Hoće li nešto reći netko neformalno, bilo što mu pada na pamet, tako dok čekamo? Šalio sam se, šalio sam se. Gospodin Škibola, vi ste tražili riječ.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim slobodni govor [[Upadica Radin: Oprostite gospodine Škibola, dajem vam riječ.]] Hvala, hvala [[Upadica Radin: Molim.]] Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim slobodni govor na temu lex LNG.
U 1 sat.
Molim?
Prvi dan zasjedanja, to se može tražit ujutro, kasnije u 13. Dobro, možemo krenuti. Ajde, zakasnili smo dvije i pol minute. - Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona broj 333 Pozdrav svima, to sam zaboravio. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 172. i članka 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon i prijedlog raspravi, kao što sam rekao prije, po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje, kao što znate, prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gospodin Ivo Milatić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je nacrt konačnog prijedloga Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin koji kao lex specialis na kvalitetan način regulira i uređuje pitanje terminala za ukapljeni prirodni plin u okvirima Hrvatskog zakonodavstva. Ovim nacrtom prijedloga zakona uređuju se infrastruktura terminala za ukapljeni prirodni plin koji je od strateškog interesa za RH. Pravila i mjere prilikom realizacije terminala za ukapljeni prirodni plin s ciljem očuvanja sigurnosti opskrbe prirodnim plinom, izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju terminala za ukapljeni prirodni plin i prateći infrastrukture kao i nedvojbeno utvrđivanje interesa RH kojim se omogućava izvlaštenje nekretnina. Zakonom je uređena i koncesijska naknada za pomorsko dobro koja se isplaćuju u korist jedinica lokalne samouprave. Predviđena godišnja koncesijska naknada za prvih 25 godina iznosi 1 i pol milijun kuna godišnje gdje se državni proračun odrekao jedne trećine pripadajućih prihoda od koncesijske naknade, tako da po ovom prijedlogu zakona će se dvije trećine oko 1 milijun kuna isplaćivati u korist općina Omišalj, dok će se jedna trećina od 500 000 kuna isplaćivat u korist Primorsko-goranske županije. Pored navedenog, uređuje se morski objekt za prihvat iskrcaja, skladištenje i uplinjavanje prirodnog plina koji mora biti upisan u odgovarajući hrvatski upisnik, što podrazumijeva da mora ploviti pod Hrvatskom zastavom. Također ovim zakonom definirana su i obvezna osiguranja i oslobođenja od plaćanja poreza na dohodak osoba ukrcanih na pomorske objekte, a kako bi se potaknulo, odnosno osiguralo zapošljavanje hrvatskih pomoraca na pomorskom objektu. Vodeći računa o činjenici da je za stratešku energetsku infrastrukturu na području industrijske ruke posebne namjene neophodno specifično rješavanje dodjele koncesije na pomorskom dobru za potrebe terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku i izdavanje koncesije za podprojekt gradnja mjesta za opskrbu ukapljenim prirodnim plinom u luci Rijeka koja je bitna za buduću opskrbu UPP-om brodova, trajekata, autobusa i kamiona te detaljnije propisivanje obuhvata prateći infrastrukture za ukapljeni prirodni plin, uključujući infrastrukturu za daljnju opskrbu, kao i nedvojbeno utvrđivanje interesa RH kojim se omogućava izvlaštenje nekretnina, pristupili smo izradu prijedloga ovog posebnog propisa kojim bi se predmetno reguliralo unutar hrvatskog zakonodavstva. Ovaj projekt doprinosi u velikoj mjeri nacionalnoj i europskoj energetskoj i ekonomskoj sigurnosti te stavlja RH uz značajan strateški i geopolitički položaj. Razvoj projekta izgradnje prihvatnog terminala na ukapljeni prirodni plin osigurat će tržištu RH veće energetsku sigurnost, smanjenje cijena uvoznog plina ali i smanjenje ovisnosti o uvozu prirodnog plina. Također omogućit će i otvaranje novog tržišta plinom kroz interkonekciju s postojećim sustavim susjednih zemalja ali i izgradnju novih interkonekcija sa BiH-om i Srbijom te širenje tržišta na zemlje srednje Europe kao što su Mađarska, Ukrajina, Austrija te Češka. Strateška i geopolitička pozicija terminala komplementarna je sa mogućnošću spajanja na jadransko-jonski plinovod te daljnje povezivanja na transjadranski plinovod. Upravo to povezivanje doprinijelo bi jačanju nacionalne i regionalne europske energetske sigurnosti opskrbe plinom te ekonomskoj stabilnosti ali i smanjenju cijena uvoznog plina zbog stvorenog novog dobavnog pravca. Pozitivan primjer koji potkrjepljuje sve navedeno je plutajući LNG terminal Klaipeda u Litvi. Naime, Litva nema vlastitu proizvodnju prirodnog plina ali puštanjem u rad LNG terminala i primanjem prve službene isporuke ukapljenog prirodnog plina od strane svojih dobavljača, početkom 2015. godine, Litva je uspjela smanjiti količinu uvoznog prirodnog plina od Rusije i njegovu cijenu sniziti za čak 23%. Potrebno je istaknuti kako je ovaj opsežni energetski projekt usklađen sa Strategijom energetskog razvoja RH i dokumentima EU kao što su strategija skladištenja prirodnog plina EU i strategija sigurne opskrbe energijom EU. Ovaj projekt je odlukom Vlade RH u srpnju 2015. godine proglašen strateškim energetskim projektom za RH. Od veljače 2016. godine komisija je objavila strategiju skladišta ukapljenog prirodnog plina i plina s posebnim naglaskom na diversifikaciju dobavnih pravaca, sigurnosti opskrbe i uloge ukapljenog naftnog plina te je u tome dokumentu terminal za ukapljeni prirodni plin naveden kao važan projekt za srednju i jugoistočnu Europu. Isto tako projekt je u studenome 2015. godine uvršten na listu projekata EU od zajedničkog interesa kao jedan od 195 najznačajnijih strateških projekata te je ovdje važno napomenuti da je isti bio i na prethodnoj takvoj listi iz 2013. godine. Upravo iz razloga što je i Europa prepoznala važnog ovog projekta, uvrstila ga u svoje liste strateških energetskih projekata, koordinacijski odbor CEF-a odobrio je sufinanciranje projekta sa 102 milijuna eura bespovratnih sredstava EU-a. Projekt LNG terminala je u prihvatljivom energetskom području investiranja a njegov razvoj pozitivno će utjecati na zapošljavanje potrebnog kadra i usluga tercijarnog sektora za vrijeme gradnje i tijekom ekonomske eksploatacije što ujedno pridonosi povećanju gospodarskog rasta i razvoja RH. Također gledano sa ekološkog aspekta, terminal omogućava sigurno skladištenje i transport ukapljenog prirodnog plina i manje emisija ugljikovog dioksida te ukapljeni prirodni plin smatra se ekološki prihvatljivim pogonskim gorivom osobito u pomorskom i teškom kamionskom prometu RH i gravitirajućih tržišta Italije, Slovenije, Austrije i Mađarske. Donošenjem nacrta prijedloga zakona, omogućit će se realizacija strateškog projekta izgradnje terminala za ukapljeni prirodni plin u 2 faze. Gradnja plutajuće terminala u prvoj fazi i gradnja kopnenog terminala u drugoj fazi a sve u skladu sa rokovima i pozitivnim propisima RH. Ovaj dugo očekivani projekt konačno je nakon više od 20 godina došao u fazu realizacije i dobio zadnju priliku da se RH nametne kao konkurentan energetski partner bitan u globalnim energetskih zbivanjima. Donošenjem ovog zakona preuzimamo odgovornost prema svojim građanima kojima ćemo zajamčiti energetsku neovisnost i sigurnost koja kako imamo priliku danas svjedočiti, predstavlja imperativ u smislu nacionalne sigurnosti. Sukladno odredbi članka 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora, predlaže se donošenje ovoga nacrta prijedloga zakona po hitnom postupku obzirom da se radi o osobito opravdanim razlozima budući da je realizacija terminala za ukapljeni prirodni plin neophodna za osiguranje opskrbe plinom RH putem alternativnom dobavnog pravca. Stoga predlažemo Hrvatskom saboru da usvoji ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama gospodine državni tajniče. Iskoristit ću priliku da pozdravim grupu građana iz Općine Omišalj koji će nazočiti sjednici Hrvatskoga sabora. [[Pljesak.]] I sada 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18 replika. Koliko? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] 22 replike. Prvu repliku ima gospodin Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, moje prvo pitanje i razlog zašto sam dignuo repliku prije nego što je državni tajnik počeo govoriti je, gdje je ministar? Gdje je ministar? Na ovakvoj temi koja ovoliko dijeli hrvatsku javnost, ministar se nije udostojio doći pred zastupnike i zastupnicima i građanima odgovarati na pitanja, vjerovatno se boji, nema ministra, nije li ovo energetika? Nije li ovo energetika? Ne može li se na ovo odrediti člana Vlade da odgovara na pitanja jer Vlada određuje tko će ju predstavljati ali drugo pitanje je puno važnije od toga gdje je ministar. A to je pitanje tko će plaćati ovaj neisplativi projekt. Člankom 12. Zakona predviđeno je da će svi građani RH plaćati naknadu operateru za neisplativi projekt. Kako vas nije sram tako nešto predložiti?
Hvala lijepa. Odgovor, gospodine državni tajniče izvolite.
Hvala. Uvaženi saborski zastupniče Grbin, na pitanje gdje je ministar, evo ga, tu je. Ja predstavljam ministra. Ministar je na Vladi. Vlada RH je odredila,… … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Slobodno? Vlada RH je odredila tri predstavnika na ovoj raspravi, gospodina ministra Ćorića, moju malenkost i pomoćnika ministra Valiđića. Znači, gospodin ministar Ćorić je sada na sjednici Vlade, ja sam tu. To je što se tiče prvog odgovora. Što se tiče drugog odgovora, ne znam gdje ste to pročitali da će građani nešto plaćati što inače građani ne plaćaju jer jednostavno u članku na koji ste se pozvali piše da se eventualno neki troškovi mogu predvidjeti u tarifi da bi se nadoknađivali za eventualne gubitke. Ali to je sve pod sistem eventualno i možda. Što znači da je situacija takva da je to to.
Hvala gospodine državni tajniče. Hvala, hvala. Gospodin, kakav je to pozdrav? Ne razumijem kakav je to pozdrav? ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Ne, jer najprije ćemo završiti sa… … [[Upadica Grbin: ne čuje se.]] Riječ, to je povreda Poslovnika, to je tražite stanku, tražite stanku. Da li biste bili prema kolegama tako solidaran da imaju pravo iznositi najprije svoje… … [[Upadica: ne čuje se.]] Ne biste bili solidaran? Hoćete vi solidarno ili ne? Ako hoćete ne, ja ću vam dat repliku. … [[Upadica Grbin: ne čuje se.]] Dobro, ja ću vam dat, a neka kolege čekaju. Izvolite, dignite se. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Molim vas, zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče, nakon ovakvog odgovora na moju repliku uvaženog državnog tajnika imam obvezu zatražiti stanku kako bi se mi u Klubu zastupnika SDP-a mogli dogovoriti na koji način ćemo sudjelovati u daljnjoj raspravi, nakon što je ministar na ovaj način obezvrijedio Hrvatski sabor. Ja mogu u potpunosti razumjeti da je s druge strane Markovog trga sjednica Vlade, ali ovo je Hrvatski sabor koji donosi zakone. Kad imamo ovakav Zakon, koji na ovakav način dijeli hrvatsku javnosti, koji otvara ovakve kontroverze, onda ministar mora biti ovdje i mora odgovarati na pitanja saborskih zastupnika. To je minimum pristojnosti. A ovu stanku u trajanju od 10 minuta, nadam se da ćete vi iskoristiti kako bi nazvali ministra i pozvali ga da dođe i pruži priliku javnosti da ga čuje kako obrazlaže ovakvu sramotu koju ovdje predlaže. Upravo zbog toga ne, neću pričekati da drugi zastupnici daju replike, tražim stanku odmah. I dopustite mi samo još nešto da kažem. Člankom 12., uvaženi državni tajniče predvidjeli ste naknadu, a niste rekli na koji način će se ona definirati, niste rekli tko će ju plaćati. Prepustili ste to Agenciji. A to će se prevaliti na sve građane RH. Dakle, raspravom o Zakonu mi još uvijek ne znamo na koji način i koliko će se naknade plaćati, ali možemo pretpostaviti. A možemo pretpostaviti i još nešto, a to je čl. 6. koji kaže, promjenu vlasničke strukture investitora uređuje Vlada RH. Dakle, vi ste ovim zakonom predvidjeli da Vlada RH u bilo kojem trenutku može privatizirati operatera i ovu naknadu ćemo plaćati nekome za koga još ne znamo tko je, a vjerojatno iza njega stoji još jedna grupa Borg. Zbog toga molim vas za stanku.
Hvala lijepa. Hvala, hvala, hvala. Imate 10 minuta, nadam se da ćete se dogovoriti. Hvala lijepa. U 10,00 sati nastavljamo. STANKA U 9,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] 10,00 sati, idemo …/Govornik isključen./… … [[Govornik naknadno uključen.]] Drugu repliku ima gospodin Marin Škibola i po naputku gospodina Arsena Bauka, koji ja prihvaćam, reći ću i tko je onaj sljedeći, tako da se priprema, sljedeći je gospodin Željko Jovanović, izvolite gospodin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, ja se nadam da ste vi svjesni, da je veliki broj građana Primorsko goranske županije izrazito zabrinut zbog projekta plutajući LNG terminal. Jedno pitanje koje interesira sve više hrvatske građane, jest da li je OLAF Europska agencija protiv financijskih prijevara pokrenuo istragu o trošenju novca na projektu LNG? Molim vas konkretan odgovor i molim vas da ne opstruirate, ovo pitanje je vrlo bitno, zato što određeni mediji tako navode. Hvala.
Izvolite.
Hvala. Koliko ja imam saznanja, ne znam za to što vi sada govorite i ne vidim nikakvog razloga da se to ne provjeri kod mjerodavnih institucija ako ste vi to sada rekli, mi ćemo to sad provjeriti na vaše pitanje što ste sada postavili. A što se tiče svijesti o tome, da li su građani zabrinuti, jasno da pratimo što javnost misli i ovaj zakon smo predložili ovom cijenjenom Domu, isključivo sukladno svim mogućim pozitivnim zakonskim propisima baš zato da ne bi bilo nikakvih prijepori sa javnošću ni sa zakonitošću.
Hvala lijepa. Sada je gospodin Željko Jovanović i iza njega će biti gospodin Prelec.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Gospodine državni tajniče, ja ne znam, kako vam lice nije još više crveno od količine laži koju ste izgovorili. To je sramotno. Nažalost, nisam imao poslovničku mogućnost da tražim i da reagiram na laži koje ste izgovorili predstavljajući ovaj zakon, zakon koji neustavan, koji krši čitav niz drugih zakona, koji ugrožava europsku povelju, koji istražuje OLAF i koji će građanima Hrvatske, ne trebaju biti zabrinuti samo građani Primorsko gorske županije, nego cijele Hrvatske. Dakle, mi ćemo plaćati jeftiniji plin Mađarima i Srbima, a mi ćemo plaćati skuplji plin, što ste ugradili u zakon i ovdje ste rekli, možda podsvjesno primjer kako ćete to raditi. Kao u Litvi, pa to radi Litva, svi građani Litve, bez obzira da li koristili plin, plaćaju skuplji plin iz njihovog LNG-a i to vi činite. Neustavni, nezakoniti zakon ovdje predstavljate, ozakonjujete kršenje svih zakona RH. Sram vas bilo.
Hvala lijepo. Sve stvari se mogu reći sa drugačijim riječima, ali nisam vas prekidao. Sada je gospodin Prelec, a iza njega gospodin Bauk.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, moje pitanje je kako možete raditi protiv interesa lokalnog stanovništva, protiv interesa svih mještana otoka Krka, protiv lokalne zajednice, koju bi trebalo u prostornom planu nešto raditi. Evo, ja kao načelnik jedne općine u Hrvatskoj, moram suosjećati sa čelnikom lokalne samouprave, protiv koje se radi. Svi su protiv, na Krku, protiv tog plutajućeg terminala, a vi inzistirate. A imam i konkretno pitanje, pa molim konkretan odgovor, bez … [[Govornik se ne razumije.]] koliko faza ima projekta LNG terminala na otoku Krku? Negdje se govori da ima 4, negdje se govori da ima 2. Dalje, zašto tvrdite da izgradnja plutajućeg terminala jeftinija, od kopnenog. A zna se da makro ekonomski učinci terminala … [[Govornik se ne razumije.]] prirodni plin na otoku Krku, odnosno, studija iz 2016. govori upravo suprotno. I jedno još pitanje, zašto namjerno obmanjujete javnost i uspoređujete dvostruko veći … [[Govornik se ne razumije.]] terminal sa plutajućim i govorite da je on jeftiniji. Molim vas konkretan odgovor.
Gospodin Prelec, … [[Upadica se ne čuje.]] Ne. Gospodin Bauk, izvolite. Oprostite odgovor na repliku, oprostite gospodin Bauk, odgovor na repliku, oprostite.
Uvaženi zaštitniče prije svega ovaj zakon je preložen sukladno svim pozitivnim propisima RH i sukladno prostornim planovima, tih istih jedinica lokalne i regionalne samouprave koje ste vi rekli. … [[Upadica se ne čuje.]]
Dobro. Gospodin Jovanović, imate prvu opomenu. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]]
To je što se tiče prostornih planova i zakona. Što se tiče cijene terminala, apsolutno je, terminal kopneni je duplo skuplji od plutajućeg i faze će biti 2, prvo će biti plutajući a u budućnosti kopneni.
Hvala lijepa i sada je stvarno gospodin Bauk, izvolite.
Dakle, 2 SDP-ova, 2 HDZ-ova, 2 nezavisna i jedan PGS-ov načelnik na otoku Krku protiv plutajućeg terminala, 6 od 7 predstavničkih tijela na otoku Krku protiv plutajućeg terminala. Skupština Primorsko goranske županije, jednoglasno protiv plutajuće terminala, 5000 prosvjednika u Rijeci protiv plutajućeg terminala, 19000 građana u peticiji protiv plutajućeg terminala. Udruga veterana Domovinskog rata Krk, službeno zauzela stav protiv plutajućeg LNG terminala i dalo je podršku oko 2000 branitelja. Predsjednik Vlade RH kaže da je kontaktirao lokalnu zajednicu i s njom uspostavio dijalog, nije točno. Poštovane kolegice i kolege, ja sada idem potpisivat amandmane, nadam se da ćemo do kraja rasprave potpisati nekoliko stotina amandmana, pa ako se budete inatili, onda ćete odbijati naše amandmane, 2 dana u ovoj sabornici. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaboravio sam reći sada je gospođa Romana Jerković.
Gospodine državni tajniče, tvrdite da je ovaj projekt od strateškog interesa za RH, međutim ja znam da to nije točno i mnogi od nas znaju da to nije točno. Vi zapravo svjesno obmanjujete hrvatsku javnost. Ja vas moram pitati, za koga je ovo strateški interes? Jeli za vas, za ministra koji nije došao, za premijera, za Martinu DAlić stručnjakinju za lex specialis, za Europsku komisiju, za koga? Zar je strateški interes ulagati u infrastrukturu plutajućeg terminala i to iz džepova građana da bi netko drugi i to stranci ostvarivali profit? Pa zar nije strateški interes ulagati u vlastita nalazišta, a ne našim novcem stvoriti infrastrukturu i dati pomorsko dobro na 99 godina. Mi ga praktički poklanjamo. Dakle meni se čini da se ovdje radi o drugoj fazi rasprodaje RH, a kako je završila prva faza, zna se.
Hvala gospođo Jerković. Odgovor, izvolite.
Uvažena saborska zastupnice. To je projekt od strateškog interesa za RH koju je proglasila Vlada RH, tu je zakon jasan. Što se tiče toga da mi to gradimo za strance, taj projekt će graditi LNG Hrvatska d.o.o. u vlasništvu Plinacro-a i HEP-a koliko ja znam to su hrvatske javne kompanije vlasnici i to je druga javna kompanija i mi tu ništa ne rasprodajemo. Jednostavno taj posao se mora dati na koncesiju obzirom da se radi na pomorskom dobru i procedura se zna i to je to, ja vam nemam tu drugo što reći.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Orepić iza njega će biti gospodin Mateljan. Izvolite.
S jedne strane spominjete energetsku neovisnost, nacionalnu sigurnost spominje se i strateški interes RH, a s druge strane imamo jednoglasno protivljenje lokalne zajednice ajmo to tako nazvati. Da li to možemo konstatirati da se lokalna zajednica protivi energetskoj sigurnosti RH, nacionalnoj sigurnosti RH, strateškim interesima? A ono ključno pitanje što želim postaviti, zašto idemo u žurnu proceduru? Da li su uopće zadovoljeni uvjeti da se ovaj zakon dovodi žurnom procedurom da bi nešto bila žurna procedura ono mora imati prethodnu procjenu učinka i ta prethodna procjena učinka trebala bi brojevima pokazati odnosno davati nekakvu dimenziju koja će biti razlog žurne procedure. Mislim da ova dva sraza mišljenja vašeg koji iznosite odnosno ministarstva odnosno Vlade i lokalne zajednice kroz jednu veću raspravu treba uskladiti. Molim odgovor, zašto …?
Hvala lijepa. Hoćete odgovoriti? izvolite.
Uvaženi saborski zastupniče hvala na pitanju. Žurna procedura je zbog toga što je u RH interes diversifikacija dobavnih pravaca i interes je da ono što smo zacrtali određenim strateškim dokumentima da je to početak 2020. godine stavljanje u funkciju ovoga terminala. Zbog toga je potrebna ažurnost da bi se svi ti rokovi stigli i ovaj zakon jasno ide u cilju toga se svi ti rokovi stignu.
Gospodin Mateljan, izvolite, a iza njega gospodin Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Rekli ste kako je ovaj projekat od strateškog interesa RH, ja se čak mogu s time složiti jer energent i njihova doprema je strateški interes RH. Međutim ovdje treba dodati da je konkretno ovaj projekt prije svega prioritet EU i prioritet SAD-a s čime ja osobno nemam nikakvih problema. Naime, dio smo euroatlantskih integracija stoga je to uredu, međutim čemu onda ukoliko je ovaj projekat prije svega prioritet EU što je ona dokazala stavljajući ga na listu još 2013. godine, zbog čega onda sav tržišni aspekt ove priče koji može biti negativan spada na leđa RH odnosno na leđa naših poreznih obveznika? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Hvala uvaženi saborski zastupniče. To je strateški projekt RH, a ujedno i strateški projekt EU, da je tome tako EU je zato i odobrila 102 milijuna eura bespovratnih sredstava za ovaj projekt. A što se toga da će to pasti na teret poreznih obveznika, to apsolutno ne stoji. Vi znate da funkcioniranje ovakvih sustava je prije svega utemeljeno na tržišnim ocjenama i cijena koja će se postizati na tržištu mora biti tržna da bi sustav funkcionirao. To znači cijena se ne može dizati u nebesa da bi taj sustav se kao fol nadoknađivali nekakvi gubici, znači ne stoji to da će to ići na teret nikakvih poreznih obveznika jer u cijenama tarife će biti regulirano u skladu sa postojećim cijenama tarife će funkcionirati ovaj LNG terminal. On mora biti fizibilan da se uklopi u tarife koje sada postoje.
Hvala lijepa. Gospodin Hajduković, a iza njega gospodin Pernar.
Gospodine ministre, rekli ste odnosno LNG Hrvatska u svojim nastupima je stalno navodila kako je plutajući LNG terminal komercijalni projekt namijenjen kupcima, prvenstveno onim izvan RH. Isto su naravno navodili i tijekom predstavljanja Studije utjecaja na okoliš kada su to predstavljali javnosti. U nedostatku odgovarajućeg interesa, o tome su pisali mediji, dakle u nedostatku odgovarajućeg interesa kupaca sada je projekt proglašen strateškim izvorom plina u slučaju prestanka opskrbe iz ruskih izvora. Međutim, nigdje niste naveli koje su to količine prirodnog plina koje RH zaista treba u slučaju obustave isporuke ruskog plina. Mogu li se te količine nadomjestiti putem podvodnog cjevovoda Pula, Platforme Sjeverni Jadran, Casal Borsetti Italija i putem veze sa plinskim čvorištem Baumgartner u Austriji? Zašto tu količinu ne nadomjestimo preuzimanjem cijele proizvodnje iz Sjevernog Jadrana i zašto ne jačamo vlastitu proizvodnju?
Hvala. Izvolite odgovor gospodin državni tajniče.
Hvala. Što se tiče potencijalnog dobavnog, potencijalnih potreba koje Hrvatska bi trebala za slučaj da Ruski plin ne dolazi u Hrvatsku, vi znate da Hrvatska uvozi 50% praktično svojih potreba, to znači od 2,7 milijardi kubika godišnje, pola od toga uvozimo, znači ovaj novi dobavni pravac nije beznačajan i on je bitan da postoji za slučaj bilo kakvog poremećaja sa sjeverne strane, da imamo i novi ulaz sa južne, odnosno sa morske strane. A što se tiče ove interkonekcije, koliko znam to je interkonekcija, odnosno ti plinovodi služe za platforme i to je sada tema o kojoj bi trebalo raspravljati da li se tu može nešto napravit, ali koliko znam to služi za platformu INA … [[Govornik se ne razumije.]] Tako da to nije Plinacrov sustav.
Gospodin Pernar. Oprostite gospodin Pernar, samo sekundu. … [[Govornik se ne razumije.]] nemojte mi dobacivat, molim vas. Izvolite gospodin Pernar.
Vaša ekscelencijo pa htio bih vam ukazat na problem što je zakupljenost tih terminala za ukapljeni plin u cijeloj Europi rekordno niska, samo 23% i da će upravo država, odnosno ta neka agencija za plin morati zapravo plaćati razliku u cijeni održavanja terminala, a to će se onda odrazit na cijenu plina za kupce, što znači da će plin poskupiti. A drugi problem je to što će Hrvatska morat barem 275 milijuna eura uložit u taj terminal, mi smo umjesto u taj terminal koji nam ne treba, koji je ekonomski neisplativ, trebali uložit taj novac u obnovljive izvore energije ili npr. mogli smo napravit Pelješki most bez sredstava iz EU. Mislim da se radi o rasipanju novaca, a na javnosti je kada ih udare skuplji računi za plin da shvate zapravo kamo ih vaša politika i vaša vlada vodi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
To uvaženi zastupniče Pernar, hvala na pitanju. Što se tiče vaših predviđanja da će taj terminal biti podkapacitiran, to su vaša predviđanja, mi predviđamo da će on raditi punim kapacitetom i da tih problema neće biti. To što se toga tiče. A što se tiče, koje je bilo drugo pitanje? Što se tiče investicije, pardon, što se tiče investicije ne radi se o tolikim iznosima investicije koje ste vi rekli, znači ukupna investicija je predviđena sada na 250 milijuna eura, od toga 102 imamo od EU, znači radi se o 150 milijuna eura koje treba osigurati za tu investiciju.
Hvala lijepa. Gospodin Ostojić, iza njega gospodin Matić.
Poštovani gospodine Milatić. S obzirom koliko lažete definitivno možete biti ministar u Vladi HDZ-a. Toliko neistina ste izgovorili samo u onom uvodnom izlaganju da je to stvarno sramota. Ja ću vas samo pitat bi li ovako pričali da vam se recimo na Hvaru veže brod na 99 godina i da vas onda isto tako bude, da budete u istoj situaciji da to obrazlažete? Prvo mi objasnite jednu osnovnu stvar, kako može nešto što će bit 99 godina plutajuće, kako to može bit prva faza kopnene izgradnje? Ajde bar da to nama pojasnite ovdje saborskim zastupnicima. I druga stvar prostorni planovi te općine konkretno govore o tome da je to industrijska zona. Kad tamo vežete brod nitko više ne može tamo doć, prema tome nije istina da je u skladu sa bilo kakvim planovima lokalne zajednice.
Gospodin Matić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, evo kako je rekao kolega maloprije, vi ste također s juga, s otoka i znate i sami da stanovnici Krka žive od turizma. 10% ukupnih prihoda sačinjavaju, Krk predstavlja 10% ukupnog turizma ili prevedeno 250 milijuna eura. Međutim ono što bih ja vas pitao, a to se odnosi i na vaše ministarstvo i na Ministarstvo turizma je jedan ignorantski odnos prema čelnicima Omišlja koji su vas u više navrata pokušali kontaktirati, slali dopise, a vi kažete da ste uspostavili kontakte s njima. Zašto se onda oni nama žale da nema nikakvog odgovora niti od strane Ministarstva turizma, a niti od strane vašeg ministarstva? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Matić, mi smo čelnike lokalne samouprave, uključujući i općinu Omišalj uključili u sve one zakonom propisane procedure u koje su trebali bit uključeni i u ovim zakonom smo izmijenili Zakon o koncesijama na način da smo dio koji pripada državi, ovim prijedlogom zakona predviđali za općinu Omišalj. … [[Upadica se ne čuje.]]
Gospodin Matić, ne. Izvolite.
Ja samo govorim ono što u zakonu piše. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ispričavam se, ali tako ne ide. Izvolite gospodin. Ne, tako ne može. I sada je gospodin Goran Aleksić.
Zahvaljujem. Ovo pitanje izazvalo je više podjela u društvu, nego ijedno ideološko pitanje i budući da je to jedno takvo pitanje koje tolike podjele u društvu izaziva suprotstavljanje lokalne zajednice, suprotstavljanje ekoloških udruga, suprotstavljanje opozicije i vlasti, smatram da jednostavno nije vrijeme da se tako nešto provede u djelo. Vi morate dobiti lokalnu zajednicu na svoju stranu. Dokle god ne dobijete lokalnu zajednicu i ekološke udruge na svoju stranu vi ne smijete donositi takav zakon i smatram da je velika hrabrost da jedna stranka koja u ovom trenutku vrijedi možda 15% ukupnog biračkog tijela, govorim ukupnog biračkog tijela, ne postotka onog kojeg biste ostvarili na izborima, uz satelite koji bez vas ne postoje, velika je hrabrost da donosite jedan takav zakon koji izaziva takve podjele u društvu, daleko veće nego bilo koja ideologija. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bunjac. Evo nakon toga gospodin Sinčić.
Hvala lijepa uvaženi državni tajniče. Dajte mi molim vas odgovorite na pitanje u čijem interesu vi radite? Da li vi radite u interesu građana Omišlja, evo gore su na galeriji, ja mislim da ne. Da li radite u interesu građana koji će biti potrošači toga plina? Ja mislim da ne. Zbog čega bi ja morao plaćati skuplji plin da bi se vaša Vlada dodvorila SAD-u i kupila njihovo prijateljstvo? Platite vi iz svoga džepa. Evo, kad bude skuplji plin, ja vas pozivam da vi platite moj dio toga skupljega plina i ona grupa Borg da plati građanima kojima će to biti previše. Znači vi pokušavate kupiti, što? Posjed Predsjednice Republike ispred u Bijeloj kući? Je li to poštena politika koju prema nama vodi SAD da im moramo biti toliko poslušni? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor.
Ako mene pitate u čijem interesu radim, ja radim u interesu Vlade RH, u toj funkciji sam tu, toj Vladi plaćam porez uredno već sve ove godine života u svojih 50 godina, a ovdje u indirektnom interesu EU-a, eto to vam imam za odgovoriti.
Gospodin Sinčić, izvolite. A nakon toga, oprostite, gospođa Alfirev.
Hvala vam predsjedavajući. Ovdje se radi samo o jednoj stvari kao što ću reći u svojem govoru, ovo nema veze puno niti sa plinom, niti ima puno veze sa razvojem tehnologije, niti sa opskrbom, ovo je jedan marketinški politički projekt. Ako gledamo jednu širu sliku, vidjet ćemo da gospodin Trump i njegov suradnik Mike Pompeo ovih dana lobiraju po Europi i pritišću recimo Njemačku da ne grade Sjeverni tok 2 nego da se u potpunosti vežu na američki pin koji će dolaziti na europske LNG terminale. Njemačka ima snage reći ne, Hrvatska koja nije samostalna država nema snage reći ne, jasno je da je hrvatska Vlada popustila tim interesima. Amerikanci će profitirati, oni će tu svoje prodati, gubitaka će evidentno biti, to je reklo i Atlantsko vijeće, američki Think tank koji se bavi promišljanjem energetike u Europi, jasno je reklo da to nema veze sa profitabilnošću nego da je ipak stvar tu nekakve rezerve ako ne daj bože, zarazimo s Rusijom da imamo ovdje neki dodatni izvor. Prema tome, i oni kažu radit će sa gubitkom, nemojte onda ovdje govoriti da nećemo. Hvala.
Hvala gospodin Sinčić, vrijeme. Nema odgovora. Gospođa Alfirev i iza nje gospodin Bernardić.
Uvaženi državni tajniče, evo ja ću konkretno vas pitati vezano za studije makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku iz 2016. g., zbog čega tajite rezultate te studije? Drugo, objasnite zašto su građani morali plaćati dakle izradu te studije 2016. g. koja govori zapravo koja je odbacila plutajući terminal kao neisplativ i ekološki štetan. I išlo se u izradu i građani su morali opet plaćati novu studiju, ove godine koja donosi sasvim drugačije rezultate. I konačno, recite mi budući da vidimo svi skupa da radi se ovo bez ikakve privole lokalne zajednice, kako ovo možemo nazvati, silovanje?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala uvažena zastupnice. Što se tiče lokalne zajednice, ministar je imao 4 sastanaka sa lokalnom zajednicom u postupku ovoga donošenja zakona. A što se tiče [[Upadica Radin: Ispričavam se, ali ne može tako.]] [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Ali ne može tako, imate prilike napraviti konferenciju za tisak, imate sto prilika ali u Saboru ne, molim vas. Niti zastupnici ne smiju dobacivati a niti galerija. Oprostite ali to su pravila. Ne kažem svoje mišljenje, kažem samo koja su pravila. Molim vas. Izvolite.
Štose tiče te studije koju spominjete, u toj studiji koliko je meni poznato, bilo je prikazano da bi se brod iznajmio i da bi godišnji najam bio 50 milijuna eura. Jasno, danas mi uopće ne predviđamo takvu situaciju nego kupovinu broda i to je sasvim drugačije postavljena situacija u smislu fizibilnosti i svega ostalo i zato je današnja studija moguća a ona nije bila moguća i nisu plaćali građani RH nego tvrtka LNG d.o.o. Hrvatska iz sredstava fondova EU-a.
Hvala lijepa. Slijedeća replika gospodin Bernardić.
Poštovani, SDP kao i građani Općine Omišalj i cijele Primorsko-goranske županije podržavaju kopneni LNG terminal za koji postoji lokacijska dozvola, koji je razvojan, ekološki prihvatljiv i koji otvara nova radna mjesta. Za razliku od ovoga prijedloga zakona, lex LNG koji je donesen na način da je netransparentan, na brzinu i ispod stol dolazi u ovu sabornicu i ja vas pitam, da li ste i vi zbog toga na neki način dio neke skupine Borg? Jer način na koji se donosi lex LNG danas je identičan načinu na koji se donosio lex Agrokor. Ne vodeći računa o ekološkim standardima i idete protiv volje građana Omišlja i cijele Primorsko-goranske županije. Cijeli taj scenarij, dakle Lex LNG kao i lex Agrokor imaju scenarij koji možete biti isti, dio aktera u ovoj situaciji je drugačiji a posljedice mogu biti katastrofalne za sve građane Primorsko-goranske županije.
Hvala lijepa. Želite odgovoriti? Dobro, slijedeću repliku ima gospodin Varda. A onda iza njega gospodin Čuraj.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, želja mi je zapravo da vi sa ove govornice, sasvim konkretno odgovorite vezano za preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Iz obrazloženja moram priznati, ja nisam vidio rješenje. Naime, vi tvrdite u obrazloženju da to neće koštat krajnje korisnike, a uz st. 6., čl. 12. kažete, operator transportnog sustava prikuplja naknadu za sigurnost opskrbe, te istu isplaćuje u korist operatera terminala. Od koga prikuplja naknadu? Valjda od potrošača i od građana. I kako ta preventivna mjera za sigurnost opskrbe i ta naknada neće utjecati na cijenu plina krajnjeg korisnika? Molio bih vas konkretan odgovor, to zapravo javnost i zanima. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Neće utjecati na cijenu plina što se tiče krajnjeg korisnika jer zamislite, mi danas kupimo plin sa sjevernih naših dobavnih pravaca, znači u načelu iz ... [[Govornik se ne razumije.]] , a znači ovo će biti drugi dobavni pravac. I neovisno iz kojeg dobavnog pravca se kupuje plin, on mora biti takve cijene da bi bio prihvatljiv tržištu i onima koji plin prodaju, a jasno da plin u svojoj strukturi cijena ima dvije stavke, a to je cijena plina kao plina i drugo je cijena tarifa. U ovom slučaju jasno da je terminal za ukapljeni prirodni plin je poduzeće koje će imati svoju tarifu jer će biti poduzeće u kojemu će HERA određivati prihod. U tom dijelu će, se spominje to jer tako po zakonu morati biti, ali to ne znači da će se sad nešto se dodatno poskupjeti. Jednostavno, to će biti u ukupnoj cijeni. Ja sam vam rekao.
Hvala lijepa. Bez izravne komunikacije. Gospodin Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dva pitanja ili zapravo pojašnjenja. Prije svega, malo mi je čudno da sad raspravljamo na nekim stranama gdje do jučer su svi bili očigledno za kopneni, pa su onda neki u međuvremenu predložili umjesto on-shore da se ide off-shore, pa mi prvo pitanje ide zašto promjena, iz kojih razloga. Drugo pitanje govori o financijskim aspektima svega. Da li vezano, tu ste spomenuli određeni brojeve koje sufinanciranje od strane Europske komisije, možda koji govori i o potrebi hitnosti samog postupka i ono što je jako bitno, što ovime radimo? Rješavamo pitanje sigurnosti opskrbe i cijene. Sada kad je situacija na tržištu dobra, nikome ovo nije u fokusu. Sutra, nek se prekine jedan dobavni pravac, nek ljudi plaćaju astronomske cijene ili ne daj Bože u vrijeme zime ostanu bez plina, tko će biti odgovoran? Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite gospodine državni tajniče.
Slažem se gospodine uvaženi saborski zastupniče s vama. Jasno je daje ovo jedna faza, jedan projekt koji će napraviti novi dobavni pravac koji ima smisla, koji je realan. Ukupni kapacitet ovog projekta je 2,5 milijarde kubika godišnje. To je ono što se maksimalno kod sadašnji plinski sustav RH može propustiti. I zašto LNG kopneni druga faza? Zato što su to veći kapaciteti i za to bi trebalo širiti plinski sustav, ali za to trebaju biti i tržišne potrebe. Mi procjenjujemo da ovaj dio se može razviti i da će on s vremenom naći svoje tržište.
Hvala lijepa. Gospodin Zmajlović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, poznato je zapravo da ovaj Zakon nije ništa drugo nego zapravo popravljanje loše vođenog projekta. Dakle, ovdje se argumentira nužnost uvođenja ovog Zakona da bi se ubrzali procesi, a zapravo je to samo peglanje loše vođenog projekta, pa me zanima komentar državnog tajnika na to i na koji način, u svojoj raspravi je rekao, da ovaj projekt doprinosi energetskoj neovisnosti. Zanima me u kojoj mjeri? I drugo pitanje, dali osobno vjerujete da ćete prodati sve potrebne kapacitete odnosno da li će interes tržišta biti dovoljan da se ovaj projekt realizira u konačnici i koliko je do sada zapravo iskazano interesa? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor, gospodine državni tajniče.
Što se tiče energetske sigurnosti, mi smo mišljenja da je diverzifikacija izvora doprinosi energetskoj sigurnosti. Neovisnosti, pardon. Neovisnosti iz razloga što vi ste neovisniji ako imate više alternative. A što se tiče toga da li vjerujemo u to da li će se bukirati kapaciteti, jasno da vjerujemo. Ne bi u ovo išli da u to ne vjerujemo.
Hvala lijepa. I posljednju repliku ima gospodin Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, poštovani predstavnici lokalnih zajednica Krka i Eko-Kvarnera. Prvi puta projekt gradnje LNG terminala spominje se '95. godine. Tada su razrađena prva istraživanja. studija izvedivosti je dovršena 2008., a lokacijska dozvola iznesena 2010. 16. srpnja 2015. godine SDP-ova Vlada donijela je odluku o proglašenju LNG terminala strateškom investicijom, SDP-ova Vlada. 2017. godina. Protiv plutajućeg terminala su ustali lokalna zajednica, županija i ekološke udruge. Ključne osobe koje su danas protiv, župan i Eko-Kvarner, gospodin Piršić, prije su pozitivno govorili o izgradnji plutajućeg terminala. Pitanje je, što smo tako dugo čekali? Mnogi ste ovdje ekonomisti i znate što je multiplikacijski efekt investicije na gospodarstvo i na standard. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Slažemo se sa svime znači.
Dobro. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Slaven Dobrović ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite, imate pravo na riječ.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, državni tajniče sa suradnicima, dakle, poštovane kolegice i kolege i uvaženi gosti sa Kvarnera. Dakle, Zakon o LNG ili terminalu za u kupljeni prirodni plin ja ću krenuti sa prvom pozicijom, da doista smatram da je terminal za ukapljeni prirodni plin, strateški opravdani projekt, dakle, da je to projekt od strateškog interesa za RH. Dakle, zašto je to tako? Imamo prvo novi dobavni pravac, dakle, poznato je da je Hrvatska proizvođač plina, međutim, da kapaciteti proizvodnje iz godinu u godinu opadaju i da smo sve ovisniji o uvozu. I stoga je novi dobavni pravac od strateškog interesa za RH, vrlo je važan da se to ujedno poklapa sa strateškim interesom Europe i zbog toga je ovaj projekt prepoznat i stavljen je na listu, projekata od zajedničkog interesa. Stoga on nudi sigurnost opskrbe energijom i zbog toga jesmo dobili, ja sam kao ministar bio u Vladi, kada smo dobili grant, dakle, iz europskih sredstava od 102 milijuna eura za, na ime samog terminala. Naravno da to donosi pozicioniranje Hrvatske na energetsku kartu Europe i to svakako nije nevažno. Naime, bilo je tu govora o tome, da takav projekt donosi, on ima karaktere dudantnog projekta, jer postoje već terminali za ukapljeni prirodni plin i njihova iskorištenost je relativno niska. Međutim, vrlo je važno znati, da će plin, po projekcijama, doživjeti na važnosti u periodu, jer u jednoj energetskoj tranziciji, prema obnovljivim izvorima energijama, plin bi trebao biti taj, koji bi napravio brzu zamjenu potrošača teških goriva, dakle, dizela pa onda i benzina, dakle, sa prirodnim plinom, koji je najčišće fosilno gorivo. I to je bitno, naravno, nije nam cilj trošiti plin, do ne znam kada ili do god ga ima, nego na što bolji način, zaustaviti potrošnju teških goriva i doživjeti tranziciju u što je moguće veći mjeri zastupljenih obnovljivih izvora energije, dakle i elektrifikacije dakle, sveg prometa. Šta je taj prirodni plin? To je ugl. metan, dakle, ima nešto etana i ima naravno, još drugih spojeva, njegovo izgaranje je bitno, jednostavnije, čišće i ako usporedimo sa potrošnjom dizelskih goriva, mi imamo veliko smanjenje koje je preko 99% za čestične emisije, dakle, čađu, imamo veliko smanjenje koje je isto tako preko 99,9% za sumpor, dakle, sumporne okside. Imamo značajno smanjenje od 80% za dušikove okside, a s obzirom da plin ima i kemijski sastav kakav ima, zamjena, recimo dizela rezultira i smanjenjem emisije stakleničkih plinova, odnosno CO2 jer ima naravno vodika više, veća elementnost zastupljena vodikom. Stoga, zamjena goriva u transportu, koja je predviđena će donijeti velika poboljšanja u kvaliteti zraka, dakle, kopnenom transportu, međutim, isto tako i pomorskom transportu. Ja ovdje vidim veliku šansu za hrvatsku brodogradnju, koja bi mogla u sljedećem periodu ubrzano stjecati znanja u izgradnji opreme za nisko temperaturne opreme, jer je naravno, veliki plan i Mediterana pretvoriti u plavi Mediteran, po kojem će ploviti brodovi isključivo na čista goriva. Prema tome, ako mi budemo negdje sa strane, onda će se taj bajkering, dakle, krcanje plinom, za sva plovila koja dolaze, uključujući i kruzere i transportne brodove odvijati negdje druge, umjesto da krenemo pod hitno, jer unatoč tome što postoji redundancija, ovo jest strateški projekt, što hitnije krenuti u izgradnju terminala, koji bi mogao biti tamo vrlo brzo. Dobro, nešto o zakonu, ekološki aspekti i ja sam osobno sudjelovao u javnoj diskusiji, po pitanju predloženih rješenja u studiju utjecanja na okoliš, gdje je predlože otvoreni krug, dakle, hlađenja, dakle, nije to hlađenje, nego grijanje isparivača, dakle isparivačkih površina i korištenja mora za tu namjenu i korištenje bio cilja na bazi klora, dakle, elektrolitički proizvedeni klor, smatram da takvo rješenje nije opravdano i da unatoč tome što su stručnjaci u studiju utvrdili, da je to zanemariv utjecaj, da bi Hrvatska trebala zahtijevati nešto malo skuplji, dakle, treba potrošiti 1,3% plina, za grijanje tih isparivačkih cijevi, dakle, to nešto diže operativne troškove, međutim, to je doista zanemarivo, sa obzirom na nepredvidljivi rizik koji donosimo ako dozvolimo operateru da koristi klor po svojoj ocjeni. Naravno, onda je on slobodan, svoje operativne troškove, regulirati po vlastitoj volji, kada jednom ima tu mogućnost. Stoga, smatramo da bi bilo dozvoljeno jedino koristiti zatvoreni krug, bez upotrebe mora i u tom pogledu ćemo mi kao Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista dati amandman u kojem dodajemo stavak koji to definira. Drugi problem je doista vidljivo loša komunikacija sa lokalnom i regionalnom samoupravom i mislim da je to doista loša situacija da se to mora i može napraviti drugačije. Naravno jedan dio povoda je inzistiranje na ovom ekološki lošem rješenju tehnologije isparavanja. Mi smo stava da se taj problem loše komunikacije i otvorenog protivljenja lokalne i regionalne samouprave može ispraviti boljom komunikacijom i promjenama u projektu koji otklanjaju glavne primjedbe ekološke po pitanju ovog projekta jer kada se ukloni problem klora ja smatram da vizura broda nije nešto što predstavlja problem jer kada pogledate vizuru u tom području onda ćete vidjeti već postojeće tankove, vidjet ćete preko puta i rafineriju i termoelektranu i to je doista jedan industrijski ambijent koji nam ne dozvoljava da sada radimo tamo cirkuse, međutim nam dozvoljava da dodajemo objekte koji poštuju najviše ekološke standarde i koji industrijski mogu oživjeti taj kraj. Mi smo pripremili također amandman kojim dižemo naknadu kao neki znak prezentacije kako se to može napraviti, ne kažemo da se ne može i više. Stoga predlažemo da se naknada po kvadratnom metru u prvoj fazi podigne sa dvije na 2,2 kune, a u drugoj fazi sa 4 na 5 kuna po kvadratnom metru ovog dobra koje se daje koncesionaru na raspolaganje. Druga je stvar što je ovaj koncesijski period do 99 godina daleko predug po našoj ocjeni i trećim amandmanom predlažemo da se on skrati na 40 godina. Naravno očekuje se da bi trajanje ovog plutajućeg terminala bilo kraće jer bi se tržište plinom trebalo ojačati, kapacitet potrošnje povećati naravno na uštrb smanjenja potrošnje loših goriva. Stoga mislimo da dvofaznost ovoga projekta u kojem zbog činjenica da sada sadašnji razvoj tržišta i sadašnja potrebe za tržištem ne opravdavaju izgradnju velikog kopnenog projekta, da je to dobro prijelazno rješenje i stjecanje dobrih pozicija jer je sada vrijeme da Hrvatska stekne stratešku poziciju na energetskoj karti Hrvatske. Ja smatram i da je tu Hrvatska trebala napraviti više u pogledu diplomacije. Naime, mi smo trebali imati već jasne dogovore sa našim sjevernim susjedima koji su prirodno zainteresirani za ove dobavne kapacitete jer bez njih, bez njihove garancije naravno da je bitno teže ići u ovakav projekt i da se tu mora bitno brže doći do rješenja i određenih garancija sa sjevera o zakupu tih kapaciteta. Tako da ovaj početni neuspjeh o iskazivanju interesa za zakup kapaciteta bi se vjerujem mogao ispraviti. Ono što je još važno da ova ogromna rashladna energija koja akumulirana prilikom ukapljivanja plina u društvu kojeg smo svi dužni izgraditi, to je društvo koje uvažava principe održivog razvoja i optimalnog korištenja resursa energije ta vrsta energije je dragocjena za svaki proizvodni pogon i smatramo da je ogromna šansa za dizanje stupnja održivosti i efikasnosti ovog sustava sinergijsko povezivanje sa industrijom koja već tamo postoji. dakle Dina Petrokemija bi mogla početi proizvoditi nešto i svaki proizvodni pogon treba energiju, treba rashladnu energiju i povezivanjem ovakvih pogona se postižu bitna povećanja, to znamo mi u tehnici, bitna povećanja u efikasnosti odnosno manji konzum energije po jedinici nekog proizvoda. Stoga evo ja neću duljiti, mi ćemo kao klub predložiti rekao sam tri amandmana s kojim smatram se postiže stanje bitno veće prihvatljivosti ovoga zakona za jedinicu lokalne i regionalne samouprave jer nije dobro da Hrvatska stane u ovom projektu. On doista ima karakter strateškoga interesa za cijelu Hrvatsku za Jugoistočnu Europu, ali mislim isto tako i za lokalnu zajednicu jer je tu dosta novih radnih mjesta, tu je puno usluga koje mogu nastati i koje će obavljati lokalno stanovništvo. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Tulio Demetlika ispred Kluba zastupnika IDS, PGS, RI-a. Izvolite Tulio.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o terminalu za ukapljeni plin koji treba omogućiti ubrzanu izgradnju izuzetno spornog projekta Plutajućeg LNG terminala pored Omišlja na otoku Krku. Ovaj zakon se nažalost donosi po hitnom postupku, a to znači smanjenje vremena za javnu raspravu, za očitovanje institucija, tijela regionalne i lokalne samouprave kao i samih građana, čemu se mi iz našeg kluba oštro protivimo. Terminal za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku je od strane Vlade RH i Europske komisije proglašen strateškim energetskim projektom. Međutim da bi došlo do realizacije ni to nije dovoljno pa je potrebno donijeti ovaj zakon, zakon nazvat lex LNG. Na samom početku moram napomenuti da se radi o projektu koji je naišao na izuzetno veliki otpor od strane lokalne zajednice. Osim toga, upitan je i dugi rok predložene koncesije na pomorskom dobru koji je Ustavom proglašeno dobrom od interesa za RH, kao i to da je za javno savjetovanje o ovom prijedlogu zakona stavljen rok od samo 15 dana. Ovako kratki rok smatram apsolutno neprimjerenim, osobito zbog činjenice da se radi o jednim od zakona za koji postoji veliki interes javnosti. Također ovako kratki rok zasigurno nije dovoljan da bi se postigli ciljevi radi kojih se javna rasprava uopće i provodi. Mi naravno, po starom, nama dobro znanom običaju, uvijek ponavljamo pogreške i radimo sve na horuk, stihijski, od slučaja do slučaja, prema direktivama izvana, bez jasnih naših strategija i kvalitetnog prostornog planiranja na državnom nivou. I onda najlakše je optužiti lokalnu i regionalnu samoupravu da koče realizaciju projekata, kako bi se prikrila tromost i neefikasnost državne uprave u pravovremenom planiranju. Mogu slobodno reći da se ponavlja priča kao sa Agrokorom jer vidimo da je i prilikom donošenja ovog zakona izostala javna i transparentna komunikacija sa lokalnom samoupravom i zainteresiranom javnošću. Grubo se krši i Europska povelja o regionalnoj samoupravi jer kako protumačiti neuvažavanje važećih prostornih planova općine Omišalj i Primorsko-goranske županije, neuvažavanje jednoglasno izglasanih odluka skupštine Primorsko-goranske županije i vijeća svih jedinica lokalne samouprave sa otoka Krka kojom su se izjasnili protiv ovog projekta. Postavlja se pitanje zašto je uvijek to tako? Zašto se uvijek dovodimo u situaciju da važne probleme ne rješavamo sustavno i dugoročno i u suradnji sa lokalnom i regionalnom samoupravom, nego uvijek im se nameću rješenja na silu, brzopletno, kratkoročno i zapravo samo odgađamo postojeće, a i stvaramo nove probleme. Želim podsjetiti da smo mi iz kluba IDS-a prilikom donošenja Zakona o strateškim investicijama iskazali potrebu da se u zakon uvrsti odredba kojom se traži i mišljenje predstavničkih tijela i jedinica lokalne samouprave na kojem se ima namjeru provoditi i projekt od strateškog značaja za RH, međutim to je isto tako izostalo. Svi ćemo se složiti da su u realizaciji ovog projekta zastupljeni državni interesi i interesi EU, no postavljam pitanje, što je s interesom lokalnog stanovništva? Što je sa interesom lokalne zajednice? Što lokalna zajednica dobiva, a što gubi? Mi u klubu IDS-a, PGS-a i RIA, nakon što smo temeljito proučili prijedlog zakona, ne možemo se oteti dojmu da je ovaj iznimno važan zakon sveden na svega 14 članaka bez kvalitetnog obrazloženja. Ono što ću istaknuti kao zabrinjavajuće jest što se radi o iznimnom dugom vremenskom roku na koji se koncesija planira dati tj. točnije 99 godina. Kod određivanja roka na koji se koncesija daje, kao i kod određivanja visine koncesijske naknade, osnova za izračun trebala bi biti studija opravdanosti davanja koncesije. Zaista nije jasno koji su kriteriji bili odlučujući za procjenu da je koncesija na tako dugo razdoblje nužna. Osim toga moram reći da se u ovom slučaju koncesija dodjeljuje ovim zakonom, bez provođenja uobičajenog postupka koji svi koncesionari u RH moraju proći i koji je u suprotnosti sa Zakonom o koncesijama. Upravo zbog toga mi u našem klubu smatramo da sa dodjeljivanjem koncesije ovim zakonom, bez da se proveo postupak koncesioniranja koji bi bio transparentan te utemeljen na kriterijima koji osiguravaju učinkovit pristup tržištu, svim gospodarskim subjektima EU na rok od čak 99 godina krši domaće i Europsko pravo. Što se tiče visine koncesijske naknade, nejasno je na temelju kojih je kriterija predlagatelj odredio visinu koncesijske naknade, a osim toga možemo zaključiti da je ona izuzetno niska i na taj način su ponovno zakinute jedinice lokalne samouprave, tj. u ovom slučaju općina Omišalj i Primorsko-goranska županija. Također u prijedlogu zakona stoji da projekt izgradnje terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku predviđa dvije faze izgradnje i to prva faza obuhvaća plutajući terminal, a druga kopneni. Postavlja se pitanje zbog čega se najprije ne bi i odmah provela druga faza koju postoji pravomoćna lokacijska dozvola? Ako investitor ima dobre namjere za realizaciju projekta, onda neka započne sa izgradnjom druge faze za koju postoji lokacijska dozvola sa kojom se lokalna i područna regionalna samouprava slažu ili se tu opet nešto skriva. Postavlja se još jedno pitanje, tko može jamčiti da će do izgradnje kopnenog terminala uopće doći? Kad se izgradi prvi terminal, pomorski i eventualno pokaže da su kapaciteti zadovoljavajući, tko nama jamči da će se uopće krenuti u izgradnju drugog kopnenog terminala? Iz obrazloženja zakona proizlazi da prva faza izgradnje obuhvaća izgradnju, tj. nabavu plutajućeg terminala koji bi se sastojao od broda koji bi služio za prihvat, iskrcaj, skladištenje i uplinjavanje ukapljenog prirodnog plina. Prema dostupnim informacijama radi se o jednom brodu starom skoro 40 godina, što samo po sebi predstavlja dodatnu opasnost za okoliš. Izgleda da se Hrvatska ono približava, ja ću reći Bangladešu i da ćemo biti groblje za, ili deponija za otpad, jer ovako stari brod sigurno sa tehnologijom koju ima ne predstavlja određenu i veliku sigurnost za zaštitu okoliša. Pitam se da li se na ovoj zemaljskoj kugli može naći jedan brod sa novijem datumom proizvodnje? Čudi me da možda nisu iskoristili da izvuku Titanik s dna oceana pa da i njega nam uspiju prodat po onoj cijeni koja je predviđena ovim zakonom. Budući da projekt predviđa dvije faze izgradnje, logično bi bilo da se izradi cjelokupna studija utjecaja na okoliš koja bi obuhvatila obje faze projekta, a ne svaku pojedinačnu. Također je zabrinjavajuće što u prijedlogu zakona nema nikakvih dodatnih odredbi koje bi štile okoliš. Osim toga, mi u našem klubu, zabrinuti smo kakve će učinke ovaj projekt imati na razvoj turizma na sjevernom Jadranu. Naime, otok Krk, kao i cijela regija, nastoji se brendirati kao poželjna turistička destinacija, no pitanje je u kojoj mjeri će to biti moguće, ukoliko dođe do realizacije ovog projekta. Podsjećam da Hrvatska, godišnje od turizma ostvaruje milijarde eure prihoda i taj novac je rezultat između ostalog i našeg očuvanog okoliša, čistog mora, naravno i truda naših turističkih djelatnika, što nam svima nameće obvezu da se ponašamo odgovorno i da ne ugrozimo ono od čega živimo. Poticanje negativnih učinaka, ovakvog projekta na društvu, lokalnu zajednicu, okoliš, gospodarstvo, kao i nepridržavanje uobičajenih procedura, za provođenje ovakvih projekta zapravo ugrožava razvojne potencijale hrvatskog društva. Stoga je nama prihvatljiv samo kopneni terminal, za koje već postoji lokacijska dozvola i kojemu se lokalne zajednice ne protivi. Naravno, pod uvjetom da se sve provede u skladu sa zakonom i redovnom procedurom te uz poštivanje najviših ekoloških standarda. Da zaključim, iz svih navedenih razloga, mi u Klubu IDS-a, PGS-a i LRI-a ne možemo podržati predloženi zakon. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Dmetlika, gospodin Željko Jovanović, ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, danas svjedočimo jednom silovanju demokracije, silovanju Ustava, silovanju zakona. Lex LNG po svim svojim karakteristikama, predstavlja nedopustivo ozakonjenje kršenje Ustava, brojnih zakona RH, europske povelje lokalnoj samoupravi. Ultra kratka rasprava od 15 dana, predviđeno je 30 dana, hitni postupak, samo pokazuje namjere predlagatelja. Kolegice i kolege, bez obzira kojoj stranci pripadali, ja ću vas podsjetiti, da mi kao saborski zastupnici imamo 2 putokaza u svom radu. Prvi, u sabornici smo prisegnuli preuzimanju naše dužnosti, da ćemo poštivati Ustav i zakon i drugi, da zastupamo svoje građane, svoje birače, da govorimo o njihovom interesu. Po svemu ovome tzv. lex LNG nije u interesu građana Omišlja, Rijeke, Primorske goranske županije ali i svih građana Hrvatske, kao što smo već čuli. Nije u skladu sa Ustavom, postojećim zakonima, aktima općine Omišalj, skupštine Primorske goranske, ni sa europskom poveljom lokalne samouprave. Očito je stoga, da je u interesu samo određenim interesnim skupinama i lobijima. Zvuči li vam to poznato, obzirom na sve što se događalo proteklih tjedana. Jasno je jednako tako da plutajući terminal nije neutralan za ljude i okoliš, ali i da ne donosi nikakvu korist lokalnoj zajednici, zato ga je nemoguće podržati. Dakle, već bi tu moja rasprava mogla završiti, jer to su dvije ključne činjenice koje nitko ne može usporiti. Prvo, ovaj prijedlog nije sukladan Ustavom i čitavom nizu zakona i drugo, protive mu se svi stanovnici, dakle, svi, bez obzira na stranačku pripadnost Omišlja, Krka, Rijeke, Primorsko goranske županije, a uvjeren sam da će se nakon današnje rasprave, usprotiviti i svi građani Hrvatske, jer ne žele plaćati plin za Mađarsku i Srbiju iz svojih novčanika. Prema tome, tu bi moja rasprava mogla završiti. Ali, upravo zbog toga, što javnost nije dovoljno čula, a iz uvodnog izlaganja državnog tajnika, da budem blag, čula je samo neistine, dozvolite, da koliko stignem u ime kluba, kasnije pojedinačno, kao i moje kolege, ukažem na čitav niz nezakonitosti predloženog zakona i čitav niz razloga zašto plutajući LNG nije prihvatljivo rješenje za Hrvatsku, uz uporno ponavljanje da Omišalj, Krk, Rijeka, Primorsko goranska županija, mi saborski zastupnici, podržavamo kao strateški interes kopneni LNG terminal. Dakle, krenimo od odluka općinskog vijeća i Primorsko goranske županije koji su postavili 4 e-uvjeta, da bi pristali na LNG terminal. To su estetski, ekološki, ekonomski i energetski. Imamo nekoliko dokumenata koji to pokazuju. Dakle, općinsko vijeće, se ne slaže sa izgradnjom predloženog projekta, općinsko vijeće Omišlja, plutajućeg LNG terminala, jer ne nudi, za općinu ništa korisno, a gospodarski je štetan, i ekološki rizičan. Smatramo da je studija utjecaja na okoliš, izrađeno površno, da nije cjelovita i stručno utemeljena, upravo sa aspekta gospodarskih učinaka i očuvanja okoliša, budući da projekt ozbiljno ugrožava našu dominantu gospodarsku djelatnost turizam. Izgradnja predloženog plutajućeg LNG terminala, … [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost korištenja, pa ček i potpuno onemogućuje upotrebu područja koje je planirano za industriju, područje nekadašnje … [[Govornik se ne razumije.]] petrokemije, a istovremeno proširuje industrijsku zonu što se smatra neracionalnim i neprihvatljivim. Primorsko goranska županija, odluka skupštine, jednoglasno, podržava sve strateške projekte RH koji nemaju negativan utjecaj na okoliš i postojeće gospodarske aktivnosti, prije svega na turizam, te oni koji trajno donose ekonomskoj dobiti lokalnoj i regionalnoj zajednici. Utvrđuje se da zahvat plutajućeg LNG terminala, kako je prikazan u studiji o utjecaju na okoliš, izmjene zahvata prihvatnog terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku, uvođenjem faze plutajućeg terminala za prihvat skladištenje uplinjavanje, nije prihvatljiv za Primorsko goransku županiju, jer ima negativna utjecaj, na krajobraz more i korištenje prostora, te ne donosi korist za lokalnu i regionalnu zajednicu. Primorsko goranska županija, stoga podržava nastavak realizacije kopnenog LNG terminala. I zadnja odluka od 29. ožujka 2018. bez ijednog glasa protiv skupštine Primorsko-goranske utvrđuje se da je studija naziva „Makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku“ koji je sufinancira Europska komisija, a za naručitelja LNG Hrvatska izradila tvrtka EKONERG d.o.o. u pogledu lokacije sigurnosti utjecaja na okoliš i ukupnih gospodarskih učinaka nedvojbeno dokazala, nedvojbeno dokazala prednost u odabiru varijante kopnenog terminala u odnosu na varijantu plutajućeg LNG terminala. Dakle neshvatljivo je slušati danas ove neistine koje dolaze iz nadležnog ministarstva jer je jasno da se radi o neprihvatljivom projektu koji se donosi što je najtragičnije bez suradnje sa lokalnom zajednicom. Čuli smo u nekoliko navrata o bliskim kontaktima sa Općinom Omišalj što je sve, sada ne mogu reći neistina, nego laž, bezočna laž. U pripremi investicije za razliku od kopnenog sa plutajućom verzijom izostalo je povezivanje tog projekta sa mogućim potrošačima na Kvarneru koji bi mogli koristiti plin da se radi o kopnenom terminalu poput Plinske TE na Urinju, hladnjača, klima uređaja za turistički sektor pri čemu bi PGŽ mogla pronaći svoj interes. Investicije u kopneni terminal angažirale bi i domaću operativu. Danas smo također čuli od državnog tajnika o nekakvim mogućim doprinosima za ekonomiju što je potpuna laž. u početnom projektu kopnenog terminala za koji su ishodovane sve moguće dozvole radilo se o ulaganju oko 500 milijuna eura od čega bi na poslovima od najmanje 200 milijuna eura bila angažirana domaća operativa te bi projekt imao brojne multiplikativne efekte i koristi za lokalnu sredinu, BDP npr. porastao bi čak za 0,5% samo iz tog projekta. Inače ne mogu spomenuti da su ovdje nazočni predstavnici stanovnika Omišlja i PGŽ-a već nebrojeno puta izigrani prilikom realizacije različitih velikih projekata od strateškog interesa za Hrvatsku, da spomenem DINA-u i njen izuzetno opasan otpad koji i dalje tamo stoji unatoč obećanjima ovdje nazočnog ministra ili Rafineriju Urinj koja nije modernizirana niti postoji bilo kakva jamstva da će TE na Urinju biti na plin. Dozvolite da iznesem nekoliko dokaza o neuvažavanju Općine Omišalj kroz plasiranje teze o LNG-u kao strateškom interesu RH. Općina Omišalj, otok Krk, grad Rijeka i cijela PGŽ podržavaju sve strateške posebno energetske projekte u interesu RH da bude odmah sve jasno. Uostalom znate kako gleda Omišalj, tamo su DINA, tamo je JANAF, tamo je i 3. maj imao postrojenja, tamo je i zračna luka, dakle oni podržavaju strateške projekte svjesno pristaju i na umanjivanje kvalitete svog života kada se radi o stvarnim interesima RH. Međutim jasno je da izgradnja plutajućeg LNG terminala nije u strateškom interesu RH, ničim i nigdje Vlada RH nije dokazala strateški interes ovog plutajućeg terminala za Hrvatsku. Nekoliko primjera potpunog neuvažavanja lokalnog stanovništva. Općina Omišalj se pisanim putem obratila Vladi RH gospodinu Plenkoviću i tadašnjoj potpredsjednici Dalić u dva navrata i tražila razgovor o projektu plutajućeg LNG terminala. Niti na jedan dopis općina nije dobila odgovor. Općina Omišalj od ministra zaštite okoliša i energetike Tomislava Ćorića pisanim putem tražila Studiju isplativosti projekta plutajućeg LNG terminala koji bi trebao pokazati i navodni strateški interes RH, pogađate nikada nije dobila odgovor. Općina nikada nije dobila odgovor, što je posebno tragično jer gospodin Cappelli vjerojatno svaki dan, tjedan prođe Krkom nije dobila odgovor od Ministarstva turizam i HTZ-a po temi izravne štete koji će projekt plutajućeg LNG terminala imati na turizam otoka Krka koji je u turizmu RH u iznosu čak 10%. Još jedna laž koju smo danas čuli, dakle strateški interes RH se u javnim dokumentima obrazlaže samo osiguravanje diversifikacije opskrbnih putova i izvora opskrbe. Međutim postoji dokument crno na bijelo iz 2014. iz Vijeća Europe i Europskog parlamenta gdje kaže „ne postoji“ kolegice i kolege „ne postoji vjerojatnost prekida opskrbe plinom RH u slučaju potpunog prekida dotoka plina iz Rusije. Takva vjerojatnost postoji za Mađarsku, Srbiju, BiH“. Da postoji potreba za plinom iz planiranog plutajućeg LNG terminala valjda bi Hrvatska zakupila kapacitet kako bi svojim građanima industriji osigurala izvor opskrbe i diversifikaciju opskrbnih putova kako kažu. Istina je dakle da RH ovim lexom, a time i svi građani RH zapravo će plaćati osiguraninu za sigurnost opskrbe plinom Mađarske. Budimo iskreni, to je mađarski strateški prioritet. Ukoliko bi iz bilo kojeg razloga RH ostala bez ruskog plina koji inače u startu 20% jeftiniji od bilo kojeg konkurenta, RH može nadomjestiti nedostajuće količine iz različitih izvora Sjeverne Afrike, Norveške, putem plinskog čvorišta BAumgarten ili iz Italije za što postoji infrastruktura. Temeljeno pitanje kolegice i kolege na koje nitko iz Vlade RH još nije ponudio odgovor. Koliko plina zaista treba Hrvatskoj u slučaju prekida dobave ruskim plinom? Mi ćemo odgovoriti, po svim dostupnim podacima to može biti najviše jedna milijarda kubnih metara plina godišnje, a tu količinu ćemo jednostavno nadoknaditi putem maloprije navedenih sustava. Inače Hrvatska treba godišnje oko 2,5 milijarde metara kubnih od čega milijardu i pol proizvodi sama. Prema tome, Vlada RH, predsjednik Vlade i resorni ministar nikada niti jednom riječju nisu pokušali obrazložiti ili odgovoriti na pitanje o kojem se to državnom strateškom interesu radi osim floskule o još jednom dobavnom pravcu niti na pitanje čiji će plin u Hrvatskoj stizati, po kojoj cijeni, tko su kupci plina itd. Nešto o potpuno nedvojbenoj zakonskoj neutemeljenosti. Plutajući LNG terminal nije u skladu sa prostornim planom Općine Omišalj i PGŽ-a o toj laži je govorio državni tajnik, ključna je poruka koju građani Hrvatske iz ove sabornice moraju čuti plutajući LNG terminala nije u skladu sa prostornim planom Općine Omišalj i PG-a i tu priča staje kolegice i kolege, ne možemo kršiti svoje zakone. Da bi se za neki projekt izrađivala studija utjecaja na okoliš taj projekt najprije treba biti u skladu sa prostornim planom. Ovdje to nije slučaj. Koji zakoni se krše? Zakon o prostornom uređenju, Zakon o građenju, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, Ustav RH, Europska povelja o lokalnoj samoupravi. Bilo bi zanimljivo čuti tko je uopće pisao ovaj zakon tzv. lex LNG? To bi trebalo postati pravilo u RH, pogotovo kad imamo lex specialise jer smo vidjeli kakav epski sukob interesa se dogodio sa lex Agrokorom, a sada po svim podacima isto se ponavlja i sa lex LNG. Ne bi bilo dobro da je u tom pisanju sudjelovala uprava LNG Hrvatska sa namjerom da sebi osigura monopolističku poziciju na račun potrošača, poreznih obveznika RH, a nažalost upravo to se događa. Posebno skandalozno u ovom prijedlogu vezano je za studiju utjecaja na okoliš za plutajući terminal. To je jedan nakaradni dokument plaćen javnim novcem RH u kojem je izrađivač, dobro slučajte, Ekoenerg tvrdi suprotno nego što je taj isti Ekoenerg tvrdio za vrijeme Oreškovićeve vlade u drugom dokument koji je također plaćen javnim novcem građana RH. Posebno zabrinjava što se kroz ovaj prijedlog prihvaća metoda i tehnologa regasifikacije, dakle pretvaranje tekućeg plina u plinovito stanje, koje Ministarstvo zaštite okoliša, kolegice i kolege, izrijekom odbacilo kao štetno. Upotrebna mora za zagrijavanje tekućeg plina kako bi se preveo u plinovito stanje i ispiranje brodskih izmjenjivača topline varikinom koja se ispušta u more u količini od 300 tona godišnje, pa znate kakva je to katastrofa ekološka za naš … [[Govornik se ne razumije.]] zaljev? A zašto to? Pa zato što je to najjeftinije. A za koga je to važno? Za profit stranih ulagača. Dakle bilo je 160, i još jedno neuvažavanje građana Omišlja. Javna rasprava o studiju utjecaja održana je u OŠ Omišalj na kojoj je bilo 400 građana, 400 građana od 3000 stanovnika, dovoljno govori koliki je bio interes, 160 njih podnijelo je pisane primjedbe, ukupno 850, nikada u povijesti Primorsko-goranske županije nije zabilježen ovakav interes građana i protivljenje javnosti, ništa nije uvaženo. Prema tome iz svega što sam do sada rekao, a ima toga još puno o čemu ću govoriti u pojedinačnoj raspravi zajedno sa svojim kolegama, jasno je da je ovaj zakon ozakonjenje kršenja Ustava, zakona i silovanje volje građana Primorsko-goranske županije, otoka Krka i Omišlja, a valjda bi u ovom Saboru trebali zastupati interese građana. Evo ovdje je peticija sa 15 000 potpisa, znači njen je naslov Smatramo kako je projekt izgradnje plutajućeg … [[Govornik se ne razumije.]] neprihvatljiv s pravnog, ekonomskog i ekološkog stajališta i tražimo da Vlada RH odustane od njegove realizacije. Podržite nas u tome.
Hvala kolega Ivanović. Sljedeća u ime Kluba zastupnika GLAS, HSU kolegica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je jedan vrlo neobičan zakon, Zakon o LNG-u, da ga tako zovem, lex specialis, ima relativno malo članaka i za očekivati je nekako bilo da on i u raspravi bude afirmativno prihvaćen, ali o tome nije tako. LNG terminal i o LNG-u ne govorimo od jučer, o LNG-u govorimo godinama, o LNG-u govorimo kao strateškom interesu RH i tome je tako i sada dolazi veliki ali. 2013. godine, znate povijest je učiteljica života pa ajmo malo povijesno. 2013. godine je to proglašeno strateškim interesom, po ne znam koji put, 2014. godine napravljena procjena utjecaja na okoliš, 2015. godine je ishođena lokacijska dozvola i onda šutimo tamo negdje do 2017. godine i 2017. godine dođe jedno odlično rješenje nećemo više imati LNG na kopnu, imat ćemo plutajući terminal. O čemu mi zapravo govorimo? Govorimo o tome da je LNG uvijek bio planiran na kopnu, da smo imali industrijsku luku, da je u industrijsku luku dolazio brod i da je brod vršio proces sa LNG-om na kopnu. I sada dolazimo do spasonosne ideje, jer očito postoji problem zašto ne može biti LNG na kopnu iz jednostavnog razloga što su evidentno problematični imovinsko-pravni odnosi, pa se zemljište kupovalo, pa se preprodavalo, pa je pitanje vlasništva i dolazimo do spasonosne ideje, imat ćemo LNG na moru da ga imamo. I sad vas ja pitam, sve kolege koji su s mora, koji su čak i načelnici i gradonačelnici, vi imate luke koje su državnog, županijskog, lokalnog značaja i imali smo različite ideje, investitori imaju različite ideje, imate sad investitore koji će reći jer je luka? Je. Jer u luku može dolaziti brod? Može. Ja ću usidrit taj brod i na tom brodu ću imat hotel, na tom brodu ću imati restoran pa svi oni kafići kojim ste dali koncesije na obali, jer će raditi ili neće raditi baš me briga, ja ću to imati na brodu. Mi o tome govorimo u odnosu na prostorno plansku dokumentaciju. Mi govorimo da je prostorno planska dokumentacija rekla luka, a i doći ćemo brod, brod ćemo usidriti i na njemu ćemo radit proizvodnju. Nema nikakvog razloga da u neku luku, i bilo je takvih ideja kojim smo se protivili, netko stavi brod ili stavi lijepo drvenu platformu, stavi nekakvu stazicu do obalu i na toj, tu ima kafiće, ima i nekakve smještajne kapacitete, sve ekološki prihvatljivo, odlično. Šta bi mi o tome diskutirali? Rekli bi da je to odličan projekt, rekli bi ekološki je prihvatljiv, ima lijepo sve odvodnju, vodu, struju, sve. Dal bi nam to bilo prihvatljivo? Kako bi to izgledalo da nam odjedanput po našim obalnim općinama i gradovima netko postavi takve brodove i na tim brodovima ima restoran i hotele. Pa korak imat dakle, puštanjem ovog to ćemo ostvariti. Toliko o usklađenosti s prostornom planskom dokumentacijom, toliko o tom problemu. Studija utjecaja na okoliš. Imali smo studiju utjecaja na okoliš 2014. koja je govorila o kopnenom, iza toga je napravljena druga studija utjecaja na okoliš koja je govorila o morskom terminalu, da ga tako nazovemo i rekla je da on može biti 10 godina. I za 10 godina šta radimo? Ne znamo. Kakav je taj plutajući? Ne znamo. Čiji je brod? Ni to ne znamo. Dakle, ovaj Zakon treba gledati u nekoliko konteksta. Jedan kontekst je prostorno pravni i zaštita okoliša gdje je Zakon uredno rekao da se primjenjuju, da oni nije lex speciallis, primjenjuje se Zakon o zaštiti odnosno Zaštiti okoliša i prostornog uređenja temeljni zakoni i onda je istumačeno da je to sukladno prostornom planu. Znate, ja vam govorim o čemu je riječ. Sutra će s punim pravom doći investitor i reći: zašto ja na Korčulu ne bih stavio brod, na brodu imao hotel, sve će biti ekološki prihvatljivo i tu ću obavljati ugostiteljstvo, a to šte ste vi dali kafićima koncesiju, što oni skupo plaćaju, to što je netko uložio novce i sredstva u hotel, baš me briga, evo mene. O tome govorimo jer to trebamo razumjeti da je ovo, vi kad otvorite jedanput pandorinu kutiju, otvorili ste ju zauvijek. Ja sam preko nekoliko sastanaka imala gdje je bio jedan investitor koji je imao takvu ideju i gdje sam branila jednostavno jer to je nedopustivo. Naša obala je specifična i postoje vrijednosti koje trebamo štititi. Nakon ovog, koji vam je obrambeni mehanizam u odnosu na bilo kojeg investitora? To je s aspekta prostornog uređenja i ekološki će sve biti opravdano. S aspekta studije, kaže 10 godine. Koji brod, kakav brod, čiji brod. Sad dolazimo do procjene utjecaja na okoliš koja je napravljena korektno, ali za nešto što stoji 10 godina. Za problem hlađenja, problem, ajde da se razumijemo. Kvarnerski zaljev je jedna mala uvala, Jadransko more je u odnosu na oceane mala uvala i ono što vrijedi za oceane ne vrijedi za Jadransko more i to moramo biti svjesni i sigurna sam da to svi znamo. Hajdemo sad do ekonomskih, gospodarskih elemenata. Ono što je nama uvijek interes, interesi su radna mjesta. Ja osobno mislim da je svako radno mjesto važno i ako postoji projekt koji će osigurati dva radna mjesta važno je da se za taj projekt stanemo iza toga i da kažemo da je dobar. Vezano uz to što je odredba čl. 6. rekla, ovaj Zakon je lex speciallis u kojim stvarima? Što je definirala tko je investitor, što je odmah rekla da dajemo koncesiju, dala sve elemente koncesije i rekla u odnosu na pomorsko dobro. Dakle, u odnosu na pomorsko dobro ne vrijede zakoni, u odnosu na koncesiju ovaj Zakon je direktno koncesija i direktno investitor. Tko je investitor? LNG Hrvatska. U čijem vlasništvu je LNG Hrvatska? Pola HEP pola PLINACRO. Stavak 2., odredbe čl. 6. kaže slijedeće: da Vlada može donijeti odluku o promjeni investitora. Ljudi moji, za kog radimo lex LNG? Što ćemo sutra imati u ovom Saboru i o čemu ćemo sutra raspravljati? Tko je investitor LNG-a? Tko stoji iza toga? To su ključna pitanja. Aspekt zaštite prostornog uređenja, objasnila sama vam o čemu govorim vrlo jasno. Aspekt zaštite okoliša jednako tako sve stoji, sve piše. Ono što ne piše, tko stoji iza toga? Koji investitor? Čiji je to interes? U ovoj državi puno jednostavnije je reći ne, nego reći da. I to je zov sirene kojem svatko od nas se teško odoli. Ajmo biti protiv pa nam je jednostavnije. Mi u GLAS-u i HSU-u i ja osobno nemamo uopće problem reći za dobar projekt. Nemamo uopće problem stati iz dobrog projekta. Ali imamo veliki problem kada je strateški interes RH dovući brod, instalirati brod kojeg zovemo LNG i sve gospodarske rizike i tržišni rizik snositi. Tu imam veliki problem. Imam veliki problem kad znam da je u Livorgnu LNG za kog se u početku mislilo da vrijedi 250 miliona eura na kraju koštalo 900 miliona eura, kad je između 150 miliona eura i 900 miliona eura svu razliku snose građani susjedne države, u Hrvatskoj će to biti građani Hrvatske. Tu imamo problem. Odnos prema javnosti nije jednostavan odnos. Najgore vam je kad se od svojih građana, sa svojim građanima ne govorite i kad se od svojih građana skrivate. Dakle, minimum pristojnosti jednog ministarstva, minimum pristojnosti je otići i sami tražiti da građani izađu van, da im se obratite i da im objasnite o čemu je riječ. Da slušate pitanja i da na pitanja date odgovore. To je minimum pristojnosti jednog ministarstva i minimum pristojnosti Vlade. U ovoj državi nema građani prvog, drugog, četvrtog reda, barem za sada. Možda će ih u jednom trenutku biti, ali sada ih barem nema i nema formalno. Pred svake građane treba izaći van što nije svaki put jednostavno. Koji put vam kažu, dosta vam puta kažu što misle o vama, kažu što misle o projektima. Prema tome, ovo je, ja tu ne dvojim, strateški projekt od interesa za RH. Pa kad je strateški projekt od interesa za RH zašto o tom strateškom projektu se nije razgovaralo s građanima, izlazilo pred građane, objašnjavalo o čemu je riječ, nego ajdemo u hitnu proceduru, javna rasprava 15 dana, formu smo zadovoljili, hajdemo brzo donijeti lex LNG, a što će biti iza toga, e onda ćemo gledati da li je tu pisala za 6 mjeseci ili godinu dana neka druga skupina koja se zove Borg ili Borg 1 ili Borg 2, pa ćemo gledati čiji je to brod, pa ćemo onda jednog dana objašnjavati zašto ne stoji 10 godina nego stoji 99 godina, pa ćemo gledati koja je ta posljedica za tu valu u odnosu na ocean pa ćemo vidjeti koliko to košta porezne obveznike RH. U ovoj sabornici vladajući imaju običaj ne slušati, imaju običaj ne slušati i one stvari koje su tehničke naravi i objasniti nam zašto nešto ne može, ali zašto će moći kad će to oni predložiti i ići cjelovito. Zbog ove zemlje, zbog onih građana koji nas slušaju, dakle postoji dio sam sabornice, i s desne i s lijeva i s centra i svi ćemo složiti da postoje zaista strateški projekti u RH, da postoji strateški interes i da postoje projekti iza kojih treba stati. Ali ne lomiti preko koljena, ne ići na silu, ne otvarati Pandorinu kutiju. Mene zanima kad će tko čiji je brod, kad će se vlasnička struktura promijeniti vrlo brzo jer isto Vlada može reći, evo u HEP ulazi netko drugi ili u Plinacro ulazi netko drugi, dio je dionica prodalo ili se dokapitaliziralo LNG i onda ćemo vidjeti nekog tko je zapravo stvarni vlasnik toga. Upravljati zemljom i donositi odluke nije jednostavno. Upravljati u krajnjoj liniji zgradom u kojoj živite nije jednostavno, imate sukobljene interese, onaj koji može te sukobljene interese razumno objasniti, razumno izdefinirati je onaj koji dobro upravlja. Ovaj zakon lomimo preko koljena, ovaj zakon u smislu zaštite okoliša je vrlo upitan, ovaj zakon u gospodarskom smislu je vrlo upitan i ključno je pitanje zašto to radite. Nemojte to raditi tako. Zašto LNG na kopnu ne može ići u fazama, pa tamo gdje znamo nedvojbeno vlasništvo je prva faza. Zašto to radite? Ili bolje pitanje, za koga to radite? Prema tome otvaranje, prvi put je najteže. Drugi put je već lakše ili treći put. Ovo je otvaranje Pandorine kutije. Ja da sam onaj investitor kojeg smo mi odbijali, koji je imao ideje u Dubrovniku, na Korčuli, na Mljetu instalirati brod, staviti brod u luku u kojoj može staviti na njoj pružati ugostiteljsku-turističku djelatnost bi s velikom pažnjom pratila kad ovaj zakon bude donesen i rekla eto mene. Nema niti jednog obrambenog mehanizma. Mi s ove govornice ako ste oporba, možemo samo ukazivati, možemo vam reći što nije dobro, možemo imati jedan glasni apel, ljudi moji, napravite to kakao treba. Ako napravite kako treba, dobit ćete podršku. Jednako tako svi procesi se uče, demokracija se uli, razgovor sa javnosti se uči, otići u županiju na kojoj je u vlasti neka druga opcija, nego što ste vi se učili, ali treba otići, to sve se uči. Neko uči brže, neko uči sporije, a neko uči i ne nauči nikad. Nemojte da ponavljamo greške koje smo već vidjeli. A ono što vam je najgore u životu, kad napravite grešku da vam onda neko kaže „jesam vam rekao“, ali ovo „jesam vam rekao“ u odnosu na ovaj zakon, bit će prekasno. Hvala lijepo.
Hvala kolegici Anki Mrak-Taritaš. Prije slijedeće rasprave, pozdravit ćemo s moje desne strane, s vaše lijeve strane, učenice i učenike i profesore gimnazije iz Županje, dobar dan vam želim. [[Pljesak.]] Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika. Slijedeći na redu je u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, kolega Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege. Kao što znamo, danas je na našem stolu Prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni plin odnosno popularno zvano lex LNG. Moram reći da sam s ovog mjesta već održao 3 stanke o LNG-u odnosno protiv LNG-a. U prvoj stanci sam govorio općenito o onome što se događa, govorio sam o tome da je to ekonomska, ekološka, tehnološko-tehnička katastrofa, govorio sam o tome da se gazi volja lokalne samouprave, da se gazi volja regionalne samouprave, da je sve suprotno prostornim planovima i broje druge stvari. Kazao sam također da ovdje jednostavno nema ekonomskog interesa. I to je onaj prvi i glavni element logike protiv koje ne može nitko u ovom sadašnjem ekonomskom sustavu, jednostavno tu nema novaca. Tu nema love, i taj projekt neće dovesti nikamo. Pa postavlja se pitanje ako je evidentno da će raditi sa minusom, zašto idemo u takav jedan posao? Pa odgovor je zapravo vrlo jednostavan. Zato što ovo nije ekonomski projekt. Ovdje nije toliko bitan niti plin, niti tehnologija, nije baš bilo niti dovoljno rasprave o zaštiti okoliša. Ovo je jedan politički projekt i politika je odredila da se ovaj projekt mora napraviti. To je jedina logika u ovom projektu, druge logike nema. Moram odmah na početku reći da Živi zid neće poduprijeti ovaj zakon niti će poduprijeti projekt plutajućeg LNG ili ako hoćete UPP terminala u Omišlju. U svojoj drugoj stanci pročitao sam pismo načelnice Omišlja gospođe Ahmetović, koja ako se ne varam i ovdje prisutna, koja je poslala svima nama, u kojem jednostavno obrazlaže kako tvrdnje Vlade da se vrši komunikacija sa jedinicom lokalne samouprave nisu točne, kako su bila svega 2 gotovo slučajna odnosno vrlo kratka susreta sa gospodinom ministrom Ćorićem u kojima on umjesto da pokuša se doći do nekakvog suvislog razgovora je pokušao zapravo potkupiti i zataškati opoziciju u tom projektu u Omišlju, što svakako daje doprinos vršenju nasilja nad lokalnim stanovništvom. A u trećoj svojoj stanci govorio ovdje govorio sam o ovome. Ovo je već danas spomenuto, ovo je studija koja se zovi makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku iz 2016. g. Rezultati ovoga nisu se nikome sviđa pa je naručena nova studija 2017. godine koja sve suprotno govori. Ova studija, a više stručnjaka mi je potvrdilo da je jako dobro napravljena i da odgovara istini, da je prednost kopnom LNG terminalu u svemu. Od toga da će domaće firme imati više posla, od toga da će biti više radnih mjesta u odnosu na plutajući, od toga da već postoji dokumentacija da su manji troškovi i sve ostalo što ide. Međutim do ovog dokumenta je bilo jako teško doći. Čuli smo danas tijekom rasprave da lokalno stanovništvo, odnosno njihovi predstavnici jako teško mogu doći do bilo kakvih informacija, za sve se moraju boriti i kopati rukama i nogama, je li to transparentnost? Je li to demokratska procedura? Naravno da ne. Sve se pokušalo napraviti ispod žita, potajno, a tome govori u prilog i to što se radi hitna procedura, pazite vi to, hitna procedura, a za raspravu javnu je ostavljeno 14 dana. Za ovako jednu prevažnu stvar. To je jednostavno nedopustivo i samo to je dovoljno da se glasa protiv ovog i ovakvog zakona. Uz sve ovo ostalo što ću pobrojati. Ako ste čitali zakon, vjerujem da jeste, mogli ste naći na mnogo mjesta jedna dva pojma, evo recimo ja sam ih pobrojao jedno 9 puta. Pa tako imamo na stranici već od same prve stranice, diversifikacija, sigurnost. Pa onda ispod dva reda sigurnost diversifikacija, pa opet na dnu prve stranice diversifikacija pa sigurnost i onda opet jedno 9 puta u paru diversifikacija i sigurnost. Dakle to su jedine na ovom bijednom od 3 strane, zapravo dvije i jedna još jedan odlomak na trećoj, zašto bi u to trebalo ići, radi sigurnosti i diversifikacije. Samo po sebi to ne mora značiti ništa, mi smo imali slučajeve kad uopće nismo od Rusije dobavljali plin, kad smo išli preko Italije, sve je funkcioniralo. Zašto? Zato što je to naša prednost jer smo mali. Ta jedna milijarda metara kubnih ili malo više pa usporedite to sa industrijskim zemljama oko nas, pogotovo s Italijom koja spada u g7, ogromna je industrijska sila, koliko oni troše, koliko mi. Pa u slučaju nekakvog prekida opskrbe nije problem nabaviti tu jednu milijardu metara kubnih, o tome su na kraju krajeva već govorili govornici. A tužno je što ministarstvo nema nigdje zapisano i nema procjene da je to tako ili da tome nije tako. Postavljao sam tada pitanje što ćemo s tolikim plinom? Tada su se vrtili brojevi 6, 7, 8 milijardi metara kubnih na godinu. Sada se već kroz nekakvu javnu raspravu iskristalizirala su se ta 2,6 milijardi metara kubnih što je i dalje jedna cijela Hrvatska godišnja potrošnja, odnosno negdje red veličine toga broja. I dalje se postavlja pitanje što ćemo s tim plinom? Nemamo ga gdje potrošiti, industriju očito ne planiramo razvijati jer nemamo strategije, nemamo gdje skladištiti, imamo par vrlo malih skladišta, a nemamo ga gdje prodati jer će biti skuplji. Upozorio sam također da će nam se desiti i Klaipeda. Litvanska luka izgrađena kao plutajući, odnosno plutajući LNG terminal koji radi sa gubitkom i snovi te države da će izvoziti Fincima, da će izvoziti Poljacima, možda čak i samoj Helenjingradskoj oblasti da će biti lider tamo u prodaji plina su pali u vodu, jednostavno taj plin nitko ne želi. Slični su snovi i ove naše Vlade. Kome ćete prodati skuplji plin? Kamo ćete uopće odvesti taj plin koji dovedete u točku u Omišlju? Pa plinovod, prema planovima Plinacra koliko sam čitao, neće do 2023. ili koje, uopće biti napravljen, do tad ga nemate gdje odvesti, osim da napravimo nekakvu elektranu što je priča za sebe. Također jako je tužno za reći da 15.11. kad je bila javna rasprava gospodin Frančić … [[Govornik se ne razumije.]] nije znao suvislo objasniti odgovore na neka najjednostavnija pitanja građana, to sve govori o pripremljenosti ovog projekta. Došlo je do zatajenja ove studije, ponavljam još jedanput. Podsjetio bih također na najdulji razgovor u karijeri, barem predsjedničkoj, predsjednice Grabar Kitarović sa gospodinom Putinom, predsjednikom Ruske federacije, nakon tog sastanka napravljeno je pismo u kojem Ruska federacija nudi nekakvu plinsku ponudu Hrvatskoj. ja sam poslao upit da nam se dostavi što je to, čisto da znamo, nisam još dobio odgovor, no nekim rubovima nekih medija je to objavljeno, gotovo se uopće nije spominjalo u javnosti, što stoji u tome pismu i što nam nudi Ruska federacija? Zašto nema javne rasprave o tome? A znamo otprilike što nam nudi jer se mogla pronaći informacija, nudila se totalna plinifikacija Hrvatske i nudila se zapravo sigurnost dobavnih pravaca sa istoka. Nisam ni Amerofil, ni Rusofil, gledajmo čisto ekonomsku logiku, zašto kupovati skuplje? Pa neka nam ponudi Amerika jeftiniji plin, kupovat ćemo od njih. Ako smo gledali širu sliku ovih dana, što smo mogli vidjeti? Sklapa se sporazum, odnosno već je počela gradnja sjevernog toka 2 između Rusije i Njemačke, Nijemci žele i dalje kupovati jeftini Ruski plin jer im treba za njihovu ogromnu industriju. Što radi Američki lobi? Što radi gospodin Mike … [[Govornik se ne razumije.]] , što radi gospodin Trump? Oni zapravo ucjenjuju i prijete Njemačkoj pa i cijeloj Europi, ne, nemojte kupovati taj plin, kupite skuplji Američki. Doslovno se to može iščitati iz komunikacija zadnjih tjedana. Kupujte skuplji Američki, zašto? A eto zato jer je to sigurnost i diversifikacija. Pa dobro gospodine Trump očito da će ovaj terminal raditi sa gubitkom, ja pozivam onda vas, vi ste milijarder, vi svake godine uplatite narodu Omišlja i cijeloj Hrvatskoj taj gubitak s kojim će raditi LNG terminal. Hoćete? Naravno da nećete. Vi ćete svoje firme nabaviti poslove, imat ćete koristi od tih poslova, koristi će imati i susjedne zemlje koje će imati malo bolji pregovarački položaj, koristi će imati Mađari kojima se otvara prilika da naš, odnosno nije naš, nego je INA-in, a to znači da je MOL-ov, plin koji se proizvodi u Hrvatskoj vuku za Mađarsku, a mi ćemo morati kupovati ovaj plin skupi koji će dolaziti do LNG terminala. Slavit će također i Bruxelles jer je to kao europska strateška stvar, slavit će i Plenković jer evo povukao je novac iz fondova, a tko će tugovati i plakati? Hrvatski građani koji će morati preko HEP-a i preko plinskog sustava plaćati skuplje račune i za struju i za plin. Evo pogledajmo ekonomsku logiku. 17.1., zatim 16.2., zatim 9.4., znači tri su bila roka da se jave zainteresirane strane da zakupe kapacitet na LNG terminalu. Samo se javila INA. Dakle nekih svega 4%, 100 milijuna metara kubnih je zakupljeno. Gdje su Ukrajinci kojima je to interes, gdje su Mađari kojima je interes LNG i taj plin s LNG-a? Gdje su Slovenci? Nema ih. Jer očito tu nema, nema tu novaca. To je čisti gubitak. Da nije tako, pohrlili bi. Dva puta su produljivali rok u nadi da će eto ipak netko se javiti. Ne, totalni fijasko. Pa zar to sve ne govori? I unatoč tome svemu što je tržište reklo ne i što je narod rekao ne i što su zakoni rekli ne i što su eko udruge rekle ne, vi svejedno gurate i svejedno gurate ovaj projekt. Inače, u Europi postoji preko 200 milijardi metara kubnih kapaciteta za LNG. Korišteno je 2017. svega 47 milijardi, dakle niti ¼. Treba također reći da nadam se da se neće dogoditi da ćete prisiliti HEP da zakupi kapacitete, pa da HEP namjerno radi tamo sa gubitkom jer to bi stvarno bilo skandalozno. Priznajte da projekt nije dobar i nemojte nam nabijati sve te gubitke. Članak 12. jednostavno je skandalozan. Tu se predviđa mehanizam, evo u ovih 6 stavaka, da ako će od onoga što će operater dakle, raditi, ako će raditi sa minusom da će PLINACRO po nalogu HERA-e, po odluci HERA-e naplaćivati novac od nekoga i da će se krpati ta rupa. Pa sam pitao gospodina tajnika na Odboru za zakonodavstvo, od koga će se to naplaćivati? On je kazao od onih koji transportiraju plin. Pa sam pitao jučer na Odboru za gospodarstvo i Ustav, budućeg ministra gospodina Darka Horvata od koga će se to naplaćivati? One je rekao, pa uvijek krajnji potrošači. Pa dajte se dogovorite, hoće oni koji transportiraju ili će biti krajnji potrošači? ja ipak mislim da će biti krajnji potrošači. Ako mogu, zašto ne bi prebacili na krajnjeg potrošača, a mogu. Nema nigdje nikakvoga dakle, prepreke da se to ne događa. Također, Atlantsko vijeće koje sam već spomenuo, koje se bavi energetskim promišljanjima objavilo je isto svoj jedan dokument, analizu. Oni također govore da tu nema nikakve računice, da je to čisto jedna stvar evo da imamo opciju, ako slučajno se zatvore ruski putevi. Ovo je također primjer sluganstva. Ovaj projekt se radi prije svega zato da se udovolji Washingtonu i Bruxellesu i da bi neki pojedinci jednog dana kad se vrate tamo imali bolji početni položaj. Također, prema zadnjim informacijama brod ... [[Govornik se ne razumije.]] Spirit iz '981. godine, dakle 37 godina star će se usidriti pred Omišaljskom lukom, još starog željeza za Hrvatsku. Ne moram niti reći da je ta odluka u suprotnosti sa naredbom o plovidbi teritorijalnim morem i unutrašnjim vodama RH iz '97. Trebala je biti donesena nova, ali nije, pa vrijedi ova. Dakle, jednostavno ne može se starije brodove od 25 godina koristiti pa neka usklade i taj Zakon. Priče o nekakvim radnim mjestima na plutajućem terminalu također ne stoje. Pitajte lokalnu zajednicu je li tako. Kopneni je nešto drugo, zato što će posada koja će operirati u pravilu biti inozemna, vjerojatno će u njoj biti Hrvata jer imamo naših ljudi stručnjaka svuda, ali će to biti pod inozemnom firmom. Koncesijske naknade su premale. Ono što je još skandalozno. Ja bih čak nazvao ovaj Zakon jednim GMO zakonom je on premošćuje barem 7 zakona pobrojanih u čl. 2. Premošćuje Zakon o pomorskom dobru, o koncesijama, tržištu plina, o izvlaštenju, o plovidbi, o zaštiti prirode, o prostornom uređenju i dr. Imamo sve te zakone koji nešto uređuju, ali ne sve ćemo ih izrezati, prekrojiti i stvoriti nekakvog Frenkeinsteina da ovdje bude jedna kao druga država gdje će vrijediti sve to nekako drugačije. Osim toga, imamo također ovdje presedan u trgovačkim odnosima jer ovaj Zakon isključuje konkurenciju na otvorenom moru i u luci koji bi zapravo trebala biti otvorena za svakoga. Već sam spomenuo da iznajmljivanje starog broda u koliziji s ovom naredbom. Možemo također govoriti o koliziji sa zakonom o koncesijama. Koji je dakle zaključak? Zaključak je ono što se nameće cijeli dan, politički projekt koji će profitirati svi samo ne narod ove zemlje, samo ne gospodarstvo ove zemlje, samo ne državni proračun nego tko zna koji strani interesi što preko oceana što u našem susjedstvu, a konačnu cijenu će plaćati hrvatski građani preko cijene nafte, preko cijene plina i preko cijene struje i to se sve čak vidi u čl. 12. gdje ste izgradili mehanizam kako da ih ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala kolegi. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Slijedeći je ispred Kluba zastupnika SDSS-a kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolega zastupnici, poštovani predstavnici Ministarstva. Pred nama je jedan vrlo važan Zakon koji je veću javnosti dobio svoje ime. Mislim da ovu raspravu trebamo odvojiti od politikantstva i navijačkog, neke navijače rasprave nego stvarno hladne glave pokušati prosuditi racionalno što je u ovom trenutku najbolje za RH, a i za lokalno stanovništvo odnosno za lokalnu samoupravu. Vlada RH je mislim ne jednom ovaj projekt terminala za ukapljeni prirodni plin proglasila strateškim energetskim projektom. Mislim da i dakle, i na temelju toga ih Europska komisija to prihvatila i to zapravo nije od jučer. To je već nekoliko vlada taj projekt gura. Govorili su o terminalu, imale su namjeru i htjele su krenuti u realizaciju jer radi se stvarno o velikom projektu, velike vrijednosti i projekt je, svi se slažemo od strateške važnosti. Zato nije dobro pri pripremi projekta i njegove realizacije raditi greške u koracima. Ovdje je ova rasprava i sve ovo što se događa sada oko ovog zakona, malo podsjeća na TE Plomin C samo što je za razliku od ovog projekta tamo se govorilo o plinu kao poželjnom energentu za razliku od toga što je Vlada gurala projekt sa ugljenom, a lokalna samouprava inzistirala da se radi TE sa plinskim gorivom. Ono što je svakako loše u ovoj stvari je protivljenje lokalne samouprave s kojom se mora pokušati naći zajednički jezik jer loše je kada je za državu nešto važno, a lokalna samouprava se protivi. Nije ovo sada jedina stvar, dakle imamo mi brojne projekte gdje se lokalna samouprava protivi, ali država mora pokazati trud i napor i to dati u obrazloženju zakona da je pokušala objasniti, da je pokušala održati ne znam tribine, sastanke sa lokalnom samoupravom, dakle pokušati pokazati trud i interes da želi naći zajednički jezik sa lokalnom samoupravom. Ovaj prijedlog zakona bi stvarno trebao biti jedan kvalitetan pravni okvir za realizaciju ovako važnog projekta, pogotovo kada uzimamo u obzir da projekt i njegova realizacija nisu od jučer. Dakle morali bi se vratiti u povijest pa vidjeti koja je vlada prvo pokrenula ideju terminala za ukapljeni plin. Moram istaknuti i kada imamo protivljenje lokalne zajednice kao pravnik koji sam radio u državnoj pravi onda smatram da je priprema zakona morala biti kvalitetnija, a obrazloženje je moralo biti opširno sa svim potrebnim objašnjenjima pogotovo da bude vidljivo i razlog zbog kojih idemo u hitnu proceduru. Trebalo je biti vidljivo i jasno koliko je već država uložilo u projekt, koje smo argumente dali zašto projekt uvrštavamo odnosno zašto smo ga proglasili strateškim, na temelju kojih činjenica je Europska komisija prihvatila naše argumente da to bude strateški projekt. To se sve nekako uzima samo razumljivo, ali mislim da je to trebalo biti vidljivo u obrazloženju i uvodu teksta konačnog prijedloga ovoga zakona. Nije uopće važno što je zakon kratak i ima samo 14 članaka, meni je puno važnije obrazloženje, a obrazloženje je nažalost dosta mršavo, ima nekih trinaestak jednostavnih rečenica i mislim da je tu predlagatelj trebao uložiti puno više truda upravo da imamo ovdje dobru i kvalitetnu raspravu za sve ove elemente o kojima sam prethodno govorio. Jer činjenica je da mi ovim zakonom koji je zapravo lex specialis koji pokušava staviti u neku brzu traku ovaj projekt da bi se on realizirao, da bi neke rokove poštivali, mi odstupamo i od Zakona o koncesijama i od Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama i od Pomorskog zakonika i od Zakona o izvlaštenju. I to je uredu, meni to uopće nije ni sporno, nije mi ni sporno da je projekt strateški, ali sve to zapravo nalaže potrebu zaista detaljnih obrazloženja za svaku pojedinu odredbu da mi jasno vidimo zašto to radimo. Mislim da to nije trebalo biti ni sporno ni preveliki napor za predlagatelja. Čak i uzimajući u obzir i to da se dio sabornice ovdje žestoko protivio ovom projektu odnosno predloženom zakonu. Mislim da uz kvalitetno obrazloženje zašto je projekt strateški od kada je strateški i zašto je potreban baš ovakav zakon u hitnoj proceduri da bi možda te argumente taj dio sabornice prihvatio, a možda i dio lokalne samouprave. Dakle htio sam prvenstveno upozoriti na pripremu i obrazloženje zakona, a sada bi nešto rekao o samim elementima zakona, upozorio bih možda na dvije stvari. Dakle predlagatelj zakona je u samom tekstu prijedloga kod ocjene stanja naveo da jedan od glavnih ciljeva koji se nastoji postići ovim zakonom je izdavanje koncesije na pomorskom dobru za realizaciju ovog konkretnog zakona. Dakle pravni režim pomorskog dobra je uređen Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama koji sadrži odredbe koje reguliraju koncesije na pomorskom dobru i morskim lukama, što je jedan lex specialis i imamo krovni zakon, Zakon lex generalis Zakona o koncesijama koji uređuje tu materiju drugačije nešto, dakle imaju određena neslaganja. Ovaj zakon u svojim odredbama sadrži, jedna odredba se poziva da će se potrebno primjenjivati ova dva zakona koja trenutno su međusobno neusklađena i sada upravo zbog kvalitetnog obrazloženja kada već donosimo novi lex specialis bi trebao jasnije urediti što će se ovdje primjenjivati, a ovako sada ostavljamo možda prostora nekom tumačenju u praksi i mogućim možda i sporovima što je primjenjivo, koje će se odredbe primjenjivati. Jer zakoni koji imaju različita rješenja, a mi se pozivamo na njih stvaraju pravnu nesigurnost, a kažem to se po meni moglo izbjeći sa jasnijim i potpunijim obrazloženjem. Drugo ono što smatram bitnim, a to je ovaj zakon predviđa praktički dodjelu koncesije zakonom o konkretnom investitoru, bez provođenja postupka koji bi se temeljio na načelima Zakona o koncesiji koji je preuzeo jako puno direktiva EU. Tu imamo više momenata i ja ću pokušati reći nešto o jednom, a to je visina koncesijske naknade. Prema Zakonu o koncesijama kada davatelj želi dati nešto u koncesiju on uzima u obzir da bi odredio koncesijsku naknadu odnosno njenu visinu što je zapravo predmet koncesije, procijenjenu vrijednost koncesije, rok trajanja, rizike i troškove koje koncesionar očekuje odnosno preuzima, koju neočekivanu dobit će imati, koji je opseg koncesije, opremljenost i vrijednost imovine koja se daje opremljenost i površina općeg javnog ili nekog drugog dobra od interesa za RH koja je predmet koncesije. Dakle imamo tu dosta elemenata koji se uzimaju u obzir, na temelju toga se radi i onda studija opravdanosti davanja koncesije. Mi smo dakle ovim zakonom propisali, odnosno predlažemo u propisivanje jedne formule prema kojoj ćemo izračunati koncesiju koja će se plaćati. Čak ni to ne držim spornim. Da smo imali u obrazloženju zakona jasno obrazloženje vidljivo na temelju kojih parametara smo došli do te formule, što bi nam puno više olakšalo da imamo uvid u ono što će se poslije događati, koja će zapravo biti visina koncesijske naknade. Ja ne sumnjam u dobre namjere predlagatelja, ali što ako sutra se pokaže primjerice da je visina koncesijske naknade preniska? Hoćemo li mijenjati zakon? Što ako idemo u izmjenu zakona, hoćemo li zapravo moći jednostrano na takav način promijeniti visinu koncesijske naknade, hoće li onaj koji zapravo je koncesionar to prihvatiti, hoćemo li s time izazvati sudske sporove, da li će se to primjenjivat retroaktivno ili samo pro futuro dakle? Otvaraju se određena pitanja, koja kažem, uz kvalitetno dobro objašnjenje i obrazloženje smo mogli, možda još uvijek možemo, izbjeći. Ima tu još dosta pitanja koja smatram bitnim, neću više o njima govoriti, istaknut ću samo za kraj još jednu stvar. Da možda nije dovoljno jasno istaknuto, dakle ako idemo sad u ovu prvu fazu realizacije projekta plutajući terminal, koja kategorizacija pomorskog objekta će to biti? Dakle jer jako je bitno koji će se onda pomorsko pravni propisi primjenjivati jer to povlači jako puno pravnih posljedica, dakle ja sam pokušavao, nisam stručnjak što se tiče pomorskog prava, ali mislim kažem, da je uz jedno kvalitetno obrazloženje moglo to biti isto jasnije, da ne bude poslije prepušteno interpretaciji prakse ili ne znam da se dovodi u sumnje da se nekom pogoduje, jer kažem, sve to onda vodi priču nekome se pogoduje. Ja nastojim imati povjerenja u predlagatelja i mislim da se ne pogoduje nikom, ali kažem upravo zbog nedostatka ovakvih obrazloženja to može otvarati ta pitanja. Iz toga razloga, upravo iz razloga nedostatka ovih kvalitetnih obrazloženja moram izraziti određeni oprez prema takvim rješenjima, koja kažem su se mogla izbjeći sa kvalitetnim obrazloženjima. Ponovit ću još jednom, nije ovo projekt ove vlade, ovo je projekt brojnih vlada proglašenim strateškim interesom, dakle unazad nekoliko godina, ali mislim da u pripremi zakona smo možda propustili napraviti određene korake, pojačati objašnjenja i obrazloženja, a pogotovo možda iskomunicirat na bolji način sa lokalnom samoupravom i onda ne bi došli u situaciju da se i Vladu napada i predlagatelja da se nekom pogoduje i da se tu kriju neki sitni partikularni interesi. Hvala.
Zahvaljujemo kolegi Miloševiću. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a je kolega Horvat Darko, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti iz Primorsko-goranske županije danas ovdje prisutni na ovoj raspravi. Od nekih od ovih današnjih rasprava, onima koji nas slušaju, siguran sam da teku suze. Iz jednog vrlo jednostavnog obrazloženja, ova današnja rasprava je dokaz da u Hrvatskoj ne postoji niti zametak poduzetničke klime kakvu si priželjkuju oni koji su spremni u Hrvatsku ulagat. Ali slušajući današnju raspravu, a pratit ću vrijeme i osvrnut ću se kratko i na zakon, moram priznati da sam i ja vrlo neugodno iznenađen tko se sve upušta u kakve i s kakvim zaključcima rasprave s ove govornice. Ja se neću bavit zaključcima struke jer ću opet fer i korektno priznat da o nekim stvarima nemam dovoljno ni tehničkog, ni tehnološkog znanja da bih ja bio „profesor“ na ovu temu, ali ono što je činjenica, slušajući danas hrpu profesora o ovoj temi, moramo priznati da ja na taj fakultet gdje bi oni predavali sigurno ne bi htio ići. Dakle ja bih volio kad bi s ove govornice umjesto nekih svojih misli mogao postaviti pitanja. Pa bih se volio priupitati sebe, a i kolege evo za koje vidim da ih danas nakon svog izlaganja više tu ni nema, dakle koje to investicije u RH i kakva bi to investicija u RH trebala biti, a da nema nikakav uticaj na okoliš? Znate tko o tome može pričat? Oni koji u nijednoj investiciji nisu sudjelovali i oni koji nijednu investiciju nisu pripremali. Ili oni koji su stvarno za to da Hrvatskoj treba jedan lex specialis kojim ćemo zabranit sve investicije na prostoru RH i tada bi bilo pljeska i tada bi, siguran sam, bio jako puno veselja. No međutim dok je Kluba zastupnika HDZ-a i HDZ-a takav se zakon neće donosit, koliko god to nekome bilo po volji jer tvrdim i siguran sam da svaka investicija koja će doći na prostor RH imati će određeni uticaj na okoliš. I ponovit ću 77. put sa ove govornice da jedino u Hrvatskoj studije utjecaja za okoliš mogu zaustaviti projekt. Razgovarao sam intenzivno u zadnjih mjesec dana i sa kolegama koji jesu u gospodarstvu i dolaze kao investitori iz prostora Austrije, Njemačke, inih drugih nama susjednih zemalja, i pobrojao sam sebi specifičnosti na koje investitori nalaze kad dođu ili žele investirati na prostor RH. Ali da stvar bude interesantna, ovo čak ni nije investicija stranog investitora, pa nemojte se truditi toliko ga uplašiti i otjerati iz Hrvatske. Ovo bi za početak u osmišljavanju ovog zakona treba biti investicija od strateškog interesa za RH i investitor bi trebao biti domaći investitor. Dakle, koliko se ga god trudili otjerati, pa ne možete ni Plinacro ni HEP ni domaću tvrtku LNG otjerati iz Hrvatske. I bilo bi lijepo da konačno počnemo razmišljati. Ako ovo je projekt od strateškog interesa Vlade RH i zamislite sad, opet se moram složiti i šteta što tu nema kolege Marasa jer bi on potencirao tu priču, SDP-ova Vlada na čelu sa Zoranom Milanovićem pokrenula je proceduru uvrštavanja ovoga projekta na listi strateških projekata za RH. Možda ste zaboravili priču da su se neke stvari počeče intenzivno događati ili 2012. ili 2013. g., možda ste zaboravili da su se neke stvari počele intenzivno događati 2016., 2017. g., i sad se intenziviraju zbog toga jer ovaj zakon nije floskula na papiru, ovo je želja da se taj projekt napravi. I opet ću ponoviti nešto o čemu pričam 1000 puta. Politika je rekla da ovaj projekt treba RH. Ali nemojte se uplitat kao politika u to kako ga treba napraviti. Pustite da o tome govori struka i biti će nam lakše, i onima koji to znaju napraviti a i nama koji u ovom trenutku želimo taj projekt kao politika. S druge strane, svaka investicija, svaki poduzetnički poduhvat koji kreće osuđen je u prvim godinama poslovanja na minus odnosno na troškove koji možda nadilaze prihode. Na to treba biti spreman i ovaj projekt. … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] [[Upadica Hajdaš Dončić: Gospodine Pernar, molim vas, u redu?]] I kada u jednom velikom neznanju, netko postavi pitanje s ove govornice da li će na kraju taj minus koji će se dogoditi siguran sam, u prvoj ili drugoj godini poslovanja, pokriti transporter ili krajnji potrošači, a taj isti koji postavlja sebi i nama takva pitanja, ne zna od čega se sastoji cijena krajnjeg proizvoda kojega kupuje potrošač, onda ja ne bih volio na taj način niti s takvim ljudima uopće diskutirati. Ako će transporter pokrivati trošak u kubnom metru plina ili u ekvivalentu njegove energetske vrijednosti, kilovat satu energije, sadržan je i taj transport. I u konačnici, uvijek tu konačnu cijenu plati potrošač. Ali u ovoj cijeloj priči mi ne razgovaramo o tome da li će tržište RH ili tržište našega okruženja od prvog dana prihvatiti taj proizvod, jer opet je poduzetnička logika kada kreće u poduzetnički poduhvat, da li je to okruženje u kojem nastupate toliko sigurno pa vam je investicija zagarantirana i sigurni ste da od prvoga trenutka kad stavljate na tržište svoj proizvod, osiguravate njegovu punu cijenu bez obzira da li tržište taj vaš proizvod prepoznaje ili ga u ovom trenutku želi. Ono što je činjenica, kroz tarifni sustav, regulator mora znati tržištu po konkurentnoj cijeni približiti taj proizvod ali nije stvar u tome da ćemo mi ovaj projekt graditi samo i isključivo za potrebe RH. Ovaj projekt nije čak ni regionalni projekt, ovo je projekt u kojem participaciju uzima Europska komisija. Ovo je projekt koji se nalazi na zajedničkoj listi projekata koji će sufinancirati Europska komisija. Ovo je projekt za koji je Europska komisija već drugi put osigurava i daje novce. I sada siguran sam, kolege koji prate energetiku, gledajući ovu našu debatu si postavljaju jedno ključno pitanje od kojega sve kreće. Ok, krajnji cilj razvoja ovog projekta je kopneni terminal koji će u jednom trenutku ovisno o potrebama tržišta, moći upliniti 4 ili 6 milijarde kubnih metara plina. Ok, što bi se dogodilo sa sustavom kad bismo za 2 godine takav projekt izgradili? Naš transportni sustav u ovom trenutku tih ni 4 a ni 6 milijardi kubnih metara plina koji bi trebao potrošačima, ne može apsorbirati i niti u tranzitu ali ni u dobavi do krajnjeg potrošača, tehnički ne može odgovoriti na takve zahtjeve. Dakle, tehnički, ovaj projekt ima 2 faze. Ali i ima i fazu migracije. Fazu koja će u jednom trenutku kada brod za kojega smo svi ovdje sigurni da je najjeftinije, najjednostavnije rješenje bude prekapacitiran dođe u situaciju i kupi vrijeme za izgradnju terminala na kopnu. Kakav će on u konačnici biti? One modularne izvedbe koja se može multiplicirati određenim faktorima, ovisno o tome kakva će se postrojenja i tehnologija koristiti? Pitanja su za našu budućnost. A kada meni ovdje netko priča kako će hrvatska energetika izgledati 2050. g. ja moram priznati, ne da se malo, nego se jako bojim, jer citirajući Nikolu Teslu, u 5 proteklih godina, u tom tehnološkom razvoju, dogodilo se više nego u tih 5 g. pa neću reći do stoljeća 7. I sada biti vizionar, u takvom tehnološkom razvoju, konkretno, ciljano i sa brojkama, predvidjeti 2050. svaka čast onome tko se u takvu ambiciju usudi upustiti, ali ja takve špekulacije neću iznositi za ovom govornicom. Još jedna interesantna stvar, kolegica Mrak Tariataš, maloprije veli 25 g. razgovaramo i govorimo o terminalu, a netko poslije nje veli, sve se događa u tajnosti i sve se događa ispod žita. 15 studija, 15 puta revizija tih istih studija, ali sve se dogodilo ispod žita. Nitko o ničemu pojma nema, jedino se u kuloarima, za kavom, razgovara o LNG-u. Ono što sam uspio naći i pročitati u zadnjih nekoliko dana, usuditi ću se i citirati. U jednoj renovirani hrvatskoj tiskovini, nije bitnoj kojoj, je izrečena jedna misao, koja, ja bi se usudio reći, će biti prihvatljiva, siguran sam za veliku većinu nas, ovdje koji danas jesmo u ovom Visokom domu i dio smo politike, a veli, ovako, citiram. Možda su neki od spomenuti projekata bili suspektni, no nema logike, da baš svaki plan u ovoj državi i svaki projekt predstavlja potencijalni ekološki ekocid. Ali, nije za to kriva javnost, kojom se spretno i sretno manipulira, nego politika, a kojoj nedostaje vizije i znanja. To je glavni i najveći ekološki problem u RH. I stoga, bez puno kritike, na zakon, koji u 14 članaka jasno veli i što i kako. Za razliku od nekih drugih zakona, koje ćemo možda čak i danas imati prilike ovdje predstaviti, a imaju 300 članaka, ja sam siguran, da ovaj zakon, i jasna vizija ovog zakona, ne treba biti razložena u 300 članaka, siguran sam da je dovoljno ovih 14 članaka, da bi se priča pokrenula, a bude li nesretnosti ili nespretnosti u prijemni ovog zakona, ovaj se zakon može i korigirati. Ali, ni jedna od tih izmjena i dopuna, ne bi smijala ići u smjeru da se projekt zaustavi. Iz tog razloga, poštovani ministre, Klub HDZ-a dati će punu podršku izgradnji LNG terminala i podržati će ovakvo vaše zakonsko rješenje. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Horvatu, sljedeća rasprava je Kluba zastupnika HNS-a, kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, pomoćnik ministra, štovane kolegice i kolege. Pred nama je zakon, puno svo ovdje čuli, međutim, ovaj zakon po svojoj prirodi, je vrlo specifičan i lex specijalist, odnosno, mislim da je apsolutno nedvosmisleno jasan, sa točno određenim ciljem, koji je u krajnjoj liniji naveden, sa točno određenim, ajmo reći, benefitima, koji trebaju proizaći iz ovog zakona. Ovim zakonom omogućavamo ono što cijelo vrijeme se svi kunemo. Pogotovo oporba koja uvijek ima zadatak i posao propitkivati i skretati pozornost na neke stvari, pa tkao koliko puta čujemo Hrvatska je pala na ljestvici duing businessa, odnosno, mjesta, prošle godine sad smo 51 … [[Govornik se ne razumije.]] 90, zašto? Koji su kriteriji za takvo što? Pa zar nisu možda neki kriteriji upravo i mogućnost investiranja u ovu zemlju. I sada kada ovim rješavamo pitanje koncesije za točno određenu namjenu, investicije, koja je financirana, sufinancirana i bespovratnim sredstvima europskog fonda, koji kažu. Ovdje smo čuli svakakva pitanja, za koga se to radi, da Vlada nešto može prodati. Znači, temeljem tih sredstava, ne smije se i to vam je u čl. 6. zadnji stavak, ne smije se otuđiti u 10 godišnjem razdoblju, dakle, ne netko drugi LNG Hrvatska, u vlasništvu … [[Govornik se ne razumije.]] HEP-a, hrvatskih tvrtki, ostaje minimalno 10 g. Znači to smo razjasnili. Kada govorimo o pitanju isplativosti, imamo 2 oprečne stvari. Čujemo kako je to neisplativo, kako ti kapaciteti neće biti popunjeni, pa što to znači? Da će utjecaj na okoliš koji je ovako prihvatljiv, neće ga biti, jer neće dolaziti brodovi, neće biti hlađenja i grijanja, odnosno, znači neće biti uticaja, ili će ga biti. Ne možemo jedno i drugo, ne možemo osporavati ovaj zakon i reći da, to bacate novac, za nešto što je nepotrebno, a s druge strane to isto, ako se ne koristi će šteti okolišu. Pa ako se ne koristi neće. Da ne govorimo da tamo, svakodnevno nam dolaze tankeri sa sirovom naftom itd. itd. gdje su poduzete najveće mjere osiguranja. Vi imate u zaljevu na JANAF-ovom terminalu zračne zavjese koja je u slučaju, ne daj Bože neke havarije, pumpaju u visinu mora na metar i pol, da ne može doći do razlijevanja dalje. Znači apsolutno je da se treba zaštitit i sve napraviti za zaštitu okoliša, to je obaveza svih nas, ali isto tako imamo obavezu osigurat našim građanima jeftinu energiju i sigurnosne opskrbe. Znamo kako se dobavlja plin u Europu i odakle, danas je to sve u redu. Neću govorit o cijenama na tržištima, ali nek se nešto dogodi, neka odu cijene u nebesa. Kako ćemo pravdat našim građanima da i ovako već sada skupu energiju koju možda plaćaju, subvencioniranu, budu morali plaćati ne znam koliko? Tko će onda preuzet tu odgovornost? Ili, ne daj Bože nestašice. I da se iscrpe sve podzemne zalihe. Što ćemo onda? Zato je bitno imat i zato je ovdje napomenut diversifikacija, više izvora. Naravno da svi mi želimo jeftinu struju, ali ne želimo trafostanicu blizu nas, pa to je logično. Svi mi želimo imati dostupnu energiju, ali ne želimo niti termoelektranu u našoj blizini, ne želimo ništa da mi vidimo, neka to negdje drugdje bude, ja razumijem to, pa to je ljudski. I mi ovdje moramo misliti o interesima svih građana i ono što je apel i ovdje da se uvaže svi i prema ministru i ministarstvu, da se uvaže svi apsolutno sva rješenja, ja koja ne vidim, kolega Dobrović iz MOST-a je iznio nekih rješenja koja se ovako meni na prvi pogled čine i razumljivim, samo ne vidim gdje u ovom zakonu se na to odlučit, na koji način će bit tehnologija, ovdje govorimo o koncesiji, o koncesijskoj naknadi gdje se država i odriče trećine, dakle dvije trećine idu u općine i gradove, jedna trećina ide u županiju naknade za to, s tim novcem će se moći uložiti u boljitak upravo tih građana koji tamo, ajmo reći najviše ispaštaju na način na koji to već je, izgradnju plutajućeg terminala. Kolege kažu može kopno, ne može plutajući. Mi jesmo išli prije nekoliko godina sa idejom kopnenog, ovdje je predviđeno u dve faze da ide jedan plutajući pa onda i kopneni koji upravo bi radio megalomansku investiciju za kapacitet 5 milijardi kubičnih metara plina na cjevovod na koji se može 2 i pol sprovesti. I tu bi možda došlo do prevelike investicije i neopravdanosti i do nekih većih troškova. No ono što je bitno, ja razumijem apsolutno svakog građanina koji ne želi da gleda tamo neki brod u nekom zaljevu … [[Govornik se ne razumije.]] iako kažem, danas možete vidjet svakodnevno već brodove i to je prihvaćeno. Pa mi imamo desetke kilometara dalje ili 50 kilometara dalje niz platformi, koji ne da vade plin koji je ekološki najprihvatljiviji što ovdje događa, nego naftu vade u sred Jadrana sa tehnologijom od prije 30, 40 godina i ne možemo ništa tu napravit. Ja bi volio da i to se dovede u red i da bude po najvišim standardima da se sve radi. To je ono što kažem da bi ministarstvo trebalo vidjeti u provedbi, u samom projektu, ne vidim ovdje u zakonu nigdje da se govori o tehnologiji što se tiče hlađenja, što se tiče isparivača i svega ostaloga, … [[Govornik se ne razumije.]] ali ako se može nešto napravit, dapače. Pa mislim da nitko nije protiv da se rade maksimalni standardi zaštite okoliša i svega onoga što ide. Ali moramo razmišljati o svim građanima, moramo razmišljati o budućnosti, moramo razmišljati o onom gdje ćemo biti za 5, 10 godina. S ovim se Hrvatska stavlja na energetsku kartu Europe kao važan igrač, ključan. Ja bi bio najsretniji da cijena drugih transportnih dobava bude toliko niska da ovo uopće možda ne bude toliko iskorišteno, jel to će značiti našim građanima jeftinu energiju, naša ekonomija, poljoprivreda ako hoćete, ali ne smijemo ostat slijepi i reći ovako kako je sada tako će biti dovijeka jer znamo što se onda događa i onda će nas netko pitat šta, di ste razmišljali i kakva je to politika bila, samo ste kupovali glasove, davali, a niste razmišljali za budućnost, e tu moramo napraviti razliku. Prošle godine, čuli smo dobiven je Grant malte ne na lijepe oči što se kaže i zato je bitno da ovo ide u hitnu proceduru, da iskoristimo sva moguća sredstva, da umanjimo trošak gdje god možemo i da maksimaliziramo učinkovitost i isplativost. Ono zaključno, jel ovdje vidimo da se ovaj projekt koristi i u dnevno političke svrhe, ja bih želio podsjetiti da je to projekt i to je kolega Horvat i rekao, to nije projekt od jučer, to nije projekt koji se radi brže bolje, to je nešto o čemu se priča, govori već zadnjih 15ak godina, o čemu su pokrenute, donesene odluke, zadnjih 5 godina, koji su neki isti taj projekt podržavali, drugi su ga mijenjali pa rekli ajmo nećemo on shore, idemo sada off shore, kolege iz MOST-a pa sada oni imaju neke amandmane, u pravilu oni i jesu za taj projekt i to mogu pozdravit da su tu barem dosljedni, bar ćemo tako vidit kako bude na glasovanju, da neće iskoristiti onu dozu populizma i udvorit se ljudima. Kolege iz SDP-a zajedno smo bili u Vladi kad je to proglašeno kao strateški projekt i mislim da na tom trebamo se koncentrirati, ali obaveza je i ministarstva i svih nas do detalja, svaku moguću mjeru zaštite okoliša, najbolju, najsuvremeniju implementirat, bez obzira na trošak i napravit, to je naša obaveza prema lokalnom stanovništvu i to ne smijemo izgubiti iz uma, ali ne smijemo izgubiti ni budućnost ove zemlje u energetskom sektoru jer vidite kako se cijene nafte imali smo zadnjih 3,4 g. pa skoro i 5 vrlo jeftino, jeftini energenti, barem jeftinu naftu, sada oni idu u nebesa, sutra će to možda biti i plin, znači moramo imati različite mogućnosti u dobavi energenata, upravo za zaštitu naših građana, naših poduzeća i to je odgovorna politika. A pri tom ne trebamo nikoga ili u što manju mjeru dovesti nekoga da je na bilo koji način i oštećen. Ja vjerujem da će i lokalna zajednica financijski od ovoga, ne da vjerujem, nego će sigurno profitirati, a također, ne smije se dogoditi nikakva ugroza zaštita okoliša u značajnijoj mjeri koja bi nešto prouzročila i to je i naša obveza da tako i radimo. Ne zato što smo mi pametni i super dobri, nego zato što je to tako standard, svugdje drugdje gdje se radi. U Parizu imate, ne znam, koliko desetaka, ili deset nuklearnih elektrana u samom gradu. To je meni problem. Tome ne znam kako, ali ljudi su tako sebi odabrali. Tako da ima puno većih pitanja, nego što je izgradnja plutajućih terminala, ako gledamo od svjetskih, ali mi moramo se ovdje potruditi, da imamo na umu što je glavni cilj, sigurnost opskrbe naših građana, jeftina energija, dizerfikacija, a ne da ovisimo o drugima i da stojimo negdje zadnjih u redu i šta nam Bog da. Dosta je bilo takve politike i takvog položaja. I tu moramo mijenjati i to je jedan od projekata, a imamo i zakon koji će doći nakon ovoga, gdje se to upravo, na ovakav način i radi. Stoga, zaključno, Klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju i zadnja rasprava u ime Kluba zastupnika je rasprava kolege Željke Lenarta u ime Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja smatram da je ovo opet jedan zakon sluganske politike, današnje Vlade. Samim time, što, evo jučer smo raspravljali na Odboru za zaštitu okoliša o ovoj temi i govori se da su za LNG zainteresirane sjeverne zemlje, da je njima to interesantno. A s obzirom da znamo da Hrvatska ima poprilično proizvodnju plina, da imamo daleko jeftiniji plin koji dolazi iz Rusije, smatram da je i ovo što je kolega Horvat rekao, da EU, već drugi puta daje novce za ovakve stvari, ja mislim da EU, uvijek ne daje novce što je u Hrvatskom interesu, nego uvijek daje novce za ono što je u njihovom interesu. I smatram da mi moramo RH, govoriti o hrvatskom interesu, a ne ono što zanima EU. LNG terminal i LNG plin nije nikako jeftiniji nego je skuplji i podići će cijenu plina, ukoliko ćemo ga mi morati u Hrvatskoj koristiti. Što se tiče ovog zakona, kaže kolega Horvat, nemojte se uplitati, neka to radi struka. Pa radila je struka i lex Agrokor, pa smo vidjeli, što je napravila, na koji način smo završili sa lex Agrokorom, koliko je to novaca u igri i da je struka sebi napravila dobru priču. Ja više, ne vjerujem, nažalost u nikakve priče u rad struke, koju angažira Vlada Republike Hrvatske jer se to uvijek obije o glavu građanima RH.Za cijenu plina mislim da je veći problem što smo potjerali ruskog diplomata, što nam može podići cijenu plina, od ovoga što ćemo mi napraviti ovaj terminal, koji poprilično, ekološki opterećuje, tj. će opterećivati Kvarnerski zaljev. Nedavno smo na televiziji mogli gledati što se dešava u Italiji, na njihovom plutajućem LNG terminalu, gdje se jednostavno ne dozvoljava da se priđe bliže, da se vidi kako to funkcionira, zašto se stvara ta pjena i zašto se stvara ekološki problem vezan uz LNG terminal. Vjerojatno će to tako biti i ovdje. Koristimo se raznim floskulama, prvo je ona sigurnost opskrbe plinom Hrvatske, koja nije upitna ni u kojem scenariju. Hrvatska već danas ima alternativne dobavne pravce i stres test kojeg je Europska komisija provela za sustav plinova, da je u 2 scenarija, ni u jednom ne spominje Hrvatsku, kao ugrađenu po pitanju plina. Gradanja plutajućeg terminala, ima puno problema uz kojih se vezuju uz njih, po najnovijim plinovima, govori se o polovnom brodu, do 30 g. starosti, jer nama je očito ta 30 g. starost, vrlo zanimljiva, pa smo kupili avione starije od 30 g. pa onda ćemo kupiti i brod stariji, ali dobro, taj brod barem ne leti, pa neće padati, a jedino ako ne potone. Prilikom uplinjavanja tekući LNG koji se nalazi na minus 160 stupnjeva celzijusa se zagrijava u plin, pomoću temperature mora. Znači kroz jedan sustav, koji je smješten u vodi, kroz koji se mijenja temperatura plina, koji je došao, a da bi taj sustav mogao funkcionirati, potrebno je čistiti cijevi za što se koristi klor. Ovo hlađenje, će utjecati i na temperaturu mora u Kvarnerskom zaljevu, Kvarnerski zaljev je i tako opterećen naftnim terminalom, a jako dobro znamo, da u Kvarnerskom zaljevu je razvoj od turizma vrlo bitan, prihod od turizma je vrlo bitan i za jedinice lokalne samouprave, ali i za RH. Da ne kažem da je tu i Opatija, koja je koljevka turizma i u Hrvatskoj, isto tako i ostale destinacije, koje će nakon izgradnje ovog terminala, a vjerojatno će se to dogoditi, jer svaki zakon, koji predloži Vlada, većina njihova to prihvati bez obzira što mi u oporbi kažemo, isto tako će se dogoditi i sa ovim i mislim da umjesto da idemo na ono da imamo turizam 365 dana u godini, čime se Ministarstvo turizma bavi i prošlo i ovo, mi stvaramo potencijalne ekološke probleme koji će turiste otjerati iz Hrvatske iz ovog perioda u koji oni dolaze. Prijedlog za koncesiju je na 99 godina. Zanimljivo je da se koncesijska naknada daje direktno. Doduše, poduzeće u trgovačkom društvu u vlasništvu HEP-a i Plinacra, ali s obzirom kako to sve u Hrvatskoj ide, i HEP i Plinacro će se privatizirati, pitanje tko će doći u posjed jedne takve koncesije koja je kako ovdje se kaže, nekakvih 2 kn po metru površine što ispada nekakvih 300, 400 000 kn godišnje. Mislim da je premala korist za jedinice lokalne samouprave a upravo je to ono što je bitno, da su jedinice lokalne samouprave protiv ovoga projekta. Pa mene zanima da li Vlada RH sluša svoje građane na terenu koji će biti u direktnom doticaju s time ili provode svoju politiku, baš ih briga za građane koji će biti u tom djelokrugu? Zanimljivo je bilo jučer evo i na Odboru za zaštitu okoliša, kolega Bačić je rekao da je on nekada bio protiv družbe Adria ali danas je evo za izgradnju plutajućeg LNG terminala. Tako daj a sumnjam u struku da je ovo politička oduka također kao što su i sve ostale koje se dešavaju. Lokacija terminala je bila predviđena na zemljištu na kojem se nalazi Dina Omišalj, to je industrijski par veličine 180 ha na kojem se nalazi postojeća tvornica polietilena i vinilklorida koja je nažalost u stečaju a koja je nedavno bila jedan od najvećih izvoznika u RH. Njihov izvoz je usporediv sa ukupnim prometom LNG terminala. Gradnjom ovog plutajućeg terminala odrezat će se svaki pristup sirovini tom industrijom parku i revitalizaciji tog prostora je jednostavno onemogućeno. Mene zanima samo da li će ipak Vlada na kraju poslušati jedinice lokalne samouprave, da li će poslušati hrvatski narod, da li će razmišljati o ekološkom aspektu RH koji je naša komparativna prednost u odnosu na neke druge države koje su uništile svoju ekologiju i da li će razmišljati da jedan turizam hrvatski donese daleko više dobiti i zarade nego što će ovaj LNG terminal a govori se da on neće biti isplativ dosta dugo vrijeme, da su sa LNG zainteresirane posebno Mađarska i zemlje u okolici a da će čak i određene trošarine koje nastaju prilikom cijelog tog procesa biti svaljene na sve potrošače tako da će hrvatski potrošači plaćati trošarine tj. dio cijene plina koji će koristiti Mađari, Srbija ili neke sjeverne zemlje. Da li smo mi ponovno osnovali neku Borg grupu koja je opet osmislila jedan projekat kojem će uzeti par sto milijuna kuna ili nebitno koliko i jednostavno će opet nastati šteta u RH a znamo da danas više nitko ne vjeruje u ovaj sustav što je nažalost žalosno i što mi moramo ovdje reći kao zastupnici, da nitko više ne vjeruje u funkcioniranje ove Vlade i način na koji se funkcionira i da jednostavno naši mlade odlaze iz RH ne više trbuhom za kruhom jer ti su davno otišli, već odlaze ljudi koji više jednostavno ne žele gledati način funkcioniranja ove države, način na koji se ova država raspada, način na koji se uništavaju bogatstva ove države. Kolege iz HDZ-a, dobro razmilite pa onda povucite potez. Hvala.
Hvala. Pozdravimo i na galeriji studente Filozofskog fakulteta u Zagrebu s moje strane, s vaše lijeve, dobro došli, dobar dan vam želim. [[Pljesak.]] Prije nego što pređemo na pojedinačnu raspravu, imamo intervenciju u ime predlagatelja, gospodin Tomislav Ćorić, ministar zaštite okoliša i energetike, izvolite.
Dobar dan svima, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, prije svega dobar dan. Ja se nadam da ova replika ne ide na moj dolazak u Hrvatski sabor, nadam se da nije o tom riječ. Dakle prije svega dopustite da pojasnim moj nedolazak u 9 i 30 jutros, druga točka dnevnog reda na sjednici Vlade RH bili su izmjene i dopune dvaju zakona iz energetskog područja, i nakon što sam ih iznio odnosno predložio na usvajanju Vlade RH, došao sam ovdje pred ovaj časni Sabor. Dakle, slušajući proje svega rasprave koje su uslijedile, nakon toga rasprave klubova, čitav niz tih rasprava, ja bih se prije svega osvrnuo na strateško pitanje, odnosno pitanje strateške važnosti LNG terminala na otoku Krku za Hrvatsku. Dakle RH je kao dio EU-a kao što znate, dio je zajedničkog energetskog tržišta i u tom kontekstu sigurnost dobave odnosno diversifikacija dobavnih pravaca kao jedan od osnovnih temelja razvoja energetske unije zahtijevaju isto tako da i mi promišljamo o sigurnosti naše opskrbe. Podsjetit ću vas na jedan moment iz 12. mjeseca prošle godine, dakle 12.12. dogodila se eksplozija na ... [[Govornik se ne razumije.]] gartenu, mislim da su se neki referirali upravo na ovo snažno odnosno ozbiljno čvorište. Tog dana Republika Italija proglasila je izvanredno stanje. Zašto? Zato što nisu mogli osigurati sigurnost dobave. Tog dana cijena plina na talijanskom tržištu povećana je za oko 4 puta. Kada govorimo o sigurnosti dobave, govorimo upravo o tim aspektima. Vratiti ću se na sam moment Zakona, njegovog okolišnog, prije svega, ali isto tako i ekonomskog aspekta. Ali i komunikacije. Dakle, dopustite da je nešto snažnija komunikacija od strane Ministarstva nije mogla ići prije nego što prije svega stručna povjerenstva koja su se bavila okolišnim momentima ovog Zakona ne odrade svoje. I u tom kontekstu ja se ispričavam prije svega stanovnicima Omišlja, odnosno Primorsko-goranske županije što nismo intenzivnije komunicirali objektivne činjenice koje prate LNG i njegovu izgradnju. Budući je u javnosti, nažalost u posljednjih nekoliko mjeseci bilo jako puno subjekcija. Komunikacija s predstavnicima lokalne vlasti. Ja sam na svoju sreću prvi put gospođu načelnicu općine Omišalj susreo 26.7. u Hrvatskim vodama. Nakon toga smo održali sastanak 23.8. u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Nakon toga smo se susreli 23.10. u općini Omišalj. Ovo govorim radi onog što je izgovorio gospodin Jovanović. Nakon toga smo se sreli 7.11. u općini Omišalj. Komunikacija sa Županijom. 23.10. u općini Omišalj bio je predstavnik odnosno zamjenik župana gospodina Komadine. 7.12., odnosno 12.12., ispričavam se, u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike posjetio me župan Komadina i razgovarali smo između ostalog i o problemu LNG-a. Dakle, u kontekstu komunikacije s lokalnom zajednicom odnosno s predstavnicima županije u čitavom nizu situacija smo pokušali pojasniti našu poziciju po pitanju strateške važnosti ovog projekta. Kad govorimo o drugim momentima. U javnoj raspravi došlo je na ovaj Zakon 55 primjedbi. Od tih 55 primjedbi usvojili smo u potpunosti 3, 7 ih je djelomično prihvaćeno. Dakle, apsolutno smo uvažavali ono što nam ta javnost kaže. Tko je vlasnik LNG-a? Hrvatska. U ovoj trenutku PLINACRO i Hrvatska elektroprivreda. Tako će biti i dalje. Tko nosi ekonomske dobiti od realizacije ovog projekta? Upravo poduzeća koja su u vlasništvu RH, dakle RH indirektno. Tko ih nosi? Nose ih isto tako ljudi koji će biti zaposleni na LNG-u. Njih 40-50. Tko ih još nosi? Nosi ih općina Omišalj. Kako? Kroz koncesijsku naknadu. Ja sam siguran da gospodin Lenart koji je prije izlagao ne zna koliko će iznositi ta koncesijska naknada. Dakle milijun kuna, procijenjeno na milijun kuna. Kroz dodatne naknade očekujemo još milijun kuna. Dakle, to je 10% od trenutnog proračuna općine Omišalj. Tko će još nositi ekonomske dobiti od ove realizacije? Nositi će ga isto tako i Primorsko-goranska županija. Kako? Kroz koncesijsku naknadu. Gdje se nalazi pozicija LNG-a Hrvatska? Dakle JANAF, Dina Petrokemija. Da li je to važno turističko područje ili trebamo tražiti prostor za realizaciju projekata koji za RH nose sve moguće vrste koristi. Ekološki aspekt. Sve je rekla struka. 14:2 za pozitivnu ocjenu procjene studije utjecaja na okoliš ovog projekta na RH. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 13 replika. Ja ću samo pročitati, trinaest. Ja ću samo pročitat da vidim da slučajno netko nije, da nešto nije promaklo. Dakle, Klisović, Grbin, Jerković, Hajduković, Stazić, Jovanović, Škibola, Linić, Lenart, Đujić, Žagar, Aleksić i Zmajlović. Da li smo možda nekog izostavili? Nismo. Izvrsno. Dakle krećemo. Prvi je kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam ministra koji je evo, došao konačno u Sabor. Ministre, prije svega također smatram da je ovaj projekt od strateške važnosti kako za EU, tako i za Hrvatsku. Da njegovo provođenje i izvođenje ne može ići bez direktnih dijaloga i konzultacija sa lokalnom zajednicom. Vi ste ovdje spomenuli da ste imali određene kontakte. No, ja imam podatak da je općina Omišalj od vas tražila pisanim putem studiju isplativosti projekta plutajućeg LNG terminala, a da im to ste odbili poslati. Pa bih želio upitati zašto? Jednako tako tražili su i razgovor sa premijerom i sa bivšom potpredsjednicom Vlade Martinom Dalić. Oni su se oglušili na to. Jednako je učinio i ministar turizma. Da li mislite da ova Vlada dovoljno komunicira sa lokalnom zajednicom i da li ova Vlada dovoljno materijala relevantnih upućuje lokalnoj zajednici da bi imala punu informaciju o tome što se sprema? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Klisoviću na ovom pitanju. Dakle, što se tiče komunikacije sa lokalnom zajednicom, ja sam naveo datume o kojima smo komunicirali i hvala vam što ste to uvažili u prvom dijelu vašeg pitanja. Što se tiče našeg očitovanja odnosno zahtjeva općine Omišalj za dostavu te studije, dakle tu studiju je općina Omišalj nije trebala tražiti od Ministarstva. Ministarstvo u tom dijelu postupka jeste, kao što znate i sami neutralna ustanova odnosno neutralno tijelo državne uprave. Tu studiju je trebalo tražiti od LNG-a Hrvatska. Što se tiče komunikacije, Vlada RH s jedinicama lokalne samouprave kako s općinama, tako i s gradovima, ne u ovom slučaju nego u dobrom dijelu slučaju ja bih rekao da barem prema onome što ja osobno držim, naši sastanci, naši izlasci na teren, naše terenske sjednice Vlade upravo upućuju na to da ova Vlada RH vrlo intenzivno komunicira, kako s jedinicama lokalne samouprave, tako i sa županijama. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeći Grbin, a nakon Jerković.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, prije svega hvala što ste se ukazali u Hrvatskom saboru i što ste nam omogućili da vam postavimo pitanja. Mislim da bi bilo za sve puno elegantnije da ste došli na početku i vi bi imali više vremena za izlaganje, ali dobro, imati ćete još i na kraju. Prvo, vezano uz ovo što ste sad zadnje rekli. Po Zakonu pravo na pristup informacijama vi ste kao tijelo javno vlasti dužni dostaviti tražitelju svaku informaciju kojoj raspolažete, pa makar i vi ne ... [[Govornik se ne razumije.]] proizvođača odnosno autor te informacije što znači da ako vi imate tu studiju i ako ju bilo tko, a pogotovo jedinice lokalne samouprave od vas traži, vi ste ju dužni dati. Međutim, vi ste u svojoj raspravi rekli nešto što je kontradiktorno onome što piše u Zakonu. Pročitati ću vam čl. 6., st. 2. Promjenu vlasničke strukture investitora uređuje Vlada RH odlukom ili zaključkom. To znači da vi kao Vlada u bilo kojem trenutku i mimo onoga što je u stavku 4. određeno 10 godina od izgradnje, vi u bilo kojem trenutku možete promijeniti vlasničku strukturu investitora. I to ne vodeći se onim odredbama drugih zakona koji to reguliraju. Jednostavno odlukom ili zaključkom. I to je u kontradikciji s onime što ste rekli. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa na pitanju zastupniče Grbin. Ja doista nisam pravne struke, tako da ovo što ste mi citirali pretpostavljam da je logična adresa još jednom u kontekstu procjene utjecaja na okoliš jednog ovakvog zahvata upravo investitor, odnosno oni koji su tu studiju izradili za zahtijevanje te studije. A što se tiče promjene eventualne vlasničke strukture o kojoj govorite, dakle za 10 godina ili kad god, možda ćete vi slučajno biti Vlada koja će mijenjati vlasničku strukturu tog istog LNG terminala. Mi držimo da je dugi rok, odnosno da je 10 godina najkraći dugi rok u kojem ne treba ni na koji način zadirati u tu vlasničku strukturu i upravo time pokazujemo da vjerujemo ovaj projekt kao Vlada RH.
Jerković pa Hajduković.
Hvala. Gospodine ministre bilo bi mi drago da prestanete govoriti da je ovaj projekt plutajućeg terminala od sigurnosne važnosti za RH jer to jednostavno nije točno. Postoje dokumenti, valjda ste mislili da nećemo doći u posjet njihov, koji jasno i nedvosmisleno govore u prilog tome da Hrvatska u slučaju prestanka opskrbe Ruskim plinom ima alternativu, ima alternativna rješenja. Ovo što ste spomenuli problem Austrije i dizanja cijene od strane Italije, pa nije to razlog da inzistirate na plutajućem terminalu, zašto ne pristanete na kopneni terminal na koji pristaju i građani Omišlja? Osim toga, nemojte govoriti da je ovo vezano samo za nas. Tko nema alternativna rješenja? Nemaju Mađari, nemaju Srbi, nema BiH. to je strateški projekt za njih, ne za nas. Umjesto da nam nastavite to ponavljati rađe nam recite što ste se dogovorili sa Mađarima, za čije lobije radite, u čije ime radite?
Hvala. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice Jerković na vašem pitanju. Sve ovo što ste izrekli zapravo pokazuje elementarno nepoznavanje bilo kakvog konteksta i bilo kakve spoznaje o energetskom tržištu, bilo Hrvatske, bilo Europe i naprosto kad bih krenuo vjerojatno bih trebao 55 minuta da odgovorim na sve ove teze, nazovimo ih tako, koje ste u svom izlaganju iznijeli. Hvala lijepo.
Hvala. Hajduković pa Stazić.
Hvala lijepo gospodine ministre. Imamo projekt star 30 godina koji sad ide po hitnom postupku i danas mora sve biti riješeno, sutra mora bit izglasano. Zato vas želim pitati, mislim da poučeni najrecentnijim iskustvima to moramo, koja je vaša omiljena star track rasa? Jesu li to Klingonci, Kardasijanci, Borte, Jem'Hadar jer se bojim gdje je ovaj zakon pisan, hoćemo li imati možda Jem'Hadar skupinu koja je pisala ovaj zakon? Dakle imamo hitan projekt koji je star 30 godina, kupit ćemo brod koji je stariji od aviona koje smo kupili F 16-ica i kao što je kolega rekao, ok brod je, ne može padati, ali može tonuti. Tako mislim da i ovaj projekt koji je neisplativ, očito, ćemo potonuti i plaćat će ga hrvatski građani, a to je ovaj članak 12. i drago mi je da ste tu pa ćete moći čuti moju raspravu.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Hajduković. Dakle radna skupina za izradu ovog zakona osnovana je 9.1.2018. godine prema informaciji koju imam, koju sam upisao prije dolaska ovdje na ovu raspravu u Hrvatski sabor. Što se tiče ovih skupina koje ste naveli, to je odgovor na to pitanje. Što se tiče neisplativosti ovog projekta, dakle ovaj projekt ima smisla realizirati jedino ako bude isplativ. Dopustite da prva faza zakupa terminala u pravilu prolazi loše, dopustite da druga, odnosno treća faza zakupa terminala iskazuju stvarni interes potencijalnih zakupaca. Te faze traju negdje do polovice 7 mjeseca i tad ćemo sve znati, bit ćemo puno pametniji i vi i ja. Što se tiče starosti broda u ovom trenutku postoji tender, odnosno otvoren je tender za nabavu broda i tamo piše da taj brod može biti star, gle čuda, do 11 godina, pročitajte, a onda malo bolje raspravljajte. Hvala lijepa.
Stazić pa Ivanović.
Kažete ministre da štitite strateški interes RH. Strateški interes RH je za mene interes njezinih građana. Na otoku Krku trenutno živi 19 000, odnosno po zadnjem popisu 374 stanovnika, a to je 1514 više nego po popisu iz 2001. godine, povećava se broj stanovnika tamo. Krčani žive od turizma i ostvaruju u turizmu 10%, 10% turizma RH. To vam je u novcu, to vam je u novcu, to su milijarde kuna, to vam je u novcu 250 milijuna eura, a vi njima obećajete milijun kuna godišnje koncesije. S jedne strane 250 milijuna eura, a s druge strane milijun kuna godišnje. Pa dajte recite što su vam skrivili? Što su vam skrivili?
Hvala. Odgovor izvolite.
Gospodine Staziću hvala na vašem pitanju. Dakle strateški interes moguće drugačije možemo poimati vi i ja. U to ne bih ulazio. Kad govorimo o strateškom projektu LNG terminala na otoku Krku, mi govorimo o strateškom interesu za sva 4 milijuna i 300 i nešto tisuća građana RH. Kada govorimo o brojkama imajte na umu činjenicu, i turističkom prihodu, imajte na umu činjenicu, ne znam da li ste bili tamo, u jednom od svojih posjeta tamo, to je bilo 23.10. ja sam bio na poziciji gdje bi se taj plutajući terminal trebao izgraditi. Otiđite tamo pa vidite koji to turistički kompleks možete napraviti na području Dine Petrokemije, odnosno Janaf-ovih skladišta u Omišlju. A onda možemo nastaviti tu raspravu, bilo u Saboru, bilo negdje na kavi ako hoćete da vam pojasnim još par nekih brojki u kontekstu turizma. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Jovanović pa Škibola.
Gospodine ministre vidim preuzeli ste bahati stav dociranja s visoka po ugledu na Martinu Dalić, ali na vašu žalost niste uspjeli sjesti u njenu fotelju. I dalje govorite neistine, dakle gospođu Mirelu Ahmetović sreli ste u Hrvatskim vodama kad je došla moliti da se sanira otpad DINA-e petrokemije koji koliko je meni poznato, još nije saniran iako ste obećali da će biti. Dakle ne ispunjavate svoja obećanja, ne govorite istinu i građani Omišlja, Krka, primorsko-goranske županije vam ne mogu vjerovati. Evo čovjek koji je sjeo u fotelju koju se tako željeli, gospodin Horvat, kaže da će ovaj plutajući LNG poslovati sa gubitkom, također znamo ako kapaciteti ne budu popunjeni da se mora plaćati osiguranina, pa vas ja pitam, kako možete tvrditi da građani Hrvatske neće biti oštećeni i da je to strateški projekt za njih? Nije to strateški projekt za građane Hrvatske, krenite sa gradnjom kopnenog terminala kojeg podržavaju svi u PGŽ-u i svi će onda biti zadovoljni.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine Jovanoviću na vašem pitanju. Dakle, ja sam samo reagirao na vaše teze da lažemo. To ste iznijeli u svom izlaganju, ako se ne varam, to su dosta grube kvalifikacije. Ja vas molim da u bilokojem trenutku se referirate na nešto što sam ja rekao ili kolega koji je govorio u kontekstu mojih izlaganja i da navedete o čemu se radi. Dakle ja sam se još jednom sa gospođom Ahmetović sreo u Hrvatskim vodama i još 3 puta nakon toga. Možda niste slušali, imam i datume. Kada govorimo o kontekstu nekih drugih stvari ja jednostavno moram još jednom reći. Dakle ovaj terminal kao takav ima smisla i poslovat će ukoliko posluje pozitivno. I ja kao ministar iza toga stojim. U drugom kontekstu to nema smisla i ja sam uvjeren da ukoliko se zakupi dovoljno kapaciteta, da taj terminal može poslovati pozitivno. Kad govorimo o ovakvim terminalima u Europi, spominjali ste primjer Litve, 30% zakupa, da li ste onda vidjeli koliko je posto pala cijena plina u Litvi u trenutku kad se izgradio terminal? Provjerite, 30%. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Škibola, nakon njega kolegica Linić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre. Mene interesira iz kojeg razloga forsirate hitni postupak? Iz kojeg razloga se nije moglo ići u sva čitanja pa možda čak i tri čitanja ako je toliko javnosti zabrinuto oko ovog projekta? Drugo pitanje koje je pokazatelj opravdanosti ovoga što navodim, članak 2. u obrazloženju kaže naveden naknada neće utjecati na cijenu plina u RH prema krajnjim kupcima već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport odnosno točka. Pa da li se sa takvim zakonom koji je nedovršen, kojem su članci deficitarni, znači ovo je gramatički neispravno i vi sa takvim nedorađenim zakonom idete u hitnu proceduru a veliki dio javnosti je zabrinut, pa da li je to ozbiljno?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine Škibola na vašem pitanju. Dakle držim da je to itekako ozbiljno ukoliko malo promatramo odnosno analiziramo na europskoj energetskoj sceni, onda bi shvatili da je zapravo dovršetak terminala u prvoj polovici 2020. g. prioritet i trebao bi biti prioritet za bilokoga tko ga gradi. Zašto? Zato što te godine nakon toga istječu dugoročni ugovori opskrbi alternativnim izvorima plina. No da ne idem u tematiku plina previše, ono što vam svakako želim naglasiti je činjenica da mi držimo da unatoč ovom članku koji se citirali, neće doći do povećanja cijene plina za krajnjeg korisnika u RH. I iza toga stojim. Hvala vam lijepo.
Slijedeća je kolegica Linić, nakon toga kolega Lenart, izvolite.
Dobar dan gospodine ministre, poštovani potpredsjedniče. Dakle ovako, više nema nikakve dvojbe o iznimnoj štetnosti ispuštanja u more klorirane morske vode korištenje za uplinjavanje. Teza izrađivača studije utjecaja na okoliš za projekt plutajućeg LNG-a kaže ne očekuje se negativan utjecaj kloriranja na more je šokantna s obzirom na količinu podataka i studija koje govore suprotno. Dakle izrada ovakve neozbiljne studije utjecaja na okoliš je skandalozna te je očito da služi samo kao pravdanje za projekt. Moje pitanje je, jedino pitanje, kakav brod namjeravate unajmiti ili kupiti i kako ćete riješiti ovaj problem? Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa gospođo Strenja-Linić na vašem pitanju. Dakle, tezu koju ste iskazali, mi je ne držimo točnom u ministarstvu, dakle struka je ne drži točno. Naime o čemu se radi? Pobrojat ću vam vrlo kratko, gospođa Vesna Montan, gospodin Hrvoje Buljan, gospođa Snježana Đurišić, gospodin pr. Neven Dujić, Natalija Čengić Glavnik, Vesna Trbojević, Milivoj Andraka, prof. dr. Igor Rudan, dr.sc. Robert Precalij, dr.sc. Nenad Leder, Željko Cvrtila, mag. Vesna Košćak Miošić Stošić, Vesna Salamunović, dr.sc. Koraljka Vahtar Jurković, Zoran Hulenić, Zlatko Klobas jesu članovi povjerenstva koje je ovu studiju utjecaja na okoliš proglasilo pozitivnom, glasanjem na kojem su protiv bili jedino predstavnici Općine Omišalj, odnosno predstavnici PGŽ-a. Kad govorimo o brodu, namjera je dakle da se nabavi i kupi, još jednom tender se nalazi na stranicama LNG-a, da se kupi brod sa otvoren sustavom kao takav. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći kolega Lenart, nakon toga Đujić.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega ministre vi kažete, Lenart ne zna, pa kao ima ona teza, kaže „Da znam ono što ne znam, bio bih najpametniji na svijetu“ a po toj tezi biste vi bili vjerovatno bili pametniji od mene onda. Vi se cijelo vrijeme držite ove teze sigurnost dobave i to vam je argument isto kao što je na lex Agrokoru bio spašavanje radnih mjesta, pa onda gospodarstva pa na kraju građani neće ništa platiti. Tako i ova teza. Po stres testu koji sam ja ovdje spomenuo EU-a, Hrvatska se ne spominje kao uopće ugroženom, ne prepoznaje se ovdje, znači ugrožen je dio Europe i mi to radimo za taj dio Europe a ne za ovo. Što se tiče LNG terminala Kvarnerskog zaljeva. Od Kvarnerskog zaljeva interes imaju građani koji tamo žive u bave se turizmom, znači oni zarađuju. Od LNG terminala će zarađivati određene skupne, menadžeri ili nekakve grupe. Lokalno stanovništvo tu neće imati interes.
Hvala kolega. Odgovor.
Gospodine Lenart, zahvaljujem vam na ovom pitanju. Nemam komentara, hvala.
Slijedeći je kolega Đujić, nakon njega Žagar. Izvolite kolega Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin ministre, vi ste po datumima nabrojali kada ste se sve susretali sa gospođom Mirelom Mahmetović, načelnicom općine, županom Komadinom i smatrate da je to bilo da su to bili razgovori oko ovoga projekta. Međutim, vi ste rekli, sastali smo se prilikom ovoga, prilikom onoga, sastali smo se tu, sastali smo se tamo, te smo između ostalog razgovarali i o tome. To za mene nije ozbiljan razgovor i koliko ja vidim, vi niste ni u jednom trenutku ozbiljno razgovarali s tim, našim predstavnicima, naše županije, isključivo i samo o ovome projektu. Rekli ste u svojoj raspravi da vam je žao što niste intenzivnije razgovarali sa stanovnicima općine Omišalj i stanovnicima Primorsko goranske županije, te im se ovim putem ispričavate. Gledajte, ministre, ako vam je stvarno žao i ako vam se uistinu ispričavate, onda ćete to najbolje pokazati na taj način, da ova rasprava ode u drugo čitanje, po mogućnosti i treće čitanje, jer onda ćete istinski pokazati, da vam je stalo do toga, da se nađe kompromis, jer ta tri mjeseca do drugog čitanja neće ugroziti ovaj projekt, a imate prilike uvjeriti stanovnike opčine Omišalj u svoje tvrdnje ili prihvatiti njihovu argumentaciju i donijeti odluku [[Upadica: Hvala, kolega Đujić hvala.]] fiksnom LNG terminalu.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Đujić. Dakle, sa neistinama nema kompromisa, barem ga ja nemam. Većina ovog što ste u svom izlaganju i pitanju naveli, su neistine. Još jednom ću ponoviti 23.8. tema razgovora sa gospođom Ahmetović u ministarstvu bila je upravo LNG odnosno, DINA petrokemija. 23.10. u Omišlju, LNG, pa Petorkemija, Dina petrokemija, 7.11. ponovno LNG. Jesam nešto pogriješio? Pitajte gospođu Ahmetović, ona je na kraju krajeva, glavni borac protiv LNG-a, vjerojatno radi svoje političke afirmacije unutar SDP-a. Sigurno ne na objektivnim činjenicama. Hvala lijepo.
Kolega Žagar, nakon toga kolega Aleksić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, ova tema sigurno nadilazi, vremenski goreći i vaš mandat i nas, mandate nas zastupnika, posebno implikacije, koje će imati i na hrvatsko gospodarstvo onda na utjecaj na okoliš. Sa stajališta, kada vi govorite, to me malo čudi, s kolikom sigurnošću govorite, kako ćete osobno da kažem, povući svoje mišljenje, ako ovaj projekt ne bude gospodarski isparljivo. To u ovom trenutku ne možete znati, posebno sa stajališta toga koji će sve biti investitori. Međutim, ono što mene zanima, kako je moguće da je toliko niska razina komunikacija u našem društvu, i vas kao ministra i čitave vlade prema građanima, da još uvijek postoje opasanosti, jer ne moraju građani nužno biti educirani u svim aspektima ovog projekta, a posebno u ovom ekološkom dijelu, kada govorimo o zagađenju, a posebno Hrvatske, kao turističke zemlje. I čak nije bitno koliko ste se vi puta sastali sa načelnicom općine ili županom, važno je koliko opća percepcija javnosti i kako ćete javnost uvjeriti da ovaj projekt nije štetan nego će imati koristi za RH.
Hvala kolega, izvolite, odgovor.
Uvaženi zastupniče Žagar, zahvaljujem na vašem pitanju. Dobrim dijelom se slažem s tezama, da je kod ovakvih projekata nužno komunicirati. Međutim, molim vas da još jednom uvažite poziciju u kojoj se ja kao ministar zaštite okoliša i energetike nalazimo, odnosno, nalazio sam se prije pozitivne odluke u procijeni utjecaja na okoliš ovog projekta. Dakle, prije nje ja kao onaj koji potpisuje konačnu odluku o utjecaju na okoliš ovog projekta, zapravo ne mogu komunicirati na način, na koji bi to kao zagovaratelj, odnosno, ministar koji stoji iza tog projekta trebao. I upravo zbog toga, ukoliko pratite moju komunikaciju, odnosno, pratili ste je u prvim mjesecima se to nije dogodilo. Što se tiče ekonomskih aspekata, ja sam doktor ekonomskih znanosti i držim da takvi projekti jednostavno nemaju smisla, ukoliko nisu dugoročno ekonomski isplativi. Faze u kojima se trenutno nalazimo, odnosno, u kojima ćemo se nalaziti narednih mjeseci, omogućavaju da detektiramo da li postoji stvarni interes zakupaca iz različitih područja Europe, pa i sjevernih zemalja o kojima smo ovdje govorili ili ne. Ukoliko ne bude postojao onda ta priča jednostavno nema smisla.
Hvala hvala. Dakle, prije iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika, koje imamo 3, dozvolite da završimo replike, imamo još 2 replike. Hvala lijepo. Kolega Aleksić i posljednji je kolega Zmajlović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, lokalna zajednica je definitivno protiv tog projekta to je očigledno, imali su i prosjede, niste uspjeli uvjeriti lokalnu zajednicu da je to dobar projekt. Ja nisam stručan uopće u tom dijelu, pa slušam struku sa svih strana. I jednostavno, struka je isto tako podijeljena oko tog projekta, jedni kažu da je to potpuno bezopasno, drugi kažu da i nije, treći zagovaraju kopneni terminal, četvrti ne zagovaraju niti jedan terminal, nego smatraju da uopće nije potreban nikakav terminal. I u toj situaciji gdje vi niste uspjeli kroz javnu raspravu i kroz u zadnjih, recimo, ne vi, nego općenito svi koji se bave time, u zadnjih 10-tak godina, nisu uspjeli, stvoriti nekakav konsenzus među ljudima kojih se to toče, smatram da nije vrijeme da se tako nešto učini i da je potrebno dodatno raspraviti cijelu situaciju. Hvala.
Hvala, izvolite ministre.
Hvala vam lijepa zastupniče Aleksiću, dakle, u kontekstu izgradnje, odnosno, izgradnje ovog terminala, pitanje struke, možemo gledati s jedne ili s druge perspektive. Ja vam mogu još jednom posvjedočiti, što je rekla struka, odnosno, 16 članova povjerenstva koji su bili zaduženi za ocjenu, prije svega okolišne prihvatljivosti ovog projekta. Ona je ovom projektu dala zeleno svijetlo. Što se tiče stanovnika Omišlja, odnosno, otoka Krka, ja vjerujem da količina dezinformacija koji su bili izloženi u posljednjih 6, 7 mjeseci je učinila svoje. Vjerujem da ćete se i vi složiti sa mnom. Rekli ste da niste stručnjak, ni ja nisam stručnjak za okolišna pitanja, međutim, vjerujem da ono što su doživjeli stanovnici Omišlja, odnosno, otoka Krka, dezinformacije i aktivizam koji je prije svega projektiran određenim interesa određenim interesima o čemu ne bi u ovom časnom Domu da su učinili svoje. Hvala vam lijepa.
Hvala. … [[Govornik se ne razumije.]] bivši ministar zaštite okoliša Mihael Zmajlović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, ono što mene ovdje zanima, dakle iz vašeg izlaganja se moglo čuti da se ova tvrtka, posebna tvrtka koja upravlja projektom LNG, Hrvatska, neće se prodavati idućih 10 g. Moje pitanje je na koji način se planira financirati ostatak investicije, s obzirom da znamo da jedan dio se financira iz Granta od EU? Dakle to je pitanje 1. Drugo, na temelju kojih pokazatelja, koja analiza se 2016. godine donijela odluka da se odustaje od kopnenog terminala i ide se na plutajući, s obzirom da je poznato da 2015. godina je postala pravomoćna lokacijska dozvola? Dakle od 2015. do danas je prošlo 3 godine, 3 godine, a mi sada u 2018. godini kažemo hitno moramo donijeti zakon da bismo stigli realizirati investiciju do 2020. godine. Što se čekalo 3 godine? Na temelju čega se odlučilo da se ide u plutajući terminal i kako će se financirat ostatak investicije?
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Evo zahvaljujem prije svega kolegi Zmajloviću na ovom pitanju. Dakle što se tiče vlasničke strukture, u ovom trenutku vlasnička struktura tvrtke LNG Hrvatska je 100% Hrvatska kao što znate, Plinacro, odnosno Hrvatska elektroprivreda. Naša ideja da se ovaj projekt doista financira dijelom ulaskom kapitala u sam projekt na način da projekt dominantno ostane u vlasništvu RH, dakle 50 plus udio, to je vrlo važno za znati. Osim na taj način važno je istaknuti činjenicu da će se taj projekt s obzirom na pozitivne projekcije njegovog cash flow-a financirati i kreditom, dakle osim …Govornik se ne razumije./… i kreditom isto tako. Što se tiče studije na koju se referirate iz 2016. godine, ona je u odabiru kopnenog terminala projicirala da će zakup, odnosno leasing broda na godišnjoj razini koja ide u operativni trošak iznositi 50 milijuna eura, ukoliko se ne varam, ne postoji projekt koji bi dopuštao tako visoke troškove bio isplativ. Sve sam vam rekao. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada ćemo se vratiti na pojedinačne rasprave kojih ima vjerovali ili ne 25, prema tome imamo prilično posla sa ovom točkom, a otprilike podjednako je tako i sa sljedećom. Krenimo sa prvom pojedinačnom raspravom, ona je poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče. Evo u ovome zakonu koji nam je sada u hitnoj proceduri poslat vidimo, nema ministra žao mi je ne čuje, imam postavit nekoliko pitanja, međutim ima njegov pomoćnik, znam da je sad, vjerojatno nije izravan prijenos televizijski. Činjenica je da nije ovo po prvi put da državne vlasti u biti nameću određene projekte koji su štetni ekološki, ekonomski i svih drugih aspekata. Imamo tako nedavno i primjer termoelektrane na Peruči, na rijeci Cetini, također sjećamo se događanja i bahatosti od strane Vlade, poglavito tada bivše potpredsjednice Vlade koja je uvjeravala ovdje sve nas i neprikladno se ponašala, da je projekat štetan, da nije štetan, da je ekološki prihvatljiv, međutim na kraju se činjenica da se dokazalo, tj. da su znanstvenici 67 znanstvenika je jasno, javno kazalo da je projekt štetan ekološki, ekonomski i naravno i strateški. Iz ovoga mogu samo poslati poruku mještanima i građanima Krka, lokalnoj samoupravi, tj. iz toga područja pa čak i cijele županije njihove da jednostavno prostorni planovi su oni koji moraju biti ključ svih donošenja odluka. Ja bih postavio nekoliko pitanja vama kao pomoćniku ili suradniku ministra jer ovim zakonom u grubo kršimo domaće, europsko pravo sa velikim posljedicama i to dodjeljivanje koncesije zakonom konkretnom trgovačkom društvu koje se uskoro planira prodati većinskom trajnom vlasniku bez provođenja postupka koncesije koji je bio transparentan i utemeljen na objektivnim kriterijima koji osiguravaju učinkovit i ne diskriminirajući pristup tržištu, svim gospodarstvenim subjektima EU. Dodatno sve to radi se na ničim neobrazloženim na rok od čak 99 godina. Supstitucijom Ustavom definicija ovlasti jedinica lokalne i regionalne samouprave, prostorno planiranje uz grubo kršenje Europske povelje o regionalnoj samoupravi. Znači ovim Zakonom kojega znači u hitnoj proceduri dajemo kršimo i povelje o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, Europske povelje. A i Zakon o lukama i Zakon o koncesijama kao i nadležne europske direktive izrekom … [[Govornik se ne razumije.]] izuzeće gdje se energetskim subjektima koji se povezuju sa postojećom mrežom izravno daje koncesije, LNG će dobit koncesiju za djelatnost. Ovdje je pitanje šteta, ovdje nemamo znači ovim zakonom nejasno, tj. nepostojanje jasno definiranih procedura, javnih obaveza u slučaju nastanka šteta, izgradnju radnog i dekomisijom terminala, pogotovo u slučaju nesreća i akcidenata. Znači krajnje je neozbiljno donositi zakon kojim se regulira gradnja i upotreba plutajućeg terminala za UPP bez reguliranja odgovornosti za štete koje mogu nastati ukrcajem, iskrcajem, uskladištenjem, uplinjivanju UPP-a, kao i osiguranje te odgovornosti. Rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš jasno definira obavezu donošenja plana dekomisije prije početka izgradnje, također pravila rada terminala koja će ić u javnu raspravu za tjedan do deset dana imaju ugrađene i odgovornosti za štete, za okoliš koje se mogu dogoditi tijekom rada terminala. Također lako je provjeriti na stranicama HERA-e da su već odobreni pravilima rada i općim uvjetima navedene kao takve. Pod 3, nikakve, znači nema nikakve analize niti financijske, niti tehnološke, niti sigurnosne planirane izgradnje mjesta za opskrbu UPP-a u luci Rijeka, .. [[Govornik se ne razumije.]] luka, kao i projekata UPP-a terminala na otoku Krku. Sasvim je izvjesno da veliko financijsko opterećenje svih korisnika plina u RH, ovo je kao četvrto, možda i najjača poruka što se tiče naših građana, sasvim izvjesno financijski je neisplativ ovako predloženog projekta. Jer u članku 10. se predlaže, u stavku 3. s ciljem osiguravanja mjere iz stavka 2. ovog članka, agencija može odlukom odrediti visinu i način prikupljanja naknada za sigurnost opskrbe, a u stavku 4. navedenog i stavka 3. ovog članka, agencija određuje na godišnjoj razini prema prijedlogu operatora transparentnost sustava, a na temelju manjeg zakupa kapaciteta UPP-a terminal u odnosi na planirani zakup kapaciteta UPP terminala. Dakle, može se očekivati poskupljenje plina za sve fizičke i pravne osobe u RH jer financijsku isplativost projekta može i treba pokazati samo kapacitet, ako je popunjenost veća od 1,8 milijardi kubičnih metara godišnje. Pretpostavljam da će projekt biti isplativ, u suprotnom ne bi se trebala donositi konačna pozitivna investicijska odluka. Investitor jedini može njemu financijski, govorit o financijskoj isplativosti. Tko će plaćati ako ne bude financijski isplativ? Tko će plaćati ako ovaj projekat ne bude financijski isplativ, ako ne bude tržište? Plaćat će građani RH. Ovim zakonom se ništa ne definira, dal će investitor to plaćati gubitke? Još jednom ponavljam da lokalna samouprava ima svoje prostorne planove, vidimo sve jedinice lokalne samouprave i županija primorsko-goranska da u ovome slučaju se protivi ovome projektu da se gradi na ovaj način i naravno ja u svoje osobno ime mogu kazati da neću podržati ni glasati za ovo jer je prije svega netransparentno, u vrlo kratkom roku je ovaj zakon, znači po hitnoj proceduri, puno je nejasnih pitanja, ne zna se u čijem interesu ovako na brzinu i smatram da je ovaj zakon u hitnoj proceduri na ovaj način neprihvatljiv. Moglo je ići u dva čitanja i osobno kazao sam svoj stav, da jednostavno nikakva komunikacija s lokalnom samoupravom zbog nepoštivanja prostornih planova regionalne i lokalne samouprave zbog loše komunikacije sa svim čelnicima s toga područja, šteta koje nisu ovdje dobro iskomunicirane, koje mogu nastati i ekološki i ekonomski strateški ja ovaj prijedlog ne mogu podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, mislim da ste ključno pitanje postavili upravo na kraju svoje rasprave, a to je zašto po hitnom postupku imamo projekt koji je star više od 20 godina, 30 godina. Dakle jako je tu puno nedorečenosti, jako je puno nepromišljenosti, sada se forsira to na brzinu. Zadnje odredbe zakona kažu odnosno članak 15. da budem konkretniji da je ministar nadležan za pomorstvo dužan zaključiti ugovor o koncesijskim investitorom u roku od 90 dana. Znate što će se desiti? Sabor će to izglasati većinom u petak, krenut će se u brzu realizaciju, a sve posljedice koje može imati LNG terminal dakle i ekološke i gospodarske i sve ostale tko je to na kraju snositi? Pa prije svega građani Omišlja, naši sugrađani koji žive na Krku i na kraju dana porezni obveznici RH ako se članak 12. ne izbaci.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa baš zbog toga jel gospoda neće biti na vlasti niti ćemo mi biti u Parlamentu, a naša djeca tj. djeca toga područja pa i cijeloga Jadrana jer smo mi turistička zemlja će imati posljedice zbog brzopletosti donošenja ovoga zakona u hitnoj proceduri. Nije ovo prvi put. Mi se sjećamo i SOS za Jadran inicijativa koja je bila protiv bušenja Jadrana, imamo evo TE Peruća također koja je bila nametana, pa sjećate se reakcije ovdje bivše potpredsjednice Vlade i brojnih drugih aktivnosti. Prema tome, ovdje se radi o budućnosti naše djece, nas kao turističke zemlje koja će imati utjecaj na našem Jadranu i sveukupno pitanja brojnih od klora korištenja klora, ekoloških, pa strateških, pa ekonomskih. Ovdje nismo dobili obrazloženja. Ako kaže lokalna samouprava i ljudi da su za kopneni LNG ja ne znam nisam stručnjak, a ovdje niko to ne spominje nego nameće se ovaj drugi, ja ne vidim onda razloga zbog čega hitnu proceduru donositi jedan zakon koji će zaustaviti građane u njihovom branjenju interesa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Prije svega na početku rasprave neke stvari želim razjasniti. Dakle LNG terminal odnosno terminal za ukapljeni prirodni plin je strateški interes dugoročno govoreći RH, EU, regije. Međutim ne ovakav terminal, ne na ovoj lokaciji i ne sa ovom tehnologijom. Govorilo se prije da je projekt LNG terminala uvršten na popis strateških projekata upravo za vlade SDP-a i da to je točno, ali onaj koji bi bio građen na kopnu, dakle kopneni terminal, plutajući kao takav nije u to ugrađen. Kada se razmatralo o lokaciji razmatrao se Omiš baš zbog konfiguracije terena, blizine obale koja je najpogodnija za kopneni terminal, opet ne plutajući. Postoje puno pitanja na koje bih volio dobiti odgovore, ali ih nažalost nismo dobili kroz ovu raspravu. Prije svega me zanima zašto idemo na lex LNG. Imamo Zakon o strateškim investicijama, ako sve teče po planu zašto moramo donositi lex specialis, zašto se to ne može odraditi prema već postojećoj zakonskoj regulativi. Dakle samim time možemo naslutiti da se radi o nečemu što je u najmanju ruku sumnjivo. Zašto? Dakle Agrokor je bila jedna posebna situacija izvanredna, ovo nije, ovo je projekt star 30 godina o kojemu se priča intenzivno 30 godina i koji sada kreće u realizaciju, ali kako donošenje po hitnoj proceduri jednog ovako dalekosežnog zakona. Što se tiče same lokacije Omišalj je razmatran kao lokacija kopnenog terminala, mene zanima da li su, dakle nije razmatran kao lokacija za plutajući terminal, mene zanima da li je ova Vlada radila studiju ili razmatrala druge lokacije ili je samo precrtala ovaj projekt plutajućeg terminala u Omišalj? Ako je razmatrala, da li postoje određeni dokumenti, da li postoje studije, zaključci, zapisnici iz rasprava itd. koji bi nam mogli ukazati zašto je Omišalj pogodan za takav projekt, a ne negdje dalje? Ja nisam stručnjak što se tiče ovoga, no kada se malo raspitate stručnjaci vam mogu reći da na Jadranu postoji čitav niz drugih lokacija koje bi itekako bile pogodnije, a možda ne bi imale posljedice kakve će imati plutajući LNG terminal u Omišlju. A koje su to posljedice? Prije svega utjecaj na turizam. Jeste li znali kolegice i kolege da se na otoku Krku ostvari 10% hrvatskog turizma? Prevedeno u brojke to je 250 milijuna eura prihoda godišnje. Jeste li čuli za arheološki kompleks Mirine Fulfinum, jeste li čuli? To je među 20 top arheoloških destinacija u Hrvatskoj, tisuću posjetitelja dnevno ga posjeti tijekom sezone, a svega se nalazi 300m zračne udaljenosti, zračne linije od predložene lokacije plutajućeg terminala. I sada zamislite, imat ćete jednu takvu grdosiju ogromnih razmjera koja buči i svijetli 24 sata na dan pokraj jedne takve atrakcije. Hrvatska je turistička zemlja želi živjeti od turizma Krčani žive od turizma i mi ćemo im napraviti ovako nešto u njihovom susjedstvu. Druga stvar je isplativost projekta, dakle LNG je u svojim javnim nastupima stalno navodio kako je projekt plutajućeg LNG terminala komercijalni projekt namijenjen kupcima, prije svega izvan RH, a isto su navodili prilikom predstavljanja Studija utjecaja na okoliš. U nedostatku odgovarajućeg interesa kupaca sada je projekt proglašen strateškim izvorom plina u slučaju da dođe do prestanka opskrbe iz ruskih izvora. Dakle, ako gledamo kolika je potrošnja hrvatskog plina godišnje. Dakle, to je oko 2,5 milijardi metara kubičnih plina godišnje. Istovremeno, otprilike 1,5 milijarda se pokriva iz vlastite proizvodnje, dakle sjeverni Jadran i Slavonija, a uvozi se oko milijarda ruskog plina. Dakle, ovo su aproksimativne brojke, ali to su otprilike odnosi. U kriznim situacijama Hrvatskoj su, ima opcije dakle pokriti nedostatak plina i drugim kanalima. Dakle, cjevovodom koji preko platforme na sjevernom Jadranu spajaju Italiju i Hrvatsku, a tim se pravcem, tako stručnjaci kažu, može isporučiti barem još 2 milijarde metara kubičnih. Preuzimanjem cijele proizvodnje sa hrvatskih platformi na sjevernom Jadranu se također može nadoknaditi taj nedostatak. Općenito, dakle govoreći Vlada je, koliko ja znam dodijelila 5 koncesija za ispitivanje i iskorištavanje novih plinskih polja u Slavoniji. Dakle, ako govorimo o strateškom hrvatskom interesu, onda mislim da je prvo i prije svega bi strateški hrvatski interes trebao biti povećavanje eksploatacije vlastitih izvora plina, a tek onda razmišljanje dakle o ovakvom projektu, ako je samo riječ o hrvatskim strateškim interesima. Naravno, ja prihvaćam da smo dio i veće cjeline, prije svega EU i naravno da postoje i drugi razlozi zašto je projekt LNG terminala bi bio dobar. Ali, ja ne prihvaćam da je dobar ako ga plaćaju hrvatski građani iz vlastitog džepa da bi od toga koristi imali naši susjedi. Dakle, kada govorimo o samoodrživosti projekta iz članka 12. predloženog Zakona je vidljivo da on nije samoodrživ. U amandmanima kojega sam predložio u ovom Zakonu, predložio sam da se svugdje gdje se spominje otok Krk i luka Rijeka, da se ti stavci brišu. Zašto? Zato ako idemo u realizaciju plutajućeg terminala, mislim da ovo nije dobra lokacija i da moramo razmisliti kakvu tehnologiju želimo koristiti prije svega jer postoje različiti plutajući terminali s jedne strane, a s druge strane gdje će znači sama lokacija tog terminala ne smije štetiti prije svega našem turizmu. Također, predložio sam i brisanje čl. 12. u cijelosti jer ako projekt terminala nije samoodrživ, nije komercijalan, zašto bi to plaćali hrvatski građani. Posebice zato što, kako sam rekao, alternativni smjerovi dopreme plina postoje. Jedna činjenica koja se nije spomenula danas u raspravi je to da bi se izgradnjom kopnenog terminala angažiralo trostruko više domaće građevinske operative nego kod plutajućeg. Dakle, ako je Vlada investitor, ako imamo investitora, ako imamo europske novce, pa svakako trebamo razmišljati prvenstveno o svom interesu, a naš interes, ja vjerujem bi bio pogotovo posrnuloj građevinarskom sektoru dati ovakve poslove. Dakle, to bi bio veliki zahvat. Također, predložio sam i brisanje članka 15. da ministar u roku od 90 dana od stupanja na snagu ovoga Zakona mora potpisati ugovor o koncesiji. Prije svega zbog toga što kako sam rekao, mislim da u ovo idemo ishitreno, da nam treba više vremena, da ne smijemo i ne trebamo se ograničiti na razmatranje o mogućoj lokaciji isključivo na Omišalj ako kažemo, idemo na plutajući terminal, a po svemu sudeći idemo i zašto biramo upravo ovu tehnologiju. Koliko ja znam postoji više solucija za i više tehnologija kada govorimo o LNG terminalima. U mom skromnom mišljenju, barem prema onome što sam mogao pročitati i o čemu me struka obavijestila, mi smo izabrali najlošije rješenje. Upravo zbog toga i vidjeti ćemo kako će Vlada naravno i reagirati na amandmane. Nisam sklon podržati ovaj Zakon. Ako ga Vlada povuče u drugo čitanje, onda možemo ipak razgovarati dalje. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja isto tako na početku svoje rasprave želim reći da apsolutno podržavam strateške projekte od interesa za RH, podržavam energetsku neovisnost RH. Hrvatskoj je potreban plin, Hrvatskoj je potrebna energetska neovisnost i Hrvatskoj je potreban razvoj. Ali ono što ja podržavam, to je kopneni LNG terminal, to nije plutajući LNG terminal, dakle podržavam onu opciju koju je, onu varijantu ovog projekta koju je u biti podržala i pokrenula upravo bivša SDP-ova Milanovićeva Vlada kao što se ovdje danas govorilo, a ne ovu naknadno ispravljanu plutajuću opciju. Zbog čega? Dakle, ovo je važan projekt upravo zbog svega ovoga o čemu sam sada govorio u svome uvodu i važni projekti se ne lome preko koljena, ne guraju se na silu, ne donose se posebni zakoni lex speciallis da bi se oni mogli nametati lokalnoj zajednici i nikako se ne mogu donositi bez suglasnosti i usklađenosti sa stanovnicima područja na čijem bi se takvi projekti trebali odvijati. To je ono, prva pretpostavka. Drugo, od ove Vlade me iskreno ništa ni ne iznenađuje, niti očekujem išta drugo, budući smo već na primjeru Agrokora vidjeli kako ova Vlada rješava probleme i ono što me brine u ovom slučaju ovdje je da li i iza pisanja ovoga zakona stoji nekakva skupina na mail-ing listi potpredsjednice Vlade, ministra, jednog, drugog, trećeg, nije bitno u interesu nekih drugih skupina, a ne hrvatske države, ali to će pokazati vrijeme. Ja ovdje isto želim spomenuti određene činjenice. A to je da argumenti koje iznose predstavnici Vlade nikako ne stoje i u biti, kose se sa onim što im poručuje lokalna zajedno odnosno u ni jednom trenutku nisu ponudili adekvatne odgovore. Dakle, cijelo vrijeme Vlada govori, želim razgovarati, žao nam je što nismo više razgovarali, a napravili su sve da do tih razgovora ne dođe. Tako su predstavnici općine Omišalj tražili sastanak u Vladi sa predsjednikom Vlade premijerom Plenkovićem u dva navrata. Nisu dobili ni odgovor. Uopće im se nije obratio. Tražili su da im se iz Ministarstva zaštite okoliša dostavi studija utjecaja na okoliš, također im se uopće nije odgovorilo na njihov upit. Ministarstvo turizma se nije očitovalo šta misli o ovom projektu i kako će on utjecati na turizam otoka Krka ali i cijele PGŽ a to je iznimno bitno u našem kraju budući da udio u ukupnom turizmu RH, otoka Krka je 8%. Najtragičnije i žalosnije u cijeloj toj činjenici je da ministar turizma upravo dolazi iz PGŽ-a i da pokazuje takvu ravnodušnost da želi uopće odgovoriti stanovnicima svoje županije šta on misli o svemu ovome nego kako bi se reklo, pravi se mrtav. Ali ne može to ignorirat, nijem ministarska fotelja vječna kao štio kolege zastupnici iz PGŽ-a koji će sutra za ovo dignuti ruku kad naši mandati prođu i završe, moraju se vratiti u svoju županiju, moraju dolje živjeti i morat će živjeti s onim za što su glasali i koje odluke donose. Ono šta je meni sporno kod ovog projekta je još da ovaj projekt nije u skladu sa prostornim planovima PGŽ-a, sa prostornim planom Općine Omišalj. Ono što bi svakako Vlada trebala poslušati, meni je žao ovdje što nema ministra, što je sad opet otišao jer jedino mi on može odgovoriti na ovo, kako on gleda na to da su protiv ovog projekta svi načelnici i gradonačelnik otoka Krka i svi načelnici općina na otoku Krku neovisno o političkim opcijama? Da je skupština PGŽ-a bez glasova protiv se izjasnila, donesla odluku kojom se protivi ovom projektu, isto sve političke opcije su podržale tu ideju? Da je u Rijeci održan prosvjed koji je okupio preko 5000 građana? Da je skupljana peticija koju je potpisalo 19 000 građana PGŽ-a? Da je ovaj otpor prema ovom projektu okupio sve političke opcije i sve aspekte društvene zajednice u našoj županiji, protiv ovog su i branitelji otoka Krka, protiv ovoga su ekološke udruge, protiv ovoga su svi osim Vlade RH. Argumenti koji se ističu zašto bi ovaj plutajući terminal trebao biti i zašto je on bolji od kopnenog, jednostavno ne stoje i zbog čega mi podržavamo upravo kopnenu varijantu ovog projekta, to je zbog toga je jer kopneni LNG terminal prvenstveno u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom Općine Omišalj i PGŽ-a što već ima pravomoćnu lokacijsku dozvolu, što je financijski isplativiji, što bi se na izgradnji kopnenog terminala angažirala domaća građevinska operativa koja ima resurse da gradi i sudjeluje u izgradnji ovog projekta i tako bi se stvorio posao za ljude domaćega kraja, što bi se u kopnenu terminalu zapošljavala domicilna radna snaga kao operativa na kopnu što nije slučaj u plutajućem jer plutajući terminal je brod a brod nema radnu snagu, brod ima posadu i ta posada može biti iz bilokojeg djela svijeta i to nikako ne pogoduje otvaranju radnih mjesta na tom području kao što Vlada cijelo vrijeme ističe. I ono što je najvažnije, nikakva brzina ovdje nije opravdanje jer i kopneni terminal se može izgraditi jednako brzo kao i plutajući. Ono što je još ovdje znakovito je da mi isto ne znamo tko je pisao ovaj zakon, koja skupina, ne znamo zašto se to lomi i gura preko koljena, ja sam ministru postavio danas pitanje u svojoj replici kada se ispričao stanovnicima Općine Omišalj i rekao da mi je žao što nije bilo više komunikacije s njima i što im nije bolje obrazložio svoje razloge zbog čega gura ovaj projekt, rekao sam mu da se najbolje može ispričati i pokazati da mu je uistinu žao na taj način da ovaj zakon ode u drugo čitanje ili eventualno treće pa da još dva, tri mjeseca raspravimo o svim ovim problemima i argumentima jedne i druge strane pa onda ili ministar stanovnike Općine Omišalj uvjeri da je ovo ispravnije ili da u konačnici posluša argumente u općini i da eventualno donese promjene i odluku i odluči se za ono što podržava većina stanovnika PGŽ-a, on na to nije želio odgovoriti. Ali na ovaj način kako se ovo gura i na silu, na silu nameće ovo rješenje stanovnicima naše županije, možemo zaključiti da u biti sve ono što govori Vlada je suprotno od onog šta u naravi misli i da ne misli istinski o interesima stanovnika i da im uopće nije bitno šta stanovnici PGŽ-a, Općine Omišalj i otoka Krka misle, nego se ponašaju po onome premijerovoj, „Ja mogu što hoću“. Drugo, zašto je uopće potreban ovaj zakon? Nije mi jasno jer ovaj projekt se može provesti i po postojećim zakonskim odredbama nekoliko zakona a donošenje ovog zakon upravo se krše ti zakoni koji su na snazi koji bi omogućili normalno provođenje ovog projekta. Prema tome, ovdje je sve jasno, Vlada gura ovo na silu, gura mimo želje i volje lokalnog stanovništva, jedino što nije jasno, ne znamo za sada još uvijek u čijem interesu i zbog koga ali valjda će nam trebati još neka afera, ne znam, umjesto Hotmail možda bude Gmail ili možda bude Whatsapp afera ili Viber afera pa ćemo možda u budućnosti saznati zbog čega je ovaj projekt guran na ovakav način kako je i to je ono što nije dobro. Ja se nadam da će ipak do sutra biti još malo razuma od strane Vlade i od strane ministra, ali i daće proraditi onaj lokal patriotski duh zastupnicima iz PGŽ-a koji se nalaze u sastavu vladajuće većine jer mi Primorci smo poznati kao ljudi koji puno trpe, koji se baš ne bude, ne skaču na ulicu i ne burgijaju previše, ni protiv vlasti ni protiv države ali kada smo sada pokazali na ovom prosvjedu koji se održao u Rijeci da smo svi protiv toga, onda stvarno ove stvari ne valjaju i ja se nadam da ćemo do sutra ipak odlučiti da ovaj zakon ide barem u drugo čitanje i da ćemo još porazgovarati o svim ovim problemima. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava je, a pardon imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Evo kažete da je Hrvatskoj plin potreban i ja se s vama tu u potpunosti slažem, možda će nam trebati i puno više plina nego što ga može osigurati ovaj LNG terminal. Zašto? Jer evo ministrica obrazovanja donosi naputak da ubuduće samo branitelji mogu biti ravnatelji školskih ustanova. I ja se sada pitam koliko je Ministarstvo branitelja osiguralo plinskih boca za provedbu ove odluke ministrice? Jer su plinske boce njihovo standardno sredstvo političke borbe i one su jednoga šatoraša upravo plinske boce i dovele na poziciju ministra branitelja. Pa je ovaj zakon o LNG-u duboko povezan sa Zakonom o hrvatskim braniteljima i njegovom provedbom jer te boce za boga miloga treba nečim i napuniti, a branitelji svojih privilegija na koncu moraju biti zadovoljni.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Stazić ja vam nažalost ne mogu dat odgovor na to pitanje, ali mislim da ćemo isto nažalost, barem neko vrijeme, ostati uskraćeni za odgovor na to vaše pitanje budući da koordinator za boce Josip Klem je najavio, koliko čitam, da se povlači iz javnog života nakon 8 godina pa ga neko vrijeme nećemo vidjet pa onda nećemo imat ni odgovor na to vaše pitanje, barem ne u skorije vrijeme.
Sljedeća rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića, nema ga. Gubi pravo na govor. Sljedeća rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih prije svega reći da je moj kolega Ivan Vilibor Sinčić u uvodnom izlaganju objasnio da ovo nije niti ekonomsko pitanje, niti ekološko, niti na kraju krajeva tehnološko. On je objasnio da je ovo i ekonomski neisplativo i ekološki štetno i tehnički zapravo loša metoda. Naravno da upravo iz svih tih činjenica, ali sa naglaskom sa to ekonomski neisplativa metoda se i ugura u članak 12. ovog zakona u kojem stavke 3., 4. i 5. objašnjavaju zapravo da će neka državna agencija zapravo plaćati održavanje tog FSRU broda, odnosno cijele te instalacije u Omišlju za slučaj da ne budu zakupljeni dovoljni kapaciteti, odnosno za slučaj da sam taj sustav bude neisplativ. Drugim riječima radi se o stvaranju još jednog gubitaša, teret naravno neće platiti oni koji su smislili taj projekt imenom i prezimenom, već će imenom i prezimenom cijenu tog suludog pothvata plaćati naši vlastiti građani iz svojih džepova zato jer će cijene plina porasti. Također htio bih se na sve ovo osvrnuti u svijetlu nedavnog susreta sa predstavnicima 5 zemalja EU, odnosno sa 5 veleposlanika kojeg sam imao u Nizozemskom veleposlanstvu prekjučer i oni su meni zapravo rekli pa Ivane u EU stvari funkcioniraju tako kako funkcioniraju i mi tu provodimo određenu politiku, ne zato jer je ona dobra recimo za neku državu članicu, npr. Hrvatsku, nego zato, pazite sad ovo zašto, kao prijatelji se drže skupa. To je ona njihova bila osnovna logika, prijatelji se drže skupa, sad ako jedan prijatelj kaže ajmo u nešto što je loše, onda mi svi drugi prijatelji naravno nas se ništa ne pita, mi smo samo tamo, to sam već i rekao 13 prase, onda se i nas gurne u tu priču i to sve na naš račun. Kada se Vlada hvali povlačenjem novaca iz Europskih fondova, evo u ovom slučaju ja mislim da od 400 milijuna eura koliko košta cijeli projekt, a sam je projekt neisplativ donosit će s vremenom gubitak, EU daje 125 milijuna eura, a drugih znači 275 milijuna eura morat ćemo platiti mi sami. Odgovor na pitanje odakle, tko itd. naravno dobili nismo. Želim reći našem narodu jednu jako bitnu misao, ono što naš narod misli je da Amerika i EU prihvaćaju partnere i saveznike, odnosno kao neke prijatelje koje se nešto pita. Međutim ako ste primijetili kako se odnosi Američki predsjednik Trump, on nije pitao našu predsjednicu Kolindu gospođo Kitarović Grabar ili Grabar Kitarović što vi mislite o tom LNG terminalu, nego on je nju pitao hej ono Kolinda znaš ti gdi je Krk i Kolinda kaže znam, znam, znam di je Krk i zapravo na takav način se ti strani vlastodršci odnose prema našoj vlasti. Iz samog odnosa i prema premijeru Plenkoviću u Bruxellesu, sad on tvrdi da ga nisu štipali, nego potapšali po stražnjici itd. ili što već ili možda je on osjetio nešto čega nije bilo itd. se vidi zapravo taj odnos podređen, nadređen u onim, ajmo reć među homoseksualcima postoji izraz aktivan i pasivan, onaj koji daje i onaj koji prima i ja mislim da je naša politika, odnosno politika ove Vlade primalačka politika, pasivna politika, međutim bitno je za reći da kod homoseksualaca postoji načelo u pravilu obostrane suglasnosti, odnosno da i jedni i drugi uživaju o onome što rade, međutim u ovoj primalačkoj pasivnoj politici Hrvatske Vlade mi nemamo taj element užitka, a vjerujem da ga neće imati ni naši građani kada im se ispostave računi za, da tako kažem skuplji plin. I jednostavno želim reć građanima da se probude, da shvate da Amerika nije partner Hrvatske i saveznik Hrvatske, već je netko tko eksploatira isto i sa NATO-om, NATO od nas traži kupnju tih nekakvih aviona koji nam ne trebaju, a u isto vrijeme nam govore da ne trebamo kupovat lijekove bolesnoj djeci, da trebamo, EU kaže uvedite porez na nekretnine, evo danas su opet stigle, prije su to zvali direktive pa su onda rekli pa to je bilo i u doba Sovjetskog saveza, sada to zovu smjernice, znači retorika se mijenja, ali zapravo politika ostaje ista i onda se oni hvale, evo ja ću navest gospodine Klisović, kaže mi smo osigurali 2 milijarde za Pelješki most. Pa evo znate što ja predlažem, mi smo mogli od svojih sredstava izgradit Pelješki most, a oni neka nam poklone te avione. I ono što je najtragičnije u cijeloj politici, ti avioni ne samo da su prastari 30 godina, već oni su i poklonjeni bili i onda kad su se davali, ali naravno hrvatske političare koji će ih platiti 3 milijarde kuna, to ne zanima. I onda takav neki angažman, se nama, hrvatskim građanima, prikazuje kao uspjeh. Osim što je taj plin skuplji, znači da je ekološki to tempirana bomba i da hrvatska strategija, općenito energetska je promašena. Naime, u vrijeme kada se ide na tzv. dekarbonizacija, odnosno, kada se ide od fosilnim goriva kao obnovljivim izvorima energije i kada to rade i zemlje poput trećeg svijeta, recimo Maroko jako eksploatira solarnu energiju, pričao sam sa veleposlanicom njihovom, nedavno, rade ogromna polja solarna, s kojima će, evo sada kada se dovrši ovaj posljednji projekt, milijun ljudi će od tih solarnih panela dobivati struju, moći će je čak i pospremati. Indija je recimo, po broju stanovnika i po energiji koju dobiva iz obnovljivih izvora, isto ispred nas, znači Indija i Maroko su ispred Hrvatske, i naravno, logično bi bilo za zapitati se zašto u to ne uložimo recimo 275 milijuna eura, nego ulažemo u taj EFSR brod koji će u startu donositi gubitke od kojih nemamo koristi, a i taj brod je sam po sebi star, Bog zna koliko godina. Također, htio bi reći, da mogu razumjeti, recimo zemlju poput Japana, koja recimo nabavlja plin sa Bliskog istoka putem LNG-a, to mogu shvatiti. Mogu shvatiti Ameriku, da kažu, gledajte, komplicirano bi bilo tisućama kilometara raditi cjevovod, pa ćemo mi u Americi napraviti LNG terminal. Ali, da u zemlji ili recimo Tajvana, Tajvan je u situaciji da sa Kinom nije u dobrim odnosima, pa sigurno im Kinezi neće produžiti cijev, pa moraju sami također napraviti LNG terminal. I naravno, tamo je plin zato i skuplji. Ali, mi u Hrvatskoj, koji već imamo cjevovodni plin, koji je jeftiniji, da idemo u takav jedan projekt, samo zato jer to od nas traži Amerika, to zapravo pokazuje koliko smo posrnuli, koliko nas se ne cijeni, koliko radimo protiv sebe i ja pozivam ovom prilikom hrvatski narod, da se suprotstavi toj pasivnoj primalačkoj politici poniženja, gdje mi zapravo oni nam uvaljuju cijelo vrijeme škart, uvaljuju nam loše projekte, a dobre stvari nas zaobilaze. I htio bi još jednu stvar samo napomenuti vezano uz taj Pelješki most, Vlada kaže 2 milijarde 200 milijuna ili ne znam koliko će taj novac stajati i mi ćemo ta sredstva dobiti od EU. Međutim, ja vas pitam je li Hrvatska država prošle godine samo za otplatu kredita, upravo tim zemljama partnerima i saveznicima, koje često navodite, dala iznos od 35 milijardi kuna? Znači glavnice s kamatama koje smo vraćali. Znači, mi smo na otplatu kredita dali 35 milijardi, a oni su velikodušno rekli, evo vama ovaj mostić. Pa tak bi ja mogao isto, da nekog ekonomski iskorištavam, da mi on daje 1000 kuna reket mjesečno, a ja onda njega jednom na mjesec odvedem u restoran i evo, kažem, viš kak sam ja dobar čovjek, ja sam te počastio sa 100 kn. Ali u suštini se na to svodi naša politika unutar tog neoliberalnog sustava, je Hrvatska zemlja, koja se eksploatira, iskorištava i ono što je najgore, cijenu će plaćati građani, jer gledajte, ja ne bi ništa imao protiv, da Amerika kaže, gledajte, mi smo sa Rusima u nekom geo političkom sukobu, iz tog razloga, vi ste naša zemlja saveznica, mi želimo da vi izgradite taj LNG terminal, ali da Amerikanci kažu, ali budući da mi znamo da to vama nije isplativo i da taj sukob i rat, zapravo da vi s njim nemate veze, da je to naš, mi ćemo biti đentlmeni, pa ćemo mi platiti to. Znači nije problem da Amerika vodi sukob sa drugima, preko naše kičme, ali na svoj račun. Pa neka plate oni LNG terminal, nek Trump kaže, evo, ja sam milijarder, ja sam Donald Trump, ja sam iz Trump towera ja ću platiti tu lovu. Ne, nego što, Amerika, preko naše kičme, sa našom lovom želi voditi sukobe s drugim zemljama i mi u Živom zidu se protivimo takvoj politici. Hvala.
Hvala, hvala lijepo. Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Pernar, znate mi smo u ovom Domu predstavnici naroda, predstavnici svojih građana i prije svega predstavnici svojih birača. E sada mene zanima, vi ste pričali ovdje o financijskoj isparljivosti, tko će plaćati gubitke itd. Nema tog Trumpa i Tower Trumpa koji može platiti obraz i koji može platiti cijenu obraza. I to je ono što mene zanima, kako će recimo, kolege iz HDZ-a, iz Primorsko goranske županije, sutra doći među naše građane, kada sutra dignu ruke za ovo, protiv čega su svi naši građani. A pogotovo me to zanima, recimo npr. od gradonačelnika grada Bakra, od kojeg bi u njegovom dvorištu trebao doći ovaj terminal ogromna zgradurina i koji će u gradskoj upravi, svaki an, kada pije kavu kroz prozor, više neće imati sunca, nego će sjediti u mraku, sjene tog starog oronulog broda. To je ono što mene zanima.
Hvala odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Gospodine Đujić, slažem se apsolutno s vama i jednostavno nije mi jasno, gdje je zdrava pamet tim ljudima, kako oni ne vide, ono što vidi svatko od nas. Ja sam se prije čudio, kada sam bio dijete, bio sam naivan i pitao sam se kako političari, ne vide da nešto nije dobro, a onda sam kasnije, kako sam odrastao, shvatio, ma nije da ne vide, nego imaju neki interes kojeg možda ja i vi nemamo. Ali, nažalost sam primijetio još jednu stvar kod građana, građani kada donose neku odluku, ne pitaju se da li je ta odluka dobra ili loša, nego se pitaju, a gdje sam ja u toj priči. I ako oni sebe vide u nekoj priči, makar i ona bila loša, oni će se učlaniti u HDZ i podržavati će ovakve sulude projekte. A opet s druge strane, ako nisu u toj priči, onda kada nemaju osobnu korist, onda im se oči onako otvore itd. Mislim da se moramo boriti protiv korupcije na svim razinama i moramo početi mijenjati stanje svijesti građana i trebamo izaći iz mentaliteta, gdje svatko gleda smo sebe. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Kolega Pernar, oko NATO-a i aviona, NATO je savjetovao Hrvatskoj da ne kupuje avione, nego da razvija helikopterske snage, da razvija protuzračnu obranu i druge vidove ratnog zrakoplovstva, no Hrvatska se odlučila kupiti neke stare avione. NATO postoji da bi pripomogao u onim segmentima obrane u koje država ne može vlastite kapacitete osigurati i Hrvatska recimo u ovom dijelu borbenih zrakoplova. Oko LNG-a jako ste jasno objasnili zašto ste protiv plutajućeg, objasnili ste da ste obnovljive izvore energije i ja bih to podržao i ja sam zagovaratelj veliki obnovljivih izvora energije, no oni su jako skupi. U međuvremenu kako prebroditi tu tranziciju? Dakle da li se Živi zid zalaže i podržava kopneni terminal za LNG na Krku? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Evo uvaženi kolega, iznenadili ste me svojim mišljenjem nisam znao da je NATO isto bio protiv kupnji tih aviona. Evo ja sam sada na istoj strani kao i NATO što se tiče te akvizicije premijera Plenkovića i njegove ekipe. Barem ponekad da smo ja i NATO na istoj frekvenciji, ukoliko je informacija istinita. Međutim što se tiče ovog terminala, gledajte sve košta. Vi kažete obnovljivi su izvori su skupi, međutim i kupnja broda koji vam treba za 275 milijuna eura to je doslovce bacanje novca u vjetar i samim tim još i plin taj koji kupujemo skuplji, znači tu se vidi iz aviona da se radi o promašenom projektu. Da taj FSRU broj košta jednu kunu, da održavanje tog terminala košta nula kuna, ali ako je plin skuplji to je bačen novac. Znači mi ne tražimo da se novac neki smisli koji ne postoji, mi tražimo da novac koji Vlada želi baciti tih 275 milijuna uloži u obnovljive izvore energije. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća rasprava je poštovanog zastupnika Mihaela Zmajlovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da se iz dosadašnjih rasprava moglo zaključiti da jedna velika većina zastupnika zapravo ne vidi ništa sporno u konstataciji da je izgradnja terminala za ukapljeni prirodni plin od strateškog interesa za RH. Taj projekt zapravo ideja datira još od ranih devedesetih pa je prekinuto zbog krize i ratnih događanja u Hrvatskoj, pa je i vlada 2008. godine odredila upravo ovu lokaciju za taj terminal. I onda je naravno i zbog krize i političke i ekonomske krize taj projekt bio stavljen u ladicu iz dobro poznatih drugih razloga i događanja u RH i tek dolaskom vlade SDP-a dakle Zorana Milanovića ponovno je taj projekt stavljen kao prioritet i kao jedan od strateških interesa. I upravo zalaganjem te vlade je taj projekt došao na popis projekata od strateškog interesa za cijelu EU. I tek tada mogu reći da jedan takav projekt dobiva na posebnoj važnosti. No da li treba takav projekt lomiti preko koljena i treba li ići sa tim projektom protiv interesa i stavova lokalne ili regionalne zajednice to je drugo pitanje. upravo zato je neobjašnjivo, ja danas i u izlaganjima predlagatelja i ministra nisam dobio odgovor što je to utjecalo na odluku da se 2016. godine projekt na neki način smanji i da se prebaci na plutajući LNG terminal i to je ono što je danas ovdje u javnosti, ali i u ovoj sabornici točka prijepora. Dakle zapravo nismo dobili jasne argumente zbog čega se to dogodilo, tim više što je 2015. godine projekt kopnenog terminala dobio pravomoćnu lokacijsku dozvolu. Prethodno je dobilo isto tako od Ministarstva zaštite okoliša i rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš uz poštivanje svih mogućih mjera kako bi se taj utjecaj i smanjilo. I tada je lokalna zajednica kroz taj proces naprosto prihvatila jedan takav projekt i nije bilo velikih otpora jer je bilo dovoljno vremena da se argumentira prezentira i interes takvog projekta, ali i interes lokalne zajednice ukoliko dođe do kopnenog terminala. Pitanje je ključno, zbog čega ovaj projekt koji je od strateškog interesa za EU, ali i za RH zašto se on mora ostavljati smanjivati i pretpostaviti interes investitora, a ne interes RH odnosno društva u cjelini? Poznato je da bi izgradnja kopnenog terminala imala veće makroekonomske učinke za RH određene multiplikativne efekte, veći broj zaposlenih i tijekom izgradnje, ali kasnije u vremenu u tijeku trajanja samoga projekta, bez obzira što to povećava određene kapitalne troškove. Poznato je da kod određene količine odnosno kapaciteta tog plina u operativnim troškovima kopneni terminal je čak i dvostruko može biti jeftiniji dakle niži su troškovi nego kod plutajućeg terminala. Ovdje je moje mišljenje da je Vlada RH trebala iskoristiti i upotrijebiti svu moć diplomacije da se založi da ovaj projekt dobije još snažniju potporu EU u smislu pokrivanja određenih kapitalnih troškova i investicijskih troškova kako bi taj projekt kojeg treba postaviti kao dugoročno održivi projekt imao smisla, a ne da se on sada smanjuje, modificira na štetu, budimo realni, interesa RH i na štetu okoliša. Po meni je neprihvatljivo ako je u prvoj varijanti kopnenog terminala bila zabrana da se koristi morska voda za uplinjavanje plina i ukoliko nije bilo potrebe da se čišćenje vrši putem klora dakle kemijskim načinom ovim projektom pristajemo na nešto što je ekološki manje prihvatljivo. Ne govorim o tome da kopneni terminal nema nikakav utjecaj na okoliš. Ima, dakle alternativa je da kod plutajućeg imate utjecaj na more, a kod kopnenog je veći utjecaj na zrak jer postoje emisije sumporovih oksida i naravno Co2 gdje se koristi energija plina odnosno toplina se stvara putem izgaranja plina da bi došlo do uplinjavanja ukapljenog prirodnog plina. Dakle, i jedan i drugi projekt imaju utjecaj na okoliš, ovdje se ide zapravo protivno interesu lokalne zajednice i RH. Zašto bi RH sama i u potpunosti preuzela rizik tržišta? Ovdje se cijelo vrijeme, i ministar je govorio o tome da neće dopustiti da u ovaj projekt se uđe ukoliko neće biti interesa, ukoliko on neće biti fizibilan, ukoliko neće biti dugoročno održiv, ja se sa tim slažem ali ako je to strateški interes Hrvatske, onda je to trebalo prvo definirati energetskom strategijom koja još uvijek nije koliko znam, izrađena za buduće razdoblje. Strategija nisko ugljičnog razvoja koja od 2015. g. otkad je izrađena stoji u ladicama Ministarstva zaštite okoliša kao tijela koje je bilo dužno to donijeti, pa se izmjenama zakona o zaštiti zraka dodatno tražilo 2 g., godinu i pol dana za odgodu za donošenje strategije nisko ugljičnog razvoja valjda da bi se energetskom strategijom nametnuli određeni ciljevi i na taj način pritisnulo ovaj sektor zapravo koji i cijela EU gura dakle, vezano uz smanjenje transformacije cijelog gospodarstva na nižu razinu ugljika. I onda ove rasprave danas u Saboru bile bi možda smislenije, onda ne bi neki zastupnici iz vladajuće stranke govorili da je glupo i da je besmisleno gledati u 2050. g., a u isto vrijeme imamo projekt pred sobom o kojem sami predlagatelj kaže da se ne može planirati za 5 ili 10 g., već za 20 g. Dakle, 20 g. je minimalna perspektiva a s druge strane i maksimalni vijek trajanja ovog broda a ukoliko želimo gledati dugoročni razvoj RH, onda je isto tako isto tako evo još jedan argument za kopneni terminal a to je da takvi terminali funkcioniraju i rade, budu operativni i do 40 g. Dakle, to su se sve argumenti koji govore u prilog tome da je Vlada RH, dakle ove dvije prethodne Vlade, ona kratka od godinu dana Oreškovićeva i ova aktualna Andreja Plenkovića, zapravo zapela sa tim projektom i pred nama, pred saborskim zastupnicima i hrvatskom javnošću sada je stavljen ovaj zakon koji je stavljen u hitnu proceduru, koji se lomi preko koljena, protiv volje i interesa građana i samo jedino i isključivo zato što je vođenje projekta loše, što je zapelo i sada treba stići 2020. g. kako ne bismo morali vratiti 100 000 milijuna eura od EU-a odnosno kako bismo to na vrijeme mogli iskoristiti. I opet se izgubio iz vida tu interes RH, već je samo interes zapravo kako spasiti situaciju i kako ugasiti požare. Evo iz tog razloga, ne zbog toga što mislim da LNG terminal Hrvatskoj treba, ne zbog toga što ne vjerujem da će jednom takvom diversifikacijom izvora doći ipak do smanjenja ukupne cijene na tržištu plina, dakle ja u to duboko vjerujem, ali bi jedan ovakav projekt morao biti siguran, dugoročno održiv kako bi onda zapravo i određeni projekti i za obnovljive izvore energije o kojima je ovdje bila riječ, zapravo bili atraktivni i interesantni za investitore. Jer investitori ukoliko nemaju izvor te bazične energije od nosno prirodnog plina, sa sigurnom i predvidivom dugoročnom cijenom, neće investirati i u obnovljive izvore energije. Evo iz svih tih razloga ne mogu podržati prijedlog ovog zakona jer smatram da on u ovom trenutku i ovako posložen projekt nije od interesa RH a veliko je pitanje na koje je ministar nije dao odgovor, zapravo koliko duboko vjeruje da će ovako dimenzioniran projekt dobiti potporu investitora. Hvala lijepo.
Hvala, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
… [[Govornik nije uključen.]] zastupniče Zmajlović, da podsjetim samo. 8. lipnja 2016. g. Vlada premijera Oreškovića donijela je zaključak o ubrzanju aktivnosti na realizaciji tog projekta i to da se projekt provodi u dvije fazi i to u prvoj fazi plutajući, koji će biti u funkciji cca 10 g., a u drugoj fazi će biti kopneni terminal. 2010. g. župan Komadina pohvalio je ideju o izgradnji plutajućeg terminala nakon što je propao plan izgradnje fiksnog terminala za to djelovanjem ekoloških udruga i smatrao je da Hrvatskoj treba alternativni pravac dobave plina. Također je rekao da plutajući terminal nije nekompatibilan sa kopnenim, jeftiniji je i kad obavi funkciju, može se prebaciti na drugu lokaciju. Dakle, plutajući se spominje i prije 2016. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Zmajlović, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja ne mogu ovdje sada polemizirati sa gospodinom Komadinom, dakle vi ste citirali neku izjavu za koju ja ne znam da li je točna ili nije. Dakle, ponovit ću samo ono što i dalje mislim i tvrdim da je za RH sigurno veći interes da se gradi kopneni terminal, da li je on tržišno u ovom trenutku ne samo isplativ, nego da li se može kapitalizirati, da li postoji interes, to je drugo pitanje, ali kakvo je to pitanje zapravo infrastrukture i nekog veće interesa, dakle EU-a i RH, tu razliku, tu kompenzaciju do tržišnog interesa mora i morala bi zapravo riješiti EU odnosno RH kako bi imali projekt od kojeg će koristi imati i naši građani a ne samo investitori u kratkom roku.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zmajlović, bili ste ministar, bio je to i ovaj vaš, ovo je bio vaš resor, ajmo to tako reći. Mene zanima vaše mišljenje na temelju vaših iskustava, da li bi sada recimo, kada bi ovaj Zakon išao u drugo čitanje ili u treće čitanje, dali bi taj period koji bi uzeo vrijeme za dodatnu raspravu ugrozio ovaj projekt, odnosno da li je brzina ta koja tjera da ovaj projekt ide u hitnoj proceduri li bi po vašem mišljenju možda trebalo ovo ići u drugo čitanje i da u tom periodu predstavnici Ministarstva još jednom razgovaraju s predstavnicima općine Omišalj i pokušaju kompromisno donijeti neke odluke odnosno donijeti odluku o tome da se ipak ide na kopneni LNG terminal. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Zmajlovića.
Hvala lijepo. Birokratski gledano, svaki dan, dodatni dan kašnjenja ugrožava ovaj projekt. Politički gledano, strateški, nema tog birokratskog datuma koji se ne može sa EU ispregovarati ukoliko ova Vlada radi u interesu građana RH. Dakle, uzeti dodatno vrijeme, iskomunicirati sa građanima, lokalnom zajednicom i vidjeti što je od interesa za RH, pa makar to značilo da će premijer morati još nekoliko puta otputovati u Bruxelles i pokušati ispregovarati dodatne rokove jer pod pritiskom rokova koje smo sami zapravo ispregovarali i zbog kojih smo sami došli u vremenski tjesnac jer tri godine se ništa nije radilo, gotovo ništa, da budem precizniji. Za to smo sami krivi, ali ne možemo sada zbog toga pristajati na lošiju varijantu koja na kraju krajeva dobila i veliki otpor javnosti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Zmajloviću, moram prije svega pohvaliti vašu raspravu. Mislim da nakon onog što danas tijekom cijeloga dana slušali, jednu, dobro je čuti jednu argumentiranu raspravu lišenu nekih predrasuda ili politikantstva i u nekim stvarima bi se mogli složiti. Prije svega, istaknuli ste da je nepobitan utjecaj na okoliš bilo kopna, bilo mora. Dakle, mislim da je to jasno. Mislim da je samo ovdje pitanje što je nama prihvatljivo sa svih aspekata same investicije i cijene i naravno ono što će donijeti i samu sigurnost i opskrbu građana, ali i utjecaja na taj okoliš, koja je tu razlika jer znamo da, sami ste rekli, ovdje se grije zrak, ovdje se more pothlađuje, koliko će to donijeti nekog utjecaja na eko sustav, mislim da imamo studije i da one nisu upitne. Također, ovim što ste spomenuli samo za kraj, dugoročni razvoj. Mislim da upravo je cilj ovoga taj dugoročni razvoj, sigurnost i opskrba i to smisao cijelog projekta mora biti. Hvala.
Hvala. Odgovor. Nema odgovora. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zmajlović, danas je više puta bilo upitano bilo ministra, bilo državnog tajnika zašto se ide u hitnu proceduru, zašto se ne ide u drugo čitanje? Neki zastupnici su tražili da se ide u drugo, pa se spominjalo i treće. Odgovor nismo čuli suvisao zašto se ide u hitno čitanje. No, mislim da ste ga vi prvi ovaj puta ponudili, a to je zbog ustvari, šlampavog vođenja cijelog ovog projekta gdje smo došli u situaciju da možda nećemo moći iskoristiti sredstva koja nam je EU stavila na raspolaganje. I naravno, to je sada politički neugodna situacija zbog koje se brza. Zbog kojeg se zanemaruju interesi lokalne zajednice ili kontinuirani dijalog sa lokalnom zajednicom. Čuli smo da je premijer i potpredsjednica Vlade za gospodarstvo, bivša, nisu htjeli komunicirati i oglušili su se o njihove zahtjeve. Jednako kao i ministar turizma, a studije im se nisu htjele dostaviti. Prema tome, to je izgleda pravi razlog zašto idemo ovako brzo. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, stranka SNAGA je razmotrila ovaj projekt unazad nekoliko mjeseci. Imali smo čak i jedan okrugli stol u opatiji gdje smo pozvali i lokalnu zajednicu i zagovaratelje projekta i protivnike projekta. Nažalost, nismo uspjeli sve skupiti za isti stol nego je od svih pozvanih došlo nekoliko stručnjaka neovisnih koji razumiju problematiku i došla je glavna inženjerka za projekt LNG Croatia da nam ona objasni ono što nam nije jasno i da ona sa stajališta onoga tko je u stvari direktno involviran u projekt, kaže ono što ima za reći. Nažalost, nije bilo protivne strane da i ona kaže svoje mišljenje i da ona argumentima se suprotstavi ovoj suprotnoj strani. Međutim, stranka SNAGA je nakon svega, nakon što je razmotrila kompletnu situaciju i sa stručne strane i sa nekakve društveno političke strane i sa aspekta lokalne zajednice donijela odluku da ne može podržati taj projekt jer je lokalna zajednica protiv. Mi se zovemo Stranka narodnog i građanskog aktivizma i kao takva stranka mi ne možemo podržati projekt protiv kojeg je lokalna zajednica. S druge strane, ja osobno potpuno razumijem da RH u ovom stanju nije sposobna prijeći preko noći na obnovljive izvore energije i sad ćemo mi se odjednom svi grijati, voziti i energetski opskrbljivati iz obnovljivih izvora energije. Dapače, ja čak mislim da to neće biti moguće u slijedećih 50 godina u potpunosti uopće ostvariti. Dakle, potrebna je tranzicija. Mi ne možemo odustati od plina i nafte kao izvora energije. Međutim, kao što sam rekao, ne možemo podržati ovaj plutajući projekt jer je lokalna zajednica protiv. Pokušali smo dovesti za isti stol suprotstavljene strane, nismo uspjeli. Ja sam kasnije čak pokušavao inicirati nekakvi okrugli stol gdje bih doveo za isti stol suprotstavljene strane, međutim opet je to zapelo u smislu da tko sam ja da sad pozivam nekoga da raspravljamo o tome, što ja imam tu glumit nekakvog medijatora, mi smo mala stranka, svi su već o tome raspravljali, razgovarali i što sad imam ja tu predlagati i pozivati nekoga za isti stol? Pa budući da je takva situacija, budući da ne možemo uistinu argumentirano utvrditi je li taj projekt dobar ili nije dobar, budući da se to ovako u hitnu proceduru sada gura i da se pod hitno to mora donijeti, stranka SNAGA neće podržati taj projekt. Ja osobno bit ću suzdržan, neću biti baš protiv zbog toga što nemam dovoljno argumenata za protiv, ali nemam niti dovoljno argumenta za biti za projekt. I to je vrlo nezahvalno i sad kad kažem da sam suzdržan, to je vrlo nezahvalno jer ljudi se u Hrvatskoj postavljaju crno bijelo. Ili si za nas ili si protiv nas što smatram potpuno pogrešnim principom i potpuno pogrešnim viđenjem situacije. Suzdržanost nije uvijek bježanje od odgovornosti, nego je suzdržanost ponekad istinska potreba da netko tko nije siguran u ono za što bi trebao glasati neće onda biti protiv ono 100%, nego će reći da je suzdržan. Eto volio bih da ipak odgodimo taj proces, taj projekt, jer to neće biti dobro, na neki način to je objava rata lokalnoj zajednici, to je situacija u kojoj jedna vladajuća većina, bolje rečeno HDZ koja u ovom trenutku vjerojatno nema veću potporu od 15% ukupnog biračkog tijela, dakle govorim od ukupnog biračkog tijela, vi biste vjerojatno na izborima dobili puno veći postotak, ali vaš postotak od ukupnog biračkog tijela je otprilike 15%. i ovi ostali koji vas podržavaju, oni bez vas ne bi niti postojali i trebali bi svi skupa dobro, dobro razmisliti hoćete li podržati zakon i hoćete li uopće podržati taj projekt u ovome trenutku. Osim toga moramo uzeti u obzir i geopolitičke interese, zna se koga, Rusa i Amerikanaca, Rusi njima ne odgovara tako nešto, Amerikanci podržavaju tako nešto, prema tome u svemu tome mi smo nekako kao nekakvi pokusni kunić, umjesto da svoju geopolitičku situaciju iskoristimo na najbolji način za nas i da ispregovaramo s jednom ili s drugom stranom ono što je za nas najbolje, a to je moguće. Takve stvari su se u prošlosti događale, umješni državnici su uspijevali određenim političkim sposobnostima isposlovati najbolje moguće za RH, bojim se da mi u ovom trenutku takve državnike nemamo i to nam je dodatni problem i to nam je dodatni argument da u ovom trenutku ne podržimo plutajući terminal. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Čuli smo i u uvodnim izlaganjima klubova, pojedinačnim raspravama, pa čak i odgovorima i ministra i državnog tajnika da su vrlo upitni razlozi zbog čega imamo danas ovaj lex LNG u hitnoj proceduri i nakon što je javna rasprava trajala svega 15 dana. Dakle ja ću se i u svojoj pojedinačnoj raspravi osvrnuti na to da zakon koji danas ovdje raspravljamo nije u skladu sa Ustavom, nije u skladu sa čitavim nizom zakona RH, krši i Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, direktno je protiv volje stanovnika Omišlja, Krka, Rijeke, primorsko-goranske županije, u suprotnosti je sa odlukama općinskog vijeća Omišlja i sa odlukama skupštine primorsko-goranske županije koji su donijeti jednoglasno ili bez ijednog glasa protiv od svih političkih subjekata zastupljenih u općinskom vijeću općine Omišalj, grada Krka i primorsko-goranske županije. Mislim da to puno govori i da je zadatak nas saborskih zastupnika da poštujemo volju građana koji žive na tom području i da poštujemo Ustav i zakone. Čuli smo danas ovdje čitav niz navoda koji su, eto da budem blag, djelomično ili potpuno neistiniti i da nije zadovoljen niti jedan od 4 e uvjeta koje je skupština primorsko-goranska istaknula kao preduvjete koji se moraju ispoštovati ukoliko želimo da i Omišalj i Krk i cijela primorsko-goranska županija podrži plutajući LNG terminal. To su tzv. 4 e uvjeta, estetski, ekološki, ekonomski i energetski. Niti jedan od tih uvjeta nije ispoštovan i stoga, i sada, ponovo naglašavam najglasnije šta mogu, Omišalj, Krk, Rijeka, primorsko-goranska županija nisu protiv strateških interesa RH, dapače zalažemo se za energetske interese RH, a općina Omišalj i njeni stanovnici su to dokazali nebrojeno puta, dobro znamo da je tamo DINA, dobro znamo da je tamo JANAF, u blizini su rafinerije, zračna luka također je tamo, sve to smanjuje kvalitetu života stanovnika Omišlja, međutim oni su na to pristali jer je sve to bilo u interesu RH. I sada pristaju na kopneni terminal i zato nije u redu kada nam ovdje stižu lekcije od gospodina Horvata, od gospodina Čuraja da smo mi protiv investicija i da na taj način ne osiguravamo energetsku neovisnost Hrvatske. Ne kolegice i kolege, budimo korektni, dakle nismo protiv investicija, dapače, zalažemo se za kopneni LNG terminal koji u konačnici donosi posao građevinskoj operativi, koji povećava zapošljivost ljudi koji žive u Omišlju i koji osigurava u samom početku da bruto domaći proizvod samo iz te investicije naraste za 0.5%, prema tome to je istina oko toga da li mi zagovaramo strateške interese RH. Čitav je niz ekonomskih razloga koji su protiv plutajućeg terminala, evo koliko mi vrijeme dozvoli nabrojat ću neke od njih. Znači LNG terminal nije strateški interes RH, to vidimo iz same činjenice da RH neće zakupiti kapacitete u LNG-u. Dakle, znamo da nama treba 2,6 milijardi kubnih metara plina godišnje, da milijardu i pol proizvodimo sami, da drugu milijardu dobavljamo ruski plin koji je jeftiniji od svih ostalih, može biti još jeftiniji i da postoji analiza tzv. strest test koji je pokazao da RH vrlo lako može osigurati dodatne količine u slučaju da nema ruskog plina iz drugih izvora koji su nam dostupni. Inače da ovo nije strateški prioritet Hrvatske pokazuje jedna činjenica koja nadam se, bjelodana i ne znam dal je danas spomenuta. Evo, ja ću je ako jest ponoviti. Dakle, činjenica da nam ovo nije strateški interes dokazuje da prvo plinarsko društvo potpisalo 10-godišnji ugovor s GASPROM-om za kupovinu jedne milijarde kubnog plina godišnje. Za najvećeg našeg potrošača Kutinsku petrokemiju. Koliko ja znam, ona je i dalje u rukama RH pa je logičan zaključak da Vlada RH ne bi dopustila sklapanje ovog ugovora da je plutajući LNG terminal strateški interes. Dakle, čuli ste svi danas, ja ću ponoviti da iskorištenost plutajućeg terminala u Europi oko 30%. LNG je preskup i nema dovoljno zainteresiranih kupaca. Ruski plin sa lakoćom može konkurirati kako po dobavi potrebnih količina, tako i po sniženoj cijeni koju može i dalje snižavati. U EU ima oko 20-ak LNG terminala i oni su kopnenih 20-ak. 20-ak ih radi i oni su do 3 puta jeftiniji od plutajućih. Od tih plutajućih samo 3 rade. Prema tome, kao što sam već rekao, ukoliko ne bude zakupljen planirani kapacitet od 2,6 milijardi kubnih metara, a vidjeli smo da je interes minoran, svega 4% je zakupljeno u prvom natječaju. Članak 12. kaže da će Regulatorna agencija propisati naknadu kojom će LNG Hrvatska, koji sutra će biti u stranom vlasništvu, dakle ne hrvatskom, nadoknaditi gubitak. Tu naknadu i to uporno skrivaju u Ministarstvu i nadam se da građani Hrvatske slušaju i da će im to svi mediji prenijeti, tu naknadu će građani RH plaćati svi, svih 4,5 miliona bez obzira koristili plin ili ne. Kome? Mađarima. Dakle, Mađari su jedini zainteresirani za kupnju tog plina da bi imali sigurnu opskrbu, a mi ćemo im to financirati. Sjajno. Strateški interes ili skriveni posao ljudi koji su naučili poslovati na taj način. Kao što sam već rekao, nema gradnje, ne sudjeluje građanska operativa. Brod koji će se nabaviti, danas smo čuli da nije istina da će to biti brod star 37 godina. Međutim, na temelju svih obećanja ove Vlade i ponašanja ministra Ćorića u sanaciji ... [[Govornik se ne razumije.]] , ja mu ništa ne vjerujem. Dakle, nabavlja se brod star 37 godina koji uopće ne smije ploviti hrvatskim morem niti biti u njemu po trenutačno važećoj Uredbi iz '97. godine. Na tom plutajućem terminalu neće biti zaposlen nitko iz domaće radne snage. Dakle, zakupiti će se brod, zakupiti će se posada, naravno da će vlasniku biti u interesu da posada bude što slabije plaćena, to neće biti naši pomorci. Također, ti pomorci neće plaćati ni porez, što je također riješeno ovim lex LNG- je vrlo strateški povoljno za RH. Dakle, tko će raditi? Možda će raditi neki portir na ulazu u pristan ili neka čistačica, to će biti zaposlenici koji će dobiti posao zahvaljujući ovom sjajnom Zakonu. Proračun RH, Primorsko-goranske županije, općine Omišalj, oštećuje se s ovim lex-om jer se određuje izravna dodjela koncesije tvrtke LNG Hrvatska za minimalnu cijenu. Budući se drastično moraju smanjiti troškovi tom gubitašu i izbjegava se natječaj za dodjelu koncesije odnosno moguća više ponuđena cijena. Pa ljudi moji, to je dakle direktna šteta za RH. Iznos koncesijske naknade dijeli se po trećinama. Trećina RH, trećina PGŽ, trećina općina Omišalj, pa očekujemo da bi ona od toga dobila 250-300 tisuća kuna. Proračun općine Omišalj može očekivati oko 100 tisuća kuna godišnje od komunalne naknade, a znate šta može napraviti s time? Može otvoriti jedan sanitarni čvor veličine 10 metara kvadratnih. Da vas podsjetim da na području općine Omišalj godišnje se ostvari 50 milijuna eura prihoda od turističkih noćenja, 800 tisuća noćenja. Sama općina Omišalj od turizma u proračun uprihodi oko 8 milijuna kuna godišnje po osnovi koncesija, zakupa javnih površina, boravišne pristojbe i drugog. Samo ove godine na području općine Omišalj, ulaže se oko 25 milijuna eura u povećanje kvalitete turističkih kapaciteta. Prema tome, iz svega ovoga vidimo da nije ispunjena energetska, ekonomska, ekološka niti estetska garancija da ovaj projekt može nešto donijeti općini Omišalj, stanovnicima koji tamo žive. Zanimljivo je da lex LNG predviđa davanje koncesije na 99 godina za gradnju kogeneracijske plinske elektrane i kopnenog LNG terminala na prostoru DINA-e koji uopće nije u vlasništvu RH, a niti ne predviđa obvezu otkupa tog zemljišta. Prema tome, postoji još čitav niz neistina koje navodi Vlada i njeni predstavnici. Dakle, Vlada tvrdi da je plutajući LNG terminal jeftiniji. To je podla laž. Dakle, Vlada uspoređuje cijenu plutajućeg LNG terminala kapaciteta 2,5 milijarde kubnih metara sa cijenom kopnenog LNG terminala kapaciteta 6 milijardi kubnih metara. Kada se kapacitet plutajućeg i kopnenog terminala svedu na jednaku razinu, pa idemo raditi mi manji kopneni terminal, onda je kopneni terminal, kolegice i kolege 100 milijuna eura jeftiniji od ovog plutajućeg terminala. Vlada tvrdi da se plutajući LNG terminal može brže izgraditi. TO jednostavno nije istina. Istina je da je 2 godine cijeli projekt u kašnjenju zbog ove Vlade i da se sada gura pod krinkom žurbe ispunjavanja uvjeta od EU da bi se dobio novac sa plutajućim terminalom. Vlada i predsjednica RH tvrde da se plutajući terminal može privremeno koristiti pa onda odvezati i premjestiti na drugu lokaciju, prenamijeniti za transport, iznajmiti nekome i sl., što jednostavno nije istina. Dakle, on se 10 godina ne smije maknuti sa onog prostora na kojeg će ga netko dotegliti iako ne ispunjava ni uvjete predviđene hrvatskim zakonima da uplovi u Jadransko more. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, spomenuli ste godište broda. Uvaženi gospodin ministar kojeg sada ovdje nažalost nema rekao nam je da provjerimo na stranicama LNG Hrvatska koji su uvjeti, što sam ja i učinio. Međutim došao sam do jednog problema, tender nije javno objavljen, već ga od društva LNG Hrvatska mogu dobiti samo ako im pošaljem e-mail, a da bih im poslao e-mail morao bih prvo ispuniti izjavu o povjerljivosti što znači da ne bih mogao javno, niti ovdje iznijeti podatke o tome koliko je doista godina koliko smije imati brod koji bi trebao biti dio plutajućeg LNG terminala. Toliko o ministru i toliko o vjerodostojnosti. Još samo jedna stvar, spomenuli ste prelazak ovog … [[Govornik se ne razumije.]] vlasništva. Ja mislim da to više uopće nije dvojbeno. Ministar je na repliku kolege Zmajlovića jasno rekao da će se projekt financirati ulaskom trećih osoba u vlasničku strukturu investitora, dakle trgovačko društvo LNG Hrvatska. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala kolega Grbin. Pa iz ovoga se vidi da ova Vlada apsolutno nije vjerodostojna i ne radi transparentno. Da su mislili da po ugledu na lex Agrokor mogu napisati još jedan lex, lex koji ide direktno na štetu građana Hrvatske, na štetu, ne samo žitelja Omišlja primorsko-goranske županije, nego i cijele Hrvatske zato što ćemo nedostajeće kapacitete, koji neće biti iznajmljeni, jer je to već jasno iz dosadašnjih natječaja, mi morati plaćati razliku kako bi mađarski interesi bili podmireni sa plinom koji njima treba i jedini strateški interes ovog zakona nalazi se u Mađarskoj.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Osnovno pitanje koje se ovdje postavlja je zašto? Zašto ne kopneni terminal za ukapljeni plin, zašto plutajući? S jedne strane imamo sve potrebne moguće dozvole, sve studije, imamo pozitivno mišljenje lokalnog stanovništva, lokalne samouprave, sve što nam je potrebno imamo za kopneni terminal. Evo u dosadašnjoj raspravi, sad čujemo i od kolege Jovanovića za isti broj kubika, ovo bi bilo stotinu milijuna eura jeftinije. Znači bio bi isplativiji, al zašto? Zašto se forsira nešto što ne valja? To je meni osnovno pitanje. To nije prvi, vjerojatno ni zadnji puta da to ova vlada radi. I u pravilu se tek nakon nekoliko godina otkrije da je netko nešto ukrao, da je netko sklopio loš ugovor, da si je spremio novce u džep i da je to bio jedini motiv zašto država poduzima neke akcije. Mi ovdje sad još ne vidimo trag tog novca jer još nije ta trgovina obavljena. Ali s pravom strahujemo da će se to dogoditi jer se stvari odvijaju nelogično. Optužujete nas, namjerno, znajući da to nije istina. Da smo protiv energetske samostalnosti, nezavisnosti Hrvatske, pa nismo. Zalažemo se za kopneni terminal, on će osigurati energetsku neovisnost Hrvatske, ali će osigurati i ekološku zaštitu, ali će osigurati i veće zapošljavanje ljudi, ali će osigurati ispunjenje svih strateških interesa RH, ali vi to nećete, vi to nećete. Vi hoćete baš ovaj plutajući i to na brzinu, što je moguće brže i što je moguće netransparentnije. Bez da smo dobili odgovor tu na jedno desetak, petnaestak, možda dvadeset ozbiljnih pitanja. Zašto nećete dva čitanja? To se baš mora sutra izglasati, nećete ni dva čitanja da se stigne još jedanputa raspravit, da se pribave odgovori na pitanja koja postavljamo, a pitanja nisu bezazlena. Znate pa nije ovo nevažan zakon, ovo je zakon koji će se ticati u budućnosti i turizma i ekološke sigurnosti naših građana tamo. Taj plutajući terminal dolazi taj ukapljeni plin, on je pothlađen, on je valjda na -150 stupnjeva, njega treba zagrijat. Kako ga se zagrijava tako nam se cijevi stave u more pa njega more grije, jer grije more plin, ali plin hladi more za to vrijeme, plin hladi more, onda se na te cijevi kroz koje prolazi taj ukapljeni plin uhvate alge pa te alge treba čistit, a kako se one čiste? Kako se čiste? Čiste se kemijski, varikinom i to ide u more. To što ide tamo u more kod Omišlja to Vladu baš briga, pa Vlada tamo, premijer će ić na Hvar ili ne znam di će on ić, šta ga briga. Brod će koštati 160 milijuna eura, evo čujemo da će bit star 37 godina, netko kaže neće bit toliko, bit će 34 godine. Šta mi imamo iz toga što će netko zaradit 160 milijuna eura na starom brodu? Pa di je tu interes RH? A da gradimo kopneni terminal, zaposlili bi našu građevinu, zaposlili bismo naše radnike. I usput bismo stvorili jednu trajnu vrijednost. Evo ministar je priznao da bi na tom plutajućem terminalu, da bi se zaposlilo 50 ljudi, 50 ljudi, samo 50. Postoji nekakvo vizualno zagađenje. Ovi iz Omišlja neće vidjeti gledajući na more, ali apsolutno ništa nego jednu grdosiju, crnu, visine trokatnice koja će zakriti pogled uopće na more. I to je vama u redu. Dovesti tamo nekakvu gadnu grdosiju, neku brodusinu i to vezati tamo Omišljanima pred nosom. Krk ostvaruje 10% turizma Hrvatske. Slušajte me, 10% turizma Hrvatske, ljudi na Krku žive od turizma, hoćete im iščupati kruh iz ruku, jer netko od vas hoće zaraditi? A onda ćemo za 5 g. saznati, tko je to od vas zaradio. Crni novac, prljavi novac. Jer očito je da srljate u to, očito je da vi to morate sutra izglasati, da se o tome ne bi ni pisalo, ni pričalo, i da se to ne bi ispitivalo. I uvijek je tako. Jedina je šteta, naštetiti će Krčanima, oni baš ne glasaju za HDZ, možda zato to tamo i radite. Šta vas briga za one koji za vas ne glasaju. Krk od turizma ostvaruje 250 milijuna eura. 250 milijuna eura, a koncesijska naknada će biti 1 milijun kuna. Ali, ne općini Omišalj, to se dijeli između županije i općine, pa s jedne strane imate 250 milijuna eura, a s druge strane milijun kuna. I ministar kaže pa gledajte, to je u interesu ljudi u Omišlju, pa ipak će proračun dobiti milijun kuna. A to što će Krk možda izgubiti 250 milijuna eura, što to ministra briga? Mi ovdje govorimo o, nema tamo ni jednog načelnika, ni jednog gradonačelnika Krka, ni jednog čelnika, bilo koje općine i grada koji podržava ovu vašu ideju. Potpuna kompletna lokalna samouprava. Nema ni jednog čovjeka na Krku, bez obzira iz koje stranke dolazi, koji ovo vaše podržava. Pa zašto? Pa šta su vam ti ljudi učinili? Čime su vam se zamjerili da im idete ovo raditi? Da im uništavate turizam, da štetite Hrvatskoj i njezinim nacionalnim interesima, a pogotovo tim ljudima na Krku, to bi volio znati, što su vam skrivili?
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je poštovane zastupnice Romane Jerković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Koji tužan dan, a sutra će biti još tužniji, doista tužni i sramotan presedan za političke elite, i za aktualnu hrvatsku Vladu. Ne sjećam se stvarno zakona, koji je izazvao toliko brige i nemira u lokalnoj zajednici, a da u isto vrijeme Vlada se odnosi toliko ignorantski, prema građanima, da ne traži dijalog, da nju uopće nije brige, što lokalna zajednica misli, da ne odgovara na molbe, na dopise, na traženja za susretima, ministar se hvali silnim sastancima sa načelnicom Ahmetović. Jedino što mogu reći, ministre, ako ga nema, toliko ste bili uspješni u tome, da obrazložite svoje argumente, da nema koga niste dobili protiv sebe, stvarno ste bili izuzetno uspješni. A onda nama dođete tu i docirate kako smo neobrazovani, kako ne razumijemo i kako smo nestručni. Dobit protiv sebe općinu Omišalj, građane Omišlja, sve načelnike, gradonačelnike Krka, znači sve stanovnike Krka, županijsku skupštinu, znači sve građane, skoro sve građane Primorsko goranske županije, to stvarno braniteljske udruge, ekološke udruge, stvarno se čovjek zapita, kako vam je to uspjelo, kada su vam tako snažni argumenti i kad tako dobro znate što radite. Nevjerojatno je kako ste uspjeli ostati toliko nezainteresirani, za ono što vam građani govore. I mrtvo hladno, danas, cijeli dan, slušamo neistine. Kažete da ne razumijemo, pa razumijemo jako dobro. Razumijemo jako dobro, da su vaši motivi netransparentni, da branite neobranjivo i da će financijski fijasko ovoga projekta, koji će se dogoditi, snositi građani RH, a da će ekološke posljedice i posljedice za turizam snositi građani Primorsko goranske županije. Ne sjećam se ovakvog presedana, da zakon koji predlaže Vlada predstavlja grubo kršenje i negaciju Ustava i više zakona RH, aktualnih zakona RH. Projekt plutajućeg LNG terminala, nije u prostornim planovima općine Omišalj ni Primorsko goranske županije. I sada nas pokušavate uvjeriti, da to nije ključni preduvjet, kondicije … [[Govornik se ne razumije.]] za proglasiti taj projekt strateškim projektom RH, da to nije ključni preduvjet za provedbu, procjene, utjecaja na okoliš. Da to nije ključni preduvjet za izdavanje lokacijskih i drugih dozvola, za koncesiju, za izvlaštenje zemljišta, dakle, sve ste to negirali, a da niste trepnuli. Niste dokazali prihvatljivost projekta za okoliš, što naravno Ministarstvo zaštite okoliša izdalo rješenje da jest, međutim, rješenje nije pravomoćno, koliko ja znam, u ovom trenutku, pokrenuta su čak 3 upravna spora protiv tog rješenja, od Primorsko goranske županije, općine Omišalj i zelene akcije. Niste dokazali sigurnosni aspekt na moru, jer se narativna studija temelji na potpuno pogrešnim podacima. Provedena ekspertiza je pokazala, da se u toj studiji opisane sigurnosne procedure ne mogu provesti na vrijeme i cijeli postupak treba vratiti na početak, ali o tome ni riječi. A da ne govorim da nisu uvažena prava lokalne i područne samouprave po pitanjima zaštite njihova zdravlja i zaštite okoliša na njihovu području čime naravno se, grubo krši Arhuška konvencija, Ustav RH i Deklaracija o zaštiti okoliša RH. I sve ovo vrijeme javne rasprave niste niti pokušali obrazložiti ili odgovoriti na pitanje što je u ovom projektu strateško za RH, samo ponavljate da je strateško ali mi ne čujemo zašto je to strateško, jeste jednom riječju rekli odakle će plin dolaziti, po kojoj cijeni će biti? Tko su kupci plina? Po kojoj cijeni će biti prodavan? Hoće li stanovnici Krka, Kvarnera, RH, gospodarstvo koristiti taj plin? U kojoj mjeri, po kojoj cijeni? Nema ništa, ni riječi. To nije važno. Pitanje da li vi to uopće znate? To je dobro pitanje. Da li je to vama uopće važno ili je u ovom trenutku najvažnije da se zakon samo progura po hitnoj proceduri, čim prije a poslije što bog da. Kolege pitaju za hitnost cijeli dan, zašto hitnost, nema riječi. A imate tako snažne argumente. Ali mora u hitni postupak. Pa čemu žurba? Ako ljudi ne razumiju, pa nisu ljudi glupi. Možda su neobrazovani kao što kaže ministar Ćorić, nisu glupi, pa dajte objasnite. Pa dajte vremena sebi, zar se sami nećete bolje osjećati? I nemojte tvrditi da je plutajući LNG terminal bolji i isplativiji od kopnenog jer to nije točno. Građani Omišlja jesu za kopneni terminal, to treba stalno ponavljati, jesu, jer on u skladu sa prostornim planom Općine Omišalj i PGŽ-a, on ima pravomoćnu lokacijsku dozvolu, financijski je isplativije od plutajućeg terminala, predviđa angažman domaće građevinske operative itd., itd. Građani Omišlja jesu za kopneni terminal, ali nemojte tvrditi da je plutajući LNG terminal jeftiniji jer to nije istina. Nemojte tvrditi da plutajući LNG terminal može se brže izgraditi, ni to nije istina. Nemojte tvrditi da plutajući LNG terminal je privremena faza. Prva faza. Ni to nije istina. Nemojte tvrditi da plutajući LNG terminal je jednostavnije izgraditi zbog imovinsko-pravnih odnosa, ni to nije istina. Nemojte tvrditi ni to da je plutajući terminal u Litvi uspješan projekt na koji se trebamo ugledati jer ni to nije točno. Dakle, u prkos velikim otporima sa raznih strana, gurate zakon po hitnom postupku nakon samo 14 dana javne rasprave i nevjerojatnog broja primjedbi na ekološku prihvatljivost, na ekonomsku isplativost. Drugo, tvrdite da ćemo zaraditi na distribuciji plina Mađarskoj, Srbiji, Bosni, Ukrajini itd., ali obmanjujete hrvatsku javnost i mi to jako dobro znamo. Jer sa tržišnog aspekta plutajući terminal je promašaj a građani Hrvatske iz svojih džepova će plaćati gubitke i to ste stavili u zakon i to građani moraju znati. Sve gubitke koje ostvari, građani će platiti. Dakle, u početku je to trebao biti komercijalni projekt pa je odjednom postao strateški hrvatski projekt, pa mi vam kažemo da to nije strateški hrvatski projekt, bilo bi nam drago da jest, ali nije, već da je to nečiji tuđi strateški projekt i čak i da želimo biti solidarni sa tim europskim zemljama, ostaje nejasno zašto jurimo u taj plutajući terminal. Zašto ne napravimo kopneni terminal manji koji može rasti s vremenom kako je ovisno o potrebama koje budu? Od toga mogu imat svi koristi a ne samo neki lobiji, jedan lobij, neki pojedinci, vidjet ćemo koji pojedinci. Pa dođe sve na vidjelo, doći će i ovo. Nema dvojbe da smo opet žrtve tajnih sastanaka, tajnih dogovora, snimljenih ili nesnimljenih, to ćemo još vidjeti, akter će kad-tad biti razotkriveni. Deja vu nam ne gine. Vama nikad dosta. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Miranda Mrsića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ovdje treba vrlo jasno reći da Hrvatska gradi plutajući LNG terminal jer to traže Amerikanci i to je razlog zašto se i Predsjednica zauzela za to i to je zašto ova Vlada gura LNG terminal jer jednostavno Amerikanci žele odmaknuti Hrvatsku od Rusije. I to je razlog zašto je to hitno, to je razlog zašto donosimo to preko noći. Ako je Amerikancima toliko važan ovaj LNG terminal, neka ga izgrade, neka ga plate. Zašto se žele sa Rusijom prepucavati preko leđa građana RH? I to je gospodo, glavni sukus ovog zakona. I zato je i toliko nelogičnosti koje imamo u ovom zakonu. Prva nelogičnost da se osigurava sigurnost opskrbe plinom. Stres test koji je Europska komisija provela za sustav plinovoda u EU-u u kojem su dva scenarija, jedan koji uključuje totalni prekid isporuke plina iz Rusije na period od 6 mjeseci uopće ne prepoznaje Hrvatsku kao ugroženu zemlju. Prema tome ne treba nam LNG terminal za to. Sigurnost opskrbe plinom u Hrvatskoj nije razlog zašto treba graditi LNG terminal. To je politički, energetski objekt čija je jedina namjena osiguravanje energetske neovisnosti drugih država, ne Hrvatske. I to Mađarske i onih budućih zemalja BiH i Srbije i to je ono s čime Vlada obmanjuje javnost. Iskoristivosti profitabilnost je upitna, a ekološka šteta nepredvidljiva. Atlantic council u svojem tekstu iz travnja jasno kaže kako hrvatski LNG terminal nikada neće biti profitabilan. Naime LNG terminali imaju vrlo malu iskoristivost i predviđeni kapacitet Hrvatskog LNG terminala premašuje godišnju potrebu za plinom u RH. Tipična iskorištenost LNG terminala je negdje otprilike oko 20% i to je ono što također Vlada obmanjuje javnost u Hrvatskoj. Gradnja plutajućeg LNG terminala je problematična iz više razloga. Prema najnovijim planovima Vlada će kupiti polovni, do 30 godina stari LNG tanker koji će se … [[Govornik se ne razumije.]] tako da bude plutajući LNG terminal. Takav brod star 30 godina nema nikakve ekološke standarde, današnje standarde zaštite okoliša koji bi trebali biti na toj vrijednoj lokaciji koja je vrijedna za građane Omišlja, za građane Krka, a i za cijeli turizam u RH. Prilikom uplinjavanja tekući LNG koji se nalazi na -160 stupnjeva celzijusa se prevodi u plinovito stanje tako da se uranja u more. Dakle da ulazi kroz isparivače u more, to su cijevi koje su uronjene u Jadransko more i to će se more grijati jer na -160 do temperature mora koja će biti otprilike 10ak stupnjeva je negdje 180 stupnjeva razlike koja će zagrijati more i ekološka studija ovdje kaže da, more će se zagrijati samo za 1 stupanj, da, more će se ohladiti za 1 stupanj, pardon. A hlađenje za 1 stupanj znači itekako problem za ekološki sustav. Pa primjer vam je Amerika koja je to zabranila, koja je zabranila u Meksičkom zaljevu da se grade LNG terminali iz razloga što su u Meksičkom zaljevu se temperatura mora snizila za 4 do 5 stupnjeva, što je dovelo do problema u ekološkom sustavu. Tko će biti odgovoran za to što će se desiti u Omišlju i što će se desiti oko Krka? Možete se smijati gospodinu Boriću koliko god hoćete, ali vi nećete biti tad u Saboru kada budu neki drugi govorili šta je ovaj Sabor napravio ekološkom sustavu oko Krka. Drugi problem je kloriranje. Klor je neopasan kad se stavi u vodu za piće, ali sjećate se, ili svi koji ste bili na bazenima, kada se stavi 20 ili 30 puta veća doza kloriranja vode u bazenima da se taj klor itekako osjeća i oni ljudi koji su alergični na klor ne mogu ići na bazene. Ovdje će se upotrebljavati klor da se suzbije nakupljanje algi na te cijevi koje se nalaze u moru. Što to znači za ekološki sustav? I to je isto nešto što je recimo Amerika zabranila u Meksičkom zaljevu, zabranila je kloriranje jer je to dovelo do pomora i smanjenja broja riba, odnosno ribolovni sustav se u Meksičkom zaljevu zbog toga poremetio i Amerika ne gradi LNG terminale u Meksičkom zaljevu, zar to nije dovoljan primjer da ne trebamo raditi to što radimo? Također prema članku 12. ovog zakona predviđa se … [[Govornik se ne razumije.]] terminala se isplaćuje naknada u slučaju da je prihod operatera niži od planiranog i održivog. To je naknada za sigurnost, a on će se naplaćivati od potrošača u Hrvatskoj, to znači da će hrvatski potrošači kroz naknadu za sigurnost isplatiti gradnji i funkcioniranju terminala plin koji uopće neće trošiti u Hrvatskoj, nego će trošiti netko drugi u Mađarskoj, Srbiji i BiH. Naknadu za sigurnost plaćamo za Macelj, plaćamo za Binu Istru i znamo da to je nešto što nije poželjno da se radi u Hrvatskoj, dva puta smo to napravili, sad ćemo tu treći put napravit. Naknadu za sigurnost će plaćati hrvatski građani, a plin će se trošiti u Mađarskoj, Srbiji ili BiH. Također plutajući terminal uključuje izgradnju podstanice u Petrolejskoj luci Rijeka jer ćete od ovog plutajućeg terminala voziti plin do terminala koji će se, preko tog terminala će se dakle taj plin će se prebacivati u vagone sa, gdje će se prevoziti dalje, prema tome gradimo još jednu podstanicu između, umjesto da imamo već mjesto gdje se predvidilo da se radi terminal. I posljednje, lokacija terminala je bila predviđena na zemljištu na kojem se nalazi Dina Omišalj, zašto se od toga odustalo? I ne samo to, nego to je dakle, ako se izgradi plutajući terminal, to znači da se gasi i zadnja mogućnost da se u Omišlju, odnosno u Dini Petrokemiji, bilo šta ikada pokrene, jer više neće imati pristup dolasku sirovini. Znači sa ovime rješavate i problem Dine Petrokemije i to su vas upozoravali već više puta, jer izgradnjom plutajućeg terminala više nema mogućnosti da dopremate sirovinu u Dinu Petrokemiju i to vi koji ste tamo morate itekako to znati da ste s time zatvorili mogućnost razvoja Petrokemije na tom području. Argument da se plutajući terminal moguće graditi brže i jeftinije od kopnenog samo ako već postoji LNG tanker na prodaju koji je predviđen za preinaku u LNG terminal. Takvih brodova gospodo iz HDZ-a nema, gospodo iz HDZ-a takvih tankera na tržištu nema. I ako pogledate i mogućnost preinake ne možete sada taj brod odah poslati u brodogradilište. Slot za preinaku tog broda u terminal je otprilike oko 20 mjeseci ili ono što je možda u podlozi ovog svega da je ministar Ćorić vrlo dobar suradnik premijera Plenkovića i da očito možda neka druga skupina Borg ima već spremno rješenje ako su već progurali lex LNG ali ovaj puta premijer Plenković neće moći reći da nije ništa znao. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Dakle i vi ste govorili o tome da će građani Hrvatske morati plaćati za neke druge korisnike ovog plina, prije svega u Mađarskoj i u nekoliko navrata nam je danas spomenuto kao primjer uspješnog plutajućeg LNG terminala u Klaipeidi što je potpuno sve krivo rečeno, dakle opet neistinito. Naime, taj plutajući terminal ima zatvoreni sustav uplinjavanja, većinu vremena se ne koristi za uplinjavanje more, a i ne može ga se koristiti jer je njihovo more hladnije, ne koristi varikinu za ispiranje izmjenjivača topline. Osim toga taj plutajući terminal iako je danas tvrdio da je snizio cijenu je preskup, a sve gubitke temeljem zakona plaća država, dakle građani LItve upravo onako kako su predvidjeli da ćemo i mi u Hrvatskoj plaćati za korištenje tog plina korisnicima plina u Mađarskoj. Dakle laž do laži, ne vjerodostojno, ne transparentno i skandalozno.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Da, imali smo iskustvo sa Maceljom, imali smo iskustvo sa Bina-om Istrom i mislim da na tim iskustvima smo mogli razmišljati o tome da nam ne treba još jedan takav ugovor, ali također zakonom se predviđa koncesijska naknada o dvije kune po metru kvadratnom površine, što znači da će se godišnje naplatiti oko 400 tisuća kuna. Koncesija se izdaje na 99 godina iz čega slijedi da će se kroz 25 godina naplatiti samo 10 milijuna kuna samo na ime koncesije. Koncesija se ne povećava sa inflacijom, prema tome to je fiksna. I ono što opet napominjem da je ovo naputak Amerikanaca koji se preko nas žele natjecati sa Rusima, a cijenu toga će platiti građani RH. Amerikanci ako žele imati ovaj LNG terminal u ovom dijelu Europe, neka ga plate i financiraju rado ćemo im onda izaći u susret.
Hvala. Sljedeća rasprava je poštovanog zastupnika Branka BAčića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Terminal za ukapljeni prirodni plin jest strateški projekt u RH. Kao pripremu za ovu raspravu sam pročitao raspravu prilikom donošenja Zakona o prostornom uređenju i gradnji koji je zakon donese u vrijeme Milanovićeve vlade. I tada sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a imao niz primjedaba na taj zakon, a jedan od mojih temeljnih primjedaba bila je što taj Zakon o prostornom uređenju uvodi u hrvatski sustav, pravni sustav u hrvatski sustav prostornog uređenja jedan novi element, jednu novu činjenicu, a to je potreba izrade državnog prostornog plana koji definira strateške projekte u Hrvatskoj. I kako je tadašnja ministrica, žao mi je što je nema ovdje gospođa Anka Mrak-Taritaš objašnjavala kada postoje strateški investicijski projekti za koje postoje koji su definirani na listi strateških projekata država je ta koja mora imati prostorni plan odmah operativan, bez nužnosti svođenja njega na županijske, kasnije na gradske i općinske prostorne planove, već kada je ciljan interes države nešto napraviti onda država kroz svoj strateški prostorno planski dokument, a to je državni prostorni plan ima potrebu obvezu radi cjelokupnog gospodarskog razvoja odmah iz tog plana definirati pojedini projekt i kroz njegovo donošenje kontaktirati jedinice lokalne samouprave i područne samouprave i područne samouprave, ali neovisno o stavu jedinica lokalne samouprave i područne samouprave kada države se odredi prema određenom strateškom projektu onda se on realizira. Ja imam tu cijelo moje izlaganje i repliku ministrici, dakle kompletnu tu našu tada raspravu o kojoj sam ja govorim što danas čujem iz SDP-a pa mi malo to sve skupa čini mi se nevjerodostojnim kada danas SDP se zalaže za ono što je 2013. godine to se može lako iščitati iz te rasprave prilikom donošenja Zakona o prostornom uređenju. Kada sam ja tvrdio da je ustavna kategorija prava jedinica lokalne samouprave na definiranje prostorno-planskog, urbaničkog razvoja jedinice lokalne samouprave, kada sam se pozivao na Europsku povelju o lokalnoj samoupravi itd., itd. tada je vladajuća većina sadašnji SDP tada je bio na vlasti donio zakon kojim je rekao nema lokalna ni područna samouprava što reći kada se radi o strateškim investicijskim projektima. E vidite, nakon pet godina kako se okreće ploča. A ja i tada i sada mislim da je nužno u toj suradnji između jedinica lokalne samouprave i područne samouprave i države na određenim strateškim projektima naći tu granicu razine suradnje gdje je potrebno realizirati važne strateške projekte ... [[Govornik se ne razumije.]] uz obvezu poštivanja najviših standarda očuvanja okoliša jer je to u stvari ta kočnica koju jedinica lokalne samouprave može povući kada ocjenjuje da određeni strateški projekt gospodarski, prometni, infrastrukturni, energetski može pričiniti u smanjivanju razine kvalitete prostora, zraka, okoliša, morskog, vode, rijeke, bilo čega prilikom izgradnje tog okoliša. Dakle, to sam samo htio posebno izdvojiti da tog trenutka 2013. godine je iz ove lijeve strane sabornice bila potpuno druga pjesma kad je u pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] strateških projekata u RH. Kad govorimo o utjecaju na okoliš, nisam ja stručnjak da bih mogao sve to zajedno definirati, ali sam sudjelovao baš kad je Krk u pitanju, tada vrlo aktivno kao državni tajnik za more u postupku Družbe Adria i bio sam jedan od onih koji sam tvrdio da je Družba Adria za taj prostor, prostor Jadrana, posebno za prostor Kvarnera štetan projekt jer nam donosi velike količine balastnih voda u Jadran kako bi na ... [[Govornik se ne razumije.]] JANAF-a preuzimao naftu iz ... [[Govornik se ne razumije.]] Družbe Adria-e i onda bi ta nafta bila prodavana po ... [[Govornik se ne razumije.]] tankerima odvođena iz Jadrana i tad sam tvrdio da je to štetan projekt i danas mislim da je to štetan projekt s obzirom na činjenicu kakve su tada bile tehničke mogućnosti izmjene i iskrcaja balastnih voda. Danas bi to vjerojatno bio kudikamo manji projekt, danas već postoje metode uređenja balastnih voda priliko uplovljavanja u druga mora, u tuđa mora, donošenje morske vode iz drugog kraja svijeta. Drugi projekt protiv kojega sam također bio je projekt istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Pa ja postavljam pitanje svima nama ovdje, a posebno ovom lijevom dijelu sabornice, kada se ovdje prebacuje Vladi, tko je ... [[Govornik se ne razumije.]] i u kolikoj mjeri se uvažava mišljenje jedinica lokalne samouprave? Na tom tragu je i gospođa Anka Mrak-Taritaš jutro u ime Kluba HNS-a govorila, u ime kluba GLASA-a i HSU-a je tvrdila da je potrebno definirati način, definirati postupanje kad je u pitanju ovaj projekt. Kao ministrica nije se baš zalagala da se istraživanje eksploatacije ugljikovodika provede rasprava na razine cijele RH, pogotovo ne hrvatskog dijela Jadrana, već je definirano da je moguće istraživačke i eksploatacijske bušotine dovesti na 6 kilometara od obale, odnosno 10 km od obale, a 6 km od vanjskih otoka. Nikom nije, ja sam isto dolazim s Korčule, čak je spomenula Korčulu čini me se, neke načelnike koji dolaze iz jadranskih općina. Dakle, nitko nas nije pitao, taj je natječaj krenuo, bio je nezakonit, dapače Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva se usuglasilo s time da se u teritorijalnom moru RH uđe s tim projektom. I protiv tog sam projekta bio. Dakle, kad ocjenjujem s mojim skromnim znanjem da neki projekt jest protivan i može doprinijeti narušavanju bioraznovrsnosti Jadranskog mora i njegovom onečišćenju, onda sam protiv tog projekta, kao što sada držim iščitavajući iz onoga što je rečeno kroz studiju i kroz rješenje o prihvatljivosti izgradnje i postavljanja ovog LNG terminala da nije dovedeno u pitanje bioraznovrsnost i onečišćenje okoliša Kvarnera i tog dijela otoka Krka. Ja držim da je sa vizualnog aspekta danas na Krku kud ikamo više energetskih postrojenja koji predstavljaju udarac u taj prostor okoliša Krka, nego što bi to bio plutajući terminal ili to JANAF je to naftni terminal u JANAF-u, je li to rafinerija ... [[Govornik se ne razumije.]] , je li to kompletna brodogradilišna luka Viktor Lenac itd., itd. Prema tome držim da je s tog aspekta kad govorimo o tom vizualnom utjecao na okoliš sam projekt puno prihvatljiviji. I kada govorimo o ovom bunkeru o kojemu je govorio kolega Mrsić, koji će se graditi na zagrebačkoj obali u Rijeci, pa on je još jedan, on je dodatan argument izgradnji plutajućeg LNG terminala. Taj mali bunker, kakav je da je, koji će se graditi na zagrebačkoj obali će predstavljati iskorak RH, a da ne govorim luke Rijeka. Naime, međunarodna pomorska organizacija je donijela jedan svoj strateški ciljeva, a to je da do kraja 2030. godine se mora za 50% smanjiti emisija stakleničkih plinova koji proizvode brodovi svih trgovački mornarica svijeta i što ih na taj način upućuje da koriste ukapljeni odnosno prirodni plin. I zbog toga već danas se u brojnim lukama u svijetu grade takvi mali bunkeri, kolega Mrsić, koji će omogućiti punjenje rezervoara tih velikih brodova koji će sa lož ulja odnosno teškog goriva se prebacivati na ovu vrstu puno prihvatljivijeg ekološki čistijeg načina odnosno goriva i to će omogućiti da se brodovi koji dolaze u Rijeku, koji će ubuduće koristiti ovu vrstu goriva da mogu se puniti u Rijeci, a činjenica je također da će se dovođenjem na zagrebačku obalu ukapljenog prirodnog plina kroz, to ste vi sami rekli, vagone, vlakove, tim načinom prijevoza moći vršiti distribucija ove vrste goriva tamo gdje to ne budemo mogli napraviti cjevovodima odnosno plinovodima koji će odlaziti sa ovog terminala. Prema tome, slažem se da je dobro voditi računa i očuvati prirodni okoliš, ali činjenica je ovako predviđeni terminal će doprinijeti gospodarskom razvoju i Hrvatske, a svakako će biti jedan dodatan način diverzifikacije opskrbe Hrvatske prirodnim plinom. Hvala.
Hvala. Vaše izlaganje je izazvalo niz replika. Prva je poštovane zastupnice Romane Jerković.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, najprije čestitke što ste se javili za raspravu. Ili ste hrabri, ili su vas natjerali svejedno. Vi ste danas jedini HDZ-ovac koji se javio za raspravu, pa treba to cijeniti. Pokazali ste da puno toga znate, malo ste više napadali, nego što ste govorili o zakonu, ali, kada ste dobro upućeni, i vi znate da studija utjecaja na okoliš, zapravo nije valjan dokument. Pa je na neki način i nezakonit i nevaljan, a zašto? Zato što nije usklađen sa prostornim planom Omišlja ni PGŽ-a, nije cjeloviti dokument, nije stručno utemeljen, ne poštuje direktivu, nije izvršen postupka odabira najpovoljnije lokacije, krši Zakon o zaštiti okoliša, poziva se na dokumente koji nisu postojali, kao što je narativna studija, poziva se na standarde koji nisu važeći, poziva se na dokumente koji nisu dostupni javnosti, niti povjerenstvu koji je studiju usvajalo. Pa vi ste bili ministar, ovaj resor, bi vam trebao biti blizak, pa recite mi molim vas, jel vi znate, da ta studija nije zakonita. Ako vam to pitanje je preteško, onda recite zašto se ide u ovakvu hitnošću. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, o studiju se očitovalo povjerenstvo u kojem je bilo 16 članova, koliko se meni čini, ja mislim da to vi poštovana kolegice Jerković, jako dobro znate, da je od njih 16, dva glasa protiv, su bili glas županije Primorsko goranske i općine Omišalj. Svi ostali drugi stručnjaci, koji su sudjelovali u radu tog povjerenstva su se očitovali i dali su pozitivnu ocjenu za ovaj terminal. Prema tome, ja nisam sudjelovao u radu tog povjerenstva, rekao sam da nisam niti stručan, da bi to mogao ocjenjivati, ali, iz tog rješenja koji je napisan, kojega je spomenu tijekom jutra i gospodin ministar, utvrdilo se i ukazalo se o tome, da je on sa aspekta zaštita okoliša prihvatljiv. Što se tiče moje hrabrosti, što govorim u ime kluba, koliko se meni čini, klub je, u ime kluba je gospodin Horvat već dao svoju ocjenu o ovom zakonu. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Kolega Bačiću, jedna je stvar, donositi nekakav državni prostorni plan i zanemariti prostorne planove i jedinice lokalne samouprave, kada je to u nacionalnom interesu, da se npr. izgradi cesta. A posve je druga stvar, ne poštovati lokalne planove, zato da bi građane Omišlja trovali varikinom i klorom. A vi se upravo to spremate. Trovati građane klorom i varikinom, zbog toga, zašto, da bi netko od vas, iz HDZ-a na tome mogao zaraditi, kao što je to uvijek. Ali, gospodine Bačiću, gledam vas u oči kada za 3,4,5 g. nekakav Indeks ili nekakav Telegram bude iznio činjenice van, kao što danas iznosi, o tome što se u HDZ radi i na koji način. Nemojte kao Plenković govoriti, ja nisam ništa znao. Ja sam vas upozorio pa sada znate.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić o tome, je li to strateški ili nije strateški projekt, definira Zakon o strateškim investicijskim projektima i lista koja temeljem tog zakona se definira i na toj listi je taj projekt. Prema tome, to nije moja ili vaša prosudba, je li on ili nije, nego prema uvjetima, koje mora zadovoljiti. Ovdje je projekt proglašen strateškim … [[Govornik se ne razumije.]] a što se tiče o tome, tko će zaraditi, koliko, na isti način, ja vama mogu postaviti pitanje, tko je zaradio na bespotrebnim studijama, oko monetizacije Hrvatskih cesta, koji je plaćen 50 milijuna, a nije, kao što dobro znate, te ceste nisu privatiziran. Tko je zaradio na studiji privatizaciji HPB-a, znate da ni to nije dovršeno, tko je zaradio na mogućoj privatizaciji ACI-a koja nije provedena i na brojnim drugim studijima, koje su rađene u vrijeme vaše Vlade, a ostale su mrtvo slovo na papiru, nitko ih nije realizirao i više do njih nitko ne drži i od njih se odustalo, a plaćen je svakako to sam rekao, da.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Bačić, danas svjedočimo nečemu, što naprosto čovjek ne bi mogao vjerovati, ako je bio ovdje prije nekoliko godina. Upravo s one strane, je argumentacija za LNG za strateški projekt dolazilo ovamo. Upravo od strane Primorsko goranskog župana, gospodina Komadine, još 2010. on se zalagao da ne bude kopneni, nego da bude LNG terminal. I ako želimo od nečega napraviti nekakvu majstoriju, pa zamutiti javnost, čuli smo maloprije, gospodina Mrsića, kada je spomenuo ove brodove. Ali, nismo spomenuli ovdje, da je upravo pri dobivanju građevinske dozvole, magistralni plinovod Zlobin, Omišalj, upravo iz razloga plinifikacije čitavog otoka Krka. Povezivanje sa magistralnim plinovom Pula-Karlovac, koji je bio također strateška investicija ove zemlje. I da je to jedan krvožilni sustav ove zemlje, u kojem možemo promišljati daljnji razvoj gospodasrtva. Ne govorimo o tome, tko je, čije interes su zastupali Milanovićeva Vlada, Ruske ili Američke, jel se ovdje postavlja pitanje, za koga mi to radimo? Upravo vaša rasprava ide u tom smjeru i tu treba otvoriti javnosti oči, tko je kada i kako.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Klarić, evo ja imam izjavu Primorsko goranskog župana, koji je tada, kada se prvi put, na razini vlade, govorilo o izgradnji plutajućeg LNG terminala, rekao sljedeće, vlada je u ovom projektu postupila dobro, u smislu definiranja lokacije i traženje odluke o realizaciji od strane mogućeg investitora. Plutajući terminal nije neki … [[Govornik se ne razumije.]] s velikim LNG terminalom. Dakle, ja bi se tu složio s gospodinom Komadinom, apsolutno se s njime slažem sada i ja tvrdim da je ovaj plutajući terminal, prvih nekoliko godina, kao prva faza izgradnje kompletnog terminala prihvatljiv jeftiniji i da nema nikakvog problema da bi njegova izgradnja i njegova realizacija i korištenje tog terminala po onome što sam iščitalo i što se utvrdilo i u samom studiji bilo prihvatljivo za tja prostor. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo uvaženi kolega Bačić. Vi se sjećate tvornice Glinice u Obrovcu? Isto je bio strateški projekt one bivše države, znate kako je završila i kad govorimo o LNG terminalu, ono što ja cijelo vrijeme postavljam pitanje, jel to nama treba? Po svemu sudeći nam ne treba, ali smo pod pritiskom određenih krugova, u ovom trenutku Amerike koja jednostavno želi da istisne Ruse iz Hrvatske i da jednostavno ne koristimo ruski plin. Jasno da strateški da imamo plinovod na otoku Krku je nešto što bi trebalo biti, al plin će doći iz nekih drugih zemalja, ne mora doći preko LNG terminala, jel tako? Prema tome, a opet s druge strane stres test je pokazao da Hrvatska nije ugrožena ako se prekine isporuka plina iz Rusije. A što se tiče ove podstanice za pretovara u Rijeci, a koliko brodova će koristit ukapljeni plin? Za 10 godina možda će ih biti 25, 30%, ne očekujte da će biti 100% brodova koji će koristiti pogonsko gorivo ukapljeni plin, a gradnja još jedne podstanice znači da će cijena izgradnje terminala dakle plutajućeg biti puno veća nego okopljenog.
Hvala, hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić vi meni govorite kako taj projekt može bit strateški kad nije opravdan, a vi ste digli kao član Vlade ruku da se on uvrsti na listu strateških projekata u RH. Meni to nije jasno, vi pitate mene, a vi ste o tome odlučivali. A što se tiče ovog drugog djela o kojemu govorite, o toj izgradnji te bunker stanice na Zagrebačkoj obali, rekao sam da u roku 10 godina će se morati smanjiti za 50% emisija stakleničkih plinova svih brodova trgovačke mornarice u svijetu. I danas, ne Rijeka, nego svaka ozbiljnija luka otvorena za javni promet već razmišlja, pristupa i već se grade slične bunker stanice kako bi omogućile punjenje brodova ovom vrstom goriva i ja mislim da je to pametna odluka Rijeke. Inače sam trošak i je sastavni dio cjelokupnog projekta izgradnje ovog terminala, dakle nije on ekstra trošak, nego on ulazi u realizaciju cjelokupnog sustava.
Replika dalje, dobro. Hvala. Gospodin Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, danas smo malo iznenađeni od strane kolega iz SDP-a, oni nemaju pojedinačnu sinkopu, oni imaju kolektivnu sinkopu danas i svi su zaboravili da je prvi … [[Govornik se ne razumije.]] plutajućeg terminala bio, a to vam je župan Zlatko … [[Govornik se ne čuje.]] 2010. godine. Čak i jedan ekološki aktivist koji je danas ovdje bio, snažno se zalagao za plutajući terminal. 2015. završava mandat Milanovićeve Vlade na jednom susretu u Schladmingu, Zoran Milanović kaže mi smo dio EU, a naš najvažniji strateški projekt pomoći toj EU je izgradnja LNG-a na otoku Krku. I danas kažu mi ništa to ne znamo, sve smo zaboravili, jer sve što je dozvoljeno partiji, nije nikome u Hrvatskoj. oni sve mogu zaboraviti, oni mogu preko svega preći, ali kad ih podsjetite, e onda šta ćemo sad? Pa sve su podržali i sad su protiv nečega što su podržali, a kako to nazvat, evo to nek oni najbolje objasne.
Odgovor gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, ja razumijem stanovnike i otočane dakle, stanovnike Krka, razumijem njihovu zabrinutost za projekt koji se u javnosti, pogotovo u javnosti primorsko-goranske županije prikazuje iznimno opasnim za taj prostor mora i okoliša otoka Krka, ali ne razumijem nas političare ili ne političare koji su do prije 2 godine tvrdili da je to sjajan projekt, da taj projekt treba podržati, a danas isključivo iz politikanskih razloga samo dodatno unose nemir među one ljude koji bi taj projekt vjerno bili prihvatili da takva politička kampanja nije dignuta na ovu razinu. Hvala.
Hvala i vama. Posljednja replika gospodin Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bačić, evo ja se stvarno divim koliko vi energije trošite i imate snage da se borite za nešto što čak ni vi ne vjerujete jer nekad ste vi bili protiv LNG-a, a sad ste za LNG. Druga strana je bila za, sad je protiv. evo mi nismo bili ni za, ni protiv i smatramo da će to biti ekološki problem definitivno. A što se tiče čistog zraka, goriva za brodove koji će biti ukapljeni plin i ne znam što, evo ja se 12 godina vozim na plin sa svojim autom i svake godine, zbog zakona sam kažnjavan sa 600 kuna u odnosu na druge na registraciji zato što se vozim na plin, pa dajte tu probajte nešto promijeniti pa maknemo tu priču. A što se tiče LNG-a, prvo čitanje, hitni postupak, sva ova sila koja se koristi da se to progura je u neku ruku sumnjiva, žao mi je, ali to je tako.
Hvala lijepa. Idemo dalje, aha, pardon da. Odgovor na repliku gospodin Bačić.
Kolega Lenart kažete da niste ni za, ni protiv. A onda što se uopće javljate za riječ, nije mi jasno? Što ste se za riječ javili? Ja nisam stručnjak za zaštitu okoliša pa pokušavam i čujem i slušam ono što govore oni koji to znaju, oni koji to znaju u Hrvatskoj koje je ministarstvo odredilo su rekli da sa aspekta zaštite okoliša ona neće imat izgradnja tog i postojanje terminala, neće imati negativnog utjecaja na okoliš, odnosno da ima u mjeri koja je prihvatljiva za očuvanjem tog okoliša. Ja sam bio član Vlade, sada sam dio vladajuće većina koja je na jednom drugom projektu, za kojega je utvrdila da bi bio negativan i da bi imao loš utjecaj na okoliš, od njega odustala. Prema tome ta ista Vlada, ta ista vladajuća većina kad bi danas bila od strane komisije koja je za to definirana, da je utvrdila kako je taj projekt neprihvatljiv mi bi ga odbili. I ja iza toga stojim braneći struku, a ne govoreći paušalno ne bi li se nekome dodvorio. U tom je razlika između mene i vas.
Hvala. E sada je gospodin Lenart tražio povredu Poslovnika. Da vidimo koji članak?
Poštovani potpredsjedniče članak 238. omalovažavanje zastupnika. Pa kolega Bačić ako niste dobro slušali [[Upadica Radin: Ne, ne.]] Mi smo definitivno protiv toga i bit ćemo protiv LNG-a i nećemo mijenjati svoje mišljenje za razliku od vas a vi ako ste tolikog znanja, a rekli ste da ste neznalica pa nas malo podučite. Možete mi dati opomenu … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Ne, neću vam dati opomenu, ali znate da ste ju zaslužili. Idemo dalje. Nisam vam nikada dao do sada pa to bi bilo prvi put da vam dajem opomenu, pa prvi put se oprašta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,00 SATI]] Evo nas. 16,00 sati. Gospodin Stjepan Čuraj, pojedinačna rasprava. Izvolite gospodin Čuraj.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, pred nama cijeli dan rasprave, malo sad već puno stvari se ponavlja pa bih ja probao koncentrirati se na ono najbitnije u stvari. Mi ovdje govorimo o investiciji od 250 milijuna eura. Od toga gotovo pola nepovratnih sredstva iz EU. Ali mi smo majstori. Kada treba kunice u gospodarstvu u radna mjesta, u prizivanju investicija, onda smo svi za pune, potpredsjedniče molim vas, potpredsjedniče molim vas malo…
Molim vas lijepo. Molim, molim. Oprostite, gospodin Čuraj, gospodin Mirando, gospodin Klisović, gospodin Čuraj se ne može koncentrirati. Izvolite.
Ne znam jel meni dobacuju ili se međusobno dogovarate. Ne želim vas prisluškivati što govorite, ali ne mogu da ne čujem. No dobro. Kažem, puna su nam usta investicija, radnih mjesta, BDP-a, svega. No kad to dođe na konkretnu, do konkretnoga rješavanja, onda uvijek smo majstori naći razloga zašto ne. Ili prebacit u neko povjerenstvo ili na nekog drugog, šalta te administracija, dozvole i onda se čudimo kada nam opet dođe ljestvica za doing buissines pa padamo, pa kažemo opet ništa ne valja, vidi kako su spori, tromi, ništa ne radimo, nismo poduzetni itd., itd. Znači, to je jedan aspekt ovoga kao i svaka druga investicija koja uvijek treba biti dobrodošla. Naravno, ne smijemo niti glavom kroz zid, niti zanemariti sve ono što je bitno. Zaštita okoliša uvijek je bitna i ne samo kao takva, da li je sad to pola stupnja ili stupanj more hladnije ili nije, ili će to nešto značiti za eko sustav, nego i za ono što će to značiti za širu ekonomsku sliku. Tu su kolege spomenuli Krk kao jedan biser turistički i ja se slažem. Tko god pokuša iole i otići tamo, znat će da su cijene daleko veće nego u većini, na većini morskih odredišta, da ne govorimo o cijenama nekretnina. Al to mi govori da postojeći terminali koji imaju, a imali smo u zadnjih par godina i dozvole građevinske za proširenje kapaciteta, za derivate i za naftu na samom terminalu i ... [[Govornik se ne razumije.]] I sve u redu. Što znači više kapaciteta, više brodova, sve ono što oni nose, više rizika. I ne trebamo biti protiv toga, ali trebamo uvijek težiti da taj rizik bude minimalan, kontroliran i na dobrobit svih što se tiče samog projekta. A tom logikom danas da mi ovdje govorimo o terminalu naftnom na Omišlju, svi bi bili protiv. Balastne vode, brodovi, rizik itd., itd. Što to znači? Znači da smo protiv Riječke rafinerije? Da ugasimo i pošaljemo te ljude kući? Sisačke, koja ovako i onako već se borimo da sačuvamo. Protiv jeftinijih derivata, sigurnosti opskrbe. Znači danas tom logikom mi bi ovdje bili protiv terminala JANAF-a na Krku. Jel on je puno veći rizik nego ovo što danas pričamo. I za okoliš i za vizuru, estetiku i za turizam i za sve drugo. Ali to funkcionira. Pod maksimalnim svim mogućim zaštitnim mehanizmima koji postoje, najsuvremenije. Spominjao sam danas ranije u raspravi dakle, ima cijela u uvali kad se uđe, kad brod pristane, cijela uvala je pokrivena jednom zračnom zavjesom koju u slučaju, ne daj Bože nečega isticanja i litre nečega, diže razinu mora za jedan metar i nema nigdje dalje da ide. Ali nitko ne želi da se to dogodi i naravno da je to uvijek opasnost. Pa spominjao sam ranije, svi bi mi jeftinu struju, dostupnu, jeftinu, ali nitko ne bi bio blizu trafostanice, nitko ne bi da mu dalekovod blizu kuće. Ne daj bože termoelektrane, nuklearne elektrane, nitko ne želi to. Pitanje je uvijek vječno, nema gospodina Bulja tu, oko mobilnih stanica. Svi bi mi signal, svi bi mi jeftinu telefoniju, ali nitko ne bi da vidi onu antenu. To su neki od rizika koji postoje, koje ne trebamo zažmirit, ali koje treba kontrolirati i svesti na minimum, pa tako i ovdje. Netko kaže jeftiniji on-shore. Ja nisam to vidio. Po onim izračunima kopneni, sa većim kapacitetom ili istim je skuplji. I ovdje se predviđa u ovom Zakonu u dva navrata da ide taj kopneni ukoliko pokaže se velik interes odnosno potreba. I to je sve ovdje što se radi. Sigurnost opskrbe, divertifikacija. Kako bi rekli u narodu, ne stavljamo sva jaja u istu košaru. Ne možemo stalno ovisiti o drugima. Što smo neovisniji, to smo bitniji i ključniji, to više možemo pružiti našim građanima, to građani imaju veći benefit. Kako za sve, jeftiniju, sigurniju, pa ne daj Bože bilo čega u Ukrajini, Rusiji, dobavnog pravca koji ide s plinom da dočekamo zimu, da se zatvore pipe, tko će onda biti kriv? Di ćemo onda nabavljat plin? Po kojoj cijeni? Gledat građane kako se smrzavaju. To su sve stvari koje imamo. Jel to košta? Košta. Tu sigurnost moramo biti spremni i kao država platiti, ali i onda ju dobro znat naplatiti. Jer to nije samo projekt za građane RH, to je projekt šireg i geopolitičkog značaja dakle, ako gledamo na, da sam znao ranije bih javio. Ako gledamo na sve ono što znači za dobavne pravce u Europi. Mi moramo razmišljati dugoročno. Ja ovdje sam, moram priznati, čuo i dobrih rasprava, konkretnih koje treba uvažiti, projektnih. Kolega Dobrović je i iz MOST-a koje je inicirao upravo ovaj dio da se ide na off-shore, na plutajući, razgovarao o tim načinima kako samom načinu i hlađenja i regasifikacije što bolje za okoliš da je prihvatljivo i to je nešto što treba razmišljati. To nije ovdje u Zakonu. Ovaj Zakon se bavi koncesijom, se bavi načinom kako da se pokrene, ne bavi se samom tehnologijom. Što ne znači da ne možemo poduzeti određene mjere kroz Ministarstvo, kroz nadležna tijela da se osigura, da se radi po maksimalnim standardima. Ja mislim da nitko nema, ne smije biti niti protiv niti imati bilo šta vezano za poštivanje maksimalnih standarda. Na kraju, Europa nam je već dala dio sredstava, kad govorimo o hitnosti, da se ta sredstva stignu iskoristiti, da se pokrene projekt ranije, trebalo je. Svi znamo da smo određene i krizu Vlade i svega ono što je donosilo i upravo zbog toga je patilo ovo i zato još jedan razlog i političke stabilnosti koja je uvijek preduvjet da se i ovakvi projekti ostvare i da se povuku sredstva ne samo za ovo, nego i niz drugih projekata. Zato nam je taj okvir potreban i mislim da čak i ovim prijedlogom koji je u Zakonu riješen da se i koncesijska naknada, odnosno da ide 2/3 jedinici lokalne i trećina regionalne samouprave isto na neki način valorizira njihove, ajmo reći, prilike ili neprilike koje bi mogle proisteći iz ovoga. Al, kažem imamo studiju gdje su procijenili da nema bitnog utjecaja na okoliš, ali to ne znači da možemo olako to shvatiti. Postoji već tamo terminal za naftu, brojni tankeri dolaze, odlaze. Ja jednostavno želim misliti da mi danas ovdje da govorimo o tome prije 30 godina, 20-30 godina kad se to gradilo, da bi rekli ne i zatvorili riječku, sisačku i sva ... [[Govornik se ne razumije.]] u krajnjoj liniji INA-u i sve ono što se veže na taj cjevovod odnosno naftovod. A ovdje imamo plin koji je zelena energija, obnovljiva u smislu mislim, prihvatljiva svima, dobro nije obnovljiva u smislu vjetra i vode, ali spada u tu grupu i mislim da se te strane moramo biti svjesni da za 5 do 10 godina nitko ne može garantirati što će biti u energetici i prilikama i u svijetu i u Europi, a poglavito i RH. I zato se moramo osigurati. I kažem još jednom, netko kaže projekt je neisplativ, neće se koristiti. S druge strane kaže, to će zagaditi. Pa ako se neće koristiti neće ni imati utjecaja na okoliš onda. Ne može biti jedno i drugo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Bulj je tražio repliku. Najbolje da nosite ovu tablicu u džepu jer čim ste došli unutra, zatražili ste repliku. Ali je Romana prva? A oprostite gospodine Bulj. Prvo je Romana. Romana Jerković, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj, obzirom da ste vi strateški tako često danas upotrebljavana riječ, strateški koalicijski partner HDZ-a, možda vi možete dati odgovor na pitanje koje su danas mnogi postavili, ali odgovor dobili nisu ni od ministra Ćorića, ni od državnog tajnika, ni od kolege Branka Bačića, ni od koga. Možda vi znate zašto se ovaj Zakon lomi preko koljena, zašto ga donosimo po hitnoj proceduri, zašto si ne možemo da ti više vremena, zašto se ne posveti više razgovora, dijaloga i pažnje lokalnoj zajednici, zašto hitnoća, zašto ne drugo ili treće čitanje, barem drugo čitanje, zašto kolega? Vi to morate znati kao strateški koalicijski partner.
Odgovor, gospodin Čuraj.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Jerković, pa ono što su meni i komunicirali ja mislim i ovdje i na odborima jer upravo hitan postupak je upravo zbog toga što je u prosincu potpisan ugovor odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] s Europskom komisijom gdje su se preuzele određene obaveze, gdje nam curi vrijeme da iskoristimo te novce i da znamo da samim time, a mi smo majstori, to sam ponovo rekao, kako nešto odgoditi, odložiti, napraviti, osnovat povjerenstvo, ponovo staviti i da e nešto nikad ne napravi, a svi smo kao za. Ja mogu to prihvatiti kao objašnjenje ako smo već u zadnjih 5 godina i mi i vi zajedno bili za to da taj strateški projekt treba biti na ovaj ili onaj način, mi smo ugovorili onda kad smo bili zajedno na kopnu, ali kolege su u međuvremenu rekli da bi bilo bolje na vodi. Prihvaćamo i to, samo da dobijemo tu sigurnost za naše građane i to da iskoristimo tih koliko? 160 miliona eura koje je ... [[Govornik se ne razumije.]] dodijeljen i još 16 miliona sam čuo i za dokumentaciju itd., itd. Tako da mislim da je to razlog ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Neću vas komentirati potpredsjedniče, ali čuo sam ovdje u hodniku da je komentirao mene van teme kolege Čuraj, da je govorio o teleoperaterima, baznim stanicama, pa mu samo kratko kazao. Najveća dobit u RH u teleoperaterima je u RH, preko 40%, što nema u njihovim zemljama. Ono što mi trebamo Hrvatska tražiti od teleoperatera, trebamo tražiti da se ponašaju isto kao u svojim matičnim državama, kao što se Tele2 ponaša u Švedskoj ili Telekom kako se ponaša u Njemačkoj. Uporabna dozvola, građevinska dozvola, suglasnost, to treba u RH, a ne da im padne napamet narušavaju prostore, kulturna dobra. Na Kninskoj tvrđavi je ogromna bazna stanica, antenski stup, ja o tome govorim. Da imamo iste uvjete kao u njihovoj državi. A vi ste ovdje meni replicirali, nije vas upozorio van teme predsjedavajući, da ja sam proti nečega. Ne, samo da se poštuje zakon isti u RH kao odakle je Tele2 u Švedskoj, ništa drugo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor, gospodin Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, niste bili pa niste me shvatili kontekst u kojem sam rekao. Dakle, govorio sam kako bi mi svi željeli jeftinu struju i dostupnu, ali nitko ne bi volio biti pored trafostanice ili dalekovoda. Svi bi mi željeli imati signal dobar za mobitel i jeftin, ali nitko ne bi volio biti pored te antene. Ja sam se s vama složio, da nitko ne želi tu antenu da gleda u nju. Znači, ja uopće nisam sporio o tome da to treba urediti. Ali, govorim o načinu razmišljanja. Svi bi mi nešto željeli, htjeli i uživali u nekim pogodnostima, ali kad to dođe na naša vrata, onda nitko ne bi želio. I tako treba gledat, priznati i jedno i drugo pravo. Ali onima koji nešto trpe da se to uredi, nadoknadi i da se svede na minimum jer nije civilizacijski napredak da se ide unazad nego unaprijed, ali kontrolirano i sigurno za sve naše građane. I tu se možemo uvijek složiti. Samo kažem, kao način razmišljanja je bio iskorištena ta poredba, a vi ste veliki zagovornik pa sam iskoristio vas i evo, to vam može ići na hvalu.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Joško Klisović koji ima pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Puno se danas govorilo o ovom projektu u kontekstu strateškog projekta, da li je ili nije. Po mom mišljenju, LNG terminal na Krku je strateški projekt i to kako EU, tako i za RH. No, kad kažem LNG terminal onda mislim prvenstveno na onaj izgrađen na kopnu, koji bi trebao biti izgrađen, a ne na ovaj plutajući. Naime, RH je članica EU i kao takva trebala bi i sama doprinijeti energetskoj sigurnosti i neovisnosti EU. To doprinosimo kao članica na tri načina. Jedan način je da se vlastitim rezervama plina kojih ima u Jadranu, što je pokazalo i skeniranje Jadranskog mora, sondiranje od firme Spectrum, kao i na kopnu, posebice u Slavoniji. Tome doprinosimo i budućom izgradnjom jadransko-jonskog plinovoda koji bi RH trebao povezati sa TAP plinovodom, a koji ide skroz do Azerbajdžana odakle bi se alternativno vukle velike količine pline za europsko tržište alternativno onim ruskim. RH bi i kroz taj plinovod inkasirala poprilično velike prihode od prolaza plina kroz svoj teritorij, a on bi ulazio kod Dubrovnika, a izlazio gore kod Belog Manastira za tržište dalje i Ukrajine i Mađarske i Slovačke, ili bi išao na ... [[Govornik se ne razumije.]] u Austriju. Dakle, RH sudjeluje u europskoj energetskoj sigurnosti kroz tri bitna elementa. Kroz LNG terminal na Krku, kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] plinovod kojim bi se azijski plin dovodio u Europu i kroz vlastite rezerve plina koje su nadmašuju naše vlastite potrebe. Pa prema tome, ako imamo, ako smo dio jedne šire priče, onda naravno da takav projekt mora biti i u nacionalnom interesu RH i u našem strateškom interesu, još ga je SDP-ova vlada takvim i kvalificirala i stavila na listu strateških investicija. Jer ako će se od LNG terminala koristi imati i Mađari i Srbi i Ukrajinci ili ne znam, Austrijanci, Slovenci, pa jednako tako u doba nužde i Hrvatska će posegnuti za austrijskim ... [[Govornik se ne razumije.]] i tamo uzeti određene količine plina ako je manjak na našem tržištu iz bilo kojeg razloga. Prema tome, ako smo dio šireg tijela, šireg političkog mehanizma kao što je EU, onda moramo malo sliku gledati i šire. No, sve to skupa ne opravdava da ovaj projekt ide na silu. Da ide kompletno mimo volje ili mimo intenzivnih konzultacija sa predstavnicima lokalne uprave i samouprave. Dakle, ne može niti jedna vlada do te mjere silovati stvari, a da nije objasnila lokalnoj samoupravi zašto se ide i koje su mogućnosti. A lokalna samouprava postavlja poprilično logična pitanja i nije to da se ona kompletno protivi LNG-u, nego se protivi samo onoj inačici koja je jednaka brodu odnosno plutajućem LNG-u. S druge strane, i lokalna samouprava shvaća strateški značaj ovog projekta i zalaže se za LNG na kopnu. Prema tome, nemojmo prosuđivati pogrešno stavove lokalne samouprave, a i sama je u tom kontekstu napravila prostorni plan, općina Omišalj, kojim se LNG na kopnu predviđa. Imaju za to pravomoćnu lokacijsku dozvolu, financijski su izračunali da je isplativiji, predviđa se i angažman u tom slučaju, hrvatske radne snage a ne samo strane. Sama isplativost LNG-a i nije ključna stvar upravo zbog toga što je to jedan strateški objekt koji bi trebao doprinijeti sigurnosti i Hrvatske, ali i susjednih država članica EU, pa i one koji su kandidati pa će ući, u slučaju određene energetske krize. I zato ekonomski segment, ekonomski kriterij nije jedini kriterij koji moramo primijeniti u procjeni ovog projekta. No, sama isplativost, Vlada tvrdi da je jeftiniji LNG koji je plutajući. No tome baš i nije tako, zato što uspoređuje LNG kapaciteta 2,5 BSM-a, sa onim kopnenim od 6 BSM-a koji je prvotno bio predviđen za izgradnju. No ako se kapaciteti LNG-a izjednače, 2-2 ili 2,5-2,5 BSM-a, onda vidimo da je to prilično jednaka cijena. Da se može brže izgraditi kaže Vlada, odnosno staviti u funkciju ovaj koji je plutajući. I to je dvojbeno. Da nismo ovoliko vremena gubili na razno-razne priče i mijenjanje prioriteta sa kopnenog na plutajući, onda bi kopneni možda već bio i u funkciji. Prema tome, i to ne stoji. Kao treći argument kaže se ovo je plutajući LNG je prva faza. Druga faza je kopneni. E sad naravno, opravdano pitanje, logično, pitanje svakog građanina, a ne samo stanovnika Krka, Omišlja ili PGŽ-a pa kakva je privremena ili prva faza koja traje 99 godina jer je koncesija na 99 godina? Ili kakva je to prva faza koja traje 10 godina? ili HERA računa cijenu na bazi 20 godina? Tu nešto očigledno nije jasno, tu neko nešto mulja. Kad govorimo i o isplativosti plutajućeg LNG-a treba reći da nije to samo brod koji će biti usidren tamo u Omišlju, to je i tanker koji će prevoziti taj plin u riječku petrokemijsku luku, pa tako treba još jedan prihvatni terminal napraviti novi, pa tamo treba napraviti kompletnu infrastrukturu kojom će se taj plin prebacivati na auto-cisterne ili na vlakovi koji su osposobljeni za promet i vožnju plina. Prema tome puno više je to od jednog broda koji ćete usidriti u samom Omišlju. Kada govorimo o koncesiji koja je dana, kaže se da će biti dana trgovačkom društvu u vlasništvu HEP-a i Plinacra, tvrtke za koje smo čuli da je moguće ide u privatizaciju. E sada kad dajete jedan ovakav posao i mogućnost da se naknada za eventualno nerentabilno poslovanje plaća toj tvrtci, onda neko će zaraditi izgleda u budućnosti neki budući vlasnici dobar novac, a uzimajući u obzir dosadašnja iskustva sa raznim grupama uključujući grupom Borg, to rađa sigurno sumnje. Osim toga zašto bi hrvatski građani jedini plaćali tu naknadu za nerentabilno poslovanje takve jedne tvrtke? Kada je taj cijeli terminal bilo kopneni bilo plutajući, a ja se zalažem za kopneni, u ekonomskom i energetskom sigurnosnom interesu cijele EU, e pa onda nije stvarno fer da njegovu nerentabilnost plaćaju samo hrvatski građani, onda bi trebalo naći rješenja za EU-om da pokrije taj iznos koji će biti do razine profitabilnosti jer je taj projekt prije svega važan strateški za EU kao alternativni izvor dobave plina na područje EU-a a ne samo Hrvatske jer smo čuli da Hrvatska ima dovoljno plina za sebe. Što se tiče hitnosti zakona, ja se također protivim da on ide ovako po hitnoj proceduri jer to upućuje upravo ono što je kolega Zmajlović rekao, da se cijeli projekt vodio vrlo loše i da se sad želi ubrzati bez da stvari sjednu pravilno na svoje mjesto a kako bi se iskoristila sredstva EU-a. Znali smo da će Europa financira ovaj projekt, to je davno bilo najavljeno u jednom djelu naravno, o 102 milijuna eura, ali smo jednako tako znali i da će ga financirati upravo zato ako je on nerentabilan a strateški je projekt za EU. Prema tome, priču treba graditi na tome a to što je Vlada u zadnje 2 godine aljkavo vodila projekt, evo sad imamo onda ovdje kao posljedicu da se traži hitan postupak. I ja kao zastupnik u ovo Saboru tražim da ovaj zakon ide i u drugo čitanje i da se u međuvremenu osigura intenzivna komunikacija sa lokalnom samoupravom kako bi se iznašlo nabolje i najbliže rješenje za gradnju LNG terminala na kopnu. Evo toliko za sada, hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Kirin ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Uvaženi zastupniče Klisović, slušajući vaše izlaganje ili predavanje, kako želite, shvatio sam da ste vi za što veću energetsku neovisnost Hrvatske i naravno da konekcija sa EU-om i transport plina ide preko Hrvatske. No, znate da je 16 milijuna eura od EU-a dobiveno odnosno otvorena su sredstva za izgradnju priključnog djela plinovoda za transport plina. Oko 2,6 milijardi kubičnih metara plina može se transportirati plinovodom ali ne mogu shvatiti nakon sveg vašeg predavanja, zašto ste toliko protiv plutajućeg terminala jer samo da me potpredsjednike ne prekine, zašto? Zato jer znamo da postoji nekoliko načina da se učini plinofikacija tekućeg djela plina a to je moguće uz plutajući terminal da se sagradi jedna termoelektrana koja se koristi za tretiranje plina, pretvaranje u plinovito stanje a usput se može koristiti i u druge svrhe. Zastupnik Jovanović je još spominjao i naravno termoelektranu koja se nalazi…
Vrijeme gospodin Kirin, vrijeme. I moja krivica, pola minute više sam vam dao, moja krivica. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ajde dobro, uzmimo zato što ste iz Rijeke ali drugi put ću vam oduzeti jer ima i drugih iz Rijeke. Odgovor, izvolite, imate pola minute pravo više na odgovor.
Hvala lijepio potpredsjedniče Sabora. Pa vrlo jasno, protivim se iz ekoloških razloga jer će temperatura mora ići dole do 7% što će utjecati na floru i faunu u moru. Koristit će se i klor, prema tome to su neke ekološke stvari. Ekonomski, ako idemo u investiciju LNG terminala, pa zašto ići 2 terminala? Prvo plutajući a onda na kopnu? Pa dupli trošak. Idemo na jedan, onaj na kopnu, infrastruktura koja će biti minimalno 40 godina u opticaju. Dakle, ja prepoznajem značaj i strateški značaj tog terminala, ali kažem u tom našem neprekidno lutanju, prvo smo bili za onog na kopnu, pa smo se prebacili za ovaj more. To nema smisla, gubimo vrijeme, gubimo energiju, gubimo novac. Kada odlučimo da je to strateški interes, ako je strateški interes terminal na kopnu, idemo od prvog do zadnjeg trenutku se bavit njime, a ne po putu mijenjati stvari i to kako? Uz nagovor nekih stranih partnera koji imaju svoje ekonomske interese u tome svemu. I to je problem. Opet gubimo onu vizuru šta je u najboljem interesu za RH a da se uklopi u šire interese, u ovom slučaju recimo EU-a, jer ja jesam za to da Hrvatska doprinese europskoj sigurnosti u energetskom smislu, jednako tako kao i da Europa, ukoliko Hrvatska uđe u energetsku krizu pomogne i zato nam treba i ta mreža plinska, povezivanje međusobno. Hvala.
Hvala. Vidite gospodin Klisović, 25 sekundi viška, ali mislim to neće bit pravilo, to je bila iznimka. … [[Upadica se ne čuje.]] I sada je na redu gospođa Ines Strenja-Linić koja će imati pojedinačnu raspravu. Točno onoliko vremena koliko treba, evo sad počnite.
Već ste mi oduzeli 10 sekundi. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva. Ponovit ću ono što možda danas nije nitko pročitao, a to je morska strategija. Dakle to je okvirna direktiva o morskoj strategiji koja je donesena u Europskom parlamentu u lipnju 2008. godine o uspostavljanju okvira za djelovanje zajednice u području politike morskog okoliša i ona je pravni instrument europske zajednice za zaštitu mora. Dakle njen cilj je države članice moraju postići ili održati dobro stanje u morskom okolišu, najkasnije do 2020. godine i moraju razvit strategiju za svoje morske vode koja bi vodila do primjene programa mjera za postizanje dobrog stanja u morskom okolišu. Dakle njeni ciljevi su zaštita i očuvanje morskog okoliša, sprječavanje njegovog propadanja, ili ako je izvedivo, obnova morskih ekosustava na područjima pogođenim štetnim učincima. I B. sprječavanje i smanjivanje unosa u morski okoliš kako bi se postupno uklonilo onečišćenje i osiguralo da nema znatnih posljedica, ni opasnosti, za morsku biološku raznolikost, morske eko sustave, ljudsko zdravlje i zakonitu uporabu mora. E o tome mi danas pričamo. Dakle smatram da je LNG projekt od strateškog interesa za RH i dok je MOST bio u Vladi, potrudili smo se da projekt bude prepoznat u EU i da mu se kao takvom odobri sufinanciranje, jer kao što smo mogli danas više puta čuti, i SDP-ova Vlada i HDZ-ova Vlada smatra da je ovaj projekt strateški, da je bitan za energetsku neovisnost naše zemlje, bitan je novi dobavni pravac i nudi sigurnost dobave energije. Dakle ovo je nacionalni interes RH. Prirodni plin će, kao najčešće fosilno gorivo, biti vrlo važan energent za smanjenje zagađenja iz transportnog sektora kroz brzu zamjenu teškog goriva. To je dio ukupne energetske tranzicije u nisko ugljično društvo temeljeno na obnovljivim izvorima energije. Zato je bitno osigurat još jedan dobavni pravac za opskrbu ovim energentom. Plutajući LNG je bio dobro rješenje kao prva faza brze realizacije i nižeg potrebnog kapaciteta u ovom trenutku. Međutim, smatramo da tehnologiju uplinjavanja prirodno ukapljenog plina treba ograničiti isključivo na rješenje sa zatvorenim ciklusom bez upotrebe mora i klora. I upravo tim našim amandmanom, to je jedan od naših amandmana koji smo predložili, da tehnologija koja koristi morsku vodu i biocid na bazi klora, donosi prevelik rizik za zatvoreni i plinski Kvarnerski zaljev, vrlo osjetljiv na antropogeni pritisak, dakle s ciljem uklanjanja štetnog utjecaja na okoliš, tehnologija uplinjavanja mora bit u zatvorenom ciklusu bez uporabe morske vode i klora. Ovo je naš uvjet da podržimo ovaj zakon. Dakle iako prihvaćenom studijom utjecaja na okoliš dozvoljena primjena tehnologije uparavanja koja koristi morsku vodu i biocid na bazi klora, smatramo da takva tehnologija donosi prevelik rizik za zatvoreni plinski Kvarnerski zaljev. Dakle predlažemo amandman kojim se tehnološka rješenja limitiraju isključivo na ona koja isključuju takvu mogućnost. Važno je istaknut već postojeća opterećenje na okoliš Riječkog i Bakarskog zaljeva, relativno plitki znači i zatvoreni akvatorij, vrlo osjetljiv na antropogeni pritisak koji će dodatno se pojačat ovim LNG terminalom. Stoga je jako važno uvesti tzv. zelenu tehnologiju, zatvoreni krug bez upotrebe klora i morske vode u procesu sagrijavanja ukapljenog plina. Dakle, trajanje razdoblja koncesije, zakon je bila podloga za davanje pomorskog dobra na koncesiju od 99 godina, kao što su i ostali primijetili, nije jasno na temelju kojih kriterija je procijenjeno da je koncesija na tako dugo razdoblje nužan te hoće li se ipak ići u redovan postupak davanjem koncesije koju će svi drugi koncesionari raznih područja u Hrvatskoj morati proći. 2017. ratificiran je, kao što znamo, Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji predviđaju prelazak na niskougljično gospodarstvo, dok je trajanje koncesije na projekt koji obuhvaća plinsku infrastrukturu, dakle fosilno gorivo na 99 godina, u suprotnosti s ovim međunarodnim i pravno obvezujućim sporazumom. Dakle amandman broj 2 MOST-a, predlažemo smanjenje koncesijskog perioda sa 99 na 40 godina koji je u predloženom vašem zakonskom rješenju neprihvatljivo dug, osobito zbog činjenice što se drugom fazom LNG-a terminala planira prelazak na kopnene građevine. To je isto tako uvjet da podržimo ovaj zakon. I procjena, u nacrtu zakona ne postoje odredbe o odgovornosti i štete na okoliš i prirodu. Kod izrade prve studije utjecaja na okoliš 2008. pored koncesije, što je sada ugrađeno u prijedlog zakona, bilo je predloženo i uvođenje ekološke rente, što je zahtijevalo izmjenu zakona o zaštiti okoliša, naknade za korištenje zemljišta za smještaj LNG terminala, poput naknade za smještaj proizvedenih elektroenergetskih postrojenja, što je zahtijevalo izmjenu zakona o tržištu plina, naknade za zaštitu voda, za vraćanje pothlađenog mora u akvatorij, što zahtijeva izmjenu Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, naknade od komunalnih doprinosa i komunalnih naknada za prateće evakuacijske plinovode, što zahtijeva izmjenu Zakona o komunalnom gospodarstvu. Dakle ne treba posebno naglašavat kako djelatnost skladištenja i uplinjavanja UPP-a predstavlja opasnu djelatnost koja može izazvat nezgode s velikim štetnim posljedicama, i ljudskim, i štete na imovinu i okolišu. Posebni sustavi izvan u govorne odgovornosti koje se prema pomorskom zakoniku, primjenjuju se, ne samo na brodove i druge, primjenjuju se samo na brodove i druge plovne objekte, odgovornost za štete prouzročene s plutajućeg objekta, u nedostatku posebnih propisa, prosuđivat će se prema općim odredbama odštetnog prava, međutim opravdano se nameće pitanje da li je takav sustav adekvatan za procjenu ovakvih vidova šteta. Nadalje zakonom bi trebalo propisat obvezno osiguranje takve odgovornosti do određenog iznosa. Na taj način omogućava se potencijalnim oštećenicima podnošenje izravne tužbe protiv osiguravatelja, a s druge strane, osiguratelji zahtijevaju od osiguranika poštovanje svih sigurnosnih standarda pa i osiguranje na značajnu ulogu u prevenciji šteta. Dakle zakon ste trebali jasno propisati i dekomisiju i štetu i odgovornost. Nešto o hitnom postupku, o tome, već zapravo rečeno, kratko, e-savjetovanje i ovo hitan postupak ovog zakona u sijani najveće krize hrvatske Vlade apsolutno je neodgovarajuće, mislim da nam to niste trebali u ovom trenutku staviti na stol. I pošto nemam baš previše još vremena, htjela bi reći, konačno, posebno je interesantno bilo vaše potpuno ignoriranje lokalne zajednice i u skladu s tim je naš 3 amandman koji smatramo da ova naknada koju ste vi predvidjeli nije dostatna za sve negativnosti koje ovakav projekt nosi za zajednicu. Naš 3 amandman koji je uvjet da bismo mi podržali ovaj zakon, je povećanje koncesijskih naknada a time i povećanje prihoda lokalne zajednice što smo i obrazložili u svom amandmanu. Dakle, podsjećam vas da su sve političke stranke, županijske skupštine Primorsko goranske županije, 14000 građana koji su potpisali poticaju protiv ovakvog projekta, ponavljam, strateški je bitan projekt, ali ne u ovakvom obliku kakav ste nam predložili, ovim zakonom, kojim ste tako definirali i ogroman skup naših građana, od više tisuća njih, koji su se 3.3. sakupili na riječkom korzu pripadnika svih političkih stranka jasno su rekli ne ovakvom zakonu, ali da za energetsku neovisnost Hrvatske da za drugi dobavni pravac, ali ne i za ovakav predloženi plutajući terminal. Stoga osobno ne mogu prihvatiti ovaj zakon i ja ću glasati protiv. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, gospodin Alen Prelec, nema ga, gubi pravo. Gospodin Davor Vlaović, nema ga, gubi pravo, gospodin Željko Jovanović, izvolite. A to je završno u ime kluba, da, da.
Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dozvolite još nekoliko napomene za kraj ove rasprave, ovog puta usko vezane uz primjedbe na sam zakon. Dakle, Zakon o terminalu za ukapljeni prirodni plin predstavlja grubo kršenje i negaciju Ustava, europskih direktiva i više važećih zakona RH, kao što su to Zakon o prostornom uređenju, Zakon o gradnji, Zakon o koncesijama i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Plutajući LNG terminal nije sukladan prostorno planskoj dokumentaciji općine Omišalj i Primorsko goranske županije, jer za njegovu provedbu uopće nisu propisani lokacijski i drugi uvjeti što je osnovni preduvjet za izdavanje lokacijske i građevinske dozvole te dodijalu koncesije za gospodarsko korištenje pomorskog dobra. Stoga je razvidno da s tim zakonom potpuno se izbjegava provođenje zakonitog postupka davanja koncesija, te se njime žele stvoriti uvjeti za izdavanje potrebnih akata za provedbu tog projekta. Ovim se zakonom predlaže trgovačkom društvu LNG Hrvatska d.o.o. izravno dodijeliti koncesiju na pomorskom dobru u svrhu izgradnje i gospodarskog korištenja terminala, čime se između ostalog negira važećim zakona propisanog provođenje postupka javnog natječaja koji se obvezo provodi u svakom slučaju davanju koncesije za gospodarsko korištenje. Takvim izranim dodjeljivanjem koncesije, od mogućnosti njezina dobivanja, isključuju se svi gospodarski subjekti, koji za to ispunjavaju uvijete, čime je prekršeno jedno od temeljnih načela EU, načelo tržišnog natjecanja. Naknada za koncesiju je propisana Uredbom o postupku davanja koncesije na pomorsko dobro. U njoj je navedeno da za industrijske luke stalni dio naknade iznosi 2 kn po metru kvadratnom dodijeljenom pomorskog dobra, dok promjenjivi dio iznosi 2% prihoda ponuditelja. Također, uredbom je propisano da iznimno davatelj koncesije može, ako to gospodarski razlozi opravdaju, izmijeniti početne iznose naknade za koncesiju u odnosu na uredbu zakonom je propisan drugačiji i promjenjivi dio naknade, koji je određen u iznosu od 0,02 kn po megabajt satu plina isporučen u plinski transportni sustav. Nadalje u poglavlju osnovna pitanja koja se uređuju zakonom, navedeno je da se koncesijska naknada za pomorsko dobro isplaćuje u korist jedinice lokalne, regionalne samouprave i državne proračuna. Budući da jedinice lokalne samouprave nisu jedinice regionalne samouprave, kako ih to predlagatelj zakona poistovjećuje, nije jasno kome se zapravo te naknade isplaćuje. Povrh tog obrazloženja zakona, po članicama koje se nalaze na kraju prijedloga u najmanju ruku je manjkavo i šturo. Sve navedeno ukazuje, da ovaj zakon, kao lex specijalis, nije utemeljen na važeći relevantnim propisima, te je suprotan procedurama zajamčenim europskom poveljom o lokalnoj samoupravi i Ustavom RH. Njime se ne poštuje demografska procedura, volja naroda, niti ekološki standard. Grubo se zanemaruje izričito protivljenje ovom projektu od strane lokalne i regionalne samouprave, njezinih građana, iskazana jednoglasnom odlukom županijske skupštine, iznošenje čak oko 160 … [[Govornik se ne razumije.]] rasprava studija utjecaja na okoliš, održavanjem prosvjeda od 5000 građana i peticijom koju je potpisalo više od 15000 građana, čime se vrši … [[Govornik se ne razumije.]] konvencija o pravu građenju o sudjelovanju odlučivanja po pitanju zaštite okoliša. Iz svega toga, jasno je da se ovaj zakon ne može podržati, da je minimalno što se može učiniti uputiti ga u drugo čitanje i da u tom drugom čitanju dođemo do rješenja koje će uvažavati stajališta lokalne samouprave. Općina Omišalj, Krk, grad Rijeka, Primorsko goranska županija, nisu protiv strateških interesa RH, i mi kažemo jasno i glasno da imamo rješenje. Smatramo da ovdje treba poručiti da Hrvatsku, rješenje je kopneni LNG terminal. Zašto? Zato što je u skladu s prostornim planom općine Omišalj i Primorsko goranske županije, zato što ima pravomoćnu lokacijsku dozvolu, zato što je financijski isparljiviji od plutajućeg terminala, zato što predviđa angažman domaće građevinsko operative, koje ima resurse potrebe za njegovu izgradnju, zato što predviđa zapošljavanje domaće radne snage operatera na kopunu i zato što se može jednako brzo izgraditi kao i plutajući terminal. Osim toga za ovo rješenje postoji apsolutni politički kontekst i konsenzus svih stranaka na lokalnoj i regionalnoj razini. Poštujući i uvažavajući strateške energetske interese RH mi smatramo da je kopneni LNG terminal pravo rješenje za to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo završnu riječ gospodina ministra Ćorića. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle uvaženi zastupnice i zastupnici. Pred vama je Zakon o LNG terminalu odnosno o terminalu za ukapljeni plin. Danas smo imali priliku vidjeti čitav niz pogleda na ovaj projekt od strateškog interesa za RH. Ministarstvo zaštiti okoliša i energetike odnosno Vlada RH doista drže da je realizacija LNG projekta na otoku Krku od strateškog interesa kako za RH tako i od interesa za EU čija smo članica. Zašto je to tako? Zato što ovim projektom RH doprinosi konceptu diversifikacije dobavnih pravaca europskih po pitanju plina odnosno sigurnosti opskrbe. Havarije koje se s vremena na vrijeme dolazi i koje se pojavljuju upravo dokazuju nužnost realizacije alternativnih dobavnih pravaca. Kapacitet plutajućeg LNG terminala na otoku Krku trebao bi biti oko 2,6 milijardi kubnih metara što je po prilici slično odnosno na razini ukupne potrošnje plina u RH. Isto tako valja imati na umu činjenicu da s obzirom na ovakav kapacitet cjelokupni zakup LNG terminala nije zakup koje bi trebale imati odnosno na koje bi trebale aplicirati samo pravne osobe u RH već i pravne osobe iz zemalja koje su sjeverno od nas, dakle srednje Europe. Upravo u tom kontekstu vrijednost LNG terminala treba promatrati kroz ekonomski aspekt izgradnje ovakvog terminala. Njegov ukupni kapeks ili ukupni kapitalni troškovi trebaju iznositi oko 250 milijuna eura. U tom kontekstu ono što se očekuje od ovakvog terminala, ono što se očekuje od LNG terminala na otoku Krku da bude projekt koji će sa svojim vlasnicima odnosno svojim investitorima isplatiti. I to je neupitno i nešto na čemu inzistiramo. O čemu će to ovisiti i o čemu će ovisiti izgradnja LNG terminala na otoku Krku? Prije svega o potencijalnom zakupu o kojem ćemo svjedočiti u narednim mjesecima. Prva faza tog zakupa prošla je, ulazimo u drugu, ona će trajati do kraja mjeseca srpnje ove godine i upravo kao što sam rekao o kapacitetima zakupa ovisit će isto tako i budućnost odnosno realizacija ovog projekta. Što je s njegovim okolišnim pretpostavkama? Plutajući LNG prema mišljenju stručnog povjerenstva zadovoljava sve okolišne standarde. Ono što smo imali priliku vidjeti u proteklih 6 do 7 mjeseci, prije svega na razini lokalne javnosti bila je kontinuirana kampanja protiv gradnje plutajućeg LNG terminala na otoku Krku. Zašto je to tako? O tome trebaju svjedočiti oni koji su takvu kampanju vodili. Držim da je ona bila potpuno neopravdana i nije bila utemeljena na objektivnim činjenicama. Studija koja pokazuje da ovaj projekt ne nosi okolišni rizik kakvim su ga prikazivali oni koji su kontinuirano naglašavali štetne posljedice plutajućeg LNG terminala na otoku Krku je jednostavno rekla sve. Struka je rekla svoje. Što se tiče ekonomskih aspekata, nešto sam na tu temu započeo, dopustite da još jednom potvrdim. Pozitivne ekonomske eksternalije od ovog projekta mogu imati njegovi nositelji. U ovom trenutku to su 100%-nom iznosu odnosno u 100%-om udjelu tvrtke Plinacro odnosno HEP-a. Tender za nabavku tzv. FSRU broda koji kontinuirano odnosno koji od 8. svibnja ove godine traje i nalazi se odnosno dostupan je potencijalnim interesentima, podrazumijeva ulazak u activity odnosno u kapital potencijal ulagača. Na kojoj razini? Na razini od 25 do maksimalno 49,9% odnosno ispod 50%. Koja je ideja? Ideja je da se ovaj terminal odnosno ovaj projekt isfinancira kako activity dakle kapitalom njegovih vlasnika tako isto tako kroz kreditnu liniju. Pretpostavka njegovog funkcioniranja je da bude isplativa. Još jednom ću naglasiti, dakle ekonomske posljedice po grad Omišalj nosi tzv. renta odnosno koncesijska naknada u vrijednosti od milijun kuna za PGŽ da se referiram na ovo što ste prethodno rekli 500 tisuća kuna od tog iznosa. Također kroz dodatnu naknadu grad Omišalj bi trebao na ime činjenice da se LNG terminal nalazi na njihovom području imati još milijun kuna, dakle govorimo o dva milijuna kuna, govorimo o 10% proračuna trenutnog grada Omišlja. Da li ovaj projekt s obzirom na svoju poziciju, a i to smo mogli čuti danas tijekom nekih rasprava, uništava, umanjuje mogućnost razvoja turizma na području grada Omišlja? Podsjećam da se lokacija plutajućeg LNG terminala na otoku Krku nalazi u industrijskoj zoni, na prostoru kojem se nalazi DINA Petrokemija, na prostoru na kojem se nalaze JANAF-ova skladišta. Dakle ne možemo govoriti o razvoju turizma na toj točnoj lokaciji. Dakle sve one ideje da ovaj projekt kao takav uništava lokalnu zajednicu, da nosi izvanredni rizik od onečišćenja što se pokušalo nametnuti i nameće se u medijima u posljednjih mjeseci, nažalost nisu točne. Ja bih volio da je oporba imajući na umu činjenicu da je svjesna strateškog interesa izgradnje LNG terminala na otoku Krku prije svega se upoznala s činjenicama i onda na taj način komunicirala. Starost broda, dakle taj isti tender za nabavku broda koji u ovom trenutku traje, propisuje da taj brod može biti star maksimalno 11 godina, da je jedinica za regasifikaciju može biti stara maksimalno 12 mjeseci, dakle govorimo o takvim rizicima. Ne govorimo o brodu koji je stariji od F16, ne govorimo o brodu koji je star 47, ne to nažalost nije točno. Ja bih volio da ste s bilo kojom od tih teza bili upravu pa da ja ovdje u ovoj završnoj riječi na ovu temu da se crvenim da moram skrivati neke informacije od vas koji ste s ovim poluinformacijama išli. Nažalost to nije točno. Komunikacija sa zainteresiranom javnošću po pitanju ovog Zakona bila je onolika koliko je to bilo moguće iz perspektive Ministarstva, koje kao što sam rekao, daje konačnu ocjenu utjecaja odnosno prihvatljivosti utjecaja na okoliš ovakvog projekta. Do trenutka odluke stručnog povjerenstva, ona je bila minimalna. U posljednjim mjesecima predstavljamo ovaj projekt, odnosno pokušavamo predstaviti ono što ovaj projekt nosi. Dakle što nosi? Ponoviti ću još jednom prije svega hrvatskoj javnosti. Nosi diverzifikaciju dobavnih pravaca u RH, izbjegavanje situacija kakve su primjerice u 12. mjesecu prošle godine dogodile u Italiji, nosi ucrtavanje Hrvatske na energetsku infrastrukturnu kartu Europe, što nije nebitno. To je prvi takav projekt kojim bi to postigli. Nosi ekonomske benefite za investitore, nosi i određen broj radnih mjesta, nosi i određene benefite za lokalnu zajednicu. Zašto ide po hitnom postupku? Dakle, dovršetak ovog projekta, njegova puna realizacija mora uslijediti do polovice 2020. godine ukoliko ovim projektom želimo konkurirati na energetskoj karti odnosno u energetskoj politici Europe po pitanju nabave plina u narednih 10-ak godina. Vrlo jednostavni razlozi zašto i zbog čega ovaj projekt kao takav držimo bitnim i zašto želimo da ovaj projekt krene s realizacijom što prije. Nadam se da je rasprava ona ovu temu, da su rasprave na ovu temu i s jedne i s druge strane sabornice. U jednom su bile, čini mi se iste. Barem je to dojam koji smo dobili, a to je da smo svjesni činjenice da projekt izgradnje LNG terminala na Krku je nešto što je od strateškog interesa za RH. Međutim, isto tako se nadam da shvaćate da projekt kopnenog terminala od kojeg se u jednom trenutku odustalo prije nekoliko godina, koji nosi kapitalne troškove oko 50% veće od plutajućeg terminala, nije projekt koji može zadovoljiti ekonomsku rentabilnost. Da ste ušli u brojke to bi znali. Projekt plutajućeg terminala na razini, kao što sam rekao, kapitalnih troškova od oko 250 milijuna eura to može. Naravno, uz pretpostavku zakupa kapaciteta. Da li će se ti kapaciteti zakupiti, to ćemo vidjeti, kao što sam rekao, u narednim mjesecima. Zemlje iznad nas, zemlje oko nas troše puno više plina u ovom trenutku od RH. Jedna Italija oko 80 milijardi kubnih metara, Mađarska između 11 i 12 milijardi, Ukrajina oko 30 milijardi kubnih metara. To su tržišta koja u pravilu svoje potrebe namiruju plinom iz jednog izvora, najčešće. Dakle, to su tržišta koja u svojim energetskim politikama kao i RH, barem ove koje su članice EU idu ka tzv. energetskoj diverzifikaciji, odnosno diverzifikaciji dobavnih pravaca. Izraz koji se vjerojatno ovdje vrlo često koristio međutim, to je izraz koji sam po sebi u ovom trenutku oslikava energetsku politiku Europe, odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] pa i RH. Mi smo dio Europe, mi za tim idemo. Ja ne bih više duljio, uzimao vaše vrijeme nekim od činjenica koje sam jutros tijekom rasprave ovdje naglasio, no vjerujem još jednom da ćete prije nego što dođe do glasanja o ovom Zakonu promijeniti mišljenje vi koji ste protiv usvajanja ovakvog Zakona i omogućiti nam pokretanje jedne od ja bih rekao, značajnijih investicija u RH u zadnjih 10-ak godina. Pored Pelješkog mosta koji podrazumijeva ogroman iskorak po pitanju prometne infrastrukture. Netko je danas rekao o LNG-u u Hrvatskoj se priča od '95. godine, ako se ne varam. Ja sam čuo za informaciju da se priča čak i nešto duže. Dakle, ovo je doista jedan od projekata koji Hrvatskoj može jako puno značiti u energetskom smislu i ne vidim koji su to egzaktni negativni momenti koje bi trebalo dovesti odnosno staviti u prvi plan ispred ovog projekta. Nažalost, danas u raspravi nismo imali čuti za točne podatke, pokazatelje po tom pitanju. Hvala vam lijepa još jednom.
Hvala i vama gospodine Ministre. Šest replika. Prvu repliku ima gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, znači, zanima me konkretno da li ste iz EU dobili upozorenja da se ovaj projekt ne smije provoditi uz nasilje nad lokalnom zajednicom, dali ste s kime telefonski razgovarali i ako jeste, zbog čega ste ta upozorenja ignorirali. Znači, očito je dakle, da radite protiv interesa građana u čijem području se diže taj plutajući LNG i ne razumije zbog čega dakle, takva agresivnost, zbog čega takva bešćutnost, zbog čega nema malo više dijaloga i malo više razumijevanja. Pa evo, s te strane dakle, da mi odgovorite na ovo postavljeno pitanje o sugestijama iz Europe. Hvala lijepa.
Izvolite gospodine ministre.
Gospodine Bunjac, hvala vam lijepa na ovoj replici. Dakle, izraz koji ste upotrijebili, bešćutnost ako se ne varam, ja bih zapravo rekao da sam malo iznenađen, no recimo da je od vas očekivano. Ono što bih svakako želio naglasiti jeste činjenica da je ovo strateški projekt odnosno ovaj strateški projekt treba promatrati u kontekstu svih građana RH, dakle preko 4 milijuna naših stanovnika i opskrbe svih njih plinom. Što se tiče lokalne zajednice, ja sam jutros u svom izlaganju naglasio da u prvotnoj fazi nažalost komunikacija s lokalnom zajednicom nije mogla biti intenzivnija. U nekoliko navrata pokušao sam načelnici odnosno s načelnicom Omišlja razgovarati na ovu temu. To nije bilo posebno uspješno što je vidljivo iz njezinih istupa u medijima. Bešćutnost ne, objektivnost apsolutno da. To je to. Hvala lijepa.
Drugu repliku ima gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine ministre i vi ste istaknuli da komunikacija sa zainteresiranom javnošću je preduvjet za dobro provođenje ovog i svih strateških projekata. To je rekla i gospođa ... [[Govornik se ne razumije.]] direktorica LNG terminala Hrvatska. Ona je išla i korak dalje pa je rekla da sve ove udruge civilnog društva, Zelena akcija i druge ekološke udruge su dobrodošle u tom procesu i da u konstruktivnom dijalogu treba naći rješenje. A ima iz ovih 15 000 potpisa, iz nezadovoljstva općine Omišalj, primorsko-goranske županije, niz dokaza da ta komunikacija nije bila dobra, to ste i sami rekli. Pa dajte šansu nek se ide u drugi krug, u drugo čitanje pa da se te nejasnoće riješe. Pogotovo kad je riječ o ekološkim problemima gdje postoje prepiranja iz struke oko toga jer se osporava ta ekološka studija, na primjeru Slavonskog Broda, isto je Plinacro [[Upadica Radin: Hvala.]] Crodux i drugi, što su napravili? Zagadili vodu i još danas dan ne znamo zašto. Ljudi se boje da će se to dogoditi moru. To je problem.
Gospodin Vlaoviću, hvala. Hoćete odgovoriti? Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Vlaoviću na ovom vašem pitanju. Dakle ja ne bih jednostavno stavljao u ravan situaciju u Omišlju i ekološki moment studija koje su rađene na ovu temu, potencijalne ekološke reperkusije realizacije ovog projekta sa situacijom u Slavonskom Brodu. To je jedna stvar. Druga stvar, možda vi znate nešto što ja ne znam, s obzirom da ja nemam informaciju da je istraga, bilo MUP-a, bilo državnog odvjetništva, pokazala da je za onečišćenje vode u Slavonskom Brodu kriv Plinacro, ja doista nemam tu informaciju.
Gospodin Bauk, izvolite replika.
S obzirom da niste uspjeli ostvarit dobar kontakt sa načelnicom općine Omišalj iz SDP-a, kakav ste kontakt uspjeli ostvarit s dva načelnika općina na Krku iz HDZ-a? Sa jednim iz PGS-a i sa dva nezavisna, obzirom da su oni jednoglasno protiv plutajućeg LNG terminala? I kakav ste uspjeli ostvariti kontakt sa vijećnicima skupštine primorsko-goranske županije, recimo iz vaše stranke ili iz HSP-a ili iz ovih malo desnijih stranaka, kad su i oni protiv LNG terminala? Kakav ste kontakt uspjeli ostvarit sa 5000 prosvjednika koji su također prosvjedovali protiv LNG terminala ili 19 000 građana koji su potpisali peticiju protiv plutajućeg LNG terminala? Uglavnom, obzirom da imate priliku prihvatit naš zaključak da zakon ide u drugo čitanje, mi ćemo provest drugo čitanje na raspravama amandmanima koja će trajat, budite uvjereni, više od 12 sati, jer smo ih toliko podnijeli, pa ćemo onda još 12 sati argumentirat zašto ovaj zakon nije dobar. Hvala.
Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepa gospodine Bauk. Zainteresirana javnost za nas su svi građani RH i sve institucije koje su bile u stanju na bilo koji način doprinijeti raspravi o LNG terminalu i njegovoj realizaciji o ovom zakonu. Javna rasprava polučila je 55 komentara ukoliko se ne varam, primjedbi na ovaj zakonski prijedlog, od čega smo 3 u potpunosti, 7 djelomično usvojili. Podatke koje ste iznijeli prosvjednicima, o potpisima, čini mi se da su svi bili pogrešni, sve što ste rekli bilo je pogrešno, ne bih komentirao. Ja dopuštam da je apsolutno prihvatljivo svoje negodovanje, svoje nezadovoljstvo pojedinim projektom izražavati na takav način, i peticijom, i prosvjedima u Rijeci i na to nemam što dodati. Međutim što se tiče komunikacije, kao što sam rekao, ja se od komunikacije ministarstva prema svim zainteresiranim u ovom cijelom procesu, ni na koji način ne želim i neću distancirati. Dakle mi držimo da je ona bila adekvatna. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, mislim da 3 stvari je bitno da ponovite, bez obzira što ste o nekim stvarima govorili u svom završnom obraćanju. Prva je što ovo znači za energetsko pozicioniranje na karti Europe? Druga stvar, ono što ovdje eksplicite i jasno morate reći, očigledno neki ne žele čuti, koja je razlika u ekonomskoj opravdanosti LNG terminala na kopnu i plutajućeg? Treća stvar, meni iskreno govoreći nije jasno, slušajući kolege sa lijeve strane sabornice, kako je ovaj zakon mogao proći kroz Vladin ured za zakonodavstvo ako ima toliko neslaganja sa Ustavom i sa drugim zakonima u državi? I treća stvar, ponovite još jedanputa koje ste sve kontakte imali sa lokalnom zajednicom i zar je stvarno trebalo politikantski uložit 200 amandmana da se istakne nešto što je kristalno jasno?
Da, ali u jednoj minuti molim vas. Izvolite.
Još jednom hvala na pitanju zastupniče Šuker. Dakle ovo je projekt u kojem se RH pozicionira na energetskoj karti Europe i ovo doista nije projekt jedne Vlade i ne smije biti projekt jedne Vlade. Ovo je projekt svih onih vlada koje su promišljali u ovom smjeru, a nismo uspjeli prije to realizirati. Što s tiče razlika u realizaciji u troškovima realizacije, kopnenog u odnosu na plutajući LNG, situacija je vrlo jasna. Studija 2016. godine ukazala je na to da je kopneni bolji za realizaciju zbog jedne jedine činjenice, a to je činjenica da su uzeli u obzir varijantu u kojoj bi najam, odnosno leasing broda za plutajući LNG koštao 50 milijuna eura godišnje, što je nevjerojatno. Dakle na taj način i s tim troškovima nijedan projekt ne može biti isplativ, samo zbog toga. Inače plutajući je jeftini za 40 do 50% i to je važno naglasiti. Što se tiče ustavnosti i ureda za zakonodavstvo, tu dijelim vašem mišljenje i nema potrebe komentirati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Možda jedan dan naša brodogradilišta će moći graditi takve, tko zna, možda Uljanik. Gospodin Matić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre, vjerojatno znate da se sjednice Sabora snimaju. Pa evo čisto za povijest da ostane zabilježeno, molim vas još jednom nam kratko i jasno recite da li stvarno i iskreno stojite iza ovih obrazloženja koja ste nam dali za ovaj projekt LNG-a? Hvala lijepo.
Hvala na kratkoći. Izvolite gospodine ministre.
Gospodine Matiću, s obzirom da se, kao što ste rekli, sjednice snimaju, dakle već je zabilježeno sve što sam rekao. No ovo izlaganje koje nije predugo trajalo, trajalo je svega desetak minuta s obzirom da sam jutros sudjelovao u raspravi s vašim kolegama prije svega iz SDP-a i imao pet minuta za raspravu, da, stoji. Dakle, projekt LNG terminala i realizacije LNG terminala je nešto što barem iz perspektive Ministarstva zaštite okoliša i energetike i Vlade RH itekako ima smisla. Činjenica da su pojedine političke opcije prije pet, šest, sedam godina i možda bi bilo dobro gledati te snimke, pledirale u određenom smjeru pa su promijenile smjer, a na kraju krajeva i na razini PGŽ-a jel, to je nešto što ja sada ne mogu komentirati. Ja vam u pravili ne mijenjam mišljenje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Posljednja replika gospodin Hrelja.
Poštovani gospodine ministre. Ja mislim da u svakom slučaju treba razmisliti i možda napraviti neki puta jedan korak nazad da bi se išlo naprijed, a komunikacija sa građanima je jako bitna. To je kao jedna moja pouka, ali temeljni razlog zašto sam se javio, ovdje se stalno ističe da su strateški projekti i LNG terminal i Pelješki most, ali ja cijelo vrijeme govorim o jednom strateškom projektu koji isto tako vrijedi 580 milijuna eura. Ako hoćete uzet, možete uzet 250 milijuna eura jednake vrijednosti kao LNG terminal, a radi se o običnoj ugradnji dizala u višekatne stambene zgrade u RH. Ja bih volio da ovako gorljivo nadležna ministrica govori o isto o ovom projektu jer je strateški vrlo bitan za kvalitetu života građana RH pa joj molim vas prenesite. Ne morate mi odgovarati na repliku.
Izvolite.
Gospodine Hrelja, uvaženi zastupniče Hrelja. Ovo je prva replika danas koju sam pogodio unaprijed i njezin sadržaj. Dakle prenijet ću ministrici vašu inicijativu. Hvala lijepo.
Da bila je delegacija i kod mene, imaju puno razloga za takve liftove. Mislim to nije tako izvan teme kao što izgleda, strateški je. Strateški projekt ljudi koji imaju određeni broj godina mogu doći do petog kata sa liftom kao u drugim zemljama EU. Hvala lijepo gospodine Hrelja. Mi smo sada gotovi sa replikama i također zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo s radom. Poštovane kolegice i kolege, dakle idemo sa izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 333. Predlagatelj zakona je Vlada RH, rasprava je zaključena. Prelazimo sada na izjašnjavanje o amandmanima. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Domagoj Hajduković, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Pregled amandmana dostavljen vam je elektronskim putem i sada ću zamoliti predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je poštovani Ivo Milatić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Idemo sada redom. Krećemo sa amandmanom broj 1, Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala poštovani predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. U vezi amandmana broj 1 Kluba zastupnika SDP-a, ne prihvaća se. Amandman smo razmotrili te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. SDP je podnio preko 360 amandmana na lex LNG jer smo htjeli još jednom upozoriti hrvatsku javnost ali i vas odgovorne na posljedice koje će izazvati donošenje jednog ovako štetnog zakona. Lex LNG neodoljivo podsjeća na lex Agrokor jer se pogoduje zainteresiranima što će imati nesagledive posljedice ne samo za hrvatsko gospodarstvo nego i za okoliš, prvenstveno za more. Građani Krka i SDP podržavaju projekt kopnenog LNG terminala koji je razvojan, koji otvara nova radna mjesta, koji je ekološki prihvatljiv i ono što je najvažnije, koji već ima izdanu lokacijsku dozvolu. No vi sada pokušavate po hitnom postupku, baš kao i u slučaju lex Agrokora, na brzinu progurati ovaj zakon pogodujući interesnim skupinama dampinškom cijenom protiv volje građana Krka, protiv mišljenja struke i ono što je najgore, ne vodeći računa o ekološkom aspektu tj. onom kakve to posljedice može izazvati za okoliš prvenstveno za naše more. Pozivam vas da bar jednom povedete računa o javnom interesu umjesto o osobnim interesima pojedinih lobija, da povučete zakon i da pokažete na taj način da niste upleteni u samu izradu ovog zakona na kojem je vjerojatno kao i u slučaju lex Agrokora, radila neka nova grupa Borg. Tražim glasanje o amandmanu.
Idemo sada na amandman broj 2, Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman broj 2 ne prihvaća se. Predlagatelj je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kao što je moj kolega Bernardić govorio, ovaj zakon smrdi na nekakve interese. Smrdi na interesne skupine, smrdi na čitav niz problema koji će nastati u njegovoj primjeni ali prije svega smrdi na više cijene računa koje će za plin, a poslije i kroz poreze plaćati svi građani RH. Kroz čitav ovaj zakon provlači se jedna teza, a to je teza da je izgradnja ovog terminala na ovaj način i donošenje zakona po hitnom postupku, u strateškom interesu RH. Međutim problem je u tome što u ovom zakonu niti na jedan način nije objašnjeno što je to strateški interes RH. Zakon koji bi trebao regulirati onako preko koljena izgradnju jednog terminala koji se izgradnji protivi lokalna zajednica, argumentirano, koji se izgradnji protivi čitav niz onih koji su visoko verzirani po pitanjima ekologije, morala bi biti obrazložena daleko bolje od ovoga. Građani RH imaju pravo znati zbog čega je ovo strateški interes RH. Građani RH imaju pravo znati što će se dogoditi kada ovaj terminal bude izgrađen. Na koji način će to utjecati na njihov život. Na koji način će to utjecati na život građana Krka, Primorsko-goranske županije, Istre i svih koji su orijentirani prema Kvarneru, kuda će prolaziti čitav niz brodova itd. Građani RH imaju pravo znati koliko će ovo utjecati na njihov džep. Koliko će zbog odredbe članka 12. ovog zakona morati plaćati onome koji će upravljati terminalom jer je već iz aviona vidljivo da ovaj terminal nije isplativ. Uostalom, i sam predlagatelj zakona je to u zakonu upravo iz ovog razloga predvidio ali dalje kroz obrazlaganje drugih amandmana, naravno tražimo glasovanje.
Hvala. Idemo na amandman broj 3, istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman broj 3 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kao što sam već spomenuo …
Kolega Grbin, samo sekundu. Kolega Bulj, ja vas molim, kolege trenutno raspravljaju o amandmanima, ako želite razgovarati da to činite tiše ili izvan sabornice, molim vas da možemo normalno raditi. Izvolite kolega Grbin.
Kao što sam već spomenuo problem je u članku 12. ovoga zakona. Članak 1. na kojeg smo podnijeli ovaj amandman ukazuje što je sve predmet zakona. Pa je tako predmet zakona i pitanje naknade. Dakle ovim zakonom je predviđeno da će se operateru moći isplaćivati naknada ukoliko ne posluje pozitivno. Dakle, ponovit ću još jednom. Ukoliko operater ne bude poslovao pozitivno, RH ovim zakonom preuzima obvezu osigurati način na koji će ga obeštetiti. Dakle, svi građani RH, da li kroz cijenu plina ili ako se tako odluči, da li kroz poreze koji uplaćuju u proračun RH morati će plaćati naknadu ako terminal ne bude poslovao pozitivno. Ako tome pribrojimo probleme sa utjecajem na okoliš, meni je, a i svima onima s kojima sam kontaktirao u zadnjih nekoliko tjedana vezano uz ovaj terminal, potpuno nejasno koji su ciljevi Vlade RH. Vlada RH se nikada nije potrudila obrazložiti, prije sam spomenuo da je pitanje strateško, odnosno od strateškog interesa za izgradnju ovog terminala na izuzetno loš način obrazloženo, ali Vlada se nije potrudila objasniti građanima koji je interes svih nas da plaćamo višu cijenu plina ili da plaćamo naknadu kroz porez za nešto za što unaprijed znamo da nije isplativo i za nešto za što unaprijed znamo da će loše utjecati na okoliš. Naravno da to ne možemo prihvatiti i naravno da i za ovaj amandman tražimo glasovanje. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na 4. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Četvrti amandman Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se. Razmotrili smo, te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Dakle, počeo sam govoriti o naknadi iz čl. 12. Počeo sam govoriti o ekološkom utjecaju ovog terminala i na naš okoliš naravno, ali i na život građana. Međutim, ono što je ovdje posebno sporno je pitanje kome će ova naknada ići. Uvaženi predstavnik predlagatelja je tijekom rasprave govorio da se građani RH ne trebaju bojati jer da su vlasnici operatera trgovačka društva u vlasništvu RH. Međutim, predstavnik predlagatelja je obrazlažući zanemario jednu odredbu ovog zakona i to odredbu čl. 6. koja govori, da Vlada RH u bilo kojem trenutku, u bilo kojem trenutku bez vođenja propisanog postupka koji se primjenjuje za sve druge privatizacije, jednostavnom odlukom ili zaključkom može trećim osobama prenijeti vlasništvo u cijelosti ili u dijelu investitora. Vlada se brani tezom da investitor ne smije otuđiti terminal u 10-godišnjem razdoblju. Da, investitor ne smije otuđiti terminal, ali Vlada smije prodati investitora. Vlada u bilo kojem trenutku, bilo kome, po čl. 6., st. 2. može prodati udio investitoru. Dakle, imamo situaciju da će građani RH morati kroz porez ili kroz više cijene plina obeštetiti investitora, a Vlada u bilo kojem trenutku, po zakonu čak i besplatno može investitora prodati trećima. Ovo je skandalozno. I ovakve odredbe u ovakvom Zakonu ne pamtim da smo imali, osim nešto slično u Zakonu o golfu. Naravno, tražim glasovanje.
Idemo na amandman br. 5., Klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, znači amandman br. 5 ne prihvaća se. Nacrtom prijedloga Zakona uređuje se naknada za sigurnost opskrbe sukladno Uredbi Eu 2017/1938 kojom se određuju obveze društva članica da implementiraju, država članica da implementiraju između ostalih i preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Navedena naknada neće utjecati na cijenu plina u RH prema krajnjim kupcima, već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport odnosno troška usluge transporta plina.
Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine državni tajniče. Sad ste otklonili dio dvojbi. Sada znamo da se ova naknada neće plaćati iz cijene plina koji će plaćati građani već će se ova naknada plaćati iz državnog proračuna. Dakle, ovu naknadu neće plaćati samo oni koji se griju na plin već će plaćati svaki građanin RH koji je bilo kada na bilo koji način platio porez, pa makar i kroz cijenu kruha ili nečeg trećeg. Dakle, vrlo je jasno iz ovog Zakona i iz vašeg obrazloženja da će se naknada plaćati i da će ju plaćati svi građani RH. A onda Vlada RH zadržava pravo u bilo kojem trenutku trećoj osobi, pa čak i bez naknade otuđiti udio u investitoru. Poštovane kolegice i kolege, a prije svega poštovani gospodine državni tajniče, ponoviti ću ono što sam rekao na početku. Ovo je skandalozno i ovo smrdi do neba. Ne znam da li ste imali prilike u dnevnim novinama čitati izjave kolega iz udruge Eko Kvarner koji su govorili o tome koliko će sve ovo koštati, kolike su cijene, kolike su naknade za brod, što će sve dobiti onaj čiji je brod, na koji način će mu se sve isplatiti ova investicija koju će plaćati svi građani RH. Ono što je posebno tamo zanimljivo je jedna teza, a koja je nažalost iz ovog što ste vi sada rekli, vidljivo je točna, a to je da rizik ovog projekta snose svi građani RH, a prihod će ići investitoru kojeg će Vlada RH moći odabrati mimo natječaja, mimo procedure na temelju odredbe koja kaže, Vlada RH odlukom ili zaključkom mijenja vlasničku strukturu na prijedlog ministra nadležnog za energetiku. To je činjenica koju ne možete zanemariti i ne možete se pozvati niti na jednu uredbu ili direktivu Eu jer one ovo ne propisuju. Zahvaljujem i tražim glasovanje.
Hvala. Idemo na amandman br. 6. istog kluba zastupnika.
Ne prihvaća se. Razmotrili smo amandman, te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Bernardić.
Poštovani državni tajniče, vi ste nažalost upravo priznali u vašem obrazloženju prošlog amandmana da ćete pogodovati zainteresiranima kroz direktnu dotaciju iz državnog proračuna. Dakle, ovaj slučaj je gori nego lex-Agrokor. Tamo je mogućnost potencijalnih tužbi za RH, a ovdje direktno iz državnog proračuna ćete financirati projekt ukoliko ne bude profitabilan. A tko će financirati i tko će pomoći ljudima sa Krka, koji će možda zbog tog projekta ostati zbog svojih prihoda, poglavito u turizmu. Dakle, na ovaj način, vi ste direktno potvrdili, da pogodujete zainteresiranima, da je za vas državni proračun bankomat i da ne vodite računa o ekološkim standardima, prvenstveno o zaštiti mora, jer ovaj zakon, lex LNG kao i lex Agrokor, ne samo za hrvatsko gospodarstvo, on može imati dalekosežne posljedice i za okoliš. Prvenstveno Krka, Kvarnerskog zaljeva i prvenstveno našeg Jadrana.
Hvala. Amandman broj 7 Klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman broj 7 se ne prihvaća. Razmotrili smo te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mi smo pripremili i očitovanje građana Omišlja, otoka Krka i Primorsko goranske županije, pa ćemo u okviru poslovničkih mogućnosti vam predočiti njihova mišljenja. Za početak gospodin Ognjen Antunac. Evo samo za to …/Govornik pušta snimku u mikrofon: Antunac Ognjen, diplomirani inženjer brodogradnje i IMB. Ja sam 40 g. u poslu sa plinom, gradio sam postrojenja od INA-e, gradio sam prireze sa plinskim instalacijama i tvrdim da ovo rješenje plutajućeg terminala … [[Govornik se ne razumije.]] da osim što je puno opasnije od kopnenog terminala po sigurnost ljudi i osim što ekonomski radi štetu za građane Omišlja i tehnološki predstavlja problematičnu situaciju, jer ne postoje nikakvi sinergijski efekti sa prostorom koji se iza nalazi na … [[Govornik se ne razumije.]] nasuprot svim tvrdnjama koje u Saboru su izrečene./ Obzirom da ima još vremena staviti ćemo još jedan …/Govornik pušta snimku u mikrofon: Nije mi jasno kako se u zakon o LNG-u uvodi funkcija bankeringa, gdje se daje 99 godina koncesija na jednu djelatnost, koja je u svim zemljama u Europi tržišna djelatnost, ovdje se pretpostavlja da je petrolejska luka mjesto budućeg terminala i pretpostavlja se da će jedan tanker voziti LNG od broda … [[Govornik se ne razumije.]] do te luka, do LNG terminala u petrolejskoj luci. Prvo na svijetu niti jedan … [[Govornik se ne razumije.]] do danas ne iskrcava LNG u bankering brodove, drugo petrolejska luka, uopće nije primjerena za bankering djelatnosti, jer tamo ne stane ni jedan moderni bankering brod za ukapljeni plin, a cijeli projekt po tome je poskupljen za 100 milijuna, cirka 100 milijuna eura./. Tražimo glasanje i nastaviti ćemo na sljedećem amandmanu.
Hvala, kolegice i kolege, ovo isto nije predviđeno Poslovnikom, mislim da zastupnici ovdje govore, a ne ono što smo snimili bilo je slična situacija sa videom od kolega iz Mosta, e sada, mi se moramo dogovoriti, hoćemo li mi predstavljati ovdje narod i govoriti u njegovo ime, ili ćemo puštati videa, audio snimke, to je sad nešto što je novo. Dakle, možemo ići sada i u neke varijante, koje mi do sada nismo radili, ali onda postavljamo pitanje vjerodostojnosti zastupnika koji ne izgovara nego pušta snimku. E sada, ne mogu pa ne može baš tako da građani presuđuju, jer postoje ovdje pravila igre. Ovo su sada nova pravila igre i ja ću zamoliti Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, da se o tome očituje, jer onda mi više ne moramo ovdje dolaziti, nego možemo puštati snimke. Prvo u ime Kluba ćemo davati videa, a onda u ime zastupnika ćemo puštati videa, odnosno, audia snimke. … [[Upadica se ne čuje.]] Malo je ovdje nezgodno i meni je ovo novo, pa bih molio, da, napraviti ćemo sada prekid od 10 minuta da se konzultiramo, da vidimo što i kako dalje, jer ovo, meni, nema baš puno smisla. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako da određujem stanku do 10,20 sati. STANKA U 10,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Kolegice i kolege, evo još nije 20, ali ću prije toga pokušati dati objašnjenje kako ja vidim situaciju. Dakle članak 201. Poslovnika kaže sljedeće: O amandmanima se izjašnjavaju predlagatelj te Vlada ako nije predlagatelj zakona. Izjašnjavanje iz stavka 1. ovog članka je u pravilu usmeno i ne može trajati dulje od 2 minute. Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana, a njegov govor ne može trajati dulje od 2 minute. Čujem da dobacujete, u pravilu to se tiče predlagatelja, odnosno Vlade, a što se tiče dakle onoga podnositelja, njegov govor ne može trajati dulje od 2 minute. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, kolega Bauk ovako, ja čak danas, moje je ovo mišljenje, međutim nismo imali ovakvu praksu. Vi puštajte audio snimke, tražit ću od Odbora za ustav i poslovnik i politički sustav očitovanje i o onim prijedlozima da se ovdje puštaju video zapisi i audio zapisi, ali onda isto tako, evo sad smo razgovarali, može predložiti netko od kolega da ne mora biti ovdje za vrijeme glasovanja, nego će glasovati iz Korčule, recimo kolega Bačić, dopisno. Da radimo, to isto ne piše u Poslovniku da se može ili ne može. Dakle mislim da sada hvatamo opet neke krivine koje nas neće nigdje dovesti, mi moramo ovaj Poslovnik tumačiti racionalno, razborito ili možemo ovako ići u smjeru da radimo predstavu pa je na vama da odaberete kako ćete se danas ponijeti, ali ono što ja ću napraviti je to da ću zatražiti od Odbora za ustav i Poslovnik i politički sustav da mi ovakve situacije protumači i da nemamo više tih dilema. Pa možemo nastaviti sada sa amandmanom broj 8 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman broj 8 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio te smatra da isti nisu usmjereni boljem nomotehničkom izričaju.
Hvala gospodine predsjedniče, smatram da ste ispravno postupili, na tom vam se zahvaljujem. Mi ćemo nastaviti, nismo puno pripremili ovih klipova, ali evo u čast ovoga i zahvalu vašu pustit ćemo nešto što misli jedan član HDZ-a čisto da. …/Govornik pušta snimku u mikrofon: Josip Đurđević, član HDZ-a, tu živim u Njivicama 35 godina, smatram ovo turističkim mjestom po svim planovima donešenim na nivou općine Omišalj. Protivim se plutajućem LNG-u, za kopneni LNG jesam, ali plutajući LNG ne dolazi u obzir zbog toga što Njivice bi nagrdilo, a u Njivicama je u zadnje vrijeme uloženo jako puno milijuna eura da bi preko cijele noći i preko cijelog dana čuli tutnjavu, brujanje kompresora i pumpi za ispumpavanje i pothlađivanje plina. Kopneni LNG može i ima mjesta, ima ga se gdje smjestit, ali plutajući LNG ako je to strateški interes RH koliko sam ja upoznat, ponuđeno je alternativa za … [[Govornik se ne razumije.]] i vjerujem da bi to bilo puno isplativije i ne bi nagrdilo ovaj kraj./… Evo u duhu ovih novih demokratskih stremljenja HDZ-a tražim glasanje pa nadam se da će i zastupnici glasat po savjesti. Zahvaljujem.
Imamo povredu Poslovnika. Kolega Šuker, izvolite.
…/Govornik isključen./… predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 201. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora, stavak 3 u kojem jasno stoji: Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinim amandmanima na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo predlagatelj, a samo predlagatelj su zastupnici SDP-a koje je ovlastio klub da se iznose stavove ili ako je zastupnik podnio tu, prema tome tu je Poslovnik savršeno jasan. Jer ovo što se puštaju govori, to nisu predlagatelji. Dakle predlagatelj je klub SDP-a, a klub SDP-a čine ljudi sa imenom i prezimenom. Ti ljudi sa imenom i prezimenom su u ime kluba ovlašteni da ovdje govore u ime kluba, prema tome nemojmo radit cirkus od onoga što smo zajedno usvojili.
Vrijeme. Kolega Šuker teško se ne složiti s vama, vi ste u pravu pa bih ja sad apelirao na kolege iz SDP-a da prihvate to jer ovo je neupitno zaista. Jasna je odredba Poslovnika, mislim da su ostvarili izvrstan efekt u ova dva obraćanja ovih građana, pa bih sad molio da nastavimo u skladu sa Poslovnikom. Idemo na 9. amandman, izvolite.
…/Govornik isključen./ smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Evo vidim da uvažene kolegice i kolege iz vladajuće većine imaju ozbiljan problem, evo sada gospodina Šukera nema, ali nema veze [[Upadica: Tu sam ja, tu sam ja.]] Tu ste, ispričavam se, kolege iz vladajuće većine, evo nisam vas primijetio, nisam vas primijetio, mali ste. A kolege iz vladajuće većine imaju ozbiljan problem kada se u Hrvatskom saboru čuje glas građana RH, ali dobro. Ono što su građani htjeli svojim riječima prenijeti saborskim zastupnicima mi ćemo učiniti umjesto njih. A to je ponoviti po još jedan put, a i nastavit ćemo danas tako cijelim danom, da ovo što predlažete nije dobro. Ponovit ću još jednom, članak 12. predmetnog zakona, ako operater ne bude poslovao sa dobiti, Vlada putem agencije koja je državno tijelo ne neko tijelo koje postoji izvan prostora i vremena može odrediti visinu i način prikupljanja naknade za sigurnost opskrbe prema zahtjevu operatera. Ako tu naknadu neće plaćati građani kroz cijenu a državni tajnik je rekao da građani neće plaćati kroz cijenu, znači da će ju netko morati platiti. Obvezu plaćanja ovakve naknade ne možemo nametnuti trećim osobama. Obvezu plaćanja ovakve naknade može preuzeti samo država. Ako ta naknada neće ići iz cijene plina onda će ići iz državnog proračuna, onda će ići iz džepa svih građanki i građana RH. I džaba građankama i građanima Omišlja to što ćete im dati nekakvih 2 milijuna kuna o kojima je govorio ministar kada će i ovako i onako taj novac morati vratiti kroz ovu naknadu a i tih 2 ili 3 milijuna kuna ćemo platiti svi mi. Hvala tražim glasovanje.
Idemo dalje. Amandman br. 10.
Amandman br. 10. se ne prihvaća. Razmotrili smo te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Izvolite kolega Grbin.
Uz rizik da budem dosadan, ali nije mi to problem, nastaviti ću govoriti ono što smo počeli jutros. Dakle operateru osiguravate naknadu ako ne bude poslovao sa dobiti. Možemo mi govoriti o sigurnosti opskrbe plinom i o alternativnim pravcima ali da li je doista te alternativne pravce potrebno osigurati na način da svi plaćamo pa da onda kao u onoj narodnoj bude skuplja pita od tepsije. To nema smisla. Jer ovo što ovdje predlažete otvara mogućnost ogromnim malverzacijama. Jer u nešto što nije isplativo nitko ne želi ulagati a onda vi prvo nudite naknadu, nudite naknadu, a onda nakon toga kažete da će Vlada RH bez vođenja bilo kakvog postupka jednostavnom odlukom ili zaključkom prenijeti vlasništvo u ovoj trećoj osobi. Ako to ne smrdi i to do neba onda ja doista ne znam što bi u ovoj državi mogao više biti problem. I naravno da o ovom amandmanu tražimo glasovanje.
Idemo na amandman br. 11. Klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 11. ne prihvaća se. I također razmotrili smo te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Bauk.
Evo malo ćemo ponovno glas naroda, gospođa Adelina Kunst. …/Govornik pušta snimku s mobitela./… Tražimo glasovanje sada će kolega Jovanović nastaviti. Hvala.
Dobro ali imamo povredu Poslovnika ponovo kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo i ja držim da je povrijeđen Poslovnik, odnosno članak 201. stavak 3. koji govori da tko se, tko može se očitovati o obrazloženju predlagatelja. Međutim mene interesira da li je ovo snimanje bilo, odnosno da li su građani koji ovdje iznose svoje stajalište znaju da su snimani i da li su dali suglasnost kolegi Bauku da u njihovo ime reproducira ovdje u Saboru kako ne bi pokrenuli postupak protiv Sabora ili protiv nas koji neovlašteno reproduciramo njihov govor na toj samoj raspravi. To me također interesira.
Hvala kolega Bačić. Ovako kolega Bauk, dakle evidentno se krši Poslovnik. Dakle nakon ovih članaka koje smo čuli, ne mogu drugo nego da se krši, ja vam neću dati opomenu ali za idući puta kada pustite dati ću vam opomenu, a onda nakon toga još jednu i izgubiti ćete pravo govora, pa će netko drugi onda puštati ali onda ćemo po toj logici davati opomene. Tako da, evo žao mi je ali je tako. Idemo sada na amandman br. 12. Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 12. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Razmotrili smo ga te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Zahvaljujem gospodine državni tajniče. Gospodine predsjedniče kada već moram dobiti opomenu neka to bude na izlaganje gradonačelnika Krka koji je iz PGS-a, evo imali smo HDZ-ovce. …/Govornik pušta snimku s mobitela./… Što se toga tiče gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče tražim glasanje i očekujem opomenu. Hvala.
Glasovanje će naravno biti a ja vam sada izričem prvu opomenu. Izvolite, 3 povrede Poslovnika.
Povrijeđen je članak…
A pardon, pardon, kolegica Jelkovac je bila prva, pardon, je.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Povrijeđen je članak 201. stavak 3. Poslovnika. Naime, nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana. Znači na njegovo očitovanje. Ovdje imamo nomotehničke amandmane i odgovore zašto amandman nije usvojen, znači zbog toga što nomotehnički izričaj nije mogao amandmanom biti poboljšan. A ovdje se u očitovanjima predlagatelja uopće ne govori o očitovanju nego se govori općenito o projektu LNG. Zato smo imali raspravu, pa cijeli dan kršimo Poslovnik. Hvala.
Izvolite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 239. Poslovnika jer ste mi izrekli opomenu iako nisam postupio protivno nijednoj odredbi članka 238. kojim se izriče opomena. Dakle, niti sam da nisam govorio o temi koja nije predmet rasprave, niti nisam govorio bez prethodnog odobrenja niti sam upadao i ometao govornika niti sam govorio o drugoj temi niti sam omalovažavao i vrijeđao [[Upadica predsjednik: E, ali ovo jeste sad.]] druge zastupnike i niti sam odudarao od općih pravila ponašanja u Saboru [[Upadica predsjednik: E, jeste, jeste.]] Kako? Stajao sam tu, mirno sam stajao, Gandhijevskim metodama malti ne i nisam ni remetio red na sjednici.
Vrijeme, vrijeme je isteklo. Dakle, svojim ponašanjem odstupali ste od općih pravila ponašanja u Saboru a i kršili ste Poslovnik jer bi vi morali sukladno članku 201. govoriti. Izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja također mislim da je povrijeđen članak 239. budući da kolega je koristio snimku samo da bi dopunio svoju raspravu jer koliko sam ja njega čuo i koliko sam pratio, i na početku i na kraju je itekako nešto rekao. Prema tome, mislim da nije bilo osnova za izricanje opomene.
Dobro, to je vaše mišljenje. Žalite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Kolega Klisović, izvolite.
Dakle, povrijeđen je članak 239. u svezi članka 238. a reći ću i zašto. U Saboru je sasvim uobičajeno da zastupnici prilikom svojih rasprava, izlaganja citiraju druge ljude. To obično činimo na način da uzmemo na papiru njihove riječi i pročitamo. U ovom slučaju se radilo o citiranju drugih osoba ne putem čitanja njihovih tekstova, misli, rečenica …
Isteklo je vrijeme za objašnjenje, hvala vam lijepa, traje 30 sekundi [[Upadica Klisović: Ali bilo je 10 sekundi.]] A već je 7, 8 sekundi.
Dobro, u svakom slučaju ovdje se radi o citiranju putem audio snimke a ne putem čitanja teksta. Ali se radi o citiranju.
U članku 201. jasno stoji njegov govor ne može trajati dulje od 2 minute. Dakle jasno je, više nego je jasno da je to govor [[Upadica Klisović: Ali nije više od 2 minute govorio, jel tako?]] To znači da mora govoriti, nemojmo, ajde idemo dalje. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Gospodine Bačiću, pitali ste za suglasnost, dakle svi ljudi koje smo tu citirali potpisom su dali suglasnost da možemo citirati. Hvala.
Izvolite kolega Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, nažalost ovdje imamo eklatantno kršenje članka 1. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora koji jasno kaže ovim Poslovnikom uređuju se unutarnje ustrojstvo, način rada Hrvatskog sabora. Dakle, u članku 201. je propisano to može govoriti. I kako mi možemo očekivati od hrvatskih građana da poštuju zakone ako se mi kršimo, ovo je naš zakon kako mi ovdje ponašamo se. I nije dobro koristiti građane Krka, na kraju krajeva ja sam bliže tom LNG terminalu fizički jednim dijelom godine, nego svi ovi koji se toliko bore za to. Mislim da je kolegi … [[Govornik se ne razumije.]] koji je bio zastupnik u ovom Saboru [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] trebalo na drugi način omogućiti [[Upadica predsjednik: Vrijeme, kolega Šuker.]] ali nije dobro da kršimo članak 1. ovoga Poslovnika.
Dobro. Dakle, mislim da je sada jasno da smo dogovorili kako ćemo dalje raditi a onaj tko bude kršio Poslovni, dobivat će opomene i gubiti riječ nakon druge opomene. Idemo sada na 13. amandman Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Ne prihvaća se jer isti smo razmotrili te smatramo da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Jovanović, izvolite.
Kolegice i kolege, dakle ogromna većina građana Omišlja, Krka, PGŽ-a i kroz peticiju i kroz prosvjed na Korzu i kroz izjave koje su snimili i koji žele da se puste danas ovdje i da se čuju je protiv plutajućeg LNG terminala iz brojnih razloga no sad smo čuli kako nije dobro da mi kršimo jedan članak Poslovnika, mi smatramo da ne kršimo. A kako može biti dobro kada Vlada krši Ustav, zakone, Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, odluke općine Omišalj, odluke PGŽ-a i to odluke koje su donijete bez jednog glasa protiv, odluke koje su podržale sve političke opcije koje djeluju u Omišlju, na Krku, u PGŽ-u. Prema tome, i na ovaj način danas mi želimo pokazati da se grubo krši Ustav, Europska povelja o lokalnoj samoupravi, brojni zakoni i ono što je najtužnije, krši se volja birača koji žive u Omišlju, na Krku, u PGŽ-u, a mi to ne smijemo činiti. Naš je zadatak zastupati interese građana RH, interese građana iz izbornih jedinica iz kojih dolazimo, dakle konkretno mi koji smo iz PGŽ-a imamo posebnu obvezu učiniti i prenijeti glas građana Omišlja, Krka i PGŽ-a ali ne samo njih, nego i građana cijele Hrvatske koji će morati plaćati skuplji plin zbog interesa koji nisu interesi Hrvatske nego su prije svega interesi Mađarske i mi to danas ovdje moramo glasno reći da građani shvate o čemu se radi i da se donosi jedan protuustavni zakon na štetu svih građana RH. Tražim glasanje.
Idemo na Klub zastupnika SDP-a, broj 14 amandman.
Hvala. Amandman broj 14 ne prihvaća se. Isti smo razmotrili te smatramo da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Jovanović, izvolite.
Dakle, Općina Omišalj je pokazala koliko joj je stalo do strateških interesa RH. U Općini Omišalj se nalazi zračna luka, u Općini Omišalj se nalazila DINA koja do dandanas nije sanirana iako je to obećano, u Općini Omišalj su se nalazili dijelovi brodogradilišta Treći maj, tamo se nalazi JANAF. Općina Omišalj je pristala da bude i kopneni LNG terminal, ali ne pristaje na plutajući LNG terminal jer sve studije koje su polovično prikazane pokazuju da se ne ispunjavaju četiri temeljna uvjeta koji građani Omišlja, Krka i Primorsko-goranske županije da se udovoljili ekonomski, energetski, ekološki i estetski preduvjet. Niti jedan od tih uvjeta nije zadovoljen, pa prema tome kroz sve amandmane koje smo podnijeli, mi želimo dodatno ukazati koliko je ovaj Zakon loš, neustavan i kako sramotno diskriminira volju birača građana RH koji žive u Omišlju na Krku i Primorsko-goranskoj županiji. Tražim glasanje.
Amandman br. 15 Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 15 se ne prihvaća. Razmotrili smo i isti smatramo da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Đujić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, tijekom rasprave o ovome Zakonu ministar Ćorić ovdje je rekao da mu je žao što nije više razgovarao sa građanima Krka, s predstavnicima općine Omišalj i sa svim stanovnicima Primorsko-goranske županije nakon svega što se dogodilo nakon toga. Vidimo da to nije istina da mu je žao, da nema žalbe. Dapače, ne samo da nije razgovarao, nego Vlada i ministarstvo i osobno ministar Ćorić zajedno sa kolegama iz svog Ministarstva preko koljena nameće jedno rješenje protiv kojeg su građani otoka Krka, građani Primorsko-goranske županije, neovisno o političkoj opredijeljenosti, jedini izuzetak tu su zastupnici HDZ-a iz Primorsko-goranske županije koji će suprotno mišljenjima cijelog našeg kraja glasati za ovaj Zakon i to je ono što ne možemo shvatiti i još jednom apeliramo na vas da ne lomite preko koljena i da poslušate građane Primorsko-goranske županije i da pomaknemo ovaj Zakon u drugo čitanje i da u konačnici se argumentiranom raspravom dođe do rješenja koje bi bilo najbolje za sve građane u našem kraju. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Idemo na 16. amandman istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman br. 16 ne prihvaća se. Isti smo razmotrili, te smatramo kako nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Đujić izvolite.
Hvala lijepo. Ne prihvaćam vaše obrazloženje zato što i mi smo razmotrili sve argumente koje daje ova Vlada i oni ne odgovaraju činjeničnom stanju ni zdravoj pameti, suprotni su željama stanovnika otoka Krka, svaka vlast bi trebala u biti prvenstveno služiti svome narodu, ali upravo na ovoj Vladi vidimo da to nije slučaj. Vidimo to i na ovome Zakonu i na nekim zakonima koji su se pisali prije godinu i pol dana pa smo naknadno saznali tko ih je pisao. Nadam se da ćemo uskoro saznati i tko je pisao i ovaj Zakon, u čijem interesu i zbog čega se ovo sve skupa gura, ali ove stvari nisu dobre i opet ću ponoviti. Znači, protiv ovoga su građani otoka Krka, građani Primorsko-goransko županije. 19 tisuća građana je potpisalo peticiju protiv ovoga Zakona. Sve političke opcije uključujući i one koje sjede u Vladi RH su kroz Primorsko-goransku županiju, kroz zaključke skupštine Primorsko-goranske županije, kroz svoje javno obraćanje iskazali svoje neslaganje, nezadovoljstvo sa ovim Zakonom i ono što je najgore, što vi ne radite to sad samo građanima Primorsko-goranske županije nego radite to našoj djeci, radite budućnosti toga kraja koji ima udio od 10% u ukupnom turizmu RH i uništavate nam jednu našu granu od koje svi skupa živimo. Uništavate tu ljepotu i još jednom vas pozivam da odustanemo od ovih suludih rješenja i tražim glasovanje o ovom zakonu.
Amandman br. 17 Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 17 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Isti smo razmotrili te smatramo kako nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih vas molio da mi u obrazlaganju amandmana sukladno članku 18. Poslovnika dopustite korištenje tehničkih informatički sredstava, stavak 2. To je po Poslovniku moguće. Da ne dobijem novu opomenu s oduzimanje riječi, mislim. Kako bih mogao vojsku ostaviti samu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Članak 18., stavak 2. Poslovnika, zastupnicima su dostupna tehnička informatička sredstva i materijali koji su im potrebni za obnašanje njihove dužnosti pa bih ja molio… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ne, ne, ne. Ne piše da se najavljuje. Ja bi molio da mi predsjednik to omogući i učini dostupnim. Evo, ja ću samo stisnut tu.
Ne, ne. Ali kolega Bauk. Dakle, članak 201. kaže da morate govoriti. Ako postoji neko pomagalo koje će vam olakšati da govorite, slobodno se poslužite tim pomagalom.
U tom slučaju po vašem tumačenju ja mogu sad stisnuti play i samo otvarati usta i lagano ispuštat zvukove da ne ometam onoga koji pušta. To bi bilo malo, neću se do te razine nadmudrivati s vama, nego ću sad otići u ured, drugi kolege će obrazlagati amandmane, pa ću sve ovo što su ljudi snimili pročitati, ako to tako treba [[Upadica Jandroković: To je tako ispravno.]] Mislim da bi se trebali ipak u 21. stoljeće vratiti, ali tražim glasanje. Hvala.
Kolega Bauk, samo zbog naših gledatelja koji nas prate. U 21. stoljeću moguće je glasovati i s Korčule, kao što smo rekli. Dakle, ali štitimo neki sustav i neka pravila ponašanja koja smo si sami zadali. Dakle, ne moramo onda uopće ovdje biti, svi možemo iz svojih ureda video-tehnologijom komunicirati, internetom i sve će biti izvrsno. Ali mi smo ovdje predstavnici naroda, u njihovo ime govorimo, jasno su propisana pravila gdje se kaže da imate pravo govoriti ne dulje od 2 minute i ja se toga držim. Dakle, molim vas da se pokušamo korektno, fer, u skladu sa Poslovnikom ponašati. Glasovanje će biti naravno o amandmanu br. 17. Sada idemo na 18. amandman, Klub zastupnika SDP-a.
Amandman br. 18 se ne prihvaća. Isti smo razmotrili te smatramo kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Dakle, stalo nam je do interesa naših građana i jednostavno sve ove dane susrećem naše sugrađane iz Primorsko-goranske županije, ali i diljem Hrvatske, negoduju zbog ovakvog kršenja demokratske procedure. javna rasprava trajala je 15 dana, sada se jedan zakon, od vitalnog značaja za žitelje Omišlja, Krke i Primorsko goranske županije, gura na način, da se radi o hitnom postupku odbijaju se svi naši prijedlozi, primjedbe, naše poruke da idemo u drugo čitanje, da možda nađemo neko bolje rješenje i čime se pokazuje da vi zapravo apsolutno ne držite do interesa građa RH. Stranka kojoj vi pripadate želi ostvariti nekakve ciljeve, pogodovati nekome, na štetu građana. Donosite novi zakon o sprječavanju sukoba interesa, koji će biti zakon o prikrivanju sukoba interesa. Samo da bi pokazali da vas uopće nije briga za interese građana RH. I sada i ovdje odbijanjem svih naših amandmana to samo potvrđujete. Naravno da tražimo glasanje.
Idemo na amandman broj 19 Klub zastupnika SDP-A.
Amandman broj 19. Klub zastupnika SDP-a, ne prihvaća se. Isti smo razmotrili te smatramo kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Klisović, sada ste vi, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine državni tajniče, zašto Vlada ovako agresivno forsira usvajanje ovog zakona u prvom čitanju. Ima li tu neki stvarni razlog? Pa vi zanemarujete politički konsenzus koji je tako rijedak u ovoj zemlji, na lokalnoj i regionalnoj razini, svih političkih snaga koje tamo obitavaju i dobile su povjerenje građana. Poznato vam je, svi načelnici, gradonačelnici na otoku Krku, a dva su iz SDP-a, dva iz HDZ-a, dva nezavisna i jedan iz PGS-a jednoglasno su protiv plutajućeg terminala. Skupština Primorsko goranske županije, jednoglasno protiv plutajućeg LNG terminala. A u njoj sjede i HDZ i SDP i HSP i Most i Laburisti i Unia Kvarnera, Akcija mladih, Živi zid itd. Pa koji je to razlog da tako agresivno gurate ovakvo brzo usvajanje u prvom čitanju? Što se tiče glasa naroda koji je pušten u ovoj sabornici, želio bi samo upozoriti na jednu stvar, koja će možda biti korisna i Odboru za Ustav, dakle, mi u našim raspravama imamo pravo citirati druge ljude. Kažem to obično radimo na način da kažemo sada ću citirati osobu xy i pročitamo njene misli. Ono što je gospodin Bauk napravio, je ustvari citiranje unutar svoje rasprave, tuđih misli koristeći audio uređaj. Tu nema nikakvih razlika samo je razlika u tome, što ste sredstvo putem kojeg ste citirali zamijenili, nije više vaš glas i čitanje s papira tuđih misli, nego tuđe misli se direktno prenose putem audio snimke. To ne bi smjelo, po meni, biti povreda našeg Poslovnika. Hvala lijepo. I glasanje tražimo, molimo.
U redu, idemo na broj 20 amandman Klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a amandman br. 20 isti se ne prihvaća, razmotrili smo, te smatramo kako nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, mi smo kada smo izabrani u Hrvatski sabor, prilikom konstituiranja, prisegli smo da ćemo raditi na interes naših građana, prisegli smo na Ustav, koji to i propisuje. Ja se kao zastupnik ne mogu oglušiti na Voxpopuli, dakle, prije svega građane Omišlja, građane Krka, građana Primorsko goranske županije. Ono što je kolega Klisović rekao prije mene, a to je da ignoriramo sustav, ignoriramo konsenzus na lokalnoj razini, politički konsenzus koji je rijedak. Ali, isto tako, kolegice i kolege, pokušavate iz ignorirati i politički konsenzus koji postoji u ovom Domu, a to je da nam LNG terminal treba i da LNG terminal mora biti kopneni, ako idemo na ovo rješenje dakle da se nalazi na ovoj lokaciji. Ja se isto moram pridružiti kolegicama i kolegama, koje se pitaju, zašto se sada ovo tako lomi preko koljena, imamo projekat koji je star 25 g. možda i više, a sada u tjedan dana moramo riješiti svu zakonsku podlogu koja je potrebna za njegovo realiziranje. Kolegice i kolege, zadnji put kada smo donosili jedan ovakav kontroverzan lex, on se pisao u nisko profilnim restoranima po Gradu Zagrebu, gdje se pisao ovaj i z a čije račune i čije interese. Interese hrvatskih građana? Je li interes hrvatskih građana da kupuju skuplji plin i li da plaćaju infrastrukturne projekte nekih drugih zemalja i interese nekih drugih zemalja. Pa ako imaju interese neka oni to sami plaćaju. Mi ćemo im rado ustupiti infrastrukturu, naravno uz neku naknadu, ali nećemo plaćati njihove interese. Trebamo prekinuti takve odnose, tražim glasanje po ovome amandmanu.
Dobro. Idemo na amandman br. 21 isto Kluba zastupnika.
Hvala. Amandman br.21 Kluba zastupnika SDP se ne prihvaća, isti smo razmotrili i ne smatramo da je usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Kolega Đujić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine predsjedniče vi ste maloprije bili rekli, kada ste nam govorili o našem načinu rasprave, da u 21. st. ne treba se biti ovdje, nego se može glasovati, npr. iz Korčule i to je točno, kao što je točno da u 21. st. stari brod, 37 g. koji bi trebao biti sutra LNG terminal ne mora biti u Omišlju, nego može biti van granica RH. I to bi bilo najnormalnije i najpoštenije. I ja se ovdje sada pitam, zbog čega Vlada preko koljena nasuprot željama građana Primorsko građanske županije, neovisno o njihovoj stranačkoj pripadnosti gura ovaj projekt i koji su tu interesi iza ovog projekta, kada Vlada na ovaj način, na silu, nameće neko rješenje, koje nije profitabilno, nije ekonomsko opravdano, nije ekološki, nanosi štetu cijelom jednom kraju, ali usprkos tome, usprkos upozorenjima i molbama svih stanovnika toga kraja, Vlada ipak to gura i ne brine o posljedicama, ministar Čorić na silu ne želi uopće razgovarati s građanima Primorsko goranske županije. Država je spreman čak sanirati gubitke koji već sama kaže, da će se gubici pojaviti na ovom projektu i da će ih država sanirati i pokrivati, e onda se ja pitam, koji su u biti istinski interesi iza ovog projekta i zbog čega se sve ovo, na ovaj način gura i sili i zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Idemo na amandman broj 22 Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman broj 22 ne prihvaća se. Obrazloženje: Brod koji se nabavlja, ako se radi o starom brodu, ne smije biti stariji od 11 godina, a ako se radi o konverziji, konverzija ne smije biti starija od 12 mjeseci.
Kolega Jovanović izvolite.
Hvala lijepo. Dakle ne možemo vam vjerovati, to je najtužnije u ovoj priči jer sve što ste govorili kada ste obrazlagali ovaj zakon, sve što je govorio ministar, u nekoliko navrata je govorio neistine, tako da i obrazloženja koja sada iznosite moramo primiti sa dubokom sumnjom koliko su ona istinita. Dakle građani Omišlja se ne slažu s ovim projektom, ali im je stalo do strateških interesa RH i zato smatraju da je kopneni LNG terminal dobro rješenje. Dakle zamislite turiste koji će doći, bez obzira koliko taj brod imao godina, obzirom da ne vjerujemo u ovo što ste rekli, a taj brod će biti grdosija koja je velika kao tri nogometna igrališta i visok je 17 katova, dakle on će svojim dimenzijama, svojim izgledom apsolutno dominirati cijelim tim krajem. I ne samo to, on će ispuštati 300 tona varikine u more, od toga će apsolutno stradati cjelokupni ekološki sustav u kvarnerskom zaljevu. Dakle taj brod nije rješenje i zbog toga tražimo glasanje o našem amandmanu.
Idemo na amandman broj 23, istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman broj 23 ne prihvaća se jer isti nije usmjeren boljem izričaju u smislu nomotehnike.
Kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Gospodine državni tajniče, često se u obrazlaganju ovog zakona spominjalo da je LNG terminal u strateškom interesu RH. I kao što ste mogli primijetiti, nitko ne spori tu činjenicu. Svi mi smatramo da je on u strateškom interesu RH i da je jedan doprinos Europskoj energetskoj sigurnosti. Dakle on nadilazi i samu RH i ustvari onima od kojih mi očekujemo pomoć u slučaju krize u Hrvatskoj, uključujući energetske, pomažemo na ovaj način da ako oni dođu na krizu da se putem našeg LNG terminala mogu pokrpati te rupe u energetskoj potrošnji koje su joj potrebne, posebice tijekom zime, znamo što je bilo kad su Rusi ukinuli dotok plina kroz plinovod u Ukrajini, Ukrajina se počela smrzavati. To ne želimo unutar EU, to ne želimo našim partnerima, našim državama od kojih i sami očekujemo pomoć u slučaju bilo kakvih poremećaja na našem samom tržištu. Građani Omišlja i šire od Omišlja, otoka Krka i cijele primorsko-goranske županije također ne spore da je LNG terminal potreban. Dakle jedina razlika koju SDP, koju građani Omišlja, građani primorsko-goranske županije, a ja vjerujem i kompletno građani RH imaju prema prijedlogu Vlade je koja vrsta LNG-a. Dakle svi se mi zalažemo za LNG, ali mi se zalažemo za kopneni, a ne za ovaj plutajući. A zašto ne za plutajući? Zato što je štetan ekološki, što financijski nije isplativ, što u konačnici će biti skuplji jer zahtjeva dodatne brodove koji će prevoziti plin do petrolejske luke Rijeka koja nije adekvatno opremljena za primitak takvog plina i mnogi drugi razlozi. Hvala. Molim vas glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Idemo na amandman broj 24 Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman broj 24 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje: s terminala ukoliko radi punim kapacitetom godišnje će izaći nešto malo više od 5 tona ostatnog klora koji se zaustavlja u krugu od 400 metara od terminala, te je nakon tog kruga nemjerljiv. Dok tijekom jedne godine iz kanalizacije općine Omišalj izlaze 104 tone biokemijski neobrađene kanalizacijski otpadne vode, a koji ima daleko više klora i varikine uzimajući u obzir činjenicu koliko se varikine potroši na čišćenje kamenca u sanitarnim čvorovima i slično.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodin predsjedniče. Meni je i dalje nije jasno zašto bježimo od toga da čujemo što o ovome kažu naši građani, dakle prije svega oni koji će itekako osjetiti posljedice ovog LNG terminala. Znate li kolegice i kolege da se 10% turizma RH ostvaruje upravo na otoku Krku, odnosno prevedeno u konkretan iznos to je 250 milijuna eura prihoda godišnje. Mi smo turistička zemlja, to želimo biti, dakle otok Krk uprihoduje godišnje otprilike ovakav iznos. Jeste li čuli za arheološki kompleks Mirjane … [[Govornik se ne razumije.]] ja vjerujem da većina nije, ali inače taj isti kompleks vam je naše Ministarstvo turizma uvrstilo među 20 top arheoloških destinacija u RH. Taj isti kompleks tijekom sezone dnevno posjeti 1000 posjetitelja. A taj se isti kompleks nalazi samo 300 metara zračne linije od predložene lokacije novog plutajućeg terminala. Dakle kolega Jovanović je govorio, od jedne velike grdosije, velike nekoliko nogometnih igrališta, visoke preko 20 metara ili skoro 20 metara, koja buči, svijetli, ispušta varikinu, svaki dan, cijeli dan i cijelu noć. I mi sa ovime želimo biti turistička zemlja, mi sa ovime građankama i građanima otoka Krka koji mahom od turizma i žive šaljemo jednu divnu poruku: Idite u Irsku pa se tamo bavite turizmom jer na otoku Krku nakon ovoga više nećete moći. Tražim glasanje.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,12 SATI]] Molim vas kolegice i kolege, nastavljamo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, amandman broj 25.
Amandman broj 25 ne prihvaća se. Razmotrili smo te smatramo kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Hvala predsjedniče. Evo maloprije smo imali stanku u kojoj je izrečeno niz stvari pa je jedno od pitanja bilo odakle će građani u kontinentalnoj Hrvatskoj imati plin i kako će se njima objasnit kad se budu smrzavali da ne mogu imati plina? To naprosto nije točno i nije točna teza zato što građani u unutrašnjosti mogu imati plin, mogu ga imati iz fiksnog LNG terminala, znači ne iz plutajućeg i to je ono znači, da se ne nametne kriva teza. Mi u primorsko-goranskoj županiji nismo protiv LNG-a, nismo protiv energetske neovisnosti RH, dapače, mi smo za to, ali nismo za ovo rješenje koje nameće Vlada, koje je u više segmenata lošije, lošije od fiksnog djela koji je usklađen s prostornim planovima i tome svemu što govorimo već cijeli dan. Ali ja želim reći još jednu stvar, zašto je fiksni LNG terminal bolji od plutajućeg? Između ostalog i zbog toga je bi se na gradnji fiksnog LNG terminala aktivirala i lokalna građevinska operativa, dakle bilo bi koristi i za lokalno stanovništvo kroz poslove gradnje toga terminala, bilo bi koristi za proračun RH od prihoda od građevinskih poduzeća, ali i u krajnjoj konačnici u fiksnom LNG terminalu bi radili domaći ljudi, domaće stanovništvo, dok u plutajućem to tako ne mora biti. Jer šta je plutajući LNG terminal? To je brod, a na brodu nisu radnici, nego je na brodu posada, a posuda posluje po zakonima one zemlje pod čijom zastavom plovi i tu se može napravit vrlo lako manevar da uopće domaći stanovnici ne budu ni radili tamo i da lokalna zajednica pak ne bude imala apsolutno nikakve koristi od toga, nego bi se moglo dogodit npr. da dolje rade Filipinci po zakonima neke zemlje kao što je npr. Italija. Zato tražim glasanje o ovom zakonu.
Idemo na amandman broj 26 istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman broj 26 ne prihvaća se. Obrazloženje: Bitno je napomenuti da je plutajući LNG terminal u skladu s prostornim planom županije koji je donesen 2013. godine, a koji nedvojbeno propisuje da će se terminal graditi fazno te da će u prvoj fazi izgraditi privez na kopnu i postrojenje za … [[Govornik se ne razumije.]] na brodu, kao i mogućnost iskorištavanja mora za potrebe rada terminala. Upravo u skladu s prostornim planom županije koji je donesen 2013. godine Vlada RH 2016. godine je donijela odluku o faznoj gradnji.
Kolega Jovanović, izvolite.
Evo nažalost kolegice i kolege, građani koji gledate prijenos ove sjednice Hrvatskog sabora, možete vidjeti kako Vlada laže i vara Hrvatske građane. Dakle ovaj LNG je neustavan upravo iz razloga što ovakav kakav se nudi nije u skladu sa prostornim planovima općine Omišlja i primorsko-goranske županije. Prema tome ovdje se u oči laže sve nas i sve građane RH. Istovremeno ne želi se pustiti mišljenje i glas građana Omišlja koji jasno žele reći da jesu za kopneni terminal, ali nisu za plutajući LNG terminal. Prema tome, time se još jednom pokazuje na koji način se ne uvažavaju građani Omišlja, Krka i primorsko-goranske županije jer se ne želi uspostaviti kvalitetan dijalog sa lokalnom zajednicom koji je izostao svo vrijeme. Još jedna laž koja se stalno ponavlja, da bi kopneni LNG terminal bio neusporedivo skuplji, je naprosto jedna bijedna neistina jer se uspoređuju duplo veći kapaciteti. Dakle kad bi se radio LNG terminal u kapacitetima kopneni kao što je ovaj plutajući, dapače, bio bi još i jeftiniji i mogao bi se koristiti i za druge načine koji bi imali ekonomsku korist za područje primorsko-goranske županije. Dakle laž do laži i apsolutno neuvažavanje mišljenja, interesa žitelja Omišlja, Krka i primorsko-goranske županije. To je nešto što je nedopustivo i ja ne mogu vjerovati da to Vlada čini na jedan ovakav neoprostiv način. Tražimo glasanje.
Idemo na amandman broj 27 istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman broj 27 Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se. Obrazloženje: Nacrtom prijedloga zakona određeno je da brod FSRU mora ploviti pod Hrvatskom zastavom, kao i obvezna osiguranja i oslobađanje od poreza na dohodak osoba ukrcanih na pomorske objekte kako bi se potaknulo, odnosno osiguralo zapošljavanje hrvatskih pomoraca na pomorskom objektu, s obzirom da su naši pomorci u međunarodnim vodama oslobođeni navedenih poreza.
Kolega Klisović izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani kolega državni tajniče i vi i ja jako dobro znamo da je za Hrvatsku puno bolje rješenje kopneni LNG terminal, nego plutajući. Razlika između mene i vas je u tome što ja to priznajem i kažem, a vi ne priznajete i ne kažete, nego pokušavate braniti rješenje u koje vjerojatno ni sami ne vjerujete. A zašto to kažem? Pa upravo zato što i sama Vlada kaže da je plutajući LNG terminal prva privremena faza i da će u službenoj dokumentaciji stoji da ukoliko se pokaže ekonomski isplativim da će se ići u kopneni terminal, prema tome tu i sama Vlada očigledno rezonira na isti način kao što rezoniramo mi, ali mi tražimo odmah da se ide na kopneni terminal, a ne prvo kao plutajući. I zato je potpuno nerazumljivo kada se kaže da prva faza traje 10 godina. Koja to faza može trajati 10 godina? To jednostavno ne funkcionira. Dakle nismo ozbiljni. Kada HERA računa tarife na bazi 20 godina i sada je to zbunjujuće, a dodatno je zbunjujuće kada lex-LNG predviđa davanje koncesije na maksimalnih 99 godine. Pa kako sad, koja je tu sad prva faza, koja je druga faza? Imate tri podatka koja nisu međusobno usklađena i koja zbunjuju sve nas, a mislim da svi dijelimo mišljenje da je kopneni terminal ono što nam treba. I kao što je kolega Jovanović kazao, da nije ovaj plutajući jeftiniji. Jer ako uspoređujete kruške i jabuke, onda može biti ne znam, jabuka jeftinija od kruške, ali ako stvari dovedete u ravan i kažete ne 2,5 BSM-a, nego 6,5 BSM-a kopnenog i plutajućeg, onda ćemo vidjeti kada usporedimo cijene izgradnje i operativne troškove da je kopneni terminal jeftiniji. Nemojmo zaboraviti da u plutajući [[Upadica Jandroković: Hvala.]] Molim vas glasanje.
Idemo na klub zastupnika SDP-a, amandman br. 28.
Hvala. Amandman br. 28 ne prihvaća se. Isti smo razmotrili, te smatramo kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Mislim da je kolega Klisović zapravo tu u svom obrazloženju prije načeo jednu dobru temu. A to je zapravo koliko faza ima projekt izgradnje LNG terminala na otoku Krku. Naime, u dijelu dokumenta stoji da ima 4 faze, u dijelu stoji da ima dvije faze, da je prva faza plutajući, druga je neki polukopneni itd., itd. No ono što ne možemo naći niti u jednom dokumentu je koliko košta ukupan projekt izgradnje LNG terminala na otoku Krku. Zašto postoje tvrdnje da izgradnja plutajućeg LNG terminala jeftinija od kopnenog ako studija makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku iz 2016. godine tvrdi da tako nije. Zašto se obmanjuje javnost i uspoređuje dvostruko veći kopneni terminal u odnosu na plutajući samo kako bi ispalo da je kopneni jeftiniji? Zašto ne baratamo podatkom da se izgradnjom kopnenog terminala bi se angažiralo trostruko više domaće građevinske operative nego kod plutajućeg? Zašto Vlada RH svjesno želi više novaca priskrbiti stranim građevinarima odnosno brodograditeljima nego domaćim? U čijem je to, kolegice i kolege interesu? I na kraju dolazimo do famoznog čl. 12. čije sam brisanje i predložio. Dakle, da LNG Hrvatska sa svojim javnim nastupima stalno uvjeravao da je projekt LNG terminala, plutajućeg terminala komercijalan projekt namijenjen kupcima prvenstveno izvan RH i da je isplativ. Isto su to navodili i tijekom predstavljanja studije utjecaja na okoliš. E sada, u nedostatku odgovarajućeg interesa kupaca, sada je projekt proglašen strateškim izvorom plina u slučaju da dođe do prestanka opskrbe, što bi značilo da će hrvatski građani nadomiještati razliku koja će odnosno gubitak koji će nastati od nezakupljenih kapaciteta. Ponovo sve svaljujemo na hrvatske građane. Ja vas opet pitam za čiji interes, kome se pogoduje, gdje se zakon pisao. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Idemo na amandman br. 29 istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman br. 29 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je taj amandman razmotrio te smatra da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Đujić.
Hvala lijepo. Dakle, cijelo vrijeme Vlada navodi neke svoje argumente koji nisu istiniti, koji su lažni i cijelo vrijeme se obmanjuje građane prvenstveno Primorsko-goranske županije, a jedan dokaz je upravo i ovo obrazlaganje amandmana. Dakle evo, državni tajnik gospodin Milatić je malo prije na obrazlaganje amandmana br. 27 pričao o posadi, o Zakonima po kojoj će morati bit hrvatski pomorci unutra kao obrazloženje zbog čega se amandman odbija, a amandman je predložen da se u čl. 1. briše slovo i iz prve rečenice. Dakle, kakve veze slovo i ima sa onim što ste vi pričali maloprije? Nego gospodin Milatić daje obrazloženja da bi probao parirati našoj raspravi, ali već na sam način lažno daje obrazloženja koja nemaju veze s amandmanima koja smo mi predložili. Dakle, to je još jedan dokaz da u biti ova Vlada i njezini predstavnici ne samo da lažu na zakonima, ne samo da lažu s onim što šalju poruke hrvatskoj javnosti nego evo, već lažu i na obrazloženjima ovih amandmana. Ako je gospodin Milatić možda krivo nešto pročitao evo, ja se onda ispričavam, ali molim da nam onda da obrazloženje amandmana broj 27 ili sad da da na neki slijedeći broj ono na što smo mi predložili. Ili da mi ponovo objasni prilikom slijedećeg amandmana kakve veze zakoni o hrvatskoj posadi na brodovima imaju sa izmjenom slova i u rečenici, prvoj rečenici čl. 1. ovoga Zakona. Evo, hvala lijepo.
Kolega Đujić, samo vas molim da malo birate riječi jer laže i tako… Nemojte to raditi. A druga stvar, samo da vas upozorim. Dakle, vi sad inzistirate na tome da on nije dovoljno dobro istumačio amandman. U ni jednom vašem očitovanju vi ne komentirate amandman nego govorite opće dvije minute i ni jednom vam nisam prigovorio zbog toga. Dakle, molim vas da ne radite dvostruka mjerila, dvostruke kriterije. Vama sam ostavio da dvije minute govorite o Zakonu u cjelini, a ne o pojedinom amandmanu, a sad prozivate predstavnika Vlade zato što je to jednom učinio u ovih 29 situacija. Idemo sad na amandman br. 30 istog Kluba zastupnika.
Hvala. Amandman br. 30 se ne prihvaća. Isti smo razmotrili te smatramo kako nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Jovanović izvolite.
Hvala lijepo. Bolje da prihvatite naše amandmane jer bi bar tehnički ovaj neustavni Zakon bio bolji. Ne mogu vjerovati na koji način se plasiraju neistine u ovoj sabornici i to je ono što sam naprosto šokiran. Dakle, u nekoliko navrata se ovdje govori da postoji nekakva fazna izgradnja i da je ta fazna izgradnja u prostornom planu. Dakle, istina je da je 2010. LNG kopneni terminal ušao u prostorni plan i da su na tom projektu intenzivno radili i HDZ-ove vlade u suradnji sa općinom Omišalj tada, 2007. i 2009. godine, a fazna izgradnja predviđena je za kopneni terminal da se radi od manjeg prema većem kapacitetu. U toj faznoj izgradnji nema plutajućeg LNG terminala. To je laž i ne može se nazvati drugačije i blaže nego da je to laž i da se lažu građani RH. To je neoprostivo. Cijeli ovaj zakon, cijeli ovaj lex LNG je jedna velika prijevara, jedna velika laž, jedna prijeteća plutajuća katastrofa koja može uništiti turizam općine Omišalj, otoka Krka i Primorsko-goranske županije. To je nedopustivo, to je protiv interesa RH, protiv strateških interesa RH jer turizam je sigurno najstrateškiji interes RH. Tražim glasanje.
Idemo na amandman br. 31., Klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 31. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, predlagatelj je razmotrio taj amandman te isti nije usmjeren boljem nomotehičkom izražaju.
Kolega Klisović, pa će onda kolega Bunjac.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Evo ja bih se želio osvrnuti na ovaj famozni članak 12. koji je spomenuo i kolega Hajduković, on je tražio njegovo brisanje kao i Klub SDP-a. Dakle, radi se o toj famoznoj naknadi za sigurnost poslovanja. Ukoliko operateru terminala bude prihod manji od očekivanog, e onda će to građani Hrvatske morati pokriti. I sada, pošto građani Hrvatske će ustvari najmanje koristiti plin iz LNG terminala opravdano pitanje se postavlja a zašto bi tome bilo tako. Broj 1. ono što bih volio znati i od državnog tajnika da li ste možda ispitali mogućnost da li se takvi troškovi mogu pokriti iz nekih izvora EU. S obzirom da je ovaj LNG terminal, kopneni, plutajući u funkciji europske energetske sigurnosti ne bi trebali građani Hrvatske snositi jedini onda troškove njegovog nerentabilnog poslovanja, postoje li mogućnosti namirenja tih troškova iz europskih sredstava, to je jedna stvar. I druga stvar koja mi je tu zapala za oči je, daje se koncesija na 99 godina tvrtkama, tvrtki koja je u vlasništvu HEP-a i PLINACRO-a. Kako kroz medije možemo čuti da se te tvrtke predviđaju za privatizaciju sada se postavlja opravdano pitanje kome u tom drugom koraku, u toj drugoj fazi će se ustvari pogodovati odnosno pokrivati troškovi ne rentabilnog poslovanja. Tada LNG Hrvatska postaje jako unosna, zlatna koka iz koje će netko sigurno moći poslovati i bez imalo poslovnog rizika i znojenja kao što svi poduzetnici rade da bi izdržali i preživjeli na tržištu Hrvatske jednostavno će raditi kako žele a sve ono što im je manjak će im nadograditi državni proračun RH. Pa to nije baš korektno i ne znam kako je Vlada upala u takvu zamku. Hvala. I tražim glasanje molim vas.
Dobro. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,40 SATI]] Idemo dalje, amandman broj 32. Kolega Stazić, pristojno se ponašajte, znam da vam to ne ide, ali molio bih vas da takvi budete. Izvolite, kolega Milatić.
Hvala. Amandman broj 32 ne prihvaća se. Isti smo razmotrili te smatramo da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Na kojem smo amandmanu? [[Upadica: 32.]] 32, dobro. Dakle, gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, obzirom da na to da mij je onemogućeno korištenje informatičkih pomagala u obrazloženju amandmana i razmišljajući kako da ipak glas građana predočim građanima RH, ja ću morat citirat njihove govore tako da ih ja reproduciram. Nažalost mislim da neću biti dovoljno onako uvjerljiv kao što bi to bili oni da ih mogu pustiti na zvučnik, ali ne želeći riskirati drugu opomenu sa oduzimanjem riječi, želeći nastaviti raspravljati o ovoj temi, onda ću tijekom slijedećih par stotina amandmana, koristiti tu mogućnost reproduciranja njihovih govora tako da ću morat stavit slušalice i kao Mladen Delić prenositi i samo se pitam „je li to moguće“ da to moramo tako kad tumačite tako Poslovnika. Dakle, prva koja će biti na taj način prezentirana je gospođa Ana Svetina, diplomirana ekonomistica, protivi se plutajućem LNG-u zbog njene obitelji i djece koja se više ne moći kupati u njihovom prečistom moru nakon što brod ispusti tone varikine u more. Njena obitelj se bavi iznajmljivanjem apartmana, turizam u Omišlju raste iz dana u dan i sada će nam … [[Govornik se ne razumije.]] sve to uništiti. Ja sam za turizam, čistoću prirode, mora te biljaka i životinja te poštivanje Ustava RH i lokalne samouprave. Tražim glasanje.
Idemo na amandman broj 33, isto kluba zastupnika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Izvolite.
Zahvaljujem. Slijedeća je gospođa Adrijana Tomljenović, prodavačica u Tisku iz Omišlja. Rekla je koliko ima godina ali nećemo to reći. Kaže da se nagledala svakakvih projekata koji su bili od strateške važnosti u bivšoj državi i danas, oko njih su Bakar, postrojenje DINA-e, JANAF, milijun stvari koje nikad nisu zaživjele i nikome nisu složile. Momentalno se na JANAF-u gradi puno novih rezervoara koje ne grade naši ljudi nego ljudi iz susjednih država jer su dali najbolju ponudu. Narušava se mir, narušava se priroda, narušava se sve a zna se odakle vjetar puše jer je to već praktički gotova stvar. U svakom slučaju, ne u interesu Hrvatske, ne u interesu Hrvatske nego nekog izvana. Ako turizam i industrija idu u sinergiju onda je to za njih dobro. Zahvaljujem, tražim glasanje.
Amandman broj 34 istog kluba zastupnika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Đujić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo budući da sam maloprije dobio kritiku da se ne držim amandmana, ja ću se sad držat amandmana. Dakle, mi smo u ovom amandmanu predložili da se u članku 1. riječ „tajnost“ briše. Zbog čega smo to predložili? Zato što ne želimo tajne interese u predlaganju i usvajanju ovoga zakona, ne želimo tajne dogovore ispod stola vezane za projekt LNG terminala. Smatramo da ne treba tajiti kolika je ekološka ugroženost toga kraja s ovim projektom. Mislimo da ne treba biti tajna koliko će ljudi raditi u plutajućem LNG terminalu a koliko bi ih radilo u fiksnom. Ne treba biti tajna da je fiksni LNG terminal isplativiji i bolji iz više razloga nego plutajući, i nije tajna da su svi stanovnici PGŽ-a protiv ovog oblika LNG plutajućeg, nije tajna da se tu dogodio konsenzus svih političkih opcija, nije tajna da su tu u ovaj projekt protiv plutajuće priče i hrvatski branitelji, čak i predstavnici HDZ-a PGŽ-a u našoj skupštini, nije tajna da će nažalost ovaj projekt vjerovatno podržati zastupnici HDZ-a iz PGŽ-a, i zbog toga smo predložili ovaj amandman jer želimo maknuti sve oznake tajnosti vezane uz prijedlog ovoga zakona. Evo hvala lijepo.
Tražite glasovanje. 35. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman broj 35 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Razmotrili smo te smatramo da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle kada govorimo i moramo to ponoviti jer kažu da je ponavljanje majka znanja, evo dozvolite mi kao bivšem profesoru da neke stvari ponovim, dakle Omišalj kao lokacija za LNG terminal je bila razmatrana samo u kontekstu kopnenog LNG terminala. Dakle s tim se složila i lokalna zajednica, svi su se složili s time da bi Omišalj mogao poslužiti u tom slučaju kao lokacija. Međutim odluka da se ide na plutajući LNG terminal je potpuno promijenila ovu sliku, mobilizirala je cijelu lokalnu zajednicu, protiv toga, protiv ovoga projekta, a zašto i koji su razlozi već smo nekoliko puta rekli. Dakle ja bih se osvrnio prije svega na one gospodarske, budući da žitelji Omišlja i Krka općenito ostvaruju značajni prihod upravo iz turizma. Dakle ako razmatramo plutajući terminal kao rješenje, tada Omišalj definitivno nije lokacija za to. U razgovoru sa stručnjacima i onima koji su upućeniji u ovu temu rekli su mi da postoji čitav niz drugih lokacija koje bi bile primjerenije za ovakav projekt, ako ga uopće razmatramo. Također postoje plutajući terminali, a postoje plutajući terminali, odnosno postoji više verzija i načina na koji se plutajući terminali mogu implementirati, odnosno ostvariti, a mi smo izabrali najgoru verziju. Dakle po onome što stručnjaci kažu najgora verzija što se tiče okoliša, najgora verzija što se tiče tehnologije, dakle tehnologija koja je već lagano i zastarjela. I na kraju dana moramo se zapitati ponovo zašto imamo lex LNG? Kada imamo Zakon o strateškim investicijama, ako je ovo strateška investicija za RH mogli smo ga provesti i po tom zakonu. Ponavljam ponovo razmatrajući lokaciju za ovakav plutajući terminal, to Omišalj sigurno nije. Tražim glasanje.
Idemo na amandman 36 isti klub zastupnika.
Hvala. Amandman broj 36 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio isti te smatra da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Jovanović izvolite.
Hvala lijepo. Evo i dalje se ne uvažavaju interesi građana Omišlja, ne želi se ni pustiti njihov glas, pa ću ja i pročitati odluke Općinskog vijeća. Dakle Općinsko vijeće se ne slaže sa izgradnjom predloženog projekta plutajućeg LNG terminala, jer ovakav kakav se nudi za općinu Omišalj je gospodarski štetan i ekološki rizičan. Smatramo da studija utjecaja na okoliš je izrađena površno te da nije cjelovito i stručno utemeljena upravo s aspekta gospodarskih učinaka i očuvanja okoliša, budući da je projekt ozbiljno ugrožava dominantnu gospodarsku djelatnost i turizam. Izgradnja predloženog plutajućeg LNG terminala umanjuje mogućnost korištenja, pa čak i onemogućuje upotrebu područja koja je planirano za industriju, područje nekadašnje DINE Petrokemije. A istovremeno proširuje industrijsku zonu, što smatramo neracionalnim i neprihvatljivim. Općinsko vijeće očekuje da općinska načelnica i zastupnici VIII izborne jedinice poduzmu sve političke i pravne postupke u cilju zaštite turističkog gospodarstva i njihovih aktualnih, veoma značajnih investicija. Evo mi zastupnici SDP-a i VIII. Izborne jedinice, u suradnji sa ostalim kolegama, činimo upravo to što je općinsko vijeće zatražilo od nas. Tražim glasanje.
Idemo sada na amandman broj 37, isti klub zastupnika.
Hvala. Amandman broj 37 se ne prihvaća. Obrazloženje: Predlagatelj ih je razmotrio taj amandman te smatra isti kako nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Ja bih još jedanput želio upozoriti na ovu činjenicu da prijedlog zakona direktno i bez natječaja dodjeljuje koncesiju na 99 godina trgovačkom društvu koje je ustvari u vlasništvu HEP-a i Plinacra, a te tvrtke su predviđene za privatizaciju. E sada mi znamo da za LNG Hrvatska, bilo da se radi o kopnenom ili o ovome drugome, plutajućem, je zainteresirana poprilično Ruska federacija, odnosno tvrtke iz te države. Mi znamo da su tvrtke iz te države također zainteresirane za kupnju INA-e od mađarskog MOL-a. Mi znamo da tvrtke, odnosno banke iz te države će ubrzo postati vlasnici Agrokora, Sberbanka 40%, VTB banka kažu 10%. E sada moje pitanje Vladi je, kada radi na ovim pitanjima, moram prvo reć da ruski kapital je dobrodošao u Hrvatsku, to da ne bude dvojbe, ali da li želimo kao Hrvatska, kao zemlja, staviti sva jaja u jednu košaru? Da li kao zemlja želimo imati samo jednog strateškog partnera u gospodarstvu? Da ne kažem da prvo plinsko društvo ima jako dobre veze sa Gazpromom, također Ruskom tvrtkom, da Petrokemija ovisi o njenom plinu itd., itd. Da li se u Vladi razmišlja i o vanjsko političkim aspektima LNG terminala? Premijer jako dobro poznaje vanjsku politiku, ja bih vas molio da mu prenesete pažnju i tu dimenziju ovog posla, dakle nije ovdje samo u pitanju energetika, nije ovdje samo u pitanju kapital i novac, biznis, ovdje je u pitanju i vanjsko politički strateški interes Hrvatske, odnosno kako se on može promijeniti, ukoliko sve ove tvrtke koje sam spomenuo dođu pod Rusku kontrolu, odnosno dođu pod kontrolu jedne države. Molim vas glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Idemo na amandman broj 38 istog kluba zastupnika.
Hvala. Amandman broj 38 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje: Predlagatelj je razmotrio isti te smatra da nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Kolega Đujić izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Mi smo predložili da se u članku 1. briše riječ nositelj i to smo predložili zbog toga jer nositelj odluka ne smije donositi odluke suprotno željama i volji ljudi na koje se te odluke odnose, što u ovom konkretnom slučaju Vlada radi, a to je da opet nameće jedno rješenje koje nije prihvatljivo ni lokalnoj zajednici koje nije u skladu s našim prostornim planovima i to ćemo ponoviti danas ovdje 380 puta, jer to očito ne možete čuti cijelo ovo vrijeme. I ne samo to, nego osim što se građani primorsko-goranske županije i prvenstveno otoka Krka ne slažu s time, ima i nekoliko argumenata koji potvrđuju zbog čega je njihovo neslaganje u biti u pravu. Dakle jedan od tih argumenata je taj da LNG plutajući protiv kojega mi dolje jesmo svojim dimenzijama, izgledom i načinom na koji će biti tamo usidren, sigurno će ugroziti turizam otoka Krka i svih gradova i općina na tome području. A kada znamo da je udio otoka Krka 10% u ukupnom turizmu Hrvatske, odnosno, udio turizma Primorsko goranske županije iznosi 10% ukupno udjelu turizma RH, onda znamo da ovakvo jedno rješenje svakako ugrožava i samo funkcioniranje cjelovitog hrvatskog turizma. S druge strane opet jedna od nelogičnosti. Osim što sam već rekao ovdje, da mi je nevjerojatno, da će zastupnici iz Primorsko goranske županije iz HDZ-a glasati za ovaj zakon, meni je nevjerojatno, da do sada nismo čuli ni ministra turizma, koji isto tako dolazi iz Primorsko goranske županije i koji svaki vikend kad putuje doma, kada se bude vozio preko krčkoga mosta, za trajekt za Lošinj će morati gledati tu grdosiju i morati će gledati svaki dan to i nije nam jasno da on cijelo vrijeme šuti. Evo, voljeli bi i njega čuti, ali zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Idemo na Klub zastupnika SDP-a i amandman broj 39.
Hvala. Amandman br. 39 Kluba zastupnika SDP se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Klisović je pričao o vanjsko političkoj i geo strateškim implikacijama ovoga projekta, one svakako nisu nezanemarive. No, ono što mene zanima je tko plaća i tko snosi troškove ti geo strateške pozicije i pozicioniranje RH. Ako se ne varam, baš kolega Klisović je spominjao projekt je u interesu EU i naših susjeda i naravno mi kao dio EU, apsolutno želimo doprinijeti i diversifikaciji izvora prirodnoga plina, kao i strateško geopolitičkoj sigurnosti kao takve. Međutim, neprihvatljivo je da troškove, eventualne troškove nekomercionalnosti projekta, snose isključivo građani RH. Ako je to zajedničkog interesa, ako je to od cijene Unije, regije, šire, uže, nije sada ni bitno, tada bi bilo fer, da troškove snosi i oni koji će od toga imati koristi, osim RH. EU je neka sredstva predvidjela za izgradnju ovoga terminala, ali dugoročno govoreći, nezaokupljeni kapaciteti trošak trebaju snositi hrvatski građani. A kolega Čuraj, ako ćete vi hrvatskim građanima objašnjavati zašto plaćaju skuplji plin, slobodno ali ja to ne želim. I zbog toga tražim glasovanje.
Dobro. Sada se javio kolega Lenart iz HSS-a, izvolite.
NASTAVAK NAKON STANKE U 12,12 SATI [[Početak nije snimljen.]] Sada ćemo prijeći na amandman broj 40.
Amandman broj 40 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, predlagatelj je razmotrio isti te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Izvolite kolega Stazić.
Čudno je državni tajniče, ovo vaše uporno odbijanje svih naših amandmana. Do njega vam je došlo zbog toga što predlagatelj nije htio prihvatiti naš prijedlog za drugim čitanjem. Ali evo to drugo čitanje kao što vidimo se ipak odvija. Za nas u puno povoljnijim uvjetima. Danas u ovakvom drugom čitanju, našem čitanju, možemo govoriti samo mi. I građani s područja Omišlja i Krka. I mi ćemo tu priliku iskoristiti da bi pokazali vladajućima kako je glupo odbijati prijedloge opozicije za drugim čitanjem je prođu lošije jer više nemaju prava se uplitati u tu raspravu, jer su mogli samo poslati vas ovdje da jednu te istu rečenicu, jednu te istu frazu izgovarate, po 100 puta, po 300 puta koliko će biti amandmana a oni zapravo ne mogu ništa u svoju obranu reći. Mi ćemo ovo naše drugo čitanje do kojeg je došlo zahvaljujući njihovoj nesretnosti, možda i gluposti, mi ćemo to probati iskoristiti na najbolji način da građanima koji prate ovaj prijenos, objasnimo kakvu štetu radite, kakvu štetu radite, kome tu štetu radite i za čije interese to radite.
Hvala. Prelazimo na amandman 41.
Hvala. Amandman broj 40 Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se. Obrazloženje, predlagatelj je razmotrio isti te smatra da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Amandman se odnosi na članak 1. U članku 1. piše da ovaj zakon se donosi u interesu RH. To je posve evidentno da je netočno jer kako može interes RH naškoditi jednom dijelu svojih građana? Naštetiti građanima otoka Krka. Što RH ima protiv građana otoka Krka? Pa da bi njezini interes bio njih upropastiti. Prema tome, to je potpuna neistina. Bila je rasprava o kopnenom terminalu nasuprot plutajućem, za koji je lokalna samouprava, ti isti građani koji su protiv ovog našeg rješenja plutajućeg dali suglasnost za koji su ishodovane sve moguće dozvole i koji bi se mogao raditi, graditi jeftinije i sigurnije. I tada bi se moglo govoriti o interesu RH. Ali taj interes RH vi ste maknuli u stranu, potpuno, da bi ste štitili nečiji tuđi interes. Pitam vas znate li vi državni tajniče, čiji? Čiji interes, jer nečiji interes se štiti. Tko će zaraditi na kupnji toga ruzavoga staroga broda koji će tamo dovući? Tko će na tome zaraditi? Tko će zaraditi na uništavanju okoliša jer netko hoće, pa zašto bi se inače radilo nelogično ako netko neće strpati novce u džep, pa strpali su kad je bila FIMI media, pa strpali su kad su radili autoceste. Pa nema posla na kojem netko od njih nije strpao novce. Pa hoćete se vi sutra povlačiti po sudovima? Jer netko će na sud ići i zbog ovoga. Pa ovo neće proći samo tako. Saznat će se tko je pokrao.
Hvala. Prelazimo na amandman broj 42.
Hvala. Amandman broj 42 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća jer je predlagatelj razmotrio isti te smatra da on ne doprinosi boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Evo državni tajniče, ja nastavljam gdje sam stao. I pitam vas hoćete li vi ići? Zašto prihvaćate tu odgovornost? Vi ovog časa to možete prekinuti i reći ne želim više braniti ovako opasan, ovako štetan, ovako glup, ovako loš zakon. Bilo je državnih tajnika koji su imali petlju u ovoj Vladi na pola press konferencije se dići i reći ovo što se nudi, nije demografska politika. Ovo je jedna priča koja ničemu ne služi i koji su se digli ovako od mikrofona i otišli pred novinarima van. I vi ste pred novinarima, i vi ste pred javnošću. ja vas pozivam da obranite svoju čast i da jednostavno otiđete sa ove govornice. Neka dođe ministar, neka dođe premijer, neka dođu oni koji će strpati novce u džep zbog ovakvog otrovnog i lošeg rješenja po RH. Neka dođu oni pa zašto da se vi ovdje sramotite? Pa zašto da vi sutra robijate umjesto njih? A ja vam kažem kad ovo dođe na sud kao što je sve do sad došlo na sud, svi njihovi su poslovi došli na sud, nijednoga nema u kojem nema kriminala, u kojem nema pljačke, nema nijednoga. Pa nemojte to raditi sebi, nemojte to raditi svojoj obitelji.
Prelazimo na amandman broj 43.
Amandman broj 43 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Dakle, odbijanjem svih ovih amandmana pa i ovoga SDP-a, vi radite nešto čega možda niste svjesni. Vi potičete iseljavanje iz RH jer tko je lud ostati u zemlji u kojoj njegova Vlada donosi zakone i provodi postupke protiv njegovog životnog interesa? Životnog interesa. Pa pazite, da ode u Irsku, u Njemačku, u švedsku, tamo im se to ne može dogoditi. Pa tamo se ne može dogoditi da usuprot volji lokalne zajednice, neka savezna Vlada Vlada ide raditi jedan opasni terminal koji truje okoliš. Pa taman ako im ništa drugo nije zagarantirano, a zagarantirana im je i veća plaća i bolji standard nego ovdje u Hrvatskoj jer tamo ne moraju, tamo nemaju privilegirane skupine pravo na upis u škole, pravo na zaposlenje, nemaju. Tamo su građani ravnopravni. Ali na stranu i zarada, na stranu i ravnopravnost. Tamo im se neće dogoditi to da vlade i to čak ne vlade njihovih nacija, vlade tuđih nacija će o njima voditi veću brigu nego što vodite vi i Vlada kojoj vi pripadate. Potičete iseljavanje i toga morate biti svjesni.
Prelazimo na amandman br. 44 zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala. Amandman br. 40 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio amandman te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ja nisam siguran da je državni tajnik obrazložio pravi amandman. Radi se naime o mom amandmanu koji ne može biti nomotehnički neusklađen. Dakle, da li je pročitao pravo objašnjenje ili ne, prvo bih to tražio kao pojašnjenje, onda mogu komentirati ostatak.
Broj… Klub zastupnika, broj 44. ... [[Upadica: ne čuje se.]]
Ne, ovo je amandman kolege Domagoja Hajdukovića.
Ispričavam se, tu je, ispričavam se ako je tu, onda je lapsus ovdje u tabeli.
Dakle, gospodine državni tajniče, vi odgovarate poštovanom zastupniku Domagoju Hajdukoviću, jel tako?
Je, evo sad vidim, ali piše Kluba zastupnika SDP-a. Ja se ispričavam, tu je trebalo pisati gospodina Hajdukovića.
Znači obrazloženje je isto? OK. Dobro, ja ne vidim nomotehničku nedorečenost u tome da brišemo riječi koje se odnose na lokaciju samog LNG terminala. Dakle, govorio sam i prije, kada razmatramo lokaciju plutajućeg LNG terminala, tada Omišalj definitivno nije lokacija na kojoj bi se on trebao nalaziti. Kopneni da, plutajući ne. Razgovarajući sa stručnjacima rekli su mi da postoji nekoliko lokacija koje možemo razmatrati za plutajući LNG terminal koji kao prvo, ne bi doveli u pitanje turizam, dakle ne bi nagrdili sam izgled otoka odnosno ne bi imali negativan efekt po turizam. Ali isto tako da postoje lokacije koje bi bile bolje infrastrukturno pripremljene kako bi se taj plin sa LNG terminala lakše mogao logistički distribuirati gdje god je to potrebno. Skrenut ću vam pažnju na činjenicu da luka Rijeka odnosno da terminal koji tamo postoji još nema riješenu tehnologiju za prebacivanje ukapljenog prirodnog plina iz brodova odnosno dakle, iz cjevovoda kojim će stići iz LNG terminala na vlak odnosno na željeznički prometala koja ga dalje trebaju distribuirati. Dakle, to je još jedan veliki projekt i problem koji nije riješen, a mi srljamo u ovo rješenje ne rješeći glavne predispozicije koje se trebaju zadovoljiti da bi ovakav projekt išli. Prema tome, svi moji amandmani koji će ići u ovom smjeru idu na to da se brišu odredbe gdje se spominje izrijekom otok Krk, luka Rijeka i Omišalj kako bi ostavili mogućnost. Dakle, ovdje pokušavam biti konstruktivan, ostavili mogućnost ako idemo na rješenje plutajućeg LNG terminala da to ne bude u Omišlju. Tražio bih glasanje.
Prelazimo na amandman br. 45. klub zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman br. 45 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Sad ćemo malo promijeniti taktiku. S obzirom da vas uopće ne zanima što građani o tome misle, a nas izuzetno zanima, a zabranili ste nam puštati njihove snimke, njihova mišljenja, mi ćemo ih ovdje prepričavati. Eto, na primjer krenimo od Morane Čaušević. Doktorica povijesti arheologije, docent za kasnu Antiku i Srednji vijek na sveučilištu u Francuskoj sa stalnim boravkom na Omišlju, Krk, dugogodišnji voditelj arheoloških istraživanja. I trenutno je apsolutno protiv projekta plutajućeg terminala LNG-a iz jednostavnog razloga što smatram da je to apsolutno u nesrazmjeru sa ostalim instalacijama i čitavom infrastrukturom i općina Omišalj otoka Krka i na koncu i Kvarnera i naše Jadranske obale. A lokalno gledajući smatram da bi takva jedna instalacija u potpunosti uništila bilo kakav drugi projekt valorizacije i turističkog razvoja koji se može bazirati na kulturnoj baštini naše općine. Dakle, čitav naš trud oko zaštite te baštine pada u vodu i sve gubi svoj smisao. To vam govori, dakle kao što vidite znanstvenica Morana Čaušević.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na amandman br. 46 [[Upadica: Tražim glasanje.]]
Hvala. Amandman br. 46 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Evo, pošto se ne želi čuti mišljenje građana, ja ću pročitati nekoliko odluka koje su pokazale u kojoj mjeri skupština Primorsko-goranske županije vodi brigu o ovom projektu, zalaže se za strateške interese RH i podržava kopneni LNG terminal. Dakle primorsko-goranska županija podržava sve strateške projekte RH koje nemaju negativan utjecaj na okoliš i postojeće gospodarske aktivnosti, prije svega na turizam te one koji trajno donose ekonomsku dobit lokalnoj i regionalnoj zajednici. Utvrđuje se da zahvat plutajućeg LNG terminala kako je prikazano u studiji utjecaju na okoliš, izmjene zahvata prihvatnog terminala za ukapljeni plin na otoku Krku, uvođenje faze plutajućeg terminala za prihvatno skladištenje i uplinjavanje, nije prihvatljiv za primorsko-goransku županiju jer ima negativne utjecaje na krajobraz, more i korištenje prostora te ne donosi korist za lokalnu i regionalnu zajednicu. Primorsko-goranska županija stoga podržava nastavak realizacije projekta kopnenog LNG terminala za koje je doneseno rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš i izdana lokacijska dozvola. Sve drugo što se radi suprotno je Ustavu, suprotno je Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi, suprotno je svim odlukama općinskog vijeća Omišalj i skupštine primorsko-goranske županije koje su donesene bez ijednog glasa protiv, uz zajedništvo svih političkih stranaka koje djeluju na području Krka, Omišlja i primorsko-goranske županije te stoga tražim glasanje.
Prelazimo na amandman broj 47.
Hvala. Amandman broj 47 Klub zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
…/Govornik isključen./… Moje ime je Alen Grego vijećnik sam općine Omišalj, protiv LNG-a sam iz puno razloga, a jedan od velikih je to što je ekološki neprihvatljiv broj 1. broj 2 financijski neisplativ u bilo kojem pogledu, a danas znamo kako neisplativost završi. Sanirat se neće nikada taj LNG, a propast će, tako nam je … [[Govornik se ne razumije.]] u Bakru, tako je sve oko nas. Dakle dok ide, ide, a kad ne ide, doviđenja. Samo jedan kamp nosi duplo vise novaca nego što ćemo kao općina Omišalj dobiti od LNG terminala pa da nam napravite neki Gardaland, … [[Govornik se ne razumije.]] donio bi više novaca nego LNG, koji će sasvim sigurno propasti jer nema smisla. Rusi su dovezli naftu u južni tok koji je propao zbog naše Vlade, sve smo uništili. Sad idemo u najjeftiniju moguću varijantu plutajućeg LNG-a, dakle niti skuplja varijanta plutajućeg nije u ideji, nego najjeftinija solucija plutajućeg LNG-a. Evo to dakle misli vijećnik općine, to misle oni o kojima vi ne mislite, vama se za njih fućka, oni vama nisu nitko i ništa, ma kakvi građani RH, pa oni da su izbjeglice da su došli od bilo kuda imali bi veću skrb, nego što imaju od vas.
Hvala lijepa. Prelazimo na amandman broj 48.
Hvala. Amandman broj 48 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle već sam govorio u nekoliko navrata o zajedništvu političkih stranaka koji djeluju u području primorsko-goranske županije, stoga moram danas ovdje, jer javnost ovo gleda, pročitati zaključak desete sjednice županijske skupštine primorsko-goranske od 29. ožujka 2018. godine koji je donesen bez ijednog glasa protiv, a koji kaže utvrđuje se da je studija naziva makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku koji je sufinancirala Europska komisija, a za naručitelja LNG Hrvatska d.o.o. izradila tvrtka Ekonerg d.o.o. u pogledu lokacije, sigurnosti, utjecaja na okoliš i ukupnih gospodarskih učinaka nedvojbeno dokazala prednost u odabiru varijante kopnenog terminala u odnosu na varijantu plutajućeg LNG terminala. Ovlašćuje se župan primorsko-goranske županije da zbog proceduralnih i sadržajnih nedostataka pred Upravnim sudom u Rijeci pokrene upravni spor protiv rješenja o prihvatljivosti za okoliš, izmjene zahvata prihvatnog terminala na otoku Krku uvođenjem faze plutajućeg terminala za prihvat, skladištenje i uplinjavanje. Primorsko-goranska županija će razmotriti i raspisivanje savjetodavnog referenduma vezano uz projekt LNG terminala. Dakle mi ćemo poduzeti sve što je potrebno da zaštitimo interese građana Omišlja, Krka, primorsko-goranske županije, ali i cijele Hrvatske obzirom na sporne članke 6. i članak 12. koji direktno oštećuju sve građane RH. Tražimo glasanje.
Prelazimo na amandman broj 49 Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman broj 49 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Vaše odbijanje amandmana je besmisleno, već samim time što je zakon i prijedlog ovog projekta, ali potpuno besmislen. Govorit ću o trovanju ljudi, važnoj temi. 300 tona varikine, državni tajniče, viteže uvaženi, ja vas pozivam da jednu kapljicu varikine stavite na ruku, jednu jedinu kapljicu i čekajte što će se dogoditi, koliko će vas peć i kako će vam oštetiti kožu. 300 tona varikine mislite ispustiti u more kod Omišlja, trovati građane, djecu trovat tamo, ma gdje vam je pravo? Pa zadnji koji je trovao je bio Hitler koji je tako trovao, vi nećete ciklotronom, ali ćete ukapljenim plinom i varikinom. Pa to je nedopustiv zločin. Kopneni terminal ne traži nikakvu varikinu, nikakvu varikinu ne traži. Sve je moguće sanirati na kopnu, bez zagađenja mora i bez trovanja građana. Ma tko u ovoj zemlji, ma tko ste vi da imate pravo sa 300 tona varikine trovati građane, to mi recite državni tajniče? Na to pitanje odgovorite građanima Krka i Omišlja. Tražim glasanje.
Prelazimo na amandman br. 50.
Hvala. Amandman br. 50. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, s terminala ukoliko radi punim kapacitetom godišnje će izaći nešto malo više od 5 tona ostatnog klora koji se zaustavlja u krugu od 400 metara od terminala te je nakon tog kruga nemjerljiva dok tijekom jedne godine iz kanalizacije općine Omišalj izađe 104 tone biokemijski neobrađene kanalizacijske otpadne vode a koja ima daleko više klora i varikine uzimajući u obzir činjenicu koliko se varikine potroši na čišćenje kamenaca u sanitarnim čvorovima i slično.
Poštovani zastupnik Stazić.
Državni tajniče vi branite korištenje varikine koliko čujem u odbijanju ovog vašeg amandmana. Znači vi čvrsto stojite na stavu da treba ljude otrovati varikinom. Pa to je ali uistinu nečuveno. Pa sam mislio da ćete i ovaj amandman odbiti nekom uobičajenom frazom koju su vam tu napisali i koju izgovarate neprestano. Ali ne, vi se usuđujete tvrditi da, trovati ćemo dalje, bacati ćemo varikinu, trovati ćemo ljude i imamo na to pravo. Pa ja vas pozivam, otiđite vi tamo, ja ću pozvati građane Omišlja da vas prskaju varikinom, vas, vašu djecu, sve članove Vlade, da vidim koliko ste hrabri kada tvrdite da ta količina varikine ne predstavlja opasnost. Za vas ne, pa neće vas nitko trovati, pa vašu djecu neće nitko trovati ali djecu Omišlja hoće. I zato dižemo glas protiv toga. Kao što smo dizali glas protiv fašizma i upotrebe ciklotrona i trovanja ljudi, tako dižemo glas sada i protiv vas i protiv vaše varikine za koju vi tvrdite da je Bogom dana. Sram vas može biti.
Sljedeći amandman je br. 51.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Još jedan podatak koji će šokirati vjerojatno sve prisutne ovdje pa i građane posebno koji gledaju današnji prijenos. Dakle ova studija o utjecaju na okoliš u jednom svom dijelu potpuno je manjkava, dakle osjetljivost na meteo uvjete. Kolegice i kolege osjetljivost posebno dolazi do izražaja kod vjetra od 6 do 7 bofora. U tom trenutku su uvjeti vrlo kritični i ovaj brod se mora odvezivati. Da li vi znate koliko dana u godini na tom području puše vjetar od 6 do 7 bofora? 200 dana u godini. Dakle i to pokazuje u kojoj mjeri je ova studija manjkava, loše napravljena i napravljena zapravo samo sa zadatkom da opet prikrije sukobe interesa. Dakle nakon epskog sukoba interesa kojeg smo dobili u lex Agrokoru zbog čega se sada piše zakon koji više neće biti Zakon o sprječavanju sukoba interesa nego zakon o prikrivanju HDZ-ovog sukoba interesa imamo i lex LNG koji u sebi ujedinjuje sve to. Dakle nedopustivo je da ovaj zakon bude izglasan u ovom obliku u Hrvatskom saboru, on je štetan za sve hrvatske građane. Tražimo glasanje.
Izvolite kolega Bulj u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika članak 18., danas smo kao saborski zastupnici položili cvijeće ispred sv. Josipa ovdje, dole, međutim, pošto je godišnjica 1867. godine ovaj Sabor je proglasio sv. Josipa zaštitnikom hrvatskoga naroda jednoglasno, međutim netko je uklonio to cvijeće. Prekršen je Poslovnik članak 18. kome smeta cvijeće ispred sv. Josipa, zaštitnika hrvatskoga naroda. Mi smo to postavili, ne vidimo niti je mina, niti je eksploziv niti je u pitanju terorizam nego smo ispred zaštitnika, ponavljam sv. Josipa, položili cvijeće što je. I tko je to naložio, ja postavljam pitanje kome smeta cvijeće ispred sv. Josipa, zaštitnika hrvatskoga naroda. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, članak 18. nema apsolutno s tim nikakve veze, međutim ja se s vama potpuno slažem da i nije mi jasno zašto je uklonjeno to cvijeće, moram priznati nisam vidio to, nije mi jasno zašto je to uklonjeno i mislim da ne bi trebalo biti uklonjeno. Ali što se tiče članka ste moram priznati fulali.
Molim vas pročitajte, stručne službe da moraju pomoći a ne odmagati. Mene zanima od stručnih službi tko je, kome smeta cvijeće kod sv. Josipa zaštitnika hrvatskog naroda 1867. godine.
Kolega Bulj nisam vam dao riječ.
Ovaj Sabor je jednoglasno, znači … [[Govornik se ne razumije.]] godine su prošle. Hvala.
Kolega Bulj, dajem vam opomenu.
Zašto? ... [[Govornik se ne razumije.]] povrijedio Poslovnik, pročitajte molim vas.
Zato jer govorite bez dozvole, zato sam vam dao, zato sam vam dao opomenu.
Pročitajte članak molim vas, šta piše u članku. Zastupnik može tražiti da mu stručne službe pruže pomoć u obnašanju, one su uklonile.
Kolega Bulj dobiti ćete drugu opomenu.
Ma zašto opomenu, zbog čega?
Jer govorite bez dozvole.
A vi govorite neistinu da nisam pogodio članak.
Kolega Bulj možete se ako mislite da sam ja pogriješio, možete.
Pa smeta vam cvijeće ispred sv. Josipa.
Ja sam vam upravo rekao da smatram da je to krivo tko god je to napravio i da to nije u redu [[Upadica Bulj: Pa cvijeće je maknuto od sv. Josipa, zaštitnika hrvatskog naroda, sutra je obljetnica, 9., 10.]] ali da ste vi, da ste vi krivo citirali članak. I molim vas nemojte [[Upadica Bulj: Pa molim vas lijepo, evo pročitati ću članak 18. pa ćete vidjeti, pomoć stručnih službi.]] Dobro, idemo na amandman br. 52. Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Trebati će svijeća, trebati će svijeća, ne samo za sv. Josipa, trebati će svijeća na grobove, svih onih koji će biti otrovani, kada ovaj zakon stupi na snagu i kada krenu pogrebi. Uz ovaj zakon, napraviti jedan rasadnik, trebati će rasadnik, da imaju ljudi dovoljno cvijeća da odnesu na grobove svojih najmilijih, kojih ćete vi otrovati, bez ikakve grižnje savjesti. Tražim glasovanje.
Prelazimo na čl. 53. Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Članak 53. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Naravno, izvolite … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala potpredsjedniče. Dakle, i ovo odbijanje još jednom ćemo iskoristit da kažemo da smeta vam cvijeće kod sv. Josipa, ali vam ne smeta plutajući LNG terminal na otoku Krku. Još jedan od razloga, opet ću ponoviti, udio Primorsko goranske županije u ukupnom udjelu turizma RH, iznosi 10%. Najveća tragedija je ta što ministar turizma dolazi iz Primorsko goranske županije, a šta misli o ovom pitanju, nije se oglasio od početka guranja ovog zakona i od prvih indicija da će ovaj zakon krenuti u proceduru. Ne samo to, nego ako ovaj Zakon u četvrtak prođe, kada taj brod dođe tamo gdje bi trebao proći, ministar turizma će svaki petak, kada bude išao kući na vikend, prolaziti krčkim mostom prema trajektu za Lošinj i gledati će tu grdosiju. ja ne znam, kako će on svojim sumještanima u Lošinju, na otoku Krku, ljudima kraj kojih prolazi i stanovnicima Primorsko goranske županije, objasniti da je šutio o ovom problemu koji se nalazi u njegovom resoru, a 10% udjela u prihodima ukupnog hrvatskog turizma nije malo i to je znači ovaj projekt ugrožava ukupni turizam RH i značajan iznos naših prihoda. I ministar turizma bi o tome svakako trebao nešto reći. I ono što mi očekujemo da u sljedećih 5,6 dana do glasanja o ovom zakona ministar turizma glasno i jasno kaže šta misli o ovom zakonu. I zbog toga tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Hvala. Ja vas moram samo ispraviti, vi ste započeli s time, da mene smeta cvijeće ispred sv. Josipa, ja sam izrijekom 2 puta rekao, da dapače mislim da je to neprimjereno, ma vi ste to meni rekli da je neprimjereno micati … [[Upadica se ne čuje.]] micati cvijeće. … [[Upadica se ne čuje.]] Kako znate da su vladajući uklonili a ne netko drugi. … [[Upadica se ne čuje.]] Sljedeći amandman je broj 54.
Amandman br. 54 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega državni tajniče. Ono o čemu ću sada govoriti je pitanje transparentnosti. Kada smo provodili raspravu, nažalost samo u jednom čitanju o ovome zakonu, mi iz oporbe smo kontinuirano govorili o tome, kako čitav proces pokazuje jedan izuzetno manjak transparentnosti. Ministar i vi ste nam na to odgovarali da tro nije točno. Pogledajte natječajnu dokumentaciju objavljenu na stranicama LNG Hrvatske. I što smo mi napravili? Otišli smo na stranice LNG Hrvatske. I da li smo tamo mogli dobiti i pogledati natječajnu dokumentaciju? Nismo. Niti mi, niti građani RH. A sve i da smo ju mogli pogledati, ne bi o njoj mogli javno govoriti u Saboru. Jer uvjet da dobijemo dokumentaciju je potpisivanje izjave o povjerljivosti. Dakle, mi ovdje danas, govorimo o zakonu čija će prijana imati izuzetne posljedice o Krk, o Primorsku goransku županiju, po Istru, po sve one koji su naseljeni i orijentirani ka Kvarneru. A ključne dokumentacije, koje se toga tiču, pardon, ključni podaci, koji se toga tiču, skriveni su u dokumentaciji, koji pristup možete dobiti samo ako potpišete izjavu o povjerljivosti. Ja vas pitam, da li je to po vama, transparentan i demokratski način, vođenja ovog postupka. Ako mene pitate nije i zbog toga tražimo glasovanje o ovom tijeku. Hvala.
Hvala. Prelazimo na amandman br. 55 Kluba zastupnika SDP-a kojima se traži brisanje riječi kojima. Izvolite.
Hvala. Predloženi amandman se ne prihvaća predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Grbin.
Kao što smo utvrdili u ovom cijelom postupku nedostaje transparentnosti. Nedostaje transparentnosti u provođenju, nedostaje transparentnosti u donošenju, a pitaj Boga gdje će biti transparentnost u realizaciji. I u ovom slučaju i kod ovog zakona, se postavljaju ključna pitanja. Tko je sudjelovao u pripremi? Da li će se i ovdje pojaviti sutra nekakva borg grupa, koja će vlada RH, sukladno ovlastima, koje i ovim zakonom želite dodijeliti, bez vođenja odgovarajućeg postupka, bez uvida u javnosti u sve to, predmeti vlasnička prava u investitoru u trgovačkom društvu LNG Hrvatska. Dakle, ponovimo još jednom, mi smo tijekom rasprave, ukazivali na opasnost koje se tiču starosti broda, tehnologija itd. Odgovor kojeg ste davali vi osobno, uvaženi gospodine državni tajniče i ministra koji se nakon nekih sat, sat i pol rasprave udostojimo pojaviti u Hrvatskom saboru je uvijek bio lakonski. Odite na web stranicu LNG Hrvatske i pogledajte natječajnu dokumentaciju. Pa mi do te natječajne dokumentacije ne možemo doći, niste se niti udostojili kao dokaz svojih tvrdnji tu natječajnu dokumentaciju dostaviti zastupnicima u Hrvatskom saboru. Demantirajte me pa ja želim da me demantirate, a znate li zašto? Jer ako demantirate moje tvrdnje dokumentima koji će pokazati da ono što vi iskazujete, iza čega vi stojite je ispravno, otklonit ćemo barem jedan dio zabrinutosti koja postoji kod građana Krka, građana cijele primorsko-goranske županije, građana Istre, ali vi to ne činite, vi to ne činite. I vi tu zabrinutost ostavljate živom. A ako odete u taj Omišalj i ako se osvrnete oko sebe, pogledate gdje bi trebao biti taj plutajući LNG terminal, zabrinutost vam itekako treba biti jasna. Zbog toga tražimo glasovanje i ovom amandmanu.
Hvala. Prelazimo na amandman broj 56 Kluba zastupnika SDP-a kojim se traži brisanje riječi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Amandman broj 56 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Matić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle s obzirom na količine varikine koje će se ispuštati u more, mislim da će novi turistički slogan turističke zajednice Krka ubuduće glasiti samo kupači na Krku imaju tu privilegiju da su nakon kupanja na našim plažama i čisti i uštirkani. Hvala lijepo. Tražim glasanje naravno.
Prelazimo na amandman broj 57 Kluba zastupnika SDP-a kojima se traži brisanje riječi uređuju.
Hvala. Amandman broj 57 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Nadovezat ću se na ono što je govorio moj cijenjeni kolega Matić. Ovim se zakonom uređuju mnoge stvari, uređuje se primjerice mogućnost investitoru da onečišćuje okoliš Krka, uređuje se mogućnost investitoru da utječe, i to negativno, na zdravlje ljudi koji žive u okolici lokacije gdje će biti postavljen plutajući LNG terminal, ali se isto tako uređuje i obveza RH, a uvaženi državni tajnik je rekao da to neće ići kroz cijenu, znači ići će iz proračuna kroz poreze, kroz druga davanja koja imaju svih građani RH, uređuje se obveza RH da investitoru nadoknadi manjak dobiti s kojom je on ušao u čitav ovaj projekt. Dakle mi ovime uređujemo upravo to. Uređujemo jedan nekomercijalni projekt kojeg ćemo plaćati svi mi. A onda govorimo o tome da se ovdje radi o strateškom projektu RH, a da u prijedlogu zakona nijednom jedinom riječju nije obrazloženo zašto je to strateški interes, nema tog obrazloženja, sve skupa obrazloženje ovog zakona ima 3 i pol stranice, niti o hitnom postupku se ne kaže ništa, osim da ga moramo donijeti brzo, iako se radi o projektu koji se realizira, odnosno pokušava realizirati 20 godina, ali ne, sada 2018. u lipnju moramo to preko noći realizirati. I naravno da smo mi protiv takvog uređivanja i naravno da zbog toga tražimo da se ovakvo uređivanje kakvo ste predložili briše i naravno da inzistiramo na glasovanju i o ovom amandmanu.
Prelazimo na amandman broj 58 Kluba zastupnika SDP-a kojima se traži brisanje riječi luke.
Hvala. Amandman broj 58 se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Zašto luka? Pa upravo zato što ovime pokušavamo stvoriti još jednu luku u koju ćemo u Hrvatsku dovoziti tko zna što po tko zna kojoj cijeni. Dakle mi ovdje imamo mačka u vreći. Mi ovdje imamo plutajući LNG terminal za kojeg nismo sigurni da li će uopće netko bilo što preko njega prekrcavati. Pa kakva je to luka, luka koja stoji, luka u koju smo uložili milijune, ali ne samo onda kada smo ju gradili, već i svake godine kada ćemo onome tko će njome upravljati morati isplaćivati milijune, takva je to luka i takvu luku mi u SDP-u ne možemo prihvatiti, zbog čega tražimo brisanje tih riječi, ali naravno to nije dovoljno. Ono što mi tražimo sažeto je u jednom amandmanu koji će doći na kraju, a amandman glasi, ovaj zakon ne stupa na snagu. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Idemo na amandman broj 59 Kluba zastupnika SDP-a kojim se traži brisanje riječi koncesije.
Hvala. Amandman broj 59 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Đujić.
Hvala lijepo. Ne znam gospodine potpredsjedniče zašto vi stalno govorite kod svakog amandmana šta se traži, šta se ne traži, tu je predstavnik Vlade, ali dobro ok. Mi tražimo da se briše riječ koncesije jer ne želimo koncesiju na plutajući brod koji će nagrdit cijeli taj kraj, koji će ekološki devastirati taj dio otoka Krka i taj dio primorsko-goranska županije, nego želimo da Vlada jednostavno postupa sukladno prostornoj planskoj dokumentaciji i općine Omišalj i primorsko-goranske županije i da krene u ostvarivanje svoje energetske neovisnosti kroz projekt fiksnog LNG terminala. Fiksni LNG terminal, osim što je ekološki prihvatljiviji od plutajućeg, osim što je financijski isplativiji nego plutajući, prilikom gradnje fiksnog LNG terminala koristila bi se lokalna građevinska operativa od čega bi puno koristi imali lokalni poduzetnici, lokalne firme, državni proračun RH, kod fiksnog LNG terminala koristila bi se domicilna radna snaga, dok kod plutajućeg to ne mora biti tako, budući da je riječ o brodu i da se na brodu koristi posada, da tamo nema radnika, ja ću to još jednom reći. Dakle, kada se pogledaju svi argumenti zašto plutajući, fiksni, sve činjenice prevladavaju na fiksni i nije točno da građani odustajanjem od ovog oblika LNG-a će ostati bez plina, da ga neće više imati, mogu ga imati kroz fiksni terminal. Dakle, prihvatite onaj projekt za koji se zalažu svi građani Primorsko-goranske županije, stanovnici otoka Krka, sve političke opcije, braniteljske udruge, doslovno nema nikoga dolje i ribe se slažu s ovim fiksnim dijelom, a ne plutajućim, zbog toga tražimo glasovanje o ovom Zakonu.
Slijedeći amandman, mislili ste reći amandmanu, ali dobro. Slijedeći amandman je br. 60 Kluba zastupnika SDP-a kojim se traži brisanje riječi tržište.
Hvala. Amandman br. 60 Kluba zastupnika SDP se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, iskoristite priliku kod svakog amandmana to možete napraviti i recite mi kakvo je to tržište u kojem da bi ono funkcioniralo RH mora preuzeti obvezu plaćanja naknade onome koji djeluje na to tržište. To nije tržište, to je državni intervencionizam, državni intervencionizam bez pokrića, kojeg će plaćati svi građani RH. A kada znamo da je u taj državni intervencionizam upletena i HDZ, onda postoji opravdani razlog za bojazan da će se ovdje javiti određene muljaže. Pročitat ću vam čl. 6., st. 2. Promjenu vlasničke strukture investitora uređuje Vlada RH odlukom ili zaključkom o promjeni vlasničke strukture. Poštovani gospodine državni tajniče, poštovani gospodine potpredsjedniče. Recite mi kakvo je to tržište u kojem se odluke ne donose na temelju nekakvih tržišnih pokazatelja gdje se odluke ne donose na temelju nekakvih tržišnih vrijednosti, već isključivo i jedino na temelju procjene Vlade i ministra koji dolazi iz HDZ-a koji ima mogućnost, da ne kažem faraonsku, predložiti, a onda preko Vlade i promijeniti vlasničku strukturu investitora bez vođenja bilo kakvog postupka, bez bilo kakvih ograničenja, bez bilo kakve transparentnosti, bez bilo kakvih procedura, kočnica i drugih ograda kojima se sprečava zlouporaba koja postoji u drugim zakonima. Kad ovo čitam, i kada znam vaš historijat, mene prolazi jeza. Hvala.
Hvala. Sad ćemo se vratiti na amandmane i to amandman 61 Kluba zastupnika SDP-a kojim se predlaže brisanje riječi izvlaštenja.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Ja ću nastaviti na ono što je govorila gospođa Strenja. O važnosti turizma. Premijer se prekjučer hvali ili jučer da očekujemo još veću turističku sezonu i još značajnije i još veće prihode, a grad Krk odnosno otok Krk ostvaruje 10% turizma RH. To je oko 250 milijuna eura prihoda godišnje. Napravite li vi taj tamo terminal skupa sa tim otrovima tamo, sa tom rugobom od brodusine koja će zaklanjati pogled na more, pa zar vi mislite da će netko dolaziti tamo ljetovati? Da gleda tu nakazu i da strahuje da mu se dijete otruje. Pa tamo neće biti više niti jednog jedinog turista. Vi zbog ove svoje ludosti uništavate 10% turizma RH. Vi se odričete 250 milijuna eura. E, pa ja se pitam koliko ćete uprihodovati u vlastite džepove da se možete u ime RH u ime njezinih građana prije svega stanovnika otoka Krka odreći tih novaca. Pitali ste se vi od čeg će ti ljudi živjeti? Krčani žive od turizma. Nekad su živjeli od poljoprivrede, od malih kampanja i od ribolova, ali otkad se razvio turizam zapustili su i te kampanje i taj teški ribolov. Nemaju više ni pribora. Žive od turizma. Ni to nije najlakši život, ali je svakako ugodniji. I to im mislite uzeti, to ćete im oteti za neke svoje interese ne znate objasniti zašto. Tražim glasanje.
Slijedeći amandman je broj 62 Klub zastupnika SDP-a kojim se traži brisanje riječi „nekretnina.“
Hvala. Amandman broj 62 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Ono što meni u ovom zakonu nedostaje i u ovome samom prijedlogu u ovom obrazloženju i u prijelaznim i završnim odredbama ne piše tko će kad sve ovo propadne, tko će pobjeći u Mostar jer to nam fali da znamo. Propast će sigurno. Ustanovit će se da je netko uzeo ogromne novce jer neće graditi jeftiniji kopneni terminal i bezopasniji nego inzistira na plutajućem i skupljem sa starim brodom. Pa zato se dobivaju milijarde u džep. E kad se to sazna, pred kraj suđenja, mene zanima tko će od predlagatelja, ime i prezime, znate li vi to državni tajniče možda da nam kažete, tko će u Mostar? Jer mi smo vidjeli ovaj zadnji stanovnik Mostara, vidjeli smo njegove slike u Međugorju, slike, da, zadnji stanovnik Međugorja, vidjeli smo njegove slike na Glavnom saboru HDZ-a. Tamo u sredini širi ruke, veseli se, pjeva, vi svi radosni uz njega. Pa opravdano je zanimanje građana tko će idući u Međugorje, molim vas da to unesete u taj prijedlog zakona da to građani znaju.
Slijedeći amandman je broj 63 Kluba zastupnika SDP-a kojim se traži brisanje riječi „radi“.
Hvala. Amandman broj 63 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani, odlučite se tko će od vas dvojice. Poštovani zastupnik Jovanović.
Dakle, ja ću u našim obrazlaganjima amandmana u više navrata ponoviti ono što je posebno sporno, što svi građani Hrvatske moraju čuti, a to je da člankom 6. Vlada može prepustiti strancima upravljanje terminalu, prodajom udjela LNG Hrvatska a ako ti stranci budu gubitaši, člankom 12., što je katastrofalno, obvezuje se da će iz džepova građana taj gubitak nadoknaditi. Dakle, ovaj projekt je nezakonit, nema ga u prostornom planu, krši europske direktive i Ustav i istovremeno poseže u džepove hrvatskih građana za nečije tuđe interese. Tražimo glasanje.
Slijedeći amandman je 64 Kluba zastupnika SDP-a na članak gdje se traži brisanje riječi „gradnja“.
Hvala. Amandman broj 64 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle, nevjerojatno je da se ovim zakonom gura jedan projekt koji je prijeteća plutajuća katastrofa na štetu svih hrvatskih građana, a odustaje se od kopnenog terminala koji bi u svojoj gradnji zaposlio operativu, BDP automatski bi narastao gotovo 1%, a ide se u nešto što ne donosi nikakvu korist osim štete Omišlju, Krku, PGŽ-u i cijeloj Hrvatskoj. Dakle gradnja kopnenog terminala imala bi višestruku korist i ispunila bi ona 4 uvjeta koji su postavljeni, dakle ekonomski, energetski, estetski i ekološki. Sva ta 4 uvjeta plutajući LNG terminal ne ispunjava i zato je naša opredjeljenje za koje se borimo, potičemo ga, molimo, to je gradnja kopnenog LNG terminala. Tražimo glasanje.
Slijedeći amandman je broj 65 Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi „rekonstrukcije“.
Hvala. Amandman broj 65 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kad se briše riječ „rekonstrukcije“ a ja moram rekonstruirati ono što su nam građani poslali da u njihovo ime pustimo u tonskom zapisu onda je jednim strogim tumačenjem Poslovnika predsjednik Jandroković to zabranio, čak sam dobio i opomenu pa u preveniranju da ne dobijem i drugu opomenu i da mi se ne oduzme riječ, ja ću morati rekonstruirati što su nam građani poslali pa evo, malo ću se poslužiti slušalica da ne ometam druge. Dakle, javio nam se gospodin Ante Trogrlić, predsjednik Općinskog vijeća u Omišlju. Protivi se izgradnji plutajućeg LNG terminala u njihovoj općini i očekuje od Vlade RH i od Sabora da se pobrinu da se već jednom očisti sve ono što je ostalo na području DINA-e Petrokemije što ozbiljno ugrožava njihov svakodnevni život. I da se više ne događaju takve investicije na području njihove općine. Protiv LNG prije svega zato što to je izrazito neracionalan projekt, nikakve gospodarske dobiti ne nosi ni za lokalnu zajednicu ni za državu a i ekološki je i sigurnosno rizičan. Zahvaljujem, tražim glasanje.
Prelazimo na amandman broj 66 Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi „održavanja“.
Hvala. Amandman broj 66 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Gospođa Antonija Štiglić, ekonomistica iz Omišlja i članica folklornog društva iz Omišlja. Protivi se dolasku LNG-a u Omišalj jer će on doprinijeti zagađenju života u njenoj općini i neće donijeti financijsku niti bilokoju drugu korist općini Omišalj. Na gubitku će biti svi stanovnici općine a pogotovo oni koji se bave turizmom zbog smanjenja noćenja. Misli da se nitko ne želi kupati u pjeni punoj varikine. Dolaskom LNG-a uništit će se i njihov arheološki lokalitet Mirine te će kulturno biti na gubitku. Bitno je to da u prostornom planu to nije planirano a oni žele da bude sve po zakonu i da se poštuje volja građana ove općine koja se neprestano siluje. Mislim da se s ovim uništava budućnost njihove djece koja se neće moći kupati u njihovom divnom moru i uživati u divnoj prirodi. Tražim glasanje.
Prelazimo na amandman br. 67 Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi opskrbu.
Hvala. Amandman br 67. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Dakle ne prihvaćate naše prijedloge, ne prihvaćate naše obrazloženje da je bolji kopneni LNG terminal jer bi kroz kopneni LNG terminal mogli rješavati opskrbu ukapljenim plinom čitavog niza subjekata gospodarskih na otoku Krku i u Primorsko-goranskoj županiji a na ovaj način kako je predviđeno ništa od toga nije moguće. Dapače ovaj plin koji je ekološki jeftiniji mogao bi se koristiti i u termoenergetske svrhe u području Primorsko-goranske županije i na taj način bi korist bila višestruka. Prijedlog koji vi nudite takva opskrba ni na koji način neće pomoći žiteljima Omišlja, otoka Krka, Primorsko-goranske županije niti Hrvatske nego ćemo mi plaćati opskrbu Mađarske i na taj način zapravo našim novcem financirati njihovu opskrbu plinom.
Sljedeći amandman je br. 68. Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi: „sigurnost“.
Hvala. Amandman br. 68. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Dakle nevjerojatno je kako se ne uvažavaju interesi i razmišljanja građana Omišlja, Krka, Primorsko-goranske županije. Pa evo jedan branitelj iz Omišlja poslao mi je poruku da pitam da li je potrebno da branitelji Krka dođu i razapnu šator kako bi se čulo njihovo mišljenje o ovom projektu gdje podržavaju kopneni a ne plutajući LNG terminar. I ja se nadam da ćete barem branitelju iz Omišlja, Goranu Mareviću dozvoliti da njegov glas čujemo sa ovog našeg kompjutera.
Ja vas upozoravam, molim vas nemojte to raditi. Nemojte to raditi. Svi smo mi jednaki, prema tome, molim vas nemojte to raditi.
Predsjednik podružnice hrvatskih branitelja smatra da je turizam i poljoprivreda budućnost na Krku a ne ovaj ilegalni, protuzakoniti, štetan projekt koji će ugroziti Omišalj. Treba se posvetiti onome što su imali naši stari kada je otok imao duplo više stanovnika, izvozio poljoprivredne proizvode i taj spoj s turizmom puno više će donijeti nego ovaj projekt koji će donijeti samo bolest i štetu turizmu. I zato taj nakaradni objekt ne može ništa dobro donijeti otoku, poručuje branitelj sa Otoka Krka iz Omišlja. Tražimo glasanje.
Hvala. Amandman br. 69. Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. traži brisanje riječi: „zaštite“.
Hvala. Amandman br. 69. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Riječ „zaštitu“ svako treba brisati jer riječ „zaštita“ i ovaj projekt ne idu zajedno. Ovim projektom ne štiti se ništa, ni interesi RH, ni interesi građana otoka Krka, ni stanovnici Omišlja, ne štiti se apsolutno ništa osim materijalnih, novčanih interesa predlagatelja. Jer tko bi lud išao protiv zaštite svega onoga što treba štiti, mora, interesa građana, interesa turizma, novca, tko bi lud to radio ako nema osobni interes. Mi ne želimo štiti takav interes i zato i predlažemo da se riječ: „zaštita“ briše iz ovog zakona jer ona ovdje je ruglo, ona je sprdnja predlagatelja građanima RH, otočanima na Krku, građanima Omišlja, svim ljudima zdrave pameti, branitelju koji se pobunio, neće, nisam vidio da su Klem i ovaj digli šator u interesu hrvatskoga naroda a niti će ga dići. Njihovi interesi su ostvareni a za interese građana Krka i tako ih nikad nije bila briga.
Sljedeći amandman je br. 70. Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. koji se traži brisanje riječi: „održivi“.
Hvala. Amandman br. 70. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem, reproducirati ćemo izjavu koju nam je dala gospođa Anja Dabo, pravnica iz Rijeke. Protivi se izgradnji plutajućeg LNG terminala u Omišlju na Krku, jer plin nije tranzicijsko gorivo jer će produljiti našu ovisnost o fosilnim gorivima, usporiti prelazak na nisko ugljično gospodarstvo i pogoršati postojeće procese klimatskim promjenama. Promatrano u cjelini emisija stakleničkih plinova u svakoj fazi, od istraživanja do potrošnje, u kombinaciji sa ekološkim utjecajem, ispričavam se potpredsjedniče, zastupnik … [[Govornik se ne razumije.]] me s fotografiranjem ometa pa ako mu možete
Zastupniče Čuraj nemojte ometati fotografiranjem kolegu Bauka.
Pa nisam mogao reproducirat, možete sad samo dok stoji vrijeme. Znači u kombinaciji s ekološkim utjecajima povezanim s ekstrakcijom plina čine plin gorivom koji je sve, samo ne čist i siguran. Pored emisija CO2 od izgranja, proizvodnjom prirodnog plina, proizvodnja prirodnog plina također je odgovorna za velike emisije, za velike količine emisije metana. Stoga se nadaju da će ova studija poslužiti kao upozorenje štetnog utjecaja na okoliš. Strateški orijentacija PGŽ-a je turizam i izgradnjom LNG plutajućeg terminala porast će plinovi, doći će do porasta temperature, što nije dobro ni za okoliš, ni za zdravlje ljudi. Hvala. Tražim glasanje.
Pretpostavljam da je i na ono prethodno kolega Stazić tražio glasovanje, nije to rekao, ali ja očekujem to. Zanio se da. Sad idemo na amandman broj 71 Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi prostornog.
Hvala. Amandman broj 71 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Moj imenjak, a nema ih puno, gospodin Arsen Kraljić, hrvatski branitelj i privatni poduzetnik iz Omišlja. Protiv plutajućeg, ali nije protiv LNG-a u drugom obliku jer smatra da je ekološki neprihvatljiv plutajući LNG. Ovo malo mora i prirode što nam je ostalo na taj način će se devastirati do kraja. Njivice koje su adut općine Omišalj u turizmu smještene su na niti par kilometara zračne linije od plutajućeg terminala. Smatra da to ne ide jedno s drugim nikako i da nije vidio nijedan argument koji bi išao u prilog tome. Zahvaljujem. Tražim glasanje.
Sljedeći amandman je broj 72 Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. kojim se traži brisanje riječi razvoj.
Hvala. Amandman broj 72 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje: predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović. Nemojte me zbunjivati, dajte se dogovorite prije.
Evo građani nam se javljaju i protestiraju što se ne sluša građane i njihovo mišljenje, ne zastupaju se njihovi interesi. Evo jedan građanin piše: Ruski Gasprom i Austrijskim OMV, odnosno Rusija i Austrija potpisali su ugovor o opskrbi plinom Austrije do 2040. Razlog Američki LNG višestruko je skuplji od Ruskog plina. Austrijski predsjednik je suradnji dvije zemalja u sferi plinskih isporuka nazvao primjerom moguće suradnje i dodao kako ne vidi smisao u zamjeni ruskog plina skupljim američkim ukapljenim plinom što Europi nameću pojedini američki političari. Često se ne razmatra kako je američki LNG 2, ako ne i 3 puta skuplji od ruskog plina. S tim u vezi već čisto s ekonomskog gledišta nema smisla mijenjati ruski plin američkim ukapljenim plinom, kazao je Austrijski predsjednik, pa mogli bi ga i mi poslušati. Tražimo glasanje.
Sada idemo na amandman broj 73 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. kojim se traži brisanje riječi pojedini.
Hvala. Amandman broj 73 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, evo kad smo već kod riječi pojedini, mi smo, nama su pojedini građani snimili izjave i dali za pravo da pustimo njihove izjave u Saboru, predsjednik nam je to onemogućio pa ću onda ja izjavu gospođe Bogdane Čiče, knjižničarka u knjižnici u Omišlju i protiv je plutajućeg LNG-a jer će narušit ljepotu njihovog kraja, puno ljudi je doselilo zbog ljepote njihovog kraja, zbog toga jer je kvalitetna življenja jako dobra i postrojenje će narušiti ljepotu njihovog kraja i kvalitetu življenja i zbog toga se protivi izgradnji LNG terminala. Tražimo glasanje.
Sada prelazimo na amandman broj 74 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. kojim se traži brisanje riječi imaju.
Hvala. Amandman broj 74 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović je digao ruku. Dajte se dogovorite vi međusobno molim vas. Tko će sada? Poštovani zastupnik Stazić.
Ključna riječ imaju, ključna riječ u ovom zakonu, u ovom projektu, tko ima, a tko nema, tko dobija, a tko gubi. Od ovoga ništa neće imati ni RH, ni njezini građani, ni njezin proračun, ni stanovnici Krka, ni stanovnici Omišlja, ni eko sustav oko Krka. Tko nema? Ti svi koje sam nabrojao. Svi će ti biti na gubitku. A tko ima i tko će imati i više nego što ima? To su predlagatelji. Predlagatelji koji će kupiti brod tko zna kakav i koliko star i dovući ga na Omišalj. Pa kome bi oni prodali taj brod ti koji ga sada imaju, ako ne RH i ovoj Vladi, kome bi ga prodali? Ma nikom. A zašto će ga prodati? Pa zato jer moraju dati proviziju da ga prodaju, pa kako bi ga inače prodali? A tko će podijeliti tu poviziju? Oni koji guraju ovaj projekt. … [[Govornik se ne razumije.]] ga guraju, unatoč mišljenju građana koji ovdje puštamo 2 sata i puštati ćemo ga do kraja, da čujemo koga ugrožavate i da oni čuju tko će imati nakon ovog projekta.
Tražite glasovanje. Sljedeći nam je amandman br. 75. Kluba zastupnika SDP-a na članak 3 kojom se traži brisanje riječi slijedeća.
Hvala. Amandman br. 75 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Jednu stvar moramo raščistiti, LNG plin ili ukapljeni plin, naravno da je skuplji od prirodnog plina, jednostavan razlog je što on mora proći upravo taj tehnološki proces ukapljavanja, a nakon toga, opet otkapljavanja i prevesti ga se treba u plinovito stanje. I onda nije čuo što naravno Austrijanci se zalažu za prirodni plin, jer oni nemaju mogućnosti da dobave brodovima ukapljeni plin. No ukapljeni plin se koristi prvenstveno, za, kao što sam spomenuo, situacije, kada nemate dovoljno plina na tržištu zbog povećane potražnje. Ta situacija se zove pik ili vrh potrošnje. Da bi pokrili taj vrh potrošnje morate imati povremene dodatne izvore, a to su izbori skupljeg plina, kojeg dobavljamo putem LNG-a. I zato nam je LNG jako važan upravo za te situacije kada treba osigurati nestašicu koja dolazi, a posebice u zimskim danima. No, ove plutajuće terminale imaju druge države, npr. Litva, no ono što treba istaknuti, tamo se ipak stvari razlikuju nego ono što se želi raditi u Hrvatskoj. Plutajući LNG terminal u Litvi ima zatvoreni sustav uplinjavanja i većinu vremena ne koristi more za uplinjavanje, a i ne može ga se koristiti jer je njihovo more hladnije, ne koristi varikinu ili klor za ispiranje izmjenjivača topline. To su upravo one ekološke situacije koje Litvanci nemaju, makar imaju plutajući terminal, a mi u Hrvatskoj ćemo imati. I to gdje? U onim dijelovima zemlje, koje su izuzetno turistički razvijeni, gdje Hrvatska ubire poprilično visok profit od turizma. I zato još jedanput moramo upozoriti, da terminal na kopnu je prihvatljiva opcija … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeći je amandman je br. 76. Kluba zastupnika SDP-a, na članak 3. kojim se predlaže brisanje riječi značenja.
Hvala. Amandman br. 76 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, obrazloženje, predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, nekoliko puta smo danas naglasili značenje kopnenog terminala, kao strateškog projekta kojeg mi podržavamo jer u pripremi investicije za razliku od kopnenog terminala sa plutajućem verzijom, izostaje povezivanje projekta sa mogućim potrošačima na Kvarneru, plinske termoelektrane na urinju, hladnjačama ili klima uređajima za turistički sektor, u čemu bi u Primorskoj goranskoj županiji mogli pronaći veliki interes. I na taj način, bi taj projekt bio izuzetno koristan. I zbog toga apeliramo da uvažite naše argumente i da odustanete od plutajućeg LNG terminala i krenete što prije sa izgradnjom kopnenog LNG terminala, jer je to strateški interes RH. Tražimo glasanje.
Sada idemo na amandman 77. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 kojim se traži brisanje riječi agencija. Poštovani zastupnik Bauk.
Ispričavam se [[Upadica akademik ŽELJKO REINER: Vidim da ste malo, ovaj da znam unaprijed prozvat, izvolite.]] Mislim, već znate šta ću reći. Amandman br. 77.č se ne prihvaća, predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Sljedeći čiji ćemo govor reproducirati je gospodin Boris … [[Govornik se ne razumije.]] Privatni iznajmljivač i predstavnik u vijeću turističke zajednice privatnih iznajmljivača. Citirati ću, čini mi se da mogu stvarno kompetentnog govoriti o ovom velikom i ogromnom problemu koji muči cijeli otok Krk pa i cijelu Primorsku goransku županiju. Dolaskom tog LNG terminal, ne samo naše nekretnine koje smo krvavo i dugo godina gradili, pravili ulagali, ogroman novac će izgubiti na vrijednosti. Izgubiti ćemo goste koje smo mukotrpno u ovom već ranjenom Omišljem, nagađenom industrijom uspjeli dovesti i taman kad nam je fino krenulo, pa čak i izgradnjom novog prekrasnog objekta, kojeg neću reklamirati, ponovno se navija taj jedan Bauk, kako je rekao gospodin, ružna investicija nam prijeti, koja će nam zagaditi more, zagaditi cijelo ovo područje i vizualno i kemijski i jednostavno nas ponovno potjerati da negdje potražimo drugo mjesto za bolji život. I da možda iseljavaju iako već imaju puno godina, tražimo glasovanje, zahvaljujem.
Amandman broj 78. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 traži brisanje riječi pojmovi.
Hvala. Amandman br. 78 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Nažalost, pojam koji se često čuje od strane predlagatelja, a koji je potpuno lažan da ovaj projekt je u skladu sa, plutajući LNG terminal da je u skladu sa prostornim planovima Omišlja i Primorsko-goranske županije. Dakle, građani Hrvatske moraju znati da se ovim Zakonom apsolutno krši Ustav, brojni zakonski propisi i ... [[Govornik se ne razumije.]] samoupravi jer se gura projekt koji nije u prostornom planu. Ako nije u prostornom planu, on ne može ni po Zakonu o strateškim investicijama biti strateški projekt. Prema tome, to je laž i neshvatljivo je kako si Vlada dopušta da krši Ustav, zakone ... [[Govornik se ne razumije.]] lokalnoj samoupravi i sve odluke općinskog vijeća Omišlja i skupštine Primorsko-goranske. Tražimo glasanje.
Slijedeći amandman je broj 79 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3. kojim se traži brisanje riječi „u“.
Hvala. Amanadman br. 79 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Dakle, smatramo da „u“ ne treba samo brisati u ovom Zakonu. „U“ treba brisati uopće u ideologiji koji postoji, koja je dominantna u ovoj zemlji. Dio te ideologije je prisutan svugdje u svakodnevnom životu. U radu Vlade, na društvenim mrežama, na nogometnim utakmicama, u sudskim odlukama, svugdje. Pod tim „u“ se već ubijao hrvatski narod, a sad ga se kani trovati ovim Zakonom, varikinom. Već sam rekao, u Auschwitzu su trovali plinom ciklonom, a ovdje će trovati varikinom. Jako slično slovu „u“, jako slično. Ja, poštovani predsjedniče o ovome ne tražim glasanje jer smatram da o slovu u ne treba glasati, slovo „u“ treba pobijediti.
Izbaciti iz abecede hrvatske. Dobro. Idemo na amandman br. 80 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 kojim se traži brisanje riječi „smislu“.
Hvala. Amandman br. 80 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa riječ „smisao“ u stvari obilježava cijeli ovaj Prijedlog Zakona. Mnoge stvari ovdje nemaju smisla i mi smo ih u raspravi pokušali identificirati kako bi uvjerili Vladu da možda odustane od ovog Zakona i predloži Zakon o LNG terminalu na kopnu. Jedna od stvari koja nema smisao, evo ja ću je ponovo ponoviti je pitanje koje Vlada neprekidno govori, a i predsjednica sekundira tvrdeći da se plutajući terminal može privremeno koristiti, pa onda odvezati, premjestiti na drugu lokaciju, prenamijeniti za transport, iznajmiti nekome i sl. E, sve bi to bilo dobro da on taj plutajući terminal da nije kupljen, odnosno da neće biti kupljen sredstvima EU. A Europska komisija nam je jasno kazala da će dati novce za ovaj terminal pod uvjetom da se ne smije terminal otuđiti, znači plutajući, prenamijeniti, iznajmiti nekome drugome ili slično u roku od 10 godina. Prema tome, eto vidite kako riječi naših dužnosnika gube smisao. Uvjeravaju narod u jedno, a onda nam Europska komisija kaže pravu istinu. Pa to nije fer prema našim građanima i mislim da moramo biti puno korektniji. I što će se desiti kao što je Vlada kazala, da je plutajući terminal prva faza, a kopneni terminal bi trebao biti druga faza. Deset godina ne smije znači maknuti plutajući. Ako će Vlada, bilo HDZ-ova ili možda na slijedećim izborima SDP-ova htjeti ići sa ovim kopnenim terminalom, pa 10 godina nećemo moći maknuti ovaj plutajući jer smo se obvezali prema EU. Dakle, vidite kako stvari počinju gubiti smisao. I mislim da je to vrlo nekorektno prema našim građanima, a posebice prema građanima koji stanuju, žive u Primorsko-goranskoj županiji, ali prema svima nama ovdje. Kažemo da nam je cilj kopneni terminal, prelazna faza plutajući [[Upadica Reiner: Hvala, hvala.]] I molim glasanje.
Slijedeći amandman je Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3. se predlaže brisanje riječi „ovoga“.
Hvala. Amandman broj 81 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle, cijeli ovaj Zakon je neustavan i možemo reći da njime Vlada ozakonjuje kršenje Zakona. Evo, ja ću nabrojiti samo nekoliko zakona koji se krše ovim Zakonom. Dakle, to je Zakon o gradnji jer plutajući terminal nikako ne može biti prva faza kopnenog terminala. To je Zakon o prostornom uređenju prvo, zahvat u prostoru kopnenog terminala je različit od zahvata u prostoru plutajućeg terminala, po veličini, po smještaju, po namjeni, po funkciji, po načinu korištenja prostora i drugo, obuhvat zahvata prostor kopna i mora potreban za realizaciju zahvata je različit. Krši se Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Davanje koncesije mora biti u skladu sa prostornim planom, a način davanja koncesije za luke od posebnog značaja, industrijske luke koji mora biti putem javnog natječaja. Krši se Ustav RH koji jamči jedinicama lokalne i regionalne samouprave prostorno planiranje i krši se Europska povelja o lokalnoj samoupravi za sve projekte manjeg, a kamo li ovakvog kalibra. Vlada se mora konzultirati s lokalnom zajednicom, a ova Vlada ne želi ni čuti mišljenje građana Omišlja, Krka i Primorsko-goranske županije. Tražimo glasanje.
Amandman broj 82 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3. traži brisanje riječi „znači“
Hvala. Amandman broj 82 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Pa bilo bi jako zanimljivo vidjeti što znači tko piše zakone u RH. Dakle, zanimljivo bi bilo čuti tko je pisao ovaj posebni zakon LNG jer to na kraju još uvijek ne znamo. To bi trebalo postati pravilo u RH, posebno u slučajevima lex specialisa koji se rade po hitnoj proceduri a uvijek imaju nekakav skriveni sukob interesa što smo najbolje vidjeli po lex Agrokoru i epskom sukobu interesa a sad se to ponavlja i sa lex LNG. Ne bi bilo dobro da je u tom pisanju sudjelovala uprava LNG Hrvatska sa namjerom da sebi osigura monopolističku poziciju na račun potrošača, poreznih obveznika RH. A čini se da se upravo to dogodilo pa vas sve pitam što zapravo to znači? Tražimo glasanje.
Amandman 83 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. također traži brisanje riječi „znači“. Izvolite.
Znači, da, nama je stvarno [[Upadica Reiner: Ne, ne prvo će dati obrazloženje poštovani državni tajnik.]]
Amandman broj 83 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Isti je predlagatelj razmotrio te smatra kako on nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Hvala lijepo. Evo izvolite poštovani kolega.
ali [[Upadica Reiner: važna je riječ „znači“ pa onda…]] Tako je, ta riječ posebno je drago jer bez smisla i značaja, sve skupa nema ovo puno, puno vajde. Što znači plutajući LNG za floru i faunu u našem Jadranu s kojim se toliko ponosimo? S našim morem, sa bioraznolikošću našeg mora. Da bi oprema funkcionirala neometano, učinkovito, kod plutajućeg LNG-a, ona mora se klorirati. Jednostavno se na taj način pokušava odstraniti živi organizmi, alge, školjke i sve ono što se lijepi na lijepi na LNG opremu. E sad, kada puštate klor u velikim količinama u more kroz duže razdoblje, a ovdje mi govorimo o 10 g., dobivate stvarno potpuno nejasne posljedice na vaš okoliš. I tu nema nekih velikih komparativnih studija gdje bi vi sad mogli točno reći kako će to biti u hrvatskom Jadranu. No imamo neke podatke iz Meksika gdje također se koriste LNG terminali i gdje se koristi klor kako bise osigurala učinkovitost opreme. E vidite, tamo u Meksičkom zaljevu, dakle ne mislim Meksiko država nego Meksički zaljev, dakle more, prinos ribe zbog korištenja klora u svrhe koje će se koristiti i u Omišlju je manji 1 do 3%. Naš Jadran je bogat ribom ali ne toliko da bi mogli svako ono što imamo jednostavno neutralizirati putem klora. Mi znamo da klor nije štetan za ljudsko zdravlje u manjim količinama, na kraju krajeva kloriramo i vodu da bude pitka, ali ne znamo kako klor djeluje u velikim količinama i kroz duže razdoblje kao što je 10 g. Ja ne znam da li je Vlada ozbiljno se pozabavila i takvim jednim utjecajem na okoliš, posebice što nekih velikih komparativnih studija nema. Hvala.
Hvala. Slijedeći amandman je broj 84 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. koji traži brisanje riječi „moru“.
Hvala. Amandman broj 84 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Riječ „moru“, riječ „more“ nije bila u hrvatskoj himni originalnoj. Unesena je 90-te godine intervencijom pjesnika Milivoja Slavičeka i unesena je s pravom. More predstavlja jednu od najvećih vrednota. Prirodnih koje imamo. I gospodarskih potencijala koje donekle iskorištavamo. I sada to more, tu ljepotu koju imamo, vi hoćete uništiti. Vi hoćete unutra ispuštati klor, varikinu. To je zloćin i prema himni na koncu. A ta himna je ušla i u Ustav pa je posredno i zločin i prema Ustavu. Jedinu brigu koji vi pokazujete o moru je ta da se tom moru rimuje sa kloru. Tražimo glasanje.
Pretpostavljao sam. Slijedeći amandman je 85 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. kojim se predlaže brisanje riječi „na“.
Hvala. Amandman broj 85 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Vidim pokret poštovanog zastupnika bauk da će on biti taj.
Dakle što se tiče riječi „na“, ono na čemu inzistiramo je da se čuje glas građana. A kako se strogim tumačenjem Poslovnika od strane predsjednika Sabora čemu ste se i vi gospodine potpredsjedniče prepustili, ostaje nam samo da to što želimo, reproduciramo. Slijedeći koji nam se javio je gospodin Branko Karabajić a mojim nestručnim rukovanjem će morat malo pričekat, direktor turističkog ureda Turističke zajednice Općine Punat, to je susjedna općina i protiv je plutajućeg LNG-a iz više razloga. Razlog prvi je cijena nekretnina s turističkog aspekta, niti vizualno a niti ekonomski jer se ne vidi benefit lokalnog stanovništva, nešto će se dobit, ali ne dovoljno, treba uložit u infrastrukturu i to ne samo općine Omišalj, nego cijelog otoka Krka i šire regije što bi se kroz stacionarni LNG moglo razgovarati, ali ne vidi se ni da Vlada vodi brigu, a onda ni investitori nemaju baš nekog interesa nuditi nešto, ako nitko ništa ne traži. S turističkog aspekta protiv je plutajućeg LNG terminala iz vizuelnog razloga, kod dolaska gostiju na otok Krk, a i sa ekološkog aspekta je upitan. I posebno što se tiče dakle morske flore i faune. Zahvaljujem. Tražimo glasanje.
Amandman 86 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. traži brisanje riječi objekta.
Hvala. Amandman broj 86 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Evo obzirom da smo ljude koji su tražili i dobili od nas mogućnost da se njihov glas čuje Sabora, iz subjekte pretvorili u objekte pa mi moramo biti subjekti. Sljedeća osoba koju ćemo, čiji ćemo glas reproducirati je osoba Brigita Šprohar, učiteljica u osnovnoj školi Omišalj. Protiv je plutajućeg LNG terminala prvenstveno zbog ekoloških razloga, a nakon toga i ekonomskih. Ovaj se projekt kosi sa prostornim planom i zakonom i još jedan fijasko naše države i mi stanovnici ove turističke općine izričito smo protiv toga. Također tijekom ove rasprave javio se i gospodin Marijan Pajk iz Zlatara, predstavio se da je branitelj i protivi se izgradnji terminala na moru jer je štetan za građane u toj sredini, a i svima njima koji se dolaze kupati u okolicu terminala kaže da ljetuje u Njivicama, inače je iz Zlatara iz Zagorja pa evo nisam otočanin, nego i zagorci su tu s nama da još jednom ukažemo na štetnost ovog projekta. Tražimo glasanje. Hvala.
Amandman 87 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. traži brisanje riječi mobilnog.
Hvala. Amandman broj 87 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Pa cijela priča danas ovdje se ustvari svodi na to mobilno, odnosno plutajući terminal koji je pomičan i može se dovozit, odvozit ili jedan stalni kopneni kao čvrsti objekt. Moram još jedanput privući vašu pažnju i pozornost na ovaj ekološki dio. Prilikom uplinjavanja tekući plin se nalazi na -160 stupnjeva celzijusa i on se zagrijava dok se ne pretvori u pravi plin. U slučaju plutajućeg terminala, tekući plin će se kroz sustav cijeli uronjen u more grijati dok se ne izjednači s toplinom mora. A potom će se u izmjenjivaču topline pretvarati u plinovito stanje. E vidite, u talijanskom takvom sličnom LNG plutajućem, u tom procesu rapidnog hlađenja okolnog mora stvara se pjena koja potom vjetar ju raznosi svuda okolo, zamislite kako će to biti u turističkoj sezoni atraktivno područje za turiste koji dolaze u Hrvatsku. Dodatno što je problem da se temperatura mora snizuje, odnosno rashlađuje za 7 stupnjeva. A studije, naša studija kaže da će se rashladit more 1 do 2 stupnja, dakle tu smo u jednom raskoraku. No bez obzira na to, svako smanjivanje temperature mora izuzetno negativno utječe na floru i faunu unutar tog područja. Rekao sam maloprije koliko se smanjivanje i kloriranje koliko utječe na smanjivanje ribljeg fonda u Meksičkom zaljevu. Ako imate kloriranje i smanjivanje još temperatura mora za 7 stupnjeva, pa mi ćemo ustvari napraviti jedan ekocid, rastaciju tog djela Hrvatskog Jadrana, dakle Kvarnera, mislim d to nije opravdano. Hvala i molim glasanje o amandmanu.
Sljedeći amandman je broj 88 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. kojim se traži brisanje riječi ili.
Hvala. Amandman broj 88 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić, izvolite.
Riječ ili može se pronaći u mnogim važnim rečenicama. U jednoj od možda najpoznatijih je u Shakespearovu Hamletu, biti ili ne biti. To je pitanje. Ali to pitanje biti ili ne biti postaje ključno pitanje zbog vašeg projekta, zbog vašeg projekta viteže i za građane otoka Krka. Vi ste vitez, a za njih je biti ili ne biti. Oni s ovim, bez ovog projekta opstaju, s ovim projektom oni propadaju. Bez njega će biti, s njim će ne biti. I ovu Shakespearovsku dilemu vi ste uspjeli pretočiti u zakon protiv građana Krka, čestitam vam.
Moram vam reći da sasvim sigurno nikakve veze sa projektiranjem toga nisam imao, ali daleko predmašuje moje mogućnosti. Amandman broj 89 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. traži brisanje riječi od.
Hvala. Amandman broj 89 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle nevjerojatno je da i kroz ova obrazloženja naših amandmana vidimo u kojoj mjeri Vlada ignorira građane Omišlja, ali ono što je najtužnije, da što neprestano iznosi neistine. A kakve neistine se usuđuju iznositi, vidimo i po jednom odgovoru na zastupničko pitanje, gdje je kolega tražio da objasni izjave gospođe Ahmetović, da je ona kao načelnica potpuno ignorirana i sa njom ni na koji način nije razmjenjivano sve što je bilo bitno za ovaj projekt. A mi smo ovdje čuli i od ministra i do premjera, da su nebrojeno puta razgovarali sa načelnicom gospođom Ahmetović, što je laž. Dapače, svi ovi susreti, koji su navedeni u zastupničko, odgovor na zastupničko pitanje, iznose se i neistine o čemu se razgovaralo. Razgovaralo se prije svega o kanalizacijskoj mreži i o sanaciji opasnog otpada u Dini i to još uvijek nije odrađeno. Dakle, laže se o čemu se razgovaralo, a ono o čemu se razgovaralo, vjerojatno se laže zbog toga, jer nije odrađen posao sanacije opasnog otpada. Dakle, kako možemo više uopće vjerovati ičemu što stiže iz radionice gospodina Plenkovića i njegovog … [[Govornik se ne razumije.]] Tražimo glasanje.
Amandman 90 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 2 traži brisanje riječi fiksnog, to je već ozbiljno. Izvolite.
Hvala. Amandman br. 90 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Riječ fiksno je bitna riječ. Fiksni terminal ili kopneni terminal, to je ono što je dobilo zeleno svijetlo, od svih, to je ono što ima dozvolu, što je ugrađeno u prostorno uređenje, to je ono s čim su zadovoljni i građani Krka i stanovnici Omišlja, to je ono što je zastupao i SDP. Ali riječ fiks odbacuje ova Vlada, neće fiks … [[Govornik se ne razumije.]] hoće plutajući, neće siguran, hoće nesiguran, neće jeftiniji, hoće skuplji, a da bi ovaj prikazala skuplji, napravila je usporedbu između plutajućeg terminala i kopnenog koji bi bio dvostruko većeg kapaciteta i rekla, pa vidite da je taj kopneni skuplji. Pa da, ali je dvostruko većeg kapaciteta. I na taj način laže i vara ljude. Samo znate teško je nekoga prevariti kada su u pitanju njegovi interesi. Teško ćete vi prevarit grđene Krka, jako teško, pa znaju oni što je za njih odbor, a šta je loše. Pa znaju oni kako radite protiv njihovih interesa. Ne znam samo kada ćete usuditi idući put otići tamo u posjetu.
Tražite glasanje, malo me čuti, jer želite brisanje fiksnog, ali dobro. Idemo na amandman 91. Kluba zastupnika SDP-a na č. 3. stavak 2 koji traži brisanje riječi sastoji.
Hvala. Amandman br. 91 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3. se briše riječ sastoji se, ne prihvaća se, obrazloženje izgradnja LNG terminala sastoji se od 2 faze, prva faza je plutajući druga faza je kopneni, prva fazi u smislu plutajućeg je jeftinija za 100 milijuna, od iste takve prve faze na kopnu i zbog toga se ovaj amandman ne može prihvatiti.
Poštovani zastupnik Klisović.
Odluka se treba sastojati od niza elementa da bi bila dobra. Mi smo ovdje već kazali da u strateškom smislu LNG terminal je potrebno Hrvatskoj i time se ugrađujemo u energetsku kartu Europe i postajemo faktor na toj karti, što je važno i za naš međunarodni položaj. Da bi pravilnu odluku donijeli, jedna od sastavnica od kojih se ona mora sastojati je i komunikacija sa lokalnom upravom i samoupravom. Kolega Jovanović nas je upravo podsjetio maloprije, da su neki razgovori održani sa načelnicom općine Omišalj Ahmetović, ali da nisu razgovarali tema razgovara nije bio LNG terminal na Krku, nego sasvim neke druge teme. Ministar nam je ovdje Čorić bio i kazao da je od razgovarao. E pa sad netko tu ne govori istinu, a ovakvo stratešku važnu odluku bez komunikacije i koordinacije sa lokalnom upravo i samoupravom donositi, mislim da apsolutno nije dobro. Što se tiče faza, prve i druge faze iz ovog projekta, o njoj smo više puta govorili tijekom današnje diskusije, i ukazali smo na nelogičnosti, koje su sadržane u ovakvom prijedlogu Vlade. Da 10 g. imamo prvu fazu plutajućeg terminala, tek nakon toga, drugu fazu kopnenog terminala uz nemogućnost, da prije u okviru u ovih prvih 10 g. idemo na kopneni terminal, jer nas obvezuje naša obveza prema EU koja nam je financirala kupnju plutajućeg terminala. Sami sebi vežemo ruke, sami sebi upadamo u usta. Pa ako smo htjeli brzo distribuirati plin po Europi, mogli smo ne znam, godinu dana, predvidjeti plutajući plin, ako je takva priša što bi rekli u Dalmaciji, ali ne ograničavati 10 g. ne izgradnju kopnenog terminala. A kopneni terminal očigledno, evidentno nam je u planu i čemu onda ići u 2 troška, plutajući 10 g. minimum 10 g. nakon toga kopneni. Molim glasanje o amandmanu.
Hvala. Sljedeći amandman je 92. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 2. kojim se predlaže brisanje riječi se.
Hvala. Amandman br. 92 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelja ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Poštovani potpredsjedniče riskirajući opomenu, ali mislim da je ta opomena vrijedna ovome što ću sada učiniti, da je vrijedna. I primiti ću ju s ponosom ako mi ju date. Pustiti ćemo tonski zapis načelnice općine Omišalj gospođe Mirele Ahmetović. …/Govornik pušta snimku sa mobitela./…
Kolega Stazić, već je zbog toga dobio opomenu kolega Bauk od predsjednika Sabora, prema tome ja vas molim ako želite govoriti možete vi govoriti, drugi ne mogu govoriti u Saboru bez dozvole predsjednika Sabora, tako piše u Poslovniku. Ja vam moram izreći opomenu.
Gospodine potpredsjedniče čuo sam da ste mi izrekli opomenu, [[Upadica Reiner: Isteklo vam je, da, isteklo vam je vrijeme.]] ja tu opomenu sa ponosom prima u ime gospođe Mirele Ahmetović, u ime svih građana otoka Omišalj i svih građana stanovnika otoka Krka. Hvala vam na opomeni.
Nemojte daljnje kršiti Poslovnik, molim vas. Izvolite povreda Poslovnika poštovani zastupnik Klisović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, mislim da ste prekršili članak 239. gdje ste izrekli opomenu koja nije sadržana u članku 238. A da se vratim na jutarnji dio naše sjednice, predsjednik Sabora Jandroković je kazao da će uputiti pitanje Odboru za Ustav i Poslovnik u kojem će tražiti očitovanje o ovoj situaciji koju imamo trenutno u Saboru sa korištenjem audio zapisa drugih osoba. Prema tome dok ne dobijemo mišljenje Odbora za Ustav nije korektno opomene zastupnicima dodjeljivati. Hvala.
Kolega Klisović ja vodim sjednicu prema tome neće se čekati nego sam izrekao opomenu i izricati ću ih i dalje. Slijedom istog kriterija kao i predsjednik Sabora. A naravno svatko tko misli da je time prekršen Poslovnik može naravno se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Sada idemo na amandman 93. Kluba zastupnika SDP-a, na članak 3., stavak 2. u kojem se predlaže riječ, brisanje riječi: „koji“.
Hvala. Amandman br. 93. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Prije nekoliko minuta odgovarajući kolegi Staziću rekli ste da vi sa projektiranjem ovog terminala niste imali ništa jer da to prelazi vaše mogućnosti. Međutim to je samo djelomično točno. Jer kolega Stazić je uputio primjedbu vama kao jedinom predstavniku vladajuće većine, evo ispričavam se, nisam dovoljno dobro pogledao, ipak ima vas ukupno tri, vama kao predstavniku vladajuće većine koji unatoč tome što projektiranje ovoga prelazi vaše mogućnosti, unatoč tome što ne znate koje probleme nosi LNG na Krku, odnosno plutajući terminal za ukapljeni prirodni plin svejedno taj zakon podržavamo. Jer da ovaj zakon nije imao vašu potporu i potporu vaših kolega ne bi mi danas ovdje imali državnog tajnika i ne bi danas ovdje odgovarali na sve ove amandmane, već bi napravili ono što je jedino ispravno u ovoj situaciji, a to je prihvatili prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a i uputili ovaj zakon u treće čitanje. Ili kada smo predlagali da se zakonu skine hitni postupak, skinuli hitni postupak i onda bi ministarstvo na sve ove silne primjedbe koje smo imali i u raspravi moralo odgovoriti. Međutim, vi to ne želite, vi pristajete na ovo silovanje demokracije i onda u toj situaciji kada govorimo o riječi: „koji“ ja se mogu jedino zapitati koji vam je vrag. Hvala i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Kolega Grbin ja se vama čudim, sada to moram reći, prvo što znate da ste svojim govorom kršili Poslovnik jer ste se obraćali meni a niste odgovarali na ono, dakle to je je jedna stvar. A druga stvar, ja se uistinu ne razumijem u projektiranje ali dozvolite mi da duboko sumnjam da se i vi kao pravnik razumijete u projektiranje takvih instalacija, ali dobro, ništa, idemo. izvolite, vi mislite da je povrijeđen Poslovnik. Izvolite.
Povrijedili ste Poslovnik i to dva puta i to oba puta članak 238. Naime, jasno je u članku 238. propisano da će se zastupniku koji krši Poslovnik izreći opomena a vi to niste učinili iako ste utvrdili da sam kršio Poslovnik. Međutim, isto tako ste me omalovažili kao zastupnika kada ste utvrdili da ne znam ništa o ovoj materiji jer sam kao takav, jer sam pravnik.
Ne, ne, o projektiranju.
Međutim, uvaženi gospodine potpredsjedniče, ovaj zakon sadrži i odredbe koje se tiču vlasničke strukture, tiču se koncesije, tiču se naknade itd., a to su, dopustiti ćete, pravna pitanja. Hvala.
Slažem se sa time, ali govorili smo o projektiranju. Izvolite kolega Stazić.
Prekršen je članak 33. Poslovnika koji govori o ovlastima predsjednika Sabora. Predsjednik Sabora ima ovlasti vodit sjednicu, ali nema ovlasti komentirati istupe zastupnika, nema ovlasti, ako želite se uključiti u raspravu, u ovom momentu ne možete jer raspravljamo o amandmanima, onda je red da vas netko zamjenjuje pa da se javite za raspravu. Ali na ovaj način komentirati da je zastupnik da nešto zna, da nešto ne zna, oprostite apsolutno nedopustivo, a uz to i neviteški.
Dobro, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik pa idemo na amandman broj 94 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2 kojim se predlaže brisanje riječi opskrbu.
Hvala. Amandman broj 94 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Pa pitanje opskrbe je ono što bi trebalo biti ključno pitanje ovog zakona. Pitanje sigurnosti opskrbe je ono što bi trebali raspraviti i ono što bi trebala biti baza za donošenje bilo kojeg zakona koji se tiče, kako ugljikovodika, tako posebno terminala za prirodni plin. Međutim dvojim je li pitanje opskrbe ono što doista leži iza ovog zakona. Kao što sam ranije govorio i na što su ukazivali iz raznih ekoloških udruga sa područja Kvarnera i otoka Krka, ovdje postoji pitanje tko stoji iza ovog zakona? Tko su autori ovog zakona? Čiji se interesi brane ovim zakonom? Da li interesi građana RH koji trebaju, doista trebaju i moraju imati sigurnu opskrbu energentima pa uključujući i prirodni plin, ili se brane interesi onih koji će sukladno članku 6. postati vlasnici ovog terminala, a onda sukladno članku 12. zakona dobivati naknadu kada im terminal ne bude poslovao pozitivno? Zato poštovani gospodine potpredsjedniče i uvaženi gospodine državni tajniče, tražimo da se ta riječ opskrba briše iz ovog zakona, jer on iako bi trebao imati veze sa njom, u konačnici nema nikakve. Hvala, naravno tražimo glasovanje.
Sljedeći je amandman 95 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. kojim se traži brisanje riječi za.
Hvala. Amandman broj 95 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća jer riječ za je bitna da ostane u zakonu obzirom da ovaj terminal služi za diversifikaciju opskrbe, za upošljavanje postojećeg plinskog sustava i za mogućnost prenošenja LNG u pravcu juga.
Poštovani zastupnik Stazić.
Ništa od ovoga šta ste vi u svom obrazloženju rekli nije točno. Tome ovaj zakon ne služi, ovaj zakon služi za bogaćenje jedne male skupine ljudi, još im ne znamo imena, ovaj zakon služi za poništavanje boljeg građana dijela RH, ovaj zakon služi za vrijeđanje te iste skupine građana, ovaj zakon služi za pokazivanje bahatosti Vlade, njihove potpune bešćutnosti prema interesima građana i prema interesima zemlje, samo onda kad su njihovi interesi u pitanju. Evo i zato tražimo glasanje o ovom našem amandmanu.
Sljedeći amandman je broj 96 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. kojim se traži brisanje riječi objekt.
Hvala. Amandman broj 96 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle posebno što moramo istaknuti kao skandalozno u ovom prijedlogu vezano je za objektivnost studije utjecaju na okoliš. Dakle radi se o jednom nakaradnom dokumentu koji je plaćen javnim novcem RH i EU u kojem je izrađivač ekonerg tvrdi suprotno nego što je taj isti ekonerg tvrdio za vrijeme Oreškovićeve Vlade u drugom dokumentu, također plaćenim javnim novcem RH i EU. Dakle u tom prvom dokumentu objekt kopnenog LNG terminala je procijenjen kao ekonomski kvalitetan, isplativ, od strateškog interesa za RH da bi u drugom dokumentu taj objekt prestao biti ekonomski isplativ, dakle isti izrađivač studije tvrdi potpuno suprotno. Vrlo zanimljivo kako jedan objekt u dvije studije od istog izvođača može dobiti različitu ocjenu. Pitam se tko je to platio? I pitam se koliko će građani Hrvatske plaćati za ovakve promašaje Vlade čiji ste vi državni tajnik? Tražimo glasanje.
Sad idemo na amandman 97 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 2. kojim se traži brisanje riječi sustava.
Hvala. Amandman broj 97 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Riječ sustava je važna riječ, definitivno u ovoj cijeloj priči oko LNG. Sustavno razmišljanje, promišljanje i donošenje odluka o strateškim pitanjima je ključno da bi država išla naprijed. Ono što želimo uputiti i javnost i vas kao predstavnika Vlade da smatramo da nije adekvatno sustavno promišljena ova cijela priča. Kao što smo upozorili na nelogičnosti prve i druge faze, znači evidentno je da ne postoji sustavno razmišljanje o tome što se hoće, nego da samo budite sumnju da iza ovih odluka stoje nečiji financijski interesi, nekih drugih ljudi koji će preuzeti ovaj biznis u budućnosti, nekih drugih ljudi kojima će se iz državnog proračuna isplaćivati novce kako bi kompenzirali neprofitabilno poslovanje u LNG Hrvatska. E, to je ono što se ne smije desiti i što ide kontra interesa RH, javnog interesa i naših građana. A iz svega što smo danas i ovih dana čuli kad ste predstavljali Zakon proizlazi da nema tog strateškog sustavnog promišljanja oko LNG-a jer ničim me niste uvjerili da bi plutajući terminal bio bolji od ovog kopnenog terminala, da se brže može izgraditi plutajući nego kopneni, da je jeftiniji plutajući nego kopneni. Moje kolege i ja cijeli dan vam iznosimo argumente koji upravo govore suprotno, da je kopneni i brže moguće izgraditi da nismo gubili ovoliko vremena. Dvije godine su otišle u prazno. Da nije skuplji, jeftiniji jer plutajući zahtjeva i dodatnu infrastrukturu prema ... [[Govornik se ne razumije.]] luci Rijeka, dakle tanker koji će prevoziti taj plin. Znači, nije niti jeftiniji niti se može primjenjivati koliko mi hoćemo, plutajući, nego mora biti minimalno 10 godina. Dakle, sve su to razlozi koji nekako strpljivo i uporno pokušavamo iznijeti kako bi Vlada možda ponovo preispitala svoju odluku, prihvatila glas naroda i promijenila odluku.
Hvala. Slijedeći amandman, tražite glasovanje pretpostavljam. Nema glasa od kolege Klisovića [[Upadica, ja ću. Gospodine…]] Di ćete, di ćete kolega Bauk? Polako, polako, polako. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Da, shvatio sam. Zato, ja sam to već rekao. Sad idemo na amandman 98 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3., st. 2. kojim se predlaže brisanje riječi „drugih“.
Hvala. Amandman broj 98 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Kad smo već kod drugih, mi brinemo o drugima pa ja bi molio samo da državni tajnik kaže jel sve u redu obzirom da stoji već pet sati na nogama i briga za njegovo zdravlje, ako postoji potreba za pauzom ili da sjedne [[Upadica Milatić: Ne, nemojte.]] Dobro. Ako vama bude [[Upadica Milatić: Tu je predsjednik Sabora, on o tome vodi računa.]] Ne, ne, vi mu recite ako bude trebalo. Dakle, što se tiče drugih, veliki broj građana je dao svoj tonski doprinos ovoj raspravi, no kako nismo u mogućnosti isti reproducirati, ja ću također u znak zahvalnosti njima što su nam to omogućili reći i o kome se radi. Dakle, koliko mi vrijeme naravno dopusti. Dakle, dao nam je tonski zapis gospodin Čedomir Miler, zamjenik gradonačelnika grada Krka, zatim gospodin Damir Franulić, otac 4 djece, gospodin Damir Jakovčić, umirovljenik iz Omišlja, gospodin Davor Albaneze, umirovljenik, gospodin Dean Ljubobratović, zamjenik načelnika općine Čavle, gospodin Dinko Petrov, zapovjednik javne vatrogasne postrojbe grada Krka, gospođa ili gospođica Doris Kedžo, učenica srednje medicinske škole u Rijeci, gospodin Dragan Medarić sa otoka Cresa i tijekom trajanja ove rasprave nabrojat ćemo i sve one druge koji su nam dali svoje pisano dopuštenja, dakle da u njihovo ime nešto kažemo u Hrvatskom saboru da njihovo ime spomenemo, kao što vidite idem po abecedi, sad smo na slovu D, onda možete misliti koliko još ima do slova Ž. Zahvaljujem, tražim glasanje.
Slijedeći amandman je br. 99 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3., st. 2., kojim se traći brisanje riječi „ili“. Evo, ga poštovani zastupnik Klisović će odgovoriti, ali prvo dajmo riječ predstavniku Vlade.
Hvala. Amandman broj 99 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio, te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Evo ga, izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Evo i meni se javljaju građani Hrvatske koji upravo govore da je ovo situacija ili-ili. Dakle, ljudi koji se bave turizmom u ovom dijelu Hrvatske kažu, a što nama ne bi Vlada pokrila dio troškova koji će nastati zbog LNG-a i umanjene turističke ponude. Dakle, mi poduzetnici koji se bavimo turizmom u Kvarnerskom akvatoriju trpit ćemo štete. Ako Vlada bude podnosila odnosno snosila ili pokrivala troškove LNG Hrvatska do one razine da bude profitabilna, evo ljudi iz tog kraja traže da se njima svima koji će trpiti troškove neopravdane na području turizma također nadoknade gubitci iz državnog proračuna. I što će sada Vlada odgovoriti takvim ljudima koji evo, logično razmišljaju da ne treba jednom poslovnom subjektu pokrivati troškove, a drugima ne. Da to dovodi u pitanje ravnopravnost svih poduzetnika u RH, a svi oni na kraju-krajeva uplaćuju porez u državni proračun, a iz tog državnog proračuna bi trebali se snositi troškovi kome? Gubitašima. Na kraju-krajeva sjećamo se kud nas je i dovela ta politika još u onoj bivšoj državi pokrivanja troškova gubitašima, a ne stimuliranja onih poduzetnika koji kvalitetno i dobro rade i uspijevaju se održati na ovom teškom tržištu. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 100 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3., st. 3. u kojem se traži brisanje riječi „izgrađena“.
Hvala. Amandman broj 100 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća jer riječ izgrađena je bitna da ostane u ovome Zakonu obzirom da sve što je izgrađeno i što će biti izgrađeno nije izgrađeno od strane državnog proračuna već sredstvima investitora i sredstvima EU i sredstvima kredita. Znači, ne radi se o plaćanju iz državnog proračuna.
Poštovani zastupnik Jovanović
Pa mi bi voljeli da se izgradi što prije kopneni terminal jer je to ono što podržavaju građani Omišlja, Krka, Primorsko goranske županije, a zabrinjavajuće je da ste prihvatili metodu i tehnologiju regrisifikacije, to je pretvaranje tekućeg plina u plinovito stanje, koje Ministarstvo zaštite okoliša izrijekom odbacilo kao štetne. Dakle, kakav je to apsurd. Ministarstvo zašite okoliša, izrijekom odbacuje, a vi to prihvaćate. Dakle, smatra se da upotreba mora za zagrijavanje tekućeg plina, kako bi se preveo u plinovito stanje i ispiranje brodskih izmjenjivača topline varikinom, koja se ispušta u more u kličini od 300 tona godišnje, predstavlja katastrofu za more i okoliš. Dakle, Ministarstvo zaštite okoliša je takvu metodu odbacilo. Praktično zabranilo, a vi je ovim zakonom ponovno gurate. Dakle ozakonjujete opet nešto što je nezakonito, a zašto? Neka čuju građani zašto. Razlog je upotrebe što je to najjeftinija tehnologija uplinjavanja i na taj način se želi pogodovati što većem profitu stranih ulagača. Dakle, skandalozno opet, na štetu građana RH, na štetu okoliša, prirode, mora koje je naše najveće bogatstvo i naravno turizma bez koje Hrvatska ne može preživjeti. To je vjerojatno razlog, da će ona kolona mladih koji odlaze iz Hrvatske, biti još veća, tražimo glasanje.
Sljedeći amandman je br. 101 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3, stavak 3 kojeg traži brisanje riječi građevinskih.
Hvala. Amandman br. 101 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Tko će izvolite, kolega Jovanoviću.
Dakle, da, moram još jedanput izraziti ogromno nezadovoljstvo što se tako ignoriraju stavovi i mišljenja građana koji žive u Omišlju, na Krku u Primorsko goranskoj županiji, a ljudi su pokazali apsolutni interes za nešto što je za njih vitalno. Tako npr. na javnoj raspravi, o studij utjecaja organizirane održane u sportskoj dvorani OŠ Omišlju, bilo je prisutno 400 građana, jedne ove naše male općine koja ima 3000 stanovnika. Dakle, 400 prisutnih građana je došlo. Podnijeto je 850 primjedbi, 160 njih je podnijelo 850 primjedbi, od čega ste vi uvažili samo 4% i to one potpuno beznačajne. Inače nikada u povijesti Primorsko goranske županije, nije zabilježen ovakav interes i protivljenje javnosti. Prema tome, čuli ste da imamo gotovo 19000 potpisa na peticiji koja traži da se odustane od plutajućeg LNG terminala, na prosvjedu je bilo preko 8,5 tisuća, a prosvjed su vodili članovi udruge branitelja Omišlja i Krka, bili su na čelu tog prosvjeda, koji je u cilju, većeg i boljeg, kvalitetnijeg života u Omišlju, na Krku, protiv plutajućeg LNG terminala, a za kopneni. Stalno to moramo ponavljati, dakle, za kopneni, koji nije skuplji, koji se može jednako brzo izgraditi i koji bi osigurao čitav niz ekonomskih benefita općini Omišalj, ali i cijeloj Hrvatskoj, tražimo glasanje.
Sada idemo na amandman 102. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3, stavak 3 kojom se traži brisanje riječi izvedba.
Hvala. Amandman br. 102 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Da je predviđena izvedba kopnenog terminala, onda bi se zapostavila, zaposlila građevinska operativa Hrvatske, to ovoj Vladi nije u interesu. Baš vas briga za građevinsku operativu Hrvatske. Oni će ostati bez posla, a vi ćete kupovati neki strani brod, … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, ova vaša odluka je potpuno neshvatljiva, on je nerazumna, ona je upravo čudovišna. Kud odbijate da naši radnici rade, a odlaze u inozemstvo, jer nemaju tu posla, idu raditi van. I umjesto da ih zadržimo ovdje, tu građevinsku operativu, umjesto da im damo posla, da izgrađuju taj kopneni terminal, ne. Ne. Šta vas briga za to. Važno je zatrovati more, važno je potrovati ljude, važno je da vi zaradite.
Amandman 103. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 3 traži brisanje riječi znači.
Amandman br. 103 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Sabora, da, ovaj projekt znači stvarno puno za Hrvatsku i to smo nekoliko puta danas tijekom rasprave spomenuli. Ali vidite koliko znači saborskim zastupnicima. Osim nas ovdje iz SDP-a i kolege Pernara, nikog živog ovdje nema. Dakle, svi se pomirili sa činjenicom, da je vlada odlučila i da se ta odluka ne može promijeniti, pa čemu rasprava u ovom Saboru onda, čemu amandmani ovi svi koje podnosim, ako ništa ne možemo promijeniti. Dakle jedino što mi možemo danas napraviti je javnost hrvatsku informirati, malo dublje i podrobnije u argumentima, zašto bi trebao kopneni terminal, a ne plutajući. I sada ako ste to dovoljno snažno zalijepi u medijima ako narod počne glasnije dogovoriti, e onda će Vlada možda svoje odluke preispitivati. A temeljem i saborskih zastupnika, njihovih rasprava, argumenata, jednostavno neće. Sve se svodi i sve se dovodi u jedan kontekst političke borbe crnog bijeloga navijačkog ustvari odnosa ako sam za Hajduk, nisam za Dinamo, ako sam za Dinamo, nisam za Hajduk, uvijek je Hajduk bolji od Dinama, Dinamo od Hajduka i to me nigdje kraja, nitko nikoga ne sluša, nitko ne želi čuti meritum argumenata, a mi ih ovdje sustavno danas izlažemo i molimo Vladu, tražimo od Vlade kao zastupnici, hrvatski građani da preispita ovu odluku. Tražili smo i da ne ide zakon u hitnu proceduru, neka se ostavi malo vremena da se hrvatska javnost bolje upozna sa ovim problemom i da čujemo koji su to stvarno argumenti jači za plutajući terminal od onih koji mi iznosimo za kopnenim terminal. Ponavljam još jednom, klub SDP-a i SDP kao stranka se ne protivi LNG terminalu, ali se protivimo njegovoj inačici u plutajućem obliku. Hvala lijepo i molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Amandman 104, Klub zastupnik SDP-a na članak 3. stavak 3. predlaže brisanje riječi „je“, to je meritum stvari.
Amandman broj 104 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Bauk sigurno će na to odgovoriti.
Gospodine potpredsjedniče, ja sam siguran da s ovim slogom počinje najveći broj rečenica koji izgovaraju ljudi koji gledaju ovu raspravu. Dapače, poprilično sam siguran i da će s tim slogom počinjati svoje rečenice kada se bude donio ovaj zakon ali to sad nije više naš problem. Dakle, ja sam obećao ljudima koji su nam dali ovu mogućnost da citiramo njihove govore pa ćemo pročitati dalje o kome se radi ponovno po abecedi, dakle gospodin Drago Božić, predstavio se kao novi umirovljenik. Zatim gospođa Dunja Mihelec, ekonomistica iz Omišlja, gospođa Duška Žužić, turistička djelatnica, gospođa Ema Jedalinić, nastavnica i knjižničarka u OŠ Omišalj, gospodin Ernest Marinković, novinar iz Rijeke, gospođa Fatima Dorić, spremačica iz Omišlja, gospodin Danijel Glavašević, informatičar, gospođa Glorija Fabijanić Jelović, pravnica i novinarka Radio Rijeke, gospodin Goran Gračan, psiholog iz Rijeke, gospodin Goran Gržančić, ginekolog na otoku Krku i gospođa Hajdi Babajić, djelatnica Zračne luke Rijeka i iznajmljivačica apartmana, to je ono što sam uspio reproducirati iz reprodukcije ovih klipova koje smo dobili izvući. Obzirom da smo evo sad došli do slova h, nastavit ću po abecedi koliko mi to vrijeme i mogućnosti tehničke budu dopuštale, tražimo glasanje. Zahvaljujem.
Slijedeći amandman je broj 105 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. kojim se traži brisanje riječi „kojima“.
Hvala. Amandman broj 105 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Nažalost gospodine državni tajniče, uporno u svojem istupu pokazujete da ovaj zakon predstavlja najgrublje ozakonjenje kršenja zakona, ustava, Europske povelje o lokalnoj samoupravi, volje građana Omišlja, Krka, PGŽ-a, cijele Hrvatske koji sada znaju zahvaljujući nama da ovo nije strateški interes RH u smislu opskrbe plinom. Ovo je strateški interes nekih drugih država, prije svega Mađarske a ekonomsku neisplativost ovog projekta, plaćat će građani Hrvatske iz svojih džepova skupljom cijenom plina. I to je ono što ste htjeli sakriti ali članci 6. i članci 12. vas demantiraju. Na svu sreću ova naša rasprava o amandmanima daje nam mogućnost da građani Hrvatske čuju istinu i da vide s kakvom Vladom imaju posla. Zato nije ni čudo što gotovo 80% građana Hrvatske ne podržava smjer ove Vlade. Tražimo glasanje.
Amandman 106 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. traži brisanje riječi „skladu“.
Amandman broj 106 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra da isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Naime, riječ sklad nema što tražiti u ovom zakonu i zato predlažemo njezino brisanje. U ovom zakonu je sve u neskladu. Ovaj zakon je u neskladu sa prostornim planovima, ovaj zakon je u neskladu sa mišljenjem struke, ovaj zakon je u neskladu sa stavovima Ministarstva zaštite okoliša, ovaj zakon je u neskladu sa voljom građana, otočana Krka, ovaj zakon je u neskladu sa voljom građana Omišlja, ovaj zakon je u neskladu sa zdravom pameću, ovaj zakon je u neskladu sa poštenjem. Zbog toga tražimo da se riječ „skladu“ izbaci iz prijedloga zakona. Glasanje, molim.
Amandman 107 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. traži ponovno brisanje riječi „u“, pretpostavljam da tražite o tome glasanje nakon što kaže poštovani državni tajnik, izvolite.
Amandman broj 107 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
A, ipak, izvolite, poštovani zastupnik Stazić.
Sve što sam imao reći o slovu u već sam rekao, pa prema tome neću to ponavljati, ali ne tražim glasovanje, povlačim ovaj amandman, neka slovo u ostane u ovom prijedlogu zakona jer znamo koliko vam je priraslo srcu.
Sljedeći amandman je 108 Kluba zastupnika SDP-A na članak 3. stavak 3. kojim se traži brisanje riječi uvjetima.
Amandman broj 108 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kad govorimo o uvjetima treba spomenuti da su uvjeti za kopneni terminal bili spremni pa tako je on već predviđen prostornim planom općine Omišalj i primorsko-goranske županije. Postoje čak i pravomoćna lokacijska dozvola za izgradnju kopnenog terminala. Znamo iz studija koje su nam predočene da je financijski isplativiji od plutajućeg. Predviđa se također i angažman domaće građevinske operative koja ima resurse potrebne za njegovu izgradnju, o tome su kolege pričale, a znamo da operativa građevinska u Hrvatskoj treba poslove, poslove koje je moguće i naplatiti. Predviđa se i zapošljavanje domaće radne snage kao i operatera na kopnu. Sve su to dakle uvjeti koji su bili u korist i u korist izgradnje kopnenog terminala. A kopneni terminal kao što sam kazao, može se izgraditi jednako brzo kao i plutajući, s obzirom da plutajući zahtjeva dodatnu infrastrukturu i da to nije samo onaj brod koji će se usidriti u Omišlju, nego to je i brod koji će prevoziti taj plin do petrolejske luke Rijeka, kao i adaptacija luke za prihvat tog tereta onda prekrcaj na auto, cisterne ili cisterne vlakove. Sve skupa dakle upućuje da su uvjeti za kopneni terminal bili zreli, bili povoljni, ali da je Vlada iz nama nepoznatog razloga odlučila to zanemariti i odlučila se za plutajući terminal. Pa zašto za plutajući terminal? Čiji su to interesi iza ovakve odluke kada sve govori u prilog kopnenom terminalu? Hvala lijepo i molim glasovanje o ovom amandmanu.
Amandman 109 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. predlaže brisanje riječi lokacijskim.
Amandman broj 109 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Ovim amandmanom smo željeli dodatno ukazati apsurd. Naime studija utjecaja na okoliš odnosi se na izmjenu zahvata kopnenog terminala uvođenjem prve faze plutajućeg terminala što nije zakonito, samo zato da bi se zaobišao problem neusklađenosti plutajućeg terminala sa prostornim planovima. Kopneni terminal u skladu je sa prostornim planom i za njega je izdana lokacijska dozvola. Budući da plutajući nije u skladu s prostornim planom za njega se ne može izdati lokacijska dozvola pa se Vlada dosjetila da se plutajući terminal proturi kao prva faza kopnenog terminala, iako se na taj način krši Zakon o prostornom uređenju i Zakon o građenju. U odluci Vlade RH ne postoji jamstvo da će do druge faze gradnje kopnenog terminala ikada uopće doći, već se navodi da će realizacija druge faze pristupiti budu li za to postojali ekonomski razlozi. Pametnome dosta. Tražimo glasanje.
Amandman 110 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. traži brisanje riječi s.
Amandman 110 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Evo poštovani zastupnik Bauk.
Evo ja ću nastavit, javili su nam se i gospodin Igor Đekanović stručni specijalist i inženjer cestovnog prometa, gospođa Ines Boban Štiglić turistička djelatnica iz Omišlja, gospođa Irena Žic Orlić odgajateljica u otočnom dječjem vrtiću u kojem se vije zelena zastava, njen fajl ćemo pustit na zadnjem amandmanu kad ćete mi onda oduzeti riječ, ali šta ću kad je zadnji. Gospodin Ivan Šverko magistar, inženjer građevine iz Rijeke, gospodin Ivan Žuvić tehničar niskogradnje iz Omišlja, gospodin Ivica Jakominić iz Njivica otac petero djece, gospodin Ivo Mileusnić kustos pomorskog i povijesnog muzeja, gospođa Jasenka Alić Tadić, knjižničarka, gospođa Jelena Bigović diplomirana sociologinja, gospodin Josip Đurđević njega sam pustio prije prve opomene, predstavio se kao član HDZ-a na čemu mu zahvaljujemo, gospođa Katica Jakovčić umirovljenica i bivša direktorica turističke zajednice općine Omišalj, gospodin Zdenko Kirinčić rukovoditelj energetike otoka Krka, voditelj laga i zamjenik načelnika jedne od općina na Krku, gospodin Kristijan Čarapić, odvjetnik iz Rijeke i gospodin Lučano Kirn umirovljenik iz Omišlja i bivši radnik DINE Petrokemije. Toliko za ovaj put, tražim glasanje.
Amandman 111 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. traži brisanje riječi građevine.
Hvala. Amandman 111 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Riječ građevine, tako je bivši premijer HDZ-a i MOST-a Orešković zvao građane, on je to siromah tako činio jer nije dobro znao hrvatski pa mu možemo oprostiti. Ali vi, vaša Vlada koja bolje vlada hrvatskim jezikom nego gospodin Orešković, vi tako tretirate građane, ne kao ljude, nego kao stvari. Koje građane? Građane kojima namjeravate dovući onu brodusinu, građane koje namjeravate trovati, građane čije mišljenje ne poštujete, eto građevine, građevine, stvari, ljudi od … [[Govornik se ne razumije.]] , materijal, sve, samo ne ljudska bića, to je vaš odnos prema njima i zato smatramo da je ovo ključna riječ u ovom zakonu i tražimo glasovanje.
Amandman 112. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 3 traži brisanje riječi usklađenost.
Amandman 112. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Mi smo danas naglasili nekoliko puta, da ovaj zakon, mora biti usklađen sa interesima RH i sa interesima njezinih građana, uključujući građana Primorsko goranskoj županiji koji žive na otoku Krku, koji žive u okolici Omišlja. On s njime nije usklađen. On nije usklađen niti sa odlukama lokalnih vlasti. A kao što smo nekoliko puta tijekom dana spomenuli, sve političke opcije, sve političke stranke, kojima su građani Krka dali svoj glas i koji ih zastupaju u tijekom lokalne samouprave, su jednoglasno odlučili da su protiv plutajućeg terminala. Prema tome, ovaj zakon nije usklađen sa željom i voljom građana, nije usklađen sa javnim interesom, nije usklađen sa strateškim interesima Hrvatske, gdje predviđa 2 faze, jednu plutajuću, jednu kopnenu, fiksnu, stvarajući time dupli trošak za HR, i omogućujući onima koji će neprofitabilno poslovati da se namire iz državnog proračuna. A dok ljudi koji imaju poslove, biznisa, koji su poduzetnici žive od turizma, neće imati tu mogućnost, da nadoknade gubite koji će nastati zbog plutajućih terminala, na njihovim kontima, u njihovim bilancama njihovih tvrtki i zbog kojih će i na kraju krajeva i manji porez plaćati u državni proračun. Dakle, imati će 2 gubitka, jedan će biti manjak profita, a drugi će biti manjak za državni proračun od njihove zarade, molim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Sljedeći amandman je 113. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 3 kojim se predlaže brisanje riječi mijenja.
Hvala. Amandman 113. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
Mislim da je značenje riječi mijenjati opće poznato i ne treba objašnjavati. Ovim prijedlogom ne mijenja se ništa, a naročito ništa nabolje. Ovim prijedlogom sve ostaje isto kao što je i bilo. Ponašanje HDZ-a koje ne vodi, ali baš apsolutno nikakvog interesa o mišljenju građana, ponašanje ova Vlade ne mijenja se ni za … [[Govornik se ne razumije.]] ona je godinama konstanta. Konstanta je i nastojanje SDP-a da zaštiti te građane koliko može od nas. Zato i jesmo ostali ovdje, nema nikoga iz HDZ-a svi su otišli, šta njih briga za građane Krka, šta ih briga za otočane, ma šta ih briga hoće li ih se potrovati s klorom, otišli su, to nije njihov interes. Ostavili su jednino vas … [[Govornik se ne razumije.]] ovdje. Mi smatramo da je naša obaveza, da je naša dužnost, mijenjati stvari nabolje, mijenjati stvari nabolje i zbog toga riječ mijenjati u vašim prijedlozima zakona nema mjesta i tražimo da se ona izbaci i tražimo glasovanje.
Sljedeći amandman je 114. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3. stavak 3 kojim se traži brisanje riječi ne.
Amandman br. 114. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Po motu shvaćam da će poštovani zastupnik Bauk.
Dakle, protiv izgradnje plutajućeg LNG terminala u Omišlju na otoku Krku, javili su nam se i sljedeći građani, gospodin Luka Mihajlović, diplomiran inženjer iz Rijeke gospođa Ljubica Lončar, turistička djelatnica, gospođa Maja Mahulj, diplomirana ekonomistica iz Omišlja, gospođa Marica Trbović magistar i inženjer građevine, gospođa Marija Kovačević socijalna radnica, gospodin Marijan Cindrić umirovljenik iz Njivica, gospodin Marin Barać, gospodin Marin Lazarić direktor u imperiju na Rabu, gospodin Marinko Žic načelnik općine Punat, gospodin Marino Kirinčić, osiguravatelj iz Njivica, gospodin Marko Jedrilinić nogometaš iz Omišlja, gospođa Melita Zec, predsjednica karnevalske udruge Omišljanski balbani, ako sam dobro pročitao i gospođa Milica Alajbeg radi u hotelu Njivice a inače stanuje u Malinskoj, gospođa Mirela Đunđek administrativna referentica u općini Omišalj i gospođa Mirjana Janković upravna pravnica iz Omišlja. Tražimo glasanje.
Amandman 115. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 3 stavak 3 traži brisanje riječi se.
Amandman 115 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomo tehničkom izričaju.
Poštovani zastupnik Stazić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] živim na Krku, odnosno u Omišlju već 38 g. pa bi rekao nekoliko riječi o LNG terminalu, koji po njemu ne donosi zajednici ništa dobro. Već kada smo kod toga, i koliko sam informiran od ranije, to je počelo krajem '90. g. Dakle, tu je ljudi koji su radili na studiju okoliš će možda dočekati mirovinu na tom projektu i koliko on slušao prezentaciju studija, shvaća da to ništa dobroga neće doći ni tom akvariju ni riječkom zaljevu. Sve ste prije mene spomenuli i varikinu u moru, glavni kapacitet oko ovog područja je turizam, ali se nije dovoljno razvio još, ali pojavom ovakvog terminala to neće ni na što dobro doći. Ali tako isto i u poljoprivredi i u ribarstvu i kad gledamo sve to, onda taj LNG, ovaj plutajući i turizam i poljoprivreda ne idu zajedno. Smatra ovaj gospodin do čijeg mišljenja vama, kao što vidimo, uopće nije stalo.
Sljedeći amandman je 116 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. koji predlaže brisanje riječi kojima.
Hvala. Amandman broj 116 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle moramo još jedanput naglasiti kako se prodaje mačak u vreći govoreći o strateškim interesima RH vezano kad je riječ o plinu. Dakle nama treba godišnje nekako 2,6 milijardi kubnog plina, od čega polovicu proizvodimo sami, polovicu uvozimo i stres test koji je proveden na razini EU pokazao je da mi nismo ugroženi, a dodatno iz čega možemo iščitati da LNG terminal nije strateški interes jer Hrvatska neće ni zakupiti kapacitete, niti će kupovati taj plin. To dokazuje i činjenica da je prvo plinarsko društvo potpisalo 10 godišnji ugovor sa Gaspromom za kupovinu jedne milijarde kubnog plina godišnje, to je za najvećeg potrošača Kutinsku petrokemiju. Dakle koliko ja znam Kutina je još uvijek u rukama RH pa je logičan zaključak da Vlada RH ne bi dopustila sklapanje ovog ugovora da je plutajući LNG strateški interes za opskrbu plinom. Dakle još jedna laž u cilju pogodovanja nekim stranim profiterima. Tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Prelazimo na amandman broj 117 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. stavak 3. riječ trajanja briše se.
Hvala. Amandman 117 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Izvolite kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle nekoliko puta smo rekli da i općina Omišalj i primorsko-goranska županija traže 4 uvjeta da bi podržala plutajući terminal, to su ekonomski, energetski, ekološki i estetski. Niti jedan od ta 4 uvjeta nije ispunjen, dok je kod kopnenog terminala sve to zadovoljeno. Inače proračun RH primorsko-goranske županije i općine Omišalj oštećuje se ovim lex LNG-em jer se određuje izravna dodjela koncesije tvrtci … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska za minimalnu cijenu, budući se drastično moraju smanjiti troškovi tom gubitašu i izbjegava se natječaj za dodjelu koncesije, odnosno moguća je više ponuđena cijena. Iznos koncesijske naknade dijeli se po trećinama tako da općini ostaje nekih 250 000 kuna godišnje. Proračun općine Omišalj može očekivati 100 000 kuna godišnje od komunalne naknade. Što može napraviti s tim? Pa može napravit jedan sanitarni čvor veličine 10 metara kvadratnih. Istovremeno na području općine Omišalj godišnje se ostvari oko 50 milijuna eura prihoda od turističkih noćenja, 800 000 noćenja, sama općina Omišalj u turizmu o proračun uprihodi oko 8 milijuna kuna godišnje po osnovi koncesija, zakupa javnih površina, boravišne pristojbe. Pa što ćemo sve to ugroziti sa potencijalno plutajućom katastrofom? Tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolega Jovanović. Prelazimo na amandman broj 118 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3., u članku 3. stavak 3. riječ njezina briše se. Izvolite gospodin Milatić.
Hvala. Amandman broj 118 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Izvolite kolega Jovanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle stalno se ponavljaju neistine pri čemu jednu moramo opet ponoviti budući da je i od koalicijskih partnera danas se išlo u tom smjeru. Dakle zašto nije istina kada Vlada kaže da je plutajući bolji i isplativiji u odnosu na kopneni LNG terminal? Dakle Vlada tvrdi da je plutajući LNG terminal jeftiniji. To nije istina. Zašto nije istina? Zato što Vlada kukavički uspoređuje cijenu plutajućeg LNG terminala kapaciteta 2 i pol milijarde metara kubnih sa cijenim kopnenog LNG terminala kapaciteta 6 milijardi metara kubnih. Pa to i dijete u prvom razredu osnovne iz matematike zna da se ne može uspoređivati. Kad bi se kapaciteti plutajućeg i kopnenog terminala sveli na jednaku razinu, onda je kopneni terminal jeftiniji za oko 100 milijuna erura, 100 milijuna eura jer se za njega ne mora graditi posebna bunkeri jedinica za opskrbu brodova i kamiona tekućim plinom. Dakle to je istina koja se pokušava prikriti kao kukavičje jaje u još jednom lex specialisu koji je pisan za neke druge koji će ostvariti profit, a sve će to platiti naravno građani Hrvatske. Tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću na obrazloženju. Prelazimo na sljedeći amandman broj 119 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. u članku 3. stavak 3. riječ tijekom briše se. Izvolite kolega Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman broj 119 Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se, obrazloženje: predlagatelj je razmotrio isti te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Izvolite kolega Stazić.
Evo trudimo se s vremena na vrijeme prepričati ono što su nam u svojim javljanjima tonskim poslali građani s toga područja. Ovo je gospođa Sonja … [[Govornik se ne razumije.]] Ona od '82. živi u Omišlju, od '85. radi u DINI, sad je penzioner DINA-e, inače je ekonomistica, vrlo, vrlo nezadovoljna sa sadašnjim prijedlogom LNG-a koji uništava do kraja ovo što se još da spasit. Kaže gospođa da prihvaća samo ono što je rekla naša načelnica a to je kopneni terminal. Molim vas, molim vas ne upropaštavajte ovaj mali dio Hrvatskog primorja, kao kopneni terminal na bivšoj lokaciji DINA-e može po svim svjetskim kriterijima kako je građena DINA. I kako se postupalo sa svim objektima dok je DINA bila u funkciji. Ali da bude van vidika iz Njivica. I da to bude minimizirano prema moru. Evo, kaže ova vrijedna naša sugrađanka do čijeg mišljenja je nama stalo pa vam ga prenosimo a koje vi uopće ne uzimate u obzir jer vas se ali savršeno ne tiče. Tražimo glasovanje.
Zahvaljujem kolegi Staziću, ja bih vas molio u vašim očitovanjima da se držimo konkretno amandmana a ne šire, ali dobro to je vaš stilski izričaj. Prelazimo na sljedeći amandman br. 120. Kluba zastupnika SDP-a na članak 3., u članku 3., stavak 3. riječ: „građevinu“, briše se. Izvolite kolega Milatić.
Amandman br. 120 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Gospodine potpredsjedniče. Od početka današnjeg zasjedanja predsjedavatelji su dopuštali nešto širu kontekstualizaciju amandmana ali nisu dopuštali tonske zapise pa ja predlažem da promijenimo. Mi nećemo uopće govoriti i tako nećemo izlaziti s teme, samo ćemo puštati tonske zapise. Što se tiče građevine, riječi „građevine“ ja se sjećam jednog hrvatskog premijera koji je želio sve najbolje hrvatskim građevinama, nije bio dugo premijer, smijenili ste ga sami, evo vi niste glasali, ja se toga sjećam, vi ste bili protiv toga, ali ga je smijenio HDZ sam, e protiv građevina tipa plutajućeg LNG terminala u Omišlju na otoku Krku javili su nam se i sljedeći građani. Gospodin Miro Čaušević umirovljenik iz Omišlja, gospođa Morana Čaušević dr. povijesti arheologije, gospođa Nataša Jurlina, direktorica turističkog ureda, turističke zajednice grada Krka, gospodin Nedjeljko Dunato umirovljenik iz Krka, gospodin Nikola Lazić, nastavnik iz Rijeke, gospođa Nikolina Tadić, odgajateljica u dječjem vrtiću, gospodin Ognjen Antunac dipl.ing. brodogradnje, gospodin Ozren Gruičić dip. inž. sigurnosti, gospodin Rikardo Zgardeli student iz Rijeke, gospodin Robert Antun Kraljić, načelnik općinske Malinska-Dubašnica, gospođa Romana Volarić, turistička djelatnica iz Omišlja, gđa. Sandra Bilicki računovodstveni referent iz Omišlja, gđa. Sanja Tamarut ona se predstavila kao Riječanka, primorka i antifašistica i gđa. Snježana Brusić iznajmljivačica iz Omišlja. I o ovom amandmanu tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolega Bauk. Prelazimo na sljedeći amandman br. 121. Kluba zastupnika SDP-a, na članak 3., u članku 3. stavak 3. riječ: „zahtijeva“ briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman br. 121. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju. Zahvaljujem, poštovani kolega Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani kolega Stazić. Izvolite.
Riječ: „zahtjeva“ i treba brisati iz ovog prijedloga zakona zbog toga što vi apsolutno ne poštujete zahtjeve građana. Vama zahtjevi građana ne znače ništa. Evo mi se tu cijeli dan trudimo, čitamo imena ljudi koji su se potrudili da nam pošalju tonske zapise, svoje protivljenje. Mi njih predstavljamo, trebali bi ih predstavljati i vi kao politička stranka ali vi ih ne predstavljate, vi ne predstavljate njihove interese, vi uvijek predstavljate interese kapitala i vlastite interese. Prema tome, mi smo zato tu da govorimo o tom predstavljanju, o tome da se nećemo umoriti da vam prenosimo mišljenje građana tih koji su se potrudili, uložili su trud da se izbore za svoj bolji život, za čišći okoliš, za sigurniju budućnost, zato da mogu nastaviti raditi u turizmu, zato da se mogu razvijati a sve im to hoćete uzeti ovim terminalom, tvrdoglavo, uporno, neshvatljivo, ne shvatljivo glupo. I ne shvatljivo bešćutno prema tim našim sugrađanima. I zato tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolega Stazić. Prije nastavka pozdravljam učenice i učenike oš. Ivana Kukuljevića Sakcinskog iz Ivanca i njihove profesorice i profesore. Dobro došli. [[Pljesak]] Prelazimo na sljedeći amandman br. 122. Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječ: „temeljnih“ briše se, izvolite gospodine Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman br. 122. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljom nomotehnikom u izričaju.
Zahvaljujem. Izvolite gospodine Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo žao mi je što učenici škole gledaju kako je mali interes za itekako goruća pitanja u RH. Ono što mene fascinira kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče je da predlagatelj daje isto obrazloženje i za ove amandmane koje smo ponijeli kao neku vrstu filibusteringa, ono što se kaže u američkom političkom sustavu i one koje sam ja podnio, koje imaju neki smisleniji pristup a taj je da izbacimo iz zakona spominjanje lokacija LNG terminal. To zapravo pokazuje kakav je odnos ove vlasti prema općenito donošenju zakona u ovom Parlamentu ali onda i obrazloženju, pisanju amandmana i odbijanju, odnosno prihvaćanju istih. Oni su svi isti. Nije bitno da li je netko konstruktivan ili nije, nije bitno da li netko želi privući pažnju ili želi popraviti zakon, na kraju nije ništa bitno. Bitno je samo da ga odbijemo zato što ga je predložio netko, a taj netko nije netko iz vladajuće koalicije, to je jedino što je bitno. I ako u tom meritumu raspravljamo, ako raspravljamo sa tim vrijednostima, onda do kakvih zakona mi možemo doći uopće u ovom Parlamentu? Mi nismo nikad se bojali prihvatiti nešto što smatramo da je dobro što predlaže većina, ali ta ista većina se sustavno boji prihvatiti nešto što predlaže manjina, samo sa namjerom da poboljša određene zakonske prijedloge. Drugo čitanje pa i treće čitanje je ovom zakonu trebalo, ovo je dakle projekt star 25 godina i mi ga sad u 2 tjedna trebamo riješiti, ne. Mi smo ga trebali poslati barem u drugo čitanje i zbog lokacija i zbog čitavog niza drugih implikacija koje su itekako bitne. I zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Prelazimo na sljedeći amandman broj 123 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječ očuvanja briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman broj 123 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Stazić, izvolite.
Riječ očuvanje uistinu nema što tražiti u ovom prijedlogu zakona jer se tu ne čuva ni okoliš, ni interes građana, ni interes RH, osim interes Vlade i interes HDZ-a i nekih pojedinaca koje ćemo sutra tražiti po Međugorju kad se ova stvar završi. Mi smo ovdje dobili veliki broj prijedloga, mišljenja građana. Ovih amandmana ne bi ni bilo da ste vi prihvatili drugo čitanje zakona, mi bismo onda u jednoj ravnopravnoj, konstruktivnoj raspravi možda mogli doći do nekakvog rješenja. Ovako je ova rasprava, ovo obrazloženje naših amandmana prilika da mi povedemo to drugo čitanje, bez vas, pa na koncu i bolje bez vas, šta ćete nam? Šta ćete nam? Ionako ne štitite interese građana. Mi kad izlistamo ovu svu listu ljudi koji su nam se javili, a već smo iznijeli i ponavljamo argumente protiv ovoga LNG terminala plutajućega ćemo završiti s ovim. Ostat će gorak okus za građane Krka, za mještane Omišlja, za one koje prati ovu raspravu, ostat će gorak okus o tome kako vladajuća struktura ne vodi, ali niti malo računa, o njihovim životnim interesima. Tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Stazić. Prelazimo na sljedeći amandman broj 124 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječ radi briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman broj 124 Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se, predlagatelj ga je razmotrio te smatra kako isti nije usmjeren boljem nomotehničkom izričaju.
Zahvaljujem kolega Milatić. Poštovani kolega Bauk izvolite.
Ja ću kad smo kod riječi radi, evo mi već radimo na ovome skoro 6 sati, došli smo do negdje trećine, malo manje od trećine i ovo je posljednja skupina građana čija ću imena pročitati koji su nam se obratili, dali dopuštenje da pustimo njihove tonske zapise u Saboru. Gospodin Stjepan … [[Govornik se ne razumije.]] mladi poduzetnik iz Rijeke, gospodin Tonči Škarpa iznajmljivač, gospođa Tanja Grbac Saftić frizerka i iznajmljivačica, gospođa Tea Perinčić predstavila se kao Hrvatica iz PGŽ-a, gospođa Vedrana Brusić zaposlenica općine Punat, gospođa Vedrana Naglić iz Omišlja, gospođa Višnja Dorčić Kereković umirovljenica i viša profesorica srednje strukovne škole, gospodin Vojko Braut odvjetnik iz Rijeke, gospodin Zdenko Cerović sa fakulteta za ugostiteljstvo i menadžment iz Opatije, gospodin Zdenko Petrak obrtnik sa Krka, dragovoljac Domovinskog rata i bivši predsjednik Udruge dragovoljaca Domovinskog rata, gospodin Zoran Skala strojarski inženjer iz Njivica, gospođa Žaklina Učakar građevinska tehničkarka niskogradnje i gospođa Željka Dragičević iz Njivica. Tražimo glasanje i o ovom amandmanu. I također klub SDP-a, možete mi stavit 2 minute, traži stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se sazvali klub i dogovorili o daljnjem načinu rada po ovoj temi. Naime [[Upadica Milijan Brkić: Zahvaljujem kolega Bauk.]] Ne, ne, ne [[Upadica: 2 minute imamo.]] Aha 2 minute imamo.
Da, da, dat ću vam, samo znači završili ste. Sad izvolite za stanku.
Znači Klub zastupnika SDP-a traži stanku od 10 minuta kako bi održali sjednicu kluba i dogovorili se o daljem načinu rada na ovoj, po ovoj temi, obzirom da je ostalo još preko 200 amandmana. Naime naš cilj ove rasprave bio je da defakto napravimo drugo čitanje Zakona o LNG-u i to smo u ovih nekoliko sati rasprave uspjeli i na način da smo ustvari jedino mi govorili, dakle da je Vlada predložila drugo čitanje mogli smo imati još jednu raspravu. Kako to Vlada nije učinila mi smo na ovaj, Poslovnikom dopušten i legitiman način, defakto izveli raspravu o konačnom prijedlogu zakona u drugom čitanju. Obzirom na veliki broj građana koji nam je dao pravo da u njihovo ime govorimo, da pustimo njihove i tonske zapise, što nam je jednim krutim tumačenjem Poslovnika onemogućeno, pa smo bili prisiljeni da reproduciramo njihove zahtjeve koje se u najvećoj mjeri svode na to da ne bude plutajućeg LNG-a u Omišlju. I obzirom na sve što je već izrečeno i da puno toga dodatnog nemamo reći, tražimo dakle ovu stanku kako bi se klub sastao i dogovorio dalje način rada po ovoj temi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Bauk. Određujem stanku do 15 sati i 35 minuta. Hvala lijepo. STANKA U 15,25 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,35 SATI]] Poštovani kolege, nastavljamo s radom Plenarne sjednice. Prelazimo na amandman broj 125 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječi građevini briše se. Izvolite kolega Milatić. Kolega Bauk.
Zahvaljujem. Tražim glasanje.
Hvala lijepo. Odnosno amandman broj 126 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječ postojećoj briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
…/Govornik isključen./…
Tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolega Bauk. Amandman broj 127 Kluba zastupnika SDP-a na članak 3. U članku 3. stavak 3. riječ na briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
…/Govornik isključen./…
Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tražimo glasanje za amandman 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225 i 226. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Bauk. Još samo da vidimo za sve ove amandmane gospodine Milatiću.
…/Govornik isključen./… Ispričavam se. Vlada ne prihvaća sve amandmane koje je naveo gospodin uvaženi zastupnik Bauk.
Zahvaljujem kolega Milatić. Idemo na 227 amandman zastupnika poštovanog kolege Domagoja Hajdukovića. U članku 4. stavak 1. brišu se riječi na otoku Krku, u stavku 2. brišu se riječi na otoku Krku, u stavku 3. brišu se riječi u luci Rijeka, u stavku 4. brišu se riječi na otoku Krku, u stavku 5. brišu se riječi na otoku Krku. Izvolite gospodine Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća navedeni amandman obzirom da je lokacija terminala definirana odlukom Vlade RH iz 2008. godine, a čemu su prethodile studije odabira lokacije i smještaja terminala, jedna je iz '94. godine, jedna iz 2008. godine, koje su definirale lokaciju u Omišlju u industrijskoj zoni pored nekadašnjeg postrojenja Dina Petrokemija.
Zahvaljujem gospodine Milatić. Odgovor kolega Hajduković, izvolite.
Da, lokacija je izabrana za kopneni LNG terminal i zbog obrazloženja o navedenom amandmanu tražim glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na amandman broj 228 Kluba zastupnika SDP-a na članak 5. U članku 5. stavak 1. riječ infrastrukturu briše se. Izvolite gospodine Milatić.
Ne prihvaća se.
Zahvaljujem. Gospodin Bauk izvolite.
Tražimo glasanje za ovaj amandman te za amandmane 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235 i 236 ako ih Vlada ne prihvaća.
Zahvaljujem. Molim gospodina Milatića očitovanje Vlade.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća navedene amandmane.
Zahvaljujem. Prelazimo na amandman 237 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 5. U članku 5. dodaje se stavak 3. koji glasi: s ciljem uklanjanja štetnog utjecaja za okoliš, tehnologija uplinjavanja UPP-a mora biti u zatvorenom ciklusu bez uporabe morske vode i klora. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Navedeni amandman Vlada ne prihvaća. Obrazloženje: o pitanju zaštite okoliša riješen je sukladno Zakonu o zaštiti okoliša, a moguća tehnološka rješenja i granične vrijednosti procjenom utjecaja na okoliš.
Zahvaljujem. Podnositelja amandmana nema. Prelazimo na sljedeći amandman broj 238 zastupnika Domagoja Hajdukovića. U članku 5. stavku 1. brišu se riječi na otoku Krku, u stavku 2. brišu se riječi te za mjesto opskrbe UPP-om određena luka Rijeka koja čini infrastrukturu terminala za UPP. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Obrazloženje za ovaj amandman je isto kao i za obrazloženje za amandman pod brojem 227.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Iz razloga isto kao i prije želimo ostaviti otvoreno lokaciju ukoliko se radi o plutajućem terminalu. Tražit ću glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Sad imamo ponovno jednu skupinu amandmana SDP-a. Jer želite da se grupno očitujemo ili pojedinačno kolega Bauk?
… [[Upadica se ne čuje.]]
Dobro, zahvaljujem. Dakle molim kolegu Milatića da se očituje o amandmanima SDP-a od amandmana 239 do amandmana broj 291 zaključno Kluba zastupnika SDP-a. Jel tako kolega Bauk? [[Upadica Bauk: Tako je.]] Izvolite gospodine Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća navedene amandmane.
Zahvaljujem. Kolega Bauk izvolite.
Mi tražimo glasanje o svakom od ovih amandmana.
Dobro. Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeći amandman broj 292 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 7. u stavku 7. broj 99 zamjenjuje se brojem 40. Izvolite gospodine Milatić.
Amandman broj 292 MOST-a nezavisnih lista Vlada ne prihvaća. Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama predviđena je mogućnost dodjeljivanja koncesije na rok do 99 godina uz suglasnost Hrvatskog sabora.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Milatiću, budući da nema predlagatelja, …Govornik se ne razumije./… ćemo glasovat. Prelazimo na sljedeći amandman 293 poštovanog kolege Domagoja Hajdukovića, članak 7. se briše. Izvolite gospodin Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Navedeni amandman se ne prihvaća.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković izvolite.
Iz istih razloga kao i prije tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Sada imamo ponovno skupinu amandmana od 294 pa nadalje. Jer želite kolega Bauk pojedinačno ili skupno?
Suglasni smo da se predstavnik Vlade očituje sa zaključno amandmanom broj 315.
Zahvaljujem. Dakle poštovani prelazimo na amandmane od 294 do zaključno amandmana broj 315. Molim mišljenje Vlade, gospodin Milatić izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Navedene amandmane Vlada ne prihvaća.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bauk.
Tražimo glasanje o navedenim amandmanima, pojedinačno naravno.
Vidim da ste mi umorni pa se ni ne ustajete, hvala lijepo. Prelazimo na sljedeći amandman broj 316 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 8. u stavku 1. broj 25 zamjenjuje se brojem 20. u stavku 1., alineja 1, prva, broj 2,00 zamjenjuje se brojem 2,20. U stavku 2. broj 25 zamjenjuje se brojem 20, a broj 50 zamjenjuje se brojem 40, u stavku 2. alineja 1 prva broj 4,00 zamjenjuj se brojem 5,00, stavak 3. se briše. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća ove amandmane. Predlagatelj smatra naknade … [[Govornik se ne razumije.]] 4 i 8 kuna primjerenim i dovoljnim.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Amandman broj 317 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e na članak 8. U članku 8. stavku 1. podstavak 1. se mijenja i glasi: Stalni dio u iznosu od 4,00 kuna po metru četvornom dodijeljenog pomorskog dobra. U stavku 2. podstavak 1. mijenja se i glasi: Stalni dio u iznosu od 8 kuna po metru četvornom dodijeljenog pomorskog dobra. I u stavku 13. podstavak 1. mijenja se i glasi:, ispričavam se u stavku 3. podstavak 1. mijenja se i glasi: Stalni dio u iznosu od 16 kuna po metru četvornom dodijeljenog pomorskog dobra. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća navedeni amandman jer predlagatelj smatra da su naknade od 2, 4 i 8 kuna za navedena razdoblja primjerena i dovoljna.
Zahvaljujemo, glasovat ćemo o ovom amandmanu kad dođe na dnevni red. Sad ponovno imamo skupinu amandmana Kluba zastupnika SDP-a. Gospodine Bauk želite pojedinačno ili skupno?
Gospodine potpredsjedniče, dakle do prvog sljedećeg amandmana drugog predlagatelja, a to je po mojoj evidenciji amandman broj 361 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, suglasni smo da se predstavnik Vlade objedinjeno očituje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Dakle prelazimo na amandmane 318 do 360 zaključno. Molim predstavnika Vlade gospodina Milatića da se očituje. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada se očituje da ne prihvaća navedene amandmane.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bauk, izvolite.
Tražimo glasanje o amandmanima.
Zahvaljujem kolega Bauk. Prelazimo na amandman broj 361 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e na članak 12. U članku 12. stavci 3., 4., 5. i 6. se brišu. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala. Navedeni amandman Vlada ne prihvaća. Naime, nacrtom prijedlogom zakona uređuje se naknada za sigurnost opskrbe sukladno uredbi broj 2017/1938 kojom se određuju obaveze država članica da implementiraju, između ostalih, i preventivne mjere za sigurnost opskrbe. Navedena naknada neće utjecati na cijenu plina u RH prema krajnjim kupcima, već će se ista određivati na godišnjoj razini od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije u okviru postojećih tarifa za transport, odnosno troška usluge transporta plina.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Milatiću. Glasovat ćemo o ovom amandmanu kad dođe na dnevni red. Prelazimo na amandman broj 362 poštovanog kolege Domagoja Hajdukovića. Članak 12. se briše. Izvolite gospodine Milatiću.
Obrazloženje isto kao i prethodnog kao i kod amandmana Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle radi se o ovom famoznom članku koji propisuje nadoknadu, odnosno naknade poreznih obveznika RH ukoliko kapaciteti ne budu popunjeni do kraja. Dakle moj prijedlog je da se on u potpunosti briše. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću. Prelazimo na sljedeće amandmane. Amandman broj 363 Kluba zastupnika SDP-a na članak 13. u članku 13. riječ klasificirani briše se. Izvolite kolega Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Navedeni amandman Vlada ne prihvaća.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Stazić.
Iako sam dobio već jednu opomenu, pa riskiram da dobijem i druge, ali neobično mi je stalo da se u ovoj sabornici čuje i glas građana Omišlja odnosno Krka i puštam tonski zapis. …/Govornik pušta tonski zapis./…
Zahvaljujem kolega Stazić. I sami ste kazali, već to znate i sami. Temeljem čl. 240., a u svezi sa čl. 201. i 238. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi.
Ja vam zahvaljujem i opomenu primam sa radošću.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na slijedeći amandman br. 364 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 13. U čl. 13. riječ „tajnosti“ briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada ne prihvaća navedeni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, ogromni trud koji su uložili građani Omišlja, Krka i Primorsko-goranske županije da ukažu na neustavnost, nezakonitost, štetu ovog Zakona obvezuje nas da barem dio njih kaže svoje mišljenje glasno ovdje u sabornici pa stoga, riskirajući opomenu i ja želim pustiti glas jednog od stanovnika Omišlja. …/Govornik pušta tonski zapis./… Evo, gospođa je sjajno sažela sve ono o čemu smo govorili ovdje satima i nadamo se da će barem dio njih još imati priliku u ovoj sabornici iskazati nezadovoljstvo sa ovako predloženim Zakonom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Jovanović. Temeljem čl. 239., a u svezi s čl. 201. i 238. izričem vam opomenu. Recite mi samo jer želite glasovanje? Želite. Hvala lijepo. I nisam pitao kolegu Stazića za prethodni amandman, moja isprika. Da li želite glasovanje? Da. Hvala lijepo. Prelazimo na amandman br. 365 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 13. U čl. 13. riječ „podataka“ briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Navedeni amandman Vlada RH ne prihvaća.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, na javnoj raspravi o studiji utjecaja na okoliš sudjelovalo je 400 građana od 3000 žitelja Omišlja i tako su pokazali velik interes za ovu temu. Na korzu je bilo oko 8,5 tisuća građana koji su protestirali protiv ovog Zakona, a peticiju je potpisalo 19 tisuća. Stoga, riskirajući još jednu opomenu smatram da moramo dopustiti da još netko od njih glasno kaže što misli, pa će sada Vedrana Brusić reći svoj stav o ovom Zakonu. …/Govornik pušta tonski zapis./… Evo, gospođa Brusić je lijepo rekla, zajedno možemo učiniti puno za bolji, kvalitetniji život stanovnika Omišlja, Krka, Primorsko-goranske županije i cijele Hrvatske i tražimo glasanje i o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Jovanović. Temeljem čl. 240., a u svezi s čl. 201. i 238. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. Prelazimo na slijedeći amandman broj 366 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 13. U čl. 13. riječ „standardi“ briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Amandman br. 366 Kluba zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća.
Zahvaljujem gospodine Milatiću. Izvolite kolega Klisović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo, iz protesta da se ovako tumači Poslovnik i da se zastupnicima da da citiraju druge ljude na način da čitaju njihove misli i tekstove ili da slušalicama reproduciraju njihove riječi koje čuju iz audio zapisa, da se ne dozvoljava da se koristi audio zapis i izravne misli da se reproduciraju, ja ću ipak ovaj isto tako pustiti jedan takav audiozapis kako bi čuli građane Hrvatske što misle o ovom problemu. …/Govornik pušta tonski zapis./… Dakle smatram da sam u svojoj raspravi uklopio i riječi gospođe Vedrane da je to dio moje rasprave i mog citiranja njenih misli i molio bih kada Odbor za Ustav i poslovnik donese odluku o tome da li je ovo kršenje Poslovnika ili nije, da ako ustvrdi da nije kršenje Poslovnika, da se sve ove opomene povuku nama zastupnicima koji ćemo ih dobit ili smo ih dobili.
Zahvaljujem kolegi Klisoviću. Recite samo da li ste za glasovanje? [[Upadica: Da, molio bih glasovanje.]] Je, hvala lijepo. Kao što sam već i kolegama izrekao, temeljem članka 239. u svezi s člankom 201. i člankom 238. izričem vam opomenu. Prelazimo na sljedeći amandman broj 367 Kluba zastupnika SDP-a na članak 13. U članku 13. riječ zakonskim briše se. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Amandman broj 367 Kluba zastupnika SDP-a Vlada RH ne prihvaća.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Evo ja bih želio citirati gospođu Višnju koja će na jedan lijepi eksplicitan način objasniti ono što sam i ja htio reći, samo ona to lijepo kazala, možda i bolje nego što bih ja kazao. …/Govornik pušta tonski zapis./… Kraj citata gospođe Višnje i tražim glasovanje o ovim amandmanima.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klisoviću. Temeljem članka 240. u svezi s člankom 201. i 238. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. Prelazimo na sljedeći amandman broj 368 Kluba zastupnika SDP-a na članak 13. u članku 13. riječ sigurnosti briše se. Izvolite gospodine Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amandman broj 368 Kluba zastupnika SDP-a ne prihvaća se.
Izvolite gospodin Bauk.
Gospodine potpredsjedniče tražimo glasanje o ovom amandmanu i o amandmanima zaključno sa 377.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Molim predstavnika Vlade da se očituje o ovim amandmanima kao što je to rekao i kolega Bauk, zaključno sa amandmanom broj 377.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vlada navedene amandmane ne prihvaća.
Zahvaljujem. Prelazimo na amandman broj 378 Kluba zastupnika SDP-a na članak 15. U članku 15. riječ pomorstvo briše se, izvolite gospodine Milatiću.
Navedeni amandman Vlada RH ne prihvaća.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Još su i stari Latini rekli vox populi, vox dei ili glas naroda je glas Božji i zato ja želim citirati gospođu Tanju Vrbac Saftić. …/Govornik pušta tonski zapis./… Evo mislim daje gospođa Vrbac Saftić to vrlo jasno rekla, ovi ekonomski, odnosno turističke implikacije koje ovaj projekt može imati, zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Temeljem članka 239. Poslovnika Hrvatskog sabora u svezi s člankom 201., 238. izričem vam opomenu. Prelazimo na sljedeći amandman broj 379. poštovanog kolege Domagoja Hajdukovića, članak 15. se briše. Izvolite gospodine Milatiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Amandman broj 379 gospodine saborskog zastupnika Domagoja Hajdukovića Vlada RH ne prihvaća. Naime lokacije terminala definirana odlukom Vlade RH iz 2008. godine, a čemu su prethodile studije odabira lokacije, smještaja terminala, jedna je iz 1994. godine i jedna je iz 2008. godine koje su definirale lokaciju u Omišlju u industrijskog zoni pored nekadašnjeg postrojenja Dina petrokemija.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vi možda možete mirno spavati ignorirajući glas građana. Ja ne mogu i zbog toga umjesto da obrazložim svoj amandman, ja bih volio citirati gospođu Teu Perinčić. …/Govornik pušta tonski zapis./… Evo, gospođa Perinčić je sve rekla. Ja ću također sa radošću primiti vašu opomenu s oduzimanjem prava riječi i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Temeljem čl. 240., a u svezi s čl. 201. i 238. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Prelazimo na amandman br. 380 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 16. U čl. 16. između riječi Zakona i riječi stupa dodaje se riječ „ne“. Izvolite kolega Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Amandman br. 380 Kluba zastupnika SDP-a Vlada RH ne prihvaća. Naime, riječ „stupa“ mora ostati u navedenom Prijedlogu Zakona kako bi Zakon stupio na snagu i napravio se najveći energetski projekt u RH od strateškog interesa kojim bi se unaprijedila diverzifikacija izvora energenata, posebno plina i poboljšalo korištenje plinskog sustava u RH.
Zahvaljujem gospodinu Milatiću. Poštovani kolega Bauk, izvolite.
Obzirom da sam ja jedini ostao koji ima pravo govoriti u ime Kluba, gospodin Milatić nije shvatio amandman. Mi nismo predložili da se briše riječ „stupa“ nego da se doda riječ „ne“. Dakle, piše Zakon ne stupa na snagu [[Upadica Milatić: Sve sam ja shvatio.]] Što se tiče opomena, naravno da kapetan zadnji napušta brod, stoga ću sa zadovoljstvom primiti oduzimanje riječi na posljednjem amandmanu. Gospođa Irena Žic Orlić je odgojiteljica u vrtiću i slušajući sve ove klipove dakle, taj mi je posebno ostao upečatljiv kao nešto što bi trebalo pustiti za kraj, pa evo, kolega Hajduković će obaviti… …/Govornik pušta tonski zapis./… Evo, ostalo je još 8 sekundi, gospodine državni tajniče čestitam na izdržljivosti. Ovo je bilo drugo čitanje Zakona i radujemo se glasanju i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovani kolega Bauk. Kak ste rekli, kapetane. Temeljem čl. 240. i čl. 201. i 238. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. S ovime smo iscrpili sve amandmane. Zahvaljujem se gospodinu Milatiću. S ovime zaključujem raspravu o izjašnjavanju o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, hitno postupak, prvo i drugo čitanje. O amandmanima ćemo glasovati kad se za to steknu uvjeti. Zahvaljujem se još jednom poštovanom državnom tajniku Ivi Milatiću i poštovanom državnom tajniku gospodinu Mariu Šiljegu na obrazloženju podnesenih amandmana. Poštovane kolegice i kolege, odnosno kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan. Nastavljamo u srijedu, 13.06. u 09,30 sa točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o lovstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 339. Hvala vam lijepo i želim vam ostatak ugodnog dana. SJEDNICA PREKINUTA U 16,03 SATI
Idemo sada na Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 333, predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: „O Konačnom prijedlogu Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, P.Z. broj 333 provest će se treće čitanje“. Molio bih sada predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku. S nama je poštovani Ivo Milatić državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH ne prihvaća predloženi zaključak i predlaže Saboru da ga odbije.
Dobro. Onda dajemo na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da predloženi zaključak nije dobio potrebnu većinu glasova 44 je bilo za, 77 protiv. Sada prelazimo o amandmanima o kojima smo se izjasnili prošli tjedan, amandmana ima 378, 380 ih je bilo dva su povučena, stoga predlažem da se ručno glasuje. Ima li netko protiv toga? Kolega BAuk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Mi nemamo protiv toga da se ručno glasuje, samo ćemo nakon svakog 30. tražiti da se elektronički utvrdi kvorum, da znate.
Uredu. Onda idemo ručno glasovati, službe saborske su spremne pa krećemo sa amandmanima. Prvi amandman Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća, tko je za? … [[Upadica se ne razumije.]] Neće duže trajati jer ćemo sada prvo utvrditi, vidjet ćemo kakvo je stanje pa ćemo onda kasnije ići dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, onda idemo ovako, utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova jer je to jasno. Ali volio bih da prvi puta izbrojimo pa da nakon toga ćemo jasno vidjeti. … [[Upadica se ne razumije.]] Možete mi reći koliko je za bilo, 37 je bilo za, dakle amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 2 istog kluba zastupnika, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 3 istog kluba zastupnika, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 4 istog kluba zastupnika, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 5 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo kolegice i kolege, ovo je bila uobičajena praksa u vrijeme dok nije bilo elektronskog glasanja. … [[Upadica se ne razumije.]] Utvrđujem da ni 5. amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 6 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 7 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 8 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 10 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 12 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 13 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 14 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 15 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj gglasova. Amandman broj 16 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 17 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 18 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 19 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 20 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 21 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 22 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 23 Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika SDP-a, 24. amandman, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 25., tko je za? Isti klub zastupnika. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman 27. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 28. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 29. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 30. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I sada ćemo provjeriti kvorum pa molim vas da se uključite. Molim da se uključite. Utvrđujem da imamo kvorum, 76 zastupnika je u dvorani. Idemo na amandman 31. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman 32. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 33. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 34. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 35. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 36. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika SDP-a broj 37. amandman, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 38. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 39. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika SDP-a broj 40. amandman, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman 41. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 42. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 43. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 44. zastupnika Domagoja Hajdukovića, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 45. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 46. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 47. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 48. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 49. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 50. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 51. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 52. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 53. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 54. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 55. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 56. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 57. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 58. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 59. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 60. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. A sada ćemo opet provjeriti kvorum pa vas molim da se uključite. Utvrđujem da imamo kvorum, 77 zastupnika se je prijavilo. Idemo dalje, 61. amandman Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 62. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 63. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 64. istog kluba zastupnika, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 65. istog kluba zastupnika, tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 66. istog kluba zastupnika, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 67. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije ni ovaj amandman dobio dovoljan broj glasova. Amandman 68. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 69. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 70. istog kluba zastupnika, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 71. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 72. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 73. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 74. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 75. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije ni ovaj amandman dobio dovoljan broj glasova. Amandman 76. istog kluba zastupnika, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman kluba SDP-a broj 77., tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 78. Kluba zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 79. je povučen. Amandman 80. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 81. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 82. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman 83. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. 84. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 85. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dovoljan broj glasova. Amandman 86. Kluba zastupnika SDP-a. Nije dobio dovoljan broj glasova. 87. istog kluba zastupnika. Nije dobio dovoljan broj glasova. 88. Klub zastupnika SDP-a. Nije dobio dovoljan broj glasova. 89. Klub zastupnika SDP-a. Nije dobio dovoljan broj. 90. Klub zastupnika SDP-a. Nije dobio. I molim vas da se uključimo i da provjerimo kvorum. Utvrđujem da je 77 zastupnika se prijavilo, dakle imamo kvorum. Idemo dalje, 91. amandman Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. 92. Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio dovoljan broj. 93. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 94. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 95. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 96. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 97. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 98. Kluba zastupnika SDP-a. Nije dobio dovoljan broj. 99. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 100. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman 101. istog kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman 102. Kluba zastupnika SDP-a. Nije dobio dovoljan broj. Amandman 103. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman 104. istog kluba zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno glasova. Amandman br. 105. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman br. 106. istog kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj. Amandman 107. je povučen. Amandman 108. istog kluba zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno glasova. Amandman 109. istog kluba zastupnika. Nema dovoljno glasova. Amandman 110. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. Amandman 111. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. Amandman 112. Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. Amandman 113. istog kluba zastupnika. Nema dovoljno glasova. 114. isti klub zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno glasova. 115. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. 116. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno glasova. 117. isti klub zastupnika. Tko je za? Nema. 118. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 119. isti klub zastupnika. Nema dovoljno glasova za. I 120. Tko je za isti klub zastupnika. Nema dovoljno glasova. Sada ćemo još jednom provjeriti kvorum pa vas molim da se svi uključite. 77 ponovno je u dvorani odnosno glasova, odnosno se uključilo zastupnika. Idemo na 121. amandman istog kluba zastupnika. Tko je za? Nema dovoljan broj. 122. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 123. isti klub zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno. 124. isto SDP. Tko je za? Nema dovoljno. 125. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 126. Tko je za, isti klub zastupnika? Nema dovoljno. 127. SDP. Tko je za? Nema dovoljno. 128. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 129. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 130. za SDP. Tko je za? Nema dovoljno. 131. isti klub zastupnika. Tko je za? 132. Klub zastupnika SDP-a. Nema dovoljno. 133. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 134. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 135. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 136. SDP, klub. Za? Nema. 137. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 138. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 139. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 140. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 141. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 142. isti klub zastupnika Tko je za? Nema dovoljno glasova. 143. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 144. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 145. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 146. isti klub zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno. 147. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 148. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema dovoljno. 149. isti klub zastupnika. Tko je za? Nema dovoljno. I 150. Klub zastupnika SDP-a. Tko je za? Nema. A sada ponovno provjera kvoruma. Molim uključimo se. Utvrđujem da se uključilo 76 zastupnika, dakle imamo kvorum pa nastavljamo sa ovim pametnim poslom. 151 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema. 152 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema. 153 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 154 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 155 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 156 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 157 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 158 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 159 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 160 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 161 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 162 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 163 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 164 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 165 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 166 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 167 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno za. 168 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno za. 169 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 170 Klub zastupnika SDP-a, za? Nema dovoljno. 171 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 172 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 173 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 174 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 175 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 176 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 177 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 178 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 179 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. 180 Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nema dovoljno. Molim vas da provjerimo opet kvorum. Kolega Grbin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Imamo kvorum, dobro.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče. Molim da mi odobrite da u periodu od dvije minute obrazložim razloge zašto Klub zastupnika SDP-a traži stanku vezano uz ovu točku dnevnog reda. Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Predmetni zakon je posebno sporan iz više razloga. S jedne strane svim građankama i građanima Hrvatske će se nametnuti plaćanje naknade kada ovaj terminal ne bude poslovao pozitivno. S druge strane Vladi RH omogućuje da u bilo kojem trenutku bez vođenja odgovarajućeg postupka privatizira taj terminal, prenese ga trećoj osobi iako kao što sam rekao građani RH moraju plaćati naknadu za njegovo neuspješno poslovanje, a sve to uz protivljenje građana s područja na kojem se taj terminal gradi. Dakle s protivljenjem građana Omišlja, Krka, Primorsko-goranske i Istarske županije, da ne spominjemo uz sve to i narušavanje okoliša. Međutim, ništa od svega navedenog vas poštovane kolegice i kolege iz vladajućih nije nagnalo da razmislite o tome da barem provedemo drugo čitanje odnosno s obzirom da je zakon bio u hitnoj proceduri treće čitanje. Dakle vama do građana nije stalo u tolikoj mjeri da ste spremni i na ovaj igrokaz samo kako bi što brže progurali zakon i pitaj Boga kome da li nekoj novoj grubi Borg ili nekome trećem omogućili milijunske zarade iz proračuna o trošku svih građanki i građana RH. Zbog toga ovim putem tražimo stanku u trajanju od deset minuta kako bi vi uvažene kolegice i kolege iz vladajućih mogli razmisliti o vašim stajalištima, naravno i kako bi se mi iz Kluba zastupnika SDP-a dogovorili o daljnjim radnjama, a sve vas ću pozvati da kao što ste po vlastitoj savjesti glasali protiv dokumenta koji je bio namijenjen borbi protiv nasilja nad ženama dakle sve vas kojima nije stalo do toga da se borimo protiv nasilja nad ženama da isto tako po vlastitoj savjesti glasate i o nečemu što narušava život građana Omišlja, Krka, Rijeke i Istre. Hvala.
Hvala vam lijepa. Stanka je do 14,45 sati. Molim vas da budete samo točni. STANKA U 14,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,45 SATI]] Kolegice i kolega, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa radom. Kolegice i kolege, molim vas, moramo nastaviti dalje. Zauzmite svoja mjesta. Idemo na amandman 181 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 182 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 183 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 184 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 185 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 186 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 187 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 188 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 189 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 190 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 191 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 192 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 193 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 194 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 195 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 196 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 197 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 198 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 199 istog Kluba zastupnika. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 200 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 201 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 202 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 203 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 204 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 205 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 206 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 207 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 208 Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 209 Kluba zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. i Amandman 210 Kluba zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. Moramo sada provjeriti kvorum, molim uključite se. Imamo kvorum, 76 je uključeno. Idemo na 211 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 212 isti Klub zastupnika. Za? Nije dobio. 213 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 214 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 215 SDP. Za? Nije dobio. 216 SDP. Za? Nije dobio. 217 SDP. Za? Nije dobio. 218 SDP. Za? Nije dobio. 219 SDP. Za? Nije dobio. 220 SDP. Za? Nije dobio. 221 SDP. Za? Nije dobio. 222 SDP. Za? Nije dobio. 223 SDP. Za? Nije dobio. 224 SDP. Za? Nije dobio. 225 SDP. Za? Nije dobio. 226 SDP. Za? Nije dobio. 227 zastupnik Domagoj Hajduković. Tko je za? Nije dobio. 228 SDP. Za? Nije dobio. 229 SDP. Za? Nije dobio. 230 SDP. Za? Nije dobio. 231 SDP. Za? Nije dobio. 232 SDP. Za? Nije dobio. 233 SDP. Za? Nije dobio. 234 SDP. Za? Nije dobio. 235 SDP. Za? Nije dobio. 236 SDP. Za? Nije dobio. 237 Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Za? Nije dobio. 238 zastupnik Domagoj Hajduković. Za? Nije dobio. 239 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 240 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. Molim kvorum. Molim uključite se. Hvala. 76, imamo dovoljan broj uključenih zastupnika. 241 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 242 Klub zastupnika SDP-a. Za? Nije dobio. 243 SDP. Za? Nije dobio. 244 SDP. Za? Nije dobio. 245 SDP. Za? Nije dobio. 246 SDP. Za? Nije dobio. 247 SDP. Za? Nije dobio. 248 SDP. Za? Nije dobio. 249 SDP. Za? Nije dobio. 250 SDP. Za? Nije dobio. 251 SDP. Za? Nije dobio. 252 SDP. Za? Nije dobio. 253 SDP. Za? Nije dobio. 254 SDP. Za? Nije dobio. 255 SDP. Za? Nije dobio. 256., SDP, za? Nije dobio. 257., SDP, za? Nije dobio. 258., SDP, za? Nije dobio. 259., SDP, za? Nije dobio. 260., SDP, za? Nije dobio. 261., SDP, za? Nije dobio. 262., SDP, za? Nije dobio. 263., SDP, za? Nije dobio. 264., SDP, za? Nije dobio. 265., SDP, za? Nije dobio. 266., SDP, za? Nije dobio. 267., SDP, za? Nije dobio. 268., SDP, za? Nije dobio. 269., SDP, za? Nije dobio. 270., SDP, za? Nije dobio. Molim opet kvorum. Utvrđujem da je 76 zastupnika ponovno se prijavilo, pa idemo dalje. 271., SDP, za? Nije dobio. 272., SDP, za? Nije dobio. 273., SDP, za? Nije dobio. 274., SDP, za? Nije dobio. 275., SDP, za? Nije dobio. 276., SDP, za? Nije dobio. 277., SDP, za? Nije dobio. 278., SDP, za? Nije dobio. 279., SDP, za? Nije dobio. 280., SDP, za? Nije dobio. 281., SDP, za? Nije dobio. 282., SDP, za? Nije dobio. 283., SDP, za? Nije dobio. 284., SDP, za? Nije dobio. 285., SDP, za? Nije dobio. 286., SDP, za? Nije dobio. 287., SDP, za? Nije dobio. 288., SDP, za? Nije dobio. 289., SDP, za? Nije dobio. 290., SDP, za? Nije dobio. 291., SDP, za? Nije dobio. 292., Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, za? Nije dobio. 293., zastupnik Domagoj Hajduković, za? Nije dobio. 294., Klub zastupnika SDP-a, za? Nije dobio. 295., SDP, za? Nije dobio. 296., SDP, za? Nije dobio. 297., SDP, za? Nije dobio. 298., SDP, za? Nije dobio. 299., SDP, za? Nije dobio. I 300. SDP, za? Nije dobio. Molim ponovno kvorum. Utvrđujem da je 76 ponovno prijavljenih. Idemo na 301., SDP, za? Nije dobio. 302., SDP, za? Nije dobio. 303., SDP, za? Nije dobio. 304., SDP, za? Nije dobio. 305., SDP, za? Nije dobio. 306., SDP, za? Nije dobio. 307., SDP, za? Nije dobio. 308., SDP, za? Nije dobio. 309., SDP, za? Nije dobio. 310., SDP, za? Nije dobio. 311., SDP, za? Nije dobio. 312., SDP, za? Nije dobio. 313., SDP, za? Nije dobio. 314., SDP, za? Nije dobio. 315., SDP, za? Nije dobio. 316., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, tko je za? Nije dobio. 317., Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, tko je za? Nije dobio. 318., Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio. 319., Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio. 320., Klub zastupnika SDP-a, za? Nije dobio. 321., Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio. 322., SDP, za? Nije dobio. 323., SDP, za? Nije dobio. 324., SDP, za? Nije dobio. 325., SDP, za? Nije dobio. 326., SDP, za? Nije dobio. 327., SDP, za? Nije dobio. 328., SDP, za? Nije dobio. 329., SDP, za? Nije dobio. 330., SDP, za? Nije dobio. Ponovno vas molim kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum, 76 prijavljenih je. 331., SDP, za? Nije dobio. 332., SDP, za? Nije dobio. 333., SDP, za? Nije dobio. 334., SDP, za? Nije dobio. 335., SDP, za? Nije dobio. 336., SDP, za? Nije dobio. 337., SDP, za? Nije dobio. 338., SDP, za? Nije dobio. 339., SDP, za? Nije dobio. 340., SDP, za? Nije dobio. 341., SDP, za? Nije dobio. 342., SDP, za? Nije dobio. 343., SDP, za? Nije dobio. 344., SDP, za? Nije dobio. 345., SDP, za? Nije dobio. 346., SDP, za? Nije dobio. 347., SDP, za? Nije dobio. 348., SDP, za? Nije dobio. 349., SDP, za? Nije dobio. 350., SDP, za? Nije dobio. 351., SDP, za? Nije dobio. 352., SDP, za? Nije dobio. 353., SDP, za? Nije dobio. 354., SDP, za? Nije dobio. 355., SDP, za? Nije dobio. 356., SDP, za? Nije dobio. 357., SDP, za? Nije dobio. 358., SDP, za? Nije dobio. 359., SDP, za? Nije dobio. 360., SDP, za? Nije dobio. I molim vas još jednom, provjera kvoruma. Imamo i ovog puta 76 prijavljenih, znači nastavljamo dalje, 361., Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 362., zastupnik Domagoj Hajduković, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. 363., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 364., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 365., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 366., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 367., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 368., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 369., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 370., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 371., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 372., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 373., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 374., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 375., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj glasova. 376., SDP, za? Nije dobio dovoljan broj. 377., SDP, tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 378., Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj. 379., zastupnik Domagoj Hajduković, tko je za? Nije dobio dovoljan broj. I 380., Klub zastupnika SDP-a, tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova tako da smo došli do kraja amandmana pa ćemo sada pristupiti glasovanju o samom zakonu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, 25 glasova protiv, donijet Zakon o terminalu za ukapljeni prirodni plin.
Krenimo prema gospodine Bukarice to je posljednja točka dnevnog reda? Nije, nije, dobro. - Konačni prijedlog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. broj 258. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. I sada stvarno gospodin Ivo MIlatić će imati riječ da nam objasni o čemu se radi u ovom konačnom prijedlogu zakona. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji je prošao prvo čitanje pred ovim Domom 26. siječnja 2018. godine, a u koji su ugrađene sve primjedbe saborskih zastupnika kao i saborskih odbora te ministarstava. U konačni prijedlog zakona dodatno su ugrađene i detaljizirane odredbe koje se odnose na usklađivanje istraživanja i eksploatacije sa prostornim planovima i zakonima koji reguliraju pomorsko dobro. Konačnim prijedlogom zakona objedinjuju se energetski resursi RH u smislu istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, geotermalnih voda, skladištenja plina i trajnog zbrinjavanja ugljikovog dioksida što posljedično rezultira povećanjem učinkovitosti sustava u području energetike kroz smanjenje administrativnih barijera. Zakonom se u pravni poredak RH prenosi Direktiva 9422 EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika, Direktiva 2009/31 EZ i Direktiva 2013/30 Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti odobalnih naftnih plinskih djelatnosti. U izmjene zakona koji je trenutno na snazi krenulo se iz razloga što postojeći zakonski okvir ne udovoljava zahtjevima i specifičnostima vezanih uz svaki od ovih gore spomenutih energetskih segmenata i potencijala. Naime, važeći pravni okvir kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika u RH čine Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i Zakon o rudarstvu. Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika uređeno je gospodarenje ugljikovodicima, istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, izdavanje dozvole za istraživanje i sklapanje ugovora za eksploataciju, naknada i druga pitanja. no na pitanja utvrđivanja rezervi, utvrđivanje eksploatacijskog polja, registra istražnih prostora i eksploatacijskih polja, izrade i provjere rudarskih projekata, građenja i uporabe rudarskih objekata i postrojenja, izrade rudarskih planova i izvođenja rudarskih mjerenja, sanacije prostora, naknade šteta, mjera sigurnosti i zaštite stručne spreme za obavljanje određenih poslova u rudarstvu i drugih pitanja koja nisu uređena tim zakonom odgovarajući se primjenjuju odredbe Zakona o rudarstvu i propisa koji su doneseni na temelju Zakona o rudarstvu. Ovaj Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji predlažemo omogućuje jedinstven proces od javnog nadmetanja preko otkrića i ocjenske faze, do utvrđivanja eksploatacijskog polja, razrade polja, proizvodnje ugljikovodika te na kraju sanacija, a sve u skladu sa industrijskom, odnosno međunarodnom praksom. Što se tiče stanja u sektoru od 941. godine, od kada postoje podaci o eksploataciji ugljikovodika na kopnu RH ukupno je pridobiveno 707 milijuna barila nafte te skoro pola milijarde ekvivalenata barila prirodnog plina. Izrađeno je oko 360 bušotina i otkriveno je 56 eksploatacijskih polja. Početkom 80ih godina naftna industrija je imala najveći zamah u Hrvatskoj, tako je 1981. godine zabilježena najveća količina pridobivene nafte koja je iznosila 23 milijuna barela. Danas imamo sasvim drugačiju sliku. U 2017. godini pridobiveno je 5 milijuna barela nafte. Od 2006. godine do 2016. godine u RH možemo pratiti stalan pad rezervi plina sa cca 40 milijardi kubičnih plina na 11 milijardi kubičnih 2017. Taj pad najočitiji je na eksploatacijskih polja plina na sjevernom Jadranu. Uz zamjetan pad proizvodnje u istom periodu možemo pratiti neznatan porast rezervi nafte uslijed poboljšanja tehnologije pridobivanja, dok kod rezervi kondenzata bilježimo skoro konstantan pad. Situacija s kojom je danas RH suočena, u smislu stalnog pada proizvodnje nafte i plina, uzrokovana je izostankom investicije, otkrivanju novih eksploatacijskih polja zadnjih 20ak godina. To je vrijeme koje smo nepovratno izgubili, a koje imamo priliku povratiti donošenjem ovog zakona koji će zasigurno pokrenuti uspavani sektor te RH donijeti nove, dugo očekivane investicije, odnosno revitalizaciju industrije koja je u prošlosti bila pokretač gospodarstva i razvoja. Ukoliko ne djelujemo danas, a uzimajući u obzir trenutne uvjete o proizvodnji i rezervi bez dodatnih ulaganja, već 2030. godine možemo očekivati zatvaranje svih postojeći eksploatacijskih polja ili jednostavno možemo očekivati kako ćemo u skoroj budućnosti postati postupno ovisni o uvozu. Osim novih natječaja za istraživanje eksploatacije ugljikovodika, planiraju se i natječaji za istraživanje i eksploataciju geotermalne vode u energetske svrhe. Po prvi puta na jednom mjestu objedinjeni su energetski resursi RH, što je temelj za stvaranje pozitivne investicijske klime u zemlji koja racionalno upravlja svojim resursima. U tom smislu posebni naglasak stavljen je na veliki potencijal geotermi i eksploataciju geotermalne vode u energetske svrhe. Obzirom da panonski bazen RH ima za čak 60% viši regio termalni gradijent od europskog prosjeka, uvjerenja smo da bi se intenziviranjem i valorizacijom tog ogromnog, prirodnog potencijala moglo ostvariti stotine megawata nove, čiste, obnovljive i neciklične energije, a što je zajednički cilj svih zemalja EU. Donošenjem ovog zakona RH otvara vrata novim investicijama te u vrlo kratkom roku će biti spremna za nove natječaje, za istraživanje eksploataciju ugljikovodika na kopnu, kao i natječaja za istraživanje eksploataciju geotermalne vode. Kopneni dio Hrvatske u smislu istraživanja i eksploatacije već je odavno poznat, Slavonija je bila glavno crpilište nafte i plina, panonski bazen značajna je geološka struktura koju jako dobro poznaju mnoge svjetske naftne i plinske kompanije. Preliminarne analize dostupnih geoloških podataka ukazale su na značajan geološki potencijal koji nije u potpunosti iskorišten. Vrijeme je da se taj potencijal iskoristi. Svjedočimo porastu cijena nafte na svjetskom tržištu, to je trenutak koji RH mora iskoristiti. 5 istražnih prostora za koje Vlada RH potpisala ugovor 2016. godine, osigurali su nova ulaganja u istraživanje eksploataciju, ali i gospodarski razvoj RH, posebice lokalnih zajednica na području istočne Slavonije. Tako je npr. samo od naknada za istraživanje ugljikovodika u dvije godine od potpisivanja ugovora, samo vukovarsko-srijemska županija u svoj proračun uprihodila oko 2 i pol milijuna kuna na račun naknade za površinu istražnog prostora. Već sad u ovoj početnoj fazi kad aktivnosti nisu intenzivne, aktivirana je i lokalna zajednica, bilo kroz zapošljavanje na istražnim aktivnostima, ili kroz uslužne djelatnosti kompanijama koje su uključene u projekt. Sa novih 11 istražnih polja koje će biti predmetom novog nadmetanja, osigurati će se daleko veće investicije, uzlet u istraživanju eksploataciji koje mogu biti širi pokretač gospodarstva. Zakon omogućuje ostvarivanje ciljeva Vlade RH, otvara se put novim investicijama i održavanju domaće proizvodnje koja ima stratešku važnost za RH u smislu osiguravanja energetske neovisnosti, ali i očuvanja nacionalnih interesa. Stoga predlažemo Saboru RH da usvoji ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Repliku, imate jednu gospodin državni tajniče i to od gospodina Mira Bulja.
Hvala lijepo. Tajniče, govorili ste da je ovo zbog nacionalne sigurnosti, da je nacionalni interes ovaj zakon, međutim činjenica je da je nacionalni interes proglašenje isključivo gospodarskog pojasa, i po konvenciji Ujedinjenih naroda, a i prema, a i na to nas savjetuje i Europsko vijeće, vijeće Europe. Prema tome ne vidim niti jedan razlog da mi ne proglasimo, najprije gospodarski pojas, a ne kao 2015. godine da bušenjem Jadrana moraju u sos udruge, tj. prosvjedovati, da bi se na taj način spriječila ekološka katastrofa našeg Jadrana, mora, tj. dovođenje u poziciju da si upropastimo cijeli turizam. Smatram da isključivi gospodarski pojas ono što štiti nacionalne interese i što je u proceduru MOST dao, ima više od godinu i pol dana, ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne napravimo i zbog čega to ne proglasimo, a sigurno jedan od razloga zbog čega MOST nije ušao u Vladu je taj isključivi gospodarski pojas, jer se našao partner koji će gurati štetne projekte za RH. Hvala
Vrijeme gospodine Bulj. Državni tajniče.
Zahvaljujem se na pitanju uvaženom zastupniku, ali ovaj zakon se bavi drugom problematikom, stoga vam tu stvarno nemam šta reći na to pitanje.
Hvala lijepa. Da li želi netko uzeti riječ u ime odbora. Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Stjepan Čuraj, ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćniče. Štovane kolegice i kolege. Evo, danas Konačni prijedlog Zakona o istraživanje eksploatacije ugljikovodika, nastavljamo na energetsku priču od jutros, naravno Klub HNS-a će podržati ovaj zakon u drugom čitanju. Mislimo osim što se zakonom uređuje istraživanje eksploatacije ugljikovodika, uređuje se istraživanje eksploatacije i geotermalnih voda za energetske svrhe, skladištenje prirodnog plina i trajno zbrinjavanje ugljikovog dioksida, tako da dobijemo jednu širu sliku kroz koju se zapravo rješava cjelokupna priča i usklađuje se upravo sa hrvatskim pravni poredak, sa direktivama Europskog parlamenta i Vijeća u uvjetima i davanja korištenje odobrenje, traženje i istraživanje proizvodnje ugljikovodika. Znamo da je u proteklom mandatu koji je sudjelovao u Vladi i HNS, to je bila aktualna tema, ja bi podsjetio, da od tih nastojanja, mi smo dolili upravo 2016. prije gotovo 2 g. 5 eksploatacijskih polja, gdje smo cijelo vrijeme govorili i ono što smo govorili danas ranije, da je naša obveza građanima osigurati sigurnu i jeftinu energiju. Samim time staviti Hrvatsku na kartu kao energetski što neovisnije zemlje, ne znam, da li postoji energetski neovisna zemlja, kada se uzmu svi energenti, ali sigurno da mi naš potencijal moramo koristit. Naravno, kako ovo ranije, tako i ovo i sada, u skladu sa svim maksimalnim dosezima, zaštite okoliša i svega onoga što to vodi sa sobom. Mi smo 2016. potpisali 5 istražnih prostora, samo uzgred rečeno prema uredbi iz 2014. za ukupnu površinu koja se dodjeljuje se plaća naknada od 400 kn po kilometru kvadratnom, a za onaj dio koji se eksploatira 4000 kn. To je rezultiralo kako je državni tajnik rekao i prihodima i naših jedinica lokalne samouprave. Kod mene u Osječkoj baranjskoj županiji imamo jedan eklatantan primjer benefita za lokalno stanovništvo. Kada govorimo prije svega ovdje u ugljikovodicima, moramo znati, svi se sjete istražnih bušotina ja Jadranu. Nema veze što 30-tak, 40-tak platformi i naftnih i plina je sada na talijanskoj strani po 10 km od naše, i crte razgraničenja u krajnjoj liniji od našeg kopna. Otom potom, ovdje govorimo o kopnu. Nalazište u Beničancima, općini Magadenovac, donosi iz direktne benefite za građane i stanovnike te opčine, upravo u vidu koncesijske naknade. A ovo sekundarno još, što se tiče zapošljavanja i svega i kod eksploatacije i kod istraživanja, to ostavimo sa strane. Dakle, te općina ima izvorne prihode na kojima mogu svi zavidjeti. I naravno da tamo su maltene vrtići besplatni, da imaju svi učenici stipendije, prijevoz se sufinancira, sve što može se napraviti da se poboljša život u jednom slavonskom selu, odnosno, selima, jer ih ima više. To je opčina Magadenovac, Beničanci, Lačici itd. Znači to je onaj direktno benefit što odmah osjete naši stanovnici. Onaj indirektni je puno bitnije. Uvođenjem i usvajanjem ovog zakona, otvoriti će se mogućnost kako smo i čuli, još dodatnih 11 polja za eksploataciju koje opet donose direktni i priljev sredstava u proračun i mogućnost da se otkrije nalazište prije svega plina i to dalje eksploatira. I da postanemo, što da krenemo u onoj poziciji, što većoj energetskoj neovisnosti. Jer ako nam je ova procjena, tada 2016. bila oko pola milijardi kuna, vjerujem prilikom potpisivanjem tih ugovora, ukupna investicija, što se tiče samo istraživanje, onda ovih 11 sigurno će biti na tome tragu, vjerojatno i više. Opet investicije, to je pametno promišljanje, ali ponavljam, puno se to govorio. Tada kada je ovo bilo na snazi, kada se govorilo o eksploataciji na Jadranu. Optuživalo se tadašnjeg ministra Vrdoljaka, kako na uštrb obnovljivih izvora energije, koje smanjuje jer je smanjio naknade i ono što je država trebala subvencionirati, ne znam na milijardu nešto megavata, na 400 milijuna, pa na kraju u konačnici 700, a kao pogodovao je istraživanju. Da bi danas, 2, 3, 5 g. govorili kako je tamo, opet, iako je smanjio pogotovo za obnovljive izvore energije. Dakle, jedan bučkuriš očigledno, koji koristi se samo u dnevno političke svrhe. A glavna stvar je ta, da ovim zakonom koristimo svaki Bogom dani potencijal koji ovaj zemlja ima. A to smo svi se kunuli i rekli, prelijepa zemlja, prebogata zemlja siromašnih ljudi. Zašto? Zašto? Pa evo, danas imamo, imali smo Zakon o LNG na Krku, i evo problema. Svugdje nađemo problem, a ne rješenje. I onda se pitamo, zašto smo tako slabi u investicijama, zašto nas ljudi zaobilaze itd. Mislim da ovo ide u dobrom smjeru, da će nam to omogućiti, ne samo dodatnih 11 polja, koji su već parcelirani i u onome mandatu i sve, već predradnje su napravljene i donesene i da je ovo, ajmo reći, zbilja jedan završni pravni okvir, koji će omogućiti to da ide što brže i da za 5 g. zbilja tamo budu naši ljudi radili, imamo direktnu i jeftinu energiju, plin, možda i naftu negdje i onda sve to možemo reći da i kroz ukapljeni i kroz naša nalazišta, zbilja smo što neovisniji i što imamo sigurnu opskrbu kako za građane tako i za naš gospodarstvo. I onda možemo reći da pametno promišljamo budućnost ove zemlje jer sve ostalo se svodi na lijepe želje kojih svi smo puni usta a na traženje kroz jeftine politički populizam, bodove, načina kako da se nešto ne napravi i toga mislim da je više dosta. Stoga će klub HNS-a naravno još jednom ponavljam, podržati, ovaj zakon omogućava naravno ono što cijelo vrijeme govorimo ostvarivanje ciljeva ove Vlade pa ja vjerujem i svih Vlada, uopće to nije nikad bilo sporno, deklaratorno mi svi znamo što želimo, ali dovesti stabilnu opskrbu energentima i postići što veću energetsku neovisnost RH, to je veliki zadat i ne tra ga olako shvatiti. Zahvaljujem.
Hvala. Nema replika, da, na klub nema replika. Gospodin Mladen Madjer, Klub zastupnika HSS-a, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Evo s obzirom da je konačni prijedlog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, ja bi se osvrnuo na možda dvije stvari. Prva stvar je naknada oko eksploatacije ugljikovodika i ne bi složio u potpunosti sa kolegom Čurajom kada je on napomenuo kako u Slavoniji te općine imaju naknadu ali ja govorim sad iz stajališta u Podravini gdje znamo da je bilo jedno od najvećih nalazišta plina, da nije to baš tako kao što što ste vi napomenuli jer sjetilo se 2009. kada je bila naknada 3,10% i kada je cjelokupna naknada išla jedinicama lokalne samouprave. Nismo mi da ide cijela naknada jedinice lokalne samouprave nego ide i regionalnoj samoupravi. Samo da vas podsjetim na kronologiju. To je 2009., 2010. novčana naknada 3,10% prvi puta je krenula u 0,16% županijama i 0,18% državi, jedinicama lokalne samouprave pripada 2,76, znači smanjuje se. Slijedećom uredbom 25. 3. 2011. g., ukupna naknada ide na 5%. Nova preraspodjela ide općine 2,5%, županije 1%, država 1,5%. Opet se smanjuje naknada. Uredbom iz 2014. g., naknada koja je aktualna i danas, povećana je na 10% gdje treba odmah spomenuti, da, treba spomenuti da je uključeno umanjenje cijena plina za 50 lipa koje uzima HEP i to trima odlukama Vlade RH od koje je najznačajnija odluka kojom se smanjenje cijena plina sa 2,20 lipa smanjuje na 1,70 lipa pa se tu ne radi već o naknadi od 10%, već o naknadi od 7,77% od kojih se iznos novčane naknade dijeli na način 30% ostvaruju općine, 20% županije a 50% ide u državni proračun. Znači za ovom uredbom 30% dobivaju općine a uredbom od 2009. je bilo 2,10%. Znači da u toj razlici moramo napomenuti i Elektru da ona ostvaruje prihod godišnje od 300 milijuna kuna na kojih se ne obračunava renta. Meni je žao što nije prihvaćen prijedlog kluba HSS-a na povećanje rudne rente sa 10 na 12% iako smo dobili odgovor na Odboru za gospodarstvo i to od vladajućih da je prvenstveno zbog arbitražnih i zbog Washingtonskog sporazuma koji traje do 2024. g., da nema povećanja rudne rente do 2024. g. Ali istovremeno zanimljivo je da renta kad se pogleda u drugim državama EU-a npr. u Austriji iznosi 17,6, u Mađarskoj iznosi 25,3, u Njemačkoj 19,6. Znači netko tko je stvarno lijepo potpisao ovaj Washingtonski sporazum da u Mađarskoj iznosi rudna renta 25,3 a mi smo ga potpisali na 10%. Znači da je direktno oštetio nažalost prvenstveno jedinice lokalne, regionalne samouprave, ali i državni proračun. Također napomenuo sam što se tiče arbitražnog spora, mislim da je 23. 12. odbijen zahtjev za poništenjem arbitraže INA-Mol i švicarski savezni sud je naredio Hrvatskoj da plati 450 000 franaka sudskih troškova. Znači Hrvatska je izgubila jedan arbitražni spor a po određenim natpisima, po medijima, izgleda da će i drugi spor Hrvatska izgubiti i znači ovih 450 000 švicarskih franaka, cca negdje oko 3 milijuna kuna moramo platiti troškove praktički suda a da smo to dali jedinicama lokalne i regionalne samouprave, one bi sigurno iskoristiti ta sredstva. Također bilo je rečeno na odboru da će se ovim novim prijedlogom zakona o eksploataciji i istraživanju ugljikovodika, na drugi način preraspodijeliti rudna renta i bilo je uvjereno da će jedinice lokalne i regionalne samouprave dobiti više. Ja po ovom zakonu što sam ga pročitao, nigdje nisam primijetio da se povećava prihod, veći prihod jedinicama lokalne i regionalne samouprave, znači da je to opet bilo obmanjivanje javnosti, a to prvenstveno kolega Horvat Darko, znači budući ministar je i sam rekao da će on se založiti čak i tu kolegica mislim da je raspravljala Dragica Roščić da će biti druga raspodjela koja je rekla ovim novim Zakonom, što nije velim, napominjem i žao mi je vjerojatno što je bilo predloženo to opozicija smo se mi složili da je unutar ovih 10% bude drugačija raspodjela, znači da nije ova raspodjela 5% državi, 3% jedinicama lokalne samouprave, a 2% regionalnoj samoupravi. Moram podsjetiti da prihod od na moru korištenja ide sav prihod državi. I mislim da smo mi tu oštećeni i mi smo u nekoliko navrata pisali Koprivničko-križevačka, Virovitičko-podravska i Bjelovarsko-bilogorska županija tražila je i razgovor sa nadležnim Ministarstvom i da se mijenja uredba Vlade RH. Evo, žao mi je što ovim Zakonom nije obuhvaćeno i opet neće se puniti proračuni jedinica lokalne i regionalne samouprave. Također, primjedbe se odnose na postupak utvrđivanja eksploatacijskog polja, točnije na čl. 44. Prijedloga Zakona kojim se određuje obveza izmjene i dopune prostornim planom. Navedenim člankom 44. utvrđeno znači, ako se eksploatacijsko polje za koje se pokreće postupak utvrđivanja eksploatacijskog polja ne nalazi unutar površine planirane za eksploataciju u skladu sa prostornim planom, investitor je dužan inicirati postupak usklađivanja površina za eksploataciju s prostornim planom na temelju granica utvrđenih rješenja o utvrđivanju, količine, kakvoće rezervi odmah po zaprimanju rješenja o utvrđivanju količine i kakvoće rezervi. Te drugo, nositelj izrade prostornog plana pokreće postupak usklađivanja površine za eksploataciju s prostornim planom najkasnije u roku od 8 dana od zaprimanja zahtjeva investitora sukladno propisu kojim se određuje prostorno uređenje, a bez obzira na druge pristigle zahtjeve. Znači, ova dva stavka su upitna na više razina. Prostorni planovi praktički svode se na slikovnicu u kojoj se po potrebi nakon izdanog rješenja za eksploatacijsko polje na brzinu iscrtavaju granice novog polja. Pri tome uopće ne uzima u obzir ograničenje koja su utvrđena prostornim planovima, kao ni posebnost ni zahtjevi županija, gradova i općina na čijem se prostoru eksploatacijsko polje nalazi i u čijoj su nadležnost donošenje prostornih planova. Drugo, ovim se Zakonom nameće obveza županijama, gradovima i općinama da bez pogovorno započnu s izmjenom i dopunama prostornog plana istog trenutka kad investitor donese rješenje o novom eksploatacijskom polju. Pri tom treba zanemariti sve ostale zahtjeve i u roku 8 dana donijeti odluku o izradi izmjene prostornog plana na svojem vijeću ili na svojoj skupštini. Unatoč stavku koji navodi da će investitor takvu izmjenu financirati, ovakva Uredba u cijelosti je upitna. Budući da su navedeni stavci u suprotnosti, prije svega sa Zakonom o prostornom uređenju, a onda i sa Zakonom o područnoj, regionalnoj samoupravi, predlažemo da se prije donošenja ovog Zakona usaglase sa nadležnim ministarstvima jer stvarno ima, kose se neki zakoni pa apeliramo da se uskladi sa određenim ministarstvima, a opet napominjem za naknadu za ugljikovodike da nije ovim zakonom riješena i da neće jedinice lokalne samouprave ovim Konačnim prijedlogom zakona dobiti nikakvo povećanje u svojim proračunima. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a riječ uzeti poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, mnogobrojne kolegice i kolege. Iskreno govoreći, kad čovjek pogleda ovaj Zakon o kojem sad raspravljamo i kad pogleda prethodni Zakon, uz puno uvažavanje stanovnika i kolega i kolegica iz Kvarnera, ali ovaj Zakon je, kad gledate cjelokupno za RH daleko bitniji. Bilo bi očekivati da će o ovom Zakonu biti puno rasprave, puno prijepora. Pa evo i kolega Mađar je možda nabacio nekoliko tema o kojima se da raspravljati i ne mogu nikako da se ne sjetim jednog kolege iz HSS-a. On je bio načelnik jedne općine gdje je INA itekako aktivna bila. Mi smo ga tu iz zafrkancije zvali hrvatski šeik, ali koje koristio svaku priliku da istakne dobrobiti eksploatacije ugljikovodika na području svoje općine. Dakle, to je nešto naprosto, ovaj Zakon koji je životan i mislim da je o njemu danas ovdje danas trebalo raspravljati bar 20-ak zastupnika i recimo, čudi me da kolega iz Istre nema jer u ovom trenutku plinske platforme za eksploataciju plina su udaljene nekoliko desetaka kilometara od obale Istre itekako su bitne. Ali kažem, govorim o tome kako mi vrlo često politički nametnemo neke teme, a teme koje su itekako životne, koje su itekako bitne jer kasnije ću reći zbog čega, naprosto prođu nezapaženo. I možda praktički jedna tehnička i jedna rasprava da se istakne problemi terena, a ja ću u ime Kluba HDZ-a pokušati istaknuti nekoliko stvari. Prije svega, kad govorimo o ovom Zakonu i o ovom području, onda me sjeta uvijek lovi i moram se sjetiti INA-e Naftaplina, jednog hrvatskog energetskog giganta koji je Hrvatsku praktički jednostavno digao na pijadestal dobrog i kvalitetnog istraživanja u cijelom svijetu, ali ono što je vrlo bitno dakle, Hrvatska ne samo da je eksploatirala svoja prirodna bogatstva, ona je u zadnjih zapravo u razdoblju tamo negdje od 2007. do 2010. itekako izgradila infrastrukturu da bi se mogla, kad se ova istraživanja provedu i kad počne eksploatacija prirodnih bogatstva, da se one mogu transportirati do krajnjih potrošača. Nemojmo zaboraviti da praktički tamo negdje do 2008. godine u zimskim mjesecima kada je bila, da tako kažem gužva u transportu plina, Hrvatska nije mogla koristiti svoj plin iz sjevernog Jadrana jer koji je zbog nepostojanja infrastrukture išao u Italiju pa preko Italije i Slovenije dolazio u Hrvatsku, a onda kada je bila u Sloveniji velika potrošnja onda su Slovenci normalno taj transport koristili za sebe, a Hrvatska ga mogla vrlo malo koristiti. Druga stvar, nemojmo zaboraviti da nismo imali niti interkonekciju sa Mađarskom što je bio preduvjet, ali nažalost to se nije dogodilo da praktički Kutinska Petrokemija dođe do direktnih izvora plina i na takav način bude konkurentna. A da ne govorim koliko je JANAF napravio sa izgradnjom kako oni to kolokvijalno kažu kanti, a to su oni veliki rezervoari u Sisku da može praktički spremiti tu naftu i za one koji su zainteresirani dalje je transportirati tamo gdje njima treba. Dakle izgradnja plinovoda FAžana-Karlovac i sve do Splita je stvorio silne preduvjete za eksploataciju ugljikovodika u RH. I ono što je vrlo bitno kada se danas sutra napravi onaj plinovod što se govori o njemu od Azerbajdžana preko Albanije, Grčke i Crne Gore onda će ovaj plinovod itekako koristiti jer je on u ovom trenutku sada kapacitiran da može primiti taj cijeli plin. I to je plinovod već danas možemo reći da u datom momentu će Hrvatsku pozicionirati na energetskoj karti Europe i to naprosto treba danas reći kada se govori o ovom zakonu. Jer istraživanje ako vi ne možete energent dovesti do potrošača niste u principu napravili ništa. I druga stvar kada već govorimo o ovom zakonu onda treba istaknuti neke stvari, a to je zakonski okvir da bi se mogla vršiti istraživanja bogatstava u RH, svih onih koja su pobrojena. Vrlo bitno, a ako pogledate i korespondenciju sa zainteresiranom javnošću, sa resornim ministrima i sa nekim drugim onda ćete vidjeti da je predlagatelj zakona i ostali zainteresirani itekako bili zainteresirani da se ovaj zakon uskladi sa već postojećim zakonima. A ja ovdje ističem posebno dvije stvari, a to je da se uskladi i usklađen je sa Zakonom o rudarstvu i Zakonom o koncesijama jer na kraju krajeva kolega Mađar je govorio o rentama, o tome ću nešto kasnije i ono što je vrlo bitno usklađenje sa prostornim planom ili ako postoje spoznaje onoga tko se bavi ocjenama i procjenama da na određenom području postoje zalihe za istraživanje, da onda jedinice lokalne samouprave zbog ovog ili onog razloga, a vidjeli smo danas u cjelodnevnoj raspravi što se događa kada jedinica lokalne samouprave čvrsto se upre na zadnje noge i ne može ništa nego kako sam ja uredio, dakle da jedinica lokalne samouprave izmijeni prostorni plan i da omogući istraživanje. I mislim da je to zakonodavac predvidio. Ono što je vrlo bitno i zato sam očekivao da će danas biti više i žučnije rasprave o ovdje, a to je renta. Logična je stvar ako netko istražuje na tvom području da ta jedinica lokalne samouprave od toga ima koristi iz milijun i jednog razloga. Od toga da na određeni način neke stvari su toj jedinici lokalne samouprave uskraćene u odnosu na neke druge jedinice lokalne samouprave. A druga stvar, ako ne crpi nešto što je ispod tebe, bez obzira što praktički sve 80 cm ili koliko je ispod površine zemlje je u vlasništvu države, logična je stvar da te jedinice lokalne samouprave imaju korist od toga. I vi dobro znate da ona uredba o renti 10% koja je stupila na 2014. to je bila za jedno vrijeme. i ono što je vrlo bitno, a to je kretanje prije svega cijene nafte barela sirove nafte na tržištu. Vi dobro znate da u nekim godinama tamo od 2000. do 2007., osme godine praktički mnoge bušotine tu oko Ivanić Grada i negdje drugdje INA-i nisu bile isplative jer cijena barela sirove nafte je bila toliko niska da se nije isplatilo crpiti. Međutim kada je cijena barela sirove nafte skočila na nekakvu razinu onda su normalna stvar da su neki procesi i crpljenja se isplate i logična stvar da od toga jedinica lokalne samouprave ima koristi. No ono što je vrlo bitno reći da ovaj zakon na određeni način stvara i pozitivnu investicijsku klimu u RH. Mi s ovim zakonima šaljemo određene poruke potencijalnim stranim investitorima koji žele u Hrvatsku, da je Hrvatska zemlja koja prihvaća prave investitore, da je Hrvatska otvorena zemlja, a ne što nam se vrlo često lijepi da smo zatvoreni za strane investicije itd. Pa na kraju krajeva kolegice i kolege treba ovdje nešto jasno i glasno reći, pa nije INA tamo devedesetih godina išla sa ENI-em u istraživanjem i bušenje sjevernog Jadrana zbog toga što su ini ljudi bili zaljubljeni da to idu raditi sa ENI-em nego jednostavno nisu imali financijskih sredstava za takvo nešto, ušao je neko tko ima financijska sredstva praktički napravili su zajednički posao i dogovor je da ono što će ENI uložiti u novcima da će INA njemu vratiti u plinu i tako mislim da je ta priča sada već lagano i završeno osim one raspodjele plina tako i danas. Da li INA u ovom trenutku može investirati, ja bi bio sretan i na kraju krajeva to bi značilo jačanje naše naftne kompanije u budućnosti, ali ako ne da neko ko ima novaca da investira, ali prije svega da od toga ima koristi i Hrvatska država i lokalna zajednica. Jer ako neće svi imati tu koriti vertikalno onda ta cijela priča nije dobra. Ali ja mislim da je zakon koncipiran upravo na takav način. I kažem kada pogledate malo komunikaciju sa zainteresiranom javnošću, mislim da je ovaj prijedlog zakona dobro napravljen, da sada tu ne ponavljam neke tehničke probleme, da otvara prostora da se otvore neka nova područja za istraživanje tj. da se raspišete natječaj, da otvara prostora da jedinice lokalne samouprave imaju koristi od toga, dakle jedan zakon koji je pozitivan, koji je dobar i koji bi trebao napraviti iskorak. A što se tiče rente, mi nju uvijek možemo temeljem zakona promijeniti sukladno interesima, potrebama i dogovorima. Ali kažem i s tim ću završiti ovu svoju raspravu po meni je bilo za očekivati da će o ovom zakonu biti danas jedna žučna i vrela rasprava jer naprosto je trebalo odgovoriti na neka pitanja. međutim kad pogledate da je na prethodni zakon od nekakvih 15ak članaka došlo 200 amandmana, to jasno govori o karakteru rasprave, da je to nažalost politikantstvo, a ne stvarna potreba da se ukaže na eventualno ne dobre stvari tog zakonskog prijedloga, a vidjet ćete na ovaj zakon koji je vrlo bitan za mnoga područja RH, nećete praktički imati niti jedan amandman, kao što nisu imali niti učešće, izuzev kluba HSS-a i kluba HNS-a i naravno kluba HDZ-a u ovoj raspravi, stoga, gospodine državni tajniče, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. RH je napravila infrastrukturu za pojačanja eksploatiranja na svom području, da sve to što se praktički izvadi iz zemlje, iz podzemlja u RH da će moći eksploatirati do krajnjih kupaca jer da se to nije napravilo, onda bi imali situaciju da po zimi imate svog plina iz sjevernog Jadrana, ali ga nemojte dovest do proizvođača jer naprosto niste imali što ste imali i ponavljam, interkorekcija do Mađarske granice je isto nešto što je bilo vrlo bitno, ali neka događanja su nažalost dovela do toga da priča sa Petrokemijom se nije razvila onako kako je trebalo, nego je situacija danas takva kakva je. Ali bez obzira kakvo će biti rješenje za Petrokemiju, infrastrukturni preduvjet da ključna stvar što je potrebno za rad Petrokemije, a to je plin, može doći praktički do Petrokemije bez problema. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja nešto reći uvaženi državni tajnik u Ministarstvu zaštite, okoliša i energetike, gospon Ivo Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na provedenoj raspravi i samo kratko bih se osvrnuo posebno na raspravu kolega iz HSS-a koji su opetovano raspravljali na temu visine naknade. Ministarstvo u potpunosti razumije intencije onog vašeg zakona, kojeg nažalost smo morali odbiti jer ga nismo mogli na takav način prihvatiti, razumijemo i vašu intenciju da se količina sredstava koja će se preraspodjelom dati lokalnoj samoupravi poveća i mi smo apsolutno na toj crti i pokušat ću vam sada objasniti. Znači moramo lučiti dvije stvari, postojeći ugovori koji postoje u RH, koje smo naslijedili još iz vremena kada je INA bila u državnom vlasništvu i kada su ugovori ugovarani po sistemu tzv. royality tax, znači fiksno su ugovoreni, oni su limitirani tako da do 2024. mi smo iskoristili taj maksimum od 10%, samo da znate prosjek EU je 9,6%, znači mi smo tu iznad prosjeka EU, znači na 10% i u toj raspodjeli vi niste zadovoljni sa 2% koji dobijaju općine, 3% županije, 5% državni proračun. Znači ovaj zakon itekako ide u pravcu toga da popravi i tu situaciju. Naime u članku 51. stavak 11. visinu naknade i omjer raspodjele prihoda naknadno utvrđuju uredbom Vlade, na prijedlog ministarstva. Ovo ministarstvo će predložiti sigurno u svome prijedlogu veći udio lokalne samouprave i pokušati ćemo sa Ministarstvom financija da taj isti udio tako i ostane, ali vam moram reći da ovaj zakon predviđa nešto što do sada nismo imali, a to je da uz tu fiksnu taksu imamo i tzv. product share agreement, znači imamo podjelu proizvodnje kada se proizvodnja dovodi, govorimo o novim eksploatacijskim poljima i također u stavku 3. istog članka imamo cijeli niz ovih naknada od kojih će također lokalna samouprava imati benefite. Znači kada govorimo u duhu ovoga zakona, znači u novim, u svim novim eksploatacijama i novim potencijalnim i pridobivanju, lokalna samouprava će definitivno imat puno, puno veće prihode, sve da bi i ovakav postotak ostao koji je sada, ali tu smo svjesni činjenice da ćemo u izradi ove uredbe pokušati učiniti sve da se postotak udjela lokalne samouprave poveća, jer razumijemo vašu intenciju i svjesni smo toga da je u Hrvatskoj državi još uvijek dosta prihoda je u centralnoj državi i da ih polako treba decentralizirat i u tom djelu će ovo ministarstvo podržati. Što se tiče svega ostaloga rečenog, mi smo mišljenja, još jedanput ponavljamo, da će ovaj zakon omogućiti nova istraživačka polja, nove investicije i nove rezerve koje su bitne za energetsku neovisnost zemlje, jer jednostavno nedopustivo je da su naše rezerve praktički na izumiranju. I u tom smislu se zahvaljujem svima i iskreno se veselim usvajanju ovog zakona. Hvala.
Hvala imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dapače, pozdravljam ovo što je rekao državni tajnik da će se zalagati ministarstvo da se promijeni ovaj postotak i da će biti veći prihod jedinicama lokalne samouprave, ali moram vas ispraviti da smo mi dobili tabelu od Vlade RH gdje piše da u Austriji iznosi rudna renta 17,6, u Mađarskoj 25,3, u Njemačkoj 19,6. A to smo dobili od Vlade RH, a vi ste rekli da je manja, znači to je daleko više nego u RH.
Evo odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala uvaženi zastupniče Madjer. Ja sam rekao da je prosjek EU 9,6. To znači da je točno to što vi govorite, vi ste jasno, obzirom da se zalažete za to uzeli one veličine koje su najveće, a znate tu je i neka Norveška i još neke zemlje koje očito imaju puno manje prosjeke i to je na 9,6. Znači Hrvatska je iznad Europskog prosjeka i ja molim da se to primi na znanje.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, još jednom samo vas upozorim da MOL je suvlasnik INA-e i u Mađarskoj je ta renta preko 25%, ovisno o regiji, ovisno o energentu, a kod nas je 10%. Pa kad budete predlagali Vladi prijedlog da se poveća ta rudna renta vodite se tim primjerom Mađarske. A drugo zašto sam se javio za repliku, najveći dio istraživanja na kontinentu je davno radila INA dok je još bila državna, pogotovo u Slavoniji i Baranji i ta su istraživanja zastala zbog inih razloga, što nije dobro i što se sada pokazuje da je to loše za Slavoniju, jer se iseljava i najsiromašnija ostala regija. INA kada je to istraživala i radila je imala je … [[Govornik se ne razumije.]] troškove i ne znam, da li si je te potencijalne bušotine stavila u vlasničke udjele, odnosno, da li ih je mapirala i vodi ju kao svoje suvlasništvo. Pa bi bilo najlogičnije da INA i nastavi to, ali moramo kupiti udio od MOL-a što je Vlada i najavila pa pitam da li ćemo ponovno vratiti INA-u u hrvatsko vlasništvo.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala što se tiče istraživanja koje INA provodi, jasno da sva ona postojeća bušotine koje ima, uskladila i sa sadašnjem važećim zakonom, a onda logično, biti će usklađeno i sa ovim. Ja vas samo mogu izvijestiti, već kada govorimo o INA-i, da onaj dio istraživanja, koju je preuzela obavezama, odnosno, ugovorom iz 2016. postižu jako dobre rezultate, dapače odlične, koje još uvijek imamo neformalno, tako da ih ovdje, sada ne mogu komunicirati. Tako da, to je dodatni argument, da ovaj zakon mora ići u ovom pravcu i da znači, sva moguća istraživanja budu izdašnija za lokalnu samoupravu, a ovo što smo naslijedili, mislim da na rješenje samo boreći se za veći postotak lokalne samouprave, jer jednostavno taj ukupni postotak ne možemo promijeniti do 2024.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. br. 258, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 za, 8 suzdržanih i 4 glasa protiv, donijet Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.
Sada idemo na sljedeću točku: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, prvo čitanje, P.Z.E. br. 336 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika, koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa gospodin Juro Marinović, izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije. Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, u danjem tekstu zakon, uređeno je područje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima između država članica EU, te se tim zakonom u domaći pravni poredak transponiraju zakonodavni akti EU u ovom pravnom području. Zakon je donio Hrvatski sabor na sjednici 9. srpnja 2010. g. a isti je stupio na snagu danom pristupanju RH u EU 1. srpnja 2013. g. Ovaj zakon uređuje oblike pravosudne suradnje propisane zakonodavstvom EU, europski uhljedbeni nalog i postupak predaje, nalog za osiguranje imovine ili dokaza, europski nalog za pribavljanje dokaza, priznanje i izvršenje naloga za oduzimanje imovinske mirovine ili predmeta, priznanje i izvršenje odluka o novčanoj kazni, priznanje i izvršenje presuda kojima je izvršena kazna zatvora ili mjera koja uključuje oduzimanje slobode, priznanje i izvršenje presuda i odluka kojima se izručene probacijske mjere i alternativne sankcije, priznanje i izvršenje odluka o mjerama opreza i europski nalog za zaštitu. Ovim prijedlogom zakona, predlažu se 5. izmjene i dopune zakona, a razlog za predlaganje ponovnih izmjena i dopuna je prvenstveno je ugradnja i implementacijskih odredbi okvirne odluke Vijeća EU, od 13. lipnja 2002. g. i okvirne odluke vijeća od 30. studenoga 2009. g. o sprječavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima. Naime, do sada su predmetne odluke, okvirnih odluka bile implementirane u hrvatski zakonodavni okvir, ali u zakon o državnom odvjetništvu, dakle, Zakon o Državnom odvjetništvu je organizacijski zakon, kojim se uređuje sustav Državnog odvjetništva, te prema svom području primjene ne bi tre balo sadržavati procesne odredbe o pravosudnoj suradnji u okviru EU. Iz navedenih je razloga zaključeno kako bi odredbe o implementaciji okvirnih odluka o zajedničkim istražiteljskim ekipama i o sprječavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima, bilo smisleno uvrstiti u Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima država članicama EU, koji sukladno području primjene i strukturi zakona uređuje pitanja pravosudne suradnje. Kako je planirano da Zakon o državnom odvjetništvu, kojim je predviđeno brisanje navedenih implementacijskih odredbi stupi na snagu danom 1. rujna ove godine, ukazuje se neophodnom da s istim datumom na snagu stupi i ovaj Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji s državama članicama Europske unije, a kako ne bi nastala pravna praznina pri primjeni europskih standarda u ovom pravnom području, te u svrhu smislenijeg uređenja i tumačenja odredbi o pravosudnoj suradnji. Prilika je iskorištena kako bi se postojeće odredbe i tehničke i sadržajno unaprijedile u svrhu postizanje veće jasnoće i usklađenosti s ostalim primjenjivim zakonodavstvom RH. Ujedno se u manjoj mjeri uredilo i odredbe o europskom uhidbenom nalogu u dijelu koji su odnosi na postupanje po zaprimljenoj dokumentaciji vezano za europski uhidbeni nalog, te odredbe o europskom istražnom nalogu, kojim se preciznije predviđa postupanje pravosudnih tijela prilikom obavještavanja države članice, u kojoj se nalazi subjekt nadzora i čija tehnička pomoć nije potrebna. Predviđeno je da zakon stupi na snagu 1. rujna 2018. g. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Orsat Miljenić, nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, drage kolegice i kolege. Evo, pred kraj današnjeg dana, pred nama je i prijedlog ovog zakona, čija je izmjena više tehničke naravi, tako da evo, i državni tajnik je obrazložio neću puno. Do sada smo imali 4 izmjena ovog zakona radi usklađivanja sa EU zakonodavstvom, ovo danas je ustvari predložena 5 izmjena i dopuna zakona, a razlog tome je ugradnja implementacijskih odredbi okvirne odluke Vijeća EU od 13. lipnja 2002. godine o zajedničkim istražiteljskim ekipama i okvirne odluke Vijeća od 30. studenog 2009. godine o sprječavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima. Do sada su te odredbe okvirnih odluka bile implementirane u Zakon o državnom odvjetništvu, međutim kako je to organizacijski zakon kojim se uređuje sustav državnog odvjetništva, po svom području primjene on ne bi trebao sadržavati procesne odredbe o pravosudnoj suradnji. Nacrtom prijedloga Zakona o državnom odvjetništvu te su odredbe ustvari predviđene i brisati i to sa stupanjem na snagu 1.9.2018. godine. Zbog toga je i nužno da ovim prijedlogom zakona te odredbe implementiramo u ovaj zakon kako nakon 1.9.2018. godine ne bi došlo do pravne praznine. Također s ovim izmjenama i dopunama zakona, tehnički i sadržajno dorađene neke postojeće odredbe radi jasnoće, u manjoj mjeri uredile su se i odredbe o Europskom uhidbenom nalogu u djelu koji se odnosi na postupanje po zaprimljenoj dokumentaciji. Ovim zakonom se propisuju ustvari minimalni standardi koji jačaju uzajamno povjerenje i olakšavaju pravosudnu suradnju utemeljenu na načelu uzajamnog priznavanja, što je vrlo pozitivno i dovodi do veće pravne sigurnosti te će stoga klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona, a još napominjem da za njega nije potrebno u proračunu osigurati dodatna sredstva. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. A glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, P.Z.E. br. 336, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 121 za i 1 protiv, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sljedeća točka je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 295. Predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić temeljem članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, vidim da ima puno zainteresiranih oko ovog prijedloga zakona. Ovo je prijedlog zakona koji ide za time da u Hrvatskoj smanjimo broj ugovora na određeno vrijeme, da omogućimo radnicima da urede svoje radno vrijeme sa poslodavcem i da pomire svoj profesionalni i obiteljski život i da honoriramo one naše sugrađane koji odlaze, dakle koji imaju puni radni staž i kojima se desi restrukturiranje tvrtke i da mogu dobiti otpremnine kao i njihovi mlađi kolege koji u restrukturiranju će dobiti stimulativnu otpremninu, a oni će dobiti samo onu otpremninu koja je po zakonu, što je bitno manja. U posljednjih godina RH bilježi značajan porast migracija radne snage u druge države, a posebice mladih radnika i radnika u najproduktivnijoj dobi. Najvažniji uzroci kada pitate mlade ljude zašto su otišli iz Hrvatske je nestabilnost radnog odnosa, neadekvatni uvjeti rada, kao i organizacija radnog vremena koja zahtijeva od radnika predugi rad i onemogućava radnike za fleksibilnu organizaciju radnog vremena, u cilju boljeg pomirenja poslovnog i obiteljskog života. Na svjetski dan socijalne pravde da sa svojih 26 kolega zastupnika iz SDP-a, GLAS-a i SNAGA-e, kolegica Marina Kasunić Peris i ja uputili smo u proceduru zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radu, kojime je cilj osigurati radnicima i radnicama stabilni radni odnos, omogućiti im fleksibilno radno vrijeme kako bi uskladili svoje privatne i poslovne obaveze te kako bi se i radnicima koji ispunjavaju uvjete za mirovinu osigurao ravnopravni status kod zbrinjavanja viška radnika i kod prestanka radnog odnosa. Zahvaljujem se svima onima koji su podržali ovu dobru inicijativu koja rješava probleme s kojima se svakodnevno susreću radnice i radnici u Hrvatskoj. Rad na određeno vrijeme u Hrvatskoj je postao pravilo, iako bi prema Zakonu o radu trebao biti izuzetak, a o toj tvrdnji svjedoče i podaci Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, prema kojima se čak 96% nezaposlenih radnika zapošljava na određeno vrijeme, dok u takvom obliku zapošljavanja posebno su izloženi mladi radnici. Prema zadnjim rezultatima EUROSTAT-a u Hrvatskoj, u dobnoj skupini od 15 do 24 godine, 61% je ugovor na određeno vrijeme i tu smo opet u vrhu Europe. Prosjek Europe za tu dobnu skupinu, dakle za mlade ljude koji sad tek ulaze u tržište rada je negdje između 30 i 40%. Na to nas upućuju i podaci iz Europske komisije, u radnom dokumentu za 2017. navodi se da je zapošljavanje na određeno vrijeme osobito prisutno među mladima u 2015. godini u dobnoj skupino od 15 do 29 godina 47% ugovora na određeno vrijeme, dok je u Europi bilo 32,2%, kao što sam napomenuo posljednji podaci pokazuju da je stanje i još gore. U navedenom dokumentu Europska komisija ističe da je udio takvih ugovora među ukupno zaposlenim narastao sa 15,6% u prvom tromjesečju 2013. na 24,2% u trećem tromjesečju 2016. g. i da se taj trend bilježi i u svim gospodarskim granama i stoga se može lako zaključiti da su nestabilni radni odnosi postali vrlo problem na tržištu rada u Hrvatskoj te da je nužno donijeti odgovarajuće mjere kojima bi se spriječilo i destimuliralo poslodavce da zapošljavaju radnike na određeno vrijeme i na taj način radnicima osigurala stabilnost radnog odnosa. Poslodavac naime nema niti potrebu niti želju ulagati u dodatno obrazovanje radnika koji su kod njega zaposleni samo privremeno i ako Hrvatska želi ulagati u naše radnike i njihove vještine, moramo im prvenstveno osigurati stabilni radni odnos. „Ključna prednost“ zašto poslodavci zapošljavaju na određeno vrijeme kad ih pitate, odnosi se na činjenicu da poslodavac nije obavezan isplaćivati otpremninu radniku zaposlenog na određeno vrijeme ukoliko je radni odnos prestao istekom tog razdoblja. Iako prema odredbama Zakona o radu postoji mogućnost prestanka ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme otkazom takvog ugovora, ali samo ako je takva mogućnost predviđena tim ugovorom, činjenica je da ugovori o radu sklopljeni na određeno vrijeme u pravilu prestaju i istekom roka koji su sklopljeni pa samim time poslodavci nisu obavezni isplaćivati otpremninu tim radnicima. Nezakonitom sklapanju ugovora o radu na određeno vrijeme dodatno pogoduje činjenica vrlo sporog pravosuđa koje još uvijek nije u stanju pružiti pravnu zaštitu radnika u razumnom roku pa stoga radnici ne pribjegavaju sudskoj zaštiti svog prava. Prema jednoj analizi koja je rađena, prosječno u prvostupanjskom postupku, proces je kad govorimo o radnom pravu, traju 2 g., što je izuzetno dugo i za radnike i za poslodavce i očito da je i to jedan od razloga zašto imamo ovakvu situaciju što se tiče ugovora na određeno vrijeme jer dosta njih su sklopljeni na nezakoniti način ali radnici zbog sporosti pravosuđa se ne usude i ne žele ući u pravnu bitku za svoj status. U cilju sprečavanja korištenja atipičnih oblika rada, mnoge države članice EU-a kao što su Češka, Slovenija, Poljska i Mađarska su u proteklih nekolikog godina provele reformu radnog zakonodavstva u kojem je bio cilj da se smanji broj ugovora na određeno vrijeme i da se ograniči broj i mogućnost korištenja fleksibilnih oblika zapošljavanja posebice ugovora na određeno vrijeme. Stoga se ovim zakonom kao jedna od mjera koje bi trebale spriječiti poslodavce na sklapanje ugovora o radu na određeno vrijeme u okolnosti kada za takvim oblikom zapošljavanja ne postoji potreba, predlaže propisati pravo radnika koji je sklopio ugovor na određeno vrijeme da mu poslodavac isplati otpremninu ako je radni odnos završio istekom ugovora na određeno vrijeme. Na taj način poslodavci će u slučaju da sklapaju ugovor na određeno vrijeme morati radniku istekom tog ugovora na određeno vrijeme isplatiti otpremninu. Ne bih želio da se to shvati kao penalizacija poslodavaca ili nabijanje troškova poslodavcima nego to je jedan sustav odvraćanja poslodavaca od sklapanja ugovora na određeno vrijeme jer uvijek mogu sklopiti ugovor na neodređeno vrijeme pa neće imati dodatni trošak. Zajedno sa ovim zakonom nažalost saborska većina je odbila taj zakon gdje je bio predloženi Zakon o doprinosa gdje smo također rekli kao mjera odvraćanja da poslodavac ukoliko radniku da ugovor na određeno vrijeme, plaća dupli doprinos za zapošljavanje. Sve to bi dovelo do toga da broj ugovora na određeno vrijeme u Hrvatskoj bude manji, da Hrvatska ne bude na jednom od prvih mjesta po broju ugovora na određeno vrijeme i po fleksibilnim oblicima ugovaranja nažalost, Hrvatska na tom području ako se evo odbije i ovaj zakon što sam siguran da će HDZ to napraviti jer Vlada nije podržala ovaj zakon, što mi je izuzetno žao. Kao jedan od problema koji radnici ističu kao problem je mogućnost fleksibilne organizacije radnog vremena koja će omogućiti radnicima na svoj raspored radnog vremena i da na taj način bolje usklade svoje poslovne obaveze sa privatnima. Ovo je i jedna od mjera demografske politike za koju se Vlada samo deklarativno zažale i to je ono što mi je žao da Vlada nije prepoznala da ova mjera će imati dobar učinak na obiteljski život, na organizaciju obiteljskog života ali i organizaciju i rada i da će omogućiti da žene koje najviše nose teret obitelji, imaju mogućnost da pomire svoji profesionalni i obiteljski život. Jedan od instituta koji izravno utječu kako da zdravlje radnika pa tako i kvalitetnije usklađivanje profesionalnoga i obiteljskog života je organizacija radnog vremena, to je nešto što bi trebalo u Hrvatskoj što više promovirati, imamo primjera iz prakse gdje u pojedinim tvrtkama je to fleksibilno radno vrijeme uvedeno, dovelo je do toga da je produktivnost veća a da su i radnici zadovoljniji jer mogu organizirati svoje radno vrijeme na onaj način kao što njima odgovara a da radni proces ne pati zbog toga i da se radni proces odvija onako kao što bi se trebao odvijati. Usklađivanje privatnog i poslovnog života jedan od prioriteta Europske unije kojim je posvećena posebna pažnja u okviru europskog stupa socijalnih prava, stoga EU smatra da bi zaposleni roditelje i skrbnike trebalo potaknuti da ostanu na tržištu rada, a ne kao što se kod nas događa da ih maknemo iz tržišta rada na način da države članice toj kategoriji radnika omoguće svoje rasporede rada prilagoditi osobnim potrebama i željama. Prema podacima Eurofonda u Hrvatskoj radnici prosječno rade u tjedno 41,5 sat, što predstavlja najduže radno vrijeme u usporedbi sa ostalim državama u EU. To samo jasno podcrtava da je bi bilo dobro da omogućimo da se radno vrijeme uredi na drugačiji način. Predugo radno vrijeme i nedovoljna fleksibilnog organiziranja radnog vremena, koja bi bila u funkciji osiguravanja fleksibilnog radnog vremena sa aspekta radnika svakako utječu na nemogućnost povjerenje poslovnog i obiteljskog života i na to upozoravaju i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova i pučka pravobraniteljica. Zakonom se predviđa uvođenje obveze poslodavca ne samo da razmotri zahtjev radnika za rad u nepunom radnom vremenu, već i da odgovori na zahtjev radnika, a u slučaju odbijanja takvog zahtjeva radnika i da pisano obrazloži svoj odgovor. Zakonom se predviđa uvođenje fleksibilnog rasporeda radnog vremena koji bi se sastojao od osnovnog i varijabilnog dijela rasporeda radnog vremena čije bi trajanje bilo propisano rasporedom radnog vremena. Tijekom osnovnog razdoblja radnog vremena radnik ne može birati početak i završetak tog dijela rasporeda te je obavezan obavljati svoje poslove u zadanom vremenu osnovnog rasporeda radnog vremena. Unutar zadanog varijabilnog od dijela fleksibilnog radnog vremena, radnik samoinicijativno bira vrijeme, početak i završetak rada, te duljinu trajanja dana. Međutim, u takvom rasporedu radnog vremena radnik ne smije raditi duže od 12 sati tijekom razdoblja od 24 sata, a prosječni tjedni fond sati mora odgovarati radnikovom punom odnosno nepunom radnom vremenu. Dosadašnja iskustva pojedinih poslodavaca u Hrvatskoj potvrđuju da je to moguće i da je to izvedivo i da fleksibilna organizacija radnog vremena na opisani način kao što sam rekao prethodno, radnicima osigurava veću produktivnost, motiviranost i zadovoljstvo, pa i cjelokupno zdravlje radnika, te ujedno promiče pozitivnu korporativnu kulturu. I treća stvar koju želimo riješiti ovim Zakonom je pitanje naših sugrađana koji su odradili puni svoj radni vijek, a nađu se u situaciji restrukturiranja tvrtke odnosno zbrinjavanja viška radnika. Prema sadašnjem Zakonu, radnici koji ispunjavaju uvjete za mirovinu, kada se restrukturira tvrtka odlaze sa otpremninama koje su obavezne prema Zakonu o radu. Dok njihovi mlađi kolege, pa bili, pa imali radnog staža par mjeseci i manje od punog radnog staža će dobiti onda stimulativnu otpremninu jer ne ispunjavaju uvjete za mirovinu. Stoga smatramo da je potrebno izjednačiti te dvije skupine radnika u slučaju napominjem, kada se restrukturira tvrtka i omogućiti da i ti radnici koji imaju uvjete za mirovinu i koji imaju pravo na mirovinu, umjesto mirovine, umjesto otpremnine koja je zagarantirana Zakonom o radu dobiju istu stimulativnu otpremninu kao i njihovi mlađi kolege. Takvo uređenje će imati za posljedicu činjenicu da tim radnicima može prestati radni odnos pod istim uvjetima kao i svim ostalim radnicima neovisno o godinama života i uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu. Ovim Zakonom kolegica Marina Kasunić-Peris koja je aktivno radila na ovim zakonima i ja prije svega želimo poručiti da je politika za koju se zalažemo u radnim odnosima osiguranje stabilnim radnih odnosa i na taj način zadržavanje radnika u Hrvatskoj. Druga važna poruka ovog Zakona je poruka mladim radnicima da se zalažemo za to da u RH se uvede fleksibilnija organizacija radnog vremena, koje će prvenstveno mladim radnicima, mladim obiteljima, ali i svim radnicima koji skrbe o svojim starijim članovima obitelji pomoći da usklade svoje poslovne i privatne obveze. Radnici odlaze iz RH, a RH uvozi stranu radnu snagu i zato smatramo da je došlo vrijeme da se otvori pitanje Zakona o radu i da se pojedine odredbe Zakona o radu ozbiljno preispitaju. Izmjene Zakona o radu koje danas predlažemo predstavljaju prvenstveno kratkoročne mjere koje možemo poduzeti odmah jer više nemamo vremena čekati Vladu i ministarstvo koje se stalno u medijima opravdava da će se izmjena desiti tada, da će se krenuti u neke radne skupine, ali nikakvih rezultata nema. Smatramo da treba djelovati odmah. I dok sa svih strana pljušte statistike da je Hrvatska najgora u EU po pitanja ugovora o radu na određeno vrijeme, obrazloženje koje smo dobili iz Vlade, u kojem Vlada odbija ova Prijedlog Zakona, pokazuje da Vlada živi u nekom paralelnom svemiru koji je miljama udaljen od svakodnevnice radnika i njihove stvarnosti. Naime, u obrazloženju Vlade stoji da rad na određeno vrijeme za Vladu nije problem kojega je nužno riješiti iako Europska komisija u svom izvješću tvrdi da je RH sa udjelom od 22% daleko iznad prosjeka EU. Osim toga, dok su svi stručnjaci suglasni da je fleksibilno radno vrijeme bitan preduvjet za demokratsku obnovu, Vlada predložene mjere u zakonima u svom mišljenju okarekterizira da su takve mjere administrativni trošak. sramotno je da Vlada odbija zakon koji je cilj penalizirati rad na određeno vrijeme i omogućiti radnicima bolju ravnotežu između privatnog i poslovnog života. Ovim je Vlada svima mladim ljudima i radnicima poručila da su za Vladu administrativni trošak, a ne ljudski potencijal. Vlada očito nema rješenje za rad na određeno vrijeme, ministar Pavić nema rješenja niti za mirovinski sustav, niti za radne odnose u Hrvatskoj, a to će biti ono što će ovu Vladu okarakterizirati kao Vladu koja je nesposobna, neodlučna, a i vidimo šta se događa da porukama koje se nalaze na društvenim mrežama jer očito da je bitnije u ovom trenutku spasiti lik i djelo premijera nego raditi na dobrobit građana Hrvatske. Gledajući broj zakona u ovom Saboru većina zakona dolazi iz oporbenih klupa dok sa strane Vlade ne dolaze oni bitni zakoni, a to su zakoni reformi, strukturni zakoni, obećavaju nam se ali vrlo brzo će doći i predizborno vrijeme tako da i ova Vlada očito je izgubila vrijeme kada je mogla napraviti nešto, a i onda kada joj se savjetuje i daje joj se prijedlog koji će omogućiti da građanima u Hrvatskoj bude bolje i da žive bolje onda to Vlada odbija. Naplata će doći vrlo brzo, građani će vrlo brzo znati reći što i kako je ova Vlada radila i znat će reći da je dosta ovoga što Vlada radi kada govorimo o radnim odnosima nego o mirovinskom sustavu i o tome da u Hrvatskoj nemamo mogućnosti da mladi ljudi ostanu, da mladi ljudi zasnuju obitelj, da u Hrvatskoj ne omogućavamo da mladi ljudi budu tretirani na način kao što su tretirani u zemljama EU, zato odlaze u Irsku, zato odlaze u Njemačku. Imate zadnji podatak da je 100.000 manje osiguranika u HZZO-u ako vam to nije alarm, onda ne znam što vam je alarm. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Mrsić. Naravno da nam je položaj radnika i njihova prava svakom od nas bitan, međutim ne možemo neke devijacije rješavati na ovakav način. Naime, pravna priroda ugovora o radu na određeno vrijeme uvjetovana je razlozima zbog kojih se takav ugovor sklapa, a to je da je to razlog određene naravi, znači da je određeni posao određenog vremenskog trajanja zato se sklapa ugovor o radu na određeno ili recimo za zamjenu određenog službenika koji je na bolovanju ili slično. Dakle ne možemo to poistovjećivati sa ugovorom o radu na neodređeno vrijeme i mislim da je to u našem Zakonu o radu vrlo dobro riješeno, razlozi su vrlo jasni, sve je vrlo jasno. To što u društvu postoje određene devijacije, ne znači da možemo sada ugovor o radu na određeno vrijeme izjednačiti s ugovorom o radu na neodređeno vrijeme. A isto tako isplatu otpremnine ugovarati za ugovore o radu na određeno vrijeme bilo bi pogrešno. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Pa ako ste dobro čitali prijedlog zakona onda u zakonu vrlo jasno piše da se razlog da se isplati otpremnina radniku koji dobije ugovor na određeno vrijeme, ne odnosi na ugovore na određeno vrijeme za zamjenu radnika na bolovanju, porodiljskom niti se odnosi na ugovore o radu za sezonsko zapošljavanje. A s druge strane, kako ćete mi objasniti činjenicu da postoje slučajevi da je blagajnica u jednoj trgovačkoj radnji imala 36 ugovora za tri godine rada, ugovore na mjesec dana, dakle to je nešto što ovim zakonom želimo spriječiti. Također želimo spriječiti to da ugovorom o radu vi izrabljujete radnike jel onda znaju da će im isteći ugovor na određeno vrijeme, ne plaćaju im se prekovremeni, rade više. Sve su to stvari koje ovim zakonom rješavamo jer je poznato da nije problem u velikim korporacijama nego je problem u malim poslodavcima.
Hvala lijepo. Želi li predstavnica Vlade dodatno objasniti mišljenje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Majda Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani saborski zastupnici i zastupnice. Dakle Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, s Konačnim prijedlogom Zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnio podnio prof.dr.sc. MIrando Mrsić i to 16. veljače 2018. godine. Što se tiče pisanoga odgovora koji se ovdje spominje, treba samo napomenuti da to predstavlja dodatno administrativno rasterećenje, a s druge strane ne bi doprinijelo nikakvoj zaštiti interesa radnika. Što se tiče fleksibilnog radnog vremena, naglašavam da temeljem važećega poslodavci radnicima često omogućavaju tzv. klizno radno vrijeme, a u praksi pak postoje brojni slučajevi poslodavaca koji iz objektivnih razloga i prirode posla uopće ne bi niti bili u mogućnosti udovoljiti takvom zahtjevu. Spomenut ću samo jedan primjer, a to su škole koje su vezane uz unaprijed određen raspored sati. Vezano uz načine prestanke ugovora o radu predlaže se brisanje odredbe prema kojoj radni odnos prestaje navršetkom 65. godine života i najmanje 15 godina radnoga staža osim ako se poslodavac i radnik ne dogovore drugačije. Dakle ovaj dio treba još jedanput podcrtati, osim ako se oni drugačije ne dogovore. Dakle važeća odredba zakona dopušta dogovor poslodavca i radnika o nastavku tog radnog odnosa i nakon što radnik navrši 65. godinu života i 15 godina radnog staža, odredbe Zakona o radu ne propisuju gornju dobnu granicu zapošljavanja starijih radnika. I zbog toga smatramo važeće rješenje zakonsko onim koje je i bolje. Vezano uz otpremninu, u važećem zakonu pravo radnika na otpremninu onih radnika koji rade na određeno vrijeme, moguće je ostvariti samo ako se taj ugovor raskida prije utvrđenoga vremena, a ovim prijedlogom bi ustvari svi radnici s ugovorima na određeno vrijeme imali to pravo. Ovdje treba pak imati na umu pravnu narav instituta otpremnine. Ona se ustvari uvijek vezuje uz otkazivanje ugovora o radu kao nadomjestak ili kao pomoć radnicima koji su se našli u nepredvidivoj životnoj situaciji, a ne uz istek ugovora o radu koji su u dvije ugovorene strane sklopile suglasnom voljom na neki rok trajanja koji im je od početka bio jasno utvrđen i poznat. Vezano uz ugovore na određeno vrijeme, predlagatelj u ocjeni stanja govori o velikom i rastućem broju ugovora o radu na određeno vrijeme, međutim pogledamo li strukturu ugovora, dolazi se do potpuno drugačije slike. Prema izvješću DG Employmenta o prekarnom radu u EU, razvidno je da je RH na samom vrhu ljestvice država članice EU po udjelu ugovora na neodređeno i na puno radno vrijeme i taj postotak iznosi oko 70%, a to potvrđuju i podaci Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, prema kojima imamo 75% ugovora na neodređeno i 25% ugovora na određeno. U tom smislu valja spomenuti i poziciju mladih. Dakle potrebno je napomenuti da postoje dvije fiskalne olakšice u pogledu oslobođenja plaćanja doprinosa na osnovicu. Prva je oslobođenje od plaćanja doprinosa na osnovicu do godinu dana i to za novo zaposlene osobe koje nemaju evidentiran staž u osiguranju, a druga je oslobađanje od plaćanja doprinosa na osnovicu do 5 godina za mlade osobe koje su sklopile ugovor o radu na neodređeno vrijeme. Mladih osoba do 30 godina koji su u 2015. godini radili na određeno pa su s poslodavcem sklopili ugovor nakon toga na neodređeno bilo je 11 900. i taj broj iz godine u godinu raste, u 2016. godini takvih mladih ljudi koji su sa ugovora na određeno prešli na neodređeno, bilo je već 22 000, u 2017. godini 33 000, a u samo prva četiri mjeseca 2018. godini je 41 600 mladih ljudi koji su iz ugovora o radu na određeno vrijeme prešli i dobili i sklopili ugovor o radu na neodređeno vrijeme. Tome su pridonijele i mjere aktivne politike zapošljavanja u visini od 2,6 milijardi kuna, što je nikad više u RH. Dakle, slijedom svega navedenoga, još jednom ponavljam da Vlada RH predlaže Hrvatskome saboru da ne prihvati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu s konačnim prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Uvažena državna tajnice, kako, koja rješenja imate? Koje je vaše rješenje? Imate zadnji podataka, 62% ugovora na određeno vrijeme od svih ugovora koji su sklopljeni za mlade ljude od 15 do 24, ali još i frapantnije 11% od svih ugovora koji su sklopljeni za naše starije sugrađane od 55 godina su ugovori na određeno vrijeme. Kako možete živjeti koji ste stariji od 55 godina, imate ugovor na mjesec dana? Pa dajte državna tajnice već jedanput odgovorite što mislite napraviti? Smatrate da ovo ne valja, da to nije dobro i da to nije u redu, što mislite napraviti, upozorava se Europska komisija, raste vam broj ugovora na određeno vrijeme, što mislite napraviti? Nemojte mi samo reć da će se to riješiti sa novim Zakonom o radu koji tko zna kad ćete donijet [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ali što mislite napravit? Recite konkretno, što?
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani gospodine Mrsiću, dakle rješenje u svakom slučaju nije ovo što vi predlažete, a to je paušalno i ishitreno rješenje. To u svakom slučaju nije rješenje. Rješenje jest ono koje je vrlo, vrlo dobro analizirano i vrlo dobro utemeljeno i ozbiljan i odgovoran pristup, to je rješenje. Naglašavam da je opći pristup o radu u RH iznimno gospodarski važan te bi se trebao dopunjavati i mijenjati isključivo nakon sveobuhvatne analize rasprave, suradnje, odnosno dijaloga sa socijalnim partnerima, a ne nikako paušalno i ishitreno kao što je vaš prijedlog, a znamo i sami što se zbog tog prijedloga sve izdogađalo, neću sad to ponavljati. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Gospodine potpredsjedniče, obzirom da sam dobio povlaštenu informaciju da ćemo prekinuti sada s raspravom, koristim ovaj poslovnički institut da kažem da će Klub zastupnika SDP-a podržati ovaj zakonski prijedlog, unatoč tome što je državna tajnica rekla, jer sam rekao pretpostavljat će da će to reći, i u tom smislu evo toliko od mene, tako da me možete izbrisat sa ove rasprave u ime kluba sutra. Hvala.
Hvala lijepa. Sad bih ja otvorio raspravu. Prvi se javio poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu s konačnim prijedlogom zakona koji nam je predložio naš kolega Mirando Mrsić, bivši ministar rada i mirovinskog sustava, dakle ne trebamo sumnjati u njegovo poznavanje i kompetencije ovog sustava. Sad mi očito raspravljamo o mi onom, uzalud vam trud svirači jer je Vlada odbila ovaj prijedlog zakona, ali to nas ne mora odvratiti da kažemo ono što mislimo o ovoj cijeloj situaciji. Situacija sa postotcima kad ih realno gledamo, kad gledamo o ukupnom broju zaposlenih, broj ugovora na određeno vrijeme nije tako katastrofalna, međutim katastrofalna je situacija što se radi o 350-370 tisuća građana RH koji su građani drugog reda, koji u kontinuitetu rade pod ugovorima o radu na određeno vrijeme, koji rade preko 20 g. sa ugovorom o radu na određeno vrijeme, ne mogu planirati svoju obitelj. Ugovor o radu na određeno vrijeme, istodobno znači i manju plaću, istodobno znači i manju plaću, ne smiješ zucnuti, jer ću ti otkazati ugovor. Provjerite, vidjeti ćete da je to istovremeno i manja plaća. Prema tome, to je fenomen s kojim se mi moramo boriti. Ovo je jedna od inicijativa, legitimna, nema nikakvih problema što se toga tiče, opozicija je tu da provocira, ali volio bi vidjeti ispred ministarstva nešto i sveobuhvatnu analizu, jer ministarstvo ima sigurno povoljniju situaciju za analize cijele situacije i da ovdje predoči stvarno činjenično stanje od nas pojedinaca zastupnika. Mi isto tako imamo oči i vidimo šta se oko nas događa. Ako niste primijetili a trebali ste, u telekomunikacijskim firmama, rade ljudi preko student servisa. Ako niste primijetili, a trebali ste, u zadnje vrijeme, u trgovačkim kućama, piše gore, ime i prezime i ispod toga piše studentica. Koji je to oblik rada? Izašli smo čak iz ugovora o radu na određeno vrijeme, radimo preko student servisa. Šta očekujemo sa doprinosima za zdravstvo. Šta očekujemo sa doprinosima za mirovinsko, od rada, koji je na određeno vrijeme, sa minimalnim plaćama, jer je to njegova karakteristika. Ili od rada, koji je svakog dana sve obimniji u hrvatskom društvu preko student servisa. Ja mislim da mi svjedočimo i šutimo o tome da se u Hrvatskoj, bez obzira što smo jedna siromašna zemlja, što živimo standardom bolje nego što zaslužujemo. Da se stvara jedan sloj vrlo bogatih, koji ostvaruju profit na neplaćenom radom. Za to su odgovorni i sindikati, koji uredno o tome šute. Koji se nedovoljno bore za sklapanje kolektivnih ugovora, za definiranje, drugačije definiranje otpremnina. Jer nismo mi najpametniji na svijetu, nije naš zakon najbolji na svijetu. Naši kolege u Italiji su se gadno borili u jednom drugom sustavu da bi došli određene razine radničkih prava. I postoji u njihovom zakonu odredba da ni jedan ugovor o radu ne može biti otkazan bez obrazloženja, niti jedan. Niti na neodređeno, ni na određeno, ni bilo koja vrsta fleksibilnog rada, ne može biti otkazana bez pitanog obrazloženja. To je podloga da se može tražiti pravna zaštita, da se može dokazivati da li je ugovor prestao zbog prestanka posla, ili zbog neodgovarajućeg karakteristika radnika, ili je netko nekoga krivo pogledao. Isto tako u toj našoj, ajmo, preko mora susjednoj republici, jer ne graničimo s njima, nego preko mora, je pravilo da otpremninu dobivate bez obzira da li ste dobili otkaz ili ste dali otkaz. Dakle, postoji fond, tzv. fond … [[Govornik se ne razumije.]] kraj odnosa, u koji se garantira određeni iznos koji nije tako velik, da ljudi se, dok ne nađu novi posao da se snalaze. I mislim da je to jedan daleko humaniji pristup, nego kojeg mi danas ovdje imamo. Na iskustvima drugih, ja sam imao tu privilegiju, da jedan veći dio života, baveći se sindikalnim radom, sam imao otvorena vrata Europe i poznajem i sustave i Francuske i Engleske i Njemačke i Italije i Austrije, mislim da ima puno humanijih rješenja kojeg bi radnici Hrvatske zaslužili, a ne da imamo ovu broju stravičnu brojku, od 350-370 tisuća najprije mladih, ali i ono što je rekao i kolega Mirando i starijih radnika, koji rade na određeno vrijeme. Oni definitivno jesu građani drugog reda, oni trebaju svoje očeve ili čak i djedove kao garnte da bi dobili kredit u banci, onda možete zamisliti koje su njihove šanse da planiraju obitelj, da rade na onom što je poželjno u RH, da rade na demografskoj obnovi zemlje. Ja neću duljiti više, samo reći dobrodošla svaka inicijativa u ovom Hrvatskom saboru, da si otvorimo oči i da pogledamo oko nas, kakav je danas svijet rada u RH. On je bitno različit od onoga prije 25 ili 27 g. kada je bilo posla ili 30 g. kada je posla bilo za sve. Kada su bili svi ugovori o radu na određeno vrijeme. Dakle, to je potpuno drugi svijet i mislim da nismo dovoljno aktivni u dakle, u prepoznavanju opasnosti koje postoje danas u svijetu rada, a o opasnosti se direktno reflektiraju na naše najbitnije socijalne sustave, sustave zdravstva i sustave mirovinskog, jer ako nema rada, kako je ona radnička himna, nevolja vlada, ali ne samo za radnike, nego i za nemoćne i za bolesne i za umirovljenike. A kvalitetan rad je samo onaj sa dobrom plaćom, jer samo dobra plaća radi i dobru mirovinu, mala plaća neće dati visoku mirovinu, ni iz prvog stupa, ni iz dva stupa, ni iz tri stupa, nema šanse. Nema šanse. Prema tome, molim da se svojim, bez obzira što je ovdje rezultat poznat, bez obzira što ću ja osobno i Klub GLAS-a i HSU-a podržati ovaj zakon, rezultat je poznat ali ja vas toplo svih zajedno molim da otvorite oči i da vidite da to nije onaj svijet od nekada, da je to svijet pun rizika, pogotovo nepovoljan za naše mlade, za našu djecu, za naše mlade sugrađane i da svi zajedno se koncentriramo i nađemo rješenja, ako ovo nije rješenje. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovani predlagatelju, kolegice i kolege. Pa evo već smo puno čuli o ovim malim izmjenama i dopunama predloženim od našeg kolege Miranda Mrsića. Državna tajnica je detaljno objasnila koji su to razlozi zbog kojih ovaj prijedlog zakon nije moguće prihvatiti. Ja sam sigurna da je predlagatelj imao najbolju namjeru, kao što je i sam objasnio, da što manje radnika radi na određeno vrijeme i mogu se čak složiti i sa nekim rečenicama koje je gospodin Hrelja izgovorio kada je govorio u ime kluba, međutim mislim da se Zakon o radu treba modernizirati i vjerojatno je došlo vrijeme da se razmisli o novom, rekla bih čak i novom zakonu, a vidim da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava već čini sve kako bi uvidjeli što je to sve potrebno za donijeti novi Zakon o radu ili njegove izmjene i dopune. Dakle što se tiče otpremnina, evo spomenut ću otpremnine, da li je, neću reći normalno, ali da li radnik koji je znao, koji je potpisao ugovor o radu na određeno vrijeme i znao je kad mu on ističe, da li treba dobiti otpremninu, sve su to stvari koje treba raspraviti sa socijalnim partnerima. Sada ukoliko, po sadašnjem zakonu, ukoliko taj ugovor o radu na određeno vrijeme bude otkazan radniku prije njegovog isteka koji je ugovoren, tada on ima pravo na otpremninu. Sve druge varijante trebalo bi doista detaljno dogovoriti sa socijalnim partnerima i ja sam sigurna da će ministarstvo to i učiniti i doista, kao što je rekao kolega Hrelja, nama ovdje dostaviti jedan kvalitetan prijedlog. Dakle što se tiče kada govorimo o prestanku ugovora o radu koja se odredba predlaže brisati, kako je predlagatelj ovo i predložio, dakle kada radnik napuni 65 godina života i minimalno 15 godina mirovinskog staža, kao što je i sama državna tajnica rekla, uvijek postoji mogućnost da se radnik i poslodavac dogovore. Dakle, mogućnost postoji i ja doista poznajem nekoliko ljudi koji su sa svojim poslodavcima takvu mogućnost iskoristili. Ako poslodavci imaju potrebu i ako je radnik spreman raditi, ima mogućnost to i učiniti. Nadalje, fleksibilno radno vrijeme koje je predloženo ovim zakonom je jednako tako potrebno, sigurna sam da je potrebno, međutim mi već danas imamo mogućnost da radnik, da poslodavac svojim radnicima određuje klizno radno vrijeme, dakle sve ono drugo bi trebalo jednako tako dogovarati, obzirom sa socijalnim partnerima, obzirom da nisu doista svi poslodavci u mogućnosti organizirati fleksibilno radno vrijeme. Ne sumnjam, kao što sam rekla, da su ove izmjene i dopune predložene u najboljoj namjeri, međutim mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice smatramo da je potrebno jedno cjelovito rješenje Zakona o radu i, kao što sam rekla, imam saznanja da ministarstvo već čini sve napore kako bi uvidjelo što je to potrebno i kada promijeniti, stoga Klub HDZ-a neće podržati ove izmjene i dopune zakona. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a govorit će poštovana zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Načelno što se tiče ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, mislimo da je prijedlog dan u dobroj vjeri s puno dobrih namjera i ima mnogo stvari o kojima trebamo razmišljati i s kojima se mi slažemo, treba omogućiti fleksibilnost radnog vremena, treba omogućiti i određenu sigurnost radnicima i sve to stoji. Međutim, u ovom momentu imamo rješenja koja su ugovorena među socijalnim partnerima, a kao što znamo kod zasnivanja radnog odnosa potpisuje se ugovor koji je dvostrani ugovorni odnos potpisan sa dvije strane. Ja znam da nisu svi radnici u ravnopravnom položaju, znam i to da ima područja gdje stvarno ima viška radne snage, ali isto tako ima i područja gdje postoji velik nedostatak radne snage. Tako da je situacija različita. Što se tiče konkretnog prijedloga ovog zakona gospodina Mrsića, uvaženog kolege našeg, predlaže se uvođenje obveze poslodavca da u pisanom obliku obrazloži radniku ukoliko ne prihvati njegov zahtjev za izmjenu radnog vremena, uvođenje mogućnosti rasporeda radnog vremena na način da se sastoji od osnovnog i varijabilnog djela. U osnovnom djelu radnik bi bio dužan obavljati poslove u propisanom vremenskom trajanju, dok bi u varijabilnom djelu mogao samostalno odabrati početak i završetak radnog vremena. Kao što sam već rekla, to je namjera i dobro je to pokrenuti, međutim postoji dio djelatnosti, dio firmi, dio zanimanja gdje je to moguće i poslodavaca će sigurno ugovoriti, kao što je već tu i bilo rečeno, postoji klizno radno vrijeme, znači da poslodavci izlaze u susret, ali objektivno je to nemoguće i prisiljavati poslodavca da on sad pismeno mora radniku još obrazlagati, iako već kod samog sklapanja ugovora o radu on s njim ugovora uvjete, tako da to smatramo da nije prihvatljivo. Već sam rekla i za rad na određeno vrijeme. Tu smo čuli podatke i stvarno provjerili smo stoji, koliko je naročito kod mladih ugovora iz rada na određeno vrijeme prešlo u rad na neodređeno vrijeme. I tu su ove stimulacije, ovo neplaćanje doprinosa na plaće puno doprinijele jer je to značajno smanjenje troška za poslodavce jer svi moramo biti svjesni ono kad mi stimuliramo poslodavca, on će biti, više će ostvariti dobiti i moći će više radniku dati jer to je jedini način jer svaki od naših poslodavaca radi da nešto i zaradi, ne samo da mi njemu sad propišemo što on sve mora dati radniku, ali njemu mora biti cilj dati radniku da zadrži kvalitetnog radnika, da ga pridobije da ostane kod njega raditi, mada sam tu već napomenula da imamo različite situacije. Trenutno prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje imamo 150 000 nezaposlenih osoba. Upravo ta statistika zahtijeva detaljnu analizu radno neaktivnog stanovništva i potrebu da se kroz prekvalifikacije, tečajeve i slično, ti ljudi uključe na tržište rada, odnosno da ih uključimo maksimalno jer znamo da dio njih je nezapošljiv i da jednostavno čeka uvjete za mirovinu i da neće si moći, ali sigurno velika većina tih ljudi, uz prekvalifikaciju moći će se zaposliti. Na taj način stvorit ćemo i konkurenciju među tim zaposlenicima i nećemo dozvoliti da bude toliko uvoza radne snage iz trećih zemalja koji ruše cijenu rada našim radnicima i svakako će to sve doprinijeti razvoju našeg gospodarstva. Ovo je značajan problem, taj nedostatak kvalificiranog kadra koji je potreban tržištu i upravo tu se HNS zalaže kroz obrazovnu reformu za obrazovanje prilagođenu potrebama tržišta rada. Znači primarno trebamo riješiti neravnotežu između potreba tržišta i ponuđene kvalifikacije, odnosno radne snage kakvu trenutno imamo. Još jedanput napominjem, ovo bi bilo idealno kad bi mi sad rješavali, jer svi želimo da radnici budu zadovoljni, svi želimo da ostanu tu raditi, svi smo za to da se ne ide van raditi, nego da bude u Hrvatskoj, ostanu i tu je vezano i uz pronatalitetnu politiku i sve ostalo. Međutim, radi se, opet napominjem, o ugovornom odnosu, o tome da ne možemo mi donijeti zakon samo za jednu stranu. To su socijalni partneri koji trebaju ugovoriti svoje uvjete. Napominjem, namjere su dobre, međutim to zahtijeva stvarno jednu cjelovitu raspravu, a ne ovako selektivno da mi sad donosimo ovaj zakon, iako velim ima puno dobrih namjera za zaštitu radnika koje su tu spomenute. Ne znam da li ima nekog tu od nas koji bi bio protiv veće zaštite radnika, sigurno nema. Sigurno smo svi za to da bude bolje radnicima, da bude bolje svima nama, ali ne donošenjem zakona na ovaj način, već, još jedanput napominjem, dogovorom između socijalnih partnera i jednim cjelovitim i sveobuhvatnim rješenjem. I zato mi u klubu HNS-a nećemo podržati ovaj zakon, iako načelno velim, protiv ovih dobrih stvari koje su tu navedene jesmo i zalažemo se, ali za jedno cjelovito rješenje. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu. Javio se kolega Sađa Đujić, nema ga. Gubi pravo na govor. Sljedeći je poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Rekao sam da ću biti kratak i bit ću kratak, ali molim vas sve ovdje u ovoj dvorani [[Upadica Reiner: Svih nas 8.]] Svih vas molim, da li ste svjesni da postoje firme koje posluju 4, 5 godina sa 50 zaposlenih i imaju 5 zaposlenih na neodređeno vrijeme? Pa nemojte mi govoriti da su to privremeni i povremeni poslovi. Pa mi radimo protiv sebe i protiv društva i protiv zdravstva i protiv mirovina i protiv svega, jer to toleriramo. Dakle radimo, griješimo zbog nečinjenja. Vidimo ili ne želimo vidjet ono što postoji i kamo situacija ide. Opet vam velim radni odnos na određeno vrijeme je vezan sa nižim plaćama, svi gubimo, i kao društvo, i kao osobe, a tko profitira? Onaj poslodavac koji profit gradi na neplaćenom radu. Ja vas molim, takvih ima, nisu svi, čast izuzecima, svaka čast DM-u, ne reklamiram ga, nemam ništa s njima, plaća je uredno, sa solidnim plaćama, sve svoje zaposlene. Zašto drugi ne mogu isto to raditi? Samo to isto pitanje postavljam i završim svoju diskusiju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. A sada će u ime predlagatelja govoriti, poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo, za kraj, još jedanput bi neke stvari naglasio, iako nema nas tu, mislim da je šteta, što nismo, ako ništa drugo, razmijenili mišljenja o ovom problemu koji je u Hrvatskoj sve veći i veći. Prema posljednjim podacima, u dobi od 15-24 g. 61% je ugovora na određeno vrijeme. U dobi od 25-54 g. je 22%, a ono što me frapiralo je u dobi iznad 55%, više od 11%, prije 5 g. Pa dajte, razmilite, kako netko tko ima 55 g. i radi na određeno vrijeme, kako on uopće može imati sigurnost radnog mjesta, jednostavno to je nešto što, protiv čega bi se morali apsolutno boriti u ovom Saboru. I kada govorimo o toj mantri, ovaj zakon o kojem bi se trebaju dogovoriti socijalni partneri, dakle, sindikati i poslodavci. Pa za ovaj zakon sindikati su dali bezrezervnu podršku. I kažu, to je ono što i mi zastupamo. I vjerujem da bi i poslodavci, sada kada je ovakvo stanju u Hrvatskoj, kada imamo otvorenih radnih mjesta, a nemamo radne snage, bi bili itekako ovo rješenje, jer ovo rješenje ide za time, da se poslodavcima, jednostavno, nametne razmišljanje o tome, kakvo društvo mi očekujemo u Hrvatskoj i da vrlo jasno bude da imaju izbor. Ja se protiv tome da je ovo kažnjavanje poslodavaca. Imaju izbor, ugovor na određeno vrijeme, koje će koštati skuplje ili ugovor na neodređeno vrijeme, koje neće imati dodatno troška. I u redu je, to je ugovor između dvoje radnika i poslodavca, ali okvire tog ugovora nameće zakon. Pa nije za očekivati da će poslodavac, ako mu u zakonu ne piše da da otpremninu, radniku na određeno vrijeme, neće se sam sjetiti to staviti u ugovor o radu. Prema tome, ne stoji tvrdnja da je to samo ugovor između radnika i poslodavca i da se država nema tu šta miješati. Država se itekako treba miješati u one odnose koje želimo stvoriti na tržištu rada. I ono što treba kazati vrlo jasno, da u govor o radu na određeno vrijeme, jesu prebacivanje rizika poslovanja poslodavaca na radnika. I to je to. I to poslodavci i sami to kažu. E, pa to je možda bilo u ono vrijeme, kada je bila kriza, ali sada nije kriza. I stoga izgovor ministarstva, da će se to riješiti sveobuhvatno, nakon sveobuhvatne analize, pa ne treba nam analiza, pa vidimo kako izgleda tržište rada u Hrvatskoj, da imate sve više ugovora na određeno vrijeme, da vam fali radne snage, da ministar Pavić okolo hoda po Ukrajini ili ne znam, traži radnu snagu što je potpuno krivo. Umjesto da unaprjeđuje radne odnose u Hrvatskoj, da plati radnike u Hrvatskoj više i da onda će i ovi koji su otišli u Irsku i u Njemačku će se vratiti ako imaju veće plaće nego što je, pa nije lako otići u stranu zemlju. I to je, ne treba sveobuhvatna analiza i vrlo jasno se vidi, što i kako treba napraviti. I Zakon o radu je zakon koji se tiče svih, to je zakon koji izaziva najviše tenzija i razgovora, ali mislim da u ovom trenutku je vrijeme kada se može razgovarati i poslodavci i sindikati bi sjedili za stol i podržali ovaj zakon. Napominjem, sindikati su ga već podržali, poslodavci su rekli da će razmisliti. Ali, dajmo se osvijestimo, na ovakav način, da ugovori na određeno vrijeme postaju standard a ne iznimka, otjerati ćemo još više mladih ljudi iz Hrvatske. I druga stvar koju također Vlada nije htjela prihvatiti, to fleksibilno radno vrijeme. I državna tajnica, ne zna, od kuda vam primjer škole. Pa jasno je da u školi ne možete imati fleksibilno radno vrijeme, ali si u školi napravite raspored radnog vremena takav kakav je, kakav vama odgovara i kako se možete dogovoriti sa kolegama. Ali, fleksibilno radno vrijeme, je nešto što je u nekim tvrtkama dovelo do toga, da je radna atmosfera puno bolja i učinkovitost je puno bolja, jer su radnici zadovoljniji, majke mogu biti više sa radnom djecom. A ne da se desi, da majka radi ujutro, a dijete je popodne u školi, ne vidi dijete do navečer, a sa fleksibilnim radnim vremenom bi to mogla. I to je intencija ovog zakona i apsolutno ne priznajem ovo što državna tajnica kaže, mi ćemo to riješiti sa nekim sveobuhvatnim razmišljanjima i sve. Pa to je ono zdravo seljački, vrlo jasno je, idemo riješiti ugovor na određeno vrijeme. Da to možemo riješiti zakonski, da to možemo riješiti preko inspektorata rada, preko pravosuđa, pa to bi riješili. Ali, očito da ne ide, i jedini način da se riješi na ovo i nije to izmišljotina kolegice Marine i mene, nego je to i ono što su zemlje oko nas napravile i smanjile. Nećete to iskorijeniti, ali će se smanjiti broj ugovora na određeno vrijeme i to je ovo poruka, dajte se pokrenite malo i nemojte čitati odgovore sa papira. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Vidjeti ćemo se ponovno sutra u 9,30 sati. I prva točka biti će Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na rado, prvo čitanje, P.Z. br. 338. Ugodna večer. SJEDNICA PREKINUTA U 19,00 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 295, predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu koji ne prihvaća Vlada ni saborska radna tijela, molim glasujmo. Utvrđujem da zakon nije donesen jer nije dobio potreban broj glasova, 46 bilo je za i 77 bilo je protiv. Može, ali mislim da bismo svi trebali na kontrolu onda metala, tko zna kakvi bi bili rezultati na kraju. Tako da ja moram sada dati stanku u trajanju od 10 minuta sukladno Poslovniku. Kolega Čuraj, izvolite.