prodaju zemlje strancima iako je javna tajna da brojne strane tvrtke već sada u Slavoniji kupuju slobodno zemljište od privatnih vlasnika. Svjesni smo da bismo prema ugovoru o pristupanju EU morali omogućiti prodaju zemljišta već ove godine, ali ako pratimo trendove vidimo da je primjerice Mađarska spriječila prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima, ne samo zakonskim nego i promjenom ustava. Slovenija ima odredbu prema kojoj onaj koji želi kupiti zemljište mora biti stanovnik Slovenije najmanje 5 godina ili mora imati registrirano poljoprivredno gospodarstvo ili određena ograničenja vezana uz veličinu zemljišta. Svjesni smo valja činjenice da neće Austrijski ili Francuski seljak kupovati zemlju ovdje da je obrađuje, kupovat će je koncerni koji se bave proizvodnjom na veliko, agronomski giganti, a mjesta iznenađenju nema jer se od propasti jednog proizvodno-tržišnog sustava krajem '80.-tih godina 20. stoljeća nije pronašao efikasan nadomjestak u vremenu kada smo mogli sami kreirati poljoprivrednu politiku tj. od osamostaljenja do pristupa EU i prema nekim projekcijama ovo će se nastaviti sve dok se unutar poljoprivrede ne stvori novi sustav. Ali za to neće biti zaslužena ni jedna stranka koja je vladala do sada, niti jedan ministar do sada, nego ekonomska logika preostalih proizvođača i neke nove politike koje se očekuju uskoro. U Hrvatskoj se još uvijek ne zna sa sigurnošću koliko ima zemlje, tko njima upravlja i tko plaća zakup. Poljoprivreda je naš najzapušteniji gospodarski sektor. Jedan razlog, ali ne i jedini za dramatično smanjenje poljoprivredne proizvodnje je i nedostatak adekvatnog upravljanja zemljištem. Pri pristupanju uniji dobili smo sedmogodišnju odgodu liberalizacije tržišta poljoprivrednog zemljišta koje smo trebali iskoristiti za sređivanje stanja koje bi rezultiralo povećanjem i produktivnosti i cijene i poljoprivrednog zemljišta. No, kako nismo napravili ništa već ove godine možemo očekivati navalu stranca iz njihove perspektive na vrlo jeftinu zemlju. Hvala vam.
Hvala i vama gospođo Sabolek. Sada je na radu gospodin Alen Prelec, koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, predlagatelju, evo da li će ovaj zakon biti usvojen ili neće mi ćemo ga u svakom slučaju podržati, ne zato što je on dobar ili loš nego zato što je dobra namjera. To je ono najvažnije i mislim da bi mi trebali zaštititi hrvatsko nacionalno blago, a to je zemlja u svakom slučaju. Ja sam u ovom sazivu, u saboru sam još od 7. saziva i ovdje sam se naslušao svakakvih govornika i ministara i predsjednika vlade i zastupnika koji su pričali o zemlji i o tome kako hrvatska poljoprivreda treba biti bolja, međutim od svega toga skupa rezultat je da danas imamo hrvatsku poljoprivredu u gorem stanju nego smo imali prije 5 godina, a prije 5 godina je gore nego je bilo prije 10 godina. I činjenica je da svakim novim zakonom nekako mi se čini da je poljoprivreda u sve gorem, gorem stanju. 19 puta smo mijenjali Zakon o poljoprivrednom zemljištu, 19 puta. I da li je bolje? Ne. Čini mi se kao da se trudimo da je sve gore i gore. I to su današnji govornici svi od reda potvrdili. Ali ni jednog nisam čuo da se ne zalaže za bolju poljoprivredu u Hrvatskoj, ni jedan nije to govorio, a i vjerujem da imamo svi dobre namjere samo je pitanje da li imamo dobar put da dođemo do hrvatske poljoprivrede, bolje hrvatske poljoprivrede. Da li trebamo prodavati zemlju strancima? Ja sam definitivno protiv toga. Da li to možemo spriječiti? Nadam se da možemo spriječiti u slijedećih 3 godine. A kaj će se dogoditi poslije onih 3 godine? E sad to bi bilo ključno pitanje. Ja mislim da hrvatski poljoprivrednik neće biti bolji poljoprivrednik ako neće imati zemlju. Ja imam jedan dobar primjer u svojoj općini gdje jedan poljoprivrednih evo, a znam to već 10 godine bio na koljenima. On je bio stočar, proizvođač mlijeka bio je prije 10 godina na koljenima. Zašto? Zato što je prodavao mlijeko Dukatu. Od prodaje mlijeka Dukatu nije mogao preživjeti, kao što mnogi danas stočari ne mogu preživjeti. Prije nekakvih 6-7 godina krenuo je u proizvodnju sira, vrhnja, proizvoda od mlijeka, ima sad nekoliko mlijekomata i nikad mu bolje nije bilo. Kao mnogim stočarima u Hrvatskoj svijetlim primjerima koji imaju sve bolje i bolje rezultate, sve više mlijeka, imaju zapažene rezultate. Zašto je to tako? Zato što se čovjek odlučio boriti sa onim svim problemima koji postoje i izborio se. Ima tri prekrasne djece, troje prekrasne djece i oni vide budućnost u svojoj poljoprivredi. Zašto sad to govorim, kakve to veze ima? Ima veze. Zato što je taj čovjek evo prošle godine kupio 50 hektara zemlje od tvornice Plive. Kako je Pliva postala vlasnik te zemlje sad nije bitno, ne ulazim u detalje, ali kupio je 50 hektara zemlje, platio je 500.000 EUR-a. Za jednog takvog malog proizvođača 500.000 EUR-a kredita je jedno veliko neizvjesnost. Ali oni je svjesno ušao u taj rizik zato što vidi budućnost u proizvodnji mlijeka za sebe i za svoju obitelj. Svaka mu čast, to je hrabrost, ali to je i put kako bi hrvatski poljoprivrednici trebali raditi. Osigurati sebi trajnu proizvodnju. Trajnu proizvodnju mogu jedino osigurati jedino sa vlasništvom zemlje. I tu je ključ ono što bi ja postavio jednu tezu. Ako želimo da hrvatski poljoprivrednik opstane mislim da treba biti vlasnik zemlje, mora biti vlasnik zemlje. Mi u državnom vlasništvu imamo 830 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta, koliko znam da je to točan podatak, evo. Od tih 800.000 hektara svega 400.000 hektara je pod nekim oblikom ugovora, ostalo neobrađeno, nepoznanica. Kad bi, dajte samo zamislite da tih 400.000 hektara koji nema ništa, odnosno 800, 400, 440.000 preostalo koje nije pod nikakvim najmom, da idemo prodati hrvatskim poljoprivrednicima. Ne bilo kome nego onima koji su stvari poljoprivrednici, oni koji će proizvodit mlijeko pustiti na tržište, a ne koji će doći samo do potpora i manipulirati sa tom zemljom. 800, 440.000 hektara. Rekao sam koliko je samo sa 50 hektara čovjek uspio, zaposlio ljude, ima 20 zaposlenih i uspio je proizvoditi mlijeko, sir i opstao na tržištu, uzeo kredit od 500.000 EUR-a. Znači ključno pitanje, da li naš poljoprivrednik može raditi u neizvjesnosti? Ne može. On mora biti vlasnik zemlje da bi mogao graditi svoju budućnost. Država ima zemlju, ja ću sad postaviti pitanje, zašto država ne prodaje poljoprivrednicima, hrvatskim poljoprivrednicima zemlju pod određenim uvjetima. Evo, ako proizvodiš mlijeko, ako imaš krave, prodat ćemo ti zemlju ali ako se budeš pretvorio u građevinskog poduzetnika i od tog poljoprivrednog zemljišta htio napraviti građevinsko zemljište i ovaj stanove onda ćemo ti tu zemlju uzeti. Ja sad malo karikiram, ali to je bit svega. Ne možemo tražiti od poljoprivrednika da budu poljoprivrednici, da riskiraju, a nemaju zemlje. Dajemo im u najam, možda će se promijeniti za 10 ili 5 godina ovaj zakon i veš neće imati zemlju. Oni traže sigurnost, ajmo im dati sigurnost. Ja sam za to da prodamo hrvatskom poljoprivredniku koji zna što će sa zemljom, koji ima budućnost, koji ima obitelj, koji se s time hoće baviti, a ne mešetariti, ajmo mu prodati zemlju i neka se bavi poljoprivredom. To je ključ svega. I onda ćemo imati vjerojatno konkretne rezultate u hrvatskoj poljoprivredi, a ne da svaki novim ministrom imamo sve gore i gore rezultate, da mi ovdje pričamo i svi puše u isti rok u konačnici. Evo, i kolega Križanić i Bulj, svi govorimo da hoćemo bolju poljoprivredu. Sigurno i državni tajnik i njegova suradnica žele bolju poljoprivredu. A jesmo li dobili bolju poljoprivredu? Nismo. Pa ajmo se dogovorit onda kako ćemo dobiti bolju poljoprivredu. Nedugo su sa Ministarstvom poljoprivrede razgovarali ovaj predstavnici Hrvatske poljoprivredne komore i govorili su o strategiji kako će izgledati hrvatska poljoprivreda. Znate tko su bili predstavnici u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori? Bili su oni koji su inače zakupnici poljoprivrednog zemljišta. Znate tko su ti? Ovo su mi poslali ljudi koji su čuli to. Znači o interesima hrvatskog poljoprivrednika su govorili Antun Vrakić, Matija Brlošić, Zvonko Širjan, znate koliko posjeduju, koliko imaju poljoprivredne, državne poljoprivredne zemljište, Antun Vrakić 400 hektara, Matija Brlošić 250 hektara, Zvonko Širjan 1700 hektara. I oni su govorili o tome da trebalo dati i dalje u zakup onima koji su dosadašnji posjednici na slijedećih 25 godina. Oni su govorili o hrvatskim interesima. Možda su i mislili o hrvatskim interesima, ali radili su o svojim interesima. Ovo sam vam pročitao ne zato što sam ja tamo prisustvovao tom sastanku nego zato što mi ljudi to poslali i zamolili da ovdje pročitam. Oni su govorili o svojim interesima. Pročitao sam koliko hektara imaju u zakupu i traže da svi oni dosadašnji zakupnici produže to na 25 godina. U čijem interesu su oni govorili? Imam i jedan drugi dopis koji govori o mjestu Velika Kopanica, to sam već tražio odgovor od Ministarstva poljoprivrede. U kojoj je načelnik HDZ-ovac, ali nije ni važno da li je HDZ-ovac, može biti SDP-ovac ili HSS-ovac tako je malo važno, oni koji su interesni, su interesni. I ima taj načelnik ima u zakupu državnu zemlju, ne samo da on ima u zakupu državnu zemlju nego i njegovi vijećnici imaju u zakupu državnu zemlju, a oporbeni vijećnici pokušavaju jednostavno stvari stavit na čistac, ne ne mnogu, ne mogu. To su stvari koje se ne smiju dešavati kod nas, velim opće nije važno da li su to načelnici HDZ-ovci, SDP-ovci, HSS-ovci, to su oni koji su u onoj stranci interesnoj stranci i zbog toga uništavamo hrvatsku poljoprivredu. Netko je ovdje spomenuo da smo dali mogućnosti da čelnici jedinica lokalne samouprave raspolažu sa državnom zemljom, ja sam za to, i ja sam čelnik jedinice lokalne samouprave, jasno da nemam ni jednog hektara u najmu, ne pada mi ni na pamet, niti će sigurno moja djeca i moji prijatelji moći konkurirat za najam poljoprivrednog zemljišta u mojoj Općini, ali pitam zašto takve stvari koje su nemoralne ne rješavamo, zašto je prijavljujemo DORH-u, zašto ljudi sumnjaju u politiku, zašto? Zato jer imamo primjere koji su loši primjeri, zato što imamo ljude koji su interesni u svemu tome skupa, i zato nam poljoprivreda neće biti bolja, zato oni mladi kad vide takvo nešto odlaze iz Hrvatske, to trebamo spriječiti. Trebamo svi raditi u interesu hrvatske poljoprivrede, u interesu hrvatske države, a mi više puta ne radimo, ne donosimo Zakone koji su u tom interesu. Ja znam da evo, sad već ispada da nas je ovdje četvero, govorimo o važnim stvarima za hrvatsku državu, dal' nas tko sluša il' ne sluša, govorim državnom tajniku i tražim od njega da jednostavno ove stvari koje sam sad spomenuo, da se istraže. Ako imamo dobre, časne, poštene namjere da stvarno učinimo nešto da ova Hrvatska bude bolja, da mladi osjećaju da hrvatska politika, političarki koji sjede ovdje u Saboru ili u Vladi žele dobro hrvatskom političaru, hrvatskom poljoprivredniku, mladom čovjeku i da se ne događaju ovakve stvari, da oni koji pregovaraju u svoje ime, to rade pod krinkom hrvatskih interesa. Evo i mi ćemo u SDP-u podržati ovaj Zakon, ne zato što je on provediv, ne zato što je on bolji od mađarskog ili lošiji od mađarskog, nego zato što on ima smisla. Ja bi volio da ne samo nakon ovih tri godine, a brzo će proći tri godine, da hrvatska zemlja bude u hrvatskim rukama, a još najvažnije u pravim rukama i da na hrvatskoj zemlji budu proizvedena dobra koja će dati konkretne rezultate za bolju hrvatsku poljoprivredu. Evo zbog tog ćemo dignuti ruku za ovaj Zakon, a vjerujem da svi tako osjećamo. Hvala.
Gospodin Bulj je tražio riječ u ime predlagatelja.
Ma evo ja ću samo kratko ... [[Govornik se ne razumije.]] na ovoj bitnoj temi, bez obzira jesam li ja predlagatelj, ali je značajna tema pa ma tko je predložio. Ja bih na kraju zahvalio svim Klubovima koji su podržali, a očito svi osim Kluba HDZ-a, vjerujem da će do kraja, ovaj da će i oni naći model i način da hrvatski seljak, ovaj bude vlasnik hrvatskog poljoprivrednog zemljišta. To je i intencija i Europske unije i onoga što oni propagiraju i što žele da na selu ostaju ljudi živiti i da se tu bave poljoprivredom, i da ne prodaju zemljište i očekujem da ćemo to svi zajedno postići. Evo zahvaljujem se svim Klubovima, evo do zadnjeg kolege iz SDP-a, do mog matičnog Kluba, do Živog zida, Promijenimo Hrvatsku, do Suverenisti i, Klub suverenista doktora Hasanbegovića i generala Glasnovića, do Klubova, ne znam da ne bi nekoga zaboravio, gospodina Žagara koji je u ime Kluba HSU, i svih ostalih Klubova koji su unutar toga Kluba nezavisnih, Nove politike bi zahvalio znači da ovdje ipak ovaj moj prijedlog je ponukao jednu raspravu. Žao mi je što je tijekom ove rasprave bilo određenih malo nesuglasica koje su usmjerile možda s ove bitne teme, ali uglavnom moram nam cilj biti isti da dosadašnje upravljanje poljoprivrednim zemljištem nije ... [[Govornik se ne razumije.]] dobre rezultate, postajemo sve veći i veći uvoznici, sve manje i manje izvoznici, propada nam poljoprivredna proizvodnja, a raseljavamo sela, znači suprotno od onoga šta Europska unija proklamira. Očekujem da ćete uvaženi tajniče priniti ovo, ja znam da je u politici teško, ali ćete priniti i da ćete naći model i način kako ovo vi, ako ne želite ovo moje implementirati, i naći kao Ministarstvo i Vlada kako ovo implementirati, a vidite da su svi oporbeni Klubovi jedinstveni, to jest većina oporbenih Klubova, osim trenutno HDZ-ovog Kluba, da ćete način model i način kako zaštiti hrvatskog seljaka, kako razvijati hrvatsko selo, u biti da su sadašnji rezultati poražavajući, a očekujem od vas da date ta rješenja, da date ili kroz Zakon koji more bit jednostavan kao ovaj, samo da ne bude kompliciran kao što se u nas po običaju komplicirani Zakoni, pa nitko ne zna tko ih triba izvršavat, tko triba provodit, tko triba sankcionirat, tko triba, u nas se u biti u konačnici ništa ne zna. Evo ja se zahvaljujem svim Klubovima.
Sada je na redu gospodin Domagoj Mikulić, nema ga, gubi pravo, gospodin Josip Križanić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege koliko nas još malo ima. Evo sad mi dopustite da nekoliko riječi kažem o samom raspolaganju poljoprivrednim zemljištem i o nekim tezama koje ste vi mogli govoriti osobno, jedno je govoriti u ime Kluba, a drugo je govoriti o svom osobnom stavu. Dakle, Zakon o poljoprivrednom zemljištu na snazi je već više od dvije godine, on je u velikom dijelu dobar, imao je dobru namjeru, a pogotovo u ovom dijelu kada smo htjeli spustiti neke odredbe na, na gradonačelnike i načelnike odnosno lokalnu samoupravu. Decentralizacijom smo htjeli napraviti ne samo funkcionalnu nego i fiskalnu decentralizaciju, što je bilo dobro. Međutim, neke stvari smo sad s ovim vremenskim odmakom vidjeli da nisu dobre, vidjeli smo da nisu dobre i to treba mijenjati. Odredba o zemljišnom maksimumu za zakup koji nikad nije raspravljen u ovom saboru, nikada nije raspravljen nego smo dobili, dobili amandman o tome da o tome može, da o tome može odlučiti gradonačelnik ili načelnik nije dobra, nije dobra. I sam sam bio gradonačelnik i načelnik, neko je tu govorio o tome da načelnik ima zamjenika i još ima 15 ljudi u vijeću, to nije dobro, to bi trebalo raditi HS. Nije dobro što nema niti propisanih rokova za sankcije za gradonačelnike i načelnike odnosno za jedinice lokalne samouprave koje ne provode zakon. Imamo dvije pune godine sad tu raspravljamo o tomu danas ne bi raspravljali. Zato se dogodilo da danas više od 2.g. otkad je zakon stupio na snagu imamo situaciju da je 410 JLS-a dostavilo programe na suglasnost ministarstvu, od čega je odobreno 210, raspisano svega 11 natječaja. Sada ja postavljam pitanje javnosti i svim našim načelnicima i gradonačelnicima, zašto nisu raspisani natječaji? Zašto nisu u 2.g. napravili, napravili plan raspolaganja? To je poražavajuće i nedopustivo. S jedne strane tražimo produljenje moratorija, s jedne strane tražimo produljenje moratorija strancima, na prodaju zemlje strancima, a s druge strane već 2.g. nismo u stanju provesti natječaj o zakupu kupoprodaje zemljišta. S njom su mogli raspolagati upravo kolega Bulj, upravo hrvatski poljoprivrednici, upravo na način 25+25 ako govorimo o zakupu, godina ili o kupnji. Takvim intenzitetom kakvim smo radili do sada nikada nećemo staviti zemlju u funkciju, nikada. I ako ovaj moratorij opet mi provedemo 3.g. ko nam garantira da ćemo mi za 3.g. napraviti … [[Govornik se ne razumije]] planove raspolaganja i raspolagati zemljištem da upravo sva hrvatska zemlja bude pod kontrolom hrvatskih ljudi, bilo pravnih ili fizičkih osoba? Dakle, zakon nije sveto pismo, imamo dvije godine odmaka, vidjeli smo učinke, one neke segmente za koje smatramo da nisu dobre treba ih promijeniti. Sigurno je jedna od spornih odredbi upravo mogućnost da se čelniku JLS-a da da određuje zemljišni maksimum. Da, to je jedno od spornih mogućnosti sigurno. Drugo, u puno slučaja onda ti čelnici JLS-a imaju problem, neće se morati stavljati u ulogu arbitra, neće morat donosit nezahvalne odluke za lokalno stanovništvu jer u vijeću sjedi možda 10 ili 15 vijećnika koji imaju svaki svoje osobne interese. Nadalje, zaštita dosadašnjih posjednika i zakupaca koji redovito plaćaju zakup više od 5.g., kojima je poljoprivreda pretežita djelatnost, kao i pravim poljoprivrednicima. To bi jedanput htio da raspravimo šta je to pravi poljoprivrednik. Nisam za to dragi moj prijatelju, vi ste govorili o tome ili neko prije ne znam vas, da dijelimo poljoprivrednike na velike i male. Na OPG-ove, zadruge ili tvrtke. Ja za to nisam jel su nam i jedni i drugi izuzetno važni, izuzetno važni. Pravi poljoprivrednik za mene je onaj poljoprivrednik neovisno o tome da li ima jedan, jednog ili tisuću zaposlenih, koji zapošljava ljude jednog ili tisuću, stvara dodanu vrijednost, ima referentni prinos po jedinici površine, plaća poreze i doprinose ovoj zemlji i mora biti efikasan, produktivan i konkurentan, to je pravi poljoprivrednik. Sve su to važni i bitni čimbenici u poljoprivredi, al ne smijemo i nećemo brkati hobi i poljoprivredu. Ako ja osobno imam doma 300 … [[Govornik se ne razumije]] onda to nije sigurno interes države Hrvatske da se s takvim hobistima bave, to je moj hobi. U svijetu je danas poljoprivreda agrobiznis i industrijska proizvodnja, neovisno o tome jel to mala ili velika gospodarstva. Na takav način kad postavimo poljoprivredu onda ćemo biti i konkurentni i produktivni. Kad govorimo o čuvarima prostorima, moramo brinuti i o njima, ali kao socijalnoj kategoriju i za to se mora, o njima se mora boriti Ministarstvo socijalne skrbi. Ja sam predlagao da se iz Fonda državnog zemljišta kad se donosio ovaj zakon, mladim obiteljima koja se žele baviti poljoprivrednom proizvodnjom osigura 10-tak hektara u trajni najam ili zakup. Na njih mogu kupiti traktore da mogu dobiti na njih, mogu dobiti zajam i ako se bave poljoprivrednom proizvodnjom 10.g. ili više, na nju, tu zemlju steknu pravo vlasništva, to je onda interes naše, naše države prema čuvarima prostora. Tako ćemo osigurati čuvare prostora, to je naša zemlja i to su naša djeca. Nekad su govorili da je DORH protiv toga. Ko je DORH? Zbog čega bi DORH bio protiv toga da mi našoj djeci osiguramo uvjete za život u našoj zemlji? Ko je DORH? Prvo, dalje, trebamo namiriti dosadašnje kvalitetne posjednike koji plaćaju najam, imaju referentni prinos najmanje 50% više od primanja poticaja i poljoprivreda im je pretežita djelatnost, te provode gospodarski program. Da, ne one koje, koje su u posjedu, u posjedu 15.g. i zato ubiru poticaje, ne nego one koje imaju proizvodnju. Svu preostalu zemlju uputiti prema stočarima bezemljašima bez obzira na općinske granice jer oni stvaraju dodanu vrijednost, a ne da se kukuruzna silaža u hrvatskoj državi proizvodi za slovenske bio, bioplinska postrojenja, takvima bi zemlju oduzeo. Stočari daju dodanu vrijednost i multiplikator su puta 5. Što se tiče prodaje, smatram da smo odredili maksimum po jedinici, po JLS 25% i 50 hektara. Dakle, ako smo jednoj pravnoj ili fizičkoj osobi omogućili da kupi do 50 hektara, zbog čega ga onda ograničavat na česticu od 10 hektara? Čak sam za to što ste vi govorili i sad će se prvi put valjda u ovoj sabornici složiti, moj osobni stav govorim, ne govorim o stavu HDZ-a, da sam za to da to da treba Hrvatskoj, hrvatskim građanima prodavati hrvatsku zemlju, cijelo vrijeme sam to govorio. Zbog čega uopće ograničavati limit? Zbog čega? Sad kad imamo moratorij na prodaju zemlje strancima, mi zabranjujemo prodaju našim hrvatskim građanima, tu sam od početka bio protiv toga. Hitno rješavajte suvlasništvo, hitno rješavajte suvlasništvo između privatnih osoba i države na način da se tako suvlasništvo rješava uvijek u korist privatnih osoba, zbog čega bi država trebala biti suglasnik sa privatnom osobom. Neka dođe procjenitelj neka procjeni zemljište i država i on ima pravo pravokupa, neka ide na natječaj da ovaj koji je u posjedu ima pravo pravokupa. To je jedino logično, neovisno o količini. Pod hitno umrežiti sustav naplate zakupa između JLS-a i ministarstva te hitno raskidati ugovore neplatišama. Ne možemo dozvoliti da u Hrvatskoj državi još dan danas imamo 1000 hektara za koje se ne plaća najam, ali se za to ubiru poticaji, ali to je činjenica i to tako je. Samo s čvrstom i brzom implementacijom ovih par navedenih odredbi već u prvom krugu riješili bi raspolaganje velikog dijela zemljišta, a ovaj važan resurs stavili u funkciju pravnih i fizičkih osoba ali hrvatskih građana. Analizirajući sve naprijed navedeno možemo razlučiti da jedinice lokalne samouprave u ove dvije godine nisu u potpunosti provodile odredbe zakona o poljoprivrednom zemljištu stoga ovaj sabor i ova Vlada mora hitno reagirati, parcijalnim izmjenama i dopunama novog zakona da nam se ne dogodi da nam prođe naredne 3 godine moratorija koji je zatražila ova Vlada i koji ćemo sigurno dobiti, nema nikakvog razloga da ne dobijemo, a da mi i tada u naredne te 3 godine sve zemljišne resurse ne stavimo na raspolaganje hrvatskim građanima. E to ćemo onda biti odgovorni mi svi zajedno. Hvala lijepa.
Gospodin Prelec, replika.
Poštovani kolega Križanić, ja se ne slažem s vama u onom dijelu kad ste rekli da se ne smije dozvoliti čelnicima lokalne samouprave da raspolažu sa državnom zemljom. Ja se s tim ne slažem. Zašto? Zato što ja kao čelnik smatram se dovoljno sposobnim, prije svega sa svojim službama da možemo dobro raspolagati, ali da ima loših primjera to je sigurno da ima loših primjera, ali to moramo kažnjavati. Da li se nama kao saborskim zastupnicima dozvoljava da budemo članovi nadzornih odbora? Ne. Kad bi to neko bio bio bi kažnjen. Pa to je ključ. Znači moramo napraviti zakonski okvir da kažnjavamo one koji rade s osobnim interesima, da li sebe, da li svojih vijećnika i to je bit. Hrvatima je sve dozvoljeno dok se nešto ne zabrani, pa ajmo onda zabranjivat. To je rješenje.
Odgovor, gospodin Križanić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] slažemo, neki put se ne slažemo. Dakle nisam rekao da sam ja za to da se raspolaganje zemljišta ne spusti JLS-ima, načelnicima, upravo sam za to uvijek bio. I sad smatram da je to dobro, jer to, jer oni najbolje poznaju situaciju na svojem terenu, ali sam rekao da sam protiv toga da i čelnici JLS-a donose zemljišni maksimum. Protiv toga sam, to je ono što sam rekao, to bit trebao donesi zakonodavac, mi u ovom Hrvatskom saboru, da upravo vi koji ste sada ili mi koji ćemo eventualno nekad druga biti i čelnici JLS-a nemamo problema onda s tim da se sa svojim ljudima ili sa svojim vijećnicima raspravljamo tko je kome kaj. To je riječ, zbog toga sam govorio. Sankcije da, nismo, nemamo nikakve regulatorne mehanizme za one načelnike koji ne provode zakon, nikakve.
Hvala. I gospođa Mačković.
Evo, kolega Križanić ja sam čelnica jedinice lokalne samouprave i slažem se sa gospodinom da vezano uz raspolaganje, da i traženo je da se vrati ponovo raspolaganje jedinicama lokalne samouprave, ali ja sam uvjerena da ćete se složiti sa mnom da vezano uz prioritete koji su definirani Zakonom o poljoprivrednom zemljištu da je upravo omogućeno koliko god je to moguće, nikada nije ništa idealno, ali po redu prvenstva je omogućeno o čem mi danas borimo da domaći ljudi u ruralnim pograničnim područjima ipak dobiju poljoprivredno zemljište, i rečeno u prioritetima da je to prebivalište na području jedinice lokalne koje ne može se danas prijaviti ili sutra, da je to onaj koji uredno plaća poljoprivredno zemljište, da je to stočar kojemu fale određene količine zemljišta vezano do sada što je prove odnosno fali mu na taj dio, da je znači u prednosti mladi poljoprivrednik do 41 godinu koji također ima prebivalište [[Upadica: Vrijeme.]] prema tome u redu prvenstva je točno definirano i omogućeno da se ipak može domaći ljudi dobiti zemljište.
Hvala gospođo Mačković. Hvala vam lijepa. Dobro.
U svemu se s vama slažem, u svemu.
Pa dajem vam riječ gospodin Križanić, izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Dakle ja se s vama u svemu slažem i opet ponavljam, raspolaganje gradonačelnicima i načelnicima i JLS-ima da, samo je problem, prioriteti da, mi smo, ovaj zakon je donio, ovaj zakon je donio prioritete, ovaj je zakon donio, ovaj je sabor donio zakon, po kojima gradonačelnici i načelnici trebaju raspolagati državnom zemljom, ne njihovom, državnom zemljom. Zbog toga bi ovaj zakon trebao, po meni donijeti i zemljišni maksimu, zbog toga da se načelnik ne konfrontira i ne, ne stavlja u nezavidan položaj ako mora donositi među svojim ljudima nezavidne odluke, samo zbog toga, a prioriteti i sve ostalo ostaje isto kao što je i bilo.
Hvala vam lijepa. Državni tajnik gospodin Tugomir Majdak iz Ministarstva poljoprivrede reći će završnu riječ i mišljenje, završeno mišljenje ministarstva nakon rasprave.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici, evo ponovit ću mišljenje Vlade RH koje predlaže i Hrvatskom saboru da prihvati Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji predsjedniku Hrvatskog sabora podnio cijenjeni zastupnik Miro Bulj. Ne samo iz razloga što je to u suprotnosti sa zakonodavnim okvirima EU, a na koje se RH obvezala potpisivanjem Ugovora o pristupanju EU-i, a ovaj prijedlog uistinu i to jest, već iz toga što je na temelju Zakona o poljoprivrednom zemljištu, aktualnog zakona, nositeljima prava vlasništva na zemljištu propisano da oni ne mogu biti strane pravne i fizičke osobe osim ako međunarodnim ugovorom i posebnim propisom nije drugačije određeno. Iznimno, stane pravne i fizičke osobe mogu stjecati pravo vlasništva na poljoprivrednom zemljištu nasljeđivanjem, uz uvjet reciprociteta kao što je to već više puta danas naglašeno. Također, Hrvatska je potpisivanjem pristupnog ugovora dobila mogućnost 7 godina na moratorij, moratorij je na prodaju zemlje strancima i mogućnost da se ovaj moratorij produlji još za 3 godine. Dakle, Hrvatska je pravovremeno, kao što je to Vlada i najavila, podnijela zahtjev za produljenje moratorija, evo, cijenjeni zastupnik Križanić je naveo i neke od naših utemeljenja temeljem našeg zahtjeva i odgovor od strane EU komisije će uslijediti u lipnju mjesecu i nema razloga da on ne bude pozitivan odnosno da se produlji moratorij na prodaju zemlje stancima u RH na još 3 godine. Podsjetit ću također, kao što je ovdje također, bilo navedeno, da su zakonom, aktualnim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu propisana određena ograničenja za prodaju poljoprivrednog zemljišta, kao što ste to već više puta naglasili vi cijenjeni saborski zastupnici. Dakle, nakon što je 2013. g. od tada bivšeg ministra Jakovine dokinuta mogućnost prodaje zemljišta, poljoprivrednog zemljišta, ovaj zakon propisuje mogućnost prodaje maksimalno do 25% ukupnih površina državnog poljoprivrednog zemljišta na svom području, jedinicama lokalne samouprave. Nadalje, odredbama čl. 59. st. 2. i čl. 60. st. 1. Zakona, propisana su i ograničenja vezana za veličinu čestica koje mogu biti predmetom prodaje. Ministarstvo trenutno je već odradilo, Ministarstvo poljoprivrede drugu sjednicu Povjerenstva za izmjenu i dopunu Zakona o poljoprivrednom zemljištu i upravo ovaj kriterij se razmatra i stajališta smo da u skladu sa prijedlozima od strane i samih predstavnika jedinica lokalne samouprave, poljoprivrednika, ali i nas u ministarstvu, da se fleksibilizira na određeni način mogućnost prodaje poljoprivrednog zemljišta i da ovaj maksimum i konačnici ne bude vezan za poljoprivredne čestice, odnosno da bude vezan na razini korisnika. Također, ovdje je bilo rečeno kada govorimo o samim izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, aktualnog zakona, vezan, pitanja su bila vezana uz maksimalnu površinu koju mogu jedinice lokalne samouprave ili se propisati. Također, ovo Povjerenstvo kojim predsjedava ministrica, moram ispraviti cijenjenog zastupnika Bulja, razmatra mogućnost u i tom dijelu na neki način uravnoteženog pristupa prema svim jedinicama lokalne samouprave u Hrvatskoj, a oni nemaju isti fond poljoprivrednog zemljišta niti oblike raspolaganjima nisu isti u kontinentalnom, u panonskom dijelu RH, u odnosu na primorski, dalmatinski dio RH odnosno na Istru. I u pravu ste, g. Bulj, upravo ovi podaci, 431 program do sada je podnesen Ministarstvu poljoprivrede program raspolaganja na usvajanje. 261 je odobren, nije ispod 50 nego je 60%, čime je obuhvaćeno cca 205 tisuća hektara, 44 obavijesti o raspisivanju javnog natječaja za zakup su dostavljeni Ministarstvu poljoprivrede čime je obuhvaćeno 11 tisuća hektara, imate dobre podatke. 4 odluke o raspisivanju natječaja za prodaju, 12 odluka o odabiru najpovoljnije ponude za zakup. Ako to kompariramo sa trenutnim površinama u ARKOD sustavu koji su na razini 250 tisuća hektara državnog poljoprivrednog zemljišta. Za očekivati je da ćemo ispuniti ovaj cilj koji smo programima raspolaganja i novim zakonom definirali da povećamo obujam i evidenciju državnog poljoprivrednog zemljištem upravom ovim programima raspolaganja. Dakle, oni će biti daleko veći od ovih 250 tisuća hektara. A u čemu vam potvrđuju vašu tezu, da, nesređene zemljišne knjige, imovinsko-pravni odnosi u južnom dijelu RH su upravo uzrok što je većina od ovih 44, odnosno skoro svi, obavijesti o raspisivanju natječaja za kupoprodaju iz panonskog dijela RH odnosno iz Istre, dok još jedinice lokalne samouprave sa područja Dalmacije iz primorskog dijela još su u fazi znači definiranja kvalitetnih svojih programa raspolaganja, odnosno evidencije državnog poljoprivrednog zemljišta. I na kraju, nekoliko riječi vezano za Zakon o OPG-u, vi ste ga spomenuli i nekim stvarima koje je on donio. Dakako da neću nabrojati sve benefite koje je on donio, ali po prvi puta je javno objavljen podatak i bit će iz upisnika OPG-a, ažuriranje stanja u upisniku poljoprivrednih gospodarstava, odnosno poljoprivrednika, evidencija o samim proizvodnim resursima, prodaji i uslugama. Također, zaštita dijela primanja od ovrhe, uvođenje zaštićenog računa kao takvog, ali i dvije stavke koje možda nije upoznata hrvatska javnost, a to su reguliranje obaveza OPG-a odnosno SOPG-a prema mirovinskom sustavu, odnosno sprječavanje retrogradne naplate mirovinskog osiguranja, SOPG, znači samoopskrbna obiteljska poljoprivredna gospodarstva mogu izaći dobrovoljno iz ovog sustava, a također, i reguliranje obveze OPG-a i SOPG-a prema zdravstvenom osiguranju koje je definirano zakonom od 1. srpnja 2013. g. i Ministarstvo poljoprivrede sa Ministarstvom zdravstva postiglo sporazum da se izvrši, da tako kažem, oprost u iznosu od 375 milijuna kuna prema OPG-ima koji su imali tu obavezu do sada. Znači, ovaj Zakon je donio određenu reformu, prema OPG-ima se tretira od strane Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva poljoprivrede na drugačiji način nego što je to bilo prije, i on će definitivno, već sada je donio puno kvalitetnih stvari, ali u budućnosti očekujemo još kvalitetne pomake od strane OPG-a kojih unatrag tri-četiri godine, znači u razdoblju 2016.-te do 2020.-te bilježimo povećanje broja OPG-a za 20 tisuća, dok u upis u ... [[Govornik se ne razumije.]] znači evidentirane površine za potporu u razdoblju 2016.-te do 2020.-te godine bilježimo povećanje od 32 tisuće hektara. Hvala na pozornosti.
Gospodin Prelec repliku, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani državni tajniče jedno pitanje odnosno zamolba u ime jedinica lokalne samouprave koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] tražili, da li je moguće omogućiti jednogodišnje ugovore o zakupu? Naime u neki puta, u iznimnim slučajevima kad prostorni plan pretvori poljoprivredno zemljište u građevinsko područje, a to građevinsko područje još nije moguće graditi, ostaju poljoprivredna područja nekorištena, znači dal' je moguće jednogodišnje ugovore ovaj omogućiti? Jel u ovom sad, po ovom zakonu nije to moguće, a velim u iznimnim slučajevima kad je to tako u prostornom planu da omogućimo ipak da se poljoprivredna površina koristi ali ne dugogodišnje, jel' ne znam, nakon dvije, tri godine možemo dobiti građevinsku dozvolu i da se ona stavi u svrhu. Evo ako može odgovor molim vas.
Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu saborskom zastupniku Prelecu na ovom pitanju. Ukoliko je zemljište vlasništvo RH, moguće je uz suglasnost Ministarstva državne imovine sklopiti ugovor do deset godina, a ako se radi o onom dijelu produljenja koji nisam naglasio kroz moje izlaganje, produljenja privremenog korištenja na temelju već postojećih važećih ugovora odnosno ugovora iz zakonskih Zakona prije koji su doneseni i ukoliko je taj ugovor o privremenom korištenju istekao, on se može još produljiti za razdoblje do dvije godine, ili do provedbe natječaja.
Hvala lijepa. I sada na kraju gospodin Miro Bulj će govoriti u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolega, uvaženi tajniče. Intencija ovoga moga Prijedloga je bila sasvim jasna da nešto, da stanje sa poljoprivrednim zemljištem u Republici Hrvatskoj i gospodarenje poljoprivrednim zemljištem je u katastrofalnoj situaciji, a rezultati su vidljivi. Sada se vraćam na početak, ... [[Govornik se ne razumije.]] moje rasprave, međutim ako se iz ove rasprave došlo do takvoga zaključka da se vidi da poljoprivredno zemljište, govorim o 700 tisuća, ... [[Govornik se ne razumije.]] hektara neobrađenog zemljišta, od toga je negdje oko 370 tisuća hektara zemljišta u vlasništvu ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske, da se ne obrađuje, čisto ekološko poljoprivredno, očuvano poljoprivredno zemljište, znači da nešto nije dobro. Znači da ni Zakon o raspolaganju znači imovinom nije dao nekakve rezultate, to je vidljivo, ja sad neću ponavljati one činjenice koje ste i vi ponovili, u biti one se negdje preklapaju, da jednostavno prebacivanje sa Vlade na Županiju, da je ona kočnica, pa lokalna samouprava može-ne može, jednostavno se ne ... [[Govornik se ne razumije.]] Kazali ste da ovim kojim Zakonom, što sam ja predložio da se i sad nalazi u Zakonu, naravno, zato što je moratorij do 01.07.-oga uz produženje od tri godine koje ste vi tražili, znači naravno da je sad to u Zakonu, ja predlažem da to bude trajno u Zakonu Republike Hrvatske, kao što su Mađari napravili, to je Orban uveo i on, ako on može imat to i to, čini mi se čak i ustavna odredba, izmjena Ustava da su oni napravili, nebitno, uglavno on je za taj, ono šta je potpisao sa Europskom unijom u predpristupanju ... [[Govornik se ne razumije.]] on je to jednostavno u Ustav stavio to jest zakonom je onemogućio prodaju stranim pravnim i fizičkim osobama, državljama i onima koji imaju tvrtku u Republici Hrvatskoj državljan je Republike Hrvatske bez obzira u određenim rokovima, naravno da oni mogu to kupit bez obzira o porijeklu, tako da, ovaj Zakon inače nije, nisam ga napravio zbog toga, uputio, nego jednostavno me žalosti činjenica kad vidim da je, ljudi sa tih područja iseljavaju, kad vidim da žitnice, da uvozimo najviše žitarica to jest proizvoda od žitarica, kad vidimo da uvozimo mliječne proizvode, kad vidimo da se uvozimo svinjetinu, kad vidimo koja je tko zna hranjena sa hranom sa površina sojom koja je tretirana glifosatom, zato sam i dao Zakone o zabrani uvoza GMO proizvoda, prijevoza i trgovine, zato sam dao Zakon o zabrani glifosata, to ministrici ne smeta, a u Austriji, ministrici Vučković ne smeta pazite, a vi znate da pčelarima to smeta, vi ste upoznati da se pčelari bune. Prema tome evo ja bi još jednom za kraj samo rekao da očekujem da ćete prihvatiti ovaj Zakon, a poglavito saborske dvi zastupnice koje su ostale, i naravno predsjedavajući da će i on, ovaj, da je slikao, se fotografirao ... [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] , ok, hvala, auditorij jel', više radi auditorija, nego radi mene? Hvala vam lipo.
Hvala i vama. Ja sad zaključujem raspravu, zahvaljujem vam se za doprinos koji ste dali. Sutra nastavljamo sa Prijedlogom Strategije prilagodbe klimatskim promjenama u Republici Hrvatskoj za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu, gospodine, gospodin Bulj, od 2040.-te do 2070.-te, tako da znate da budemo ovdje, da budemo ovdje. …/Smijeh./… SJEDNICA JE PREKINUTA U 19,01 SATI.
Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, P.Z. br. 663. Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Vratit ćemo se sad na onu metodu. Tko je protiv takvog zaključka? Tko je suzdržan? I tko je za? Hvala vam. Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, a rezultat je znači 90 za, 4 suzdržana, 31 protiv. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom, danas prva točka: - Prijedlog Strategije prilagodbe klimatskim promjenama u Republici Hrvatskoj za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 14. Zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja. Raspravu je proveo Odbor za poljoprivredu i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Molimo bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, poštovani Mile Horvat, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Izvolite.