Poštovani predsjedniče, evo već treći put upozoravam na kršenje Poslovnika na sjednici Odbora za vanjsku politiku, dali smo pritužbu, vi ste me uputili da dam pritužbu na Odbor za Poslovnik, politički sustav, da bi se Odbor trebao po toj našoj pritužbi očitovati, do dan danas se nije sastao. Je li namjera da naša delegacije ode u Marakeš bez da znamo da li je uopće na Odboru za vanjsku politiku donesena odluka da se prihvaća [[Upadica: Kolega Grmoja, koju vi instituciju sada koristite, to me zanima]] koristim instituciju povredu Poslovnika [[Upadica: Onda vam je vrijeme isteklo, izvolite sjesti]]
Da, sjednica Odbora još traje, ali mi ćemo krenuti s radom. Poštovane zastupnice i zastupnici, odgovorio sam jučer, pa neću ja vama svaki dan odgovarati. Poštovane zastupnice i zastupnici na temelju čl. 247., sada govorim, pa ćete kasnije. Poštovane zastupnice i zastupnici na temelju čl. 247. Poslovnika HS-a, predlažem da se o slijedećim točkama provede objedinjena rasprava, to su: - Konačni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, drugo čitanje, P.Z. broj 452, - Konačni Prijedlog Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, drugo čitanje, P.Z. broj 453 i - Konačni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, drugo čitanje, P.Z. broj 454. Ima li primjedbi na ovaj Prijedlog? Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Primjedba je samo da bi trebalo produžiti [[Upadica: Oprostite, nisam vas razumio, možete glasnije]] Primjedba je da bi trebalo produžiti vrijeme govora u ime kluba zastupnika, to je primjedba.
Dobro, to ćemo napraviti, da, to je u redu. Dakle, ako nema primjedbi na ovaj prijedlog, kolega Lovrinović, izvolite.
Mislim da je pošteno gospodine predsjedniče ako produžavate minutažu govora klubova, da povećate nešto, barem 2-3 minute i duži govor Nezavisnih pojedinačnih zastupnika jer mislim, u tome smislu se osjećamo diskriminiramo.
Taj prijedlog, zahvaljujem se na njemu, ali neću ga prihvatiti, po klubovima ćemo govoriti duže, pojedinačno će biti isto, a imamo i iduće 3 točke koje ćemo isto tako objediniti, tako da će svatko imati dovoljno vremena kazati svoje razmišljanje.
Žao mi je, oprostite što vam se ponovo javljam, ali pošto je objedinjena rasprava, vi nas diskriminirate, dajte dvije minute više, to ništa ne mijenja, nama je značajno.
Dobro, hvala vam na prijedlogu. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, znači, želim vas upozoriti, ako želite čuvati dignitet ovog Sabora da su na sjednici Odbora za vanjsku politiku redom prekršeni ovi članci Poslovnika [[Upadica: Kolega Grmoja, već ste to rekli tri puta]] 172, 196, 255, 257 i 259. Ja vas molim kao predsjednika Sabora da se zauzmete da se Odbor za Ustav i Poslovnik očituje o kršenju Poslovnika i nametanju protuposlovnički zaključka o prihvaćanju [[Upadica: Vrijeme je isteklo]] Marakeškog kompakta.
Ja ću se zauzeti za to, već samo rekao da bi Odbor trebao provesti tu raspravu i još jednom pozivam Odbor da provede tu raspravu. Idemo dalje, dakle, utvrđujem da ćemo provesti onda ovu objedinjenu raspravu s tim da će vrijeme za raspravu po klubovima biti duže 20 minuta. Predlagatelj ova 3 prijedloga Zakona je Vlada RH, na temelju čl. 85. Ustava RH, čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molio bih sada predstavnike predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Marko Pavić, ministar rada i mirovinskog sustava, izvolite ministre.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, zadovoljstvo mi je da danas imamo konačno čitanje cjelovite mirovinske reforme i to u dva paketa Zakona. Prvi dio koji sada raspravljamo, a tiče se prvog stupa i drugi dio koji se tiče kapitaliziranog stupa štednje odnosno drugog i trećeg stupa. Kada govorimo o mirovinskom sustavu, prisjetimo se koji nam je bio cilj mirovinske reforme. Cilj mirovinske reforme nam bi bio da s jedne strane povećamo mirovine našim umirovljenicima, s druge strane da osiguramo dugoročnu održivost cijelog sustava i s treće strane da ispravimo nepravde između generacija. Podsjetio bih da rijetko tko od ministara bi se baš htio upustiti u mirovinsku reformu, al mi smo to učinili zato što smo vidjeli da od slijedeće godine 3000 žena će do kraja 2020.-te ići u mirovinu, a da će imati 600,00 kn do 700,00 kn manju mirovinu od sadašnjih umirovljenika, za koje znamo da mirovine im i dalje nisu visoke. Taj problem nam je bio poticaj da ga riješimo i riješili smo ga sa tzv. dodatkom od 27%, ali onda smo pogledali i išli riješiti cjelokupan sustav i stvarno poboljšati maksimalno sustav naših mirovina. Ono što svakako bi htio reći da smo nekako podijelili u tri skupine ljudi kojima se obraćamo. Sadašnjim umirovljenicima, kojima želimo povećati mirovine, za njih smo osigurali snažnije povećanje mirovina, osigurali smo za one koji imaju 248000 ljudi kojima je najniže mirovine, osigurali smo dodatnih 3,13%, što znači da sadašnji umirovljenici odnosno oni sa najnižim mirovinama mogu očekivat porast od preko 6% za sljedeću godinu. Osigurali smo svim kategorijama umirovljenika mogućnost rada, podsjetio bi da su to samo imali oni koji su imali 40 godina staža, a takvih je 1/5 odnosno manje od 20%. Prosječan hrvatski umirovljenik ima 30 godina radnog staža, mlađi je od prosjeka Europske unije, ali isto tako kako zdravstveni sustav ubrzava i ubrzavamo se i približavamo po životnom vijeku europskom prosjeku gdje ćemo 2040. biti negdje do godinu dana ispod europskog prosjeka. Upravo za te naše sadašnje umirovljenike, želja nam je da maksimalno povisimo mirovine, ali da ne ugrozimo državne javne financije. Za one koji su najranjiviji, a to je 600000 naših građana koji idu u mirovinu od sljedeće godine, a 3000 žena do 2020.-te, jer žene idu u prijevremenu, ima mogućnost odlaska u prijevremenu mirovinu, za njih smo osigurali taj dodatak, već u prvom čitanju, koji će ih izjednačiti sa sadašnjim umirovljenicima i povisiti. Ono što smo i od čega nismo odustali u ni jednom trenutku, je pitanje prava izbora. Dakle, odlaskom u mirovinu da imate pravo izbora, želite li ostati u dvostupnom odnosno trostupnom sustavu, ili vratiti se u prvi. Jel vidjeli smo da 300000 hrvatskih građana koji su primali od minimalne plaće do 75, 85% od prosječne plaće, da bez obzira na sve, nećemo moći kroz drugi stup dostojno uštedjeti za svoju mirovinu, i da će imati manje od minimalne mirovine. Upravo za njih, a i radi svih ostalih, omogućili smo prelazak u prvi stup. Podsjetio bi da već po sadašnjem zakonodavstvu se ide u mirovinu sa 67 godina. Već po sadašnjem zakonodavstvu i to 2038. Bilo je ideja i nekih prijedloga da se to smanji na 65 godina, ali ljudi zaboravljaju da poljski model po kojima je to netko predlagao uključuje ukidanje prijevremene mirovine. Trenutačno Poljska nema prijevremenu mirovinu, a još 7 država je dobilo, 2030. u Europskoj uniji na najavilo ukidanje prijevremene mirovine. Al tu moram apsolutno umirit naše građane, jer imamo institut dugogodišnjeg osiguranika, i taj institut omogućit će da oni koji ulaze na tržište rada sa 18, 19 godina, da će moći sa 60 godina i 41 godinom, 60 godina života i 41 godinom staža, ići u mirovinu bez ikakvog umanjenja. Oni koji studiraju do 24, 25 godine, plus 41 godinu, ići će sa 65 godina. Dakle, samo oni koji nisu skupili 41 godinu staža, radit će do 67 godine, uključujući i mene osobno koji sam volontirao na Fakultetu, prije nego što sam postao znanstveni novak. Slušali smo i vas zastupnike, tu poštujemo apsolutno, javna rasprava koju smo imali, trajala je od 6-og mjeseca do prvog čitanja, slušali smo Klubove, koji ste govorili, i čuli smo vas u mnogim stvarima. Prvenstveno, bio je prijedlog da se smanji penalizacija odnosno umanjenje privremene starosne mirovine. U drugom čitanju, to smo smanjili, prvotni prijedlog je bio 0,34% po mjesecu odnosno 20,4% za 5 godina, sada smo smanjili na 0,3% po mjesecu odnosno 18% za 5 godina, što je iznos kakav je bio i 1999.-te, što je iznos kakav ima i Njemačka, prema tome, apsolutno smo unutar neke granice koju smo već prije imali i koje imaju druge države. Bilo je kritika sa strane oporbe i SDP-a, da je cilj ove mirovinske reforme ušteda, da štedimo na umirovljenicima, to nije točno, to apsolutno nije točno. S jedne strane da, itekako želimo dugoročnu stabilnost, a s druge strane želimo i maksimalno povećati mirovine unutar tih mogućnosti. Zadovoljstvo mi je najaviti u drugom čitanju da se uvodi nova dodatna kategorija staža, da ženama, majkama i posvojiteljicama, dodajemo 6 mjeseci staža za svako rođeno i posvojeno dijete. Što to u praksi znači? To ne znači da će majke moći ići ranije u mirovinu, već odlaskom u mirovinu da će dobiti pri izračunu mirovine 6 mjeseci staža, upravo radi toga jel su imali smanjenja prihode prigodom rodiljnog dopusta i zbog toga imaju manje mirovine. Omogućit ćemo to i očevima koji su koristili pretežiti dio rodiljnog dopusta, kako bi upravo osigurali i potaknuli i očeve da to rade, ali prvenstveno štitimo majčinstvo i prvenstveno ženama koje idu od sljedeće godine u mirovinu, dajemo taj dodatak. Efektivno to znači otprilike 2% po djetetu, povećanje mirovina za pojedinu ženu. Time ćemo za one majke koje odlaze u privremenu mirovinu, umanjiti penalizaciju. Slušali smo i Sindikate umirovljenika i Maticu umirovljenika, imali smo puno sastanaka s njima između čitanja i ono što smo mogli prihvatiti je da se uvodi povoljniji model usklađivanja mirovina umjesto 50 50 koje je bilo jedan put godišnje, a 70 30 usklađivanje tzv. švicarska formula plaće i inflacije ovaj puta izjednačavamo i to će biti 70 30 oba puta. Negativni neto fiskalni efekt do 2040. ove mjere 1,2 milijarde kuna, a mjere za majčinstvo odnosno 6 mjeseci dodatnog staža, 3,6 milijardi kuna. Bili smo isto tako slušali smo i sve ono što su nam i udruge, a evo zahvaljujem se i zastupnici Lukačić upozoravali za osobe s invaliditetom. Jučer smo imali Međunarodni dan osoba s invaliditetom i s ponosom sam i primio nagradu URIH-a ali isto tako istaknuo što sve i u ovoj mirovinskoj reformi radimo za osobe s invaliditetom, prvenstveno kroz podizanje naknada plaća koje se isplaćuju invalidima rada za vrijeme profesionalne rehabilitacije. Sada smo to dignuli na minimalnu plaću s kojom ponosno mogu doći u sabor i reć da je ova Vlada dignula minimalnu plaću na 3.000 kuna. Kroz zakon ćemo povećati osnovicu za novčanu naknadu zbog tjelesnog oštećenja za 15% a isto tako proširit će se krug osiguranika odnosno osoba s invaliditetom kojima je vrijeme provedeno u zaposlenju računa se kao staž osiguranja s povećanim trajanjem i to na oboljele od drugih sustavih upalnih bolesti zglobova vezivnog tkiva na gluhoslijepe osobe te osobe s Dawnovim sindromom. Sveukupno ovim poboljšanjima smatramo da smo dodatno unaprijedili sustav međugeneracijske solidarnosti, zajedno s poboljšanjima koje ću u drugom paketu iznijeti, a koji se tiču kapitaliziranog sustava mislim da smo značajno doprinijeli ostvarivanju cilja, a to je prvenstveno da nam mirovine naših građana budu veće da zaštitimo one najranjivije skupine koje idu u mirovinu a to je generacija 62. i mlađa i žene. Da nemaju 600 do 700 kuna manju mirovinu i za one najmlađe to je treća skupina kojom se obraćamo ovom mirovinom ovom reformom da ih osiguramo upravo mogućnost da uštete dovoljno za dostojnu mirovinu. Da razvijemo dodatno drugi i treći kako ova situacija sa 600.000 građana odnosno 900.000 građana rođenih nakon 1962. od kojih 300.000 građana će imati ispod minimalne mirovine bez ovih zakonskih izmjena se ponovno ne bi ponovilo. Sveukupno smatram da smo i s ovim dodatnim pojačanjima zakona odnosno osnaživanjem smanjili smo neto fiskalni efekt sa 11 milijardi na 6,6 milijardi ali ovom demografskom mjerom i ovim drugim mjerama koje sam reko mislim da i te kako doprinosimo pravim naših umirovljenika. Vrlo bitno je reći isto tako da radi pritiska na tržište rada očekujemo i slijedeće godine značajniji rast mirovina taj pritisak se prvenstveno očituje kroz rast plaća koje poslodavci dižu koji se onda prelijeva na mirovinski sustav. Trenutačni deficit mirovinskog sustava podsjećam je 17 milijardi kuna i ovim mjerama stabiliziramo ne samo taj deficit već mirovinski sustav i dalje od 2040. godine. Upravo radi tog pritiska na tržište rada omogućili smo odnosno omogućit ćemo našim umirovljenicima da rade do pola radnog vremena gdje smatramo da upravo trebamo se maksimalno aktivirati da potaknemo domaće resurse, domaću radnu snagu, a da tek ono što ne možemo iz domaćih resursa osigurati poslodavcima da uvozimo. Sveukupno ovim izmjenama i cjelovitom mirovinskom reformom što se tiče sustava solidarnosti smatramo da doprinosimo tim ciljevima da smo doprinijeli cilju dugoročne održivosti sustava, da smo doprinijeli cilju povećanja mirovina gdje naši umirovljenici mogu očekivati veće mirovine, oni s najnižima i 6% veće mirovine, gdje smo osigurali ispravljanje generacijskih nejednakosti kako bi svi jednako imali i prava iz mirovinskog sustava. Hvala vam lijepa i veselim se daljnjoj raspravi. Hvala lijepa predsjedniče.
Idemo sada sa replikama ima ih dosta, prvi je na redu poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, imam dva pitanja. U stvari prvi je zahtjev dajte molim vas učinite više, to je vaša i obveza, da spasimo naše umirovljenike da uđu u zonu siromaštva preko 90% njih je blizu tome. Dakle, uskladite kretanje prosječnih mirovina s prosječnim, sa prosječnom plaćom u Hrvatskoj. Ona je sada dostigla jadnih 39% potome smo najgori u EU skoro i prema tome objašnjavao sam proteklih tjedana i u protekle dvije tri godine da stav o proračunu za to ima. Nemojte trpati znači džepove bankara nepotrebnih plaćanjem milijardi kuna za kamate nego povećajte mirovine. I drugo pitanje, građeni, radnici odlaze u mirovine a da rade 7,8,9,10 mjeseci u godini, kada odu u mirovinu ne obračunavaju im se ti mjeseci čak imamo situaciju da čovjek, čovjeka otpuste dan prije završetka te godine i ne uračunavaju u mirovinu …/Upadica: Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Ono što mogu reći oko visine mirovina, kada gledamo prosječnu mirovinu, digli smo je na 2700 kn, što 43% prosječne plaće. Ono što još više veseli, odnosno, podatak da ljudi koji su odradili 40 g. staža da imaju prosječnu mirovinu 4600 kn, što je gotovo 70% prosječne plaće. Prema tome, cilj ove mirovinske reforme, upravo ide ka tome, da ljudi dulje ostaju na tržištu rada, da imamo povećane mirovine, da imamo jača usklađivanja 6,39% bilo je usklađivanja mirovina unutar 2 g. mandata ove vlade, dodatnih 3,13S% za one sa najnižim mirovinama, kako bi upravo ovo što ste vi rekli i odmakli od razine siromaštva. Isto tako moramo biti svijesti da je ukupna masa mirovina 40 milijardi i da je ovo maksimalno što smo mogli mogućnosti.
Hvala. Kolega Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, uvaženi ministre Paviću sa suradnicima, ova vlada u proračunu za iduću 2019. g. predvidjela odnosno, osigurala gotovo 1,5 milijardu kn, za usklađivanje mirovina. Ako se ne varam to bi u konačnici trebalo značiti i povećanje mirovina putem indeksaciju. E sad, budući da ste u ovom zakonu, u ovom konačnom prijedlogu i predložili istraživanje prema omjeru rasta plaća i potrošačkih cijena u odnosu 70 na 30% odnosno, 30 naprema 70% zanima me možete li nam pojasniti kako će to u konačnici utjecati na naše umirovljenike, odnosno, možemo li na temelju ovoga očekivati povećanje mirovina i za koliko? Hvala.
Odgovor izvolite ministre.
Poštovani zastupniče hvala lijepo na pitanju, upravo što ste istaknuli, najveća povećanja iz proračunskim izdavanjima u zadnej2 g. upravo su izdvajanja za mirovine, ove g. milijardu i 400 sljedeće g. milijardu i 600 kn milijuna više za naše umirovljenike za usklađivanje s mirovinom. Izmjenama odnosno, usklađivanjem da imamo oba puta godišnje, 70, 30 odnosno, 70% prosječne plaće, 30% inflacija, dovesti će u konačnici do većih mirovina naših građana. 6,39% su bile usklađivanje zadnje 2 g. sljedeće g. računamo preko 3%, 3,13% za najniže mirovine, dakle, oni s najnižim mirovinama mogu očekivati dodatnih 6%, ostalih otprilike oko 3%, ali u konačnici ova mjera koja košta do 2041,2 milijarde kn, donijeti će do povećanja mirovina sadašnjih umirovljenika.
Zahvaljujem. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, prije svega, želim vam se zahvaliti na odličnoj komunikaciji u proteklih pola g. i suradnji na izradi ovog konačnog prijedloga zakona, koji bi moram podsjetiti javnost, zašto uopće prije svega, koja je ključna odrednica bila, ako ćete se sjetiti i na onaj prvi prigovor na onaj nacrt koji je izašao, a to je nepravedni zakon koji ste imali na snazi, koji danas imamo na snazi, koji jamči dodatak samo onima koji idu u mirovinu iz 1 stupa, odnosno iz 1 stupa. Mi bismo, da nema ovog zakona, imali situaciju, da svi oni od 62 pa nadalje, koji idu u dostupnu mirovinu, nemaju pravo i imaju značajnije niže mirovine. Sada to osnovno pitanje koje je bilo, ovog mirovinskog sustava nepravednost je riješena i zahvaljujem vam i na prihvaćenju našeg prijedloga da se to, taj dodatak, u onom razvojnom dijelu omogući i onima koji idu u oba stupa u mirovinu, a onima koji im je povoljnije, da se prebacuju u prvi stup i taj puni dodatak. Još jednom hvala.
Hvala odgovor izvolite.
Hvala lijepo g. Čuraj, prije nego što vama odgovorim, pozdravio bi Sindikat umirovljenika i Maticu umirovljenika na galeriji koji prate, upravo na njihov input smo usklađivanje sa 10, 30 unijeli u zakon. U potpunosti ste u pravu, dakle, poticaj za ovu cjelovitu mirovinsku reformu, upravo je bilo da 3000 žena koja idu do 2020. će imati 600-700 kn manju mirovinu, a nisu ni krivi ni dužni. Uvođenjem tog dodatka ne samo da smo njima omogućili veće mirovine, već smo omogućili da drugi stup bude konkurentan i održiv i da većini ljudi iz prvog stupa, drugi stup bude povoljniji. Odnosno, da očekujemo samo one koji imaju od minimalne plaće do 75% prosječene plaće, njihov prelazak u 1 stup gdje zadržavamo i pravo prelaska, ali dodajemo i dodatak, koji većini ljudi omogućuje da je drugi stup povoljniji.
Zahvaljujem kolega Lovirnović, izvolite.
G. predsjedniče ne znam jeste li zaboravili ili možda namjerno dajte da pozdravimo predstavnika sindikata umirovljenika, oni su na galeriji, vi imate običan, ne znam zašto ih ne pozdravimo.
Kolega Lovirnović, upravo je ministar pozdravio predstavnike sindikata evo i ja ću se pridružiti, ali zaista imali ste prilike to učiniti, u svojoj replici i nemojte na ovaj način zloupotrebljavati poslovnik. … [[Pljesak.]] Evo, čestitam ja vama. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Bačić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovani ministre Pavić, državna tajnice Burić, suradnici, znam ministre da ste sustavno analitično okrenuli u ovu mirovinsku reformu, na tome vam čestitam, posebno zato što ste ministar iz mlađe generacije i znamo da ova reforma je većinom svog dijela okrenuta budućnosti i ima dosta promjena, vezano je i za kapitalizirani sustav, da bi se osigurali ubuduće, pristojnije i dostojnije mirovine. I dosta smo pričali o ovim generacijama koje su sada u mirovini, usklađivanje s onima koji će sada kroz nekoliko g. ići u mirovinu, ali mene zanima vezano za mlađe generacije, znači za one, koje čeka 30-tak i više g. rada ispred njih, koji će tek za 30, 35 g. ići u mirovinu, što ova mirovinska reforma, da naglasite još jednom donosi upravo njima. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Da jedan sam od mlađih ministara, ali uhvatio sam se mirovinske reforme i upravo jedan od ciljeva je bio da ispravimo ove nepravednosti prema ljudima koji su '62. godište i mlađe, a druga komponenta je za one koji su '80. godište i mlađi da im osiguramo kapitaliziranu štednju koja će im osigurati dostojnu mirovinu budućnosti. Upravo stoga a bit će detaljnije i u drugom paketu zakona, predstavit ćemo, ukidamo švicarsku formulu za II. stup što će ovo automatski aktuarskim izračunima dovesti do 6%, do 7% većim mirovinama, iz II. stupa uvodimo bolje kontrole upravljanja, ukidamo naknade milijardu i 300 milijuna kuna naknada koje će ostati korisnicima na računu, omogućujemo više ulaganja u dionica ali uz veću kontrolu HANFA-e, sve to će dovesti do bolje razvijenog II. stupa.
Hvala. Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, o svemu ste govorili a niste govorili o ključnoj stvari a to je o demografskoj obnovi, t. da li ste u ovoj tzv. mirovinskoj reformi imali projekcije o tome kakav će biti omjer umirovljenika i radnika otprilike za 20g. s obzirom da demografiju upozoravaju ako će ovaj val iseljavanja nastaviti da će 2040. Hrvatska imati 3 milijuna stanovnika, jeste li u ovoj reformi imali na umu da će za 2. g. Austrija ukinuti zabranu naših radnika za zapošljavanje i da se smatra da će 20 000 ljudi još otići iz Hrvatske, dakle radili ste reformu bez najvažnije analize a to je omjer onih koji rade, koji uplaćuju u mirovinske fondove. Mislim da nema smisla raditi bez toga jer je to ključno pitanje a ne pitanje kad će tko ići u mirovinu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Sladoljev, upravo u tom smjeru smo i mi razmišljali, najgori omjer umirovljenika i zaposlenih bio je u doba SDP-ove Vlade, od tada za vrijeme naše Vlade kontinuirano raste, sad je došao na 1 umirovljenik na 1,27 zaposlenih. Demografska politika je politika svih politika, tiče i politike zapošljavanja, zadovoljstvo mi je reć da imamo najveći pad nezaposlenosti u EU-u ali nije samo uzrokovan iseljavanjem, imamo 71 000 više zaposlenih u RH nego godinu dana ranije, imamo treći rast u EU-u za stope zaposlenosti i imamo isto tako veliki broj ljudi koji se dodatno zapošljavaju. Jedna od demografskih mjera je upravo i ovaj naš doprinos demografskoj reformi gdje će 6 mj. dobivati sve majke koje su rodile ili posvojile i to će omogućiti 2% veće mirovine.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre Paviću, vi se hvalite porastom broja zaposlenih, ja bih vam postavio pitanje. U REGOS-u ima račune 1,83 milijuna članova, od 2014. do danas 48 300 članova ima neaktivne ili tek povremeno aktivne račune a ukupan broj članova je isti. Gdje su onda svi ti članovi koji nikako ili samo povremeno uplaćuju u II. stup dok se istovremeno vi hvalite sa porastom zaposlenosti? Gdje su ti ljudi? Jel' vi znate da nam ljudi odlaze iz Hrvatske? Znate li, ministre Pavić? Nemojte nam prodavati ovdje te priče, ljudi odlaze iz Hrvatske svakog dana, to je politika ne samo ove Vlade nego svih prethodnih Vlada. I nemojte se vaditi na SDP. Puno ste više godina upravljali Hrvatskom.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Nema potrebe za podizanjem glasa, g. Grmoja. Upravo vi ste ljubomorni jer vi ne možete komunicirat tako dobre brojke i što niste danas na vlasti. Ono što mogu reći da svatko tko se zaposli u RH ulazi u REGOS, automatski otvara mu se račun u II. mirovinskom stupu i na taj način on doprinosi i uplaćuje si 5 odnosno poslodavac automatikom, 5%. 71 000 više zaposlenih nego godinu dana ranije je lijepa brojka. Treća stopa rasta zaposlenosti u EU-u, rekordna, niska nezaposlenost, 4,5 milijarde kuna za zapošljavanje, dvostruko više nego Vlada prije, to su sve brojke koje vas žuljaju, ali žao mi je, niste s nama više.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, postavlja se pitanje, kako to ako su to prijedlozi koji su vrhunski i idu u korist hrvatskih građana, kako to da to nitko ne vidi i nitko ne razumije? Znači mi imamo danas u Hrvatskoj unisonu suglasnost među hrvatskom javnosti, sindikatima, oporbenim strankama da ovaj prijedlog treba zaustaviti, da to ne ide na korist hrvatskih građana jer što se to desilo u protekle 2 g.? Životni vijek u RH je kraći od kad je ministar Kujundžić preuzeo upravljanje našim zdravstvom, životni vijek je 3 mj. kraći nego 2016. g. i zbog toga treba odustati od ove priče sa 67 g. a ne da se još ubrzava. I sa te strane dajemo potpunu podršku hrvatskim građanima, ne sad, ne govorim sindikatima, nego hrvatskim građanima koji ne žele ovakav prijedlog mirovinske reforme. Vi ste gospodine ministre njima dali najgori mogući poklon za ovaj Božić, hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. G. Maras, nije istina, životni vijek se produljio 2,6 godina u zadnjih 13 godina. Isto tako, ako pogledate Ageing Report do 2040., mi ćemo dosegnuti gotovo nešto malo manje od godinu dana. Ova reforma ima za cilj još jedanput ponavljam, dugoročnu održivost povećanje mirovina i ispravljanje generacijske nejednakosti. Vi ste prošli put na prvom čitanju, donesli ste mi prognozu ali moram reći da ste loš prognozer. Možda je premijer malo bolji pa kad prognozira da smo dvostruko jači od SDP-a, to se i ostvarilo, vaše prognoze apsolutno tu ne ostvaruju. Prema tome, imamo, radimo za umirovljenike, povećavamo mirovine za 3%, 3,13% povećavamo minimalne mirovine, isto tako radimo na održivosti sustava a vaša karijera o prognozerstvu nije nešto.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre donijeli ste diskriminacijski zakon koji diskriminira žene jer sa ubrzanjem dobi za odlazak u mirovinu penalizirate žene koje se usklađuju sa 65 godina do 2030. godine. I to sada ubrzavate, diskriminirate one koji rade duže jer penalizirate više nego što to treba i ovaj zakon koji ste donijeli neće donijeti ništa dobro našim građanima. Ono što ste napravili je to da ćete do kraja ovog mjeseca, ove godine imati 10 tisuća novih prijevremenih umirovljenika jer će ljudi žuriti u prijevremenu mirovinu zbog vašeg diskriminatornog načina koji ste stavili u zakon. I ne vidim nikakvih razloga da penalizacija bude pooštrena jer hrvatski građani ne idu u prijevremenu mirovinu zato što to hoće nego zato što gube posao. Hvala lijepo.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, članak 238. Poslovnika Hrvatskoga sabora, molim da iz sabornice udaljite kolegu Glasnovića jer je nazvao odnosno nazvao ove koji su diskutirali s ove strane crvenim kmerima, odnosno vikao ministru „Udri po crvenim kmerima“, možda vi to niste čuli a ja sam jako dobro čuo.
Kolega Hrelja, kada bih izbacivao iz sabornice zbog tog razloga onda bi dosta zastupnika moralo izići van. I ja vas pozivam još jedanputa da budemo fer jedni prema drugima i da to ne činimo. Čuju se uvrede i s jedne i s druge strane, vi ih možda ne čujete, ja ih čujem, jako dobro, pa bih apelirao na sve kada se obraćaju drugima vode računa i o njihovom dostojanstvu i da budemo fer jedni prema drugima. Sve je u redu, vaša primjedba je u redu, ali isto tako morate znati što se sve događa a da vi to možda i ne čujete. Izvolite kolega ministre Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Mrsić, pa upravo ste vi diskriminirali mnoge kategorije u vašoj reformi, vi ste 2014. uveli rad do 67 godine, vi ste djelatne vojne osobe, policiju, vojsku, invalidske mirovine silom prebacili u prvi stup i time nacionalizirali 4,3 milijarde kuna. Vi ste ljude s beneficiranim stažem tjerali u drugi stup, da smo mi imali situaciju da upravo oni se javljaju da smo imali takvih 37 slučajeva gdje su preko 1000 kuna imali manju mirovinu od sadašnjih umirovljenika. Tako da ako je netko diskriminirao, to ste tada bili vi. Ono što mi radimo upravo je prodemografski, promajčinstvo, dajemo 6,5 mjeseci dodatnog staža majkama, to je 2% otprilike gore na mirovinu po rođenom ili usvojenom djetetu čime će biti i manja penalizacija. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, naravno za pozdraviti i cijenimo te napore da vi ponovo od ove dvije reforme, znači od reforme '99. pa 2002., pa 27% zbog onog produljenja kod izračuna godina staža, kasnije zbog onih koji su morali po sili zakona ići u prvi i drugi stup i sad vi dajete mogućnost kako sami kažete izbora. Ali tu stoji jedna zamka, ali zašto vi ne ostavite taj drugi stup, zašto vi u proračunu bacate taj njihov novac, zašto ne formirate virtualne račune, pa onda dodate na to njima dodatak da im mirovina ne bude manja. Jer vi ovim, htjeli to priznati ili ne, vi zapravo rušite temelje mirovinske reforme iz 2002. jer ajte mi recite sad kad će u budućnosti po vašoj procjeni, kad će biti ta točka kad će kombinirana mirovina biti veća ili jednaka mirovini samo iz prvog stupa? Kad bi to moglo nastupiti?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, mislim da upravo vi niste detaljno čitali zakon a to je da omogućavamo pravo izbora. 300 tisuća hrvatskih građana rođenih poslije '62. na nikoji način sa nikojim dodatkom od 27% ne mogu dosegnuti ni minimalnu mirovinu, njima omogućavamo povratak kako bi dosegnuli barem pravo na minimalnu mirovinu. Ono što sam vam rekao i u uvodnom izlaganju da ljudi koji su imali od minimalne plaće do jedno 75% prosječne plaće će imati ispod minimalne mirovine a da ljudima sa prosječnom i većom plaćom će se isplatiti ostanak u drugom stupu radi i ovog dodatka. Prema tome, osiguravamo pravo izbora, nitko nikog ne sili, a oprostite ja nemam morala doći ljudima koji su možda radili za 75% prosječne plaće i reći im vi ne zaslužujete ni minimalnu mirovinu, vi ste socijala.
Kolega Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, predsjedniče Sabora. Kolega Paviću, ministre Paviću, pozdravljam vas i mislim da vaša mirovina, reforma ide u jednom dobrom smjeru. Međutim, mene građani zaustavljaju i pitaju koliko još ima partizanskih mirovina, interesira i mene. Ako je netko sa 18 godina izašao '45 onda bi imao danas 91 godinu, znači sa 14 imao bi 95. Pa, postavljam pitanje koliko takvih mirovina ima i da li se kontroliraju, to isto to a tako isto i poslije ovoga rata dosta nepravilnih mirovina, da li ide se u provjere toga jer neki nisu zaslužili, naravno da poduzetnici ne mogu uplatiti u fondove toliko koliko bi trebalo ali evo ide zapošljavanje i nadamo se nečemu boljem, hvala. Vidjeti ćemo, hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. U pravu ste i hvala vam na komplimentima, stvarno se trudimo i radimo da maksimalno unaprijedimo mirovinski sustav za sadašnje i buduće umirovljenike. Što se tiče mirovina po posebnim propisima, ovim izmjenama zakona ih nismo obuhvatili, ići ćemo u detaljniju analizu. No kada pitate za enobe mirovine, imamo ih 13 tisuća, dakle gotovo 75 godina nakon završetka Drugog svjetskog rata, 4,5 tisuće domobranskih mirovina i 6 tisuća mirovina bivše JNA. Prema tome jedno 2, 22 tisuće mirovina još su aktualne koje se vezuju uz Drugi svjetski rat. Pored toga naravno imamo i 70-ak tisuća braniteljskih mirovina, dužnosničke i sve ostalo. Dakle to je vrlo kompliciran sustav prava koji traži dodatnu analizu ali u potpunosti su u pravu, on se zadnjih nekoliko više desetljeća akumulira i provodi. Hvala.
Hvala. Kolega Ronko, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, uvaženi ministre. Neću ponavljati one argumente koje sam iznosio u prvom čitanju. Spomenuti ću samo da je trajanje života hrvatskog građanina kraće 5 godina u odnosu na europskog čovjeka. Spomenuti ću da su hrvatski građani prošli onaj užasavajući rat, znadu pretvorbu i privatizaciju, izrabljivanje, nezaposlenost, strah za egzistenciju, te na njima ostavilo tolike tragove da oni sigurno neće moći izdržati 41 godinu radnog staža ili 67 godina života kada je u pitanju mirovina, a još manje da mogu podnijeti ovakvu oštru penalizaciju. Ja dakle, apeliram ovaj puta ponovo još jednom, dakle, ispravimo tu pogrešku, ona nije vaša, ali nemojte ju produbljavati i širiti. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Ronko, hvala vam na pitanju i na suradnji koju smo imali dok sam još i u Udruzi za zaštitu voda bio. Ono što bih istaknuo je, dakle, da se životni vijek hrvatskih građana produljio za 2,6 godina u zadnjih 13 godina. Isto tako vidimo značajan porast u broju ljudi koji su stariji od 85 godina, njih gotovo 13 000, stariji od 95 godina, 619 i starih od 100 godina, dakle, za 69 ljudi. Dakle, prema tome, imamo značajno ubrzanje godina doživljenja po Angerti portu 2040 biti ćemo unutar jedne godine od europskog prosjeka. Ono što treba reći da smanjivanjem ovih 67 godina da povlači ukidanje prijevremene mirovine, trenutačno Poljska nema prijevremenu mirovinu, ali još 7 zemalja ukida prijevremenu mirovinu. Mi ostavljamo 5 godina prijevremene mirovine, ali uz ubrzanje [[Upadica: Hvala]] do 67 godina.
Kolega Orepić, izvolite.
Poštovani ministre, ono što me potaklo na repliku je vaša rečenica da ste vi nešto omogućili našim umirovljenicima, nismo mi, niti vi omogućili ništa, oni su zaradili svoje mirovine. Ono što je bitno naglasiti i što je osnovni problem i nitko neće da se toga uhvati, pa ni vi očito, da imamo preko 50% nezarađenih mirovina. To je naš problem. I politika koja s jedne strane povećava broj nezarađenih mirovina, a s druge strane računovodstveno pravi održivost sustava, to je nepravedna politika i kao takva pogrešna. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Da su svi radili 40 godina, zaradili bi mirovinu, imali bi 70% prosjeka prosječne plaće. Ono što se ne bih složio s vama je upravo, mislim da smo ovim zakonodavnim izmjenama omogućili veće mirovine, zašto? Zato što imamo sustav međugeneracijske solidarnosti, to što su sadašnje generacije zaradile, već su neki potrošili. Dakle, sadašnja radnici štede odnosno odvajaju za sadašnje umirovljenike, a mi ovim zakonskim izmjenama povećavamo minimalnu mirovinu za 3,13%, omogućavamo jače rate iz drugog stupa. Isto tako pritiskom na tržište rada i povećanje plaća, mirovine rastu. Što se tiče mirovina po posebnim propisima od 40 milijardi kuna, one čine 5,8 milijardi kuna s tim da treba uzeti da mnogi dio ljudi su zaradili te mirovine, Akademici imaju 44 godine staža, branitelji 17 do 20 godina staža, rekao sam koliko imamo NBO mirovina, prema tome [[Upadica: Hvala]] to ćemo u posebnoj analizi obraditi.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani ministre, ja sam ogorčen zbog ponavljanja vaše mantre da građani RH imaju svega 30 godina staža, jer to jednostavno nije istina. Ako stavite sve po sistemu sarme, onda može to ispasti kao statistički podatak, međutim, ako idete u ove podatke, a ovu su izvješća HZMO-a onda ćete vidjeti da je prosjek bez međunarodnih Ugovora 32 godine, da oni koji su ove godine išli u mirovinu 2018.-te nose sa sobom 34 godine i 1 mjesec staža, a vi pri tome ne znate koliko ukupno staža imaju svi oni koji imaju mirovinu iz Njemačke, iz RH i npr. iz Slovenije ili iz Austrije, RH i Njemačke jer vi znate samo za naš staž. Dakle, podaci su potpuno pogrešni odnosno nedovoljni [[Upadica: Hvala]] da bi mogli ocijeniti odnosno da bi mogli tvrditi ovo [[Upadica: Hvala]] što tvrdite.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Hrelja, u potpunosti ste u pravu kada kažete da novo pridošli umirovljenici imaju 34 godine i 1 mjesec staža. Da kada gledamo cjelokupnu populaciju umirovljenika, to je 30 godina, 5 mjeseci i 12 dana, da li ćemo sad isključivati, uključivati neke umirovljenike iz te statistike, ostaje za apsolutnu raspravu, ja se slažem s vama pogotovo po pitanju međunarodnih ugovora isključivanja njih. Prema tome, sadašnji umirovljenici odnosno ljudi koji idu u mirovinu imaju povećan broj staža, godine staža i to upravo ide u smjeru politike Vlade da želimo zadržavanje što više umirovljenika na tržištu rada. Kada gledamo prosjek cijele populacije, on je takav kakav je, možemo raspravljati, ja sam vam i nudio da se sjednemo i raščistimo te statistike. No, pozitivni su trendovi i drago mi je da budući odnosno ljudi koji stupaju u mirovinu imaju više godina staža.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, vi ste napravili jednu reformu, neću reći da je u svemu loša, znači, ima tu stvarno dobrih stvari, ali ja bih volio od vas čuti da ipak kažete ono car je gol, da mnogi koji su u ovoj Sabornici, a većina onih koji su danas u školskim klupama, na fakultetima ili su tek počeli raditi, neće imati mirovine odnosno želim čuti od vas da kažete hrvatskoj javnosti počnite štediti, ulažite u djecu jer mirovinski sustav će se raspasti prije ili kasnije. Jednostavno, ako danas ulažemo, kao država 17 milijardi kn, rekli ste u mirovinski sustav, a imamo 25% stanovništva koji imaju ispod 1500 kn mirovine. A maloprije ste rekli da oni koji rade za minimalnu plaću neće imati niti minimalnu mirovinu, ti ljudi neće moći živjeti i to morate reći.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala lijepa, poštovani g. Zekanoviću, nema potrebe za tako apokaliptičnim pristupom, a i provjerite malo brojke, ne lažemo 17 milijardi kn, 17 milijardi kn je deficit, ulažemo 40 milijardi kn. Oni koji imaju minimalna primanja do 70% prosječne plaće osigurati ćemo im i minimalne mirovine, pravom izbora. Rast broja, omjera radnika i umirovljenika raste. Drugi stup je uveden upravo da bi riješio to pitanje, da kada idemo prema približavanju radnika i umirovljenika 1 na 1 da imate komponentu privatne kapitalizirane štednje. Taj sustav itekako dalje razvijamo. Prema tome, apsolutno nema potrebe za tim apsolutno nema potrebe za tim apokaliptičnim izjavama. Ono što mladima vam možemo reći, da upravo radi njih smo jačali drugi stup, da im omogućavamo bolju štednju i da će oni dovoljno uštedjeti u svojoj mirovini nakon 40 g. staža.
Hvala kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Ministre vi ste u vašem izlaganju, na početku rekli, kako ste jučer obilježili međunarodni dan osoba s invaliditetom i moram reći da je danas vrlo zgodno da govorimo o mirovinskoj reformi, koja povećava ili proširuje prava osoba s invaliditetom. Ima ih nekoliko, ja vas molim, možete li navesti, konkretno još jednom, koja su to prava, koja se povećavaju, a koja to pravo koja se proširuju, kako bi evo, gledatelji, osobe s invaliditetom, koja prate ovu raspravu, jer se radi i o njihovim pravima, točno znali što se to na njih odnosi. Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnica Lukačić, evo jučer je bio međunarodni dan osoba s invaliditetom, koji još jedanput im čestitam, imamo preko pola milijuna osoba s invaliditetom u RH, Vlada po svim aspektima, maksimalno se trudi da te osobe integriramo i u društvu i na tražaste rada, a upravo i u mirovinskoj reformi smo imali jedan paket i hvala vam da ste nam pomogli zatvoriti upravo ciljano njima. Tako smo podigli naknade plaća koje se isplaćuju za invalidu rada za vrijeme profesionalne rehabilitacije na minimalnu plaću, kako bi osoba tijekom profesionalne rehabilitacije, a centri za profesionalnu rehabilitaciju, idu pod upravo, država od 1.1. mogla živjeti od toga. Povećali smo osnovicu za novčanu naknada zbog tjelesnog oštećenja za 15% i proširili smo krug osiguranika za mirovine s beneficiranim stažom, na bolje od drugih sustavnih upravnih bolesnih zglobova i vezenog tkiva na gluhoslijepe osobe te na osobe s Down sindromom, hvala vam.
Hvala vam. Prije nego što idemo na iduću repliku, evo osim naših predstavnika sindikata, pozdravljao bi sada i učenice i učenike OŠ Đure Deželić iz Ivanić Grada, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sada bi molio kolegicu Petrijevčanin. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Naravno da je cilj opozicije, pokušati što više umanjiti poboljšanja i dobre činjenice koje donosi ova mirovinska reforma, pa i nečije nečinjenje ili pogrešno činjenje svaliti sada na leđa ove vlade. Čak smo na ulazu dobili i šibe kao da radimo nešto pogrešno ili krivo. A upravo, ja vidim, da se ovdje zapravo želi urediti cijeli mirovinski sustav, na način, koji do sada nije bilo pristupano mirovinskom sustavom, dakle, sistematično i sveobuhvatno. I najkraće rečeno, cilj ove mirovinske reforme, ne samo održivi sustav, da u narednim godinama se ne dogodi kolaps, nego u konačnici i veće mirovine. Jedna činjenica koja je promaknula, a to je da građanima sa najnižim mirovinom od 1. srpnja, a njih je oko 248 tisuća, već u startu rastu 3% mirovine, a izračun je do kraja mandata 5%. Dobar dio građana je još uvijek dezinformiran, pa molim, [[Upadica: Hvala.]] hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo ova vlada, kada je nedavno predlagala a jučer usvojen proračun, ministar Marić i predsjednik Plenković, upravo su govorili kako je proračun razvojan ali i socijalan. Socijalan je upravo iz aspekta da smo osigurali sredstva za povećanje minimalnih mirovina i dobro ste rekli, 3,13% onih 245 tisuća naših građana koji imaju minimalne mirovine, mogu očekivati dodatno na usklađivanje koje očekujemo da će biti 3%. Unutar proračuna 1,6 milijardi kn, više za mirovine nego godinu dana ranije. Isto tako, radimo na tome da umirovljenici mogu raditi, odnosno, omogućiti ćemo umirovljenicima rad, koji će se dodatno može povećati mirovine, ženama koje odlaze u mirovinu, 6 mj. dodatnog staža, odnosno, otprilike 2% po djetetu, povećanja mirovne, dakle, sve radimo na tome da mirovine budu veće, ali da financije dugoročno budu održive. Hvala lijepo.
Poštovana kolegica Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Činjenica je da neke države nemaju uopće institutu prijevremene mirovine. Neke države imaju puno strože, pa je to omogućeno, samo u slučaju 2 odnosno 3 g. maksimalno. Kod nas se omogućava da to bude zapravo u Hrvatskoj 5 g. i vi ste sada u ovom prijedlogu smanjili prijedlog penalizacije, što je onda sa 20,4% na 18% u slučaju da se ode prije u mirovinu. Dakle, molim vas još jedanput to istaknite, da je ipak Hrvatska tu vrlo osjetljiva i omogućava i takve modele.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice, dobro ste primijetili i upravo kroz dijalog i pregovore sa sindikatima umanjili smo inicijalne prijedloge gdje smo sa 67 godina trebali 2031. konačni prijedlog je 2033., umanjili smo i radi inputa saborskih klubova i vas zastupnika da imamo to umanjenje, no dobro ste primijetili za sada samo Poljska ima tj. ukinula je prijevremenu mirovinu, Hrvatska i Slovenija su jedine od EU zemalja koje imaju 5 godina, a do 2030. ukinut će u potpunosti privremenu mirovinu Belgija, Irska, Cipar, Mađarska, Nizozemska i Engleska. Prema tome, većina država ide ka tome da ili smanji godine prijevremenog umirovljenja ili u potpunosti da ukine 5 godina mogućnost prijevremenog ranijeg umirovljenja je dosta izdašno, plus institut dugogodišnjeg osiguranika omogućava većini hrvatskih građana da ide ranije u mirovinu čak i bez penalizacije. Hvala.
Kolegica, Maksimčuk.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, činjenica je da postoji razlika u visini mirovina, kod muškaraca i kod žena, zato posebno pohvaljujem kao političarka, ali i osobno ovu demografsku mjeru dodanog staža za sve majke i posvojiteljice, pohvaljujem i širinu ove mjere koja se odnosi i na mamu ali na tatu stoga bi bilo dobro da nam još jednom pojasnite što se npr. dešava kod žena koja je stekla uvjete za mirovinu i ima dvoje djece što će ona time dobiti ili otac ako je koristio porodiljni dopust.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovana zastupnice, kada smo planirali drugo čitanje upravo smo htjeli, smatramo da svaka politika ove Vlada mora imati i odisati demografskom mjerom. Mjera koju smo uspjeli zatvoriti i koja vrijedi 3,6 milijardi kuna dodatnih ulaganja do 2040. je upravo ta, sve majke koje imaju djecu ili su posvojile djecu dobit će 6 mjeseci staža po djetetu al nakon što ispune uvjete za mirovinu, drugim riječima kad ispune uvjete idu u mirovinu i pri izračunu mirovine doda im se taj staž i taj staž će im omogućiti veću mirovinu otprilike 2% po djetetu, dakle ako neko imati 3 djece 6% uvećanja, ali isto tako nismo diskriminatorni i želimo poticati očeve da i koriste i oni pretežit dio rodiljnog dopusta iako to su imali ili će imati i oni će imati na to pravo.
Poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre naš narod ima jednu izreku da kaže, da se pokriješ onolko kolki ti je pokrivač, a ekonomisti kažu da sustav mora biti održiv. I upravo u svom izlaganju vi ste u stvari možda rekli najbitniju stvar o kojoj se ovdje ne žali raspravljati, u principu dva sustava prvi i drugi stup osiguravate da kažem ono dodatno se pojačaju i otvara se mogućnost za treći stup, oni koji to žele i koji to mogu. Ali ja bih istaknuo tri stvari koje su po meni bitne, jedna je ovih 6 mjeseci za majke il očeve koji su koristili porodiljni svi zaboravljaju da se nekada na drugih 6 mjeseci porodiljnog praktički dobivalo pola plaće, druga stvar 70 30 ili 30 70 ovisno što je povoljnije nudi jedno dodatno povećanje …/nerazumljivo/… mirovina sukladno financijskim mogućnostima i jednu stvar koju treba posebno istaknuti to je 248.000 umirovljenika koji imaju malu mirovinu kojima Vlada daje naknadu [[Upadica: Hvala.]] jer to je njihovo ostvareno pravo, mogućnost da imaju veću mirovinu.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine Šuker upravo ste istaknuli nekoliko najbitnijih komponenti mirovinske reforme da smo s jedne strane uspjeli osigurati financijsku održivost cijelog sustava i da ju još pospješujemo sa neto efektom od 6,6 milijardi kuna do 2040., a da smo paralelno uspjeli najugroženijim kategorijama doprinijeti da imaju veće mirovine. I upravo stoga te tri mjere, a to je da 3,13% rastu mirovine od 1.7. za one 245.000 osoba sa najnižom mirovinom, da žene majke, posvojiteljice koje su imale djecu, dakle one koje već sad idu slijedeće godine dobit će tih 6 mjeseci po djetetu isto tako da osiguravamo ljudima i ovo što ste istaknuli u trećem stupu koje je vrlo bitna komponenta i o njemu ćemo malo detaljnije raspravljati u drugom paketu da ga razvijamo da ljudi mogu dostojno štedjeti za starost.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine ministre pozdravljam, pohvaljujem razlike koje su u odnosu na prvo čitanje ovim drugim čitanjem predložene. O tome sada je govorio nešto kolega Šuker i u dijelu koji se odnosi na smanjenje penalizacije i na usklađivanje mirovina, a svakako i na dodatni staž za majke posvoljiteljice koji će otprilike povećati mirovine njima za 2% po djetetu. No ono što bih vam posebno želio se zahvaliti, pozdraviti to je vaš prvi dolazak nakon što je Vlada svojom uredbom povećala minimalnu plaću koja sada iznosi 3.000 kuna i kad se to usporedi s početkom rada ove Vlade to povećanje minimalne plaće iznosi oko 20,5% što će za naše sugrađane koji imaju jel minimalnu plaću značiti negdje oko 2 mjesečne plaće minimalne godišnje više nego prije što je ova Vlada počela sa svojim radom [[Upadica: Hvala vam.]] prema tome to posebno želim izdvojiti i u tom smislu pozdravljam. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa, hvala da se istaknuli upravo povećanje minimalne plaće koja je bila 504 kune u mandatu ove Vlade neto sada je 3.000 neto gdje smo mi, ova Vlada je u pola mandata za dvostruko više povećala minimalnu plaću nego prošla Vlada u cijelom mandatu. Ali efekt povećanja te minimalne plaće je da će i uplate za te ljude s minimalnom plaćom mirovinski sustav bit veći da će oni imati veće mirovine. Cilj ove Vlade naravno da minimalna plaća raste na 50% prosječne plaće s ovim povećanjem raste na 40 gotovo 45% ali isto tako smo svjesni da ne želimo uzrokovati poslodavcima da otpuštaju radnike, radi se pogotovo u tekstilnoj industriji većinom o ženama starije dobi koje ako otpuste teško da će se gdje zaposliti. Tako da radimo balansiranu politiku, ali ovaj iskorak s 9% povećanju minimalne plaće osigurava i veće mirovine tim ljudima.
Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, evo još jednom bih naglasila da smo imali zahtjev od kolege Hrelje i kolege Grbina za vjerodostojnim tumačenjem upravo zbog ove pojave da bi oko 3 tisuće žena imale nepravedno manji iznos mirovine i tada smo rekli ne, ne možemo na taj način, treba mijenjati zakon. Vi ste obzirom i na plan koji ste imali, plan aktivnosti išli u mirovinsku reformu, u cjelovitu reformu, riješili ste i to pitanje. I kao što smo već čuli ono što je vrlo značajno a pogotovo za naše najugroženije građane podigli ste mirovine, minimalne mirovine za 3,13%, kao što su rasle i minimalne plaće i to je za svaku pohvalu. I ja vjerujem da će ova Vlada i dalje nalaziti mogućnosti da pronalazi najbolja rješenja za najugroženije građane. Zahvalila bih vam se za ovih 6 mjeseci jer su mi upravo žene pisale i molile da se na taj način pokuša razmisliti, hvala što ste taj prijedlog uvažili, on je vrlo značajan za sve žene.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Evo stvarno smo u javnoj raspravi koja je od 6 mjeseca trajala praktički do danas poslušali i maksimalno osluškivali sve kategorije građana, sindikate, umirovljenike, klubove, vas zastupnike i hvala na svim inputima koji su došli s vaše strane. 6 mjeseci za majke smatramo da je značajan iskorak, velik doprinos, 3,6 milijardi kuna do 2040. godine. Umanjili smo, odnosno smanjili smo umanjenje prijevremene mirovine ali smo zadržali isto tako bonifikaciju. To znači ako netko ide do 5 godina ranije imati će 18% manje ali ako ostaje 5 godina više dobiti će 20,4% više mirovine. Prema tome, ovaj sustav koji gradimo in favorem je povoljnije za sadašnje i buduće umirovljenike a pogotovo ne diskriminira majke i hvala vam na svim prijedlozima i onome što smo dobili da smo mogli usvojiti u konačni prijedlog zakona.
Kolegice Roščić, izvolite, vi ste na redu.
Poštovani ministre Paviću znamo da dinamične promjene na tržištu rada traže veća ulaganja u digitalno društvo koje je čimbenik gospodarskog razvoja. Ova Vlada dodjeljuje čak 17 tisuća STEM stipendija. A ovom prilikom bih ja i vas pohvalila jer ste predložili, odnosno stavili ste u prijedlog i šire mogućnosti ulaganja i mirovinskih fondova u start up-ove. To je ono nudim mnoge prilike i izazove pa me zanima malo više o tom prijedlogu, tko će kontrolirati i nadzirati taj proces da ne bi došlo do zlouporabe te koji su limiti ulaganja. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Roščić, upravo za mlade mnoge komponente smo imali. Ono što ja kao ministar zagovaram da trebamo razviti Hrvatsku kao zemlju poslova dodane vrijednosti a to je upravo i STEM i IT industrija. Zato smo dali iz Europskog socijalnog fonda 17 tisuća STEM stipendija. Što se tiče ulaganja u start up-ove ja osobno sam bio u Londonu prije 5 godina kada su tada mladi start up-ovi tražili investicije, danas su to start up-ovi koji zapošljavaju stotine radnih mjesta poput Rimca, poput FOTO MATA, poput mnogih drugih. Ono što smo ovim zakonom odnosno što ćemo u drugom dijelu detaljnije raspraviti je da smo omogućili fondovima 0,2% kategorije a, 0,1% kategorije b, odnosno 100 milijuna kuna a HANFA će sve kontrolirati, neće fond moći ulagati u pojedini start up, već će ulagati u platforme čime će se rizik umanjiti a time ćemo omogućiti hrvatskim start up-ovima da od njih netko postane novi Rimac, novi Cvetojević, novi Prpić. Hvala.
Hvala. Isprika kolegici, više nije Roščić nego Vranješ. Dogodila se jedna mala važna stvar u njezinom životu. Idemo dalje. Sada je kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Pa u nizu pozitivnih promjena u ovoj mirovinskoj reformi ja ću naglasiti samo jednu koja je po meni vrlo bitna a ona je proširenje kruga umirovljenika koji mogu raditi i primati mirovinu. Naime, kao što ste naveli u ovim zakonskim pretpostavkama starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika i prijevremene starosne mirovine rad do polovice punog radnog vremena i isplatu mirovine u punom iznosu. Posebno je starosne mirovine prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba rad do polovice punog radnog vremena uz isplatu mirovina i u punom iznosu ili 8 sati uz isplatu polovine mirovine. Ova mjera sigurno će bitno smanjiti crno tržište rada i omogućiti umirovljenicima da nastave svoj rad.
Hvala. Odgovor, izvoilite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Đakić, upravo politika ove Vlade je da maksimalno aktiviramo domaću radnu snagu. To smo napravili i radimo izmjenama paradigme Hrvatskog zavoda za zapošljavanje gdje maksimalno želimo poslodavcima recimo i za turističku sezonu, anketiramo sve ljude i nudimo im posao u sezoni. I jedna od mjera s obzirom da je prosječni hrvatski umirovljenik mlađi i ima manje godina staža od prosjeka EU bila je upravo omogućiti rad svima njima do pola radnog vremena uz mogućnost zadržavanja mirovine. Na taj način želimo postići da smanjimo pritisak na tržište rada gdje je najveći problem poslodavaca danas, nedostatak radne snage a istodobno omogućimo umirovljenicima koji to žele i koji to mogu da rade, oni imaju znanja, imaju kvalifikacija, mogu itekako se aktivirati i time će si dodatno zaraditi za mirovinu, ali ono što je najbitnije osjećati će se korisnim i integriranim u društvu.
I zadnja replika poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre Pavić, znači vi više puta ovdje govorite kako nikoga ne diskriminirate, kako poštujete žene itd., a recite mi kakva je razlika između majke koja ode u mirovinu danas i majke koja ode u mirovinu 1.1.2019. godine? Zbog čega jedna djeca vrijede više a druga djeca vrijede manje? Recite mi iz kojeg razloga se svim majkama koje su koristile rodiljni dopust ne poveća mirovina za 6 mjeseci staža po djetetu, odnosno za 2% po mirovini? Znači time ste sami sebi skočili u usta i ustvari ste pokazali da itekako vršite diskriminaciju i što je najbitnije od svega, vršite diskriminaciju prema ženama koje su i ovako i onako podcijenjene u svijetu rada, pa tako i u svijetu mirovinskog sustava. Hvala vam lijepa.
Odgovor, ministre izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Bunjac, ne radimo nikakvu diskriminaciju. Prvo, moram reći da su mirovine stečena prava, nema retroaktivnosti unatrag, druga stvar, negdje se mora podvući granica, maksimalno želimo izaći ususret svim majkama, ovo je pronatalitetna mjera za dalje, prema tome tu nikoga ne diskriminiramo, vi možda želite da mi uopće ne dajemo ni ovo, pa onda apsolutno nemamo rasprave o tome, ali ova Vlada iznašla je mogućnost da 6 mjeseci dodatnog staža damo majkama i posvojiteljicama po djetetu, te dodatnih 2% po djetetu na njihovu mirovinu, i smatramo da je to naš doprinos i doprinos ovih Zakona, demografskoj mjeri i da će on itekako polučiti uspjeh. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sada smo završili sa replikama, pa idemo na Odbore. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Kolega Maras, predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora je na svojoj 40. sjednici, održano danas ujutro, raspravljao o Konačnim prijedlozima Zakona o izmjenama i dopuni Zakon o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju i o Zakonu o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Odbor je navedene akte raspravio sukladno članku 83., Poslovnika Hrvatskog sabora, kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju vezano uz Zakon o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, predlagatelj je istaknuo kako se predložene Zakonom omogućuje ostvarivanje prava na dodatak za korisnike mirovine koji su obvezno osigurani u obveznom mirovinskom osiguranju generacijske solidarnosti i obveznom mirovinskom osiguranju individualne kapitalizirane štednje, koji će ostvariti pravo obvezno iz oba stupa, kojima je u prvom stupu ta mirovina određena kao osnovna mirovina prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, a koja bi bez određivanja dodatka bili u neravnopravnom položaju u odnosu na korisnike koji pravo ostvaruju samo iz prvog stupa. S obzirom na to da se širi krug korisnika prava na dodatak i na korisnike koji su bili obvezno osigurani u obveznom mirovinskom osiguranju individualne kapitalizirane štednje, a koji u obveznom mirovinskom osiguranju generacijske solidarnosti ostvaruju mirovinu određenu u prvom stupu kao osnovnu mirovinu prema Zakonu, propisuje se načelno izrađivanje dodatka za te korisnike. Za korisnike mirovina određene kao osnovna mirovina prema članku 91., stavka 2., Zakona o mirovinskom osiguranju, koji nisu ostvarili mirovinski staž do uvođenja drugog stupa, predlaže se određivanje dodatka u postotku, 27% na osnovnu mirovinu uz primjenu faktora osnovne mirovine. U raspravi je većina članova Odbora podržala predložena rješenja i nakon provedene rasprave, Odbor je većinom glasova, 7 ZA, 2 PROTIV i 1 SUZDRŽAN, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Što se tiče drugog Zakona, također je navedeni akt raspravljan, raspravio Odbor sukladno članku 83., Poslovnika Hrvatskog sabora, kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju, ministar je istaknuo razlike u tekstu Konačnog prijedloga u odnosu, odnosno predlagač je istaknuo razlike u tekstu Konačnog prijedloga u odnosu na tekst Prijedloga Zakona. Tako su dodatno usklađenje Odredbe s Konačnim prijedlogom Zakona koje je, koje je sabor imao u prvom čitanju, u cilju jačanja održivosti mirovinskog sustava, predlaže se ubrzavanje izjednačavanja dobi za starosnu mirovnu za žene u odnosu na muškarce, i to povećanje dobi po 4 mjeseca godišnje, počevši od 01. siječnja 2019. godine, pa sve do kraja 2026. godine. Od 01. siječnja 2027. godine, izjednačili bi se uvjeti za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu za žene i muškarce na 65 godina života, i 15 godina mirovinskog staža. U raspravi su podržana rješenja kojima se uvodi kategorija dodatnog staža za izračun visine mirovine roditelju, majci ili posvojiteljici od 6 mjeseci za svako rođeno ili posvojeno dijete, odnosno iznimno, odnosno roditelju ocu ili posvojitelju ako je koristio pretežni dio rodiljnog dopusta. Također, podržano je rješenje za linearno umanjenje od 0,3 za svaki mjesec ranijeg odlaska u mirovinu, prije ispunjenja uvjeta za starosnu mirovinu za 3,6% po godini do maksimalno 18% za 5 godina ranijeg odlaska u mirovinu. Dio članova Odbora, smatrao je da je neprihvatljivo ubrzavanje razdoblja za ostvarenje prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu po strožim uvjetima, odnosno podizanje dobne granice za ostvarenje prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu na 67 odnosno 62 godine života. Također dio članova Odbora smatra da je podizanje dobne granice za dugogodišnjeg osiguranika sa 60 na 61 godinu života, neprihvatljivo, potom da nije postignuta dobra ravnoteža između stimulacije i penalizacije u predloženom Zakonu. Iznijeto je mišljenje po kojem je potrebno bolje regulirati odlazak u mirovinu za slobodna zanimanja. U raspravi je prijepor izazvalo predloženo rješenje po kojem se dopušta rad umirovljenicima u privremenoj mirovini na pola radnog vremena, ... [[Govornik se ne razumije.]] određeni prigovor Sindikata. Nakon provedene rasprave, Odbor je većinom glasova, 6 ZA i 4 PROTIV, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. I treći Zakon je također Odbor proveo kao raspravu, proveo kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predlagatelj je istaknuo kako se ovim Konačnim prijedlogom Zakona predlaže smanjenje dosadašnjeg broja radnih mjesta i zanimanja na kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem. Također se predlaže utvrđivanje novih zanimanja koja, pardon, ovo je drugi Zakon, tako da što se tiče Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, nakon provedene rasprave, odbor je većinom glasova sa 6 za 4 protiv predložio Hrvatskom saboru da donese Zakon o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovana kolegica Mrak Taritaš, koju će u drugoj polovici govora zamijeniti kolega Hrelja, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, državna tajnica, suradnici. Evo, pred nama je u drugom čitanju, set zakona koja se zove tzv. mirovinska reforma. Zašto govorim tzv. mirovinska reforma, iz jednostavnog razloga, što uopće tema reforme, vezano uz vladu g. Andreja Plenkovića je samo misaona imenica, jer nema reformi, nema ni mirovinske reforme, nije bilo ni porezne reforme iako je 2018. g. trebalo biti godina reforma, džaba smo krečili jer to tako bilo nije. Ono što je zaista možda reforma mirovinska, a to je da smo sigurni da će umirovljenici u Hrvatskoj ubuduće biti jako stari i siromašni, jer cijela ova reforma je rađena bez kvalitetno pripremljenih analiza i dokumenata, ne samo da nije bilo kvalitetno pripremljenih analiza, bojim se da analiza nije bilo uopće. Posljedica ovih zakonskih prijedloga je da će stanje mirovinskog sustava biti još lošija, jer su predložena rješenja, ugl. još lošija nego što su nam to sadašnja zakonska. Npr. Zakon o mirovinskom osiguranju ima bolje sadašnje rješenje u odnosu na onom koje se predlože. U novom prijedlogu ministar Pavić, spustio je penalizaciju sa 0,34% mjesečno na 0,3%, odnosno mogućih 30,4% na 18. Nominalno to bi trebala biti poboljšanja u odnosu na prijedlog iz prvog čitanja. No kada vidimo da je do sada maksimalna penalizacija bila 6% a sada može biti i 3 puta više, opravdano je zaključiti, da sada imamo bolje rješenje od onoga što nam se nudi. Netko će s pravom reći, da penalizirati treba one koji idu u prijevremenu mirovinu, jer su manje uplaćivali i principijelno nema nikakvog problema da se mi u Klubu GLAS-a i HSU-a s tim složimo. No u čemu se sastoji paradoks, kažnjavaju se oni koji su najviše uplaćivali, a nagrađuju se oni koji su uplaćivali manje. O čemu je riječ? Penalizacije se vrše ovisno o godinama života, a ne o godinama staža. I onda imati ćete slučaj i imate i ljudi dolaze i govore o tome, da netko tko je uplaćivao i desetljeće duže bude kažnjen u odnosu na onog koji je uplaćivao desetljeće kraće. U konačnici što zapravo je rezultat. Kažnjavaju se oni koji su radili duže i koji imaju više staža. Koja poruka se ovom mirovinskom reformom staže. Prvo nemojte raditi, pa krenite što kasnije raditi pa malo radite i država će vas za to nagraditi, to je poruka koju šaljemo. Prema tome, ako je to reforma, svaka čast. Znači da rezultat reforme kažnjavamo one koji rade. Jednako tako ima još niz apsurda. Dižu se najniže mirovine. I tako da ispada da će država uplaćivati onima, koji nisu uplaćivali u mirovinski fond, a oni koji su upućivali biti ćete kažnjeni. Ministre Mariću, zašto kažnjavate oni koji su radili, koji su išli do maksimalnog staža, koji su uredno radili i uplaćivali u fond? To je pitanje koji si trebate postaviti. Jednako tako tema obiteljski mirovina je tema koja apsolutno ja ne znam, zašto se nije htjelo uopće o tome raspravljati. Kada bračni par zajedno ima više od 70 g. staža, da im se omogući, kada netko od njih prije ode, da normalno žive. Ponavljam još jedanput, ono što smo sigurni da će mirovinskom reformom će se postiži da će umirovljenici ubuduće biti stari i siromašni. U nekoliko navrata je bila rasprava o radu do 67 g. Ja inače razmišljam u slikama, govorim u slikama i nisam baš sklona nekakvim silnim performansama s ove govornice, ova vam slika govori više od 1000 riječi. Kaže nezaposlen sam i vozim oca na posao. To vam je mirovinska reforma koje imamo. Nezaposlene koji će zapravo, imati ćemo novo možda zanimanje, koje će se zvati pomagač u vožnji na posao onih koji više ne mogu raditi a moraju raditi. To jednostavno nije reforma, niste odradili posao kako treba, ali to nas ni ne čudi, jer je 2018. trebala biti godina reforma, a završila je s ovom mirovinskom, koja bojim se džaba krečili, odnosno, čak ne bih rekla da ni ne, ono što imamo sada je bolje od onoga što ćemo imati u budućnosti i to nismo trebali raditi i to nismo trebali činiti. Hvala lijepo.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani g. ministre sa suradnicima kolegice i kolege. Ja ću prvo reći jedan osobni stav koji ne obvezuje klub, ali od ova 3 zakona koji su jutros u raspravi, jedan zakon je vrijedan naše podrške, to je Zakon o dodatku na mirovinu, to je nešto što smo kolega Peđa i ja tražili da se riješi kroz vjerodostojno tumačenja zakona, Zakona o dodatku i to je dakle, obveznim korisnicima mirovine iz drugog stupa, ako ostanu i hoće primati mirovinu iz drugog stupa, na godine uplate do 2002. g. dodaje se 27% a na sve godine poslije toga od 2002. dalje, dodaje se 27% na umanjenu osnovicu što iznosi 20,23% i uz jedan amandman koji ćemo dati radi pojašnjavanja teksta, mislim da je ovaj zakon prihvatljiv za sve tako da možemo se dijeliti na poziciju, opoziciju, ali mislim da je ovo dobro rješenje, na kraju inicijativa je išla iz opozicije da se ovo riješi. Što se tiče Zakona o mirovinskom osiguranju, kako je moja kolegica Anka i rekla, on je u najvećem dijelu, osim novina koje je uveo, koje su dvojbene, on je lošiji od Zakona koji trenutno imamo na snazi. On bez ikakve potrebe ubrzava rad do 67 godina, nema nijedne financijske računice da bi to bilo opravdano, na kraju krajeva, što smo mi to pametniji ili smo slabiji od naših susjeda Slovenaca koji isto tako imaju rad do 65 godina odnosno prijevremenu sa 60 godina, očito da mi želimo vječito biti veći katolici od Pape ili pak, ne znamo obraniti svoje stavove argumentirano pred Europskom komisijom. Naravno da tu zamjeram i kolegi Mrsiću koji je gurao taj Zakon da radimo sa 2038.-om godinom do 67 godina i protiv naše volje u prošloj Vladi. Ono što se tiče penalizacije, ispasti će da je gospođa Jadranka Kosor kao predsjednica Vlade više cijenila radni staž, nego što cijeni aktualna Vlada. Naime, ona je na apele Sindikata i Hrvatske stranke umirovljenika u HS-u uvažila duljinu radnog staža i vi ako imate 40 godina staža i ako idete 5 godina ranije u mirovinu, možete biti penalizirani sa najviše 6% po sadašnjem Zakonu. Novi Zakon kaže da će to biti, u prvom čitanju je to bilo 20,4%, sada je nešto smanjeno na 18% odnosno 0,3% po mjesecu ranijeg odlaska u mirovinu. Da li vi kao predlagatelji ministre sa suradnicima znate što znači nekome doživotno uzeti 18% mirovine? Ajde se probajte zamisliti. Ženi koja će morati otići 5 godina ranije, a poslodavac joj je jako malo uplaćivao, a to je najčešći slučaj, zato kažem ženi i bude imala najnižu mirovinu koju ćete nota bene povećati za 3%, u odnosi na sadašnje kada ima manje 150,00 kn, ovaj Zakon će joj uzeti 450,00 kn. Ja ne govorim o globalu, o uštedama, ja govorim o štetama koje ovim Zakonom činimo onima sa najnižim mirovinama i u tome je problem. Problem je da se s jedne strane borimo i kritiziramo hrvatske građane da malo rade, a onda s druge strane ne uvažavamo taj staž za kojeg se borimo i smanjujemo penalizaciju. Dakle, ljudi, ovo što imamo, treba mijenjati samo da se ukine 034, ali godine staža se moraju valorizirati, dakle, slažem se da se može smanjiti na najviše 18% jer sada imamo i 24 ako je netko otišao i ima malo staža. Samo u tom dijelu je ovo poboljšanje, a ostalo je samo lošija situacija. Zagovarao sam u prvom čitanju da se majkama za vrijeme korištenja rodiljnog dopusta prizna koeficijent 2, da budu, ili pak, ako imaju stvarno veću plaću nek zadrže svoje pravo, al da im se zbog činjenice da su rađale, da su koristile porođajni odnosno rodiljni dopust, taj dio poveća. Okej, nije se išlo tim putom, išlo se priznanjem dodatnog staža. Samo ja iz ovog prijedloga Zakona ne vidim što je u fokusu, da li je u fokusu čin rođenja, dijete ili porođajni dopust. Vi to morate rasčistiti, inače ćete imati tisuće problema oko ovoga, a ono za što se zalažem i što ću se uvijek zalagati, ako je u fokusu dijete, trebalo bi biti, RH treba više djece, onda ne može dijete, trgovkinje u Konzumu vrijediti 27,00 kn za 6 mjeseci, a dijete jedne menadžerice 150,00 kn. Ne ide. Odlučimo se što hoćemo. Hoćemo li rodiljni ili porođajni dopust nagraditi, hoćemo rođenje odnosno dijete nagraditi. Mislim da u ovom trenutku ćemo imati poprilično konfuzija oko ovoga. Najniže mirovine i povećanje 3,13%. E sad, sa pozicije sentimentalnosti i replika iz kluba HDZ-a svi bi trebali past ničice i reći dajte jadnim ljudima. Okej, dajmo jadnim ljudima, dajmo onima kojima stvarno treba, a ne 3,13%, dajmo im 30%, ali vi morate znati da najnižih mirovina ima i preko 3.000,00 kn jel njima, ima ih malo, al ih ima jer je najniža mirovina 63,61 x godine staža, a ima ljudi i preko 40 godina staža i morate isto znati da kad govorite o tome da pomažete socijalno najugroženijim u ovoj državi od 248 000, 35 000 ćete isplatiti u inozemstvo. Neki ljudi tamo imaju neki drugi staž dodatni jer su radili i u drugoj državi jer imaju samo dio staža u RH. Dakle, situacija i cijela priča oko najnižih mirovina je poprilično kompleksna, ovo su vam provjereni podaci, sinoć sam ih provjeravao iz onih statističkih pokazatelja. Mislim ako je to osjećaj za socijalno najugroženije u RH, onda ja to ne razumijem. A treća stvar vezana za najniže mirovine, gdje je tu onaj radnik koji je uplatom doprinosa zaradio mirovinu 2% veću od najniže, gdje je on? On je sada osramoćen zato što je radio i što je njegov poslodavac redovno plaćao doprinose. Zašto je osramoćen? Jer ga je preskočio onaj kome je poslodavac plaćao manje odnosno i on je pod zaštitom najniže mirovine. Vi morate znati da je prosječna najniža mirovina 1.500,00 kn, 1.560,00 kn, da je svega 2/3 pokriveno doprinosima, uplatama doprinosa, radi se o poljoprivrednim mirovinama od 1000 maraka i onda mirovina od 100 EUR, 20 godina, radi se i o djelu obrtničkih mirovina i radničkih mirovina, ali činjenica zajednički nazivnik svih tih mirovina je da je 1/3 nepokrivena doprinosima. I mi sada to povećavamo i one koji imaju mirovinu tik iznad te najniže, njima kažemo e vi ste bedasti, sada su vas preskočili oni koji nisu uplaćivali. Koja je poruka? Radnici ajde uzmite nešto ispod stola, poslodavci plaćajte što manje doprinosa i tako će se država na kraju pobrinuti za vas da ćete imati najnižu mirovinu na razini mirovine za koeficijent 1, a mirovina za koeficijent 1 je mirovina koja odgovara prosječnoj plaći cijeli radni vijek. Dakle, o tome se ovdje radi, naravno, da kažem možemo biti svi patetični i možemo svi biti populisti i reći daj jadnim ljudima, ma dajte 30% onima koji nemaju nikakvih drugih izvora prihoda, al onaj koji, npr. svaka čast onim obrtnicima koji su plaćali po većoj stopi, al onaj koji je plaćao malo i istovremeno ima 4 stana, da li je država i da li smo mi dužni preraspoređivati sredstva onih koji su plaćali i davati onima koji nisu plaćali. Ja vas pitam da li smo mi dužni čuvati pravičnost ovih mirovinskih sustava ili pretumbavati kako nam odgovara. Mislim da nemamo to pravo ili da bi trebali onda barem pitati one koji su uredno plaćali svoje doprinose tijekom godina. Podsjećam, mirovinsko pravo nije pravo kojega je netko nekome poklonio, to je pravo koje se stvara desetljećima, uplatama doprinosa u Fond iz kojeg sadašnji umirovljenici, dakle, mi koji smo na plaći, doprinosi služe za isplatu mirovina tzv. tekući transferi. Imamo problem bonifikacije, dakle, uveli smo rigidniju penalizaciju, do sada smo motivirali čak i one radnike koji su ostvarili preko 41 godinu staža, imaju 60 godina, da ostanu u svijetu rada, to je tzv. mirovina za dugogodišnji staž i davali smo im 0,15% po mjesecu daljnjeg ostanka na radu, jer po svim našim pokazateljima od svog radno sposobnog stanovništva, najmanja zastupljenost u svijetu rada je ljudi između 55.-te i 65.-te godine, dakle, ova je mjera imala potpuno opravdanje, vrlo utemeljeno u statističkim podacima. Sada to ukidamo i uvodimo, pazite, duplu bonifikaciju za rad poslije 65 godina, tako da moja kolegica Anka u pravu kada je pokazala starijeg gospodina poslije 65, a ovaj drugi je zaposlen da vozi njega na posao jer je na kraju krajeva za 5 godina dulji ostanak u svijetu rada od 65.-te do 70.-te povećanje je 20,4% mirovine. Da li je to ta grupa za koju smatramo da je radno aktivna ili nije više radno aktivna. Ne može nitko reći da je grupa od 65 do 70 godina starosti radni kontingent odnosno radni potencijal, a mi njih nagrađujemo. Znate, spomenuo sam neke zamjenike ravnatelja u jednom drugom zavodu od 69 godina, lijepo ćete te zamjenike nagraditi i učiniti ih nezamijenjenim umjesto da date mladim ljudima stručne poslove, možda će i pogriješiti ti mladi ljudi, ali će nešto i naučiti. Ako produžavamo i stimuliramo ljude poslije 65.-te da rade, ovi naši mladi nikada neće doći na red da preuzmu odgovorna mjesta, mjesta gdje treba provesti reforme. I još jedan detalj, mislim da, u redu je u Zakonu da ste ženama rekli da će kod njih ova bonifikacija biti dupla jer će se kod njih uzimati u obzir da su imale prelazno razdoblje i da će za svaku godinu odnosno za svaki mjesec rada nakon stjecanja uvjeta za starosnu mirovinu, biti duplo bonificiran. Međutim, nije to odvojeno od mirovine za dugogodišnji staž, znate, žena može imati 60, 41, koji ćete kriterij uzeti ili 62, 44, ne, koji ćete sada kriterij uzeti? Da li ćete dati bonifikaciju zato što je u prelaznom razdoblju ili će ako padne pod kriterije osiguranika odnosno umirovljenika sa dugogodišnjim stažom, onda neće imati bonifikacije, mislim da je to neprecizno uređeno u Zakonu. Hvala vam lijepo.
Hvala vama na točnosti, što se vremena tiče. Drugi je gospodin Davor Bernardić, ispred kluba zastupnika SDP-a.
Poštovani ministre sa suradnicima, prije svega kolegice i kolege, želim na početku jasno naglasiti da je SDP protiv ovakve mirovinske reforme jer ona ima isključivo za cilj smanjiti mirovine budućim umirovljenicima i na njima uštedjeti. Po vašem će prijedlogu gospodine ministre, građani raditi dulje, primati manje i u mirovini živjeti još teže. Da je tomu tako, misle i skoro svi sindikati s kojima se niste udostojali niti konzultirati po ovom pitanju. Možda bi postigli dijalog s njima da niste kao i uvijek tako bahati i da vam je stvarno stalo do radnika. Svojom izjavom nedavno u Rovinju, upravo ste vi potvrdili namjeru Vlade na uštedi na umirovljenicima 11 milijardi kuna u narednih 10 g. temeljem predloženih izmjena i to je sušta istina o vašoj mirovinskoj reformi. Toliko milijardi kuna namjeravate dakle oteti onima koji u ovoj zemlji čine jednu od najranjivijih socijalnih skupina, to su umirovljenici. Gotovo pola umirovljenika živi ispod nacionalne crte siromaštva. Živi život nedostojan čovjeka. Uzimate onima koji ionako nemaju a koji su cijeli život odvajali da bi mogli pod stare dane živjeti život dostojan čovjeka dok s druge strane bogatima opraštate dugove. To je politika vaše Vlade. Tako ste natjerali čak i umirovljenike da u zlatnim godinama kada bi trebali uživati u plodovima svoga rada, odlaze raditi van Hrvatske trajno ili sezonski kako bi preživjeli, da ne spominjem da ste u mandatu ove Vlade potjerali preko 100 000 ljudi iz zemlje. Tko bi u takvom društvu zapravo i želio živjeti? Znate da gospodine ministre, iz Hrvatske odlaze čak i liječnici 50-godišnjaci?upravo zato da si kroz par godina rada u Njemačkoj osiguraju mirovinu koja će nadmašiti onu koju bi ovdje primali u Hrvatskoj a za koju su uplaćivali 30-ak godina. Nažalost da je tome tako, mogao sam se i osobno uvjeriti. Razgovarajući sa velikim brojem umirovljenika, nedavno mi je prišla jedna gospođa u sjeverozapadnoj Hrvatskoj te mi suznim očima i plačljivim glasom požalila se kako od svoje mirovine nažalost u Hrvatskoj ne može živjeti i kako je prisiljena sada pod stare dane jer je radila cijeli život u tekstilnoj industriji, kao njegovateljica otići u Njemačku i skrbiti za starije i nemoćne. Vidite li vi i vaša Vlada kakve posljedice zapravo proizvodite svojim nazovi reformama? Vi nažalost cijelo vrijeme govorite o umirovljenicima kao trošku, visokim izdacima za mirovine, cijelo vrijeme spominjete deficit mirovinskog fonda, izdvajanje iz proračuna itd. samo kako bi sakrili svoje namjere i svoju nesposobnost. Cijelo vrijeme izračunavate koliko će umirovljenici živjeti, koliko će vas to koštati, za vas su umirovljenici samo rubrika u statistici. Podsjetit ću vas, mirovina nije socijalna pomoć, nije milostinja, nije nečije darivanje, mirovina je pravo utemeljeno na minulom radu. Zbog socijalne neodrživosti sadašnjih mirovina koje se među najnižima u EU-u na koje je upozorila i Europska komisija, odgovorna bi Vlada dugoročno trebala planirati povećanje izdataka za mirovine a ne smanjenje. I morat ćete se jako potruditi reći hrvatskim građanima zašto su vama prioritet npr. nabavka borbenih aviona starih preko 30 g., nabavka ratnih brodova, nabavka raketa, nabavka radara a ne minimalna egzistencija naših starijih građana. Da budem sasvim nedvosmislen, hrvatski mirovinski sustav je socijalno neodrživ. On ne prelazi kao dio BDP-a europski prosjek od 10,5% i vaš cilj je suprotan interesu građana ove zemlje. Vaše robovanje tzv. fiskalnoj stabilnosti pokazuje da zapravo ne znate kako povećati ovaj skromnu rast od nešto više od 2% koji nažalost usporava i koji drži Hrvatsku na začelju među zemljama u EU-u. Predsjednik Vlade se u isto vrijeme hvali rastom plaća u gospodarstvu za 750 kuna za što on i Vlada nemaju apsolutno nikakav utjecaj. Dok s druge strane zaboravlja reći da su mirovine u istom razdoblju rasle za mizerni iznos od manje od 90 kuna na što on i Vlada itekako imaju utjecaj. Vaša nespremnost da mijenjate formulu za usklađenje mirovina i ne mijenjajući tu istu formulu, pokazujete da mirovine koje su i sada daleko ispod razine plaća u Hrvatskoj će padati i dalje i zapravo da će se još više produbiti jaz između zadnje plaće i prve mirovine koja je ionako među najnižima u Europi ali i među najnižima u svijetu. Ovim tempom i vašom reformom, mirovine će za 15-ak godina doći na razinu kada će iznositi samo 1/4 plaće. to je sušta istina o vašem prijedlogu. Uvođenjem dodatne penalizacije za ranije umirovljenje, ljude uglavnom prisiljene na prijevremeni odlazak u mirovinu, kažnjavate s trajnim umanjenjem od 1/5 vrijednosti njihove mirovine. Pravdate to tobožnjom preporukom Europske komisije da se doista niska prosječna duljina radnog staža produži sa 30 na europskih 35 ili više godina ali nije vam palo na pamet npr. da stimulirate duži ostanak u svijetu rada a ne da hrvatske radnike svojom mjerom kažnjavanja direktno proskribirate kao neradnike koji hrle u mirovinu. Ozbiljna bi Vlada proanalizirala razloge i našla uzroke tom niskom radnom vijeku pa bi se možda utvrdilo da je rano umirovljenje posljedica bjesomučnog tjeranja radnika u mirovinu još od početka 90-ih kada se nije znalo što učiniti sa stotinama tisuća ljudi koji su gubili posao zbog vaše HDZ-ove pretvorbe i privatizacije. Sasvim je neprihvatljiv vaš prijedlog da se pomakne za 5 g. produženje dobi za umirovljenje na 67 godina. Neprihvatljiv je ne samo zbog toga što građani Hrvatske žive 4 do 5 godina manje od europskog prosjeka, nego i zato što smo sa jednom od najnižih stopa zaposlenosti, dakle kod nas je zaposlenost problem, a posebno zaposlenosti u starijim dobnim skupinama jer čovjek kada sa 55 godina ode u mirovinu pa teško mu je poslije naći posao i to je suština i vi te ljude tjerate da ostaju socijalni slučajevi do 67 godine, sramota, sramota. Odbijanjem odnosno arbitralnim dodavanjem ovog dodatka od 27% kojeg množite s tim koeficijentom defakto ne dajete 27% nego puno manje. Jasno se iskazuje vaša namjera u biti da demantirate drugi mirovinski stup i građana prisilite na povlačenje iz kombiniranog u sustav te međugeneracijske solidarnosti. Ukratko da objasnim, na taj način vi direktno uzimate novac građana iz drugog stupa, trošite ih odmah, stvarate financijsku rupu za 10 do 15 godina u budućnosti, a poanta je da zapravo dugoročno smanjujete mirovine i ugrožavate održivost mirovinskog sustava, o tome se ovdje radi. Doista perfidna pljačka građana. Gospodine ministre vaša su rješenja loša, opasna, destruktivna, socijalno neodgovorna, a ovom reformom pokazujete kako vi možete stvoriti i budućnost za umirovljenike koja će biti gora od sadašnjosti. Podsjetit ću vas što je reforma, reforma je kada je koalicijska vlada Ivice Račana u svom mandatu digla mirovine za 40%, reforma je kada je SDP-ova Milanovićeva vlada 2012. ukinula gospodine Šuker mirovine saborskim zastupnicima, sucima ustavnih suda, glavnom državnom revizoru te bivšim članovima vlade. Do tad smo nažalost bili svjedoci besramne zlouporabe prava na zastupničke mirovine od aktiviranja mandata na samo jedno popodne ili samo dva dana kako bi se ostvarilo pravo na zastupničke mirovine. To je reforma. Poručujem vam također da u Hrvatskoj za razliku od vas postoje i oni koji drugačije vide probleme ove zemlje i njenih ljudi i nude rješenje, drugačija i radikalno suprotna onome što ste nakanili nametnuti hrvatskim građanima. Što se mirovina tiče, po SDP-ovom prijedlogu mirovine bi trenutno rasle u prosjeku 300 kuna, cilj nam je i stimulacija odlaska u mirovinu sa punim radnim stažem. Tako bi mirovina za puni radni staž iznosila 75% plaće. Želimo da se mirovina i novom formulom usklađuje s rastom plaća jer su mirovine u odnosu na plaće u stalnom padu i jedne od najnižih u EU. SDP-ov prijedlog obuhvaća to i da nema potrebe da ljudi idu u mirovinu sa 67 godina, a u planu je i treće usklađenje mirovina. I ono što je najvažnije, za sve predloženo postoje dovoljna financijska sredstva, postoji dovoljan novac, mi za razliku od vas i po ovom prijedlogu želimo biti na strani naših građana. Hvala vam.
Hvala i vama, iskoristit ću priliku i pozdraviti učenice i učenike s njihovim nastavnicama i nastavnicima Osnovne škole Vidikovac iz Pule, koja se nalazi na Vidikovcu odnosno na Monte Paladizu u Pulu i molim da ih pozdravite sa jednim velik aplauzom, to zaslužuju. [[Pljesak.]] I sada idemo dalje, hvala lijepo gospodin Grmoja. Gospodin Nikola Grmoja Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani učitelji, poštovani predstavnici umirovljenika, sindikata, poštovani učenici, drage kolegice i kolege, znači reforma mirovinskog sustava je zasigurno jedna od najvažnijih tema u ovoj zemlji. Stvarna i prava mirovinska reforma, a ne prepisivanje europskih direktiva i dekorativna kozmetika koju nam Vlada nudi u prijedlogu paketa zakona koji su pred nama. Oni predstavljaju samo birokratsko pokriće za problematiku mirovinskog sustava i nisu niti mogu biti stvarni alat za provedbu mirovinske reforme. Mirovinska matematika eto svi dobro znamo vrlo nepovoljno, trenutno u Hrvatskoj sredstva u fond mirovinskog osiguranja uplaćuje 1.528.590 zaposlenih a broj korisnika mirovina je 1.235.084 dakle omjer umirovljenika i zaposlenih je 1 naprema 1,24 primjera radi Švicarska ima omjer 1 naprema 3,5, Njemačka 1 naprema 3, Irska 1 naprema 2,7 itd. Čak i neke od tih zemalja u EU imaju problem sa održivošću mirovinskog sustava, to nam ukazuje da dok u Hrvatskoj ne bude rasta BDP-a od minimalno 4 do 5% koji je potreban kako bi se moglo govoriti o buđenju hrvatskog gospodarstva sama reforma mirovinskog sustava nema smisla. I nemaju ovdje smisla nikakve priče o smanjenju javnog duga, porastu zaposlenosti, koje smo mogli čuti od ministra, rastu BDP-a jer broj zaposlenih stagnira na brojci oko 1.500.000 a rast BDP-a manji je od 3% ne može zadovoljiti nikoga niti išta značajno pokrenuti u hrvatskom gospodarstvu. Glavni razlozi zbog kojih je predstavljena ovako predstavljena ova tzv. mirovinska reforma ne može funkcionirati znači i jednostavno je potrebno tražiti druga rješenja. Ovo je samo produbljenje ponora u kojem se nalazi hrvatski mirovinski sustav. Znači godišnji deficit za mirovine je 17 milijardi kuna i ne vidimo da se radi išta kako bi se smanjio. Nema nikakvih prijedloga za korake koji bi vodili postupnom rješenju ove situacije, u prijedlozima ne vidimo ništa opipljivo nikakvu mjeru za uravnoteženje prihoda i rashoda vezanih za mirovinsko osiguranje. u prijedlogu proračuna ste i dalje ostavili isti nesrazmjer i izgleda da planirate tako i nastaviti. Svjesni smo da nema rješenja kojima će deficiti do Božića nestati. Ali zašto barem ne delimitirate maksimalnu osnovicu za doprinos od 15% u I. mirovinskom stupu od 48 120 kuna da i oni s primanjima preko tog iznosa također jednako financijski sudjeluju jer onaj koji ima plaću npr. 100 000 kuna, plaća doprinos po osnovici od 48 120 i postotno sudjeluje sa 7,2% umjesto sa 15%? Ovom mjerom mogli bi godišnje prikupiti oko 400 milijuna kuna i pokriti jedan dio deficita. Bez ove i još ovakvih mjera kojima bi se zatvorila razlika između ostvarenih prihoda i potrebnih rashoda za mirovine, novac koji je potreban za isplatu mirovina, nastoji se namaknuti zaduživanjem države što uzrokuje dodatne troškove kamata. Iznos povlaštenih mirovina govorio je o njima sad kolega Bernardić, ja mislim da većina građana Hrvatske misli da mi saborski zastupnici imamo saborske mirovine, znači to je ukinuto za vrijeme SDP-ove Milanovićeve Vlade ali iznos povlaštenih mirovina je sada 8 milijardi kuna i proširuje se krug onih koji imaju pravo na njih. Znači nije problem povlaštenih mirovina za one koji su ih zaslužili pogotovo za one koji su riskirali svoje živote za ovu zemlju međutim mi imamo situaciju da vrlo vjerojatno postoji određeni broj lažnih branitelja i onih koji uživaju benefite a nisu ih zaslužili za vrijeme svog radnog vijeka. Imamo negdje, ja mislim da je ministar Pavić spominjao, oko 10 000 naslijeđenih mirovina iz NOB-a, znači 10 000. Koliko je godina od NOB-a? Znači to su smiješne stvari, te stvari treba ispitati. Znači s druge strane, od onih kojih privređuju, cijedi se i zadnji porezni novčić, zašto pod hitno ne napravite reviziju povlaštenih mirovina i dodatno uštedite negdje, ja bih rekao, možete uštedjeti i do milijardu kuna u našem mirovinskom sustavu. To nitko ne radi, to su stvarne reforme. Znači s druge strane demontirate smisao mirovinskog sustava poticanjem prebacivanje sredstava iz II. u I. stup mirovinskog osiguranja, ovakav potez predstavlja potpuno odstupanje od smisla mirovinskog sustava jer nije problem u II. mirovinskom stupu, problem je državnoj potrošnji, slabom gospodarstvu i malim plaćama. Znači II. stup je osmišljen upravo za to, da nečija mirovina jednog dana ne bude ovisna o situaciji u državi i državnom proračunu. A vi ovakvim prijedlogom upravo to potencirate pritom naravno obećavajući dodatak od 27% a već imamo, i to sam sad istaknuo, rupu od 17 milijardi kuna. Stoga vas još jednom pitamo, iz kojih izvora planirate financirati dodatak na mirovinu? I sad ja bih rekao jedan od ključnih problema, obvezni mirovinski fondovi, predstavljaju najbolji primjer pogrešno ulagačkog promišljanja uz veliku spregu s državom. Ovo je znači gorući problem mirovinskog sustava. Hrvatski mirovinski fondovi imaju 75% imovine uložene u hrvatske državne obveznice koje imaju status BA2 prema Mudis-u, u prijevodu vam to znači da imaju ne investicijski nego špekulativni status ili ako baš hoćete status smeća. Tijekom 18 g. postojanja, II. stup je ostvario 25 milijardi kuna zarade za svoje štediše odnosno ulaganjima se štednja povećala samo 38% u odnosu na uplaćene doprinose. Za usporedbu, ako usporedimo naše obvezne mirovinske fondove sa norveškim državnim globalnim mirovinskim fondom, to je najveći fond u svijetu, Norveška ima 5 milijuna stanovnika i nije stvar ovih fascinantnih brojeva kod Norvežana to što oni imaju naftu, ne, nego ispravno ulaganje i želja onih koji upravljaju fondom da izvuku maksimalnu korist za norveške umirovljenike. Trenutna vrijednost fonda je veća od 1 bilijun dolara i 2,5 puta je veća od norveškog BDP-a. Fond ima dionice 9000 kompanija u 70 zemalja i čini 1,3% ukupne svjetske tržišne kapitalizacije. 65,1% vlasništva fonda čine dionice dok ulaganja u državne obveznice čine samo 30%. U 2017. ima ukupan prinos od 50 milijardi dolara a svaki norveški umirovljenik ovog trenutka u fondu imovinu od 190 000 dolara. Politikom ulaganja obveznih mirovinskih fondova, stvorena je paradoksalna situacija da zbog toga što je 75% sredstava mirovinskih fondova B kategorije plasirano u obveznice što vrijedi za 95% uplatitelja, to znači da je blizu 70% sredstava koje građani uplate u II. mirovinski stup, ionako završi u rukama države. Ja postavljam pitanje, zašto se omogućuje ulaganje sredstava mirovinskih fondova u državne infrastrukturne projekte? Zašto se drastično ne smanje naknade obveznih mirovinskih fondova kako bi se povećali iznosi budućih mirovina našim umirovljenicima. Kad će se promijeniti temeljito promišljanje ulagačkih pravila za obvezne mirovinske fondove i limitirati maksimalan iznos ulaganja državne obveznice na 30%? Zašto ne pojednostavite mogućnost mijenjanja fonda u II. stupu za građane, za buduće umirovljenike? Što mislite učiniti poštovani ministre, evo kojeg nema, napustio nas je, ali tu je državna tajnica, što mislite učiniti kako bi se zaustavio ovaj oligopol četiri obvezna mirovinska fonda na tržištu i nužno zaoštrila konkurencija na tom istom tržištu. Ono što se ne priznaje a to je da s obzirom na demografska kretanja i omjer zaposlenih i umirovljenika ulaganja u mirovinsko osiguranje su nedovoljna, samo 15% od ukupnog broja umirovljenika je otišlo u starosnu mirovinu. Ovaj podatak ne može biti slučajnost to je sustavna politika, a to je zato što su prvenstveno HDZ koji je to sam rekao u replici više godina upravljao Hrvatskom, a onda i SDP preslikali službeni model prijevremenog umirovljenja iz bivše Jugoslavije kako bi na taj način prikrili katastrofalne podatke o nezaposlenosti. Pa kad niste imali uhljebiti, kolega Šuker, sve te ljude zaposliti ih negdje poslali ste ih u prijevremenu mirovinu. I tako ste kupovali, i tako ste kupovali socijalni mir. Također bi bilo zanimljivo vidjeti koliko je radno sposobnih u preostalih 85% privremeno umirovljenih jeste li ikada, a takvu ste analizu poštovana državna tajnice trebali napraviti, dužni ste napraviti, izračunali koliki je trošak propuštene prilike za mirovinski sustav da se nije vodila ovakva politika prijevremenog umirovljenja. Vlada se cijele godine hvali i to sam rekao ministru Paviću podacima o porastu zaposlenosti i postavio sam pitanje oko Regosa gdje imamo jedan, gdje račune ima 1,83 miliona članova, a od 2014. njih 483.000 tisuće ima neaktivno ili te povremeno aktivne račune. Gdje su onda svi ti članovi koji nikako ili samo povremeno uplaćuju u drugi stup dok se vi ovdje cijelo vrijeme hvalite porastom zaposlenosti. Znate koji je odgovor? Hrvatska stagnira, ne raste Hrvatska kolege iz HDZ-a i kolege iz SDP-a, Hrvatska ne raste, Hrvatska stagnira, imamo situaciju da je uopće ovdje iluzorno raspravljati hoće li se u mirovinu ići sa 63, 65 sa 67 godina dok nam demografska slika izgleda ovako. Znači nebitno je uopće koliko, kolika će mirovina biti jer je ovakav mirovinski sustav neodrživ. Mirovina neće biti jer nam iz Hrvatske znači dnevno odlazi 180 ljudi, neće biti mirovina, neće biti mirovinskog sustava, neće biti Hrvatske. A za ovakvu politiku i za ovo što se događa ste odgovorni upravo vi. Projekcije govore da će Hrvatska 2040. godine uz ovakve negativne demografske trendove i uz ovakav odljev radne snage imati 3 miliona stanovnika što će nam onda značiti da imamo i najbolje mirovinske zakone na svijetu uz ovakve pokazatelje. Kolega Sladoljev je spomenuo odljev radne snage koja će nas zahvatiti za 2 godine u blisku nam Austriju znači koja 2020. ukida ograničenje za hrvatske radnike. Austrijske procjene govore da će od 2022. iz Hrvatske u Austriju doći raditi 20.000 naših današnjih sugrađana u duljim projekcijama i do 50.000. Nadalje, ekonomske prilike su tek na 4 mjestu kad su u pitanju razlozi odlaska u inozemstvo. Na prvom mjestu i glavni uzrok iseljavanja je nedostatak pravne i pravedne države za sve, u ovoj državi drage kolegice i kolege svi nemamo iste prilike. Ni pred hrvatskim pravosuđem, ni pred hrvatskim institucijama, neki su zaštićeni u potpunosti, a neki će nastradati zbog gluposti i to je slika današnje Hrvatske. Ne pokreću se ključne reforme o kojima se toliko priča, ovo je treba biti godina reformi, znači nemoguće je napraviti pravu mirovinsku reformu bez potpunog reseta upravljanja zemljom koji će uključivati, reformu sustava javne uprave, to su sve teme kojima se MOST bavi, ostavili smo u Ministarstvu uprave Akcijski plan reforme javne uprave, osigurali 880 miliona kuna iz fondova EU, ali tko će to raditi kolega Šuker, ako se to provede ostadoste bez glasova. Tko će glasati za vas? Za vas, za vas kolega Šuker glasuju oni koju su vam, nemojte biti nervozni, za vas glasuju oni koje ste uhljebili, mi imamo danas jednu ogromnu državnu administraciju koju državni proračun ne može isfinancirat, naši građani, ne državni proračun, naši poduzetnici oni koji stvaraju realnu vrijednost. I to je ono što ste vi napravili od Hrvatske. Znači nama je potreba prilagodba poreznog sustava koji će podržavati novo zapošljavanje i održiv gospodarski rast, nama su, nama je potrebna promjena gospodarske klime koja će privlačiti nove investicije, a ne da predsjednik Vlade poziva investitore u Hrvatsku jer imamo jeftinu radnu snagu i da je to jedina komparativna prednost Hrvatske, jeftina radna snaga, to je ono što ste vi napravili od Hrvatske. I ono što nam iznad svega potrebno to su drastične promjene na rashodovnoj strani proračuna, da bi se to moglo napraviti potrebno je ove korake prije o kojima sam govorio, provesti. Ali vi to ne provodite i pričate o poreznoj reformi i pričate o reformi mirovinskoj sustava ovo je tzv. reforma ovo nije nikakva reforma. Znači bez ovih reformi, a u situaciji stagnirajućeg broja zaposlenih i onih koji su otišli u mirovinu nije moguće uspostaviti potpuno održiv mirovinski sustav. Stoga je svaka rasprava o ovim kozmetičkim promjenama nepotrebna i besmislena. I samo na kraju Klub Most-a nezavisnih lista, neće podržati ovu tako zvanu mirovinsku reformu. Hvala.
Sada je na redu gospodin Branimir Bunjac, zastupnik iz Kluba zastupnika i ispred Kluba zastupnika Živog zida i Snage.
Dobar dan. Poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva, poštovani gosti. Ako kažemo da su građani, da su hrvatski umirovljenici građani drugoga reda, nećemo ništa pogriješiti iz jednostavnog razloga jer za to postoje sasvim objektivni pokazatelji, primjerice, smatra se da je prag siromaštva za jednu osobu u Republici Hrvatskoj postavljena 2100 kuna. Mi se možemo zapitati koliko danas građana u Hrvatskoj ima mirovine manje od 2100 kuna, jedna velika većina, mnogi od njih nemaju niti 1000 kuna, i opravdano je pitati se kako ti ljudi uopće žive? Kako ti ljudi uopće preživljavaju? Hrvatski umirovljenici imaju najniži standard u čitavoj Europskoj uniji. Ne samo da nemaju građanski standard nego doslovce gladuju. Nemaju za odjeću, nemaju za lijekove, putovanja, posjete ne znam nekakvih društvenim događajima, mogu samo sanjati, za njih je odlazak u kino, za to moraju štedjeti praktički, za nekakvu takvu aktivnost. Mnogi od njih su izbačeni na ulicu, neki zbog deložacija, neki zbog Zakona koji je predložio HNS, a HNS potvrdio, kao što je Zakonom o najmu stanova. Mnogi će tek ostati bez svojih domova. U domovima za umirovljenike nema mjesta, niti će ih biti, suprotno najavama HDZ-a i njihovog programa Vjerodostojno. Što im nudi naša država? Naša država kaže sagradit ćemo prihvatilišta i otvorit ćemo javne kuhinje, pučke kuhinje. Pa je li to razina civiliziranosti u 21. stoljeću nakon svega što smo prošli, nakon svih etapa razvoja na koje smo toliko kao ponosni da za umirovljenike otvaramo pučke kuhinja. I gradi se, evo čujem, gradi se jedna sad pučka kuhinja, nova i kod mene u Čakovcu, i mislim da je to samo po sebi jedna nevjerojatna sramota i upozorenje svima nama što će se u budućnosti tek dešavati sa umirovljenicima. Jer sve naznake pokazuju, a tako pokazuje i ova kvazi reforma koju nam je donijela, koji su nam donijeli predstavnici ove Vlade, da umirovljenici još dobro žive, kako će tek u budućnosti živjeti. I to je ono što je najžalosnije, to je ono što bi vas, što bi nas trebalo zabrinuti, i to je ono zbog čega ne smijemo dozvoliti ni na koji način da nas HDZ-ova Vlada dalje laže. Jer to je Vlada lažljivaca, to je sad i službeno od jučer. To su ljudi koji jedno pričaju, a sasvim drugo rade. To su ljudi koji su stvorili dvije države, jednu formalnu za obmanjivanje javnosti, i drugu stvarno koja služi interesnim skupinama, a radi protiv svojih vlastitih građana. I to se vrlo lako može obraniti. Evo, uzmimo program Vjerodostojno, koji je napisala Vlada HDZ-a, pa pogledajmo dio koji piše o mirovinskom sustavu. Kažu oni da će povećati ulaganja u drugi stup sa 5 na 6%. Jel ste povećali? Niste. Kako se zove osoba koja odustaje od onoga što je sama rekla? Rekli ste ne samo da ćete povećati na 6%, nego da ćete povećati na 8%. Rekli da ćete granicu ulaganja mirovinskih fondova u državne obveznice smanjiti na 50%. Jeste smanjili? Rekli ste da ćete uspostaviti nacionalnu mirovinu za osobe koje nisu samostalno sposobne privređivati i raditi. Jeste uveli? Rekli ste da će nacionalna mirovina iznositi 40% minimalne plaće, znači koliko shvaćam to bi trebalo biti 1200 kuna. Ima li ljudi koji nemaju pravo na mirovinu i 1 kunu? Nemaju. Rekli ste da ćete nakon 65 godine, omogućiti svim umirovljenicima koji žele da rade, imaju li to pravo? Nemaju. Naravno, imaju oni koji će raditi do 67 godine. Rekli ste da ćete trajno usklađivati visinu mirovina sa rastom plaća i u odnosu na kretanje BDP-a, proračunskog deficita i troškova života u cilju da se mirovine povećaju na razinu 60% prosječne plaće. To ste vi napisali. I što imamo od toga? Imamo od toga da ne samo da se mirovine neće povećati na razinu 60%, nego će se ovih sadašnjih 38, 39%, u budućnosti još smanjiti, omjer plaća i mirovina. I to su za mene fakti koji su neoborivi. Koji jasno pokazuju da ova mirovinska reforma se nema pravo zvati reforma, nego se ona može zvati, ne znam, izmjena Zakona. Već sam govorio ovdje ali vrijedno je ponoviti još jednom, još jednom, da je jedan od gl. uzroka ovakvoga lošega stanja hrvatskog umirovljenika uvođenje 2. mirovinskoga stupa 2002.g. Zbog 2. mirovinskog stupa, država je izgubila oko 200 milijardi kn, svojega najkvalitetnijega novca, koji je predan u ruke bankama. Da nije bilo 2. mirovinskog stupa, danas bi mirovine bile više, plaće bi bile više. Minimalac bi bio veći i javni dug Hrvatske bio bi daleko manji, a kreditni rejting bio bi bolji. Ni jedna država u svijetu, osim Čilea, nema 2. mirovinski stup kakva ima Hrvatska, ni jedna. One koje su ga eventualno imale, a preuzele su ga po nalogu Svjetske banke, od toga su odustale, jer se pokazalo da je krajnje štetan po javne financije. Vlada i mirovinski fondovi lažu, kada kažu da u 2. stupu postoji neka štednja, štednje tamo nema. Sa štednjom se može slobodno raspolagati. Hrvatski radnici ne mogu raspolagati sa novcima u 2. stupu. Onoga trenutka kada ostvare pravo na mirovinu oni više ta sredstva ne mogu nasljeđivati. I što je najbitnije, u 2. stupu nema nikakvoga gotovoga novca, tamo novac ne postoji. Postoje državne obveznice, postoje dionice, ali novca nema. I pitanje je što će biti sa tim drugim stupom tek u budućnosti, jer sve ozbiljne analize koje su radili vrhunski ekonomijski, pokazuju da se tzv. tranzicijski troškovi 2. stupa sustavno multipliciraju i da u biti nikada neće prestati. Mi u Živom zidu ne možemo podržati stimulaciju ostanka u 2. stupu kakvu je predložio ministar Pavić. Mi možemo prihvatiti samo i jedino da se budući umirovljenici mogu opredijeliti između 1. i 2. stupa ali ne da se istovremeno daju neki dodaci za ostanak u 2. stupu ili da se daje nekakva gotovinska isplata mirovina od 15 ili bilo koliko drugi posto. Znači kada bi se 2. stup pretvorio u dobrovoljni, što je jedino logično rješenje, vrlo brzo došlo bi do povećanja mirovina, i to je ono što je bitno za reći. Upravo zbog 2. stupa, koji dakle u konačnici daje ljudima manje mirovina, nego što bi imali da je ostao stari model mirovinskoga sustava, uvodi se penalizacije za prijevremeno umirovljenje. To Živi zid također ne može podržati. Uvodi se produljenje radnoga vijeka na 67 g. što je jednostavno apsurdno. Znači čovjek ne može poslije 65 g. obavljati cijeli niz poslova, što na koncu konca priznaje i sama vlada, između ostaloga kada kaže da čovjek poslije 65 g. ne može više biti funkcionalan u prometu, pa oni sami kažu. Pa dajte mi recite, kako to da čovjek, sami kažete poslije 65 g. predstavlja problem u prometu, a istovremenu ne predstavlja problem na svome radnome mjestu. Mi se striktno zalažemo za to i na tome ćemo ustrajati i tome ćemo dati amandman. Da ljudi idu u starosnu mirovinu sa 65 g. odnosno, da mogu ići u mirovinu sa 40 g. radnoga staža. Ako žele mogu nastaviti raditi nakon toga roka, ali ne da ih vlada na to prisiljava, za to nema nikakvoga razloga. Znači čovjek koji ima 65 g. 40 g. radnoga staža, može ići u mirovinu, ima pravo uživati u mirovini, a ta mirovina mora biti adekvatna, mora biti dovoljna za dostojanstven život aktivnoga građanina u potpunosti uključenoga u društvu. Što se nas tiče u Živom zidu, ta mirovna mora iznositi minimalno 70% prosječene plaće. Znači ako je trenutno plaća 6 tisuća i ne znam koliko kuna prosječna, prosječna mirovina mora iznositi nekih 4300, 4400 kn. I za to postoje uvjeti itekakvi postoje uvjeti. Mi smo u Živom zidu već prije godinu dana u ovaj Visoki dom 2 prijedloga zakona. Jedan je o zajamčenoj minimalnoj mirovini, drugi o nacionalni naknadi za starost, čak smo pronašli i sredstva, da se te mirovine isplaćuju, međutim, ministar Pavić do dan danas nije rekao ni A ni B o našim zakonima. Nije rekao ni da su dobri, ni da su loši, šuti o njima, a umjesto toga nam šalje ovdje svoje zakone, koje dakle, problem ni izbliza ne rješavaju. Kako možemo reći da je neka izmjena zakona predstavlja reformu, kada imamo situaciju da nam ove g. nedostaje 18 milijardi kn u proračunu, iduće g. nam nedostaje 19 milijardi kn u proračunu, a 2020. će nam nedostajati 20 milijardi kn u proračunu. Znači što je onda cilj te nazove reforme? Cilj je očito da se svake g. država mora sve više i više zaduživati. Za mene osobno bi reforma bila, da ako ove g. 18 milijardi se moramo zadužiti, da se druge g. moramo zadužiti 17. To bi bila reforma, reforma mora imati nekakav pozitivni učinak. Da se 2020. moramo zadužiti 16. Reforma bi bila da se omjer plaće i mirovine poboljšava. Znači ako ove godine imamo 38% iznosa mirovine od prosječne plaće, iduće godine bi trebalo biti 39. A što mi imamo? Mi imamo 37. Kaže ministar Pavić, počnite raditi sa 18 godina. Koji to čovjek u RH počinje raditi sa 18 godina? Ima li ovdje ijedan čovjek u dvorani koji je počeo raditi sa 18 godina? Neka digne ruku, evo da vidimo tko, evo gospodin Pupovac. Dobro, znači 1, 2, 3, ne lažete, dobro. Znači u biti velika većina ljudi nije počela raditi sa 18 godina. A kad su počeli raditi, mnogi od njih počeli su raditi na crno i nisu dobivali mirovinske doprinose, počeli su raditi na pola radnog vremena ili na skraćeno radno vrijeme, morali su stažirati gdje se ponovno ne uplaćuju doprinosi, ponovno se ne priznaje radni staž itd.. Koliki radnici dobivaju dio plaće na ruke ako ne cijelu plaću na ruke? Koliko puta smo rekli Vladi riješite problem sive ekonomije da se ljude ne oštećuje za doprinose? Što su poduzeli? Ništa. Vi svi vrlo dobro znate da u recimo sektoru građevine ili sektoru trgovine jako veliki broj radnika je prijavljen na minimalac da bi ostatak plaće dobio u gotovini. I kakve su onda poslije mirovine? Mirovine su takve, isto tako male kao što su i bile i te formalne plaće. Kao što sam već rekao tijekom replika, mi možemo pozdraviti mjeru da se ženama da 6 mjeseci staža za svako dijete koje je rodila i da im se plaća poveća za 2%. Ali zašto se onda ne poveća svim majkama? Zašto se ne poveća svim ženama? Kako se mogu raditi sad podjele? Kako će sada jedna majka koja gleda ne znam svoju susjedu ili ne znam recimo svoju sestru, jedna će imati staž i veću mirovinu jer je imala djecu a ona koja je isto tako imala djecu neće imati? Pa koja je to logika? Ako to nije diskriminacija, ako to nije nepravda, ja ne znam onda što je. Vlada kaže stečajna prava, nemamo novaca, imate novaca itekako, to sam vam dokazao već tisuću puta ali vam ovo pitanje nisu prioriteti. Vama su umirovljenici teret koji morate skinuti s vrata na način da prodajete priče kako ste se vi o njima nešto kao navodno brinuli. Dajete im povišice 49 kuna u prosjeku. Hvalite se s time što ćete povećati minimalac na 3 tisuće kuna. Tko može u Hrvatskoj živjeti sa tri tisuće kuna. Evo. Ja vas pozivam, idemo svim zastupnicima i ministrima u Vladi samo jedan mjesec, samo jedan jedini mjesec, isplatiti minimalac od 3 tisuće kuna pa neka žive. Pa ćete vidjeti kako će se onda u ovom Saboru odjednom pronaći rješenje, e onda će se pronaći rješenje. Onda će svi reći joj da idemo to promijeniti. I to je ta nedostatak empatije, nedostatak solidarnosti, nedostatak ljudskosti gdje mi vrlo dobro znamo da umirovljenik koji ima mirovinu hiljadu i 700 kuna i dobije 49 kuna i dalje neće moći živjeti život dostojan građanina. Što je život dostojan građanina? Život dostojan građanina 21. stoljeća je da može platiti režije, da može jesti, da si može kupiti komad odjeće, da si može kupiti kutijicu jednu lijeka i da može jednom mjesečno otići u kino i kazalište. Evo to je neki minimum minimuma. A naši umirovljenici to ne mogu, oni kad plate režije, oni nakon toga doslovce se bore da si kupe hranu. I jao si ga onome tko nema nekakav svoj vrt, koji nema nekoga tko mu može pomoći jer će doista i biti gladan. Tu se direktno krši sam Ustav RH, pročitajte članak 1. stavak 1. Hrvatska je socijalna država. Pročitajte članak 56. Ustava koji kaže svatko ima pravo na rad i zaradu od svoga rada. Pročitajte Konvenciju 102 Međunarodne organizacije rada o socijalnoj sigurnosti koji kaže da mirovine ne smiju biti niže od 40% plaće. Ne smiju biti niže a mi imamo sada već 39 i sad će nam još ministar Pavić spustiti na 35, 37. Znači ministre Paviću, vi ne da kršite pravo umirovljenika, vi kršite ljudska prava. Ovo je pitanje ljudskih prava. I to je ono što bi vas trebalo duboko zabrinuti. A o još nekim detaljima ovih zakona i rješenjima koje nudi Živi zid reći ću više kasnije. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Evo došla je i druga grupa, došlo ih je sve zajedno u dvije grupe više od 100 učenica i učenika, O.Š. Vidikovac iz Pule, ima ih puno, dajte da ih pozdravimo i tu drugu grupu sa Pljeskom. [[Pljesak]] Budući radnici i nadajmo se da će biti i budući umirovljenici, bolji umirovljenici nego što su ovi danas i o kojima danas razgovaramo. Gospodin Pupovac je sada na redu ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Iza vašeg kluba, hvala lijepo. Sada je na redu gospodin Ivan Šuker, ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege, ova naša danas rasprava je pomalo čudna. Ja sam iskreno govoreći očekivao da će kolege prije svega iz oporbenih klubova zasuti ministra sa kritikama na njegove konkretne prijedloge i ponuditi nešto svoga. Međutim, još više sam ostao iznenađen, mi smo prošli tjedan raspravljali ovdje o hrvatskom proračunu, proračunu za 2019. sa projekcijama za 2020., 2021. Ja koliko se sjećam nekakve nove, veće izdatke za mirovine nije nitko predlagao u svojoj raspravi, nije čak nitko niti predložio amandman. A zašto to sve govorim? Pa zato ako ne osigurate novce u državnom proračunu onda ne možete osigurati niti isplatu. To samo govori o ozbiljnosti onih koji su danas ovdje se nabacivali s brojkama kao da ih je bura donesla a onda naišla južina pa je napravila od njih jednu silnu neozbiljnost. I bili su u pravu stari Dubrovčani, kada je puhao jugo nisu donosili nikakve važne odluke. Je gledajte, kada netko kaže da su mirovine od 2000. do 2003. porasle za 40%, u trenutku kad država ima deficit državnog proračuna 6,2% onda je to u najmanju ruku smiješno. Prosječna plaća 2001. je bila 3200, danas je 6200, znači 100% veća. A osnov za indeksaciju mirovina je bilo kretanje plaća. Prema tome, kolegice i kolege prije svega iz poštovanja prema našim roditeljima i prema svim hrvatskim umirovljenicima nemojmo se nabacivati sa podacima. I zato naprosto treba neke stvari ponavljati i onda će ovaj prijedlog Vlade dobiti punu ozbiljnost. I rasprava kluba HDZ-a u prvom čitanju, u drugom čitanju će ići isključivo u tom smjeru jer naprosto dajemo ono što, mogućnosti za ono što omogućava hrvatsko gospodarstvo, što omogućava hrvatski proračun. I u kojem okruženju se donosi ova mirovinska reforma, ove promjene i da li su one sagledale one koji baš u ovom trenutku najnužnije trebaju sagledati? Tto ću ja pokušati obrazložiti kroz svoju raspravu u ime kluba HDZ-a. Rekao sam da prošli tjedan smo raspravljali o proračunu, jučer smo ga usvojili. Dakle iznos za mirovine 2019. je preko 40 milijardi kuna. Očekuje se da će se doprinosa prikupiti negdje 22 milijarde i još nešto, znači imamo realni minus između onoga što uplatimo u državni proračun i ono što je potrebno za mirovine nešto više od 17 milijardi kuna. Kasnije ću se osvrnuti nešto i na mirovine po posebnim propisima jer ja ne bih govorio da su tu povlaštene mirovine. To su mirovine koje temeljem zakona i koje je ovaj Visoki dom izglasao i dao je nekom nekakvo pravo. Pa i da to demistificiramo koliki je to iznos novaca i koliko novaca treba dati za mirovine. Dakle u ovom trenutku korisnika mirovine ima milijun i 234 tisuće kuna. Oni koji rade i koji uplaćuju u mirovinski fond ima milijun i 599 tisuća kuna, znači na jednog, milijun 599 zaposlenih, znači na jednog umirovljenika dolazi 1,26 zaposlenih. A sad ću ja tu priču još malo proširiti. Negdje oko 250 tisuća zaposlenih dobiva praktički plaću iz istog novčanika otkuda se isplaćuju mirovine a to je državna riznica. I kad njih eliminirate jer bez obzira, oni stvaraju, oni rade ali s obzirom da se plaćaju iz državnog proračuna kada usporedite samo realni sektor i broj umirovljenika onda je i taj pokazatelj daleko lošiji i daleko pogubniji za Hrvatsku. I to je naš stvarni problem, to je problem mirovinskog sustava. I kad kolege kažu da je samo zbog privatizacije došlo do povećanog broja umirovljenika ja ću vam spomenuti samo dva grada razrušena ratom, jedan je Vukovar a drugi je Sisak koji je bio na rubu jednog velikog ratnog područja. I jedan i drugi su prije oružanog napada na RH imali preko 30 tisuća radnih mjesta. Danas kad izbrojite to je 60 tisuća a danas kada ih zajedno izbrojite to je 20 tisuća. Dakle samo dva grada 40 tisuća manje zaposlenih. I nemojmo ovdje u dnevno političke stvari krivo dijagnosticirati problem jer ako ćemo tako raditi onda nikada nećemo riješiti problem i zato mi je drago da je Vlada krenula sustavno, problem po problem, ništa se ovom reformom neće riješiti, tko kaže da mi slijedeće godine nećemo raspravljati o nekakvim drugim problemima koji se pokažu da su svrhoviti, da ih treba riješiti? Ali Vlada je jasno pokazala da želi riješiti nekakav problem i ja bi vrlo rado da sam danas u ovoj sabornici čuo ne, mi se ne slažemo s tim, da je netko rekao, ne, mi se ne slažemo s time, da date 6 mj. dodatnog radnog staža svakoj majci ili ocu koji je koristio porodiljni dopust nego mi bi to na drugačiji način ili mi predlažemo da to bude godinu dana ali ako je to godinu dana onda to košta toliko i toliko novaca. Dakle, to je jedna ozbiljna rasprava. Ili da netko kaže ne, mi se ne slažemo na onaj dodatak za 248 000 onih koji imaju najmanju mirovinu pa da njima krenemo sa 3,35 dodatkom, mi tražimo to i to drugačije. Dakle nitko to danas nije rekao, dakle ministre, oni vama ne osporavaju ovo što vi želite napraviti. Ali u nedostatku ideje, ide nekritičko kritiziranje i nabacivanje s brojkama a to je nešto vrlo opasno jer gledajte, ja ću vam samo navesti jedan primjer, žao mi je što kolege Hrelje nema ovdje, 2004. kad je HDZ potpisivao koalicijski sporazum sa Strankom umirovljenika, dogovoreno je da onih 6% plus 100 kuna uđe u osnovicu. Tada je to na godišnjoj razini bilo 100 milijuna kuna. Pogledajte kolegice i kolege, dakle da ne bi ispalo da ja govorim sad napamet, izvješće HZMO-a, dakle 13 g. za 2017., 13 g. nakon toga taj iznos je porastao na 954 milijuna, to samo kazuje koliko svaka odluka mora biti dobro promišljena i dobro izračunata. Također, kad govorimo o prosječnoj mirovini, o udjelu mirovina u prosječnoj plaći, onda mislim gospodine ministre, da bi zbog istine trebali raščistiti malo tu statistiku. Ja imam vlastiti primjer, moj pokojni otac je praktički svoj radni vijek proveo u Njemačkoj vani i jedan dio radnog vijeka je proveo u Hrvatskoj. Nakon njegove smrti mama je naslijedila mirovinu, onaj jedan dio te mirovine iz Hrvatske a druge mirovine iz Njemačke, njemu ta mirovina ulazi u nekakav prosjek. Pa kad to eliminiramo, onda će ta priča biti malo drugačija. Zašto sam spomenuo ovaj primjer? Pa zato što pokazujem na tu primjeru za koji znam kakav je, da neke stvari treba promijeniti ali zato ako eliminiramo one iz međunarodnih ugovora koji imaju puni radni staž i otišli su u mirovinu i došli su skoro do preko 60% prosječne plaće, a njih ne nažalost, onima koji se isplaćuju mirovine samo 14%. I to je naš problem, to je naš realni problem. I zato možda i ove mjere penalizacije idu u tom smjeru da ta nekakva prijevremena umirovljenja ako baš nisu potrebna, da ne ide baš ... [[Govornik se ne razumije.]] u mirovinu pa ću nešto drugo raditi uz to, vjerojatno ima to svoje razloge ali vi ste opet pokazali sluha u odnosu na prvo čitanje, to je smanjeno sa 3,4, smanjeno je na 3%. Dakle slušali ste što se je govorilo u ovoj sabornici. Jeste čuli danas od koga iz oporbenih klubova da je to spomenuo? Niste imali priliku čuti. I bilo bi dobro da su rekli, je, mi bi to smanjili na 2, 2,5% ali oni čak se nisu ni potrudili ni da to kažu. Mirovine po posebnim propisima, gledajte kolegice i kolege, nije se dobro nabacivati sa podacima osobito kad su hrvatski branitelji u pitanju. Ja sam o toj temi puno, puno puta govorio u ovoj sabornici kao zastupnik i kao ministar i naprosto smatram da oni koji su bili u obrani domovine, jedni od njih su i stradali, mi smo ovdje u ovom Domu donijeli Zakon o pravima hrvatskih branitelja i mi smo to definirali. Nije to nitko na ulici napravio, nije to nikakva braniteljska udruga napravila ali gledajte kolegice i kolege, ti ljudi su radili prije umirovljenja, nisu oni bez dana radnog staža došli i dobili tu mirovinu. Mi smo rekli da njihova mirovina postotno mora iznositi najmanje od tog i tog iznosa. Ali ono recimo kad bi se izračunavalo što bi dobili što su radili, onda kompletan trošak ove njihove mirovine pod posebnim propisima ne pada na račun državnog proračuna nego i oni ostvaruju dio na ovu generacijski solidarnost kao štednju u I. stupu. To je činjenica jer gledajte, dakle, vi kad imate hrvatske branitelje, dakle njih ima 71 000 po posebnim propisima, prosječno imaju preko 18 g. i 8 mj. staža i ukupan iznos ovih 5 milijardi i 600 ili koliko je već, 5 milijardi i 500 u 2017., a u 2018. će dobiti nešto malo više, dakle na trošak samo mirovina nego jedan dio ide iz državnog proračuna a jedan dio spada ... [[Govornik se ne razumije.]] nisu to basnoslovni visoki iznosi. Dakle, svi ovi koji imaju mirovine po posebnim propisima, ukupan iznos je 5,4 milijarde bio u 2017. ili za prvih 6 mj. 2018., 2 milijarde 886 milijuna. Ili hoćemo govoriti o zastupnicima u Hrvatskom saboru? Rješenje za mirovinu zastupnika u Hrvatskom saboru u ovom trenutku je negdje 8 900 ili 9 000 kuna, to je rješenje za mirovinu zastupnika u Hrvatskom saboru, da i to skinemo glorifikaciju oko toga. Kaže netko SDP je ukinuo, da, ukinuo je, to je bila njihova politička odluka ali svi zastupnici ovdje koji su u nekoliko saziva se nisu slagali s tim da netko nakon jednog ili dva dana provedenog Saboru, ima pravo na mirovinu. Ja mislim da će vam to svi reć i ne jedanputa to je za ovom govornicom rečeno ali pogledajte koliko imate zastupnika, nemate ih nekoliko tisuća, imate ih zastupnika dakle saborski zastupnici, njih imate 500 i još nešto i kad uzmete mirovine HAZU-a, to je. Imate 13 000 onih koji temeljem naslijeđenih prava iz II. Svjetskog rata imaju mirovine ali ponavljam, to će biti u 2018. godini 5 milijardi i 800 u odnosu na 38, 38,5 milijardi koliko će biti ukupan trošak mirovina, i računajte da prosječan radni staž saborskih zastupnika i članova Vlade, koji koriste ovu mirovinu po posebnih propisima je 32,5 godine, dakle, nisu ti ljudi otišli u mirovinu sa godinu ili godinu i pol staža. To naprosto radi činjenica i radi istine, jer jedino na takav način, ako ćemo govoriti, onda ćemo rješavati probleme. Druga stvar, ove mirovine imaju svoje dodatke, i točno se zna kad su ti dodaci uvećani, jedina prava mirovinska reforma je provedena 2008. godine, sa jasnim dodacima, ispravljanjem nepravdi. Ono što se radilo 2002. godine, je bio dodatak na ono što se radio 1999., a 2012. jedna je bila politička šminka da se ubere 4,5 milijarde iz drugog stupnja mirovinskoga, da se prebaci u proračun i da se na takav način pošalje ljepša slika o proračunskom deficitu, i to je naprosto činjenica. Dakle, dobro je da smo omogućili svima onima koji su 2002. godine, jednostavno zbog toga što su rođeni neke godine, rekli smo i vi morate ići obavezno u prvi i drugi stup mirovinskog, dobro je što ime je Vlada i Ministarstvo ovim Prijedlogom Zakona dala mogućnost da biraju, hoće bit samo u prvom stupu, hoće bit u prvom i drugom stupu, dobro je što nismo diskreditirali, nismo oštetili one koji će ostati u drugom stupu, nego smo naprosto akceptirali njihov mirovinski staž do 2002. godine sa jednim dodatkom, a od 2002. godine kad su ušli u drugi stup sa drugim dodatkom, onda smo akceptirali da oni praktički ¾ doprinosa su također uplaćivali u prvi stup mirovinskog, i mislim da je to dobro, i kasnije uz ove promjene o kojima ćemo govoriti u drugom setu Zakona, i ako gledamo cjelovito ... [[Govornik se ne razumije.]] , možda bi bilo dobro da smo danas objedinili ovu raspravu, ali nažalost oni koji nisu pročitali ove Zakone, nisu shvatili naš zahtjev zašto želimo to objediniti, jer da sad uz ovo što sam rekao, govorimo o promjenama koje će biti u drugom stupu, onda bi hrvatski građani dobili jednu cjelovitu sliku i sve vjerojatno bi drugačije gledali na to. Al dobro, ponovit ćemo mi to u drugoj raspravi, jer naprosto neistinama, netočnim podacima, jedino može ići, ovoga, kao argument istina i podaci, jer gledajte kolegice i kolege, nisu to podaci ekskluzivno pravo HDZ-a, svatko tko uđe na web stranicu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, da si malo truda, sve ove podatke može pročitati i može vidjeti, ovoga, zašto je to išlo. I sada dozvolite mi samo, s obzirom da vrijeme lagano trči, ovoga, da se osvrnem još na neke stvari. Dakle, već sam rekao dobra je ideja, ali nju treba reći i zašto. Vi se dobro sjećate, osobito u godinama inflacije, kad je majka otišla, ili otac, ali najčešće je to bila majka, na drugih 6 mjeseci porodiljnog, nekada je razlika njene plaće i onoga što bi dobivala da radi, bila 1x5, 1x6 ili 1x10 čak zbog inflacije, i zato ovaj dodatak od 6 mjeseci na svako dijete po odlasku u mirovinu ili kao što je ministar rekao to je u prosjeku negdje oko 2% povećanje mirovine, jer naprosto vrednovanje i pokazivanje, i druga stvar, ovdje naprosto, ja to osobno kažem, ali mislim da i ostali tako promišljaju u Vladi, ovo je jedna mjera koja je otvorena. Kako se budu povećavale financijske mogućnosti proračuna, ovo je jedna demografska mjera, koja može se isto tako i proširivat, al bitno da se prepoznata, da je stavljena u Zakon. Također, još jedna mjera o kojoj sam, iskreno govoreći očekivao, da će biti danas puno prijepora i rasprave, to je ova 70-30 ili 30-70. Dakle, daje se mogućnost da se ... [[Govornik se ne razumije.]] koristi u ... [[Govornik se ne razumije.]] trenutku povoljniji za umirovljenika. I po meni je to ključno, jer gledajte, to je nešto, ajde koristit ću termin koji smo koristili sve ove godine, to je ključna, ključna referentna veličina za indeksaciju mirovina. To je ključna veličina za povećanje mirovina u sljedećem periodu, jer mi mimo toga ne možemo povećati mirovine, ne može meni ... [[Govornik se ne razumije.]] doć', ja ću povećat mirovine li bilo kome, nego naprosto mi usvajanjem ovog Zakona i ove mjere 70-30 odnosno 30-70, definiramo put kako će rast mirovine u sljedećem razdoblju. Jel tko danas ministre, raspravljao o tome? Jel vam to tko spomenuo? To vrlo malo ljudi govori, ali po meni ključna stvar, zato ove bitne stvari koje utječu na budućnost itekako treba spominjati, jer ako ih ne spominjemo mi ovdje deset puta, građani neće znati za njih. Neće ih naprosto akceptirat. Sljedeću stvar, o njoj sam govorio u prvom čitanju, o njoj sam govorio u replici i reći ću i sada. 248000 naših sugrađana koji imaju mirovinu ispod mirovine. Prvo, to nije socijalna kategorija, to je stečeno pravo. Sticajem okolnosti imali su takvu plaću kakvu imaju, oni su temeljem toga zaradili mirovinu, i ova Vlada njima daje pravo za toliko i toliko postotno povećanje. I to naprosto gledat, treba gledati na takav način, daj Bože, da se u nekom budućem vremenu steknu uvjeti da ovaj posao ne bude veći, ja mislim tko god bude bio ministar, da će biti presretan ako mu taj % bude predložio, ali ključna stvar je da je netko otvorio to pitanje, to je bitna stvar, jer mogao je svatko prije donesti istu takvu odluku, nitko mu ne bi rekao da radi nešto krivo. A, dakle, to je prepoznavanje problema. I najveća vrijednost ove reforme je upravo to. Uvijek možemo raspravljati o nekim stvarima, ali imaju nekakve činjenice koje su naprosto prepoznate i kao takve su pretočene u Zakon, i ja bi bio presretan da je danas u ime Klubova bilo sijaset rasprava upravo o tome, ja bi ovako, ja bi onako, a još bi sretniji bio, kad je bila rasprava o državnom proračunu, da je netko u svojoj raspravi o proračunu to spomenuo ili da onih 180 i kol'ko je amandmana bilo u kojima se raspravljalo u petak, da se stajalo da netko predlaže da se s neke pozicije skine i da se stavi na poziciju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, da bi se davala silna povećanja o kojima ste danas slušali, jer vi povećanje, ako ne osigurate novce, ne možete dati. Također, ono što treba pozdraviti je povećanje osnovice za novčanu naknadu kod tjelesnog oštećenja za 15%, isto tako ono što ste rekli i i konstatirali sa kolegicom Lukačić osobe sa Downovim sindromom, dobro da smo ih uvrstili. I opet će biti prigovora, netko će reći trebao je ovakav, trebao je onakav. Ali dobit prepoznavanje jednog problema iz života i to je kvaliteta ovog zakona. Stoga ... [[Govornik se ne razumije.]] fondove namjerno nisam dotakao jer o njima ću govoriti u drugom paketu zakona. Klub HDZ-a će podržati ova tri zakona. Pokušao sam obrazložiti i elaborirati zašto ćemo ih podržati. Također za razliku od ovdje koji su došli pročitati neke govore koje im je netko napisao pa su počeli i prozivati pokušali smo argumentirati kakva je situacija u državi i zašto je to ovako. A sve sam to potkrijepio sa proračunom koji smo usvojili jučer jer to naprosto ukazuje na ozbiljnost i vašeg ministarstva i HZMO-a i Vlade RH koja je naprosto svjesna što može i kako može napraviti. I ako budemo još ... [[Govornik se ne razumije.]] analizirali sve one podatke koje imamo u HZMO-u daj Bože da za nekoliko mjeseci još raspravljamo o nekim boljim stvarima. Dakle klub HDZ-a će podržati ova tri prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Stjepan Čuraj je na redu ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Konačni prijedlog zakona u drugom čitanju, imali smo zadnjih pa skoro 6 mjeseci puno prilike svašta čuti i medijskih najava, nacrta, prijedloga prvih, prvog čitanja i mislim, ja sam to rekao i u replici zbilja da je uz ministra Gorana Marića zapravo ministar Pavić pokazao izuzetnu dozu i fleksibilnosti, neisključivosti i to u krajnjoj liniji možemo samo promatrati sa ovim konačnim dijelom kada ga usporedimo sa onim što su bile prve namjere i intencije. Ono što sam rekao u replici zapravo nešto je trebalo napraviti. Zašto se nije radnije? Pa zato što je uvijek ova tema vrući krumpir jer nema tog čarobnog štapića, nema te vreće bez dna u kojima mi možemo ispraviti sve nepravde koje su, nelogičnosti koje su bile rezultat niza, niza godina, ajmo reći neke nedugoročne, nedugoročnog promišljanja. Jer mi danas imamo omjer 1:1,27, da bi iole bilo koji sustav osiguranja, kad govorimo o osiguranju, bio funkcionalan mora biti 1:3. Zato mi ovaj nepovoljni omjer financiramo iz proračuna, 17 milijardi, 18 milijardi, sve više i više. I mi moramo biti svjesni da ono najmanje moguće postotno opterećenje dakle to kad gledate kao odmak na nekom dugom pravcu a tako treba promatrati. Dakle ako ovdje pomaknemo se za milimetar, nakon 10 metara to nije milimetar, to su već bliže metru a to je upravo ovo. Da nekome povećamo mirovinu za 100 kuna, to se mjeri u milijardama i tu je onda problem. Nije zato što netko ne želi, nego zato što su mogućnosti takve kakve jesu. Zašto imamo tako? Mi imamo 20% umirovljenika koji imaju 40 i više posto, sadašnjih, imaju 40 ili više godina staža. Oni imaju 70% plaćeno, znači imaju donekle neka minimalna pristojna sredstva za neki život, ne kažem da imaju dovoljno ali kada ih usporedimo sa onima koji imaju po tisuću, dvije tisuće ili 2,5 tisuće, 2,700, pa čak i 3 tisuće kuna sa ajmo reći ostvarenim uvjetima starosne mirovine ili prijevremene odnosno, to naravno da nije dovoljno. Zašto je tako? Pa zato što smo '90.-tih, '97., '94. poumirovljivali sve živo i ne živo, preuzimanja, srkb, sva poduzeća koja su bila u poteškoćama mi smo prebacivali ljude u mirovinu i ljudi većinom zdravi u ne tako poznim godinama su postajali umirovljenici. Najveći prijepor koji sada od svih onih, prvi je prijepor bio naravno dodatak, država ti nešto daje, promijenio se način izračuna, nije se više uzimao cjelokupni staž, odnosno pardon nije se više uzimalo od najpovoljnijih 10 godina nego se krenulo na cjelokupni staž i tu je država to prepoznala da treba nadoknaditi, u početku sa nekoliko posto, na kraju je to došlo do 2010. ako se ne varam na dvije 27% i tako je ostalo praktički svima ali donijelo je istovremeno zakon koji se nije mijenjao sve do danas i ovoga prijedloga, pazite sve do danas kada je došlo 5 do 12 kada već imamo 36 strojovođa koji imaju manju mirovinu samo zbog ovakvog zakona kakav je na snazi jer su 62, odnosno jer su po beneficiranom radnom stažu ostvarili uvjete za otići u mirovinu iz oba stupa a '62. godište su i oni za razliku od njegovog kolege koji je imao ranije mirovinu godinu dana je dobio 600, 700 kuna manju mirovinu. I to je ono zašto se krenulo, to je ta nepravda koju smo mi ovdje početkom godine signalizirali i to je ono što je dobro. I tu se zahvaljujem i radnoj skupini na izvrsnoj suradnji i na prihvaćanju upravo izmjene i tog načina obračunavanja dakle da sad imamo zbilja izbor jer naš uvijek je stav bio HNS-a da ostavimo ljudima na izbor da si sami promisle šta je njima pametnije, prebaciti sve u prvi stup i prebaciti svoju štednju iz drugog stupa ali to nije klasična štednja da se razumijemo, to je mirovinska štednja, to nisu njihovi novci kao takvi svi da ih oni raspolažu. U prvi stup je ustvari 27% ili prema ovom prijedlogu koji je na kraju i prihvaćen da se oni koji ostaju srazmjerno im se računa tih 27% na ono što su uplaćivali u prvi stup, odnosno 15% kada to obračunamo to je onda na ukupni iznos 20,25%. I pošteno. I naravno uz ono što će biti u slijedećem paketu zakona smo još predložili i ja osobno ću se zalagati da se to i poveća, još jednokratna isplata za one sve koji idu iz II. stupa, sada predlažemo 15, ja se nadam da ćemo uspjet dogovoriti da bude možda i 20. To je osnova, to je ono što je ono, što bi dočekalo već naše umirovljenice moguće koje idu u prijevremenu mirovinu iduće već godine. Time izbjegavamo i sve ove postojeće koji su morali otići, izravnavamo ih i mogu u roku odnosno mogu podnijeti zahtjev koji se mora prema ovom zakonu riješiti u roku od 90 dana. Znači oni, kad stupi zakon na snagu, podnesu i najkasnije u 3. mj. dobiju tu mirovinu iz oba stupa i sve ono njihovo, mora naravno vremena proć što je bilo, otišlo u mod, vjerojatno ste onda prebacuje i u proračun i nastavlja se dalje. Dakle, mislim da ovdje se spominje i usklađivanje sa Zakonom o udomiteljstvu koji se nadam da će biti prihvaćen i s naše strane prihvaćanjem amandmana jer sigurno da to kao zanimanje ima impakte na sami mirovinski sustav. Apsolutno pozdravljamo, kategorija dodanog staža za izračun visine mirovine roditelju odnosno majci ili posvojiteljici na za 6 mj., naravno to ne znači da to do uvjeta, nego nakon stjecanja uvjeta jer mislim da je to nešto što je barem ajmo reći, kako je ministar rekao, 2% će značiti više koliko toliko ali barem će sigurno doprinijeti onom i osjećaju da ova država brine i u tom demografskom aspektu. Nadalje, kada govorimo o ova prva tri paketa, pogotovo Zakon o mirovinskom osiguranju, mi ovdje imamo ono što je izazvalo još možda najviše bure u javnosti, to je ona čuvena dobna granica. Dobna granica koja je utvrđena prije niz godina, ako se ne varam 2014. ili me ispravite, da je 67 g. Dakle, nije novo, ono što je novo da se ona pomiče prema ovom zadnjem, za pet godina ranije, dakle da ne 2038. nego 2033. Zašto? Mislim da je iz prvotnog djela što sam rekao, vrlo nego jasno da imamo nepovoljni omjer, da imamo nesrazmjer i da možemo to postaviti na ovakav način. Ajmo ljudima koji žele raditi, omogućiti zakonski da oni to mogu. Ljudi koji imaju i stječu uvjete ali to moram sad jasno reći jer ovdje sad svi govorimo o nekoj penalizaciji ... [[Govornik se ne razumije.]] tko god ispuni uvjete kao dugogodišnji osiguranik, znači i godine i staž, za njega nema nikakvih penalizacija niti nikakve obaveze da radi do 67 g. Tko ima godine, prije svega 41 g. staža, on ima uvjete za starosnu mirovinu. Znamo da taj staž moram gledat, danas je 65-15, da to je ili-ili odnosno i-i, ali oni koji su imali, znači nema govora kad netko ne dobije 60 g. života i 41 g. staža da će ga ista penalizirati ali ga se može nagraditi. I ako se ja ne varam po prijedlogu, za svaki mjesec kasnijeg odlaska u mirovinu od navršene dobi propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu, oni koji imaju 35, povećava se faktor sa 0,15 na 0,34 po mjesecu, dakle bonifikacija. Destimulacija, zašto? Ministar je objasnio, mnoge zemlje odustaju od prijevremene starosne mirovine, znači odustaju, to nije mirovina da te netko tjera kad ispuniš uvjete, to je zbog zdravstvenih razloga ako je takvih. To je tržište rada. Ne možemo mi, i to je opet ista greška, znači mi ne smijemo ispravljati nepravde, sad malo neka konverzacija sa mnom i g. Hrelja da moraju otići ali nemaju više firme, znači mi ne smijemo mirovinskim sustavom raditi istu pogrešku iz 90-tih, nije bilo firme, jamo ih u mirovinu staviti. Pa zato imamo ovakav problem. Ne smijemo miješati kruške i jabuke jer stanje na tržištu tako da ljudi ostaju bez posla sa 60 g., imaju firme, ajmo mi njih u mirovinu bez penalizacije. Pa ćemo tako najbolje riješiti problem, pod tepih i država nek plaća. A oni koji su radili i koji su uplaćivali, a tko vas šljivi, imat ćete ista prava. A koja je razlika? Ako je netko zbilja radio 41 g. i više sa 65 g. života, pa ne može on biti u istoj poziciji kao i onaj koji je radio manje jer je više uplaćivao, više uplata, veća mirovina. I danas je problem zato što imamo samo takvih 20%. ali moramo imati one socijalne kriterije, to se slažemo. To moramo imati ali to ne ide onda u fazu mirovinskog, to ja uvijek cijelo vrijeme govorim, odvojimo naknade od mirovina pogotovo braniteljske. Ja sam tu apsolutno protiv, ne mogu imat branitelji mirovinu samo zato što su branitelji, mogu imati naknadu i mirovinu onoliko koliko su radili. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ako im priznamo, izračunajte mirovinu po stažu a dajte im naknadu kao branitelju i odvojimo, i nek imaju više. Jer zašto? Zato što onaj koji je radio ka branitelj 30 g., 40 ali nije imao veliku plaću mu je povoljniji izračun da uzme po posebnom propisu mirovinu, recimo, ili općem nego ovi koji su nisu imali, na kraju dođu da izjednače na onog tko je imao 5 g. staža, imaju istu mirovinu kao branitelj koji je imao i 35 g. staža. Pa nema tu pravednosti. To mi ne može nitko reći. Dalje. Smanjuje se, to sam već i pozdravio, za linearno umanjenje na 0,3 za svaki mjesec ranijeg odlaska u mirovinu prije ispunjenja uvjeta za starosnu mirovinu, znači sa onih propisanih 20,6 ili koliko već na 18% po godini do maksimalno 18, ili 24, sada ne znam točno izračun znači tu se ipak malo išlo ublažiti tu penalizaciju što sigurno je za, ali to opet moram napomenut ne odnosi se na koji imaju staž, koji imaju 41 godinu staža ne, to apsolutno mora biti jasno. Dakle, apsolutno što je još dobro, kada govorimo o stanju na tržištu rada i što omogućujemo da zaposlenici, a pogotovo kada govorimo o zaposlenicima u državnim službama i javnom sektoru mogu ostat radit, em duže do 67 jer zašto ako su zdravi naravno zato što imaju veće plaće nego što će im biti mirovine to je tako jasno, ali mogu ostati i oni svi koji odu u mirovinu i na tržištu rada i poslije, na pola radnog vremena, uz punu mirovinu i plaću za pola radnog vremena ili na puno radno vrijeme uz pola mirovine. Time ćemo direktno utjecati na tržište rada na ponudu i potražnju odnosno prije svega na ponudu, ali i omogućit ljudima da izaberu ak se osjećaju dobro, ako rade poso koji vole, ako mogu to radit, pa ona im omogućavamo i ako doprinose, onda im to i omogućavamo. Tu je stvar izvora, a opet nikoga se ne kažnjava. I zato te stvari koje neko će radit do 67 godine radit do smrti to su iznimni slučajevi jer oni mogu otići u prijevremenu kad steknu uvjete, a opet kažem ima puno onih koji žele ostati na tržištu rada. Znači povećanje najniže mirovine apsolutno pozdravljamo 3,13%, kolega Šuker je govorio o indeksaciji odnosno usklađivanju mirovina dakle kao stope promjene indeksa potrošačkih cijena i indeksa rasta plaća u prethodnom polugodištu, znači vrlo plastično, ako je za određeni broj postotka da li zbog inflacije prije svega su rasle potrošačke cijene i plaće onda se uzima model za taj postotni ukupni zbroj odnosno 70 i 30 kao omjer uzima se 70% onoga što je povoljnije od tog dvoje, znači ako su više rasle potrošačke cijene onda će bit 70% i 30% plaće ili ako su više rasle plaće, indeks rasta plaća u prethodnom onda će se uzimat 70% tog iznosa i to bi trebalo rezultirati kvalitetnijem, pravednijem povećanju i usklađivanju mirovina jer naravno kao što znamo nešto što je bilo od prije 30 godina ko je imao mirovinu tada ili prije 15 godina za te iste novce danas ne bi mogao kupiti ni pola stvari koje je onda mogao i to je ono što nam govori u krajnjoj liniji i sama prosječna plaća, minimalna plaća kad gledamo 2002. godinu minimalna plaća je bila 1.800 kuna, a prosječna plaća 3.700 danas je to sve duplo. Odnosno minimalna plaća nije, ali prosječna hvala bogu je i treba biti i još i više. Tako da apsolutno prije je bilo 50 50 da će ovo biti in favorem odnosno naših postojećih i svih onih koji budu išli u mirovinu. Kontrolni pregled korisnika invalidske mirovine sigurno će dovesti najkasnije 6 mjeseci prije ispunjenja uvjeta za starosnu mirovinu kako se ne bi više događalo da redoviti kontrolni pregled korisnicima invalidske mirovine zbog opće nesposobnosti za rad nastale zbog bolesti određuje s nekim datumom nakon što je korisnik po službenoj dužnosti već preveden u starosnu mirovinu, dakle tu malo jedan pravedniji, pravedniji dio da prije bilo kakvog uvjeta za starosnu mirovinu se mora otići utvrdit kako ne bi bilo naknada, naknadnih rješenja. I za kraj sigurno ono što sam već napomenio da je dobro što kod zakona o dodatku i s time ću i završiti, mislim da mi s ovakvim prijedlogom nećemo odnosno neki prvotni koji su se pojavili nećemo generirati neku dugoročnu obvezu, pa koji je bio čak i oko 110 milijardi kuna do 2040. Drugi stup se zadržava njegova atraktivnost, njegov smisao kroz tržište kapitala investicijski, privatizacijski potencijal, naravno i samo održivost javnog sustava i mislim da sigurno ovim dodatkom ćemo učiniti taj drugi stup i onim sljedećim paketom izmjena koje činimo, paketom zakona gdje izmjene činimo ovaj u tim područjima obveznih mirovinskih i dobrovoljnih mirovinskih fondova i mirovinskog osiguravajućeg društva da taj drugi stup će imati ne samo ulogu u osiguranju mirovine, veće mirovine, kvalitetnijih, kvalitetnijih mirovina i kod indeksacija i te drugog stupa gdje sad opet radimo obrnuto nego ono što smo radili prema ZOMU ovaj mi slobodno oslobađamo jedan veliki gospodarski potencijal jer sada, hvala bogu, više neće biti najlakše staviti na državne obveznice gdje su najveći prinosi, troškovi zaduživanja se smanjuju, bonitet raste, kreditni rejtinzi zemlje rastu, to su sve efekti porezne politike i fiskalne politike ove Vlade praktički i onoga što je započeto i prije i mi sada moramo se okrenuti ulaganju i napokon tih sredstava na tržište gdje će se stvoriti jedan sigurno multiplikativni efekt da više oslobođenje novaca u gospodarske, u gospodarske subjekte u investicije pa u krajnjoj liniji i onome starta pošto smo pričali o tome da ćemo imati vremena i slijedećem odgovorit će omogućiti stvaranje novih radnih mjesta, povećavanje potrošnje i rezultirati konačno povećavanjem BDP-a, sve zbog ovoga što ovdje radimo danas. I to je jedan dio, ali rješenje konačno ne može biti samo na mirovinskoj reformi jer moraju biti veći, veći broj zaposlenih, veće plaće kako bi onda i sustav bio održiv. Pogotovo ovaj sustav međugeneracijske solidarnosti i to je sustav. Mi kao što ne možemo samo riješit ništa poreznom politikom i reformom porezne politike tako ne možemo ni sve probleme riješiti ni ovim mirovinskim gdje su se puno toga stvari stajale, stavljale pod tepih. I ovakvim načinom razmišljanja sve gurni na proračun, samo kupuj socijalni mir nas je doveo ovdje gdje jesmo. I moramo imati održivi sustav porezni, mirovinski svaki drugi koji je samoopstojeći koji moramo dati ljudima priliku da žive pošteno i od svoje plaće, a sutra i od svoje mirovine mislim da smo ovdje na dobrom pragu. Naravno da kad god se krene nešto radit da je status quo uvijek ljudima najbolji onda uvijek kako mi kažemo 3 neko kaže 5, mi kažemo 100 neko kaže 200, a to što nije prije ništa napravljeno nema veze. Znači takav način razmišljanja, znači ono mi kažemo dati ćemo 6 mjeseci staža svim majkama, netko kaže ne trebate dati dvije godine, trebate dati godinu, a zašto to niste ranije napravili, pa ne, nema veze i tako možemo unaprijed naći prigovor na svaki mogući prijedlog, svi dobri prijedlozi koji dolaze, uvijek može biti prijedlozi, uvijek može biti više, uvijek možemo dati više, uvijek netko može više, netko tko brine o tim ljudima, a ne oni koji to svrstavaju u okvirne, u mogućnosti i okvire koji su zadani jel to je ono zapravo s čime smo ograničeni, ja mislim da nema nikoga ovdje tko ne želi što veću mirovinu našim umirovljenicima. Zahvaljujem. I klub HNS naravno podržati će ovaj Zakon.
Dobro, sada ćemo na jedno kratko vrijeme prekinuti sa iznošenjem stavova klubova i prijeći na prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i Nezavisnih zastupnika. Idemo dalje sa klubovima. Sada je na redu gospodin Tomislav Žagar ispred kluba Nezavisnih zastupnika odnosno u ime kluba Nezavisnih zastupnika.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi predstavnici Vlade, kolegice, kolege, poštovani predstavnici Sindikata, evo nastaviti ću o ovoj kratkoj raspravi, osvrnuti se na one stvari koje nam se iz opozicije čine bitnim za spomenuti jer ovdje je bilo prigovora kako opozicija ne govori ono što je dobro u ovom Zakonu. Naravno da nećemo posebno isticati naravno da nećemo, ne treba posebno isticati, to su kolege iz pozicije ovdje istaknuli da postoje dobre stvari u ovoj poreznoj reformi, te ćemo stvari same po sebi i podržati, međutim postoje stvari koje ne možemo podržati i to je onda problematično. Evo nas su na ulasku u Sabor dočekali Sindikati, ovdje su njihovi zahtjevi, Sindikat umirovljenika Hrvatske, Nezavisni hrvatski sindikati, Savez samostalnih sindikata Hrvatske i Matica hrvatskih sindikata. Oni su nama dostavili svoje amandmane koje ćemo mi kao Klub podržati i dostavit ćemo ih Vladi, pa eto Vladi prilike da ako usvoji te amandmane, da onda mi podržimo i ovu reformu. A sad je naravno red reći što u toj reformi je nama problematično i na koji način mi možda vidimo da bi se to trebalo riješiti. Ali prije svega valja ponoviti da princip međugeneracijske solidarnosti više nije ono što bi trebao biti, ne samo danas nije, već dugo nije, mogli bi ga čak nazvati da je ovo više sad preraslo i u princip porezne solidarnosti jer, kao što su i prethodnici rekli, a vidjeli smo i prilikom rebalansa proračuna za ovu godinu, i usvajanja proračuna za iduću godinu, nedostaje, doprinosima se uprihodi 21 milijarda, 17 ili 18 ili koliko milijardi nedostaje, i to ide onda iz poreznih prihoda, i naravno da onda Vlada sužava sebi prostor za one politike ili financiranje onih politika koje je zacrtala u programu, i na taj način usmjerava sredstva u mirovine, koje opet nisu na zadovoljavajućoj razini, i upravo zato idemo sad sa ovom, Vlada ide s ovom reformom. Što se tiče proračuna, u to nas je uvjeravao i Premijer, i ministar, i glavna okosnica i čitave politike je održavanje deficita u granicama, ajde to možemo i pozdraviti, međutim ova porezna reforma krije u sebi jednu opasnost, koja možda sad nije vidljiva, ali bi, pardon, mirovinska reforma, krivo sam rekao. Ova mirovinska reforma krije jednu opasnost koja će možda za 5, 10 godina se aktivirati, i upravo ono što Vlada sad najavljuje kao glavnu smjernicu smanjenje deficita, bi mogao eksplodirati i povećati deficit. Inače, ministar je to rekao u svom uvodnom izlaganju, da nije to ni jednostavno, nije lako biti ministar rada i mirovinskog sustava, i uhvatit se u koštac sa ovakvom mirovinskom reformom, jer ovaj sustav, možemo ga zvati solidarnim sustavom, ali ne mora biti nužno pravedan. Ja ću vam sad iznest dva primjera, jer su me ljudi zamolila da ih iznesem. Prvi primjer je obiteljska mirovina koju nasljeđuje udovica, ako i ona sama ima određeni mirovinski staž ili ovako kažemo supružnici, primjer je stvaran, supružnici imaju zajedno 73 godine radnog staža. Nakon smrti jednog od, zapravo supruga, udovica može birati hoće li svoju mirovinu, ili hoće uzeti 70% suprugove mirovine. I to je sa stajališta financija, zapravo sa stajališta toga da ne možemo trošit više nego što imamo, objektivno tako. No je li to pravedno? Ona je zaradila svoju mirovinu, ona se svoje mirovine mora odreći. U isto vrijeme, druga supružnica koja nije nikad radila, ima isti model, i ona bira 70% suprugove, ali ničega se ne odriče. Dakle, ovo je solidarno, ali nikako nije pošteno. Drugi primjer je vezano za mirovine, tako zvane povlaštene i po posebnim propisima, djelatnih vojnih osoba, policajaca, vojnika. Evo, u slučaju policajaca, čovjek koji i prema dva specijalna Zakona koja umanjuje njegovu mirovinu, ako mu mirovina iznosi iznad 4000 kuna, po posebnom Zakonu o smanjivanju mirovina, njega će zahvatiti te škare pa će mu smanjiti mirovinu za 10% i njegova mirovina će doći na 3700 i nešto kuna, ako je recimo 4200 prema izračunu sa onim umanjenjem. Dok u isto vrijeme, policajac koji, čija mirovina je izračunata na 3999 kuna, njemu će ta mirovina ostat'. Dakle, ovdje se isto radi o jednom sustavu koji nije najpravedniji, međutim matematički se to tako postavi pa onda se primjenjuje Zakon, ne vidi pojedinačne slučajeve, nego opće stvari. E sad da krenemo na konkretne stvari, a vezane su kao primjedba na ovu mirovinsku reformu. Prva okosnica ove mirovinske reforme je kasnije umirovljenje i veća penalizacija ranijeg umirovljenja. Ovdje nas posebno smeta što je dijalog sa Sindikatima, kako oni tvrde izostao, trebali ste sa Sindikatima razgovarati duže, razgovarati bolje i trebali ste donesti rješenja. Ako je ovo pitanje kreditnog rejtinga Republike Hrvatske, dakle implementacije Direktiva Europske unije, ako je to nužno i zbog uvođenja EUR-a i zbog svega onoga, to se mora jasno ljudima reći. Međutim, ovako ispadne da se sa Sindikatima nije dovoljno pregovaralo, jer ono što se ovim zakonskim sad prijedlogom nudi je, duži, duži rad, a uz ovakvu razinu plaća u Republici Hrvatskoj, čini mi se da, da kad bi produžili svoj rad da ljudi rade duže i da 100 godina ne bi, ne bi ostvarili adekvatne mirovine. I druga okosnica ove reforme koja je nama, isto nam je sporna, je reforma drugog stupa kroz uvođenje opcije vraćanja u prvi stup. No, vratimo se sad ponovo na prvi dio, to je kasnije umirovljenje i veća penalizacija ranijeg umirovljenja. Što novi paket koji vi predlažete donosi? On skraćuje prijelazno razdoblje tako da se dob umirovljenja za žene od 67 godina, jednako kao i za muškarce, stupa već 2031. umjesto kako je bilo prije predviđeno 2038., s tim što se, ovoga, redovita starosna mirovina žena je bila i predviđena dosadašnjim povećanjem po 3 mjeseca, kako bi se 2030.-te, izjednačila sa muškarcima na 65 godina, ali sad vidimo da je jedinstvena dob biti 67 godina do 2031. godine. Zatim poticaji za nastavak rada osoba starijih od 65 godina i više s minimalno 35 godina radnog staža povećava se na 0,34% na mjesec, 4,08% godišnje a osobe koje imaju 41 godinu radnog staža mogu u punu starosnu mirovinu bez penala sa napunjenih 62 godine. Ova mjera je u redu. Međutim onda imamo prijelazno razdoblje koje se skraćuje tako da uvjet od 60 godina starosti i 35 godina staža za rano umirovljenje vrijedi od 2027. a uvjet 62 godine i 35 godina od 2031. do penalizacije ranog umirovljenja ide linearno po 0,34% za svaki mjesec ranog umirovljenja. Ono što možemo staviti na jednu stranu koja je i razlog ovakvih mjera je da je stanovništvo sve starije, da naši mladi nažalost napuštaju ovu zemlju, da imamo sve manje radne snage a zapravo i nedostajati će nam radne snage. I mi nemamo puno izbora. Međutim, je li moguće da se to ne može komunicirati sa sindikatima? I je li to doista točno ako se uspoređujemo sa zemljama u okruženju da mi, da je kod nas ta dužina radnog staža među najkraćima. Ali moramo uzeti, mi ne možemo gledati samo dužinu radnog staža, moramo uzeti naravno i razinu plaća a onda i razinu mirovina. Druga točka koju ste vi naveli a koja je nama sporna je opcija vraćanja u prvi stup. Možda u replici nisam, ministar me malo da kažem prekorio pa je rekao da nisam čitao zakon. Ministre, ja kao zastupnik u Saboru sa svojim kolegicama i kolegama imam pravo pitati, možda neke stvari i ne razumijem ali molim vas da na njih odgovorite, nemojte nas kuditi ako neke stvari ne razumijemo. Ali kako ja razumijem sad ovo. Nije ovo izum ove Vlade. Spomenuo je kolega Šuker, malo je on to nekako čudno mi rekao da je 2012. to bilo samo u funkciji punjenja proračuna. A šta ovo nije u funkciji proračuna onda? Znači ovdje se uvodi ovaj dodatak i za one koji su rođeni '62. i kasnije, koji su mogli birati između prvog i drugog stupa u odnosu na ono što je bilo prije kada je Vlada Zorana Milanovića donijela za one koji nisu mogli birati. Prije je premijer Sanader donio za one zbog rastezanja sa 10 najpovoljnijih godina na čitavo razdoblje da '98. Ustavni sud je donio za one nepravde prije. Dakle uvijek neka Vlada ispravlja određene nepravde, je li to dobro zvati reformom ili nije to je druga stvar ali pretpostavimo da je ovaj dodatak dobar i vi ste dobro rekli on će onim osobama koje će zajedno u kombiniranu mirovinu prvog i drugog stupa bi imali daleko manju nego što će imati uz ovaj dodatak. I oni imaju izbor vi kažete, to je u redu, ali opet ostaje činjenica da unatoč njihovom izboru se njihov novac, ide i direktno vraća u državni proračun. I nije to, nije to, nećemo to nazvati nacionalizacijom, nije ni to problem iako država preuzima na sebe odgovornost da njima isplaćuje mirovine do kraja njihovog života. Ali šta je problem? Mi nemamo točku, mi nemamo nekakvu točku gdje kažemo do tada ćemo to raditi a nakon te točke više to neće biti potrebno jer će razina kombinirane mirovine biti veća od mirovine koju bi ostvarili uz dodatak. A onda zadiremo u sve druge politike, onda mi zapravo kažemo a kada će gospodarstvo ove zemlje živnuti? Mi imamo proračun, kažemo stopa, sada je rast BDP-a 2,9%, planiramo da će biti manji ali to nisu dobre poruke. Poruka Vlade bi trebala biti da će gospodarstvo u idućim godinama u nekakvom, ako uzmemo u obzir i neku strategiju rasti tako da će se ovaj drugi stup ili sustav individualne kapitalizirane štednje zaživjeti, da će početi djelovati. I onda vi tu malo možda da umirite i javnost, možda da to zgodno zvuči kažete povećati ćemo pola posto do 2020., izdvajanja za drugi obavezni stup a 1% do 2022. I ja sad, naravno da ne mogu razumjeti po kojoj ste vi to logici i matematici napravili. Proračun se donosi za iduću godinu sa projekcijama za dvije godine a ovo su ozbiljne stvari koje se donose za drugi, za dugi ili duži period. Ono što je glavna zamjerka, ponavljamo, razgovor sa sindikatima jer sindikati kad su rekli čak da će najaviti, najavili su referendum, postoje, po mom mišljenju postoje stvari koje bi se automatski trebale slati na referendum, ovo se tiče svih građana, hoće li raditi do 67 godine ili kraće i hoće li im to povećati mirovine ako im povećavamo dužinu radnog staža. Drugi stup, ne marimo za drugi stup jer po pola posto i 1% neće bitno povećati stvari i mi ćemo i dalje prebacivati kasnije te manje iznose opet u drugi proračun, obvezujemo se da ćemo isplaćivati iz prvog stupa iz proračuna, hoće li onda doista deficit dugoročno biti u tim kategorijama. I moram se sad osvrnuti na raspravu Bunjca, naravno njega nema tu, ne želim mu replicirati nego samo želim pojasniti ono što je on govorio, tu je onda vezan naš ulazak u euro zonu. Pa kako, mislim ako ulazimo u euro zonu onda to ima smisla ako ćemo mi generirati dobar izvoz, izvozne proizvode, ako ćemo potaknuti gospodarstvo pa će biti novca i za mirovine. Ako mi nemamo tu viziju onda je ovo sve zapravo krpanje reforme koja, eto možemo li priznati nije zaživjela. Mislim na reformu prvog i drugog stupa a najavljujemo i razvoj trećeg stupa. Unatoč poticaja države koja daje hoće li taj treći stup zaživjeti. Dakle, gospodarski rast, nemamo ambicije ili nemamo projekcije da će značajno rasti, da hoćemo li uvoziti radnu snagu, to je sad pitanje, svaki dan se povećavaju, ja pretpostavljam da se povećavaju kvote za uvoz jer nama nedostaje radne snage. Još brže će se smanjivati omjeri mirovina naspram plaća unatoč ovoj, za pozdraviti je ovaj omjer i kolega Šuker je upozorio, nitko ... [[Govornik se ne razumije.]] pa i je za 70, 30% ovisno što je povoljnije, to je za pozdraviti, sindikati kažu nemojte 70 pa daje 100% onda ono što je povoljnije, ako Vlada stvarno ima projekciju da to neće moć ostvarit neka to neradi, ali ako postoji šansa onda poslušajte sindikate. Povećanje doprinosa za prvi mirovinski stup mislim da to takva rješenja otpadaju ako želimo povećati plaće. Hoće li neki drugi rashodi države, hoćemo li ih smanjiti da bi povećali mirovine i to je teško sumnjati, znači na kraju nam ostaje najbolje rješenje, evo zato kažem nije samo da kritiziramo, nego konstruktivni prijedlogi. Da se napravi ako prelazi mandat ove Vlade, naravno neki će sad možda reć opet povjerenstvo, ali neka se nađu stručni ljudi neka isprojeciraju što bi se moglo napraviti sa nekakvim povećanjem ili ovim omjerom odnosa između doprinosa za prvi i drugi stup da bi drugi stup u nekoj konačnici 10 godina ili 15 godina ili nekom drugom periodu zaživio. Ja znam da Vlada ne može u ovom trenutku dati te odgovore, ali inače ako nije tako onda imamo jednu reformu kao što sam rekao zadnji put, lišena je svake ambicije pa čak i nade. Što se tiče Kluba nezavisnih zastupnika, razmotrite prijedloge sindikata, probajte nešto od toga usvojit, ako većinu usvojite nije isključeno da nećemo podržati i ovu poreznu reformu. Najljepša vam hvala.
Hvala i vama gospodine Žagar. Sad na redu gospodin Kažim Varda koji će iznositi stajalište o ovom zakonu Kluba zastupnika stranke u ovim zakonima Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i reformista i nezavisnih zastupnika. To je već dovoljno dugačko, da.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicama i suradnicima. E dopustite da počnem ovako svoju raspravu u ime kluba. Danas sam dobio na poklon ovu šibu, ali ovo nije šiba nekad su to radili naši umirovljenici, naše kumice [[Upadica: I ja sam dobio isto.]] ovo je bambus, dakle nije niti tradicijska šiba. Uvoz Kina. Zanima me da li je jedno ministarstvo sa nadležnim inspekcijskim službama provelo kemijsku analizu boja jer je poznato iz tiska da su boje u Vijetnamu, Kini itd. pune olova kemije otrovne, ja moram oprat ruke iza ovoga sigurno, dva, tri puta sapunom, ali bi volio da vi provjerite to da date nalog nadležnom inspekciji da ispita kemijsku analizu boja i ovaj uvoz i ovo ne znam koliko košta jer je poklon, al ovo je sramota što mi sve uvozimo. Nekad su to naše kumice, umirovljenici radili od brezovih šiba, od čega se rade i metle. Poštovani podpredsjedniče mislio sam ovo vama darovat al pošto ste već vi dobili [[Upadica: I nije iz Kine, moje nije iz Kine.]] ja ću ovo sad poklonit gospodinu poštovanom ministru pa da da nalog da neko ispita kemijsku analizu …/nerazumljivo/… A sad da se vratim na temu, koliko je ovo zanimljivo vidi se broj nazočnih. Vi ste uistinu dali moram vas pohvalit, dali ste kao ministarstvo i vi osobno, dali ste si puno truda u obrazloženju na svaki poziv, vezano za mirovinsku reformu i na tome vam posebno hvala jer ste se odazivali na zamolbe moje stranke da dođete na javne tribine. Dakle, od teza da ništa ne valja do teza da je bolji sadašnji sustav od ovoga kojega vi predlažete ja sam ipak našao par stvari koje, jer nisam ja stručnjak za mirovinski sustava, al sam našo par stvari koje iščitavam koje su dobre. Npr. institut dodanog radnog staža koji se kao jedna od novih mjera pronatalitetne politike predlaže u mirovinskom sustavu, to je ono da se roditelju, majci ili posvojitelju kada ispune uvjete za priznavanje prava na mirovinu pri izračunu visine mirovine navršenom stažu dodaje 6 mjeseci za svako rođeno ili posvojeno dijete. Da dalje govorim piše i u vašem obrazloženju. Drugo, proširili ste krug osiguranika koji mogu raditi i primati mirovinu i na korisnike prijevremene starosne mirovine i starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika to je onaj rad do polovice radnog vremena uz isplatu mirovine u punom iznosu, dakle pravo umirovljenika da se zaposli 4 sata i da za to prima naknadu za ta 4 sata i da mu ostane cijela mirovina. Kao i ostvarene mirovine prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba mogu raditi do polovice radnog vremena uz isplatu pune mirovine odnosno ukolko rade 8 sati uz isplatu mirovine umanjenje za 50% te će proširili ste krug osiguranika osoba s invaliditetom o čemu je poštovana zastupnica kolegica Ljubica govorila pa ne bi dalje o tome dužio. Promijenili ste formulu 70 30 odnosno 30 70 što je povoljnije za umirovljenike i sad ono što ja razmišljam uz sve ovo to je što se nadam da ćete u buduće jer ovo nije kraj, ovo nije kraj mirovinske reforme, a volio bi da me slušate. Ovo nije kraj mirovinske reforme i sami ste to najavljivali, to je obiteljska mirovina, nešto je sad kolega Žagar smo spomenuo. Činjenica je da suprug ili supruga, dakle preživjeli bračni partner može birati između svoje mirovine i mirovine u određenom postotku umrlog bračnog druga. U puno slučajeva, ja imam konkretne primjere ovdje ali zbog vremena ne želim dužiti. U konkretnom slučaju na što je i Sindikat umirovljenika Hrvatske upozorava i Matica umirovljenika Hrvatske vrlo je mala ili nikakva razlika kod mirovine osobne u odnosu na umrlog bračnog para. Čak i nekada manja, pa onda ostaju kod svoje mirovine. Ali s druge pak strane imate obiteljsku mirovinu osoba koje nemaju ni dana radnog staža, a imaju ista prava na obiteljsku mirovinu. Imamo primjera u zemljama Europe da se uz svoju mirovinu, koja je normalno vezan uz radni staž i sve doprinose koje su plaćene, dodaje i dio mirovine umrlog bračnog partnera. Ja imam ovdje izračune, imam ovdje primjedbe koje je gđa. Jasna Petrović, predsjednica Sindikata umirovljenika, već objavila u svom listu, ali nema potrebe da ih čitam, vi uostalom to znate. Druga stvar je o kojoj, makar vi ste ministar za mirovinski sustav, niste ministar za financije, ostaje još uvijek otvoren prostor, a ipak ste ministar za umirovljenike, ostvaren prostornog doprinosa od 3% na mirovine iznad 5000 kn. Mislim da bi u idućoj g. mi smo proračun donijeli, poreznu reformu smo usvojili, ali da bi vi kao ministar i mirovinskog sustava trebali tu napraviti određeni napor da se taj doprinos ukine. Ajde da je on, kao porez, ja ću ga nazvati porez iznad 5000 kn, ali se on uzima na cijelu mirovinu, dakle, mi tog umirovljenika, da kažem uvjetno kažnjavamo 3 puta. Prvo dok radi plaća svoje doprinose, ode u mirovinu, plaća dopunsko zdravstveno osiguranje i onda mu još uzimamo doprinos od 3% na cijelu mirovinu. Primjerice, najnoviji podatak, na godišnjoj razini u 2017. g. s osnovice doprinosa od 3% uplaćeno je 75 milijuna 897 tisuća. Za siječanj i listopad 2018. uplaćeno je ukupno 64,5 milijuna, a ukupan broj umirovljenika koji se odnosi na ovaj doprinos je 28500 umirovljenika. Ako ništa drugo, pa zbog nekakvih predizbornih aktivnosti, ja bi ovaj doprinos ukinuo. To je 18000, 28500 umirovljenika, razmislite o tome. I drugo, ona tzv. nacionalna mirovina, vjerujem i vi ste to u krajnjoj liniji u javnim raspravama obećavali, da ćete u duljenjem postupku mirovinskog sustava, voditi računa i o toj nacionalnoj mirovini osoba iznad 65 g. koji nemaju zapravo prava na mirovinu, pa očekujemo da ćete u idućem razdoblju voditi računa i o tome. I na kraju još jedno pitanje, dosta sam vremena uštedio, to je dostava mirovine putem pošte. Ja znam da su sada samo kartice, Internet itd. Imam konkretne primjere umirovljenika koji mi se javljaju ili rodbine umirovljenika koji mi se javljaju. Ljudi su, životni vijek se produžio ali demencija radi svoje. Vi imate puno umirovljenika da ne govorim umirovljenica sa poznim godinama života. Ne samo da je demencija, nego su i fizički nepokretni. Konkretan primjer, gđa ima 90 g. prima mirovinu preko tekućeg računa, na banci, ona do banke ne može doći, jer joj nije u mjestu stanovanja, a pin zaboravlja. Daje susjedi ili nekome tko se javi, na papiriću napisan pin i karticu, postoji mogućnost zloupotreba. I trebate debelo razmisliti, to nije problem da se prema zahtjevu umirovljenika, ako to oni traže, omogući dostava mirovine putem pošte. Uzmite u obzir godine život, zdravstveno stanje, demenciju i blizinu …/Upadica Radin: Oprostite g. Varda, oprostite, g. Hrelja, vaš barbitonski glas, odzvanja po cijelom polupraznom Saboru, pa bi vas molio, molio bi vas da se utišate, izvolite, g. Varda, izvolite g. Varda dalje, molim vas, molim vas, izvolite./… Dobro ja sam na to naučio, nije to problem [[Upadica Radin: Ja sam mislio da ste oglušili.]] Dakle, uzmite u obzir dob, zdravstvenu sposobnost, blizinu banke ili poštanskog ureda i omogućite da umirovljenici mogu po svom zahtjevu primati mirovinu putem pošte. Što se tiče kluba, mi ćemo stajalište o prijedlogu mirovinske reforme, dakle, o prijedlogu ovih zakona iznijeti prilikom glasovanja nakon konzultacija u klubu. Hvala lijepo.
Hvala i vama g. Varda. Sada će g. Branko Hrg govoriti ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicama i suradnicima. Između ova 2 čitanja ovih zakona, došlo je do znatnih dodatnih poboljšanja i to je evidentno, pa i u krajnjem slučaju, danas kroz rasprave, dosta puta također to rečeno. I Klub HDS-a, HSLS, HSSSB-a će naravno podržati prijedlog ovih zakona i glasati za njih, jer smatramo da oni, posebno ovaj Zakon o mirovinskom osiguranju donosi određena poboljšanja u odnosu na postojeći aktualni zakon. Kada je krenula rasprava o ovim zakonima, onda su se klubovi unutar parlamentarne većine dogovarali sa ministrom da se naprave i zasebni sastanci i da se iznesu stavovi, bili su naravno i sastanci zajedničkog karaktera, svatko naravno sa svojima i naš klub je također u tome sudjelovao i sa konkretnim prijedlozima koji su bili naravno ne samo naši prijedlozi, bilo je još sličnih prijedloga, a jedan od tih prijedloga koji je u stvari bio i glavni i osnovni je bilo da se ne može diskriminirati ljude koji su 62-oj, mlađa godišta od 62-og obzirom da po postojećem Zakonu oni odlaskom u mirovinu nisu mogli koristiti dodatak koji koriste oni koji su u prvom stupu jer su oni u drugom stupu po sili Zakona i ovo poboljšanje da se omogući kao prvo mogućnost izbora da ljudi mogu preći iz drugog stupa u prvi stup i koristiti taj dodatak od 27% je poboljšano time što se omogućuje 20 ili 25% i za one koji će htjeti ostati u drugom stupu, ići u mirovinu koristeći prvi i drugi stup. Na taj način u stvari nije došlo do jednog masovnog potencijalnog prelaska iz drugog u prvi stup i ustvari uništavanje drugog stupa, nego je postignuta ravnoteža da se ljudi stvarno mogu vrlo realno izračunati što im je bolje, što im je prihvatljivije, kako će bolje proći kada se odluče ići u mirovinu. To je, dakle, bio glavni naš prijedlog kao kluba, na tome smo najviše inzistirali, kažem, nismo bili jedini, bilo je još takvih. Ministarstvo je i samo uvidjelo to i to je ušlo u prijedlog ovog Zakona. Ono što sam govorio u prvom čitanju je vezano na odlazak u mirovinu sa brojem godina, dakle, starosnu mirovinu. I dok mi ovdje imamo situaciju da se kontinuirano govori o problemu da se ide u mirovinu sa 67 godina, da se povećava, dakle, broj godina s kojima se ide u mirovinu i pomiču godine otkada se to primjenjuje iako je taj Zakon važeći, on i sada je takav, on je donijet prije. Ja ovdje želim ponovno spomenuti jedan problem s kojim se srećemo na terenu, a baš danas ujutro slušam u autu jutarnje neke vijesti, neke emisije gdje se govori o potrebama i velikom broju liječnika kojih u RH nema i koji, dakle, ili odlaze iz RH ili jednostavno ih nema. Ovdje ću posebno napomenuti problem obiteljskih liječnika. Dakle, mislim da bi bilo dobro izmjenama Zakona u suradnji sa Ministarstvom zdravstva naći model da se liječnicima omogući rad do 70.-te godine života. Posebno su tu obiteljski liječnici, liječnici obiteljske medicine, liječnici u ruralnim prostorima jer tamo neće nitko mlad doći. Ljudi mogu ostati raditi ukoliko ustanova to želi, ali ja sam svjedok primjera gdje su liječnici obiteljske medicine doslovno telefonom obaviješteni da su od sutra u mirovini jer su sutradan imali 65 godina jer ustanova uopće nije imala sluha da to omogući, a oni su itekako mogli još dalje raditi i biti naravno na korist društvu i zajednici i pacijentima, ljudima. Dakle, ovdje bi trebalo dobro razmisliti o tom modelu, dakle, omogućiti da li oni to žele ili ne žele, ali da im se omogući da mogu. Čini mi da suci mogu raditi do 70 godina, da imaju poseban Zakon, dakle, po kojem mogu raditi do 70 godina bez ikakvih problema. Mislim da u ovom vremenu kada imamo taj problem, bi to bilo itekako bitno, to sam napomenuo i u prvom čitanju, razgovarajući sa ljudima iz, dakle, tih krugova, naišao sam na dosta interesa gdje oni bi bili skloni da se nešto tako omogući. Ponavljam, to je posebno važno i bitno za seoske sredine jer u te krajeve neće doći mladi liječnik, posebno ne u obiteljsku medicinu. Ono što je važno i što je već važećim Zakonom riješeno je bilo prihvaćanje modela da se prizna minuli rad, da se priznaju godine kada ljudi uplaćuju doprinose u mirovinski sustav i da taj dio praktički ostaje i dalje, da je to 60, 41 do 2027.-te, da od 2027.-te ide 61 godina života, 41 godina staža i time se ustvari i riješio već postojećim Zakonom, a i ovim Zakonom je to nastavljeno dalje se rješava onaj problem o kojem je često govoreno ovdje u raspravama da neki čovjek, radnik koji je počeo raditi sa 18, 19 godina i radio možda i teške fizičke poslove u građevini, u trgovini, u ugostiteljstvu, da će ustvari morati raditi do 67 godina života, pa neće. Dakle, po ovom Zakonu i važećem i po ovom koji se sada predlaže ovim izmjenama neće trebati raditi, on će moći ići u mirovini ako je počeo raditi odmah nakon srednje škole praktički sa 60 godina života odnosno 61 godinu života od 2027.-te godine jer će imati radni staž od 41 godine. Imati će doslovno punu mirovinu. Prema tome, skinimo tu stigmu sa toga dijela i jasno kažimo da je u stvari i ona Vlada koja je 2013.-te donosila ovaj Zakon imala tu intenciju i da je zbog toga to uvedeno da se to riješi i to je ostalo dalje i provodi se i dalje. Ono što također pozdravljamo u klubu je umanjenje naknade za troškove poslovanja vodstva mirovinskih fondova, smatramo da je to bilo potrebno i da je tu bilo previše novaca izdvajano za menadžment koji vodi mirovinske fondove, a istovremeno je za pozdraviti i proširenje mogućnosti ulaganja mirovinskih fondova kako bi se ustvari dobila jedna višestruka korist u samom društvu vezano za novac koji je tu, koji je naš, koji mi uplaćujemo, koji mi sigurno bi svatko od Hrvata želio da se ulaže u Hrvatskoj, da naravno se na njemu zaradi i da svi skupa imamo koristi i da ostane i korist za one koji tek dolaze iza nas. Posebno je za pozdraviti ova mjera od 6 mj. za rođeno dijete, čestitam na toj mjeri, mislim da je odlična, da je stimulirajuća, poticajna i u svakom slučaju mi je pozdravljamo, baš je ono bilo, radosno vidjeti taj prijedlog koji je izašao između ova dva čitanja. Dakle, uz ovih nekoliko naznaka koje sam rekao i uz molbu da stvarno razmotrite ovaj model i mogućnosti i potrebe eventualno produženja radnog vijeka za liječnike, mi ćemo podržati prijedlog ovih zakona i zahvaliti i pohvaliti ministarstvo koje je bilo vrlo susretljivo i koje je pripremalo zakonske prijedloge stvarno onako kako bi se to moralo raditi. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi g. Davor Vlaović. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Klub, a još je klub? Dobro. Klub HSS-a, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo pozdravljam sve u ime kluba HSS-a. Evo nekoliko riječi o ovom paketu zakona mirovinskih koji je evo, u javnosti protumačen kao mirovinska reforma i često se spominje taj izraz a jasno su moji kolege iz opozicije a i danas na tiskovnoj, rekli da od ove reforme nema ni “r“, da je ovo samo jedna mala izmjena postojećih zakona i to male izmjene postojećih zakona koje ne donose puno bolju situaciju za naš umirovljenike i za buduće umirovljenike jer cilj ove izmjene zakona i reforme ako bi ona bila, onda bi svakako iz toga trebalo proizaći da umirovljenici žive bolje, da imaju veću mirovinu i da budu sigurni da će bit mirovina isplaćena. I normalno da kad ovakav jedan paket zakona se donosi, treba jedan dijalog i komunikacija sa svim dionicama u tom sustavu koji odlučuju ali i oni koji će imati reperkusije iz tih zakona. Moramo reći, iako je ministar rekao da je e-javna rasprava bila 6 mj. i da se u onom prvom paketu predstavljanja mirovinskih zakona konzultirali svi dionici, činjenica je da većina sindikata koji se bave ovom problematikom su rekli da nije bilo dovoljno komunikacije, da su imali dva radna sastanka u trajanju od sat, sat i pol vremena i da su im bili samo prezentirani materijali koje su tek naknadno dobili, znači nisu mogli kvalitetno sudjelovati u toj raspravi i dobro je što je ministar rekao da je između dva čitanja ipak bilo neke komunikacije međutim očito da je još uvijek nedostatno jer su ti isti sindikati uložili niz amandmana koji su nam danas tu podijelili i koje će evo i klub HSS-a zajedno sa ostalima klubovima iz opozicije, podržati jer činjenica da predloženim zakonskim rješenjima kako je uvodno i ovdje rečeno, da imamo umirovljenike koji će biti stari i siromašni. Ja bih tu izjavu malo popravio, oni sad već jedu siromašni jer nažalost je prosječna mirovina u Hrvatskoj daleko ispod prosječne plaće u RH, ispod 39, 38% i ne prati rast troškova života a to je ono ključno što treba shvatiti da je neodrživo da baka Mara sa 2000 kuna može kvalitetno živjeti a da to ne govorim napamet, istraživanja koja smo napravili u nekoliko slavonskih županija, govori preko 20% umirovljenika se izjašnjava da sa svojom mirovinom ne mogu živjeti i da ovise o pomoći obitelji, rodbine ili susjeda. Neki čak kažu dovedeni smo u situaciju kad dobijemo mirovinu, kad platimo režije, tu su umirovljenici pedantni, da sa onim ostatkom razmišljamo da li ići u trgovinu kupiti hranu ili uključiti grijanje, da, jer za obadvoje nemaju dosta novca i zato je ova anketa možda i netočna i mislim da ih je i više od 20% koji moraju imati pomoć obitelji i rodbine ili susjeda jer sa svojim mirovinama ne mogu živjeti. I zato je ova reforma, izmjena zakona trebala dati odgovore i na to kako da ozbiljnije dođe i do rasta mirovine. I onda kaže kolega Šuker, pa bio je državni proračun trebali ste uložiti amandmane da se osigura više sredstava za ovo ministarstvo i za uplate u mirovinski fond. Pa uložila je oporba preko 148 amandmana pa nijedan nije prihvaćen. Za očekivati je od ozbiljne Vlade koja skrbi o kvaliteti života umirovljenika da to sama predloži i da sama proračunom planira, evo, i to je izostalo i tu je g. Šuker u pravu, nismo vidjeli u proračunu tu nikakvih pomaka niti povećanja. Ono što nas iz HSS-a također smeta a to je ova penalizacija, da se to regulira prema godinama života a ne godinama radnog staža. Znači kažnjava se one koji su duže u sustavu rada i koji su više uplatili a umjesto da to bude obrnuto. Jednostavno vam je to neprihvatljivo. I mislim da bi bilo dobro obzirom da vjerojatno neće prihvatiti vladajući predložene amandmane, da ove izmjene zakona nisu prava reforma, bilo bi korektno da prihvatite prijedlog kluba HSS-a a i većine sindikata da ovaj set zakona ide u treće čitanje i da dođemo do prave komunikacije dijaloga, da na temelju kvalitetnih parametara sagledamo sve mogućnosti i da se onda donesu odluke jer mi shvaćamo da se Vlada želi dodvoriti Bruxellesu i da mora izvršiti preporuku Vijeća EU koji inzistira na odvraćanju od privremenog umirovljenja, ubrzavanju prelaska na višu dobnu granicu za obavezno umirovljenje i treća stavka je bila usklađivanje odredbi o mirovinama za posebne kategorije korisnika s općim pravilima za umirovljenje. Za ove prve dvije stavke evo vidimo da se odmah prišlo k tome iako bez pravih argumenata i bez pravih podloga i pravog dijaloga sa svim dionicima. A ovu treću, o njoj nema ni riječi. Jednostavno ne možemo mi prihvatiti da će pojedine skupine budućih umirovljenika morati raditi do 67 godina jer nije prava argumentacija za to korištena ni onda kada je donešena ta odluka a ni sad kad se predlaže da se to pomakne na 5 godina ranije. Jednostavno mi iz HSS-a tražimo da se vrati to na 65 godina kao što su to napravili Slovenci i druge države jer u Hrvatskoj životni vijek je manji nego u prosjeku u EU, a pogotovo onaj dio zdravog života nakon 65 godine je puno kraći nego prosjek u EU a i projekcije govore da do 2070.-te nas neće biti toliko i da neće biti toliki pritisak na mirovinski fond i nema razloga za produljenje roka do 67 godine da se mora ostati u sustavu rada. I također nam je neprihvatljivo, i tražimo da se to vrati na 65 godina. I drugo neprihvatljivo nam je da dajemo mogućnost da se radi i nakon 65 godina a onda da to ide na teret poslodavca i radnika a ne na teret fondova i tražimo da se ti doprinosi na plaće i iz plaće onda ne naplaćuju nakon 65 godine. I naravno da oni koji rade duže budu i nagrađeni zato što ostaju u sustavu rada a ne kao što je sad prijedlog da onda budu i kažnjeni manjim mirovinama. A obično je penalizacija za odlazak u mirovinu, prijevremenu, ne na, po volji radnika nego očito i u većini sektora nitko ne želi radnika iznad 55, 60 godina jer on je manjih radnih sposobnosti i to pokazuju i statistike da mi nemamo puno radnika u sustavu rada između 54 i 65 godine, manje nego, ... [[Govornik se ne razumije.]] je to prosjek u EU. Znači neće biti toliki pritisak, nema potrebe da se ide sa produženjem rada do 67 godine. A pogotovo zašto baš ta 67 godina ako u nekim sektorima kao što su profesori, liječnici itd., ljudi koji su sa znanjima i vještinama i zdravstvenom stanju tako da mogu raditi i do 70.-te godine pa zašto ne u takvim strukama ostaviti onda ako postoji potreba i želja istih zaposlenika da ostanu onda i do 70.-te, radimo ali ne kao što smo morali dr. Paladina umiroviti iako je želio raditi, ne vi morate ići u mirovinu, činimo duplu štetu i sustavu i ustanovi a i samom čovjeku koji je još imao radne volje i elana a da ne govorimo o njegovoj struci i znanju koje je mogao još prenijeti na kolege koje su s njim radile. Evo ti primjeri govore da nismo ozbiljno pristupili i pravom dijalogu i da nismo sve te elemente sagledati a također želim još jedanput ponoviti ono što sam više puta ovdje za govornicom rekao što je s onima koji imaju mirovinu 500, 600 kuna? Takvih je preko 50 tisuća koje su otišli u mirovinu iz poljoprivrede, pa i dobar dio obrtnika. Da, reći ćete oni su manje uplaćivali u sustav i to je točno. Međutim, činjenica ako smo socijalno osjetljiva država da moramo i za njih tražiti rješenja a ovdje nemamo tih prijedloga u ovim zakonima da se i njima u narednom razdoblju ozbiljnije digne mirovinu a pogotovo nema ni traga od onoga što je najavljivano i što mi iz HSS-a stalno ističemo a to je uvođenje nacionalne mirovine jer još uvijek imamo u našoj državi ljudi koji nisu imali sreće ni mogućnosti da do 65 godine steknu radno mjesto i da rade i da temeljem toga dođu do mirovine i nemaju nikakvih primanja i trebalo bi napraviti jednu kvalitetnu analizu koliko je takvih u Hrvatskoj i da konačno uvedemo tu nacionalnu mirovinu jer sad kad proračun raste i kad smo u suficitu mislim da se moglo i o tome razmisliti. Pogotovo što ima modela kako povećati prihode države, mi smo evo i biti će ovih dana u proceduri na odborima predložili zakon o kažnjavanju onih koji su nezakonito stekli imovinu. Moglo se da se prihvatilo taj zakon porezna uprava razrezati rješenja za one koji su, nemaju dokaza na koji način su stekli imovinu koja je u vrijednosti veća od njihovih prihoda. I evo tu bi negdje oko 40 milijardi su stručnjaci rekli se moglo oprihodovati. A nema također ni riječi ovdje o smanjenju ukupno javnih troškova pa da se onda iz tog dijela iz ušteda povećaju iznosi za mirovine i mirovinski sustav. Evo to su neke dileme koje su ostale neriješene, isto tako neriješeno je i pitanje a bilo je najavljeno da će, našim umirovljenicima koji su ostali sami kojima je supružnik umro omogućiti da naslijede povoljniju mirovinu ili čak da naslijede dio mirovine od supružnika. U nekim državama je to do 30%. Zašto ne idemo ka tim modelima? Jer znamo da su mirovine male i da su životni troškovi rasli i da ne mogu sa svojom mirovinom ljudi koji ostanu sami, samci, plaćati režije i sve ostale doprinose. I zato sam rekao ono neki su i u situaciji da razmišljaju da li ići i uključiti grijanje ili ići u trgovinu i kupiti hranu. I zato vidimo da ima dosta naših staraca koji kopaju po kantama za smeće i traže još nekakav dodatni izvor prihoda a mi ostajemo gluhi i slijepi na iste. Mislim da je vrijeme da progledamo i da pomognemo našim sugrađanima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. S time smo završili sa klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se javila poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Dakle kao što je bilo najavljeno dobili smo u drugom čitanju paket mirovinskih zakona i to ih radimo 3+3 i zaista to je i medijski i na svaki drugi način nazvano kao mirovinska reforma. Mirovinska reforma ako je zaista o njoj riječ tada ona nema nikog kog u ovoj državi ne dotiče. Dotiče postojeće umirovljenike, dotiče sve one koji će jednog dana biti umirovljenici i zaista nije čudno da su svijetla javnosti uprijete uopće u taj zakon i da vidimo što nas tu očekuje. Jednako tako malo kad pogledate analize koje su bile prije i bivše vlade su radile na različite načine i onda kad pogledate kad je povećan broj umirovljenika, povećan je točno u onoj godini kad je najavljivana reforma jer se ljudi uvijek u strahu od nečeg novog vode računa i vode u opciji bolje da ja idem po sadašnjem modelu, ne znam što će mi biti. Jednako tako ono što moramo znati da je u medijima bilo strašno puno različitih informacija, a ovo je prilika da rasvijetlimo neke stvari i da kažemo, da nazovemo neke stvari pravim imenom i zaista kažemo što o čemu je tu riječ. Ajdemo biti do kraja pošteni i konstatirati nekoliko stvari. Kad ulazite u nešto što se zove reforma, prvo i osnovno treba napraviti analize. Te analize su zapravo iskustvene, niz tablica, niz pokazatelja, niz stvari, na temelju tih analiza odlučujete što ćete dalje radi, što ćete činiti. Onda gledate s druge strane koje imate postojeće stanje i iza toga gledate koji vam je cilj. Mi imamo postojeće stanje slijedeće. Poslodavci već ove godine kažu da imaju potrebe za nekakvih 40 do 50.000 nepopunjenih radnih mjesta, najave su da će iduće godine biti otprilike 100-tinjak tisuća radnih mjesta koji će biti potrebno. Vi to možete popuniti ili da omogućite sadašnjim umirovljenicima da rade, da omogućujete niz prekvalifikacija, da omogućite nekim drugim ili jednostavno da imate kvote gdje uvozite dodatnu radnu snagu. Jednako tako situaciju koju imate kad pogledate malo analize, kad nas analizira bilo tko iz Europe onda on pokazuje i taj rub siromaštva. I pokazuje da su naši umirovljenici i sad u situaciji tog ruba siromaštva koji je pitanje kako ga definiramo. I sad u prvom čitanju imamo zakone koje zovemo mirovinska reforma i onda oni dolaze u drugo čitanje i onda kad vam se čini da je nešto dobro pokaže se da tome baš i nije tako. Činjenica je koju iščitavamo iz ovih prva tri zakona odnosno naglasak je na prvom je slijedeća. A to je da vi jednostavno tom reformom kažnjavate one koji radili, one koji su uplaćivali i kažnjavate ljude koji su odlučili raditi puni radni staž i nešto više. I to je činjenica. Dakle, u prijedlogu spustili ste penalizaciju sa 0,34% mjesečno na 0,3% mjesečno odnosno sa mogućih 30,4% na 18%, 20,4% na 18%, nominalno to bi trebala biti neka vrsta poboljšanja u odnosu na prijedlog iz prvog čitanja, ali stvarno mi vidimo da maksimalna penalizacija je sad bila 6%, a sad može biti i 3 puta viša. Zašto? Zašto nudite rješenje koje je lošije nego što je sadašnje rješenje? Zašto, dakle i mi se možemo složiti da je prijedlog da se penaliziraju oni koji idu ranije, ali je paradoks da se zapravo nagrađuju oni koji su manje uplaćivali u sustav. Dakle, penalizaciju ne radite ovisno o stažu, nego ovisno o godinama života i onda ćete imati slučaj da netko tko je 10 godina više uplaćivao u odnosu na onog koji je 10 godina manje uplaćivao će imati manju mirovinu. Zašto? Zbog čega? Šta je smisao toga, što ste s tim htjeli postići? Dakle, postoje i mjere koje su socijalne mjere, pa ajmo odredit koji je to prag siromaštva i imati neke socijalne mjere. Dakle, miješaju se kruške i jabuke za što, da ćemo, da zapravo stimulirate da ljudi manje rade, da kasnije počinju raditi, da manje radi. Prijedlog koji, odnosno vi govorite o nekom primjeru taj primjer ne možemo imat uopće, neko s 18 godina koji počne raditi, to je primjer da li ga uopće možemo imati. Dakle, koju poruku šaljemo ovom reformom? Reforma koju, dakle svaka reforma mora imati neku poruku. I ova reforma da je napravljena onako kako treba je trebala imati neku poruku. Ta poruka je trebala biti, ljudi radite, što imate više staža imat ćete bolju mirovinu, uplaćujte, nuditi sigurnost. Dakle, kao prvo medijski ste ju posložili na način da ste, da više niste nudili sigurnost, da su ljudi bili preplašeni. Budući da naš klub, Klub GLAS-a i HSU-a i tu je gospodin Silvano Hrelja, ja vam neću reći koliko telefonskih poziva ima i kolega Hrelja izračunava mirovine i kaže i rezultat svega toga je da svako kaže idem ja sad u mirovinu, ne znam šta me čeka. Dakle, ako idete u neku reformu mi moramo nuditi nekakvu sigurnost, sigurnost ja razumijem da je možda ovaj kolegama malo ovaj sve to zabavno, ali tako je kako je, dakle morate ponuditi nekakvu sigurnost, moramo znati što će biti kroz neko vrijeme, moramo znati što nas čeka. Ja sam po svojim godinama života u onom dijelu gdje ste mogli birati pa ste onda birali da hoćete drugi stup pa sam ja to izabrala, pa sam se onda pitala zašto sam si izabrala, pa svašta nešto, ali nismo u pitanju mi, u pitanju su svi oni naši sugrađani koji nas slušaju i rezultat će biti gle ajmo glavom bez obzira pa ćemo vidjet što, em što vam je teret za proračun s druge strane. Jednako tako država ne smije slati poruku građanima da građani ovise o milostinji države, to je kriva poruka i to je poruka koja nije na dobar način poslana i to je nešto što jednako tako ne trebamo činiti. Jedna tema koja se u nekoliko navrata protezala je tema obiteljske mirovine i različite države što vezano uz EU, a što vezano izvan imaju i različite opcije, ali opcije da zbrojite staž dvoje umirovljenika, dakle dvoje partnera koji su žive zajedno i dvoje umirovljenika zbrojite staž i onda ako je recimo on 70 godina kad jedan od zbog prirode ode ranije da se onda ta mirovina definira ko obiteljska mirovina. Od toga svi bježe ko vrag od tamjana, zašto? Onda imate onu klasičnu rečenicu nisu se stekli uvjeti. Pa pitanje je kad će se steći uvjeti i kad će biti uvjeti za nešto takvo? Jednako tako, ovom reformom zapravo će poslodavci se probati jednako tako se riješiti nekakvog, nekakvih radnika što isto nije dobro. I sad je tema rada, nemojmo raditi nešto što zovemo reforme, a nije reforme na način da obezvrjeđujemo rad. Ono što bi vi kao ministar iz tog resora, vi bi se trebali zalagat za to, za vrijednost rada da potičemo ljude da radimo i da u tom smislu nagrađuju ljude koju su dugo radili, dugo su uplaćivali, a ovo drugo su nekakve socijalne opcije i socijalne kategorije. Zaključno, da bi se nešto, nešto se ne zove reforma samo zato što smo mi to nazvali reforma, nešto reforma je ili nije. Kad bilo ko ima priliku raditi izvršnu vlast ne treba imati potrebu da njegovo ime bude zlatnim slovima zapisano na nekakvom zidu jer je evo on napravio te i te reforme. O tome koliko je dobro neko dobro ili loše radio zapravo svjedoče posljedice svega toga što je radio. Ja se mogu složiti da je nekad teško u naprijed nešto predvidjeti, ja sam od onih koji misle da ne trebamo sve propise gledati na način da su uklesani u kamen i ne odustajati od njih, nego trebate uvijek dati propisu mogućnost da živi, ali ako već imamo određena iskustva, ako već imamo određene izračune, ako već u startu kažemo nije to dobro, pa dajte poslušajte postoji i lijeva i desna strana ove sabornice pa nije sve ono što vam dolazi sa strane opozicije loše, ima nekih stvari koje su dobre i dajte nas poslušajte. U kontekstu toga da bi se vi mogli adekvatno pripremiti i još neke stvari pojačati mi ćemo i u ime Kluba Glasa i HSU-a dat jedan amandman kojim ćemo tražiti da ovi set zakona [[Upadica: Hvala.]] stupe na snagu 1.1.2020.
Hvala, imamo dvije replike. Prva je poštovanog Željka Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice Mrak-Taritaš vi ste postavili pitanje koje je više retoričko, ali pitanje ima li ova reforma poruku, poruku prema građanima, pa ima nažalost i ona je vrlo jasna. Ta poruka je radit ćete duže, zaradit ćete manje, živjet ćete kraće i da li ćete uopće moću uživati u mirovini koja će biti manja jer jednostavno nećete bit živi. Dakle, jasni su podaci da je hrvatski prosjek životne dobi kraći od europskog, da se smanjuje. I ono što je najtragičnije nakon što ljudi odu u mirovinu, godine kvalitetnog su upola manje nego što su u EU. Pa i ako budete živi, živjet ćete zdravo kraće i trebat ćete više novaca jer je i zdravstveni sustav pred kolapsom. Prema tome, to su ključne poruke i kvazi mirovinske i kvazi zdravstvene reforme.
Odgovor, poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Poštovani kolega Jovanović, ja se s vama slažem, mi smo imali priliku na početku na kraju 2017. odnosno na početku 2018. čuti da će ovo biti godina reformi. I onda željno očekujete da vidite u kojem smislu to ide, najavljivano je set porezne reforme, reforme zdravstvenog sustava, reforme mirovinskog sustava i ajdemo vidjeti što smo to dobili i što će to biti bolje. I ja nemam nikakav problem da kažem, gledajte napravili su nešto bolje, ajmo se pokrit po ušima zašto neko prije to nije. Ali to jednostavno nije tako. Od reforme nema ni „r“ to je veliko ime reforma, a iza to ne. I poruku koju šaljemo reforme porezne to smo vidjeli zapravo da se onima koji više imaju imat će više, reforme zdravstvenog sustava se zove samo reforma nije napravljeno ništa u tom smislu, a reforma mirovinskog sustava može garantirati samo da će biti još siromašniji i da će im biti još teže živjeti.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Mrak-Taritaš vi ste oporba i meni je razumljivo da se protivite određenim izmjenama i dopunama ovih mirovinskih zakona, ali nije, nije baš uputno tvrditi da su oni doneseni bez temeljitih analiza. Dakle i samo ministarstvo koje se bavilo time recimo u ovim godišnjacima pa svim ovim podacima koje su oni sami nama dostavljali i mogući su i vidljivi su bili u radnim skupinama jest jedna ozbiljna i temeljita analiza i nije dobro da hrvatske institucije derogirate poput HZMO da oni to ne mogu ili ne znanju. Činjenica je također, rekli ste da želite određenu sigurnost kada se odlasku u mirovinu, niti jedna zemlja, niti jedan sustav vam sa 100%-tnošću ne može garantirati da nešto što je danas aktualno sutra neće biti katastrofično, dakle u okolnostima u kojima to nastaje. Za vrijeme vaše vlade bilo je 300.000 nezaposlenih, dakle ova mjera koja se danas donosi tada sigurno [[Upadica: Hvala.]] nije mogla biti donešena. Danas je to moguće.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo na ovoj vašoj ja bih rekla jednoj replici, ali malo više analizi. Kad malo pogledate svu dokumentaciju koju smo dobili ja nažalost pokušavam to pristojno reći, ali nismo sve dobili. Nismo, nemamo analizu napravljenu na način na koji treba. Da bi se opće, dakle postoje neke teme u kojem vi, mi zastupnici možemo raspravljati bez obzira što smo možda specifično se orijentirali za neke druge, to je uvijek proračun, to su uvijek ove porezne reforme i mirovinske reforme i da bi uopće se mogli pripremiti raspravu, malo uzimamo analitiku. I ljudi kad razgovarate malo sa sindikatima oni najviše zamjeraju ne dovoljno razgovora, nedovoljno analiza, krive podatke, krive analize, dakle to je zamjerka koju slušate od ljudi koji, kojima je to posao, koji se s tim bave. Ja uvijek mislim da je bolje potrošiti još mjesec dana više na kvalitetne analize da bi se dobio što [[Upadica: Hvala.]] da bi se dobio što kvalitetniji proizvod.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovan ministre sa suradnicima. Ja ću biti tu nedvosmislen, ovdje u ovom paketu zakona postoji jedan reformski zakon koji je doista u cijelosti bolji u odnosu na što smo imali, to je Zakon o dodatku na mirovinu i tu nemamo što puno pričati, preporučam svima, svima zastupnicima dobre volje da to podrži jer je to rješenje koje smo i kolega Peđa i ja ovdje tražili vjerodostojnim tumačenjem Zakona o dodatku. Tada je to odbijeno sa nekom drugom argumentacijom, ali ja se ne vraćam u prošlost nego time se rješava problem dodatka 27% za one koji će imati obavezne dvostupne mirovine a još im se dodaje i mogućnost jer to je u drugim zakonima koji su kasnije na raspravi mogućnost izlaska iz obveznog drugog stupa. Znači ne samo onima koji su dobrovoljno ušli nego i onima koji su stariji, odnosno rođeni poslije 1962. godine. Vezano za Zakon o mirovinskom osiguranju, puno sam toga rekao za ovaj prvi zakon o kojem sam rekao, moj glas je neupitan, dakle ja podržavam taj Zakon o dodatku. Za ovaj drugi Zakon o mirovinskom osiguranju ... [[Govornik se ne razumije.]] ima previše loših, previše pogoršanja u odnosu na postojeće stanje. Ali bez obzira što je, što je moje mišljenje, dužnost mi je da neke stvari pokušam reći i koje se mogu popraviti. Naime, želim vam reći da smo imali u ovom periodu od 1999. do danas različite penalizacije. Imali smo u početku 0,30 po mjesecu ranijeg umirovljenja, pa je ministar Vidović uveo 0,34 2002. godine po mjesecu ranijeg umirovljenja, pa smo 2008. to sveli na najviše 9% od, odnosno 0,15 po mjesecu ranijeg umirovljenja. I sada, zašto ovo govorim? Zato što je ministar u svom uvodnom dijelu rekao da je nemoguće retroaktivno smanjiti penalizaciju. Mi smo to učinili 2008., sva penalizacija zbog odlaska u prijevremenu mirovinu je svedena na najviše 0,15 po mjesecu ranijeg umirovljenja. I sada se nadovezuje na ovaj sadašnji prijedlog. Dakle, vi ste u dijelu rekli neće biti 0,34 nego će biti 0,30 po mjesecu ranijeg umirovljenja. Zašto one koji su otišli po 0,34 od 2011. na ovamo u ovih prošlih 8 godina ne izjednačimo tako da imamo dvije najviše razine penalizacije, one do 2008. i ove poslije 2008. Ovako ćemo imati 3 razine penalizacije a mislim da nije korektno da se umirovljenici po različitim godinama umirovljenja postavljaju u različite pozicije. Dakle već kad ste odlučili na ovo smanjenje što ja pozdravljam sa 0,34 na 0,30 onda učinite da i oni koji su penalizirani sa 0,34 budu na 0,30. To nije neki veliki pomak ali je gesta dobre volje, to zavod može raditi odnosno temeljem zakona zavod po službenoj dužnosti to može napraviti. Moram reći da smo mogli ona 3,13% i upotrijebiti za depenalizaciju najnižih prijevremenih mirovina u 70.-toj godini. Pazite imamo od 248 tisuća najnižih mirovina koje su sve na, koje bi trebale bit sve na razini 63 kune zarez 61 lipu po godini staža imamo 62 tisuće prijevremenih umirovljenika koji imaju niže od najniže jer su otišli u prijevremenu mirovinu. A temeljno načelo mirovinskog sustava je osiguranje za starost i bolest. Da li imamo pravo ljude koji su u siromaštvu, koji jesu u siromaštvu zato što imaju najnižu penaliziranu mirovinu, znači ispod 63,61 kune po godini staža držati u starosti u siromaštvu? Nemamo i to bi bio doprinos depenalizacije ovih 62 tisuće ljudi u 70.-oj godini bi bio doprinos borbi protiv siromaštva. Mirovinski sustav ne može puno napraviti u borbi protiv siromaštva ali ima specifičnosti koje se mogu napraviti i to je upravo depenalizacija ili svih a prvenstveno ovih koji su najugroženiji a imate i mogućnost smanjenja siromaštva kroz model, novi model obiteljskih mirovina. Dakle to je više puta ovdje spominjano i doista 70 godina zajedničkog staža bi trebalo iznjedriti više prava iz obiteljske mirovine a ne samo ili svoju mirovinu ili 70% preminulog bračnog druga u ovisnosti što je povoljnije. Naravno da treba napraviti aktuarske tablice, da visina primanja od mirovine preminulog bračnog druga ovisi i o trenutku smrti koliko su dugo, koliko imaju zajedničkog staža i koliko su dugo uživali svoje mirovine. Ono što, dakle sigurno je da se tu može dobiti borba protiv siromaštva. A podsjećam na riječi premijera Plenkovića koji je ovdje u programu Vlade rekao da će se posebna pozornost posvetiti društvenoj solidarnosti. Ako, kakva će to biti društvena solidarnost ako se svi zajedno ne borimo protiv siromaštva? Ono što moram poručiti s ovog mjesta svima onima koji su od 1. siječnja 2014. ostvarili mirovinu sa dugogodišnjim stažem i nastavili raditi i nastavili raditi, dakle 2015., ili 2016. su ostvarili to pravo 60 godina života i 41 godinu staža i nastavili su raditi, e sad im trebam reći bježite do kraja ove godine u mirovinu, jer bonifikaciju od 0,15 po mjesecu daljnjeg ostanka u svijetu rada od 01. siječnja sljedeće godine, nećete imati. To se ne odnosi na žene, one su zaštićene po članu 180., odnosno noveli člana 180., jer one će imati nešto povoljnije, povoljniju bonifikaciju u odnosu na dosadašnje stanje ako ostanu dalje raditi nakon sticanja uvjeta za starosnu mirovinu. Što se tiče, imam neke zajedničke amandmane, neki su provokativni upravo zbog toga što je izostao i socijalni dijalog, i što nismo vidjeli sve izračune kol'ko što košta ili što, koji kotačić koji pogoni, a imam i jedan koji smatram jako ozbiljni jer pojednostavnjuje izričaj u Zakonu o dodatku, i jedan amandman koji je vezan uz ovaj Zakon i to uz članak 2., dajte molim vas, nemojte iz Zakona o mirovinskom osiguranju, izbrisati gotovo stogodišnjaka, a to je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, barem ga u tom članku spomenite punim imenom, a ne samo Zavod. Koji Zavod? Zavod za zaštitu ptica pjevica? Pa taj se Zavod, taj se Zavod gotovo 100 godina bavi mirovinskim osiguranjem, mirovinskim osiguranjem. Dakle, za građane Republike Hrvatske sadašnje i sve one građane koji su ovdje živjeli u svim, svim pravnim prednjicama ove Republike Hrvatske, pa vas ja molim radi poštivanja tih ljudi koji tamo rade gotovo 3000, nije, sad se to malo smanjilo, spomenite njihovu kuću da s ponosom stoji u Zakonu o mirovinskom osiguranju, a u daljnjem tekstu pričajte Zavod, znači da se to odnosi na taj Zavod. Inače, pridružit ćemo se kao Klub većini ovih amandmana, ovaj put ćemo ih, koji su suštinski, koji su vezani uz ovo vezivanje penalizacije uz staž osiguranja, pridružit ćemo se ostalim Klubovima oporbe, jer smatramo da današnje rješenje je bolje od onoga što nudi ovaj Zakon sa izuzetkom ovog smanjenja koje sam spominjao, smanjenja 0,34 na 0,30 po mjesecu ranijeg odlaska u mirovinu. Za nas staž osiguranja znači puno i sasvim je suprotstavljena pozicija onome što ministar tvrdi da građani Republike Hrvatske imaju malo staža, a ovdje ga kažnjavamo ako postoji. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Gospodine i gospodine podpredsjedniče. Kolega Hrelja, ja vas molim objasnite ljudima, vi ste u toj problematici potpuno. Dakle, složit ću se s vama da ako ima išta dobro u ovom Zakonu, onda je to taj dio oko dodatka na mirovine, posebno kod, dobro, ali ono što slijedi će bit nešto što je ipak ok. Međutim, tu se krije jedna kvaka 22, da tako kažemo, odnosno kvaka 20,25. Znači, ne možemo se složit s činjenicom da se na umanjeni dio I. stupa od uvođenje II. stupa, odnosno od mirovinske reforme, da se na njega dodaje samo 20,25%. Tu je isto trebalo povećati taj dio 27% na 75%. Ne razumijem zašto ¾ na ¾ dodatka? Znači 100% dodatak na ¾ je matematika koja zadovoljava ovu priču.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Uvaženi kolega Grčić, kad vam ja nešto kažem da vrijedi podržat, onda vjerujte. U Zakonu o dodatku, piše da se dodaje 27% i u jednom, i 27% i u drugom slučaju. 20,23% je izvedenica zbog toga što se 27% aplicira na ¾ dodatka od 20% odnosno na 15% doprinosa, ne dodatka, nego doprinosa, ispričavam se. Piše izrekom 27%, dakle moj amandman u tom dijelu ide samo da se tu stvar pojednostavi jer se poprilično nomotehnički zakomplicirala i vrlo je nerazumljiva u tom 1., članku Zakona o dodatku, i ja mislim da on je rješenje koje smo mi tražili ovdje iz opozicije, kolega Peđa i ja, da se vjerodostojnim tumačenjem riješi taj dodatak, a ovdje je još jedan korak naprijed da se taj dodatak daje i na osnovnu mirovinu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Uvaženi kolega Hrelja, govorili ste o borbi protiv siromaštva, dakle, ako postoji sugovornik u ovoj sabornici koji bi Vladi mogao pomoći u rješavanju svih ovih problema u mirovinskom sustavu, to ste sigurno vi. Uostalom jedan gorući problem građana ste i riješili upravo u dijalogu sa Vladom, pa me čudi i kako vi tumačite da ova Vlada na čelu sa ministrom, ignorira apsolutno dijalog sa Sindikatom umirovljenika, sa vama, na primjer? Mi smo danas svi dobili i ovaj jedan letak Sindikata umirovljenika, koji kaže Zašto ignorirate siromaštvo sadašnjih umirovljenika? Zašto odbijate naše prijedloge? Šest prijedloga, šest koraka odbijeno je praktično svih 6. Odbijeno je promjena modele usklađivanja mirovina, odbijen je novi model obiteljskih mirovina, odbijeno je uvođenje zajamčene minimalne mirovine, odbijeno je uvođenje državne naknade za osobe starije od 65 godina, odbijeno je paradoksalno čak i dostava mirovine poštom, jedino je djelomično prihvaćeno proširenje prava za rad uz mirovinu. Kako to?
Odgovor poštovanog zastupnika Hrelje.
Ja pouzdano znam jer jedan dio ljudi s kojima surađujem iz umirovljeničkih udruga jesu članovi Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe. Ja znam da se o ovim problemima razgovaralo, očito je da nije bilo dovoljno razumijevanja da se ti problemi riješe, ne vjerujem da se ova umirovljenička strana nije trudilo to argumentirati, ali, kažem, očito je da nije bilo dovoljno razumijevanja s druge strane da se ti razlozi uvaže, a što se tiče Sindikata radnika koji su veoma bitni u ovoj priči jer mi radimo mirovinsku reformu za ubuduće umirovljenike i donositi će se ovdje taj zakon. Mislim da je socijalni dijalog koji je, kad je bilo gore u RH, bio puno bolji, ovaj put izostao onaj istinski da se razgovara argumentima.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava… [[Govornik se ne razumije]] poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Pa, evo jako dobro o mirovinskoj reformi raspravljamo negdje pravljeno sa donošenjem državnog proračuna, usvajanjem državnog proračuna, a neposredno prije usvajanja državnog proračuna, raspravljali smo u Saboru i o poreznoj reformi. I onda je vrlo zanimljivo kako smo najprije svjedočili kako oporba u Saboru kroz raspravu o mirovinskoj reformi, traži smanjenje poreze, smanjenje stopa, gotovo ukidanje svih poreza, kako bi se rasteretili građani, kako bi se rasteretili poduzetnici, a jasno automatski onda značajno smanjili izvori prihoda državnog proračuna, pak smo onda svjedočili brojnim 200-tinjak Amandmana koje je oporba dala na državni proračun gdje bi, s obzirom na nemogućnost predlaganja Amandmana da se u isto vrijeme ne osigura i jasno rashodovna strana, ukidala bi se vojska, ukidale bi se državne institucije, smanjile bi se plaće itd., itd. zaposlenicima u državnom i javnom sektoru i sada jasno na kraju u mirovinskoj reformi sad bi trebali značajno povećavati mirovine, sad bi trebalo kud i kamo više osigurati sredstava jer ova reforma nije dovoljna, ona je prazna, ona je nedorečena itd. itd. I pri tome kao da nam negdje sa strane prolazi činjenica da bi mirovinski sustav bio održiv, treba u tom istom proračunu, kojega smo usvojili jučer, osigurati 17 milijardi kuna i zbog toga što toliko nedostaje sredstava u mirovinskom sustavu koja se osiguravaju temeljem doprinosa na mirovinsko osiguranje, pa kada tome još pridodate 4-5 milijardi na godišnjoj razini koje treba osigurati za zdravstveni sustav, pa ćete vi vidjeti da vam u proračunu nedostaje 21 ili 22 milijarde kuna, što je otprilike 15, 16, 17% proračuna ovisno o tome ulazi li u prihodovnu stranu ili ne ulaze europska sredstva. Prema tome, kada bi mirovinski sustav bio održiv? Kada bi zdravstveni sustav u potpunosti bio održiv onda bismo mogli primjerice PDV smanjiti sa sadašnjih 25 na 18, 17%, pa bi onda mogli i dodatno rasteretiti i građane i poduzetnike u RH. U ovom trenutku nama su te datosti unaprijed definirane i nužno je zbog toga i donijeti mirovinsku reformu koja korak po korak odnosno poreznu reformu koja korak po korak oslobađa građane i poduzetnike na ukupnoj razini u ove dvije godine hrvatske Vlade na 7 milijardi kuna, pa je potrebno ući u ovakvu mirovinsku reformu koja će, koliko smo vidjeli, u narednom periodu provođenjem, omogućiti rasterećenje proračuna za preko 7 milijardi kuna. Prema tome, ta dva podatka samo dovoljno govore o tome koliko je ispravno i pristupljeno i kako je kvalitetno bila porezna reforma, takav je isto moje viđenje i ove mirovinske reforme. Prema tome, ova reforma je bila nužna, ona je dobro došla, ona čini održivim mirovinski sustav, koji da bi bio apsolutno održiv, trebalo bi biti u RH 1:2,5, a ne 1:1,25 radnika na jednog umirovljenika. Prema tome, to su te datosti koje se polako trebaju mijenjati, ali činjenica da ova reforma omogućuje takav jedan polagani, održiviji mirovinski sustav. U tom smislu, svakako da treba podržati sva ova rješenja koja je ministar odnosno koja je Vlada predložila HS-u. U tom smislu, ono što je i kolega, nema ga, kolega Hrelja govorio, svakako da treba podržati dodatak na mirovinu koji će omogućiti osiguranicima i drugog mirovinskog stupa da prilikom odlaska u mirovinu mogu koristiti 20,25% dodatka na mirovinu, kako bismo izbili tu nepravdu koja bi bila pričinjena svim osobama rođenim nakon 1962. godine prilikom odlaska u mirovinu da im za isti posao koji su obavljali oni i njihovi kolege koji su nešto od njih stariji ne bi bila mirovina manja za 500-600,00 kn jer to je jedan vrlo pravičan, pravilan pristup, pogotovo prema svim onim osiguranicima koji su danas u prvom i drugom mirovinskom stupu. Ono što bih također posebno želio izdvojiti, a to je da je, evo u protekle dvije godine ove Vlade RH, hrvatske su prosječne mirovine povećane za 6,4% u velikom jasnom dijelu zbog indeksacije kad znamo da je u tih dvije godine i prosječna plaća u RH rasla oko 710,00 kn, pa prema tome jasno zbog rasta gospodarstva, zbog povećanja broja zaposlenih, zbog povećanja prosječne plaće u RH, jasno da je onda rezultat toga i povećanje prosječne mirovine. Posebno bih jasno izdvojio odluku da se iduće godine najniža mirova povećava za 3% i ako pri tome još dodamo usklađivanje, to će biti dodatno će biti najniža mirovina iduće godine povećana za 6%. Dakle, to je sve ono što želim reći koliko i na koji način ova reforma radi ka onom drugom dijelu što smo najavljivali, a to je da bude, da taj sustav ne samo da je održiv, nego da jasno onda bude da i mirovine našim umirovljenicima budu veće. Također je na početku, prilikom objave ove mirovinske reforme, pokušavalo se predbaciti Vladi da se ide na ukidanje drugog mirovinskog stupa, pa je najbolji valjda odgovor i ovaj prijedlog Zakona koji definira jačanje odnosno povećanje do 2022.-ge, povećanje izdvajanja u drugi mirovinski stup sa 5 na 6% Ja bi posebno g. ministre pohvalio razlike koje su ovim zakonima nastali u odnosu na prvo čitanje. Prije svega na činjenicu da je smanjena penalizacije prijevremenog odlaska u mirovinu, o tome je prije također nešto govorio g. Silvano Hrelja, dakle, za podržati je da smo sa 0,6 smanjili za 0,30 po mjesecu, što će jasno pokazati da je i tu vlada izišla u susret. A činjenica je i ja ne znam zašto to stalno naglašavamo, ja dražim da je s obzirom na trend odlaska u mirovinu potrebno zbog održivosti mirovinskog sustava i zbog povećanja prosječne godine života, da je dobro da se jasno penalizira sami odlazak u mirovinu, kako bismo omogućili da radnici što dulje vremena ostaju u sustavu rada i na taj način samim, većim brojem godina radnog staža da im mirovina onda bude u svakom slučaju značajno veća. Također je dobro da je bonifikacija za dulji ostanak u radu ostala na 0,36, dakle da ona nije smanjivana i na taj način smo jasno pokazali da nam je u interesu da s jedne strane penaliziramo prijevremeni odlazak u mirovinu a dodatno nagradimo u svijetu rada, što je također dobra mjera. Ono što bi također potrebno je nadodati, dobro je da se usklađivanje više nije na razini30-50% već da omjer 70 naprama 30 odnosno 30 napravim 70 bude u ovisnosti o svakom pojedinom slučaju kako bi onda i na taj način došlo do višeg usklađivanja mirovine. I ono što želim posebno pohvaliti to je ta mjera koja će omogućiti povećavanje mirovine po jednom djetetu, za otprilike na mjesečnoj razini oko 2% to je itekako dobra mjera ukazuje da ova vlada promišlja i razmišlja na način da pomognemo demografskoj obnovi Hrvatske. Ja sam i u replici g. ministre jutros vam rekao i sada ću ponovno izdvojiti i pohvaliti vladu zbog činjenice da je u 2 g. od kada je ova vlada od 2 g. i par mjeseci povećana oko 510 kn minimalan plaća, što na razini 12 mj. to su još 2,5 minimalne plaće će naši sugrađani koji imaju minimalnu plaću kroz 2 g. smo im omogućili da na godišnjoj razini umjesto 12, praktički sada imaju 14,5 takvih plaća. To je u svakom slučaju za pohvaliti i govori o tom jednom socijalnom pristupu vlade u rješavanju problema, životnih problema naših sugrađana. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Peđi Grbina. No, prije nego što dam riječ kolegi Grbinu, pozdravimo učenike i učenice OŠ Vladimira Nazora iz naše herojske Škabrnje. … [[Pljesak.]] Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažen i g. ministre kolegice i kolege. Kolega Bačiću, ja bih vam postavio 2 pitanja imajući u vidu vašu poziciju kao predsjednika Kluba najveće stranke u vladajućoj većini i želio bi vaš iskren odgovor na oba pitanja. Prvo pitanje je da li doista mislite da je u redu da se ovakvim paketom zakona koji je pred nama stvara dodatna razlika između korisnika povlaštenih i običnih, tzv. običnih umirovljenika. Dakle, i vi i ja znamo na koji način su povećane povlaštene mirovine i vi i ja znamo na koji način je poboljšan položaj od tih povlaštenih mirovina i znamo koliko je širok njihov obuhvat. A drugo pitanje j da li dosita mislite da u trenutku kada se u Hrvatskoj smanjuje životni vijek, pardon, još imam malo vremena ako smijem [[Upadica; Samo izvolite.]] kada se u Hrvatskoj smanjuje životni vijek, da je potrebno na ovakav način inzistirati na kasniju odlasku u mirovinu i to još pod strožim uvjetima? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja ne mogu vrijeđat kolega Grbin da vi to nama dobacujete, da ne dobacuje netko drugi tko je prvi puta u ovome Saboru ili koji nikad nije bio pri vlasti, ali upravo ste vi kao uvaženi član Kluba zastupnika SDP-a, podigli ruku prije 5 g. da se u Hrvatskoj dobna granica podigne letvica na 6-7 g. I vi sada prebacujete nama što mi to potvrđujemo. Ja ne mogu doći k sebi da vi uporno dižete repliku meni replicirajući, kao mi podržavamo 67 g. a to je evo za nas je prvi put, mi smo ga tu prvi put čuli. To ste vi uveli, nije uvela to ova vlada, to ste vi, vi ste uveli podigli tu dobnu granicu za odlazak u starosnu mirovinu. Druga stvar, ja ću vas podsjetiti, dakle, nema povlaštenih mirovina, nego mirovina po posebnim propisima i to trebamo svaki puta naglasiti.
Hvala. Kolega Grbin, vi ste stvarno digli povredu poslovnika? Izvolite. U čemu je povrijeđen?
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvaženi kolega Bačić je povrijedio čl. 238. poslovnika Hrvatskog sabora jer dovodi u pitanju inteligenciju saborskih zastupnika kada izvrće riječ. Ja niti u jednom trenutku nisam govorio o tome, da vi uvodite kasniji ulazak u mirovinu, već sam vrlo jasno govorio o tome da potražujete uvijete za kasniji odlazak u mirovinu, hvala lijepo.
Kolega Grbin, vi ste kao vrsni pravnik, svjesni da ste sada zlorabili instituciju povrede poslovnika, da bi izrekli repliku i s time vam tim više izdajem opomenu. Sljedeća replika je poštovanoga zastupnika Miranda Mrsića, izvolite.
Hvala lijepo. G. Bačiću, ajde da budemo vjerodostojni, kada se prije 5 g. izglasavao Zakon o mirovinskom osiguranju kako je HDZ glasao, sjećate se. Drugo, nije smanjena penalizacija nego ste vi povećali penalizaciju pa ste u drugom čitanju to malo smanjili ali to je još uvijek veća penalizacija nego što postoji u sadašnjem zakonu. I drugo, niste uveli 70 i 30% usklađenje, ono postoji u sadašnjem zakonu nego je napravljeno u 2 koraka. Ono što se ja pitam kako će se uopće to provoditi jer u jednom periodu godine 70% može biti plaće a u drugom periodu može biti troškovi života. Kako će se to usklađivati to sam Bog zna. I drugo, i na kraju, zašto ne provedete preporuku 4. od Europske komisije a to je izjednačavanje braniteljskih mirovina i radničkih mirovina?
Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. U skladu sa odredbama Poslovnika Hrvatskoga sabora molio bih stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se Klub zastupnika SDP-a konzultirao vezano uz objede koje iznosi gospodin Bačić pa vas molim da mi dopustite da obrazložim razloge za traženje ove stanke.
Izvolite.
Zahvaljujem. Ono o čemu mi ovdje danas govorimo je mirovinska reforma. Kada govorimo o mirovinskoj reformi ono o čemu mi ovdje danas govorimo je mirovinska reforma. Kada govorimo o mirovinskoj reformi moramo znati određene podatke i od njih moramo krenuti. Prvo, prosječna mirovina iznosi 2405 kuna, 52% mirovina ispod hrvatske linije siromaštva, 98,2% umirovljenika prima mirovine niže od prosječne plaće, 23% svih umirovljenika prima samo najniže mirovine. Omjer prosječne mirovine u prosječnoj plaći iznosi 38,7% i sa ovom predloženom mirovinskom reformom taj omjer će se nastaviti smanjivati. Poštovane kolegice i kolege mi danas ovdje postavljamo jedno vrlo jednostavno pitanje. U trenutku kada u RH postoji čitav niz problema između kojih je jedan od njih i činjenica da se životni vijek građana RH smanjuje stvarno je pitanje logike i zdravog razuma zbog čega Vlada RH a bez da je itko to od nje tražio inzistira na postroženju uvjeta za odlazak u mirovinu. Dakle doista je točno da je odlazak u mirovinu sa 67 godina predložen i uveden ranije. Ali je isto tako točno da se ovime a bez da za to postoji i jedan jedini valjani razlog ti uvjeti koji su do sada postojali dodatno postrožuju. Niti u izjavama ministra niti u raspravama kolega iz vladajuće većine, nitko nije suvislo bio u stanju odgovoriti zbog čega je to tako i naravno da to zahtjeva dodatne konzultacije i rasprave. Hvala vam.
Hvala. Stanku je zatražio u ime Kluba zastupnika HDZ-a i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i ja bih u ime Kluba zastupnika HDZ-a također zatražio stanku da još jednom unutar kluba se prisjetimo kakva je zaboravljivost i gubitak pamćenja od strane SDP-a, pogotovo njegovih zastupnika a nadasve onih koji su činili Vladu Zorana Milanovića, koja između ostalog, a što je i sam kolega Grbin potvrdio uvela dobnu granicu za odlazak u starosnu mirovinu od 67 godina. Pa bi se također i prisjetili da su 2014. godine urušili drugi mirovinski stup preuzimajući 4,5 milijarde kuna iz drugog mirovinskog stupa ne bi li mogli uredno isplaćivati mirovine, na taj način koliko toliko sačuvali državni proračun. Također bismo se prisjetili, također bi se, kolega Maras, ja sam lijepo saslušao kolegu Grbina pa onda i ja vas…, [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, nemojte dobacivati iz klupe molim vas, ne dobacujte iz klupe..]] da bi se prisjetili kolege iz SDP-a da je to bilo vrijeme deficita državnog proračuna od preko desetak milijardi kuna, da je to bilo [[Upadica predsjednik: Dajte molim vas, prestanite kolega Maras dobacivati iz klupe.]] da je to bilo vrijeme kada je u Hrvatskoj bilo. Kolega, gospodine potpredsjedniče, može kolega Maras koliko god želi, može, ne ometa on mene [[Upadica predsjednik: Konačno je stvar kućnog odgoja i pristojnosti.]] Kolega Maras, možete slobodno, to me ne smeta. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, ja bih vas podsjetio da je u to vrijeme kada ste vi bili ministar u Vladi SDP-a bilo preko 330 tisuća nezaposlenih, da je mirovina bila kudikamo manja nego što je danas, da smo mi u protekle dvije godine povećali za preko 6,4% mirovine, da je povećana, samo u tom periodu 2 godine dvostruko više nego u četverogodišnjem mandatu SDP-a minimalna plaća, tako da su podaci koji su ostali nakon vas predstavljali pustoš i u sustavu mirovinskog osiguranja a isto tako i državnom proračunu. Pa ćemo evo sve naše zastupnike ovdje u Saboru se malo prisjetiti na to vrijeme koje je eto završilo jasno onako kako je i trebalo a to je pobjedom HDZ-a na parlamentarnim izborima. Upravo zbog toga što nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] zadaću koju su im dali hrvatski birači. Hvala.
Hvala lijepa. Naravno da ću dati i vama stanku. Povreda Poslovnika na izlaganje kluba ne može biti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Dati ću vam povredu Poslovnika ali budite vrlo oprezni. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić je nastavio kršiti Poslovnik zato što je nakon što je nastavio vrijeđati inteligenciju zastupnika počeo iznositi i neistine što je u direktnoj suprotnosti sa člankom 238 Poslovnika Hrvatskoga sabora a u krajnjoj liniji to je najviše evidentno iz činjenice da suprotno stavovima gospodina Bačića koliko je meni poznato mirovinska društva koja posluju u drugom stupu još uvijek nisu propala. Hvala vam lijepa.
Dakle, kao prvo vi znate ponovo da ste zlorabili instituciju Poslovnika, ja ću vam dati radi toga drugu opomenu [[Upadica Maras: Zašto?]] Kolega Maras vi dobivate sada opomenu zato što dobacujete iz klupe. Zato jer ste nepristojni i dobacujete iz klupe.
Poštovani predsjedavajući, u ime kluba MOST-a nezavisnih lista tražim stanku od 10 minuta kako bi se konzultirali oko svega što smo mogli čuti ovdje u sabornici. Naime, od početka jutros imamo optužbe znači odnosno međusobno optuživanje između HDZ-a i SDP-a tko je odgovorniji za situaciju koju trenutno imamo u Hrvatskoj na činjenicu da je ovakav mirovinski sustav neodrživ i na sve ono što je ovdje kolega Bačić izrekao upravo. Jutro smo konstatirali jasno da je odgovornost svih onih koji su doveli Hrvatsku u ovakvu situaciju, koji su preslikali službeni model prijevremenog umirovljenja iz bivše države i način kojim su kupovali socijalni mir a sada kolega Bačić govori o tome kako je ovdje oporba govorila o tome kako treba provesti reformu javne uprave, kako treba porezno rasteretiti naše poduzetnike. Mi znamo da se to ne može provesti upravo zbog politike koju provodi HDZ koji je najodgovorniji za stanje u kojem se nalazi Hrvatska jer je najviše godina upravo kolega Bačić, pa on je bio i dio i Sanaderove Vlade, znači i on je, upravo on koji je sada govorio i onaj odgovorniji za situaciju u kojoj se nalazi Hrvatska. Evo tu i je kolega Šuker koji je također bio dio bivših Vlada, sigurno nismo odgovorni kolega Sladoljev, kolega Pranić ili ja. Pa Maras je malo odgovoran jer je bio također ministar ali nije odgovoran kao kolega Bačić. Znači ovdje se radi o tome [[Upadica Reiner: Molim vas, molim vas kolege, dozvolite, dozvolite kolegi Grmoji da govori.]] Božo ... [[Govornik se ne razumije.]] 6, koliko 8 mj., tako je, 8 mj., Božo znači a 28 g. HDZ i SDP, od toga 20 g., 8 g. SDP i 8 mj. MOST, evo, reći ću 8 mj. MOST
Hvala lijepo. Naravno da ću vam dozvoliti stanku pa ćemo se vidjeti opet u 15 i 12 minuta. STANKA U 15,04 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,14 SATI]] Evo stanka nam je istekla i ostali smo dužni odgovora poštovanom zastupnika Branka Bačića kojem je bila postavljena replika, on nije uspio odgovori na nju. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, kolega Mrsić ako sam od nekoga očekivao da će podržati mirovinsku reformu onda moram reći da sam to očekivao od vas, dakle da ćete vi ovu mirovinsku reformu podržat, jer bi ste lijepo besjedili u travnju 2015. godine, a kad je vlada vaša donosila Nacionalni program reformi gdje ste vi lijepo napisali, pa ću pročitati. Dakle, očekuju se pozitivni utjecaji mirovinskog zakonodavstva na duže zadržavanje osiguranika u svijetu rada i kasniji odlazak u mirovinu, na što utječe postupno povećanje dobi za starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu za žene. Odgovarajuća penalizacija mirovina u slučaju prijevremenog umirovljenja, odnosno povećanje starosne mirovine u slučaju kasnijeg umirovljenja. Mogućnost rada korisnika starosne mirovine do pola punog radnog vremena, promjenu u definiciji invalidnosti, stjecanje i kontroli invalidskih mirovina te šira primjena profesionalne rehabilitacije osiguranika s djelomičnim gubitkom radne sposobnosti. Prema tome, evo ovo je bio najbolji [[Upadica: Hvala.]] dokaz kako biste vi trebali ovu mirovinu do kraja, do kraja podržati.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeća replika je poštovane zastupnice AANke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče sabora, uvaženi kolega Bačić kad ste odgovarali tu na jednu repliku onda ste je bilo tema povlaštenih mirovina, zaista one se ne zovu povlaštene mirovine nego evo prema podacima na 31. listopad 2018. prema statističkim informacijama HZMO kaže korisnici kojima su mirovine priznate i/ili određene prema posebnim propisima [[Upadica: Gledajte sat.]] imamo ih 171.703 [[Upadica: Naučite se gledat na sat.]] mene zanima vaš stav obzirom odnosno stav vašeg kluba obzirom na prijedlog zakona koji vezano uz rad iza 65 godina će mjesečno još biti benefit u iznosu od 0,34 pa će ovo jedna grupa tih mirovina koje su određene prema posebnim propisima koji su dosta visoki, zanima me u toj raspravi koliko će oni biti i kolko povećanje ste računali za te mirovine. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovana kolegice Mrak-Taritaš te podatke ćete morat postavit Vladi ja nisam ušao u taj izračun osim što želim reći dakle, da smo mi u Klubu zastupnika HDZ-a prioritetno okrenuti prema onoj skupini naših umirovljenika koji imaju najniža primanja i njima do godine prema ovoj reformi će se povećati mirovina osim onog usklađivanja koje se odnosi na sve druge, njima će se još dodatno kao što tu piše oko 3,13% ako se ne varam povećati mirovina. Dakle, mi u Klubu zastupnika HDZ-a i hvala vam na pitanju smo prioritetno okrenuti našim sugrađanima koji imaju najmanje mirovine i na tom tragu jest ova reforma, pa ako hoćete ja sam u potpunosti suglasan sa onime što sam prije, maloprije replicirao i kolegi Mrsiću da se oni koji ostaju u svijetu rada dodatno, da za njih postoje boniteti, a da se penaliziraju oni koji bi otišli prije jer držim da to doprinosi održivosti mirovinskog sustava. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ante Pranića.
Hvala gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege poštovani ministre, uvaženi kolega Bačiću vi ste govorili u svojoj raspravi o održivosti našeg mirovinskog sustava. Pa meni nešto tu apsolutno nije jasno, ako znamo da imamo nepovoljni odnos umirovljenika i radnika 1:1,24 nećemo se uspoređivat sa zapadnim zemljama Švicarskom 1, 1:3,5, Njemačka 1:3, Irska 1:2,7. Pogledajmo Češku, Estoniju i Sloveniju, Češka 1:1,7, Estonija 1:1,5, Slovenija 1:1,4. Oni imaju izrazito isto tako teške mirovinske sustave, ali imaju rast BDP-a kud i kamo veći od Hrvatske. Pogledajmo gdje se nalazi Hrvatska 2,8 BDP, Poljska 3, 5,7, Latvija 5,5, Mađarska 5, Slovačka 4,5, Rumunjska 4,1, Srbija 3,7. Znači oni koji imaju povoljnije odnose imaju veće BDP za razliku od Hrvatske. Vi govorite o održivosti našeg mirovinskog sustava, pa ovo je samo pitanje vremena kad će puknit.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, kolega Pranić ne znam vjerojatno nas niste pozorno slušali, vi ste tu repliku pripremili prije nego što sam ja počeo govoriti. Dakle, ja sam lijepo rekao … [[Upadica: Ne razumije se.]] zato što nije replicirao onome što sam ja govorio nego ono što je on odlučio replicirat o tome je Nikola bitna razlika. Dakle, kolega Pranić ja sam vam govorio da održivost sustava znači da se sve više smanjuju sredstva iz proračuna, a da se iz prikupljenih sredstava koja se, koji plaćanju osiguranici temeljem doprinosa od 20% sve više participira u ukupnom potrebnom iznosu za hrvatske, za sve hrvatske mirovine. Na tom tragu je ovaj zakon i zbog toga bite taj zakon trebali podržati, a ne ga, a ne biti protiv njega i ja očekujem da ćete do kraja rasprave uvidjeti kako to su dobra rješenja i kako ćete na kraju za taj zakon i ove zakone i mirovinsku reformu glasovati.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine podpredsjedniče, poštovani kolega Bačić imam jedno konkretno pitanje koje su mi ljudi slali putem SMS poruka, pitanje je u vrijeme Jadranke Kosor dio ljudi je otišo u mirovinu 8.8., dakle uplaćivali su u mirovinske stupove i cijela godina koju su uplaćivali u stupove im se ne računa. Može li ovaj zakon ispraviti tu nepravdu jer vidim da se niste bavili ovim tom nepravdom, dakle imam konkretno pitanje, šta s tim ljudima jer su cijele godine uplaćivali a ta godina im se ne računa kao mirovina.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Ja bih poštovani kolega volio da mi dostavite taj prijedlog građanina koji vam je to uputio taj dopis, tu su predstavnici ministarstva i zavoda pa će to oni izračunati i točno vidjeti koliko i na koji način meni nije razumljivo da je netko uplaćivao a da je njegov poslodavac ta sredstva prosljeđivao i uplaćivao na Zavod za mirovinsko osiguranje, da bi to država onda svjesno ne priznala. Prema tome, ako je do poslodavca koji nije plaćao tu obvezu RH, jasno da je došlo tu sada do problema. Prema tome ja nisam čuo da bi netko u Hrvatskoj plaćao Zavodu za mirovinsko osiguranje, mirovinski doprinos i da danas je to sporno za taj isti zavod. Ovo do sada nisam s time upoznat, ali bi rado ako mi dostavite, to proslijedio ili vi sami to proslijedite. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bačić, znači vi govorite da ste povećali mirovine, vi ste ih jednostavno uskladili sa stopom inflacija. Ja vjerujem da znate što je stopa inflacije. Znači u ovoj g. 2018. ako niste znali, hrana je poskupila za 3% režije su poskupile za 3,4%, prijevoz je poskupio za 6,2%. Istovremeno mirovine samo najniže se povisuju za 3% znači oni čak niti ne prate rast cijena. Povećanje mirovina bi bilo da sukladno programu vjerodostojno koji ste sami napisali, povećate udio mirovina u odnosu na prosječnu plaću. Znači vi ste napisali da će taj udio biti 60% a ovo nazovi reformom, koja nije reforma, se udio mirovine u prosječnoj plaći snižava sa39 na 37% što znači da se mirovine u stvarnosti smanjuju a ne povećavaju. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Kolega Bunjac, mirovine se usklađuju temeljem rasta cijena potrošačkih cijena i rasta plaća. Prema tome, u tom smislu je nužno usklađivanje koje se inače vrši, rast mirovina od 6,4% u Hrvatskoj je rezultat rasta prosječnih plaća. Prema tome to nije sporno. Kada vi govorite o povećanju troškova života, onda ću vas ja podsjetiti, vi ste saborski zastupnik, pratili ste ove 3 faze porezne reforme, da je u to vrijeme smanjen i PDV na osnove životne namjernice, da je smanjen PDV na energente, dakle, na isporuku struje, plina, na troškove odvoza smeća itd. itd. Tako da, kada bi se kompariralo, ono što, povećalo troškove prosječnog kućanstva i s onime što je ova vlada kroz 3 kruga porezne reforme smanjila i oslabila, pa ćete vidjeti da je hrvatsko gospodarstvo i hrvatska kućanstva da su u ove 3, 2 g. rasterećeni na razini oko 7 milijardi kn.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolega Bačić, vi ste spomenuli da su plaće u vašem mandatu porasle 710 kn, međutim, niste rekli koliko u isto vrijeme su i prosječne mirovine porasle. Ja sam dao si truda pa sam izračunao da je to 93 kn. Znači 710 kn plaća na što vlada uopće nema nikakav utjecaj, a mirovine na koje itekakav utjecaju ima vlada, rasle su samo 93kn. Znači ovo zasjedanje Sabora u najvećoj mjeri gledaju upravo umirovljenici. I bilo bi jako važno pored ove reforme koja se bavi u gl. budućim umirovljenicima, da kažete u ime HDZ-a kako kanite povećati postojeće mirovine za milijun i 200 tisuća ljudi koji su jednostavno socijalno apsolutno neodržive.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grčić, tako je 710 kn je u 2 g. porasla prosječna plaća. Ja mislim da sve naše umirovljenike treba veslati činjenica da rastu plaće u Hrvatskoj jer temeljem usklađivanja plaća sa mirovinama će i njima rasti prosječna plaća. Ova reforma ide za time, da se omogući održivost mirovinskog sustava i povećanje mirovina. Zato i jest na tragu i kada govorimo o penalizaciji o dodatnim bonitetima i kada govorimo o povećanjima za 3% prosječne mirovine i kada govorimo da će biti rast plaća u idućem periodu, u idućoj godini upravo i zbog ove porezne reforme koja je najavljena, sve to će po meni, dovesti do većeg povećanja prosječne plaće, a onda će kao rezultat i posljedicu toga dovesti do povećanja mirovina u Hrvatskoj. To je već više puta danas rečeno i to je odgovor na vaše pitanje. Dakle, jedini način da se u Hrvatskoj povećavaju plaće, da bude što više zaposlenih i da budu imali što je moguće veće plaće. I tom smislu jest i ova porezna reforma bila osmišljena.
Hvala lijepa. Sljedeće pojedinačno izlaganje imati će poštovani zastupnik Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Najprije da spriječimo sve ikakve diskusije koju je počeo i uvaženi kolega Bačić, samo napominjem da 2009. kada ste vi bili ministar, ostavili ste Hrvatsku sa 20 milijardi kn deficita u proračunu, ostavili ste, samo da ne bude priče oko vjerodostojnosti i svega ostaloga. 2014. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo iz klupa, molim vas.]] Da, sad vam se to ne sviđa, prema tome ako ćemo govoriti, evo, dakle sada se vama to ne sviđa [[Upadica Reiner: Nemojte vikati iz klupe, ja vas lijepo molim, ja sam rekao da se ne viče iz klupa.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Da ali ne prvi puta, ne kada je prvi puta vikao, nije dobio, nego drugi puta, a sada ćete vi dobiti kolega Đujić, vi dobivate opomenu, da da, izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Mrsić raspravlja samo vi radite nered. Nakon što završi kolega Mrsić, izvolite. Kolega Mrsić i moramo računati vrijeme … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Evo to je … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, namjerno sam to rekao, jer želim pokazati da gledati ono unatrag, što se unatrag dešavalo je kontraproduktivno i neće dovesti do toga da iz ovog Visokog doma izaći bolji bolji zakoni, ali kada govorimo o vjerodostojnosti, onda budimo realni, 2014.-te HDZ je zbog svojih političkih razloga bio protiv ovog Zakona koji je sada na snazi. Kada govorimo o tome da je Vlada SDP-a prebacila 4 milijarde kuna iz drugog stupa u prvi stup, da, točno je, ali to je po Zakonu o djelatnim vojnim osobama, policajcima i ostalima, to je onaj čl. 6a,. po tom članku od 2000.-te godine niti jedan policajac nije otišao u mirovinu iz prvog i drugog stupa, nego svi su koristili 6a. i bilo je logično da onda im to omogućimo da to bude do kraja tako. Prema tome, to je vjerodostojnosti radi. 2014.-te su bili protiv ovog Zakona i diskusija je bila vrlo vehementna sa strane HDZ-a, zato sada prozivati šta je bilo onda da bi sada opravdali sebe da radite ovo što sada radite je u principu kontraproduktivno, ali idemo razgovarati o faktima, idemo razgovarati o tome što u ovim Zakonima bi trebalo biti dobro za građane RH i što bi bilo pametno da se napravi. Ministar Pavić je napravio, koji mislim da je štetočina što se tiče mirovinskog sustava, to je moj osobni stav, je neće donijeti ništa dobro samom mirovinskom sustavu je na sve kritike koje su krenule oko razgovora, oko ovog mirovinskog Zakona, izašao sada sa jednom idejom da se svim majkama koje imaju jedno, dvoje ili troje djece, da im se da mogućnost da imaju 6 mjeseci i više staža kada odu u mirovinu. Međutim je zaboravio da je Vlada na prijedlog Zakona koji je sada u saborskoj proceduri, Zakona o mirovinskom osiguranju, gdje je u tom Zakonu vrlo jasno predloženo da se ide sa time da se u Zakonu o mirovinskom osiguranju omogući ženama koje su na porodiljnom, da imaju veće mirovine, Vlada je to rekla jasno da to se ne uklapa u fiskalne projekcije i da bi dovelo do diskriminacije na tržištu rada i do diskriminacije u mirovinskom sustavu. Imate taj dokument na sajtu u Saboru. To je ministar Pavić iz Ministarstva očito pisao. I sada najedanput preko noći, taj isti prijedlog se nalazi i u ovom sada prijedlogu Zakona. Ali se zaboravilo na još jednu drugu stvar, dati ćete 6 mjeseci tim ženama, ali će one onda biti još jedanput zakinute za period kad su porodiljnom jer ćete im računati mirovinu na onaj vrijednost koju imaju na porodiljnom, a ne na vrijednost njihove plaće prije nego su krenule na porodiljni dopust. Prema tome, ne nagrađujete ih, nego ih još jedanput kažnjavate. Stoga sam vam predložio prijedlog Amandman, ide za time da se to ispravi što ste stavili u prijedlog Zakona. 27% od početka su vam govorili dalje ruke od drugog mirovinskog stupa, nemojte privatizirati mirovinski stup, međutim, očito da ste shvatili da je to krivo, vjerojatno zahvaljujući kolegi Šukeru koji je tu puno iskusniji, nego vi i vratili ste to natrag. Međutim, opet niste imali hrabrosti da to napravite do kraja natrag i ne slažem se sa kolegom Hreljom da je ovo rješenje nešto što je najbolje rješenje, najbolje rješenje je da svi, bez obzira na vrijeme umirovljenja imaju 27% dodatka na mirovinu iz prvog mirovinskog stupa jer je to jedini način da ne stvorimo u budućnosti dvije razine umirovljenika. Sjećam se izjave ministre koji je rekao, ne možemo dopustiti da umirovljenici koji imaju mirovine iz prvog i drugog mirovinskog stupa, imaju veće mirovine, nego ako imaju mirovinu samo iz prvog mirovinskog stupa, što je negacija potpuno negacija mirovinske reforme. Da, penalizaciju ste pooštrili, onda ste dobili po prstima, pa ste sada penalizaciju nešto malo smanjili, ali ste napravili diskriminaciju. Vaša reforma je diskriminatorna reforma, svugdje stvara dvije razine umirovljenika. Diskriminatorna je zato što onima koji su sada pred mirovinom, oni će imati veću penalizaciju, nego što imaju sada, a oni koji su duže pred prijevremenom mirovinom, oni će imati manje, dakle, nagrađujete ljude da idu što ranije u prijevremenu mirovinu i ono što će vam se desiti, desiti će vam se sada, kao što se desilo Jadranki Kosor 2010.-te kada je najavila penalizaciju da će svi ono koji imaju uvjete za prijevremenu mirovinu, otići do 31.12. I zato imate u Petrovoj ludilo, imate i kod kolege Hrelje, svi zovu dajte izračunajte nam šta to znači, koja će nam biti penalizacija i jasno, u HZMO-u peru ruke i kažu mi vam to ne možemo izračunati, možemo izračunati po sadašnjem Zakonu, a po novome od 1.1. Jasno je da na taj način se želi da radnici budu oštećeni i da imaju manje mirovine. Europska Komisija ministre vam je vrlo jasno predložila, vi izvolite slijediti Brisel i očito čuvati ćete svoju fotelju u Briselu, zajedno vi i premijer, vam je rekla 4 preporuke, 3 ste slijedili, a jednu ste zaboravili. Zaboravili ste preporuku 4 koja je vrlo jasna i koja bi bila jedina prava reforma uz ovih 27% je da izjednačite braniteljske i radničke mirovine, kako god znate, da li gore ili dole, ali trebate izjednačiti, to ste se oglušili i rekli ste kad ste steknu uvjeti i to je jedina prava reforma koja bi dovela do toga da se naši građani osjećaju mirovinskom sustavu, 70:30 je također u ovom sadašnjem zakonu, međutim usklađenje 70:30 ovako kako ste vi rekli je pitanje da li će se moći provesti. Jer šta ako u jednom dijelu godine vam se čini da su plaće više porasle nego plaće, nego troškovi života a u drugom periodu vam se to promijeni. Ono što i u sadašnjem zakonu je vrlo jasno, tijekom cijele godine 50:50 a nakon toga još jedno treće usklađenje da bi se na neki način dodvorili i rekli eto to je unapređenje, mi vam dajemo 70:30, 70:30 je već i u postojećem Zakonu o mirovinskom osiguranju. Ovo što ste sada napravili posebno i ovo što ćete napraviti sada u ovom drugom dijelu naše diskusije što je uvođenje komesara u nadzorne odbore mirovinskih fondova, jer niste uspjeli nam uzeti drugi mirovinsku stup. I šta ste sada napravili? U zakonu ste rekli da mirovinska osiguravajuća društva moraju imenovati u nadzorne odbore ljude koji nisu u vezi sa mirovinskim fondovima. Dakle postavljate HDZ-ove komesare, liči to na '90.-tu godinu kada je iz Mirovinskog zavoda su oduzeta velika sredstva i opet se ponavlja '90.-ta, vi ćete staviti političke komesare koje imenujete vi i premijer koji će govoriti tko će biti direktor Podravke, da li će se kupiti ova firma ili će se kupiti ona druga. Uzmi tuđe i daj svojima, to je očito politika koju ste i u ovom Zakonu o mirovinskom osiguranju ali i ovim drugim zakonima pokrenuli. Mirovinska reforma nije, ovo je samo nešto što se želi Europi pokazati da je reforma da bi osigurali vi i Plenković svoje fotelje u Briselu.
Imamo više replika, prva je poštovana zastupnica, a pardon, povreda Poslovnika. Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Povrijeđen je u više članaka, kolega Šuker je povrijedio članak 238. a vi ste povrijedili članka 237., 238., 239., članak 2. stavak 11. i članak 294. dakle kolega Šuker je dobacivao iz klupe, vi ste mu samo rekli nemojte to raditi dok ste prije toga recimo kolegi Marasu odmah dali opomenu bez rasprave [[Upadica Reiner: Nije istina, dao sam mu tek nakon što sam ga dva puta opomenuo.]] Mogu završiti, mogu završiti, evo sad opet vi kršite Poslovnik, ne date mi da završim, uzimate mi vrijeme [[Upadica Reiner: Da.]] Dakle i meni ste dali odmah opomenu koji sam protestirao na to ponašanje kolege Šukera i mislim da to nije u redu a da biste vi kao predsjedavajući trebali se prema svim zastupnicima ponašati jednako a ne gledati tko je iz HDZ-a a tko nije. Evo, hvala lijepo.
Ja kao što znate se uvijek ponašam jednako, ja sam i kolegu Marasa dva puta opomenuo i vas sam dva puta opomenuo i tek … ... [[Upadica se ne čuje.]] onda sam mu dao opomenu nakon što ste se po drugi puta to. Sada ste vi zlorabili, zlorabili instituciju povrede Poslovnika, … ... [[Upadica se ne čuje.]] oprostite jeste i ja vam dajem ponovno opomenu. Dajem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da. ... [[Upadica se ne čuje.]] Jer ste zlorabili, zlorabili ste instituciju … ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Maras, vi ste, vi se izvolite žaliti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja vam opet kažem, možete se žaliti, slobodno, ako mislite da sam ja pogriješio, … ... [[Upadica se ne čuje.]] ako mislite da sam ja pogriješio vi se žalite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Sljedeća replika je poštovanog kolege Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Evo, moram reći da je malo, dakle, kolega Mrsiću moram priznati da se više-manje slažem sa vašom raspravom što ste govorili na ovu temu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Međutim, evo volio bih čuti od vas komentar, smatrate li vi da je situacija što se tiče mirovinskog sustava u Hrvatskoj apokaliptična ili ne? Evo ministar je malo prije meni odgovorio da nije, da je situacija zapravo pod kontrolom i da smo to, i da je sve to jako lijepo posloženo. Ja smatram upravo suprotno da većina mladih prvenstveno koji tek se školuju ili su počeli raditi neće uopće imati mirovinu i da će mirovinski sustav doživjeti svoj kolaps i to jako, jako skoro. Također, što mislite na komentar ministra koji kada sam mu rekao da se troši 17 milijardi eura na mirovine on me ispravio i rekao nije 17 nego 40?
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Situacija nije apokaliptična ali mirovinski sustav mora napraviti određene promjene u svom radu i to je prava reforma. Jedno je da se zaustavi priljev mirovina po posebnim propisima. I to je nešto što je, jedino što će osigurati da ova nazovimo rupa od 17 milijardi ne bude takva kakva je. I mirovinski sustav je održiv, on će i dalje služiti onome čemu služi a to je socijalna sigurnost građana ali bi ministar trebao napraviti, prvo izjednačiti mirovine braniteljske i radničke i zaustaviti priljev novih umirovljenika. Evo, očekujemo da će doći 10 tisuća novih umirovljenika HVO-a jer je otvorena mogućnost da se ponovno odredi invalidnost sada 20 i nešto godina iza rata. I to će potopiti mirovinski sustav ali neće potopiti mirovinski sustav to što je on ovakav kakav je nego treba zaustaviti priljev novih umirovljenika po posebnim propisima.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mrsić, '99. godine je bilo 35 tisuća umirovljenika koji su se odlučili za prijevremenu mirovinu, ja inače baš ne volim govoriti invalidsku, invalidsku, ja inače ne volim govoriti o tome što je bilo ili kad je bilo, jer onda odemo predaleko, no međutim mi imamo prema nekim pokazateljima, za vrijeme kad je HDZ bio na vlasti, negdje otprilike 11000 godišnje smo imali priljev novih umirovljenika koji su se odlučili za mirovinu već kad su pojedine reforme bile najavljene. Zanima me u vašem mandatu, kad ste bili ministar, koliko je godišnje bilo umirovljenika koji su koristili dakle, određene benefite da bi ušli, da bi prijevremeno otišli u mirovinu, ili invalidsku, ili nekakav drugi način, jer su si tu našli nekakvu olakšicu odnosno nekakvu priču, vi sigurno imate te podatke, pa bi bilo zanimljivo usporediti koliko je to za vrijeme kad je HDZ na vlasti, a koliko je to inače bilo.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Mi smo bili rekorderi u Hrvatskoj po broju invalidskih mirovina u odnosu na Europu i Europsku uniju, i to je očito bio veliki problem. U vrijeme koalicijske Vlade osnovan je i Zavod za profesionalnu rehabilitaciju, vještačenje i zapošljavanje osoba s invaliditetom, napravljena je i jedna skupina koja je bila tijelo za reviziju invalidskih mirovina i u vrijeme SDP-ove Vlade, taj broj sa 35000 je pao negdje na 3000, i to je negdje nešto što je realno u odnosu na našu industriju, pobol naših građana odnosno naših radnika, i to je realno da je to tako. Ono što zabrinjava da je taj broj počeo ponovno rasti za vrijeme ove administracije i za zabrinjava to otvaranje mogućnosti da se nove invalidske mirovine, posebno braniteljske mirovine stvaraju i da to dovede do toga da mirovinski sustav u tom dijelu postane, postane nestabilan.
Sljedeća replike poštovanog zastupnika Željka Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Kolega Mrsić, u ovom popodnevnom dijelu nekoliko puta su spomenute propisi za posebne kategorije umirovljenika, čuli smo i od vas da je preporuka Europske komisije da se usklade propisi za posebne kategorije umirovljenika sa pravilima koji vrijede za opće mirovine. Po vama, zašto se to ne čini, što bi vi napravili odnosno što ste vi radili dok ste bili ministar, da bude što manji jaz između propisa za posebne kategorije umirovljenika i pravila za opće mirovine.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Preporuka Europske komisije vrlo je jasna koju HDZ i ministar Pavić ne žele poslušati, jer očito da je biračko tijelo HDZ-a je u tom braniteljskom dijelu. U vrijeme koalicijske Vlade SDP-a napravljen je jedan od prvih koraka, a to je da su se braniteljske mirovine razdvojile na 2 dijela. Jedan dio koji je vezan uz rad, jer branitelji su radili i pokazalo se da od tih 7 milijardi, 2,5 milijarde su zarađene radom, imaju staža, da ostatak je trebao onda, tih 4,5 milijardi doći iz proračuna, jer da nije pokriveno stažom. Ono što je HDZ napravio na jednoj od prvih sjednica Sabora je taj Zakon ukinuo i vratio sve, sve natrag i jednostavno očito da nema niti političke volje, niti želje da se ovaj problem riješi na koji upozoravaju mnogi građani, jer nema smisla da 20% ili 50% invalidnosti u radničkoj mirovini bude 2x manje plaćeno nego ako je to u braniteljskoj populaciji.
Hvala. Sljedeća replike poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Poštovani kolega Mrsić, u vašem izlaganju vi ste predložili da bi željeli da svi dobiju 27% dodatka, neovisno jesu u I. ili II. stupu, što bi onda doveli opet u novu nepravdu s onih koji nisu imali izbora ići u dvostupnu, nego su morali ići u jednostupnu, i njih oštećujemo za individualiziranu kapitaliziranu štednju koju će ovi iz dva stupa, imati pravo. Opet iz greške u grešku. Dakle, to, mislim da je ovaj prijedlog izuzetno kvalitetan i pravedan, i to je na tragu onoga što smo i mi predlagali. Meni je žao što nismo, dok smo mi bili zajedno, mogli više stvari napraviti, ja znam osobno da su početkom vašeg mandata i kod vas dolazili i dva stručnjaka, ravnatelja mirovinskog iz Virovitice, iz Osijeka, znam zato što jedan taj bio i moj pokojni otac, i niste baš imali previše sluha za struku. Meni je žao, ali ja vjerujem da sve dobri prijedlozi, ako su ostvarivi, će biti prihvaćeni, a ovaj dio kažem, opet bi, što ste spomenuli, išli iz greške u grešku. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Poštovani gospodine Ćuraj, ono što treba gledati, treba gledati stručnjake koji se bave i slušati stručnjake koji se bave mirovinskom reformom. Oni koji su započeli mirovinsku reformu u Hrvatskoj su vrlo jasni, a to je da svi trebaju dobiti 27%, ili će te u budućnosti dobiti dvije skupine umirovljenika. Jedni koji će imati 27%, koji sada imaju i to mi plaćamo iz naših poreza, i imat ćemo onda drugu skupinu umirovljenika koji će imati tih 20,25%, pogotovo što je i pitanje kako je to riješeno u samom prijedlogu Zakona i kako će se to provesti, to sam bog zna, ono što sam ja predložio u amandmanu je da i riješimo i te ljude koji su od 2017., imaju zbog nerada Vlade, imaju 500 kuna manje mirovine, i da se obračunava ne unaprijed, nego unatrag za te ljude, pa se nadam da će HNS podržati taj moj amandman da se obešteti te ljude.
Sljedeća replike poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja. Ne oprostite, poštovani zastupnik Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Mrsić, slušajte vamo, dakle slažem se s vama u smislu da, već sam to i rekao, dakle 27% na sve, to je jedini način da se povećaju mirovine u Hrvatskoj, barem za buduće umirovljenike, to je jedini način, ja vas uvjeravam. Dakle, ako se to ne dogodi, a vi predložite ono odnosno dovedete do kraja ono što ste predložili, postoje varijanta A i B. Ja vam tvrdim, većina ljudi će se odlučiti da ide u I. stup, da se vraća kompletno u I. stup. A šta to znači? To znači da će se novci iz II. stupa trenutno vratiti u proračun, potrošiti i da će u budućnosti biti stvorena nova rupa u mirovinskom sustavu jer ti ljudi mirovinu moraju primati idućih 10, 15, 20 godina i to je to. Evo, molim vas za komentar kolega Mrsić.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Kolega Grčić, vi ste ekonomista, ja sam liječnik, svak vjeruje svojoj profesiji, i ekonomisti vrlo jasno i upozoravali su i ministra, žao mi je tu što gospodin Šuker nije uspio imati veći utjecaj i da se 27% da svima jer sigurno da u budućnosti zbog toga će mirovine biti manje i upozoravaju nas stručnjaci da će mirovinski sustav biti održiv fiskalno, ali da ćemo imati vrlo niske mirovine, a sa ovime ministar betonira postojeće stanje i neće omogućiti da u budućnosti ljudi imaju veće mirovine. Opet citiram izjavu ministra koji je vrlo jasno rekao da nema smisla da oni koji primaju mirovine iz prvog i drugog mirovinskog stupa, vidi vraga, imaju veću mirovinu zato što su štedjeli u drugom mirovinskom stupu, nego oni koji imaju mirovinu iz prvog stupa i ta je izjava vrlo pogubna, ali govori o filozofiji koju ministar zastupa u ovoj mirovinskoj reformi.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem. Kolega Mrsiću, spomenuli ste kako će sada neki politički komesari ulaziti u nadzorne odbore, međutim, ja ne vidim što je tu novo ustvari, pa karakteristika ovog društva je da u sve upravljačke strukture, u sve nadzorne odbore, na mjesta direktora, na mjesta bilo koja bitna radna mjesta u državnom i javnom sektoru se uglavnom biraju ljudi koji su politički podobni, to je naslijeđe iz onog prošlog sustava, dakle, ne gleda se na to kakve je netko imao rezultate prije, nego se gleda da je odan onom sustavu koji je trenutno na snazi odnosno onoj stranci koja trenutno vlada. Prema tome, ja ne vidim što ste vi sad s time novo rekli da će sad nekakvi politički komesari ulaziti u nadzorne odbore, kada je to pravilo ponašanja unazad 30 godina, molim vas da mi to objasnite. Hvala.
Poštovani zastupnik Mrsić.
Mirovinski fondovi su naša štednja i do sada su mirovinski fondovi, dakle, u nadzorne odbore mirovinskih fondova su imenovani ljudi koji su vezani uz mirovinske fondove. Ministar Pavić i HDZ sada odlukom ministra i premijera će u te nadzorne odbore imenovati svoje ljude iz HDZ-a i oni će odlučivati o tome gdje će naša štednja ići, koje će se kompanije kupovati, gdje će se naši novci dalje plasirati. Jedna od pogubnih stvari koje je ministar sada predložio, sad smo već na drugom dijelu, je da našu štednju dajete u start apove, od 10 start apova, 9 ih propadne, znači, ministar se kocka sa našim novcem, neka se kocka sa svojim novcima, ne sa našim, a ovo što se sada dešava je tipično HDZ-ovo. Očito da hoće u nadzorne odbore staviti svoje ljude, osim toga, to će biti lukrativno jer po sadašnjoj verziji Zakona oni nemaju pravo na naknadu, što je sada izbačeno, znači, imati će velike naknade i moći će se na taj način ljudima iz HDZ-a omogućiti da imaju dodatni prihod ako nemaju nešto drugo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Iako se rasprava odvija u pomalo čudnim okolnostima gdje se djelomično pokušava stvoriti atmosfera straha da se ne može diskutirati, vrlo čvrsto i netolerantno vodeći sjednicu od vas, ja ću morati upozoriti na neke stvari vezano uz ovu reformu, bez obzira što mnogi u ovoj Sabornici neće prihvatiti te činjenice. Znači, kolegice i kolege zastupnici, hrvatska javnost nas gleda, pogotovo umirovljenici ili oni koji će uskoro ići u mirovinu i opravdano se pitaju zbog čega je status umirovljenika u RH kojih je jako puno, u neskladu sa trenutkom zbog čega oni dolaze zadnji kada se treba popraviti pozicija umirovljenika na red, zbog čega Ministarstvo kada ima priliku, radi se reforma, može se poboljšati status umirovljenika, to ne koristi, nego se ova nazovi reforma, koja to uopće nije, nego je određeno usklađivanje, ja bi rekao ovo što je rekao i kolega Mrsić, mislim da je jedna od najvažnijih stvari HDZ-u u ovoj reformi da mogu ubaciti u mirovinska društva odnosno u fondove svoje ljude i da onda mogu kadrovirati. Znači, cijela se gungula oko toga stvorila da bi se u drugom čitanju ubacila ova izmjena, toga u prvom čitanju nije bilo. Zašto se 5 do 12 čekalo sa tom izmjenom i defakto u zadnjih tjedan dana to ubacilo u neku priču da to nitko živ u RH nije znao. Pa vrlo jednostavno, da bi ljudi poput Borića, Šukera, Klimana, mogli ući u nadzorne odbore Društva za upravljanje mirovinskim fondovima i na taj način utjecali na to tko će biti u kojoj firmi, da li će Pucer biti sigurniji s obzirom da je on HDZ-ov kadar u Podravci ili neće. To je cijela, znači, ta reforma se svela HDZ-u kako da učvrsti sebe i svoje kadrove u tvrtkama koje su u kontroli mirovinskih društava, a ne da pomogne umirovljenicima u RH, to je svima jasno. To je apsolutno svima jasno, to je jasno i našim umirovljenicima i to će ljudi zapamtiti jer kako objasniti da 63,00 kn imamo povećanje mirovine na godišnjoj razini, da se odbija ono što bi bilo logično i pravedno da se usklađivanje mirovina sada kada su trenuci, kada ima više novca, radi na način da se utvrđuje indeks rasta prosječnih plaća i da se na taj način usklađuje jer plaće rastu više od duplo brže, nego što rastu mirovine i mi kažemo umirovljenicima, ne, 63,00 kn vam je na godišnjoj razini dovoljno, snađite se sa time. Ima toliko problema kolege iz HDZ-a u mirovinskom sustavu, zajamčene minimalne mirovine o tome koji iznos bi tu trebao biti, uopće ne govorimo, koliko ima mirovina ispod toga iznosa koji bi trebao biti nekih 45% prosječne plaće, minimalne bruto plaće pardon, to iznosi nekih 1.548 kuna šta je ispod svakog minimuma, ali koliko ima mirovina koje su niže i od toga. I šta se radi? Glavna priča uz ovaj HDZ aranžman kako ubaciti još svojih 100, 200 ljudi po firmama koje su uložene kroz mirovinske fondove, glavna stvar je kako u situaciji gdje životni vijek u RH se smanjuje prosječni, to doktor Reiner vrlo dobro zna, u zadnje dvije godine od kad je ministar zdravstva gospodin Kujundžić, to je 3 mjeseca kraće životni vijek u Hrvatskoj nego što je to bio prije toga. U cijeloj EU životni vijek raste, ali kod nas u Hrvatskoj ide u suprotnom smjeru, toliko o kvaliteti zdravstva i rada Ministarstva zdravstva RH. Mi ubrzavamo odlazak, odnosno pomicanje godina odnosno starosti za odlazak u mirovinu sa 65 na 67 godina. Umjesto da radimo suprotno, s obzirom da su takvi trendovi, logičan bi bio prijedlog da produžimo da ono usklađivanje ne ide po 3 mjeseca nego po 2 mjeseca, pa da redimo 2042. bude taj period kada bude trebalo, kada se bude trebalo odlaziti sa 67 godina u mirovinu ili da se od toga odustane. Da se kaže vidimo trendovi nisu dobri, zdravstvo ne radi na ispravan način idemo od toga odustati, pa ćemo vidjeti za 5 ili 7 ili 10 ili 15 godina kakvi su trendovi i da li to treba u budućnosti korigirati na više ili na niže. Ne, ovdje se vrlo kruto odlučuje, odlučuje ići na način da se ljude tjera u mirovinu, sa druge strane naravno postoji jedan dio umirovljenika, ja mislim da je tu prijedlog sindikata vrlo dobar, treba ostavi 65 godina, a ko može duže raditi neka radi jer neke struke mogu raditi sa 67 ili sa 70 godina bez problema, vrlo su produktivne u toj životnoj dobi al postoji jako puno, jako puno profesija koje 65 godina već je vrlo kritično što se tiče posla i žao mi je što tu nema senzibiliteta od strane ministarstva ili Vlade RH kako bi se na taj način postavili. I sad se postavlja pitanje, kako je moguće da svi u RH, velika većina ljudi, govori da ova mirovinska reforma odnosno nazovi reforma ne valja, kada bi sad pitali ljude na cesti ili otprilike kakav im je stav prema tome, vjerojatno bi 90% ljudi reklo da je to nekorektno i da se može drugačije i bolje napraviti da ne ide se infavorem ljudima i ovdje kažem u startu da će trebati ići sa referendumom po ovom pitanju, doduše treba pričekat malo ljepše vrijeme i kada bude pogodnije vrijeme za to, možda za 2, 3 mjeseca kada dođe proljeće u RH da se ljudi mogu izjasniti šta misle o ovoj mirovinskoj reformi i treba ljude pitati direktno, šta mislite da li je to zbilja tako dobro kao što nam tvrde kolege iz HDZ-a, kao što nam tvrdi premijer Plenković ili ministar Marić. Neovisno o tome šta ko misli ko je iz koje stranke, ja sam uvjeren da će se velika većina ljudi izjasniti ono šta je jedino logično. A to je da je ovo nedopustivo i da se moralo moći uzeti u obzir interes onih ljudi koji u ovom trenutku gledaju i pitaju se kakva će im bit mirovina i kada će ić u mirovinu i u kakvom će stanju ići u mirovinu, treba pitati tete u vrtiću, treba pitati radnike i radnice u Konzumu, treba pitati one koji zbilja sa 65 godina neće više moć kvalitetno obavljati. I naravno da ćemo onda doći do jednog zaključka koji već sada svi znamo, ali sistemom dizanja poslušnog stranačkih ruku će se izglasati što se bude izglasalo, znači tu sada nije bitno ni HNS-u, ni ostalima, Milanu Bandiću stanci još manje je bitno ovaj vidjeli smo kako se odustaje i od amandmana za udžbenike, znači tu je bitno još samo preživjeti još 2 godine u Hrvatskom saboru, to je najveća nagrada, a sa druge strane interes građana nažalost tu dolazi kod djela zastupnika tek na zadnjem mjestu i ja mislim da o tome ovdje treba vrlo jasno govoriti. Znači mi podržat ovu reformu nećemo, u četvrtak ćemo imat jedan sastanak svi oporbeni zastupnici da hrvatski građani vide da se veliki dio oporbe, odnosno ne veliki nego sva oporba se ne slaže sa ovim zakonom, tamo ćemo iz argumentirati još jednom da se čuje šta se to misli, na taj način vjerujem da će se već najaviti i ono šta trebamo pripremat ljude a to je da će imat priliku na referendumu reći šta misli o tome, naravno ne opet kažem u zimskim mjesecima i kada se lakše utone u san, znači ne tada, nego kada se malo proljeće, ovaj dođe u Hrvatsku i kada malo živnemo svi skupa, znači u tom trenutku će ljudi vjerujem biti spremni vrlo jasno se suprotstaviti ovoj jednoj politici koja nije adekvatna i koja nažalost Hrvatsku što se tiče umirovljenika stavlja u puno goru poziciju nego šta smo to sada. A vjerujte mi mogućnosti ima. Kako je bilo mogućnosti povlaštene mirovine dignut 10% 2016. godine, pa nije valjda jedini kriterij ako glasate za HDZ da vam se treba pomoći. I zato evo još jednom u ovoj raspravi pozivam sve da odbace ovu ovaj set zakona kako bi pravedno rješenje aplicirali na našim ljudima u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, kolega Maras naš glavni problem u stvari nije uopće nikakva mirovinska reforma, zakoni to su tako stvari na papiru. Naš glavni problem je omjer broja zaposlenih i broja umirovljenika. 80.-tih godina je taj omjer bio 4:1 u korist zaposlenih, danas je to negdje 1,2:1, e sada ja vas pitam, što vi mislite, što bi trebala RH učiniti da mi konačno počnemo naše gospodarstvo jačati, da se ljudi počnu vraćati na selo, da počnu tamo proizvoditi, da se počnu vraćati u ove pasivne gradove gdje bježe van, dakle, što treba država učiniti konkretno, konkretne mjere da bi ljudi shvatili da treba raditi u ovoj zemlji, da nije dovoljno sanjati kako ćemo svi biti nekakvi političari i nekakvi ljudi koji neće zaprljati ruke dok rade, to je naš glavni problem, kako doći do toga? Hvala.
Zahvaljujem, poštovani kolega Maras, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo teško je u jednoj minuti to gospodinu Aleksiću odgovoriti, možda bi vam najlakše odgovorio, treba raditi suprotno od ovoga što radi HDZ-ova Vlada, evo, to bi bio jedan najlakši mogući odgovor jer ako radite suprotno, velika je šansa da nećete pogriješiti, velika je šansa, a pogotovo ako se vodite interesima građana, a ne vodite se interesima kako 100, 200 članova stranke ubaciti u neka tijela, nadzorne odbore ili tvrtke koje bi eventualno mogli ovaj onda imati pod svojom kontrolom. Znači, gledajte pažljivo kolega Aleksiću što radi HDZ i radite upravo suprotno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu. Slijedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Poštovani kolega Maras, na kraju izlaganja spomenuli ste riječ referendum, mislim da bi trebalo više naglasiti, žao mi je što je upravo sad morao ministar napustiti sjednicu, naime, bilo bi dobro da razmisli i on i parlamentarna većina, naime, možda mi ovdje nećemo u opoziciji spriječiti donošenje ovih Zakona i ovog paketa, očito je o tome vladajuća većina odlučila, ali morali biste imati u vidu ono što je najavljeno, da će slijedeće godine vrlo izvjesno, ako ovakva rješenja ostanu kakva su sada, imati referendum koji će pokrenuti hrvatski Sindikati, za koje je vrlo izvjesno da će imati daleko veći broj potpisa, nego što treba za raspisivanje referenduma, ovo vam je posljednja prilika odustati od ove reforme koju predlažete.
Zahvaljujem kolegi Podolnjaku. Odgovor, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Podolnjak, ja mislim da je krajnje vrijeme da se opozicija dogovori, tu više nije pitanje nikakvih ideoloških razlika, niti bilo čega, pitanje je da zajedno stanemo iza toga i da pokažemo HDZ-u da ne može raditi u RH što god želi i uvjeren sam, kada bi cijela opozicija zajedno sa Sindikatima stala iza toga referenduma, da bi se potpisi bez problema skupili i to treba napraviti jer očito drukčije ne ide. Znači, argumenti se ne slušaju, rasprave se ne slušaju, rukica, dvije više u Saboru je jedini koji razumiju kolege iz vlasti, pa neka onda lijepo građani RH kažu šta misle o tome, a uvjeren sam da je na ovoj temi moguće okupiti, senzibilizirati veliki dio građana RH, tako da, uvjeren sam da bi to bio jedan od boljih načina da se HDZ u ovom slučaju, oko mirovinske reforme, zaustavi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva. Evo, maloprije smo čuli zastupnički komentar da je premali omjer zaposlenih i umirovljenika. Znači, mi kad bismo danas zaposlili apsolutno sve nezaposlene u RH do zadnjega, mi bismo taj omjer povećali možda sa 1,2 na 1,25 ili 27 u odnosu na umirovljenika. Znači, mi jednostavno taj omjer više ni na koji način ne možemo popraviti, on je nepopravljiv jer su se ljudi odselili i nema se više koga zaposliti. Ako se nema više koga zaposliti, nema više tko platiti doprinose, ako nema tko platiti doprinose, ne mogu se puniti mirovinski fondovi i to je ogledalo HDZ-ove politike koji je opustošio RH ko Turci i Velikosrbi skupa. Znači, mi smo uspjeli sa 4,5 milijuna stanovnika doći na 3,5 milijuna, što znači da smo izgubili milijun stanovnika usprkos svim rađanima i svom prirastu i natalitetu. Ja ne znam kada je u hrvatskoj povijesti bilo da je milijun Hrvata nestalo u tako kratkom roku, čak i onda kad su bili najteži ratovi, okupacije itd., totalitarizmi, jednoumlja itd. I ako je već stanje takvo, mi se moramo, dakle, zapitati što je tome uzrok, a uzrok je, dakle, u tome što se obezvrijedio rad, a onda posljedično tome su se obezvrijedile ove mirovine, već sam elaborirao i ne želim se sad opet ponavljati kroz drugi mirovinski stup koji smo jednostavno prepustili bankama kao njihov proizvod, kao neki njihov ekstra profit. I to vrlo dobro znaju, slažu se sa mnom dok govorim, HDZ-ovi zastupnici, čak i sam ministar, ali se boje provesti prave reforme, nego ovdje onda samo glume, dakle, da provode neke reforme. To je jako veliki problem. Znači, što može biti reforma? Reforma može biti da se smanji zaduživanje države. To je reforma. Reforma može biti da se povećaju mirovine. To bi bila reforma, da se poveća omjer mirovine u plaćama, to je reforma, mi u Živom zidu već smo dali ovdje prijedlog, da se uvede zajamčena minimalna mirovina u iznosu od 3300 kn. Taj zakon je u proceduri. U proceduri, već godinu dana. Nitko na njega ne reagira, ovdje se spominju nacionalne mirovine, naš prijedlog Zakona o nacionalnoj mirovini, već je godinu dana u proceduri. Jer mirovine nisu trošak, mirovine predstavljaju prihod, to je ono ključno što morate znati. 10% poreza i prihoda u državni proračun daju umirovljenici. I umirovljenici itekako mogu biti aktivni dio društva, ako ih se, ako se provodi pametna politika. A kod nas se provodi politika da su umirovljenici trošak, da su umirovljenici teret i da umirovljenike treba penalizirati, penalizirati. Ja ne znam koliko sam već puta danas čuo riječ penalizacija, pa penalizirajte sami sebe. Šta više te jadne ljude mučite s nekakvim penalizacijama. Kako vas uopće nije sram reći da treba umirovljenike penalizirati, skupinu društva koja je socijalno ugrožena, slaba i koja zaslužuje svaku našu pažnju. Sada ćemo za prijevremene mirovine penalizirati, pa ćemo penalizirati evo vidim i dobrovoljne mirovinske fondove po novome, pa onda ne znam, ćemo penalizirati ako poštar nosi mirovinu umirovljeniku, čemu službi ta naknada za poštara? Opet samo u korist bankama. Zašto bi čovjek, ne znam umirovljenik od ne znam 90 g. ići u banku i čekati tamo 2 sata u redu, zašto? Samo da plati banci naknadu za izdavanju mirovine, vođenje računa itd. Neka mu poštar donese doma, ali vi ste to penalizirali, kažnjavate ljude. Zašto ne raščistite pitanje s povlaštenim mirovinama, kome trebaju te povlaštene mirovine? Tko sve u Hrvatskoj ne dobiva povlaštenu mirovinu? Dajete između minimalno 4-5 milijardi godišnje kuna za povlaštene mirovine a nemate novaca, nema se novaca i opet se moraju davati povlaštene mirovine. Pa kako može netko biti povlašten ako se nema novaca, ja to ne razumijem. Kakva je to kuća ne znam u kojoj će netko jesti meso, a drugi neće imati za kruh, jel to normalno okruženje, jel to briga, jel to solidarnost, jel to ljudskost, nije. Znači ako nema za mirovine, onda svima isto, podijelite se, kako jednima tako drugima, koliko se radi o godini staža, koliko imaš, koliko si imao uplata doprinosa, toliko ćeš imati mirovinu, sve drugo je krajnje iritantno i duboko nepravedno. Koliko puta smo mi u Živom zidu predložili ovdje da se promijeni način izračuna mirovina, da se uvede švicarska forma, sve što je za umirovljenike povoljnije, uostalom kako je u državama članica EU. Zašto se ne uvede pravilo da udovica ili udovac ima pravo zadržati svoju mirovinu i imati dio mirovine svojega preminuloga partnera, 20-50% ovisno koliko se država može protegnuti. I to vani isto imate pravilo, A kod nas to nije moguće. Ako se nasljeđuje mirovina, ako netko nema prava na mirovinu, pa uzima partneru, onda samo 70% se može uzeti. Znači, gleda se da se zakine na svaki mogući način. Milijun puta smo vam mi iz Živoga zida rekli ukinite HRT pristojbu. To umirovljenici ne mogu plaćati, 180 tisuća ovrha imate godišnje. Ali vi i dalje odgađate primjenu Ovršnoga zakona, odgađate, zašto? Zato što vam nije prioritet, nema drugog razloga. Da vam je prioritet imali biste riješeno to pitanje do ponedjeljka. Do ponedjeljka je bilo riječ isto ko i lex Agrokor, sjeli bi u petak na e-mail, malo bi se dopisivali i evo, u pon bi već bio novi zakon. Ali nije vam bitno, bitno vam je da se interesne skupine, ovršna mafija, napljačkaju nad sirotinjom. To je ono što je vrlo loše. Ovdje se pitanje umirovljenika ne rješava, ovdje se umirovljenicima doslovce bacaju mrvice sa stola na pod, i evo pokupite si to i onda se može pričati da se provedene reforme. I da ljudi moraju raditi do 67 g. A vidjeti ćete da će se pomaknuti ta granica još i više u Njemačkoj se već predlaže da se radi do 73 g. Čitajte malo, informirajte se. Koji je konačni cilj toga, pa konačni cilj toga je da se mirovine ukinu i da ljudi rade do smrti, eto to je konačni cilj. Eventualno ako će biti u mirovini, par godina i kraj priče i doprinosi će naravno, potrošiti država, da se napune privatni džepovi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Grodan Maras, izvolite.
Hvala lijepo kolega Bunjac, ja se zbilja iznenađen da se vi čudite zašto su 2016. odmah skočile 10% povlaštene mirovine, kada je to jasno kao dan. Znači tu se radilo o tome da je HDZ akceptirao to biračko tijelo kao isključivo njegovo i da je odmah 10% po dolasku na vlast osigurao tom biračkom tijelu ne bi li ih zadovoljio. Znači tu s jedne strane jedan uski krug ljudi se namirio i nagradio, a s druge strane naši umirovljenici reko sam 60 kuna godišnje. To je ono šta ministarstvo odnosno Vlada RH daje prosječnom hrvatskom umirovljeniku povišicu, 63 kune, pa kako se ono kaže snađi se ti druže sa tih 63 kune ne. Znači to je, to je vrlo jasna poruka HDZ-a. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu, valjda se to odnosi i na drugarice da se i one snađu. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepo zastupniče, molim [[Upadica: Ne, ne kažem gospodinu Marasu valjda se odnosi i na drugarice da se i one snađu.]] Prosječna mirovina političara iznosi 10.250 kuna. Znači prosječna mirovina političara iznosi 5 do 6 puta više nego što iznosi plaća radnika, s time da je radnik najčešće radio puno duže nego što je radio političar, puno teže i što je najvažnije od svega, puno je više doprinio, doprinio punjenju proračuna nego političar. A zašto je tome tako, pa tome je tako zato što HDZ gleda da namiri prvo sebe. Znači prvo idemo namiriti sebe svoje ljude, svoje interesne skupine, svoje članove, svoje frendove, kumove, braću il sestre i ne ne znam koga sve, e onda šta vama ostane. Pa to je jasno ko dan i zato imamo povlaštene mirovine.
Zahvaljujem kolega Bunjac na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, evo drago mi je da ste vi bili ovdje jedan od rijetkih koji su jasni i eksplicitni po pitanju katastrofalne ja ću reći, citirat ću ministra apokaliptične situacije u Hrvatskoj i slažem se s vama da našu djecu čeka upravo taj scenarij, a to je da neće imati mirovine i da će vjerojatno raditi dokle god budu mogli, vi ste rekli do smrti, možda baš ne do same smrti a možda neki i da. I to je jedna činjenica koju treba izgovoriti, ja sam čak i reko danas u replici ministru, pa nije ni ministar kriv za situaciju koja je u Hrvatskoj u potpunosti, ali trenutno je on odgovorna osoba i smatram da ko odgovorna osoba i on i premijer moraju jasno reći da hrvatski mirovinski sustav je u kolapsu i da uskoro, a možda već i naša generacija neće imati mirovine. Onaj tko ne štedi ili ko nema djecu njemu se loše piše. Dakle, ja bi volio čuti ministra upravo tu poruku, štedite ili ajte u reprodukciju inače ste nagrabusili.
Zahvaljujem odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Zekanović, štediti od čega, imamo prvi stup gdje već štedimo, imamo drugi stup gdje već štedimo, sad kažu plaćajte treći stup, sad kažu dat ćemo dodatke na drugi stup, pa to je onda već četvrti stup. Povećajte doprinose peti stup, plaćajte dodatne poreze šesti stup. Od čega da štedimo? Od čega čovjek da štedi, znači od čega čovjek koji ima plaću 3-4.000 kuna kolko on može stavit sa strane mjesečno, evo recite koliko može stavit sa strane? Znači ne ostane mu ni kuna, on ne samo da ne može staviti sa strane ništa, nego se mora zaduživati da bi preživo mjesec, mora ići u minus, mora dodatno raditi itd. Znači od čega da se štedi? Štediti mogu samo oni koji imaju plaće 10.000 kuna i više, a ko su opet to? Ponovno političari, tajkuni [[Upadica: Zahvaljujem.]] menadžeri, interesne skupine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac, slijedeća replika poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, kolega Bunjac kažete da ne možemo doći do nekakvog, do neke razine omjera koji bi nam odgovarao, pa ne možemo u ovom trenutku. Međutim kada bi država imala nekakvu politiku usmjerenu prema razvoju da se podigne selo, da se podigne gospodarstvo, da se podignu gradovi koji propadaju, da to krene sve u nekom boljem smjeru, da ljudi osjete potrebu da rade ovdje, onda bi se ljudi počeli vraćati ovamo, dolazili bi ljudi izvana, pa poželjni su ljudi izvana isto tako da dođu ovdje raditi, znači kada bi politika bila takva jedna proaktivna onda bi se to događalo. Međutim naša politika nije proaktivna nego je vrlo konzervativna, ona je okrenuta prije svega prema svom političkom plemenu, prema stranačkoj, prema stranačkom nepotizmu i zbog toga je to tako. I nažalost zbog toga ste u pravu. A i puno mladih umirovljenika imamo, imamo 270.000 mladih umirovljenika, to je isto jedan, jedan loš pokazatelj. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Aleksić, znači možemo mi u ovom trenutku otvoriti hrvatske granice i pozvati sve radnike Europe da dođu raditi, al je problem u tome što ovdje više niko ne želi doći. Znači čak ni ovi nesretni migranti se ne žele zadržavati u Hrvatskoj, niko od njih. Čitam u novinama da čak i romske obitelji se sele iz Hrvatske. Znači nema više te nacije, te vjere, te rase, toga ko bi htio u Hrvatsku uopće doći. Ko, ko da radi ovdje za 3.000 kuna, pa nije lud u Njemačkoj će dobiti 800 EUR-a socijalne pomoći, dva put više od našega minimalca i to je stvar, ovdje više nitko ne želi doći, ovdje više ne žele živjeti ni raditi čak ni oni koji su se ovdje rodili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu, slijedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi kolega Bunjac rekli ste da bi se većina umirovljenika očekivali od ove reforme, uvjetno rečeno reforme povećanje al vidimo nažalost to neće ozbiljnije dogoditi i nije u redu da više od godinu dana nije ušo u proceduru vaš Prijedlog Zakona o nacionalnoj mirovini i mi smo iz HSS-a i ja osobno danas u ime kluba rekao da bi trebalo za one ljude koji nisu ostvarili ni jednu godinu radnog staža i nisu u mogućnosti dobit mirovinu ni po jednoj osnovi da im se uvede konačno nacionalna mirovina, a ne da mi sad šaljemo poruku i da oni koji rade će se još penalizirati jer se gleda godina života, ne godina staža i kažnjava se oni koji su duže u sustavu rada i koji više uplaćuju. I upravo mi šalje jedan prijatelj, jedan bećarac, kaže, radio sam najviše od sviju, a sada imam najmanju penziju. E tako će to i dalje biti, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vlaoviću. Odgovor, kolega Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Vlaović. Znači, postoji jako puno ljudi koji su radili 10, 12, 14 godina, uplaćivali su doprinose, danas nemaju niti jednu jedinu kunu. Postoje, na žalost, ljudi koji su proveli radni vijek radeći na crno, radeći neprijavljen i to je nekada bila masovna pojava, na žalost, i danas je dijelom i oni danas žive bez ijedne jedine kune, doslovce žive bez kune. Čemu služi država ako ne može osigurati svojim građanima barem eto minimum nekakve socijalne zaštite. Mi smo socijalna država po prvoj točki Ustava, a dopuštamo da stariji ljudi žive bez ijedne jedine kune i to HDZ zna da je to problem i napiše u program vjerodostojno uvesti ćemo nacionalnu mirovinu, a onda kada treba to provesti u djelo, onda mudro šute, hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, svi znate da je ne samo u HR, nego i u cijelom svijetu na putu odnosno stvara se jedan novi svjetski poredak. U tom svjetskom poretku jasno je gdje je kome mjesto, običnim ljudima je mjesto na dnu novostvorene piramide moći, a eliti, uskoj manjini je mjesto na vrhu. Taj sustav po svojoj prirodi nije demokratski, iz više razloga, a glavi razlog je taj da mišljenje građana odnosno njihova volja nikoga ne zanima. Gospodine Bačić, ako hoćete pričati da, jer ovo je minimum poštovanja prema meni, hvala vam. Pa zamislite da dok vi govorite ja odem prema vama, do vas ovdje tu i razgovaram sa… [[Govornik se udaljio, ne čuje se]]
Kolega Pernar, kolega Pernar, molim vas vratite se na svoje mjesto i nastavite s raspravom.
Hvala vam, vraćam se na svoje mjesto, a žao mi je što moram ponoviti sve. Uglavnom, u cijelom svijetu, pa tako i u našoj zemlji, na mjestu je odnosno događa se odnosno stvara se jedan novi svjetski poredak. U tom poretku nema mjesta za siromašne i slabije, nema mjesta za golemu većinu ljudi koji nisu dio uske elite. Ta uska elita koja je zasjela na vrh piramide moći vlada autokratski, ona tvrdi da je demokratska, da je izabrana od naroda, međutim, ona doduše, jeste izabrana od naroda, ali ona taj narod ne predstavlja jer da predstavlja slušala bi njegovo mišljenje, a mišljenje goleme većine građana je da se protivi tome da se mora raditi do 67.-me godine. Ova mjera, kao i porez na nekretnine, kao i neke druge, da tako kažem, politike Vlade, pogledajte samo stav Vlade prema Marakeškom Sporazumu. Pokazuju da se naš narod, zapravo, najmanje pita da građani RH više defakto ne odlučuju o ničemu. U Francuskoj možete vidjeti velike prosvjede, možete vidjeti pobunu, možete vidjeti nerede i nemire. Zašto? Zato jer su građani rekli, mi ne želimo poskupljenje goriva npr., ali u našoj zemlji Vlada kaže raditi ćete do smrti. Zašto? Pa zato jer zna da su ljudi pasivni, zato jer znaju da i šta god napravili, opet će biti ljudi koji će glasati za HDZ. Ali, što vam hoću reći? Želim reći misao da mi ovdje koji jesmo, nitko od nas do smrti sjediti u ovom Saboru, toga smo svi svjesni, pa tako gospodo, niti vi, koji ste sada ovdje, i vi gospodine Brkić koji sada ovdje predsjedate, pitanje je do kada ćete zasjedati u ovom Saboru i kada ćete i vi otići u mirovinu, kao i svi mi drugi. I hoću vam reći da ovaj Zakon će se na kraju primjenjivati i na nas. Znači, nama kao ljudima, nije u interesu da radimo do 67.-me godine za isto ili manje, ali ova zakonska izmjena će upravo do toga dovesti. Naravno, vi ćete reći možda gospodine Pernar, ne znam, ja imam riješenu svoju mirovinu ili ja imam povlaštenu mirovinu ili mene jednostavno za to nije briga, zato jer ja imam dovoljno novaca itd. Možda vi imate, ali mnogo ljudi koji nemaju, ima mnogo ljudi koji žive od mirovine. Ja znam da u RH ima puno ljudi kojima je mirovina da tako kažem, dodatak neki ili ko neki, ko džeparac, ali ima ljudi koji stvarno žive od mirovine i umjesto da ova Vlada poveća mirovine i to one najniže, umjesto da Vlada omogući ljudima dostojanstvenu starost, Vlada, što radi? Vlada kaže raditi ćete do smrti, do 67.-me godine, pa gdje to ima ljudi moji. I naravno te mjere se niste vi sjetili, to je mjera koju je nama sugerirala Svjetska banka, MMF, EU, svi ti neljudski Zakoni, od toga da morate dozvolu da bi bacili uzicu u more, pa toga nije bilo u socijalizmu, a nije bilo u socijalizmu tog poreznog terora, nije bilo fiskalizacije, pa mi imamo situaciju da se maltretira prodavače na placu, maltretira ih se sa kaznama, maltretira ih se sa tim fiskalnim kasama. Mi smo predali izmjene Zakona o fiskalizaciji da ne, ali vi kažete kažete ne, mora biti fiskalizacija. Znate zašto mora? Pa zato što je cilj staviti nadzor nad svaku transakciju, cilj je na duge staze ukinuti gotovinski novac i uvesti bezgotovinsko plaćanje. Cilj je uvesti društvo totalne kontrole, cilj je pretvoriti na sve u robove novog Svjetskog poretka. Cilj ovog zakona je da radimo do 67 godine. Cilj poreza na nekretnine je da ako više nismo u stanju plaćati taj porez da odstanemo bez svoje mirovine da nam se uzme. A vi gospodo zastupnici koji podržavate ove zakone koji su usmjereni protiv goleme većine, protiv 99% građana morate biti svjesni da ste iskorišteni, da vama netko upravlja i da taj koji vama upravlja da za vas odnosno da njega za vas nije briga. Pa pogledajte dana i gospodo, znate i sami premijer Plenković, Andrej Plenković, on je ko' revolving door, ono kako se kaže, otišao je u Brisel, vraća se iz Brisela i planira se opet vratiti u Brisel. I on je taj koji gura ovu agendu u Hrvatskoj. I gospodin Brkić, nemojte misliti, ja sam to rekao gospodinu Petrovu davnih dana, on mi se smijao tada kaže šta ovaj Pernar Priča. Ja sam mu rekao gospodine Petrov, vama će raditi o glavi, vašu glavu će skinuti s tog mjesta. Petrov mi se smijao ali sada ću to reći vama gospodine Brkić. Iz onog što čitam iz medija imam osjećaj da premijer vama radi o glavi, ali ne radi vam o glavi zato jer ste ne znam vi za globalnu elitu a on protiv nje nego se tu radi o nekakvim uskim stranačkim interesima njegovim gdje on želi sebe i svoju grupu poltrona oko sebe postaviti na sve kutove vlasti unutar HDZ-a a samim time i da na taj način vlada cijelom državom. To je ona lijepa priča nedjeljom, prije 30 godina ... [[Govornik se ne razumije.]] danas vlada se cijelom zemljom. Zar je to uspješna priča? Vi mislite da ste dio te uspješne priče ali vidjeti ćete da taj sustav, globalni koristi i vas i Plenkovića i cijelu ovu vladajuću većinu na način da vi dobijete određenu, neću reći proviziju ali oni na neki način vas kompenziraju da vi provodite politiku protiv većine naroda i vi u tome sudjelujete. Ali vrlo brzo ćete se naći u situaciji da će ova vaša politika stvoriti probleme i kada se stvore ti problemi globalna elita neće reći mi smo izazvali te probleme. Ne, oni će reći gospodin Brkić je izazvao te probleme, on je kriv, gospodin Plenković je kriv i žrtvovati će vas isti ti koji vas sad tjeraju da ovo radite. Sve što ste vodili do sada počevši od tih povlaštenih mirovina koje su po mojem sudu nepravedne do toga da ste ljude slali u mirovinu prije vremena, da ste stvorili sustav gdje je 1,2 radnika na jednog umirovljenika. Pa vi ste cijelu Hrvatsku uvjeravali da je takav sustav održiv, kupovali ste socijalni mir, toga ste svjesni. A zašto? Zato jer ste vjerovali da, tj. niste vi razmišljali šta će biti za 10 godina. I sada smo se našli u situaciji da vi koji ste nekad dijelili ljudima, vi koji ste davali lažne vojne mirovine, vi koji ste dozvoljavali ljudima da idu u mirovine prije nego dođe vrijeme, sada vodite nehumane zakone koji će oni koji ni krivi ni dužni nisu za ništa morati će raditi do 67 godina da bi dobili istu mirovinu kakvu su i prije primali. To je vaša politika. I to je politika. Zašto? Zato jer ako vi uzmete sebi ili dajete nekom svojem, a od nekog se mora uzeti, od nekog se mora uzeti. A te vaše priče o suficitu, o proračunskom višku, o tome kako je premijer Sanader uspješan, čuj mene Sanader, Plenković, ali ja sam rekao, ja se sjećam kada je bila inauguracija, ja sam rekao za gospodina Pelnkovića, čuvajte se ovog čovjeka, imajte oči širom otvorene. I Sanader nam je, njega su nam prikazivali kao europskog čovjeka ali vidjeti ćete po političkim potezima Plenkovićeve Vlade da je to sluganska Vlada, da je to Vlada upravljana izvana, da je to Vlada koja gleda interese uskog kruga ljudi a ne goleme većine hrvatskih građana. Ovaj Zakon o mirovinama kojima se de facto mora raditi 2 godine dulje nego prije je put u tom sluganskom smjeru. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Imamo repliku, Stjepan Čuraj. Izvolite.
Ja sam bio dovoljno hrabar da se javim. Kolega Pernar, rekli ste da smo mi svi koji ćemo podržati ovo instrumentalizirani, da ovaj zakon ide u korist '99% ili zapravo ne ide u korist 99% građana naših, da ovih 67 godina nam je nametnuto. A ja vama odgovorno ovdje tvrdim da mi ovim zakonom recimo omogućavamo ljudima koji žele ostati na tržištu rada, da ostanu. Znači oni koji su dugogodišnji umirovljenici kada napune 60 godina ili 61 2027. a 41 godinu staža oni mogu uzeti mirovinu i nastaviti raditi. E sad, hoće li dobivati pola mirovine ili punu plaću ili pola plaće punu mirovinu opet im se daje na izbor. Ja ne vidim tu ništa loše. Oni koji žele ostati u radu i nakon 65 a ja osobno i kao direktor poduzeća sam imao takvih ljudi su, ovime pomažemo. Naravno ne smijemo kažnjavati one koji zbog zdravstvenih razloga n mogu ... [[Govornik se ne razumije.]] i to mislim da se s ovime ne radi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Odgovor kolega Pernar.
Uvaženi zastupniče Čuraj, ha vi meni kažete da gospodine Pernar kao ima ljudi koji žele raditi do 67 a ako žele kažete moći će i ranije ići u mirovinu ako imaju 41 godinu staža. Pa ja sam upravo na tu temu postavio pitanje Zavodu za mirovinsko osiguranje. Pitao sam koliko umirovljenika ima 41 godinu staža. Kažete vi, iz klupe dobacujete 20%, manje od 10% gospodine Čuraj. Znači manje od 10% će moći birati a 90% neće moći birati i neće imati izbora i to je činjenica. A zašto vi bježite od te činjenice? Zašto nešto što je zapravo prisila prikazuje kao nešto što će ljudi eto moći ako žele a jasno je da izbora zapravo nema jer novi svjetski poredak se ne temelji na slobodnoj volji već na prisili, to je suština cijele te priče. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja ću probati kratko samo pojasniti i zbog upita građana, točno, a dati jedno onako laičko pojašnjenje svih ovih termina s kojima se razbacujemo, vidim da neki zastupnici baš ne vladaju pa si dozvole pričati i napamet, da ne kažem nešto drugačije. Znači mi imamo prijevremenu starosnu mirovinu koja trenutno prema Prijedlogu je 60 godina života i 35 godina staža do 01.01.2027., a do 2033. prema Prijedlogu 62 godine i 35 staža. I u tom slučaju za one koji odu sa tim uvjetima, govorimo o mogućoj penalizaciji ukoliko ne budu do 65-te odnosno do 67-me, samo u tim uvjetima, jel' dalje kad govorimo o bilo kojoj starosnoj mirovini koja je za 65 godina života i 15 godina staža, odnosno 67 od 2033., nema toga. Kad govorimo o starosnoj mirovini za dugogodišnje osiguranike, tko napuni 41 godinu staža i danas 60 godina života, nema penalizacije, puna starosna mirovina, … [[Upadica Ivan Pernar: Sad ih je 8,66%, evo, a dalje: govornik se ne razumije.]] nema, znači nema, gospodine Pernar opet dobacujete pa ćete onda vi reći da vam netko nešto kaže, dakle danas trenutno je u sustavu mirovinskog osiguranja imamo samo 20% ljudi koji imaju 40 godina ili više staža. To je problem, i to dobro dijagnosticiramo, jedan i drugi, i kako ćemo riješiti taj problem? Tako što ćemo sva socijalna pitanja bacit u mirovine, pa ja ne, ne, znači mirovina nije pitanje, socijalno pitanje. Nacionalna mirovina, ne. Socijalne beneficije, da. Mirovinsko osiguranje je osiguranje po svom definiciji. Znači ne možemo miješati pojmove. Mi smo tu zbilja navikli sve bacati u ćuture, svatko tko nema, nije radio, nije osigurao, ili ima ne daj bože nažalost, i to je glavno pitanje, premalu mirovinu, idemo svima dati svega, bez obzira jel' netko bio budala pa radio 40 godina, a onaj koji nije radio, iz ovih ili onih razloga, ćemo ga izjednačiti. Pa kako da se taj čovjek osjeti? Zato je to mirovinsko osiguranje. A ja sam za to da se propiše da minimalno socijalni naknada za sve one koji nemaju, ne mirovina, naknada, jer moramo znati što je mirovina, i što je mirovinski sustav, i onda ćemo ga drugačije promatrati. Kod starosne dugogodišnje, znači nema penalizacije, ali imaju mogućnost, dvije mogućnosti. Prvo, da ostanu na tržištu rada i dobiju 0,34% za svaku, za svaki mjesec ako se ne varam, ostanka, do maksimalno 9% ako se ne varam, povećanje, jedna beneficija. Druga beneficija, ode u mirovinu, ali nastavi radit, na pola radnog vremena ili čak punog radnog vremena uz primanje pola mirovine. Znači dobivaju i mirovinu i plaću. I sad vi meni kažite da to nije dobro? Da tome nismo nešto napravili nešto za naše građane? Da netko sa 60 godina, 61 godinu kao što će bit, ode u mirovinu i ostane radit na pola radnog vremena i dobiva pola plaće i punu mirovinu, ili čak ostane radit puno radno vrijeme i dobiva još pola mirovine na onu plaću koju je dobivao, ja ne vidim tu zbilja kako je to strašno ovim zakonskim Prijedlogom nekome napravljena nepravda. Također ono što sam tražio u prvom čitanju je da kod tih bonifikacija odnosno tu priznamo malo više staž, moj prijedlog konkretni bi bio, da za one koji imaju više od 40 odnosno 41 godinu, za svaku tu godinu više staža, se umanji jedna godina života. Pa netko ako ima 42 godine staža, onda ne mora ići sa 61 nego može sa 60, tko ima 43, može sa 59, i na taj način sve izjednačimo. I vrednujemo one koji su zbilja ušli na tržište rada vrlo mladi, gotovo sa 16 godina recimo. I onaj netko tko je ušao na tržište rada sa 16 godina, on 41 godinu staža ispunjava već sa 57 godina. I po meni bi tu bilo, a to prije svega govorimo o tekstilnoj industriji, i o naravno ženama koje su tamo u velikoj mjeri radili. Nema puno takvih situacija, a mislim da je to pravedno, da samo na taj način vrednujemo i staž, a ne samo godine. Dal' je to moguće amandmanom, ja neću na to podnositi amandman, ali evo ako može Vlada izaći sa svojim amandmanom na taj dio, jer to vjerujem da je ništetno u smislu financijskog dijela, vrlo malo, a pravedno vrlo puno. Ono što donosi ovi Prijedlozi, usklađivanje veće mirovine temeljem usklađivanja, sa novim obračunom, i indeksa potrošačkih cijena, i prosječna plaća, što je povoljnije više se uzima, i bit će nešto veće mirovine, inače i minimalna mirovina raste za preko 3%. Šest mjeseci za svako dijete, mislim to je već rečeno, ono što smo ovdje čuli, za nacionalnu mirovinu sam rekao, za postojeće, onih nekoliko 36 strojovođa, ja sam zamolio da se proba njih isto, to je kolega Mrsić meni obratio se, da se i njih pokuša uvesti za ovo vrijeme, ovu godinu koju su proveli u oba stupa i time dobivali 600, 700 kuna, ja se nadam da će se, ako ne ovim Zakonom, probati moći nekako naći rješenje da se i oni izjednače za ono što je bilo, iako se stečena prava ne diraju. I imam samo još jedno pitanje i to ovako javno želim reći za mali broj naših sugrađana, al ne zato manje bitnih, koji su još uvijek, vjerujte mi, dan danas prognanici. I oni su prije, nego što su prognani bili, poljoprivredni osiguranici na nekom zemljištu koje su zakupili i onda naravno kao prognanici izgubili su mogućnost obrade te zemlje, i dan danas se nisu vratili i nastavili dalje, i naravno i dan danas su izgubili sva neka prava koja su proisticala iz osiguranja kao poljoprivrednog osiguranika. Znam da to ne može biti riješeno ovim Zakonom, ali da se proba na nekoj međuresornoj suradnji vidjeti na koji način njima država može dat za pravo, ako im nije osigurala povratak odatle su prognani, da onda barem i, nije im osigurala ni mogućnost da nastave obrađivat zemlju koju su obrađivali i time uplaćivali svoje doprinose kao poljoprivredni osiguranici. Evo, mislim da sam vrlo, probo, barem sam probao ovako plastično pojasniti primjere dakle da dugogodišnji osiguranici svakako su ovdje u najvećem dobitku i njih se niti penalizira, amo nagrađuje i još im se daje mogućnost ostanka na tržištu rada i primanja mirovine što mislim da je apsolutno hvale vrijedan dio. Dakle uvijek imamo segmenata koji mogu biti bolji ali uvijek imamo i okvirne mogućnosti jer znate kako je uvijek dok si u oporbi svima svega, kad dođeš na vlast e pa sad nismo znali, ostavili su nam previše, mi nismo se pripremili za takvo šta i onda ne možemo toliko itd., itd. Odmah drugi dan oporba može svega, vi hoćete 1000, ja ću dvije. Licitacija tko će se više dodvoriti. Ali tu ne znači da nema dobrih prijedloga i tu ne znači da je i ministar u krajnjoj liniji i to se pokazalo zadnjih 6 mjeseci uvelike izmijenio i uvažio one prijedloge koji su mogući, realno ostvarivi i naravno ono što je najbitnije da ide u korist naših građana jer ne može mi nitko reći ni da sa 4 tisuće mirovine može živjeti ne znam kakav kvalitetan život a da ne govorimo o onima koji imaju minimalno 2,5 tisuće kuna mirovinu to je puko preživljavanje. I slažem se da njima treba izaći u susret ali ne kroz mirovinu nego kroz priču o socijalnoj brizi za te građane, naknada i svih ostalih beneficija koje bi oni trebali da imaju taj minimum neki životnih uvjeta za ostvarivanje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Imamo replike. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Čuraj, rekli ste u svojem izlaganju da je 20% onih koji imaju 41 godinu radnog staža. Međutim, ja sam postavio pitanje ministru, poštovani ministre molim vas odgovor na sljedeće pitanje, koliki udio umirovljenika u postotku i apsolutnom broju ima 41 godinu radnog staža ili više. Ministar Marko Pavić mi je odgovorio sljedeće. Uvidom u podatke kojima raspolaže HZMO na dan 28. veljače 2018. ukupno 8,66% korisnika mirovina ostvarenih prema Zakonu o mirovinskom osiguranju ima navršenih 41 godinu staža ili više. A ono što vam želim reći je sljedeće. Pa već sad mnogi umirovljenici moraju raditi da bi preživjeli, kopaju po smeću, skupljaju boce, rade na crno da bi preživjeli. I sama činjenica kao vi velikodušno njima omogućavate rad, pa ne radite vi to jer ste dobre vile nego zato jer znate da ne mogu preživjeti od mirovina koje imaju. Naravno vi mislite da mogu ali da hodate ulicama grada i razgovarate s njima uvjerili bi se u suprotno.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Odgovor kolega Čuraj, izvolite.
Evo zahvaljujem, ajde da razjasnimo to, morao sam se i konzultirati jer jedno sam pročitao, dakle tvrdi, ono što je točan podatak 41 da, ali 20% koji imaju 40 i više, znači 42, je li, znači tu, tu govorimo o 41 točno ima 8% onda ima ne znam možda 7% 42, 6% 43 itd., itd.. Dakle ukupno kada gledamo koji imaju 40 i više je 20% tako da smo to pitanje razriješili i mislim da se uvijek možemo složiti da nitko ne želi ovdje ništa raditi na štetu građana i da ovim zakonom se puno toga omogućava, više dobroga, a najveći dio koji je sad nastao sporan je ta svojevrsna penalizacija gdje se to primijenilo tome nego alternativi da se išlo sa ukidanjem prijevremene starosne mirovine, onda bi argument vaš bio vratite natrag barem onu penalizaciju. Možda se tako trebalo odigrati da se dobije na ovo što se želi, ali mislim da treba biti pošten i otvoren prema javnosti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Čuraj, vi ste jedan dio svog izlaganja posvetili gospodinu Pernaru, ne znam zbog čega ali njemu da mana pada s neba on bi uvijek našao nekakav razlog ljutiti se na Gospodina. Ali da zbog ničega drugoga, kod ovih triju izmjena paketa zakona o kojima govorimo da se samo poboljšala sama penalizacija ovim zakonom, zatim kod beneficiranog staža da smo udovoljili kabinskog osoblja i članovima posade ali i onim ljudima koji rade u tijelima EU kod priznavanja staža, pa zatim svim majkama i posvojiteljima ovih 6 mjeseci na svako rođeno dijete, ja mislim da se jako puno napravilo, kažem između ostaloga, hoće li i na koji način to shvatiti i gospodin Pernar ili neki ljudi iz oporbe, to je sada manje bitno, bitno je da smo i ove skupine ljudi pomogli na najbolji mogući način. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Babić, da, ja se slažem da uvijek i može bolje, ali uvijek treba dati što kažu u narodu caru carevo i reći ono što je dobro. Nažalost tog smo malo čuli i koncentriramo se uvijek na ono što možda nije dobro iako ja sam svjestan da neke stvari bi i mogle bolje i to sam i u samoj svojoj pojedinačnoj raspravi i rekao. Ali mi moramo biti svjesni i opet ću ponoviti okvira. Bitno je da naši građani nakon 1.1.2019. ipak imaju veće mirovine za nešto kod izračuna i naravno imaju veće mogućnosti. Ovaj dio što sam propustio reći možda u raspravi oko izračuna to bi možda i sugerirao i ravnatelj ovdje koji je s nama iz mirovinskog da, naravno da ne može HZMO izračunavati napamet prije bilo kakvog papira jer oni njih obvezuju, ne mogu dati službeni dokument koji nema neku podlogu ali nakon usvajanja ovoga mislim da bi prije stupanja na snagu možda se mogao taj prijelazni period dogovoriti pa da imaju papir na kojeg mogu izračunavati mirovine.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani kolega Čuraj, da točno je da će umirovljenici sa dugogodišnjim stažem od siječnja sljedeće godine, od početka sljedeće godine imati pravo da odu u mirovinu i rade do 4 sata. Ali to pravo su imali i korisnici starosne mirovine iznad 65 pa me interesira kako vi tumačite motive da im se za rad poslije 65 daje bonifikacija od 0,34 po mjesecu dulje odrađenog staža. Zar za njih ne važi isto pravilo da mogu otići u mirovinu i dalje raditi do 4 sata? Zašto kod njih ovakva bonifikacija a iste stvari sa dva aršina objašnjavate. I drugo, niste u pravo ni Pernar, ni vi, ni ministar o duljini staža hrvatskih umirovljenika. To je samo kada promatrate staž u RH, neki žive izvan, a neki žive ovdje, a imaju još staža vani [[Upadica: Zahvaljujem]] , dakle, nemojmo govoriti i sramotiti hrvatske umirovljenike.
Zahvaljujem kolega Hrelja. Odgovor kolega Čuraj, izvolite.
Dakle, ja nisam shvatio da netko sa 65 godina ne može, znači, ono što piše u Zakonu, da može maksimalno 5 godina raditi, a on može krenuti s 65.-te i u pravilu mu ne mora ni krenuti do 65.-te, ima do 67.-me rok, znači, onda će dvije godine raditi. Može i do 67.-me, ja ne vidim tu, ne vidim tu, nisam to baš tako razumio kada sam isčitavao Zakon, a ovo ste u pravu, da, mi govorimo o ovim vašim osiguranicima koji su ovdje uplaćivali staž i ostvarivali ga, dakle, da to nije 20% vjerojatno, to je puno više onda, tako da ovaj, ali ne, ne znam šta sad, nije 50% sigurno jel da, naravno, jel to 20 il 25, ali i dalje je mali broj jel ono što je bitno da prosjek njihove mirovine je ipak 70% prosječne plaće, a to je koliko toliko nekim novac dovoljan za kakav takav pristojni život, da ne govorimo o ovima koji imaju minimalne mirovine, o tome sam ja već raspravio.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Čuraju. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo, kolega Čuraj, hvala Bogu što ste vi u HS-u, pa nam možete razjasniti sve ove pojmove koje mi ne razumijemo, ali vidim da idite često kod ministra na konzultacije u tijeku rasprave, pa izgleda da ipak on vama razjašnjuje, pa onda preko vas i nama. Vi ste rekli da oni koji imaju 4.000,00 kn mirovinu ne žive puno bolje od onih koji imaju minimalnih 2.500,00 kn mirovinu. Moja majka ima 83. godine, ima 2.000,00 kn, ima puno manjih mirovina od toga i vjerujte mi da jedna osoba sa 2.000,00 kn vrlo, vrlo teško živi, tako da mirovine kakve jesu su premale i jednostavno ljudima ne dozvoljavaju normalan život, otiđite malo po Zagrebu ujutro, još dok je mrak, pa malo navečer, pa vidite kako žive umirovljenici, da su oni, izgleda, prvi u lancu reciklaže otpada. Toliko ljudi kopa po smeću, a zato što ne mogu živjeti od te svoje mirovinice. Probajte živjeti sa 2.000,00 kn, jedan mjesec odreknite se svega i stavite si 2.000,00 kn i probajte. Nećete 4 dana izdržati, hvala.
Zahvaljujem, odgovor kolega Čuraj, izvolite.
Sad ne znam šta da kažem. Prvo rekao sam da građani imaju upite, a ako ste se vi tu osjećali prozvanim, onda dobro da sam i objasnio i za druge neke. Što se tiče moje konverzacije s ministrom, prije svega, veže se na Amandmane koje je za slijedeći paket Zakona sam predložio oko podizanja ranga jednokratne isplate. Što se tiče kako ljudi žive, sad ne znam uopće primjereno da govorim osobne primjere, vi ste spomenuli vašu majku, ja mogu spomenuti moju punicu koja ima 1.100,00 kn mirovine, punca koji ima 800,00 kn mirovine, ljudi koji žive sa mnom, koji čuvaju moju djecu, koji su dio moje najuže obitelji, tako da ne moramo mi svugdje, mislim nitko odavde tražiti i misliti da to nije, to svakog od nas pogađa. Dakle, minimalna je 2.500,00 kn, pa opet ovdje ako vam treba objasniti za one koji imaju uvjete za starosnu mirovinu, a imaju manju onda im se jamči minimalna, dakle, treba razjasniti šta je invalidska itd., ali mislim da nema sad tu vremena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Čuraj na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Čitav dan danas raspravljati ćemo o prijedlozima Zakona koji se odnose na mirovinsku reformu. Jako puno smo čuli kritika, kritika je bilo od toga trenutka kada su krenuli Zakoni u e-savjetovanje, pa zatim u prvo čitanje, između prvog i drugog čitanja i danas. Da je jako veliki interes javnosti za ove Zakone, to je razumljivo s obzirom da nema onoga koga se ne tiče ovaj Zakon, bio on zaposlenik ili umirovljenik i svatko od nas tražiti će u ovim prijedlozima onaj dio, onu odredbu koja se odnosi upravo na nas i nećemo biti zadovoljni odnosno bili bi zadovoljniji da je ta odredba, koja se odnosi upravo na nas, još bolja, da ću povećanja bolja, veća, viša i sl. Tako sigurno da bi umirovljenici vrlo rado da su mirovine ovom mirovinskom reformom povećane, poslodavci opet da je rasterećena cijena rada, zaposlenici također da su izdvajanja za mirovinski sustav niža i tako redom. Međutim, upravo mi koji smo u ovoj Sabornici moramo biti odgovorni, kao i naša Vlada, kao i ministar i nastojati da ova mirovinska reforma u prvom redu bude održiva. Vidjeli smo da u proračun za 2019.-tu godinu za isplatu mirovina i mirovinskih prava potrebno je osigurati 40 milijardi kuna. Od toga, kaže, 21.-nu milijardu se pokriva iz doprinosa, što znači da preostalih, gotovo 19.-est, kaže, treba biti iz državnog proračuna. Ne znam da li kolege koje kritiziraju ovakvu reformu znaju odakle taj novac u državnom proračunu, da je to novac također građana, možda po nekoj drugoj osnovi stigao u taj proračun ili možda planiraju da sa tim, za taj iznos se ponovno zadužujemo. Kad govore o svojoj djeci da li razmišljaju da upravo ta neka nova ili zaduženja ili obveze dodatno će opterećivati našu djecu. Mislim da bi, ne samo mi u klubu HDZ-a, nego bili bi najsretniji i ministar i premijer kada bi mogli za ovu govornicu doći i reći da će se mirovine povećati 20%, da će se davanja za mirovinsko osiguranje smanjiti za 50%, ne znam šta sve ne dogoditi sa prvim i drugim mirovinskim stupom. Međutim, realnost je nešto drugačija. Ova mirovinska reforma, čuli smo, morala je biti što skorije i donešena i Zakoni i odredbe posložene s obzirom da do 2000.-te godine oko 3000 uglavnom žena, ići će u mirovinu i njihova će mirovina biti 600-700,00 kn manja, kao da smo to danas zaboravili, kao da zaboravljamo na one generacije od 62.-ge i mlađe godište koje bi trebale ići u mirovinu i koji bi bili znatno zakinuti da se ne donesu ovakve odredbe Zakona. Jako velika je kritika na Vladu, kažu nisu vjerodostojno ne ispunjavaju svoje predizboran obećanja međutim, u programu vlade, točno stoji, kaže mirovinski sustav u Hrvatskoj dugoročno je neodrživ te zahtjeva daljnju reformu kako bi se osigurale primjerene mirovine u budućnosti uz osiguranje fiskalne održivosti. I sada nadalje, kaže vlada će osigurati dostojanstven život umirovljenicima, među ostalim povećanje mirovine za 5% do kraja mandata. S ovim prijedlozima zakona već u slj. g. mi znači u prve dvije g. imamo povećanje od 6,39%. Još jedna odredba koja se je odnosila u predizborno obećanje je omogućavanje dobrovoljnog ostanka na tržišta rada i nakon 65 g. To dovoljno govori da uz mnoge druge odredba koje su predložene, ove odredbe dovoljno govore o predizbornim obećanjima i toliko brzo vlada ispunjava svoje obećanja. Kada smo imali pred sobom i premjera koji je iznosio što je sve učinjeno u prve dvije godine mandata, mogli smo i vidjeti kakva je situacija, da je stvar jako službena po pitanju reforme mirovinskog sustava, jer iznimno nedovoljan omjer, nepovoljan omjer umirovljenika i zaposlenika. Gotovo da imamo jednog umirovljenika na jednog zaposlenika. Odnosno jedno na 1,26. Rado se uspoređujemo i sa drugim zemljama u Europi, i onda zaboravljamo da npr. isto tako naši umirovljenici isto tako u prosjeku imaju samo 30 g. radnog staža, dok primjerice u Njemačkoj imaju 38. Ova mirovinska reforma posebno ako se osvrćemo na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, ja kao žena, mogu i želim pohvaliti odredbu koja je došla u odnosu na prvo čitanje, odnosi se na demografsku mjeru u okviru mirovinskog sustava, gdje uvodimo dodatnu kategoriju staža za sve majke i posvojitelje, što znači da će oko 2% po djetetu dobiti majka veću mirovinu ovisno o broju ne samo rođene djece nego i posvojene djece. Također ovo smanjenje tzv. penalizacije prijevremene starosne mirovine je za istaknuti. U ovim zakonu, također, čini mi se da je danas malo puta rečeno omogućava se i da Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje može osnovati mirovinsko osiguravajuće društvo i naravno povećanje najniže mirovine od 3,13% što znači da preko 6% ćemo imati veće mirovine nego što je to bilo na početku mandata ove vlade. Kada je u pitanju zakon o dodatku n a mirovinu, ostvarenu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, mislim da je tu najviše i najbolje rekao kolega Hrelja, koji kao oporbeni zastupnik poziva sve zastupnike da daju glas za ovaj zakon, jer se omogućuje i izbor mirovine i oni naši građani koji su mlađi od '62. godišta, koji su na neki način čak po onom provom prijedlogu trebali biti zak8inuti na ovakav način mogućnošću i izbora, s obzirom na mirovinu i isplate koje smo imali svo vrijeme rada, moći će ne samo dostići nego i imati višu zasluženu mirovinu s obzirom na iznos uplaćeno u drugim mirovinski stup. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Juričev Martinčev, imamo nekoliko replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice Branka danas cijeli dan govorimo o potrebi povećanja mirovina, što će napraviti vlada da se mirovine povećaju. U isto vrijeme, najviše kritika ide ka penalizaciji mirovina. Za mene je najbolji argument za potrebu penalizacije činjenica da prosječna mirovina u Hrvatskoj iznosi 43% prosječne plaće, međutim, za one umirovljenike koji imaju 40 g. radnog staža ta prosječna mirovina iznosi 70%. Dakle nema većeg argumenta od poruke iz ove raspare je što smo duže u s ustavu rada, naša se mirovina povećava, dakle, puna starosna mirovina od koja ima ili 41 g. staža ili da mi sa 65 g. imamo 41 g. radnoga staža, dovodi nas jasno … [[Govornik se ne razumije.]] ali na razini 75, 70% prosječne plaće.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću, odgovor, kolegica Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić kada se kaže penalizacija ja bi rekla da to i jako ružno zvuči, međutim, kada se kaže da je to bonifikacija za duži ostanak, onda mi se čini to daleko ljepše i primjerenije, pa i evo, i ovaj konačni prijedlog zakona, u odnosu na prijedlog zakona iz prvog čitanja, i tu čak penalizaciju, prijevremene starosne mirovine smanjuje od 0,34 na 0,3% odnosno, bonifikaciju za duži ostanak u svijetu rada nakon uvjeta za starosnu mirovinu od 0,34 do maksimalno 20%.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice Branka, spomenuli ste zapravo što se događa u ovom slučaju i zapravo je čudno, da se bagatelizira da je ovo ipak promjena pa kako god to nazvali reformom ili izmjenom, ali je činjenica da je ova vlada se našla u situaciji da je 17 osoba bilo privih onih inicijalnih koji su pokazali da imaju manju mirovinu od prosjeka od ostalih. Kao što je prije rečeno da je preko 3000 žena koje su '62. i mlađe godište ostvaruju pravo na prijevremenu mirovinu i da bi one imale isto tako 600-700 kn manju mirovinu. Što te osobe 17 ili 170 ili 3000 nisu dovoljno bitne da se nešto napravi, da se nešto promijeni, da sustav bude pravedniji prema svima, evo, prekoračila sam.
Odgovor, kolegica Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice Perić, kolege koji kritiziraju ovu reformu kao da zaboravljaju da su upravo oni donijeli i predložili, donijeli zakon da se sa 67 g. ide u mirovinu i da su upravo oni razlog zbog kojeg smo morali sad ići što ranije u ovu mirovinsku reformu kako te žene gotovo njih 3000, znači uglavnom žena, uglavnom onih koje su imale mala primanja bi imala ionako male mirovine, još niže i još manje nego što imaju po onim propisima koje će imati sada nakon usvajanja ovih paketa zakona.
Zahvaljujem kolegici Juričev Martinčev na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Martinčev Juričev, kad ste govorili o odnosu korisnika i osiguranika odnosno broj umirovljenika na broj radnika, spomenuli ste da je taj odnos 1:1,26 danas. treba se podsjetiti da je recimo krajem '80-tih odnosno početkom 90-tih godina taj odnos bio 1:4, gotovo 1:3,8. Dakle mi do danas imamo taj odnos 1:3, dakle jednog korisnika mirovine naspram 3 radnika, mi danas ne bismo govorili o ovim izmjenama i dopunama zakona što hoće kazati da u novim okolnostima, danas u RH, svjesni svih onih činjenica za održivost mirovinskog sustava, dužni smo bili to napraviti. Uostalom, to smo obećali transparentno i javno u nacionalnom programu reformi. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Babić. Odgovor kolegica Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Babić, istina je da smo sad na 1,23 milijuna korisnika mirovina dolazi 1,55 milijuna osiguranika i razlog tome su od demografskih problema, gospodarskih kretanja, migracija i sl., i zato između ostalog i velike pohvale ovoj odredbi koja se odnosi, koja je po meni demografska mjera a odnosi se na 2% koje će dobiti majka odnosno i otac koji je koristio porodiljni dopust na svako dijete uz mirovinu.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanoj kolegici Juričev Martinčev. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Martinčev, moram pohvaliti vaše izlaganje posebice u ovom djelu gdje ste uspoređivali što je naša Vlada obećala i što sada u ovom jednom kratkom roku ispunjava ovom mirovinskom reformom i drago mi je što ste napomenuli ovih 3000 žena koje odlaskom u mirovinu će sada imati usklađenije i veće mirovine što ne bi male da se ovaj paket mirovinskih zakona ne mijenja ali malo ljudi i malo ovdje saborskih zastupnika napominje i raspravlja upravo o onome što će ovaj paket mirovinskih reforma donijeti mladim ljudima, onima koji će za 30 g. ići u mirovinu, koliko se ulaže i koliko se otvara tržište mirovinskim fondovima za nova ulaganja, posebice vezano za ove nove sustave uređenih za prikupljanje kapitala gdje imamo ogromnu količinu novca koja će se moći sutra ulagati u start up-ove danas za mlade i puniti i mirovinske fondove za sutra kvalitetnije mirovine. Hvala.
Zahvaljujem, poštovani kolega Bačić. Odgovor, kolegica Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić, u pravu ste, svi oni kolege koji se zalažu da se danas mirovine još više podignu, da imamo još manja davanja mirovinskih doprinosa i sl., ne razmišljaju koga zadužuju, da u biti zadužuju buduće generacije i razmišljaju o svojoj djeci. Ove odredbe sigurno gledaju cjelovitu mirovinsku reformu na najbolji način kako bi ovaj sustav bio održiv. Sve ostalo što se radilo godinama, nije bilo ujednačeno i donosilo je velike probleme zbog kojih i mi danas ispaštamo iz kojih razloga ova mirovinska reforma mora biti upravo ovakva a mi bi da su i odredbe drugačije i da su povoljnije i za umirovljenike i za žene a i za mlađe.
Zahvaljujem kolegici Juričev Martinčev na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštivani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dakle, ne ponavljajući se iz one rasprave u prvom čitanju, pokušat ću nešto reći što sam slušao tijekom današnjeg dana a da bi i onim našim sugrađanima koji prate ovu raspravu, određene stvari možda bile jasnije. Dakle, predstavnici koji su danas ovdje, zato to pozdravljam su predstavnici ministarstva koje se brine o mirovinskom sustavu, predstavnici REGOS-a koji se brinu o tehničkom djelu, dakle o evidencijama, o svemu onome što je potrebno, dakle predstavnici HANFA-e koji trenutno nisu tu ali su ovdje na jednom sastanku koji se zapravo brinu i nadziru vezano za mirovinske fondove. Dakle tu se zapravo govori o jednoj ozbiljnosti u pronalaženju rješenja vezano za ove pakete mirovinskih zakona odnosno njihove izmjene i dopune u drugom čitanju. Posebno mi je drago što je i ministar u svom izlaganju danas rekao da pojedine sugestije i preporuke koje su se dogodile kao prijedlozi u prvom čitanju su djelom uvršteni i u ovaj konačni prijedlog ovih zakona. Treba također reći da je Vlada kako programski a tako i ovim nacionalnim programom reformi zapravo sve to predvidjela dakle transparentno i javno je govorila o tome na samom početku, prema tome to čuđenje oporbe danas za određene stvari mislim da ne stoji i da ne piju vodu. Što se tiče same mirovinske reforme, dakle RH se našla u skupini onih zemalja koje su imali isti ili sličan mirovinski sustav koji se punio doprinosima i naravno da je on zbog određenih dubioza odnosno umanjenih doprinosa vezano za mirovinski sustav kao takav, izostao i zapravo je bio neodrživ. Tada se zapravo ulio u II. mirovinski stup odnosno III. mirovinski stup. Zašto se to dogodilo? Dva su razloga o kojima danas još intenzivnije pričamo nego prije nekoliko godina. To su jedan demografski i organizacijski razlog, odnosno financijski i organizacijski razlozi. Jedan dio bazena koji, zapravo bi trebao povećavati broj osiguranika, danas izostaje, ne samo u našoj, već i drugim zemljama. A drugi dio i financijski, onaj neodrživi dio, odnosno opterećenje državnog proračuna iz godine u godinu sve više i više. Kada govorimo o odnosu umirovljenika u odnosu na broj osiguranika, rekao bih nešto, a to se danas ovdje dosta govorilo, dakle, krajem 80-tih godina taj odnos je bio 1:4, dakle negdje oko milijun i 800 tisuća je bilo osiguranika u odnosu na 490 000 umirovljenika. Naravno, taj broj je rastao iz godine u godinu na štetu samih korisnika mirovina, odnosno osiguranika čiji se broj smanjivao. E sad, zbog čega se to dogodilo i zašto? Žao mi je što se i u raspravama naših kolega nije govorilo o tome, dakle, o samom nastajanju hrvatske države, ratu, tranziciji koja se tada dogodila, prilagodbi EU-i i svemu onome zapravo što je opterećivalo mirovinski sustav. Zaboraviti danas u ovom trenutku da smo bili dio jednog jedinstvenog tržišta tada i da su mnogi naši sugrađani RH ostvarivali, odnosno zarađivali svoju mirovinu i uplaćivali doprinose iz drugih tadašnjih republika bivše države, da je RH svojim nastankom zapravo isplaćivala sve mirovine tada. Dakle, sve mirovine su isplaćene i bile su na teret HZMO-a. To treba jasno i glasno reći. Situacija koja nam se dogodila za vrijeme rata, također treba reći da je tada HZMO imao dovoljno sredstava za uplatiti nekoliko mirovina unaprijed, međutim, samim ratom koji se dogodio, u kojem je sudjelovale sve institucije RH, a time i HZMO, dakle u organizaciji, u obrani, nabavi oružja, dakle sve se to događalo kroz institucije hrvatske države, a time i kroz HZMO i to naprosto ne možemo i ne trebamo zaboraviti danas i u ovoj raspravi. Naravno da se i u tranzicijskom dijelu stvarao pritisak na mirovinski sustav. Stvari koje su se tada događale nisu se mogle izbjeći pa i sami stečajevi koji su se dogodili i tada je mirovinski sustav zapravo, jednim određenim vrstama mirovine uskočio tada, u to vrijeme, ne samo da bismo spasili jedan dio građana, već da bi se zapravo omogućilo da idu u prijevremene mirovine. Što se tiče mirovina, dakle, ne treba zanemariti činjenicu da 2002. je prosječna plaća bila 3200 kn, a danas je ona na razini 6200 kn. Dakle, hrvatska država je u tih 28 godina želeći napraviti najbolji model u mirovinskom sustavu mijenjala nekoliko puta tzv. Formule za izračune mirovina. Ali, malo se čulo ovdje danas o dodatku od 6% plus onih 100 kuna, dakle, o dodatku na mirovine. Tada, u to vrijeme, taj dodatak je iznosio nekih 90, čini mi se 2 milijuna kuna, a on je danas u iznosu od 916 milijuna kuna. Dakle to, nije mali iznos. Pa onda sam dodatak od 27% 2010. godine, dodaci na invalidsku mirovinu, itd., itd. Ono što treba napomenuti, ovim izmjenama i dopunama zakona o kojima smo danas razgovarali i bilo je dosta govora o njima, da se ja sada ne ponavljam, treba zapravo istaći na poseban način grupu, zapravo dio građana od 246 tisuća umirovljenika sa najnižim mirovinama. Dakle, to se danas posebno apostrofiralo ovim izmjenama zakona. Ta se mirovina sad povećava za 3,13% određivanjem za svaku godinu mirovinskog staža u visini od 100% aktualne vrijednosti vezano za samu mirovinu. Ono što je po meni jedna mjera koja se sada toliko ne vidi, ali ona je iznimno bitna i ne znam da li zemlje u našem okruženju je imaju, a to je ova demografska mjera, a vezana je za majke, odnosno posvojitelje. Dakle, uz korištenje rodiljnog i roditeljskog dopusta, to znači da za svako dijete imamo 6 mjeseci i više staža. Dakle majka, od troje, četvero ili petero djece imat će 2 godine uračunatog staža. Naravno, po ostvarivanju prava na mirovinu. I još jedna vrlo bitna kategorija, to je kategorija osoba s invaliditetom i njihovog proširenja ovim izmjenama i dopunama zakona. Dakle, sasvim sigurno da se vodilo računa o mnogim elementima vezano za građane, odnosno korisnike mirovinskog sustava i da se željelo napraviti ono najbolje. Danas sam u replici govorio ono što smo mi govorili i na samom Odboru za mirovine i mirovinske sustave, a to je, recimo, mi smo u prošloj godini imali zahtjeve od šefova kabinskog osoblja i članova kabinskog osoblja za beneficirani radni staž. Zapravo se i to dogodilo. Drago mi je zbog toga. Zatim, određene stvari koje sam danas govoreći u replici govorio i gospodinu Čuraju, koje se svakako moraju kao takve pozdraviti. Činjenica je da neke stvari koje su vezane za povećani radni staž, odnosno za beneficirani radni staž za njih zapravo više nema zbog novih tehnologija, uvođenja novih tehnologija, nema uvjeta, i da se taj broj zanimanja sa 95 sveo na 45 sa uvođenjem nekih novih zanimanja. Dakle, sve u svemu, i ovom drugom čitanju treba pozdraviti ova nastojanja i zapravo se zahvaliti cijelom ovome timu iz Ministarstva rada i mirovinskog sustava koji su išli u poboljšanje svih zakonskih izmjena u ovom zakonskom paketu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Babiću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, evo kolega Babić vi ste ovo dobro rekli da je kraj '80. bio 1:4 odnos, danas je on 1:1,2 no vi ste to nazvali da zbog tranzicije se to dogodilo, no međutim mislim da to trebamo nazvat nazvat pravim imenom. Dogodilo se zbog katastrofalne privatizacije koja je provedena u RH, sjetimo se kojekavih Gucića i takvih da ih sad ne nabrajam, na koji način su kupili firme, uništili radna mjesta i zbog toga je ovakav odnos danas. Prodali smo velike firme kao Telekom, INA, strancima kojima je na prvom mjestu profit a ne dobrobit radnika i države, pa su drastično smanjili radi svog profita broj radnih mjesta i tako malo po malo došli smo do broja koji je danas takav i koji će biti još nepovoljniji nego što je sad. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Lenardt, dobro vi ste vi govorite samo o jednom segmentu, a zapravo moja misao je bila realna. Dakle, stvaranjem moderne Hrvatske države mi smo imali zajedničko tržište, dakle to tu činjenicu ne možete zanemariti i upravo zbog tog zajedničkog tržišta jedan dio tržišta je zapravo u RH propao i kao takav se naslanjao na gospodarstvo, gospodarstvo koje zapravo samo po sebi moralo propast jer je imalo tržište na području republika izvan RH. Dakle, govorio sam o tome, govorio sam o okolnostima koje su dovele do toga ali i činjenici da smo bez obzira na sve to i na hrvatske građane koji su, čiji su se doprinosi isplaćivani iz drugih republika, RH je tada isplaćivala sve mirovine iako nije imala taj izvor financiranja iz drugih republika. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na odgovoru, slijedeća replika poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, kolega Babić nastavno na ovo što je kolega rekao, ali u malo izmijenjenom obliku ja ću to tako reći, dakle govorili ste i o razlozima opterećenja mirovinskog sustava navevši jednako tako i okolnosti tranzicijskog razdoblja međutim nemojmo zaboraviti i ratni, ratne okolnosti koje su dovele do toga, dakle agresija na RH, da gospodarstvo se transformiralo u nešto sasvim drukčije, a jednako tako ovim setom zakona moramo sagledavati dugoročnu održivost mirovinske reforme. Ja želim podsjetiti samo da trenutno osiguranici mlađi od 40 godina u RH čine gotovo 45%, a samo ih je 5,35% onih koji imaju 60 ili više godina. Dakle, na ovakav način ovakvim prijedlozima želimo stimulirati i napravit da način i duži ostanak u svijetu rada, a mislim da će unapređenjem sustava se jednako tako otklonit i sve nejednakosti u mirovinskom sustavu.
Zahvaljujem poštovana kolegice Glavak, odgovor kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice Glavak danas je odnos u Saveznoj Republici Njemačkoj, dakle odnos korisnika i osiguranika odnosno radnika i umirovljenika 1:3 i u Saveznoj Republici Njemačkoj se upalio alarm i tada je nastala ona migrantska kriza zapravo njihovom politikom da se uvede radna snaga izvan Republike Njemačke jer je demografska slika u Saveznoj Republici Njemačkoj jako loša. Dakle, oni su toga svjesni bez obzira na jedno uređeno društvo, bez obzira na tako jedan dobar standard o kojem mi danas pričamo, kod njih je demografska slika bila jako loša. Kada se vratite u vrijeme Domovinskog rata, ja se ne volim pozivati na takve stvari al oni su činjenica u jednom sustavu, a ne smijete smetnuti s uma niti građani RH, u Hrvatskoj postoje 3 sustava, evo mirovinski, obrazovni i zdravstveni, kada jedan kotačić maknete onda se zapravo dogodi anomalija u tom istom sustavu i mi smo zapravo tu anomaliju imali '90. godina. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru kolega Babić, slijedeća replika poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega Babić znamo da je ovaj zakon izazvao puno polemika u javnosti, čuli smo u javnom prostoru puno istina ali i neistina, ja sam siguran da se ovim zakonom ispravlja ona anomalija da sve osobe rođene nakon znači 1961. godine i mlađe neće biti zakinute, a znamo i sami kako postoje razlike u mirovinama između muškaraca i žena, ja posebno pozdravljam ovu demografsku mjeru, dodano staža na sve majke za svako rođeno dijete od 6 mjeseci ili 2% i sigurna sam da će ona ovaj biti pozitivno dočekana u široj javnosti.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, odgovor kolega Babić, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice Maksimčuk, slažem se mi smo ovdje često puta govorili, mislim da je i kolega Mirando nekoliko puta o tome govorio o toj nepravdi zapravo koja bi se mogla dogoditi pogotovo s generacijom od '62. godište, dakle radilo se o osobama koje su radili i na istom poslu, pod istim uvjetima sa istim godinama radnog staža, da bi te iste osobe nakon odlaska u mirovinu samo zbog tog jednog dana imale 580 do 600 kuna manju mirovinu. I to je stvarno bila jedna nepravda o kojoj smo mi na odboru razgovarali i upozorili smo na to ministarstvo i resornog ministra gospodina Marka Pavić znam da sam osobno razgovarao s njim i rekao i to ćemo i tu nepravdu jednostavno moramo ispravit. Dakle, ona se dogodila kao, kao anomalija u sustavu nije se tada razmišljalo o tome kao što i sada u najboljoj namjeri one stvari koje sada radimo, ne znači da neke stvari se ne mogu potkrasti i ovim izmjenama i dopunama zakona i da sutra neke stvari nećemo vidjeti.
Zahvaljujem kolega Babić, slijedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, kolegice i kolege, kolega Babić vi ste u svojoj raspravi doslovno nam dali jedan pregled od '90.-tih do danas kako su tekle izmjene postojećih zakona čak ste se i dotaknuli kako su se u koje vrijeme izračunavale formule. Posebno ste naglasak dali na majke, osobe s invaliditetom i na 346.000 tisuća naših sugrađana s najnižim mirovinama. S obzirom da ste sami naglasili da je upravo za te skupne ovaj zakon jako dobar pa ne vidim čemu toliki otpor. Hvala.
Zahvaljujem odgovor kolega Babić, izvolite.
Dakle mogu samo ponoviti ono što sam rekao u svojoj raspravi, detekciju tih, meni bi bilo najdraže naravno da su mirovine u odnosu na prosječnu neto plaću u RH daleko više zbog samog dostojanstva umirovljenika i njihovog radno staža i brige za same umirovljenike. I ja ne vjerujem da niti jedna Vlada koja je o tome razmišljala upravo zbog velikog broja umirovljenika i svega onoga što su oni napravili da nije razmišljala o tome. Međutim, realnost je jedno a želje su drugo. I ova skupina ljudi o kojoj vi govorite 246 tisuća ljudi i povećanje njihovih mirovina, to je i ovaj zakon detektirao, to je i jako bitno naglasit, drago mi je što ste to primijetili. I drago mi je što ste primijetili ovu mjeru vezano za majke s djecom, odnosno posvojitelje. Dakle možda i je to budućnost na dugom štapu ali činjenica je da ona ulazi u zakon i da će sve te majke odlaskom u mirovinu kada navrše uvjete imati mogućnost te beneficije za svako rođeno dijete od 6 mjeseci a za osobe sa invaliditetom ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Babić, na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Željko Lacković, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pozdravljam cijenjenog ministra sa suradnicima. Ja bih želio danas progovoriti o jednomu dijelu u kojemu se nije mirovinska reforma dovoljno po meni dotaknula a zapravo riječ je o jednoj skupini osiguranika mirovinskog osiguranja koji sada ovakvim izmjenama dolaze u nepovoljni položaj. Riječ je naime o obrtnicima, o slobodnim zanimanjima, o trgovcima pojedincima koji nemaju mogućnost kao ostali svi koji po članku 30. i 180. ispune uvjete za starosnu mirovinu da nastave raditi i baviti se svojom djelatnošću već jednostavno ukoliko žele ... [[Govornik se ne razumije.]] takvu djelatnost moraju se odreći mirovine koju su uplaćivali 30, 35 godina. Kao što to biva od vremena socijalizma i Jugoslavije obrtnici nikom nisu bili zanimljivi niti dragi pa se za njih do sada nije ništa promijenilo. Oni i dalje, nekad nisu smjeli imati određeni broj zaposlenika, sada kada prerastu određene prihode moraju mijenjati svoj ustrojbeni oblik, oni odgovaraju svojom imovinom. I sad zamislite u ovoj mirovinskoj reformi oni ne mogu kada navrše 65 godina i stvore uvjete za isplatu primanje starosne mirovine nastaviti svoju djelatnost. Ja sam o ovoj okolnosti ukazao na Odboru za rad, mirovinski sustav danas, isto tako sam i podnio amandman. I ja bih molio da se ozbiljno razmotri ovaj prijedlog i da se nađe ukoliko nije ovaj amandmanski prijedlog adekvatan neko rješenje jer moramo biti svjesni da i naši istočni susjedi u Srbiji ali i one članice EU, dakle i Austrija i Njemačka i Slovenija imaju u određenim nijansama dozvoljene mogućnosti nastavka rada slobodnih zanimanja i istovremenog primanja mirovine. Ja sam u svom amandmanu stavio da bi to bilo da se ostvari pravo na mirovinu sa 65 godina odnosno koliko će već biti, da se stavi u obvezu plaćanje polovine doprinosa na poreznu osnovicu koja se određuje dakle rješenjem i da tako se može nastaviti raditi. Sada vi, to bi između ostaloga bila i jedna pozitivna gospodarska mjera jer vi sada imate situaciju da vam obrtnici kada se spremaju za mirovinu, kada steknu uvjete za mirovinu otvore sa nekim od člana obitelji zajednički obrt i onda u toj tranziciji prenesu obrt na tu drugu osobu, ostvare mirovinu. I sada ovo što je najbitnije, nastave dalje raditi kao umirovljenici gdje državni proračun ne dobiva ništa. S druge strane, u odvjetništvu će vam kolega odvjetnik koji mora u mirovinu, jasno da neće propustiti svoje pravo da koristi mirovinu jer si ju je sam uplaćivao, napraviti će zajednički odvjetnički ured, napraviti će tranziciju svih predmeta, nastaviti će dalje raditi u, ne 4 sata nego u punom obimu a državni proračun od toga neće imati ništa. Dakle, ovo je jedna mjera koja niti znači konkurenciju bilo koga na tržištu, koja neće dovesti niti ima bilo kakav fiskalni utjecaj na proračun nego čak dapače, samo će dovesti do toga da svaki odvjetnik kada ode u mirovinu sa plaćanjem pola doprinosa i dalje zadržava svoj žig, svaki arhitekt, svaki onaj zdravstveni djelatnik jer to su ljudi koji sami uplaćuju sebi doprinose, koji su izabrali da njihov život bude posao, da ne čekaju mirovinu, koji su jako dobro svjesni da oni koji se narade neće uživati u svojoj mirovini. To znaju i oni koji ne rade pa zato ne žele niti raditi što je jedan veliki problem u Hrvatskoj i na tržištu rada. A oni koji mogu uživati u mirovini, koji su dobili neki oblik beneficirane ili povlaštene ili mirovine po posebnim uvjetima, ni oni nažalost danas ne uživaju u takvim mirovinama jer s obzirom da su otišli mladi život im je pokazao da im se bolje isplatilo da rade a ne da koriste ovakvu mirovinu koja ih tržišta ali i iz društva i iz svih onih tokova u kojima bi čovjek u radnoj sposobnosti trebao biti. I želim još jednom naglasiti da imate u vidu i uzmete u obzir i činjenicu da su obrtnici nekad imali svoj mirovinski fond dakle kojeg su samostalno punili i to je bilo i prije drugog mirovinskog fonda i prije trećeg mirovinskog stupa. Dakle oni su za sebe uspjeli uprihoditi ali znate i sami da je spajanjem dakle mirovinskih fondova taj fond se spojio sa svim ostalim uplatama i da imamo situaciju da svi oni poduzetnici koji nisu uplaćivali radnicima mirovinsko osiguranje ti ljudi danas normalno primaju mirovine a oni obrtnici koji su si uplaćivali a nisu uspjeli uplatiti recimo su ušli u nekakvo krizno razdoblje su bili izvrgnuti progonu poreznog aparata. Svi moraju plaćati pa tako i oni ali ja vas molim da ovim zakonskim rješenjima ih ne dovodite u neravnopravan položaj i omogućite svim slobodnim zanimanjima, svim onima koji su utvrđeni kako obveznici uplate doprinosa po članku 10., stav 1., točki 1. i 2., da imaju pravo s uplatom 50% od doprinosa na 50% osnovice nastaviti svoj rad, bit će vam zahvalni, jedni široki krug cehova koji će ovako i onako raditi do god im to zdravstveni uvjeti i tijelo bude dozvoljavalo. Hvala.
Zahvaljujem kolega Lacković. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kad u ovom Visokom domu govorimo o nekim stvarima, onda trebamo govoriti činjenično. Dakle, obrtnici od primjene reforme od 2002. godine su zajedno u sustavu, o tome što je Hrvatski zavod za mirovinsko preuzeo dokumentacije o tome bi se dalo govoriti. Druga stvar, Zakonom je bilo propisano osnovica na koju obrtnici moraju uplaćivati mirovinskom, dakle njima je Zakonom bila propisana osnovica, njima nitko nije branio da imaju veću osnovicu. Druga stvar nikakva represija porezne uprave nije bila, porezna uprava se samo bavila s onim poslom koji je, a to je prikupljanje javnih prihoda. Obrtnici za one godine za koje nisu uplatili doprinose, nisu imali niti priznate godine staža. To su naprosto činjenice, ali kažem ovoga, govoriti da je sve bilo idealno, postoje zapisnici kako je taj Fond izgledao i na što je ličila dokumentacija i koliko je dokumentacije falilo u onom trenutku kad su se ta dva Fonda spojila, to najbolje znaju ljudi u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. Odgovor, kolega Lacković, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Dakle, ja sam ostao malo duže u ovom Domu jer me ova rasprava interesira i imao sam potrebu ovo reći, ali dosta mi se vrtjelo u glavi kad čujem da zagovaraju primanja, dakle mirovine, upravo oni koji nikad nisu radili do dolaska ovdje u Hrvatski sabor, 'oće se reći da su ovdje nekakve visoka primanja i plaće, a ovdje ljudi, veliki, veliki dio ljudi, imaju sad plaće koji nikad nigdje u realnom sektoru neće imat. A znate koliko ima obrtnik? Točno onoliko koliko vrijedi, ja sam platio milijune kuna poreza, zato jer sam nešto radio, privrijedio pa sam platio državi porez. I to nije pitanje, ja mislim da je pitanje da se uključe u politiku gospodarstvenici, obrtnici, ljudi koji zaista plaćaju državni proračun i gledaju ovdje sve skupa nas, ovdje vidim da se neki bore koji nemaju dana radnog staža i nikad neće imati plaću kakva je ovdje i veli da su plaće prevelike. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Lackoviću. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Ima jedna mala zemlja u Europi gdje su vlastodršci od '90-te godine pa dalje, otkrili da je mirovinski sustav izvrsno područje gdje oni mogu održavat se čitav život na vlasti, a govorili su svom narodu otprilike ovako, da nije potrebno odraditi puni radni staž, nego da se treba ići i može ići prije u mirovinu, pa su oni tolerirali lažne mirovine, lažne branitelje, čak su neke znanstvenike poticali da osmisle model dokupa radnog staža i to su sve forsirali i na kraju zaključili da je to idealan sustav. Zašto idealan? Jer će tako stvarati desetine tisuća svojih klijenata odnosno zahvalnih ljudi koji će sutra i u godinama koje dolaze za njih glasati na svim narednim izborima. I prolazile su tako godine i došla je 1999., 2000.-ta godina kada se vidjelo da se taj sustav natrpao i pretrpao svime i svačim. Političari, tadašnji vlastodršci bili su zabrinuti i pitali su ima li, zna li netko čarobnjake u svijetu, da otkrije model kako će taj sustav opstati, kako će funkcionirati? Saznali su da su najveći čarobnjaci na svijetu, u Svjetskoj banci i oni su se obratili tamo, oni su došli u Hrvatskoj, razgovarali i rekli su velika je rupa koju ste ovdje iskopali, samo vas jedna stvar može spasiti, a to je ako u ovaj svoj mirovinski sustav koji je uistinu neodrživ, ako ga ugradite tamo, drugi mirovinski stup. Pitali su oni velike čarobnjake, pa kako je to moguće da funkcionira? Oni su im rekli, radnici od sada neće uplaćivati 20% isključivo u prvi mirovinski stup, nastavit će plaćat 15%, ali naša čarolija je u tome da 5% uplaćuju u drugi stup, a onda će drugi stup ponovo kreditirati prvi stup uz visoke kamate. Pitali su ovi pa kako je to moguće, oni će nas otkriti i prokazati da ih lihvarimo? Oni su rekli ovo će držati vodu, to vam mi garantiramo i stvar je krenula dalje. Trebalo je proći, dakle od 2002. godine kako su otišli čarobnjaci, kako je osmišljen drugi mirovinsku stup, da dođe 2015. godina, da se pojave neke nove političke stranke na hrvatskom, na hrvatskoj sceni u ovom Saboru i da pokažu narodu da je u stvari car gol, a u prijevodu da je mirovinski sustav neodrživ i da kao takav, znači, ostavlja sve umirovljenike sadašnje i buduće u jednoj velikoj neizvjesnosti. Međutim, postavilo se pitanje što raditi tada, 2015. godine? E tada su neki koji su došli na političku scenu, a evo sa ponosom mogu reći da sam tada izjavio da je, prvi sam izjavio u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku, da je drugi stup neodrživ, da je štetan i da ga treba što prije transformirati. Neki mediji, poput Jutarnjeg lista, a mi dobro znamo za što i za koje skupine radi ta kuća, doslovno su me zakucali na zid kad sam to rekao. Međutim, danas sam sretan, i kao političar, i kao znanstvenik, i čovjek, jer je jako puno građana Hrvatske shvatilo o kakvoj se velikoj zabludi radi. Međutim, nastala je panika i nestala je čarolija, i dolazi, znači dolazi ova godina, prošla je godina i ponovo se postavlja pitanje kako spasiti taj sustav i pojavljuje se Marko, Marku su rekli da rupa u mirovinskom stupu velika, on je rekao dovedite me da je vidim, kada su Marka doveli da vidi rupu mirovinskog sustava, on je rekao, pa nije ovo rupa, ovo je rupetina ljudi, skoro se srušio u nesvijest. Oni su mu i dalje govorili da je rupa, da mu se čini da je rupetina, ali su mu rekli slušaj, ti znaš, ako ne znaš, moraš znati objasniti svima gdje hodaš da znaš kako to riješiti, pa on je rekao, pa ljudi moji, jeste li vi normalni, ali shvatio je da na takvoj poziciji mora upravo tako učiniti. I što je on napravio da ljudima prikaže da je ovaj sustav održiv, on je shvatio, odnosno ne on jer je u početku imao drugačije namjere, čak dobre, a onda su mu drugi sugerirali, čarobnjaci, pojavili su se novi čarobnjaci i rekli, slušaj, nema veza što u Europi nema nijedna zemlja koja ima drugi stup, svi su je napustili, ali trebaš reći slijedeću čarobnu poruku, reci narodu, ljudima da ćeš onima koji imaju sredstva u drugom stupu, a prema obračunu, ako su imali sredstva u prvom i drugom stupu, pokazalo se da će dobivati čak 600,00 kn manju mirovinu, nego da su imali samo sredstva u prvom stupu. E ti fino njima reci da će povećati 27% njihove buduće mirovine, al, znaš kakav je narod, oni neće ništa pitati, biti će oduševljeni da će se povećati mirovine 27%. I evo vidite, Marko je došao u tu situaciju da mora gdje stigne objašnjavati o čemu se radi i tako je došao i u naš Sabor. I mi to slušamo, slušamo, ali malo tko ustvari vidi kolika je ta rupetina velika, a rupetina je velika, Marko zna da svake godine 17 milijardi kuna treba od ukupno 39, da svim umirovljenicima u toku godine isplati mirovine u RH. On zna da je taj sustav neodrživ i on je htio i rekao je ljudima, pošteno je rekao ljudima, ljudi, ovaj sustav je neodrživ, onda su brzo par dana Marka sklonili da ga uvjere da su to vijesti koje uznemiruju ljude i da ne treba tako govoriti. Nakon toga došla je ova čarobna poruka, i vama ćemo u drugom stupu povećati buduće mirovine 27%, ali Marko je pametan, Marko zna da nema novca ni za ovo sada, a kamo li još kada poveća 27%, znači, mirovine u drugom stupu. I što se ovdje, dakle, na temelju ove mješavine bajke i grube realnosti, poštovani građani, može zaključiti? Može se zaključiti da su naši umirovljenici u proteklih 20 godina podnijeli najteži teret transformacije, da su oni osiromašeni, a u odvaženom smislu i opljačkani. Oni su, podsjećam, 1990.-te godine, njihova prosječna mirovina bila je 75% prosječne plaće tada u RH, sada je pala na 40%. Ponavljam, pala je na 40% i prema tome, 90% građana RH koji su sada u mirovini, oni su u zoni, samo korak do zone siromaštva, a mnogi od njih i jesu. Samo su dva načina stabilizacije mirovinskog sustava odnosno ključni je prvi, a to su visoke stope rasta BDP-a, to jedino može spasiti mirovinski sustav. Drugo, hitno je potrebno transformirati drugi mirovinski stup u prvi koji je izvorno, Marko je htio, ali su ga spriječili, zašto, jer se fond menadžeri bore za sebe jer Marko zna da fond menadžeri održavaju drugi stup, a znamo i mi, samo zbog sebe, ne zbog radnika jer u toj priči o drugom stupu samo zarađuju mirovinski fondovi odnosno fond menadžeri. I zato je potrebno, poštovani građani, što prije transformirati drugi stup, on je obmana, on je štetan i dati ljudima slobodu izbora, tko želi da se zaključno do kraja 2019.-te prebaci u prvi stup, a onaj tko želi se prebaciti u treći stup, budući drugi stup dobrovoljni, da isto to, svoja sredstva iz drugog stupa može prenijeti u treći stup, dakle, Stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže za mirovinski sustav koji ima samo dva stupa. Prvi je međugeneracijska solidarnost, a drugi je dobrovoljni stup. Sve ostalo se pokazalo promašenim i RH je jedina zemlja koja još uvije ima drugi mirovinski stup. I još jedna važna stvar, gospodine ministre, pripremio sam 3 Amandmana, razgovarao sam sa gospodinom iz Zadra, on je otišao u mirovinu 1.9., 40 godina radnog staža, ali je radio još i 8 mjeseci, tih 8 mjeseci u ovoj godini, nisu mu nigdje priznati, dakle, on je izdvajao 8 mjeseci doprinose, ali od toga nema ništa. Dakle, dođimo pameti, vi ste sada u poziciji da mijenjate, da vladate, promijenite ovaj neodrživi mirovinski sustav u korist naših budućih umirovljenika i sadašnjih. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite. Molim vas mikrofon kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Ja bih se najprije složio sa kolegom Lovrinovićem i njegovom prethodnom raspravom, ja sam također zalažem za to da imamo međugeneracijsku solidarnost i dobrovoljni mirovinski stup, nije nam potreban drugi. Međutim, problem sa tom međugeneracijskom solidarnošću koja je i dalje temelj naših mirovinskih prihoda je taj da nemamo dovoljno radnika u odnosu na broj umirovljenika i kako stvari stoje, to se neće u doglednoj budućnosti popraviti, a neće zbog toga jer država treba reset. Moramo se resetirati, kompletna država se mora resetirati, mi imamo velike potencijale za ekološku poljoprivredu, ekološko stočarstvo, za suvremene tehnologije. Međutim, ništa od toga se ne događa, a ne događa se zbog toga jer politika nije sposobna te naše potencijale aktivirati, a nije ih sposobna aktivirati zbog toga jer svi žive na nekakvim lovorikama pripadnosti stranačkom plemenu i na temelju toga se dobivaju i glasovi. Dokle god vlada takvo stanje gdje nema meritokracije, gdje se ljudi nadaju da će im netko drugi omogućiti budućnost, dotle prave budućnosti u RH neće biti i dotle će iz RH bježati sve ono što vrijedi, sve ono što je napredno, sve ono što može doprinjeti da RH uistinu postane suvremena zemlja, barem srednje vrijednosti u EU. Mi smo za sad daleko od toga, naš BDP presporo raste, postoje neke mjere države koje bi mogle omogućiti da taj BDP naraste i bez zapošljavanja, o njima sam već puno puta govorio, neću se ponavljati, ali na žalost, mi nismo u stanju uzeti niti onaj novac koji nam leži na cesti, mi nismo u stanju kazniti poslovne subjekte koji nepošteno posluju, nismo u stanju sustavno vratiti milijarde kuna svojim građanima koji su oštećeni i nismo u stanju provesti neke mjere da ti naši potencijali koji su uistinu iznimni, procvatu. Dakle, ne bih puno širio, u ovom Zakonu koji je pripremljen ustvari se samo radi o tome da se stvari preslaguju, ali se ništa kreativno ne može napraviti jer jedina kreacija koja je moguća je ta kreacija u kompletnoj državi u smislu rasta gospodarstva, rasta zapošljavanja, u smislu aktiviranja svih naših potencijala koji su uistinu iznimni, dakle, dok to država ne ostvari, dok se ne pojavi nekakva politička snaga koja će to omogućiti, nama prave budućnosti nema. Stagnirati ćemo, biti ćemo na nekakvoj pozitivnoj nuli i nećemo biti poželjna zemlja za ulaganje, pa onda dok se to ne dogodi, nema nama budućnosti, a umirovljenici će živjeti sve lošije i lošije jer jednostavno zbog toga što nema dovoljno zaposlenih, oni ne mogu niti imati bolje mirovine, tako da u ovom trenutku je nemoguća misija da se umirovljenicima povećaju mirovine za, ne znam, neke bitne iznose, upravo zbog toga jer gospodarstvo nema tu moć da to ostvari, pa treba poraditi onda na tome. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, nije nazočan. Poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo, danas se je svašta još reklo u ovoj raspravi, nažalost, brzoga rješenja za ovaj duboki problem koji je nastajao decenijama, nema, a ono što mi se čini danas, evo i nakon ovog izlaganja prof. Lovrinovića oko ove rupe za koju bagera nema, izgleda da je zatrpa, očito se sve vrti oko drugog stupa koji je težak 100 milijardi kuna i oko toga tko će ga kontrolirati i tko će gospodariti s tim novcem. Prvotna ideja da se ukine drugi stup je, kako je profesor i obrazložio, je znači, ukinuta, te ideje više nema, treba preživjeti ovo što je danas, a evo, već smo čuli i sam spomenuo taj odnos koji je bio krajem 80.-tih 1:4, a koji je danas 1:1,2 u odnosu ostalih osiguranika i umirovljenika. Ono što je tragično u tome, to su ljudske sudbine koje moraju sve ove promašaje, svih Vlada koje su bile do sada, a određene grupacije posebno, koja je dozvolila i samu privatizaciju na način na koji je provedena, na koji je opljačkana hrvatska imovina, na kojoj su uništena radna mjesta i koja je jedna od glavnih krivaca da se dovelo do ovako nepovoljnog odnosa u mirovinskom fondu tj. odnosa osiguranika i umirovljenika. Ono što će i dalje pogoršati taj odnos je današnji odlazak onih najbolje radno sposobnih ljudi koji su obrazovani, mogu reći egzodus naših najkvalitetnijih radnika, stručnjaka, znanstvenika koji napuštaju RH iz razloga jel traže bolje mjesto za život, jel traže pravednije društvo u kojem će živjeti, jel traže državu u kojoj vlada i pravo i pravda, a svega toga ne vlada u RH. U ovih posljednjih 27 godina su svi uzroci ovoga što nas čeka, a ono što nas čeka, na žalost, ne možemo niti predvidjeti jer, kao što vidimo, da smo pali na dno EU. 90.-tih godina smo bili ispred Mađara, ispred Rumunja, ispred Bugara, ispred Slovaka, ispred Čeha, Poljaka, a danas smo iza njih, u svim pogledima, i gospodarskim, demografskim i svim onim odnosima koji vladaju u društvu. Nažalost, mnogi ljudi su se rodili sa zlatnom žlicom ispod vrata, kao što je netko ovdje rekao, nemaju nijednog dana radnog staža u privredi, ne znaju što znači zaraditi kunu svojim novcem, postavljeni su na određena mjesta zahvaljujući svojim prijateljima, stranačkoj podobnosti i kako bi rekli, postali bi uhljebi i nisu tu da razmišljaju tu da razmišljaju svojom glavu, već da slušaju i rade ono što im je netko rekao, a to što rade, jako je loše. Ovo što danas pričamo, Zakon o mirovinskoj reformi koji nije reforma, već sam nekoliko puta rekao da je reforma ono što se drastično mijenja u sektoru, a ovdje nema ništa drastičnoga nikakve drastične promjene osim borbe za kontrolu tih 100 milijardi kuna. Evo kolega Lovrinović je pričao priču o rupi, a ja ću vam pričati jedan vic koji sam čuo neki dan, koji kaže ovako. Vozio se Tito prugom, stao vlak, pita Tito što je, kažu druže Tito nema više pruge. Kaže on zovi omladince da sagrade prugu. Krajem '80.-tih vozi se Ante Marković vlakom, stao vlak, pita on što je, kažu nema pruge, kaže on daj onu iza slaži ispred vlaka, pa da se vozimo dalje. I kažu neki dan se vozio Plenković vlakom, stao vlak, pita on što je, kažu nema više pruge. Kaže on ništa, pozovi ministre neka ljuljaju vlak da izgleda kao da se vozimo. Nažalost ovo je vic, ali bojim se da u ovom vicu ima i dosta istine oko ovog ljuljana vlaka. Umirovljenici su ljudi koji su odradili svoj radni vijek, nažalost samo 15% je onih koji su odradili puni radni vijek i ostvarili mirovinu, oni imaju najniže mirovine, a svi oni drugi koji su dobili mirovine na razno razne načine po posebnim propisima, svaka čast onima koji su na to imali pravo, ali veliki dio njih je tu koji nisu zaslužili po tim posebnim propisima mirovine, upravo iscrpljuju taj mirovinski sustav kako ovi koji su stvarno radili ne mogu imati punu mirovinu. 2.000 kuna ili 2.500 kuna je nešto s čime jedan umirovljenik ne može živjeti. Dok bračni par koji je u mirovini, pa ima takvu mirovinu i žive zajedno još mogu egzistirati, ali onog trenutka kada jedan od njih umre, onaj drugi pada na prosjački štap, mora virit po kontejnerima, skupljati flaše, prositi, svakodnevnica u Zagrebu je takva kada hodate svi pružaju ruku, nažalost ima i onih koji snažno pružaju, ali puno je ljudi koji mole kupite mi kruh, kupite mi sendvič, kupite mi nešto da pojedem gladan sam. Jako puno umirovljenika hoda na taj način. Možda ja nisam baš u temi ovog zakona, ali govorim o posljedicama onoga što će se dogoditi s ovim mirovinskim zakonom. Oni koji kažu postoje oni koji su radili od 18 godina, da postoje no nema ih puno. Morate znati da postoje oni koji su s 18 godina počeli raditi pa su ostali bez posla, pa dugo godina, nisu mogli naći posao jer upravo sve što se dešavalo u Hrvatskoj o čem sam maloprije pričao, je dovelo do toga da oni nisu imali posao, da su poslodavci mogli reći ako ne želiš raditi za minimalac, ima tri drugih kojih hoće i onda smo došli do današnje situacije da malo tko će sa 61 godinom moć ić u mirovinu. Tu su i obrtnici, evo kolega je govorio puno o obrtnicima koji su zbog preživljavanja svojih obrta malih si uplaćivali najminimalnije što su mogli, jer nisu si mogli priuštiti veće uplate i njihove mirovine će biti nakon završetka njihovog radnog vijeka vrlo, vrlo male. I bez obzira na sve ove borbe, na sve ove silne pameti koje se izlijevaju na sve ove reforme koje se pokušavaju pokušavati kao reforme moramo se sjetiti onih koji će zbog svih lažnih priča koje su izmišljene na kraju krajeva živjeti na prosjačkom štapu. Bez obzira od onih koji danas rade u državnim službama, sjede ovdje, pa mogu se smijati jer danas im je dobro, no morate znat da lako je dok čovjek ide, ali dođu oni stari i teški dani kada ljudi imaju povećane potrebe za lijekovima, za njegom, a kakav je naš zdravstveni sustav to svakim danom raste, a sve je manje onih koji uplaćuju mirovinske fondove. Tako da svi vi koji pišete zakone sjetite se jednog dana da ćete i vi ostarit, ali ćete imati vjerojatno veće mirovine od masu onih koji su radili sa srednjom stručnom spremom na niskim plaćama, koji su bili izigrani od mase razno raznih poslodavaca, koji nisu dobivali plaće mjesecima, kojima nisu nikada uplaćena davanja u mirovinske, u mirovinsko osiguranje zbog toga što ih država nije niti natjerala. Mi danas imamo listu srama, masu dužnika velikih tajkuna koji nisu platili svoje obaveze, a nitko ništa nije poduzeo, a zbog toga će patiti svi oni koji će sutra naslijediti, doć u mirovinu zbog njihovog nemara. I zbog nemara države koja jednostavno nije o tome vodila brigu. Uvijek se pretače jedni u deficit, drugi u suficit, rijetko ko i u suficit, uglavnom vlada od vlade nasljeđuje deficit i cijelo vrijeme se priča oni prije nas su doveli do toga. Pa ljudi bez obzira kojoj mi političkoj opciji pripadamo sve su to naši ljudi, svi su to građani RH, svi su to naši susjedi, prijatelji, rođaci ili čak možda i neprijatelji ali su građani RH i moramo u svim zakonima o njima voditi računa, kao da su nam naši najbliži, a ne da ih držimo kao brojke ili kao netko koga nisam upoznao, pa baš me briga za njega. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lenartu. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala, uvaženi kolega Lenart koliko vidim obojica se slažemo s tim da treba provesti reviziju povlaštenih mirovina, to je sigurno. Međutim, pitam vas sada kao zastupnika i čovjeka vrijeme adventa, Hrvatska je barem po istraživanjima skoro 90% kršćanska zemlja, tako se izjasnili građani, što katolici, što pravoslavci, ovo je vrijeme nade. Pa jeste primijetili 2016. da je dana hrvatskom narodu lažna nada da će preuzet se vratit po nacionalni identitet INA. Sad se daje lažna nada da će 27% svima koji su u drugom stupu da će se povećati mirovine, a vidimo da je rupetina od 17 milijardi. Zašto se kolega Lenart ta lažna nada širi u vrijeme Adventa kada se treba širiti ona nada iskrena koja se odnosi na pojedinca, obitelj i čitav narod.
Zahvaljujem kolega Lovrinović. Odgovor kolega Lernard, izvolite.
Poštovani kolega Lovrinović, pa lažna nada je Hrvatima dana tamo '90.-te godine. Nažalost mnogi su zbog toga izgubili i život jer su željeli ovdje Švicarsku, željeli su najbolji život za svoje najbliže i za one koji su živjeli u Republici Hrvatskoj, no nažalost, mi smo danas došli do toga da uz sve davanje lažnih nada, uz sve ono što vlada u ovom društvu, djeca tih koji su trunuli u rovovima, koji su ginuli, koji su davali svoje dijelove tijela, koji danas imaju PTSP i vrlo teško se nose s time, da njihova djeca traže bolje i pravednije društvo i odlaze diljem Europe, jer jednostavno više nemaju vremena nakon 27 godina čekati, ono bit će bolje. Kad će bit bolje? A nažalost sve postaje gore. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Lenartu. Završna riječ u ime zastupnika GLASA-a i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Treba reći iz ove rasprave kolege Lackovića i kolege Lenarta da obrtnici bez obzira na male uplate doprinosa kroz godine, su zaštićeni Odredbama najniže mirovine i njihova mirovina bez obzira koliko su plaćali, ne može biti u ovom trenutku manja od 63,61 kune po godini staža. Dakle, to je mehanizam njihove zaštite bez straha da će oni upasti u neko siromaštvo, to će biti sigurno puno više nego što bi imali mirovnu po onome koliko su uplatili doprinosa. Ja bi molio ministra da svima nama pojasni kako će se obračunavati ovih 6 mjeseci dodanog staža za žene odnosno kako će to biti u slučaju da žena ne koristi odnosno kad muškarac koristi pretežiti dio rodiljnog odnosno porođajnog dopusta i tako, i u stvari koji prosjek, koja je vrijednost tog dodanog staža, te pola godine? Dal je to prosječna plaća žene, majke, što u slučajevima ako dijete preživi a ne daj bože majka umre, jer to je život, mi govorimo o mirovinskom sustavu koji mora sve trenutke života imat pod kontrolom, i mi propisujemo, moramo propisivati tako Zakone. I ono što sam još htio reći, ovdje se provlači jedna mantra da je mirovinski sustav kao takav neodrživ. Pa on je neodrživ od 1993. dalje, 25 godina funkcionira. Zašto funkcionira? Funkcionira zato što se značajan dio sredstava prikupljenih od općih poreza, preusmjerava u isplatu mirovine. A zašto je to tako? Pa zato što je ovo specifično pravo koje se gradi desetljećima, dakle mi još uvijek u radnom odnosu plaćamo doprinose koji tekućim transferima idu u mirovine onih koji su danas u mirovini. I nitko se nema pravo, ni danas, igrati sa tako izgrađenim mirovinskim pravom u prošlosti, niti se itko ima pravo u budućnosti igrati sa našim tako stečenim pravom građenim desetljećima. Prema tome, priča je čista, nemamo tu katastrofične situacije, oko katastrofične situacije vizualizirati. Oni što želim reći oko ovog jutrošnjeg paketa Zakona, sigurno je dobar Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o dodatku na mirovinu, on rješava jedan problem budućih umirovljenika, tako da se povećava na neki način mogućnost korištenja mirovine iz dva stupa, inače kad ovoga ne bi bilo, onda bi gotovo svi korisnici odnosno obveznici drugog mirovinskog stupa, ostavili svoju ušteđevinu državi i prešli u prvi mirovinski stup, i ja ću ga osobno, ne znam koko će moji kolege u Klubu, mi smo tu vrlo slobodni, al ja ću ga sigurno podržat, podržati ovaj Zakon. Zakon o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem, nikoga nije spominjao, on je sada na dnevnom redu, imam jedan svoj osobni inat, jer za razliku od prvog čitanja kad nisam dobio elaborate zašto se za neka zanimanja smanjio staž osiguranja sa većim trajanjem, zbog istog principa neću glasati ni ovaj put za Zakon, iako smatram da je opravdano neka radna mjesta sa povećanim trajanjem, ne sada već davno trebalo ukinuti, jer jednostavno ta radna mjesta, te djelatnosti, ta zanimanja, ne postoje. I treće, dakle rekao sam već i u raspravi pojedinačno, i u ime Kluba, ovaj Zakon kad gledamo u globalu, je lošiji nego što je sada Zakon o mirovinskom osiguranju, i osobno ga ne mogu podržati, a mislim da će i kolegice, i kolege iz Kluba učiniti isto. Hvala lijepa.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti k'o što se kaže, i sad imamo tri druga, klaster, ili skup od tri druga Zakona.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, drugo čitanju, P.Z. br. 452. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, amandmane su podnijeli zastupnik Mirando Mrsić, zastupnik Željko Jovanović, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Ivan Lovrinović, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, zastupnik Silvano Hrelja, zajednički amandmani Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnik HSS-a, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Kluba zastupnika Živog zida i Kluba nezavisnih zastupnika. Zatim amandman zastupnika Željka Lackovića, Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Prvi amandman poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, pozivam predstavnicu vlade, državnu tajnicu Majdu Burić, da nam da očitovanje, izvolite državna tajnica.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća, zato što se sukladno važećem ZOM-u, dakle Zakonu o mirovinskom osiguranju za izračun visine mirovine, uzima u obzir cjelokupno razdoblje osiguranja i ostvarenih plaća odnosno naknada.
Zahvaljujem državnoj tajnici, budući da nema predlagatelja, glasovati ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na drugi amandman zastupnika Silvana Hrelje, izvolite državne tajnice.
Zahvaljujem amandman se ne prihvaća. A ne prihvaća se zbog toga jer je puni naziv Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje već naveden u čl. 1. stavku 5. ovoga zakona.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Poštovana državna tajnice, to je točno što ste vi rekli, međutim ja i dalje smatram da ovo što je rečeno za HZMO i njegovu ulogu, treba biti u punom nazivu u članku 2. jer u članku 1. u stavku 5. ste ga spomenuli samo u kontekstu da osniva društvo iz stavka 4. ovog članka, dakle članka 1. a ne uz onu njegovu osnovnu djelatnosti a to su mirovine, dakle sve o mirovinama, radi sve po mirovinama iz sustava međugeneracijske solidarnosti odnosno I. stupa mirovinskog osiguranja. Dakle ovo po meni nije trebalo mijenjati zato što je vrlo nelogičan članak 3. odnosno stavak 3. u članku 1. gdje se govori da ovim zakonom uređuje se i provedba isplate mirovina na temelju ukupnog iznosa kapitaliziranih uplata doprinosa iz obveznog i dobrovoljnog mirovinskog osiguranja individualne kapitalizirane štednje iz stavka 1. točaka 2. i 3. ovoga zakona jer to nije točno, vi znate dobro kao i ja da se ovo uređuje sa dva poveća zakona, Zakonom o dobrovoljnim mirovinskim fondovima i Zakonom o obveznim mirovinskim fondovima. Dakle ovdje se ne uređuje čak ni provedba isplate, ovdje se može urediti samo osnivanje mod a mod mora raditi po drugim zakonima, ne po ovom zakonu. Prema tome smatram ovaj amandman ispravno pozicioniran i sadržajno i nomotehničkim, pa tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Prelazimo na 3. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Mjera prema kojoj se roditelju, majci ili posvojiteljici dodaje 6 mj. staža za određivanje visine mirovine, mjera je koja prije svega je u cilju zaštite majčinstva i određuje se po osnovi rođenja djeteta a ne ovisno o visini naknade plaće zbog korištenja rodiljnog ili roditeljskog dopusta.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovana kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice, poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ono što je bitno naglasiti a razvidno je i u Strategiji o ravnopravnosti spolova iz 2017. g. jest da žene češće izbivaju s posla, da rade za niže plaće, da zapravo one se ne realiziraju dovoljno na tržištu rada, da glavna prepreka tržištu rada uz dob im je ona prema odluka o majčinstvu. Upravo iz razloga da bi potakli demografsku obnovu odnosno ono što nam donose 3., 4. i svaka druga djeca nakon toga jest nužno da te žene motiviramo. Mi smo predložili u našem amandmanu da one žene koje rode 3. dijete, 4. četvrto dijete i svako drugo dijete iza toga ili ga posvoje, isto tako one koje rode blizance, koriste godinu dana taj mirovinski staž da im se uveća za godinu dana jer smatramo da isto treba biti razmjerno onome što koriste rodiljni dopust i zato vrijeme za drugu i treću godinu primaju manju naknadu, izbivaju sa tržišta rada a jednostavno prisutna je ta neravnopravnost u smislu da samo 0,31% očeva koristi rodiljni dopust a svega 4,47% očeva koristi roditeljski dopust. Upravo zato smatramo daj e nužno da se napravi taj iskorak, vi ste predvidjeli 6 mj., mi predlažemo godinu dana radnog staža za one majke koje posvoje ili rode blizance, treće, četvrto i svako drugo dijete. Izuzetno je bitno u momentu kad znamo da RH ima nisi prirast temeljeno na demografskim kretanjima, da imamo visoku razinu iseljavanja, da napravimo sve korake koji će na m pomoći u demografskoj obnovi jer demografija je pitanje svih pitanja kao što je javna uprava reforma svih reformi. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Čikotić. Prelazimo na 4. amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da bi predložena izmjena značilo retroaktivnu primjenu zakonske odredbe što je u suprotnosti sa ustavnim načelom o zabrani retroaktivnosti, amandman se ne prihvaća.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena državna tajnice, znači vi radite podjele između majki, radite podjelu između žena, radite podjelu između djece, radite podjelu između sestara. Znači jedna će sestra otići u mirovinu sutra, druga će otići za 3 tjedna. Ova koja ode za 3 tjedna dobit će za dvoje djece godinu dana staža i 4% povišice, ova koja ode sutra, neće dobiti takvo pravo. Znači zbog čega jedno majčinstvo vrijedi više a drugo manje? Zbog čega za jedno dijete se može dobiti staž a za drugo ne? Ja razumijem da ste vi možda imali neke časne namjere u vezi s uvođenjem ove novine ali niste dovoljno promislili taj zakon, te izmjene i sada ćete imati veću štetu nego korist. Ja vas želim upozoriti da se s ovim amandmanom slažu i sindikati, da se slaže i sindikat umirovljenika, ja vjerujem velika većina umirovljenika te iz tog razloga pozivam vas da još jednom razmislite jednako kao i sve zastupnike a iz ovoga razloga tražim i glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Prelazimo na 5. amandman poštovanog zastupnika Miranda Mrsića. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i za amandman broj 3. dakle mjera kojoj se roditelju, majci ili posvojiteljici dodaje 6 mj. staža za određivanje visine mirovine, prije svega jest mjera u cilju zaštite majčinstva i određuje se po osnovi rođenja djeteta a neovisno o visini naknade plaće zbog korištenja rodiljnog ili roditeljskog dopusta.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani Kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovana državna tajnice, napravili ste još jednu diskriminaciju, niste ni svjesni što ste napravili sa ovime jer ste ženama dodali 6 mjeseci staža a da niste definirali po kojim vrijednosnim bodovima će određivati bodovi za tih 6 mjeseci. Žene su dobile 6 mjeseci ili više za djete ali to niste riješili što to znači za njihove mirovine. One će onda biti još dodatno 6 mjeseci penalizirane zato što vrijednosni bodovi neće odgovarati njihovim prosječnim primanjima nego će odgovarati onim primanjima koja su u vrijeme porodiljskog koja znamo da su manje i napravili ste još jednu dublju diskriminaciju žena umjesto da ste riješili problem koji stalno je u mirovinskom sustavu a to je da žene i zbog porodiljnog dopusta, zbog majčinstva, zbog njega člana obitelji imaju manje mirovine. Ovo ste napravili preko noći bez ikakvih konzultacija, bez ikakvih izmjena da bi sa ovim spinom zamračili sve one probleme koje imate sa ovim Zakonom o mirovinskom osiguranju koji je doveo i dovesti će do još većih problema u mirovinskom sustavu a neće riješiti probleme koje treba riješiti. Obzirom da niste definirali koji prosjek, koji vrijednosni bodovi vrijede u tih 6 mjeseci, vi ste te žene još jedanput zakinuli jer će imati duži period u kojem će im se obračunavati vrijednosni bodovi manji nego vrijednosni bodovi koje imaju za svoju plaću. I onda će oni zbog ovoga, de facto neće imati veću mirovinu nego će imati još i manju mirovinu. I niste ženama dali ništa nego ste ih već dodatno penalizirali i to će vam se vrlo brzo vidjeti čim vam prva žena ode u mirovinu, vidjeti će se šta ste napravili da ste napravili loše ženama.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 6.-ti amandman zajednički Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e i kluba nezavisnih zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Ovaj amandman se ne prihvaća. Naime ubrzanje povećanja dobi za starosnu mirovinu predlaže se radi poticanja dužeg ostanka u svijetu rada kao i kasnijeg ostvarivanja prava na mirovinu a radi dugoročne održivosti sustava, mirovinskog sustava, kao i adekvatnosti mirovina nužno je ubrzavanje podizanja dobne granice kao uvjeta za stjecanje prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu u odnosu na važeći zakon.
Zahvaljujem državnoj tajnici, predstavnik predlagatelja poštovani kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Predloženim amandman predlažu se uvjeti za stjecanje prava na starosnu mirovinu bez propisivanja prijelaznog razdoblja u kojem bi uvjet dobi bio postupno povećan sa 65 na 67 godina. Uzimajući u obzir usporedne podatke i projekcije za Hrvatsku i zemlje EU naručito u pogledu očekivanog trajanja života te očekivanog trajanja zdravog života nakon 65 godine ali i usporednih podataka o stopi zaposlenosti a prema kojima Hrvatska zaostaje za zemljama EU to je jasno kako je dobnu granicu za stjecanje prava na starosnu mirovinu potrebno postaviti na 65 godina. Životni vijek, život u zdravlju nakon 65 godine i drugi pokazatelji ovise o uvjetima života u stvarnom okruženju, radnim uvjetima i tehnologija, stanju zdravstvene zaštite i njene dostupnosti što su neposredni razlozi hrvatskog zaostajanja za EU prosjekom te posebno za stanjem u razvijenim EU zemljama. Podizanje dobne granice za ostvarenje prava na mirovinu ne znači da će ljudi do tada moći raditi ali znači da će zbog ranijeg odlaska u mirovinu jer ne mogu raditi ili ih se poslodavac želi riješiti, zaposliti nekog mlađeg biti trajno kažnjen i nižim mirovinama što će rezultirati njihovim siromaštvom u starosti. Zbog toga je dobnu granicu potrebno postaviti na 65 godina i tražimo glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Arsenu Bauku. Prelazimo na 7. amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-a. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je istovjetno kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena državna tajnice, znači mi u klubu Živog zida i SNAG-e ni na koji način ne možemo prihvatiti daljnje pogoršanje položaja umirovljenika. Znači umirovljenici su već i u ovom trenutku građani drugoga reda koji ne mogu ostvariti neka osnovna egzistencijalna prava a kamoli prava pred institucijama i pred državom. To su ljudi koji su gurnuti na marginu društva i koji se doživljavaju kao teret od strane vaše Vlade i sada da još dodatno im uskraćujete manevarski prostor, njihova prava, znači da sad zatražite da oni rade do 67 godina umjesto da rade do 65 kao do sada, jednostavno nema smisla. Znači sve ozbiljne analize, primjerice zdravstvene pokazuju da je čovjek bolestan u Hrvatskoj u prosječnoj dobi od 56 godina. Znači u biti bi trebali ići za time da već i postojeće djelatnike na neki način rasteretimo a ne da im onda još produžujemo radni vijek za 2 godine kada je posve jasno da oni trpe određeni fizički i psihički deficit u toj dobi. I doista ovakve mjere samo pokazuju koliko je neefikasan mirovinski sustav i kako vi ustvari ne nudite rješenja jer sve one probleme koji su nastali unutar vašeg ministarstva vi uporno želite prebaciti na radnike odnosno na sadašnje i buduće umirovljenike. S te strane mi se oštro protivimo bilo kakvom produljenju radnoga vijeka i s te strane bez obzira na vaše cijenjeno mišljenje tražimo glasanje o ovom amandman.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeći amandman br. 8 uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je također istovjetno kao i za prethodne amandmane.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Budući da predlagatelja nema, glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 9. amandman poštovanog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam, amandman se također ne prihvaća i obrazloženje je istovjetno kao i za prethodne amandmane.
Izvolite kolega Hrelja.
Poštovana državna tajnice, kao predstavnik stranke koja 15 godina u svom parlamentarnom životu radi na popravljanju grešaka mirovinske, mirovinske reforme ne možemo prihvatiti odnosno dajemo ovaj amandman jer je neprihvatljivo da su u predloženim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju rješenja nepovoljnija za buduće umirovljenike u odnosu na važeći, važeći zakon. Dakle, u važećem zakonu je ovo pravo uređeno na povoljniji način, ne mogu dakle protivim se i protivimo se situaciji da naši budući umirovljenici budu stariji po trendu siromašniji i isključeni ih hrvatskog društva. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem prelazimo na Amandman broj 10. poštovanog kolege Miranda Mrsića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se također ne prihvaća i to iz istog razloga kao i za prethodne amandmane.
Zahvaljujem, poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Nema nikakvog razloga, da Vlada ubrzava dob za umirovljenje osim da se dodvori EU i da kaže Europskoj komisiji da je nešto napravila. To neće dovesti do nikakvih pomaka u mirovinskom sustavu i Vlada je ovdje i ministar potpuno kontradiktorni jer ubrzava odlazak građana u mirovinu sa 67 godina sa konstatacijom da je to zato da se produži staž odnosno da se produži vrijeme kolko se ljudi provode radeći. A u isto vrijeme u članku 11. Vlada penalizira manje one koji će otići ranije u prijevremenu mirovinu dakle stimulira raniji odlazak u mirovinu. Tu ste u apsolutnoj kontradikciji jer da ste malo bili pažljiviji onda bi vidjeli da vam se tu u ovoj brzini smanjivanja i modificiranja zakona u koji niste domislili dešava to što vam se sada desilo, da sa idejom da produžite do odnosno da produžite vrijeme ostanka u radnom odnosu, a s druge stane potičete naše građane da odu u prijevremenu mirovinu jer je tu manja penalizacija nego što je u sadašnjem zakonu. Pa gdje vam je tu logika očito da ovo što ste radili napamet. Nema nikakvog razloga da se dob za odlazak u mirovinu ubrzava ranije i opet sam reko opet je diskriminatorno, vi diskriminirate građane ovdje posebno diskriminirate žene, jer žene do 2030. su trebale postupno doći do dobi za umirovljenje od 65 godina, vi to sada ubrzavate i radite štetu ženama. Vi državna tajnica sama sebi jer će to vas zahvatiti.
Zahvaljujem, prelazimo na 11. amandman. Zajednički amandman Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Kluba zastupnika Živog zida i Snage, Kluba nezavisnih zastupnika članak 11., izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, naime ubrzanje povećanja dobi za prijevremenu starosnu mirovinu vezano je uz ubrzanje povećanja dobi za starosnu mirovinu, a sve zbog dugoročne održivosti mirovinskoga sustava kao i adekvatnosti mirovina. Uvjeti za prijevremenu starosnu mirovinu će i u buduće biti znatno povoljniji nego u većini država članica EU koje ili nemaju prijevremenu starosnu mirovinu ili ako je imaju omogućavaju ju po znatno strožim uvjetima tj. 2 do 3 godine prije dobi za starosnu mirovinu uz navršeni staž od 40, 41 ili 42 godine.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Predstavnik predlagatelja poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče, gospođo državna tajnice dakle mi smo ovim amandmanom predložili propisivanje uvjeta za stjecanje prava na prijevremenu mirovinu na način da to bude kao i do sada odnosno bez ovog prelaznog razdoblja postepenog povećanja. Zašto smo to napravili? Zato što kao i u svim amandmanima koje smo predložili tako i u ovome mi se oštro protivimo bilo kojem rješenju odnosno bilo koje prijedlogu koje će biti nepovoljnije na postojeće stanje. A ovo što sada vi predlažete je nepovoljnije na postojeće stanje i ko što smatramo da nema potrebe da se produžuje rad za redovnu mirovinu na 67 isto smatramo da nema potrebe da se prijevremeno umirovljenje podiže sa 62, sa 60 na 62 postupno jer za tim nema nikakve potrebe i odnosno smatramo da ono što je povoljno za naše umirovljenike danas da bi to tako trebalo i ostati jer ovo što vi sada predlažete i nazivate paketom porezne reforme, mirovinske reforme to nije nikakva reforma to su neke kozmetičke promjene s kojima, na gore, u pravilu na gore i nepovoljnije za naše građane, koji će mirovinu krenuti ostvarivati nakon ovog vašeg izglasavanja, a u biti ne rješavate nikakve suštinske probleme održivosti mirovinskog sustava u budućnosti. Zbog toga tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Đujić. Prelazimo na 12. amandman Kluba zastupnika Živog zida i Snage, izvolite državna tajnice.
Hvala vam, amandman se ne prihvaća, a obrazloženja za neprihvaćanje ovog amandmana istovjetno je kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi državna tajnice, znači cijela ova vaša reforma bi se u stvari trebala zvati penalizacija za umirovljenike. Znači ovdje imamo cijeli niz zakonskih izmjena koje u ogromnoj većini idu na štetu umirovljenika, znači ne smije se ići u prijevremenu mirovinu, ne smije mora se raditi do 67.-me godine, jedne majke mogu dobiti dodatak, druge majke ne mogu dobiti dodatak. Vidimo da imate u dobrovoljnim mirovinskim društvima isto tako sve veća i veća ograničenja i postavlja se pitanje, prvo, gdje je tomu kraj, a drugo gdje su tome uzroci? Znači, vi sami znate, osobno znate, da bi radije radili do 65.-te, nego do 67.-me godine, ali ipak glasati ćete sami protiv sebe. A zašto? Jer je tako naredila EU. Oni jedino što znaju, znaju reći podijelite otkaze, natovarite nove obaveze, neka ljudi duže rade, ovoga, neka teže rade, neka imaju sve manje životnoga zadovoljstva, sve manje sreće, a istovremeno i sve manje mirovine. Čovjek ne mora patiti u životu i raditi ko konj da bi ovoga na kraju postao socijalni slučaj. Morali biste jednostavno promijeniti cijeli taj sustav u kojemu ste trenutno nadležni. Mi smo vam iz oporbe ponudili cijeli niz rješenja, između ostaloga, to su činili i brojni stručnjaci u RH, al vi jednostavno idete zadanim smjerom, slijepo, poslušnički i u biti radite veliku štetu umirovljenicima. Iz toga razloga mi ne možemo prihvatiti vaše obrazloženje i tražimo glasanje o ovom Amandmanu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Bunjac. Prelazimo na 13.-ti Amandman poštovanog kolege Željka Jovanovića, izvolite državna tajnice.
Amandman se također ne prihvaća, a obrazloženje jest istovjetno kao i za Amandman koji je bio prethodni.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Budući da predlagatelj nije nazočan, glasovati ćemo o ovom Amandmanu. Prelazimo na 14.-ti Amandman poštovanog kolege Ivana Lovrinovića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je također istovjetno Amandmanu koji je bio prije.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Budući da predlagatelj nije nazočan, glasovati ćemo o ovom Amandmanu. Prelazimo na 15.-ti Amandman poštovanog kolege Silvana Hrelja, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje za neprihvaćanje ovog Amandmana istovjetno je kao i za Amandmane prije.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovana državna tajnice, ovaj sam Amandman predložio iz razloga što je rješenje o postojećem Zakonu povoljnije za buduće umirovljenike i tu nema nikakve dileme i ne mogu prihvatiti pogoršanje prava umirovljenika, ne samo materijalnih, nego prava u smislu kada će tko otići u mirovinu i stvaranje novih nejednakosti. I da se razumijemo, nijedno opravdanje vašeg odbijanja Amandmana ne pije vodu da su u drugim zemljama drugačija rješenja itd. koje bi mi kao trebali ili gledati ili kopirati jer niti jedna zemlja EU nema takve probleme u svijetu rada kao što ih je imala RH. Dakle, nijedna zemlja nije imala 90.-tih stečaj, prvu stečajnu kugu, nije imala rat, pa poslije rata drugu stečajnu kugu, pa imala problem kako riješiti invalide i razvojačene branitelje. Dakle, sve su to elementi koje druge države nemaju. I nema nitko pravo ako poštuje suverenitet RH nametati neka druga rješenja i druge kriterije, niti mi u ime naših građana imamo pristajati na preporuke iz Europske komisije da bi mi trebali uniformirati naš mirovinski sustav sa onim mirovinskim sustavima kojih svi ovih problema nisu imali. Jednostavno ovakvo stajalište Vlade RH u odnosu na preporuke Brisela mi nisu prihvatljive, mi moramo braniti naša stajališta puno puno čvršće i argumentarije, a možemo ako hoćemo i ako stavimo glave skupa. Ako ćemo kimati glavom, onda to neće biti dobro za naše građane.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Silvanu Hrelji. Prelazimo na 16.-ti Amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje za neprihvaćanje ovog Amandmana istovjetno je kao i za prethodni.
Zahvaljujem državna tajnica. Izvolite kolega Mrsić.
Državna tajnice, kada ste uspoređivali ovo sa zemljama EU, šta niste usporedili sa bivšom zemljom, bivšom u kojoj smo živjeli. Šta niste usporedili sa time, pa da onda kažemo da, da samo Slovenija ima ono što se nekad bilo u bivšoj Jugoslaviji. A šta niste o tome onda, baš kada se uspoređujete sa EU, kada ćemo se uspoređivati sa nekim drugim jer tamo je povoljnije pravo bilo, bila su drugačija prava, državna tajnica me ne sluša, dakle, bila su povoljnija prava u toj bivšoj državi, pa ih nismo i prenijeli u ovu, dobro nismo, ali ovo što sada radite nema nikakve veze. Pa ugledajte se malo na Slovence ako baš nećete se ugledati na bivšu državu. I ono što je sada problem da ćete sa ovime dovesti do velikih problema u mirovinskom sustavu, ali ono što mi je u neku ruku dragu, da obzirom da mirovinski sustav je izdržljiv i izdržao je sve moguće reforme koje su bile do sada, da će vjerojatno doći neka druga administracija koja će ove vaše gluposti koje ste u ovom sada Zakonu napravili, počistiti iza vas i uspostaviti jedan normalan sustav koji će biti izbalansiran između onoga što treba radnicima, što treba mirovinskom sustavu i što treba državi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću, ja bih vas lijepo molio da birate riječi u ovom Visokom domu i da se nekako drugačije izrazite što se tiče ovih nekih termina. Prelazimo na 17.-ti Amandman, zajednički Amandman kluba zastupnika SDP-a, kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, kluba zastupnika Glasa i HSU-a, kluba zastupnika HSS-a, kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, kluba zastupnika Živog zida i Snage i kluba Nezavisnih zastupnika, izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća, naime ubrzanje povećanja dobi za dugogodišnjeg osiguranika vezano je uz ubrzanje povećanje dobi za starosnu mirovinu. Osiguranici koji imaju navršeni staž osiguranja u efektivnom trajanju od 41 godine, moći će ostvariti pravo na ovu mirovinu bez penalizacije. Uvjeti za ostvarivanje prava na ovu vrstu mirovine i u buduće će biti povoljniji u odnosu na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Uvažena državna tajnice. Predloženim amandmanom intervenira se u članak 35., na način da se njime briše odredba stavka 2., kojom je predviđeno podizanje uvjeta dobi za ostvarenje prava na starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, sa 60 na 61 godinu u 2027. godini. Radnik koji ima 41 godinu staža osiguranja u efektivnom trajanju i 60 godina života, jer pazite novina je sada u efektivnom trajanju, i 60 godina života, zaslužuje pravo na umirovljenje bez trajnog umanjenja mirovine. Radi se o radnicima koji su već po završetku srednje škole započeli s radom, i koji su u pravilu radili u zahtjevnim radnim uvjetima i radno intenzivnim djelatnostima, i koji nakon 41 godine mirovinskog staža zaslužuju umirovljenje bez kažnjavanja, i tvrdim vam vrlo odgovorno da, možete mislit što god hoćete o koalicijskoj Vladi koja je bila, mislim da smo puno dumali i rekli da bi dugoročno mogao ovaj, ovaj institut 60-41 opstati za dugogodišnje osiguranike jer oni doista su dali svoje kroz uplatu doprinosa tijekom rada i kud sreće da imamo mlade umirovljenike koji su odradili preko 41 godine, da mogu malo uživati u svojoj mirovini, a ne da u mirovinu odlaze u 70 pa sa mirovine, da ne budem brutalan kažem gdje, gdje, gdje odlaze. Hvala vam lijepa. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Prelazimo na 18. amandman, Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. U mirovinskom osiguranju generacijske solidarnosti, osigurava se rizik starosti, a ne mirovinski staž, osiguranici koji imaju navršeni staž osiguranja u efektivnom trajanju od 41 godine, moći će, kao što sam već i rekla, ostvariti pravo na starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika bez penalizacije, a uvjeti za ostvarivanje prava na ovu vrstu mirovine i ubuduće će biti povoljniji u odnosu na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala vam lijepa uvažena državna tajnice. Znači ja mislim da bi hrvatski umirovljenici voljeli biti k'o i svi drugi na kontinentu koji se zove Europa, a osobito u odnosu na neke susjedne zemlje, znači, od svih naših susjeda, jedino kod nas je potrebno imati 41 godinu za tu starosnu mirovinu, koliko je meni poznato ni Slovenci, ni Bosanci, ni Srbi, ni Mađari, ni Crnogorci ne moraju raditi više od 40 godina. U nekim tim državama nije potrebno čak raditi niti 65 godina, i ovoga, zaista mi nije jasno zašto mi uvijek moramo biti nešto posebno u negativnom smislu. Znači, mi smo već sada po cijelom nizu parametara, najgora članica Europske unije, a sa ovim onda samo se dodatno učvršćujemo na toj poziciji, jer kod nas je u biti najgore biti sve. Kod nas je najgore biti učenik, student, radnik, umirovljenik, bilo što, i jednostavno po meni bi, da imate malo jednostavno zdrave logike, u vašemu Ministarstvu trebali reći 40 godina je bilo dovoljno cijelo stoljeće, a onda nema razloga ni dalje to mijenjati, osobito iz razloga jer se životni vijek ljudi i njihovo zdravlje nisu nešto poboljšali u odnosu na ranije, štoviše zadnja statistika čak pokazuju da se životni vijek malo smanjio u odnosu kako je bilo ranije, a broj teških bolesti se značajno povećao, negdje se čak u pojedinim poljima i udvostručio. Prema tome, ovo nema nikakvo opravdanje, naravno u vašim očima ima, ali budući da je ovo gledaju hrvatski građani, posebno umirovljenici, ja želim da oni znaju da im Vlada jednostavno radi, radi protiv njih, a s naše strane tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Prelazimo na 19. amandman, poštovanog kolege Silvana Hrelje. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje jest istovjetno kao i za amandman broj 17.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Predlažem ovaj amandman da iz jednog jednostavnog razloga, jer rješenje postoji, u postojećem Zakonu je povoljnije za buduće umirovljenike i apriori sam protiv toga da se pogoršavaju uvjeti umirovljenja i za buduće umirovljenik, pogotovo zato što temeljem ovoga nećemo imati velike, ni financijske uštede, ni nema, nema nekih izračuna i parametra u kojima, koje bi išle u prilog održivosti mirovinskog sustava ili ugroženosti mirovinskog sustava. Ono što želim reći, jer se proteže jedna mantra, oni koji su rano otišli u svijet rada, uvijek će moći koristiti ovaj institut 60-41, odnosno 61-41 nakon 2027., ali da li ste kao predlagatelji ovog Zakona uočili trendove u Republici Hrvatskoj? Naime, da li znate, sada je situacija nešto povoljnija nego što je bila jučer, da li znate da mladi građani Republike Hrvatske počinju raditi između 25 i 35? A recite vi meni, kad će oni doći do 41 godine staža, ako je netko počeo raditi sa 30 ili sa 35 godina, prvo zaposlenje, do tada su možda radili preko, preko ovaj, student servisa, pa nisam ja bez veze govorio za ovom govornicom da bi trebalo i studentski servis da plaćaju bar 10% mirovinskih doprinosa, da na vrijeme ostvare pravo na, pravo na mirovinu, mirovinski, jer samo temeljem mirovinskih doprinosa možemo ostvarimo mirovinu inače samo možemo razgovarati o nacionalnoj potpori za starost, a to ne može biti mirovina, jer mirovina mora biti pokrivena doprinosom. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Hrelja. Prelazimo na 20. amandman poštovanog kolega Željka Jovanovića, izvolite, državna tajnice.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. A obrazloženje za neprihvaćanje ovog amandmana je istovjetno kao i za amandmane 17. i 19.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Budući da nema predlagatelja glasovati ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 21. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite kolegice.
Amandman se ne prihvaća obrazloženje je isto kao i za prethodne amandmane.
Ne mogu se nego nasmijati ovome što radite u ovom zakonu jer ovo sve što ste predložili je toliko kontradiktorno, da će vam se jednog dana razbiti o glavu, jer jeste vi svjesni da sa ovim što ste sada rekli i ograničavanjem odlaskom u mirovinu, samo na efektivni radni staž, ste udarili na vatrogasce, policajce, udarili ste na sve one koji imaju beneficirali radni staž i oni više neće moći odlaziti u mirovinu po ovome pravilu. A intencija dosadašnjeg rješenja je bila da oni koji su dugo radili i uplaćivali u mirovinski sustav, imaju pravo na mirovinu da ne moraju čekati 65 g. da bi otišli u mirovinu. I ne vidim nikakvog razloga, zašto ste isključili iz ovoga sve one koji imaju beneficirani radni staž, jer za njih se uplaćuje dupli doprinos, prema tome nije ni to razlog. Ne razumijem zbog čega to radite. Jedan veliki br. ljudi za koje se zna da ne mogu raditi do 65 g. zato imaju beneficirani radni staž, počeli su ranije, pa onda i zbog toga mogu ići i ranije u mirovinu, vi ih sada vrlo, jednim potezom pera isključujete i opet radite diskriminaciju. I radite nešto što nema nikakve logike niti ima ikakvih problema u mirovinskom sustavu zašto to radite, niti su oni doveli do toga da mirovinski sustav je postao nestabilan, niti su doveli do toga, da nema sredstava za isplate njihove mirovine, jer su one uredno pokrivene njihovim doprinose. Ono gdje imate probleme, imate problem sa braniteljskim mirovinama, koje nećete nikako zaustaviti, nego ih sada još više širite dalje.
Zahvaljujem. Tražite glasovanje? Zahvaljujem. Prelazimo na 22. amandman, zajednički amandman Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e i Kluba nezavisnih zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Preloženo umanjenje penalizacije zbog odlaska u prijevremenu starosnu mirovinu linearno od 0,3 za svaki mjesec, ranijeg umirovljenja, neovisno o navršenom stažu, destimulirati će osiguranike na prijevremeno umirovljenje, a u isto vrijeme će ih duže zadržati u svijetu rada, upravo iz tih razloga, umanjenje prijevremene starosne mirovine veže se uz godine života, a ne uz mirovinski staž. Osiguranici koji imaju navršeni staž, osiguranja u efektivnom trajanju od 41 g. moči će ostvariti pravo na starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika. Ova mirovina ne bi se u smanjivala, ali se isto tako ne bi povećavala po odlasku u mirovinu, nakon navršene propisane dobi radi ukidanja dvostrukih pogodnosti i ublažavanja povećanih rashoda.
Zahvaljujem državnoj tajnici. U ime predlagatelja, poštovani kolega Silvano Hrelja.
Poštovana državna tajnice, predloženim amandmanom, uspostavlja se degresivni sustav umanjenja polaznog faktora za određivanje prijevremene starosne mirovine. Polazni faktor za određivanje mirovine, umanjuje se razmjeno u nedostajućim mjesecima prije navršenih godine života za stjecanje prava na starosnu mirovinu, na način, da umanjenje postaje manje, kako je broj nedostajućih mjeseci manji. Time se postiže razmjernost umanjenju polaznog faktora, jer je umanjenje najveći kada je broj nedostajućih mjeseci najveći, te se postupno smanjuje kako se osiguranik približava dobnoj granici za starosnu mirovinu. Ovakvim rješenjem stimulira se kasniji odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu, jer je blaži u kažnjavanju onih osiguranika koji imaju više godina života i više godina mirovinskog staža u trenutku umirovljenja, čime se postiže veća održivost mirovinskog sustava. Osim toga, predloženi amandman predviđa nagrađivanje dužeg ostanka u svijetu rada, onim osiguranicima, koji su ostvarili uvijete za starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, i to na način da se propisuje uvećanje polaznog faktora za određivanja mirovine za 0,15% po svakom mjesecu nakon navršenih godina života za stjecanje prava na tu mirovinu. Takvim uređenjem potiče se dulji ostanak u svijetu rad onih koji to žele i mogu, čime se doprinosi, doprinosi rasterećenju mirovinskih sustava. I definitivno zaključno, na kraju će ispasti primjerka Jadranka Kosor, socijalno osjetljivija ove vlade jer je prihvatila tada sugestije, sindikata, sindikalnih središnjica da uvaži godine mirovinskog staža i da oni koji imaju višeg staža plaćaju, odnosno imaju manju penalizaciju. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji, prelazimo na 23. amandman, poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Hvala. Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je istovjetno kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem poštovani kolega Mrsić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] iz ovog amandmana vlade vidi se sva nekonzistentnost cijelog prijedloga, jer ste vi shvatili državna tajnice što ste napravili s vašim prijedlogom zakona, u odnosu na ovaj prijedlog zakona. Cijelo vrijeme ministar a i premijer tvrdi da je ovo mirovinski zakon koji želi da ljudi ostanu duže u svijetu rada i da duže rade. Sa vašim rješenjem linearno udaranja po onima koji idu u prijevremenu mirovinu, opet napominjem da u prijevremenu mirovinu u Hrvatsku se ne ide zato da bi se uživalo u mirovini kao što na zapadu je i zato je penalizacija uvedena, nego zato što se izgube poslovi, što se ne mogu naći novi posao i što ljudi sa 55 godina odlaze u Njemačku raditi 5 godina da bi zaslužili 200 ili 400 eura mirovine na ovu svoju jadnu prijevremenu mirovinu. Odavde ako me slušaju građani vrlo jasno im kažem, svi oni koji misle u prijevremenu mirovinu ići a imaju 38.,39.i 40 godina staža odite danas do 31. 12. jer od 1.1. će ta penalizacija biti veća. Svi oni koji imaju 35., 36., i 37. godina staža i planirali su ići ove godine u prijevremenu mirovinu nemojte ići jer ćete biti jače penalizirani po sadašnjem zakonu, čekajte sljedeću godinu bit će vam manja penalizacija. I to ste napravili, dakle, vi stimulirate da ljudi idu ranije u prijevremenu mirovinu jer im je to manje penalizirano nego kada idu sa više dobi, i to je one razlike između nas koji smo donijeli ovaj zakon i vas. Mi gledamo što je u društvu i što je u društvu i za društvo dobro, a vi u ovome ne znam što gledate.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 24. amandman Kluba zastupnika SDP, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e i Kluba nezavisnih zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Omogućavanje rada nakon umirovljenja korisnicima prijevremene starosne mirovine u slučaju poslovno uvjetovanog otkaza pružaju veću socijalnu sigurnost toj skupini. Zbog umanjenja mirovine mogu ostvariti dodatni prihod po osnovi rada do police radnog vremena a način izračuna je dovoljno destimulirajući tako da se većina radnika neće odlučivati na prijevremeno umirovljenje. S druge strane poslodavac ne može protivno propisima o radu otkazivati Ugovor o radu sa ispunjenjem uvjeta za prijevremenu starosnu mirovinu.
Zahvaljujem Državnoj tajnici. Poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana Državna tajnice ovakvo rješenje definitivno otvara upravo mogućnost poslodavcima da potiču slanje radnika u prijevremenu mirovinu jer na ovaj način radnik će u svojim kalkulacijama vidjeti da s takvom mirovinom plus ono što će kroz radni, kroz taj novi oblik ugovora dobivati imati neto veće prihode, ali to je jedno kratkoročno razmišljanje. Dugoročno a to je ono što njemu ostaje a to je penalizacija gdje se jednom utvrđeni polazni faktor neće mijenjati i onda ga dovodimo u opasnost u budućem vremenu, zapravo opasnost od siromaštva. Tu bi predložio ukoliko ste već razmišljali o tome da se omogući korisnicima prijevremene mirovine neki rad onda tzv. stavljanje u parcijalnu mirovinu do jedno 50%, 50% da mogu isto tako provesti u radu i onda na kraju da to što provedu u radu da im se uračunava u njihov faktor. Prema tome, da ne ostanu na polaznom faktoru nego da im bude nova polazna osnova za izračun mirovine. S tim bismo zapravo destimulirali upravo negativne pojave koje sami navodite kroz ova obrazloženja da se mogu pojaviti. Ovo bi bilo korektno i fer prema svima a ne bi stvorilo jednu ja bi rekao jednu umjetnu situaciju zbrajanja neto dohotka koji u kratkom vremenu izgleda privlačan, dugoročan je zapravo vrlo je štetan za samoga radnika. Tražimo glasanje o ovome.
Zahvaljujem poštovanom kolegu Paneniću. Prelazimo na 25.amandman poštovanog kolege Željka Lackovića. Izvolite Državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća. Naime, za osnovu osiguranja kod tih kategorija osiguranika moraju biti ispunjeni određeni uvjeti propisani posebnim zakonom npr. Zakonom o odvjetništvu, a obveznik uplate doprinosa za obvezno osiguranje po osnovi obavljanja ovih djelatnosti jest sam osiguranik. Po toj osnovi osiguranja nije moguće raditi sa nepunim radnim vremenom jer osnovica za obračun i plaćanje doprinosa za obvezna osiguranja nije ovisna o radnom vremenu nego je fiksna i stoga nije moguće propisati istodobno korištenje starosne mirovine i obavljanje ovih djelatnosti do polovice punog radnog vremena.
Zahvaljujem. Predlagatelj nije nazočan. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 26. Amandman Klubova zastupnika SDP, MOST-a nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-PGS-RI-a, Živog zida i SNAGA-e i nezavisnih zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se također ne prihvaća. S obzirom da nije prihvaćen prijedlog o onemogućavanju rada korisnicima prijevremene starosne mirovine nema nikakve osnove za prihvaćanjem niti ovoga prijedloga.
Zahvaljujem Državnoj tajnici. Poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. To je točno što ste rekli gospođo Državna tajnice budući da nije prihvaćen prethodni amandman, onda ni ovaj amandman nema smisla ali ja ću iskoristit ovu poslovničku mogućnost budući da mi je na raspravi o mirovinskoj reformi protu poslovnički zabranjeno govorit i da nisam mogao uopće raspravljat o toj temi jer mi je oduzeta riječ protu poslovnički, iskoristit ću ove minute i pol da kažem da još jednom dakle, ovo što vi sad predlažete i nazivate mirovinskom reformom to sigurno nije, to je oštećenje naših umirovljenika kojima stvarate nepovoljnije uvjete za odlazak u mirovinu, pod parolom „radi duže“, „u mirovini uživaj kraće“, „nemaj sredstava“ a s druge strane ovoga niste riješili onaj ključni problem održivosti mirovinskog sustava, a to je po mom mišljenju razdvajanje povlaštenih mirovina i onih mirovina koje su stečene radom. Dakle, to je ono o čemu se govori već godinama, vi to ne rješavate. Dakle, nisu problem ni povlaštene mirovine ali te razlike koje ljudi dobivaju u povlaštenom slučaju tu pričam o policajcima, vatrogascima, braniteljima i ostalima te razlike koje oni nisu ostvarili kroz svoj rad bi se trebale namirivati iz državnog proračuna i to ste trebali razdvojiti a to napravili niste i sad sa imamo sustav 1-1 gdje ljudi moraju raditi i za te povlaštene i za ove druge i u biti niste napravili nikakvu ključnu reformu i ovo je sustav koji dugoročno nije održiv i koji će doći u krizu i kojim se nije riješilo ništa, dapače napravila se samo jedna nova velika nepravda sa velikom neizvjesnosti ljudima koji odu u mirovinu, da li će tu mirovinu uopće doživjeti, da li će ju imat i da li će za 10, 15 g. država uopće otkuda imati isplaćivati mirovine hrvatskim građanima. I napravili ste loš posao a budući da sve radite na silu i preglasavanjem, znam da i ovaj amandman nikako nema smisla i nema smisla da se o njemu glasa, znam da neće biti izglasan, stoga tražim glasanje o njemu jer ćete ga i tako odbit.
Zahvaljujem poštovani kolegi Đujiću. Prelazimo na 27. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Naime, HZMO osiguranje može osnovati mirovinsko osiguravajuće društvo isključivo prema Zakonu o mirovinskim osiguravajućim društvima kao i druge pravne osobe i djeluje potpuno odvojeno po pravilima tog posebnog zakona i pod nadzorom je HANFA-e dakle Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Poštovana državna tajnice, ovo je u skladu i sa izmjenama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima gdje politika želi staviti šapu na naša sredstva u II. mirovinskom stupu. Nigdje u Europi ne postoji da osiguravajuće društvo koje isplaćuje mirovine u I. stupu ima u svom 100%-tnom vlasništvu osiguravajuće društvo koje isplaćuje mirovinu iz II. mirovinskog stupa. I ne mogu se oteti dojmu da ovo služi samo za to da bi ta sredstva došla opet u ruke politike i da ćemo kroz mirovinsko osiguravajuće društvo jer ono što mora se znati da sredstva moje mirovine koji dođu u mirovinsko osiguravajuće društvo se ne isplaćuju odmah meni nego se ona dalje oplođuju, dalje se investiraju u dionice, investiraju se dalje i nisam siguran slušajući jučerašnju izjavu ministar Horvata koji je rekao da mirovincima koji nisu uložili u Petrokemiju treba se osvetiti na način da dobiju političkog komesara u svojim nadzornim odborima što imam sada u ovom Zakonu u obveznim mirovinskim fondovima, to radite sada mirovinskim osiguravajućim društvima, samo malo perfidnije, ne vidi se. Vi želite da moju štednju uzme politika i da politika kroz mirovinsko osiguravajuće društvo odlučuje koje tvrtke će kupovati, kome će se ta sredstva davati, koga će se kreditirati a ne da to bude izvan politike. I ne mogu se oteti dojmu s obzirom da mirovinsko osiguravajuće društvo ima svoj profit, u privatnome on će ići u mirovinsko osiguravajuće društvo a ovdje će možda ići u HZMO da se plate svi oni uhljebi koje se sada tamo zapošljavaju.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću, jel tražite glasovanje? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hvala lijepo. Prelazimo na 28. amandman, Kluba zastupnika SDP-a, MOST-a nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a, RI-a, Živog zida i SNAGA-e i Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća. Radi poticanja dužeg ostanaka u svijetu rada i kasnijeg odlaska u mirovinu, predlaže se ubrzanje povećanja dobi za starosnu mirovinu, ubrzanje izjednačavanja dobi u prijelaznom razdoblju za starosnu mirovinu za žene, nužno je vezano uz postupno podizanje dobne granice od 2028. g. za starosnu mirovinu na 67 g. pa je do tog razdoblja potrebno izjednačiti uvjete dobi za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu za žene i muškarce.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, ovaj zakon je višestruko nepravedan prema hrvatskim umirovljenicima ali postoji jedna skupina prema kojima je on zapravo najnepravedniji, to su žene. Osiguranici žene ostvaruju pravo na starosnu mirovinu u prijelaznom razdoblju po povoljnijim uvjetima u odnosu na muškarce u smislu dobi. Osim našim predloženim amandmanom, dobna granica za stjecanje prava na starosnu mirovinu za žene, podigla bi se za 3 mj. po kalendarskoj godini čime bi prijelazno razdoblje završilo 2029. g. i od 2030. g. i žene i muškarci stjecali bi pravo na starosnu mirovinu pod istim uvjetima. Znači ono što predlažemo je ne tako drastično ubrzanje kako ga predlažete vi 2026. g. Zašto? Zbog toga što su žene u Hrvatskoj još uvijek u najvećoj mjeri opterećene brojnim obiteljskim problemima, u najvećoj mjeri vode brigu o kućanstvu, djeci te starijim članovima obitelji, društvo i dalje nedovoljno osigurava odgovarajući institucionalnu skrb koja bi rasteretila žene. I dok društvo ne ispuni naveden pretpostavke, znači ne izjednači položaj žena i muškaraca, svako ubrzavanje izjednačavanja dobi za umirovljenje za žene znači dodatni pritisak na žene, što će neminovno rezultirati njihovim ranijim izlaskom iz svijeta rada kroz prijevremeno umirovljenje, ovo što ste rekli i vi, čime se žene dodatno kažnjavaju i stavljaju u svojevrstan neravnopravan položaj u odnosu na muškarca. Meni je žao što je evo i vas kao ženu, državnu tajnicu dopalo da branite amandman koji je zapravo nepovoljan za nas kao žene ali što je tu je, služba je služba vjerojatno a neću družba nego onaj naš emotivni osjećaj je nešto drugo, služba vas obvezuje i ja tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. Prelazimo na 29. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje za neprihvaćanje ovog amandmana istovjetno je kao i za prethodni.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Čudna je skrb HDZ-a za žene u ovom Zakonu o mirovinskom osiguranju, u svim stavkama u odnosu na postojeći zakon su žene diskriminirane odnosno imaju lošije uvjete i lošija prava nego što su imali do sad. Niste se usudili čak napraviti ni jedan korak naprijed da izjednačite mirovine muškaraca i žena tako da ženama priznate isti faktor za izračun mirovine u odnosu na njihovu plaću prije porodiljnog, bolovanja i svega ostalog. I žene čine 51% populacije u Hrvatskoj i vi ovim zakonom njih još dodatno diskriminirate. Ono što sada radite radite ne znam zbog koga, ne znam zbog čega jer to neće dovesti do konsolidiranja mirovinskog sustava, neće dovesti do povećanja mirovina, neće dovesti ni do produženja dobi do, produženja staža kada se odlazi u mirovinu, već sada naši odlaze u mirovinu sa 53, 54 godine, dakle sa stažem koji je daleko iznad, iznad ... [[Govornik se ne razumije.]] sa 34, 35 godina. I ne vidim uopće razloga zašto se ovo sada radi jer vaš problem mirovinskog sustava je, ima samo dva problema jedno je da mora biti više zaposlenih koji će uplaćivati u doprinose i drugo da morate zaustaviti ulaz prijevremenih mirovina. To smo zaustavili, više nema saborskih mirovina ali ima braniteljskih. I one sada se šire. Pred nama je negdje 10 tisuća branitelja koji će ući u mirovinski sustav i to je problem. I vi sa ovime želite nadoknaditi tu rupu u proračunu tako da ljudi onda duže rade.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na 30-ti amandman Kluba zastupnika SDP-a, MOST-a nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a, LRI-a, Živog zida i SNAGA-e te Kluba nezavisnih zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća, s obzirom da nije prihvaćen prijedlog za izmjenu prijelaznog razdoblja za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu za žene nema razloga niti za ovu izmjenu.
Zahvaljujem. Izvolite kolegice Glasovac.
Hvala lijepo. Točno, meni je žao što niste prihvatili predmetni amandman ali ja ću još jednom znači apelirati na Vladu RH odnosno ukazati na činjenicu da bi ovo bilo vaše rješenje prihvatljivo i normalno, kada biste žene ovako ubrzano na neki način tjerali iz svijeta rada u prijevremenu mirovinu da su u društvu osigurane pretpostavke njihove ravnopravnosti. Činjenica jest da su žene u Hrvatskoj i dalje u najvećoj mjeri te koje skrbe za obitelj. Činjenica jest da su žene u Hrvatskoj i dalje te koje u najvećoj mjeri skrbe za starije članove obitelji. Činjenica je isto tako da institucionalni oblik skrbi koja bi rasteretila te žene nije im postavljen na adekvatan način i dok god društvo, Vlada, tko god ne ispuni navedene pretpostavke svako ovo vaše ubrzavanje izjednačavanja dobi za umirovljenje za žene, značiti će dodatan pritisak za žene što će neminovno rezultirati ovim što sam i maloprije rekla i vi sami priznali, njihovim ranijim izlaskom iz svijeta rada kroz prijevremeno umirovljenje a čime će se žene dodatno staviti i staviti u svojevrstan neravnopravan položaj u odnosu na muškarce. Žao mi je što kažem ponovno ste vi kao žena dovedeni u poziciju da ispred Vlade branite zakon odnosno ova zakonska rješenja koja su nepovoljnija za žene u odnosu na postojeći zakoni koji će nažalost još više produbiti jaz između muškaraca i žena ne samo u svijetu rada nego sad vidimo i u svijetu u onom dijelu kada napuste svijet rada.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Glasovac. Prelazimo na 31. amandman istih predlagatelja kao i amandman br. 30. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća radi poticanja dužeg ostanka u svijetu rada i kasnijeg odlaska u mirovinu Vlada predlaže ubrzanje povećanja dobi za prijevremenu starosnu mirovinu, ubrzanje izjednačavanja dobi u prijelaznom razdoblju za prijevremenu starosnu mirovinu za žene nužno je vezano uz postupno podizanje dobne granice od 2028. za prijevremenu starosnu mirovinu na 62 godine pa je do tog razdoblja potrebno izjednačiti uvjete dobi za ostvarivanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu za žene i muškarce.
Zahvaljujem poštovana državna tajnice. Poštovana kolegice Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Ista stvar kao i za ovu, nazovimo to tako klasični odlazak u mirovinu, istu stvar radite i kod osiguranica žena i njihovog prava na prijevremenu starosnu mirovinu. Činjenica jest da temeljem ovog zakona osiguranici žene pravo na prijevremenu starosnu mirovinu u prijelaznom razdoblju ostvaruju pod povoljnijim uvjetima u odnosu na muškarce u smislu dobi i mirovinskog staža. Predloženim amandmanom propisani uvjeti za prijevremenu starosnu mirovinu podižu se za po 3 mjeseca po kalendarskoj godini i prijelazno razdoblje ne bi u tom slučaju završilo 2026. godine kako ste vi predložili vašim zakonskim rješenjem nego bismo mi malo ublažili taj udar i ubrzanje, ono bi završilo 2020. godine te bi i žene i muškarci tek od 2030. godine ostvarivali pravo na prijevremenu starosnu mirovinu pod jednakim uvjetima. No nažalost s obzirom da vi ne prihvaćate ovaj amandman vi ćete i u ovom slučaju žena koje će otići u prijevremenu starosnu mirovinu dovesti zapravo u nepovoljniji položaj u odnosu na ono kakav je on danas a i još više produbiti jaz između žena i muškaraca, ne samo u svijetu rada nego vidimo i nakon što odluče izaći, odnosno su primorane izaći iz njega. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. 32. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića. Izvolite državna tajnica.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mrsić. Izvolite.
Vjerojatno ćemo večeras po stoti put pokušati uvjeriti i Vladu i resorno ministarstvo da ovim mirovinskim zakonom debelo diskriminira žene u Hrvatskoj. I da mirovine žena koje su se trebale postepeno izjednačiti sa mirovinama muškaraca ovim prijedlogom zakona će biti taj jaz još veći. I svaka odgovorna Vlada koja je odgovorna prema svojim građanima, opet napominjem da većinu u Hrvatskoj čine žene bi trebale gledati tu skupinu i vidjeti koji su problemi u mirovinskom sustavu da te probleme riješi. Ovime što Vlada sada predlaže dodatno diskriminira žene i to diskriminira žene koje su u radno intenzivnim granama, koje za koje znamo da ne mogu izdržati puni radni vijek radeći za strojem ili radeći u kožarskoj industriji. Ne znam di vam je bila pamet kada ste ovo radili, niko vas nije natjeravao da to radite jer neće ovo, opet napominjem neće ništa doprinijeti tome da mirovinski sustav bude bolji. On će biti lošiji zbog toga što ste udarili na žene u mirovinskom sustavu, udarili ste na najnezaštićeniji dio i na radnom zakonodavstvu i u ovom dijelu mirovinskom zakonodavstvu. I to je ono što će ostat zapisano u ovoj sabornici, ali biti će zapisano i u zakonu i hvala bogu da će doći administracija jer mirovinski sustava se na dugo stvari rješavaju u njemu i odvijaju koja će ovo vaše što ste sada napravili poništiti [[Upadica: Zahvaljujem.]] i promijeniti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 33. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Glasa i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i Snage i Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, predviđeno rješenje penalizacija zbog odlaska u prijevremenu starosnu mirovinu linearno za 0,3% za svaki mjesec ranije umirovljenja neovisno o navršenom stažu obeshrabrit će osiguranike na prijevremeno umirovljenje, a u isto vrijeme će ih duže zadržati u svijetu rada. Upravo iz navedenih razloga umanjenje prijevremene mirovine se veže uz godine života a ne uz mirovinski staž.
Zahvaljujem državnoj tajnici. U ime predlagatelja poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Pa ovaj amandman je bio, meni je razumljivo da ste ga odbili jer ste odbili i 4. i 6. amandman naše ove grupacije, a bio je namijenjen da penalizacija doista bude za žene u prijelaznom razdoblju povezana sa duljinom, duljinom radnog staža koje, odnosno duljinom uplate doprinosa Ako polazite od mantre da hrvatski umirovljenici imaju malo staža, ali onda je to potpuno pogrešna teza. Ja vama u ovom trenutku poštovana državna tajnice i svima prisutna bacam rukavicu, dajte mi 6 mjeseci i ovlaštenja da komuniciram sa samo sa europskim osiguravateljima i osiguravateljima u koje mi isplaćujemo mirovine, osiguravateljima država u koje mi isplaćujemo mirovine, ja ću vam pokazati da ni u čemu, bez obzira što smo prošli traume i rata i stečajnih kuga i svega, ni u čemu ne zaostajemo sa duljinom radnog staža u odnosu na europske zemlje jer statistike su nam nedostatne, ne kažem da su pogrešne, točne su s obzirom na količinu podataka koje imaju, ali ne dostaje veliki broj podataka da bi se stvorila cjelokupna slika. Prema tome mislim da je ovo neopravdano i jedina poruka koja iz ovoga proističe je, žene ako nemate godine za starosnu mirovinu, ako imate mirovine, imate godine za prijevremenu mirovinu odite čim prije u mirovinu jer će vam sljedeće godine penalizacija biti veća. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Prelazimo na 34. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem, amandman se ne prihvaća, a obrazloženje jest isto kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Poruka svim ženama u Hrvatskoj koje imaju uvjete za prijevremenu mirovinu, ako ove godine imaju 38, 37, 38 i 39 godina staža odite u mirovinu sa 31.12. jer će vas Vlada HDZ-a penalizirati drastično sa 1. siječnja 2020. Ako imate 35, 36 i 37 godina nemojte slučajno uopće ići u mirovinu ove godine nego čekajte slijedeću jer će vas HDZ-ova Vlada nagraditi. Jer tajnice vidite, državna tajnice vidite problem u ovome? Problem je da bi trebalo biti isto, da ne bi trebalo biti razlike u tome da li imate 39 godina radnog staža ili 35. A još jedna stvar svi oni koji imaju, oni koji imaju staž sa dugotrajnim trajanjem koji imaju ove godine 60 godina i 41 godinu radnog staža odite u mirovinu jer će, i ako imate još koju godinu staža više 42 i 43 odite u mirovinu sa 31.12. jer će bonifikacija koja je bila do sada za svaku godinu staža iznad 41 biti ukinuta i nećete to moć dobiti, da bi je dobili morat ćete opet raditi do 65 godina. Ukinuli ste one dobre stvari ti ljudi su radili 40 godina, uplaćivali doprinose i vi ih sada penalizirate, evo ovdje i u saboru ima žena koje imaju 42 godine radnog staža i pitale su me danas, zastupniče da li ja da idem u prijevremenu mirovini, ja sam rekao odite jel za tu godinu dana vam HDZ sljedeće dati onaj postotak koji [[Upadica: Zahvaljujem.]] ove godine možete dobit.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 35. amandman Kluba zastupnika Glasa i HSU-u. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, s obzirom da je iz obrazloženja amandmana, da iz obrazloženja amandmana nije razvidan osobno opravdani razloga za iznimku od ustavnoga pravila da zakon stupa na snagu najranije 8 dana od njegove objave, upravo iz tog razloga, amandman se ne prihvaća.
Zahvaljujem poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Ovo je iznimno dobrohotan amandman što god vi mislili o njemu jest da je provokativan, ali vi već u odredbama ovog zakona imate stupanje na snagu objavom u N.N. a primjena od 1. siječnja, odnosno, dijelovi zakona idu od 1.srpnja. Želio sam vam, željeli smo vam dati mi u Klubu GLAS-a i HSU-a vremena da sve ono što ej prepušteno u ovoj proceduru, donošenje ovog zakona ispravite. Naime, svaka odgovorena i ozbiljna država testira i priprema mirovinsku reformu i testira je godinu dana, sa nečim što neće promijeniti u zadnjih 15 dana prije donošenje zakona, a ne provodi ad hoc i na brzinu komunicira sa javnosti putem medija. Ovdje je izostao tripartitni dijalog, jer na razini države se ne vodi … [[Govornik se ne razumije.]] i socijalni dijalog jedanput sa sindikatima, jedanput sa poslodavcima, nego se 3 socijalna partnera sjednu i razgovaraju i promišljaju budućnost ove države, proučavaju trendove. Željeli smo vam dati da imate godinu dana vremena i da izvršite neke korekcije jer ministar Pavić je u Otvorenom rekao da je jednaka penalizacija i jednako nagrađivanje, ali nije istina. U penalizaciji je 0,30 a u nagrađivanju je 0,34. Dakle, nije rekao istinu. Ostalo je tu unutra. Da li je to lapsus, da li je zakon, ali ne možemo govoriti jedno, a u zakonu pisati drugo. Tražiti ću glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovani kolega Hrelja. S ovime smo iscrpili sve amandmane po ovoj točki, odnosno, po Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama zakona o mirovinskom osiguranju. O amandmanima ćemo glasovati kada se za to steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,25 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Poštovane kolegice i kolege krećemo sada s glasovanjem, prva točka o kojoj glasujemo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, drugo čitanje, P.Z. br. 452. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, a rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Mirando Mrsić, zastupnik Željko Jovanović, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Ivan Lovirnović, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, zastupnik Silvano Hrelja, zajednički amandmani Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Kluba zastupnika Živog zida i Kluba nezavisnih zastupnika, zatim zastupnik Željko Lacković, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. O amandmanima smo se očitavali na jučerašnjoj sjednici, pa ćemo sada glasovati o amandmanima, koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom, prvi je amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 2 zastupnik Silvano Hrelja, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova Amandman br. 3. Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, molim glasujmo, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. 4 amandman Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 5 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. 6 amandman, Klub zastupnika SDP-a, Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA-e i Klub nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 7 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 8 zastupnik Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 9 zastupnik Silvano Hrelja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 10 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 11 Klubovi zastupnika SDP-a, Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA-e i Klub nezavisnih zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 12 Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 13 zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 14. zastupnik Ivan Lovrinović Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 15 zastupnik Silvano Hrelja, vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 16 zastupnik Mirando Mrsić, vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 17 Klubovi zastupnika SDP-a Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 18 Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 19 zastupnik Silvano Hrelja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman 20 Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman 21 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 22 Klubovi zastupnik SDP-a Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 23 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova Amandman 24 Klubovi zastupnika SDP-a Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 15 zastupnik Željko Lacković, Vlada ne prihvaća. Netko, samo malo, sada ću vas, evo ga, sada bi trebalo. Jer netko uključen od zastupnika možda? Dajte molim vas na drugi mikrofon, isključite svoj samo. Samo malo, samo malo, ne ovo nešto nije u redu, netko je vjerojatno uključen od zastupnika, ja vas molim da provjerite i da se isključite. Ajde probajte sada.
Je sada je u redu. Dakle, predsjedniče s obzirom na obrazloženje odbijanja amandmana i činjenica da omogućavanje rada obrtnicama i slobodnim zanimanjima i istovremeno primanje starosne mirovine se ne regulira isključivao ovim zakonskim prijedlogom nego je potrebno izmijeniti ostale zakone kojima se regulira rad u odvjetništvu i obrtu i slobodnim zanimanja, ja povlačim ovaj amandman.
Zahvaljujem. Onda idemo na amandman br. 26. Klub zastupnika SDP-a, Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 17 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 28 ponovno Klubovi zastupnika SDP-a, Mosta nezavisnih lista GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 29 zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 30 zastupnik Klub zastupnika SDP-a, Mosta nezavisnih lista, GLAS-a i HSU-a, HSS-a, IDS-a, PGS-a i LRI-a, Živog zida i SNAGA i Kluba nezavisnih zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 31 izvolite.
Poštovani predsjedniče, amandman 31 je važan amandman, očito da ne postoji spremnost od vladajuće većine da ga prihvati. Radi se o tome, da
…/Upadica Predsjednik: Što želite, recite./…
ono što želimo želimo obrazložiti zašto povlačimo amandman.
…/Upadica Predsjednik: Vi ga povlačite?/…
Povlačimo amandman iz jednostavnog razloga, što ćete vi, nažalost, o ovom neprihvaćanju ovog amandman
…/Upadica Predsjednik: Govorite o 31 amandmanu?/…
omogućiti umirovljenicima koji su npr. izgubili posao sa 55 g. da mirovinu čekaju do 67 g. i zato što nemaju posla, oni že zbog vaše odluke biti dodatno penalizirani manjom mirovinom. Na taj način, vi ljude koji ostanu bez posla, tjerate u siromaštvo. Ovaj amandman neće proći, zato jer je parlamentarna većina odlučila zajedno s vašim koalicijskim partnerima, koji su dežurni potrčci, u vašoj emisiji i zbog toga ćemo ovaj amandman povući.
Dobro, ali pri tom vas molim da ne vrijeđate druge zastupnike. Povučen je amandman br. 31. Amandman br. 19 zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Sada ćemo preći na amandman br. 33 ali odmah ću sada nešto upozoriti. Nećemo to raditi. Dakle jučer je bila rasprava o amandmanima možete samo reći povlačim amandman, bez obrazloženja. Samo malo, samo malo, samo malo, dao sam kolegi Lackoviću, dao sam i kolegi Bernardiću, više neću to davati jer vidim da će se to početi zloupotrebljavati. Samo malo, nećemo drage kolegice i kolege izvrgavati ono što imamo kao pravilo. Može. Ja vas molim da ne radimo sada predstavu ponovo, da radimo korektno sukladno pravilima. Amandman broj 33. dakle u slučaju ako ga želite povući recite, želim povući amandman. Klub zastupnika SDP-a, MOST-a nezavisnih lista, Glasa i HSU-a, HSS-a, IDS-a i LRI-a, Živog zida i Snage i Klub nezavisnih zastupnika. Glasujmo. Izvolite kolega Grmoja. Gledajte ovako, neću vam dozvoliti to jer je to klasična zlouporaba Poslovnika, dakle dozvolio sam jedanput, dozvolio sam drugi puta, kolega Grmoja, nemojte molim vas. Dakle, moja namjera je bila dobra, ali kada sam vidio što se događa neću dozvoliti da radite budale ovdje od svih ovih ljudi koji sjede. Moja greška ja se ispričavam što sam pogriješio jer nisam znao da će to nastaviti se kao slijed, dakle imate pravo reći [[Upadica: Gospodin Jandroković vi radite budalu od hrvatskih građana time što odbijate ove prijedloge sindikata vezane uz mirovinski sustav.]] povlačim amandman, to je u redu, priznajem da sam pogriješio. Idemo na Amandman broj 33., dakle rekao sam Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Kad evo odglasamo, dat ću po redoslijedu. Kolko imate, kolko? [[Upadica: Tko radi budalu od koga predsjedavajući?]] Dobro [[Upadica: Alo, šta je ovo?]] Sada ću napraviti stanku od 10 minuta, budući da nema kvoruma, pa se vidimo u 12 sati i 50 minuta [[Upadica: Nemate većinu, koji rezultat je bio?]] STANKA U 12,43 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12.55 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Izvolite kolegice Glasovac, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Mali prije, prije stanke povrijedili ste članak 33. Poslovnika koji kaže da predsjednik Sabora brine o zaštiti prava zastupnika. Malo prije ste uskratili mogućnost zastupnicima da kažu da odustaju od amandmana. Točno je da zastupnici imaju pravo tražiti izjašnjavanje o amandmanu što smo mi jučer učinili. Međutim, jednako tako je točno da imamo pravo o istom tome i govoriti da ga povlačimo, ali ne na način koji vi to želite [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] Stoga vas molim da mi dozvolite pravo da vratimo se na prošli amandman.
Kolegice Glasovac, isteklo vam je već 8 sekundi. Nije bilo povrede Poslovnika. Ja sam se ispričao za ono što sam učinio zato što sam to učinio u dobroj vjeri. Međutim, vidio sam kuda to vodi i smatram da sam pogriješio u tome trenutku i to više nećemo činiti. Kolega Maras izvolite.
Hvala [[Upadica predsjednik: Izvolite kolega Maras.]] Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ovo parlamentarno nasilje predvođeno od vas mora prestati. Znači vi ste jedan od glavnih uzroka nervoze u Saboru, napetosti itd. Prekršili ste vi osobno članak 256. koji govori o elektroničkom glasovanju gdje piše izrijekom: „Predsjedatelj proglašava rezultat glasovanja na temelju rezultata glasovanja ispisanih na kontrolnom ekranu.“ Znači, vi prilikom prekida sjednice niste rekli koliko je ljudi glasalo za, koliko je glasalo protiv i da li je bilo suzdržanih. Znači, nemojte vi kršiti Poslovnik jer vi ste glavni uzrok ove nervoze u Saboru i način na koji vi i vaš kolega akademik Reiner vodite sjednice. Hvala lijepo.
Prošlo je 10 sekundi, a ja sam potpuno smiren što ste vi izašli izvan vremena. Dakle, 10 sklekova evo što kaže kolega Bulj i bit ćemo svi u boljoj formi. Sada ćemo provjeriti ponovno. Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Radi se o članku 202. i pitanju izjašnjavanja o amandmanima. Kada je napisan Poslovnik, Poslovnik je napisan u vjeri da će se glasovanje o amandmanima dogoditi odmah nakon što se dogodi izjašnjavanje i obrazlaganje amandmana. Vi ste to u međuvremenu promijenili te smo sada došli u situaciju da glasovanje dolazi dan, dva ili više nakon izjašnjavanja zbog čega mislim da morate omogućiti zastupnicima koji su u međuvremenu promijenili stav o svojem amandmanu da to i obrazlože. Hvala.
Hvala.
… /Upadica Grbin: I stu ste povrijedili naravno Poslovnik./ …
Smatram da nije povrijeđen Poslovnik jer smo imali prilike izjašnjavati se o amandmanima, reći svoje mišljenje. To se događalo jučer navečer i to je sasvim bilo dovoljno, a danas se samo glasuje. Dakle, to bi isto značilo, to bi bilo isto kao da sada otvorim novu raspravu o zakonu jer smo raspravili ga i danas se o tom zakonu glasuje kao i o amandmanima. Ne, neću više davati, ne moram. Kolega Pernar se javio prije vas. Prije vas se javio kolega Pernar.
… /Upadica Grbin: Ja se ispričavam. Gospodine predsjedniče, morate mi omogućiti jer ako mi ne dopustite …/…
Prije vas se javio Pernar.
… /Upadica Grbin: Ako mi ne dopustite da se javim, ne mogu konzumirati svoje pravo koje proizlazi iz članka 236. da se obratim Odboru za Ustav./…
Kolega Grbin, …
… /Upadica Grbin: Ja moram sada reći nakon što ste vi odbili moju povredu Poslovnika da najavljujem da ću se obratiti Odboru za Ustav. Jer ako to ne napravim ne mogu se obratiti kao što znamo od prekjučer./
Pa htio sam reći da je osnovni, da tražim stanku od 10 minuta zato jer postoji jedan evidentan problem ovdje, a to je da zastupnici vladajuće većine njih na raspravama nema i mi tako dobro obrazlažemo te amandmane i ti amandmani jesu dobri [[Upadica predsjednik: Kolega Pernar.]] Oni nemaju prilike čuti njih [[Upadica predsjednik: Kolega Pernar, …]] I onda dođu ovdje i samo … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Pernar, vaš klub je već tražio stanku od 10 minuta i iskoristili ste svoju priliku. Dakle, ne možete dva puta tražiti stanku. Kolega Bulj izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijedili ste članak 256. i još niste bez obzira na upozorenje kolege Marasa rekli koji je rezultat bio glasovanja. Ako mi trebamo čekati kolegu Pupovca ili ne znam tko još vam fali, kolega Dumbović vaš kolega, onda prekinute ovu sjednicu ovu agoniju. Jer radite gospodine predsjedniče cirkus od Sabora. Stvarate jednu lošu atmosferu. Kažite koji su bili rezultati. Nemate većine. I idemo dalje.
Evo, sada ćemo provjeriti da li je to tako kao što vi kažete. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, neću vam dati riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete više. … [[Upadica se ne razumije.]] A to? To ste trebali napraviti odmah. Ali ja ću vam sada dozvoliti da to kažete.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Sada se još jednom vidjelo da vi radite parlamentarno nasilje. Ismijavate ovu instituciju na način – sada ćemo provjeriti još jednom kakvo je bilo glasovanje. Ja ću se žaliti Odboru za Ustav da ustvrdimo točno jer smo slikali ovdje tko je glasao, pa da vidimo da li provjeravate te iste osobe ili se netko naknadno još pojavio. Nemojte raditi cirkus od ovoga Sabora. Imate obavezu voditi to po Poslovniku i ne podcjenjivati niti Hrvatski sabor, niti hrvatske građane. Vi ste uzor nestabilnosti parlamentarnog nasilja [[Upadica predsjednik: Jesam. Je, je, je.]] Hvala vam lijepo.
Je, dobro. Hvala vam na vašoj ocjeni, ali o njoj će prosuditi građani. Sada ćemo ići na glasovanje dakle o 33. amandmanu, pa ćemo vidjeti imamo li kvoruma ili ne i kako stojimo. Izvolite glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 34. … /Upadica se ne razumije. Što je povreda Poslovnika? Izvolite kolega Bernardić.
Pa pustio sam vas da vidimo da li ćete objaviti rezultate glasanja, budući da niste objavili, povrijedili ste članak 256., po kojem ste dužni objaviti rezultate glasanja. Dakle, vi ste, em što ste sakrili raspravu o amandmanima od javnosti, danas pokušavate pošto-poto skrpati ovu tanku većinu kako bi izglasali mirovinsku reformu po kojima će umirovljenici raditi duže, živjeti kraće i u mirovini primati manje. To pokušavate napraviti. I tražim mišljenje Odbora za Ustav.
Zahvaljujem se. Nije bilo povrede Poslovnika, vidjeli ste da amandman nije dobio potreban broj glasova. U redu je. Idemo na amandman broj 34., zastupnika Miranda Mrsića, koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 35., Kluba zastupnika GLASA-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo prijeći na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Molim vas glasujmo o Zakonu. Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova ZA i 1 glas PROTIV, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju.
, i sad imamo tri druga, klaster, ili skup od tri druga Zakona. Radi se o: - Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima odnosno Prijedlog Zakona broj 455, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima i - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima. Sva su tri Zakona u drugom čitanju, raspravljat ćemo objedinjeno, tako je odlučeno, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe dakle Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli dva odbora, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Da li želi predlagatelj, odnosno ministar gospodin Marko Pavić, dat uvodnu riječ, ministar rada i mirovinskog sustava. Hvala, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče sabora, poštovane zastupnice i zastupnici poprilično smo dobro raspravili i pitanje i drugog stupa već u prethodnoj raspravi, ali istaknut ću neke novine u odnosu na drugo čitanje. Ono što bih svakako trebalo reći da pitanje ukidanja drugog stupa u nijednoj verziji nije bilo pitanje. Prema tome zemlje koje su ukinule drugi stup danas gledaju sa zavisti na Hrvatsku koja ima potencijal koje one nemaju. Poljska, Mađarska, Slovačka rade na ponovnom uvođenju obvezne mirovinske štednje, jer su shvatili da nema alternative za takvu mirovinu štednju. Priča koju je gospodin Lovrinović, istaknuo to je jedna narativna bajka, ja se nisam prepoznao u tome, to je možda neki drugi Marko u cijeloj toj priči, ali ono što bi istaknuo je da smo išli dodatno razvit sustav, ali samo isti tako išli prema tome da se uvede bolje upravljanje u cijeli sustav, veća transparentnost i bolja kontrola rizika koju provodi regulator. Drugi stup nije dao odgovor na, nije dao odgovor za one koji su '62. godište i mlađi, pogotovo na 3.000 žena koje idu u mirovinu slijedeće dvije godine i upravo stoga smo između, u prvom čitanju i uveli dodataka od 27%, odnosno 3/4 od 27% za drugi stup, ali smo ostavili i pravo izbora odnosno mogućnost svima da pri odlaskom u mirovinu se vrate u prvi stup. Ono što smo izračunali da će to biti sigurno povoljnije za one koji imaju od minimalne plaće do 70% 75% prosječne plaće i da takvih otprilike 300.000 građana koje i sa tim dodatkom unutar kombiniranog stupa ne mogu osigurati sebi barem minimalnu mirovinu. Povratkom tih 300.000 građana u prvi stup osigurat će se pravo na minimalnu mirovinu. Već smo u prvom čitanju predložili značajno smanjenje naknada koje ne idu nikome, mislim ne idu državi idu osiguranicima, ukupno kada gledamo sustav naknada od osnutka do prošle godine preko 3 milijarde kuna je isplaćeno naknada mirovinskim fondovima. Smatrali smo i dalje smatramo da je tu bilo prostora za uštede ali u korist naših osiguranika, građana. Izmjenom švicarske formule za drugi stup osigurali smo da će rate iz drugog stupa rasti već praktički od slijedeće godine 7 do 9%, čisto radi aktuarskog izračuna jel nema više potrebe da se ta sredstva osiguraju ukoliko švicarska formula podivlja odnosno ukoliko pritisak na rast plaća bude velik. Koje su novosti u odnosu na prvo čitanje, pa prvenstveno smo išli ka tome da povećamo konkurentnost među fondovima, da pokrenemo tržišnu utakmicu. I upravo stoga su dva prijedloga, jedan da promijenimo način na koji REGOS raspoređuje nove osiguranike, već sam u prvom čitanju istaknuo da 98% novih korisnika ne odabire svoj drugi mirovinski stup. Novim prijedlogom 20% će svako mirovinsko društvo od njih 4 dobiti, a 20% ćemo dodijeliti onom ko je najupješniji. Amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a koji je usuglašen će se još odrediti da HANFA određuje jasno pravilnik koji su to kriteriji koji će se taj, tih 20% osiguranika raspodjeljivati. Isto tako ono što smo uvidjeli, da značajnim smanjenjem naknada u prvom čitanju je bilo milijardu 200 miliona kuna, da ćemo uvesti nejednakost između onih manjih i onih većih obveznih mirovinskih društava, tako da smo ograničili odnosno uveli smo preraspodjelu tih naknada za one koji imaju 20% i manje udjela i oni koji imaju 20% i više udjela. Na taj način ukupno smanjenje naknada do 2030. će biti 1,32 milijarde kuna ali isto tako bit će pravednije u smislu da će otprilike sva 4 fonda imati isti povrat kapitala na imovinu. U vidu kontrole boljeg upravljanja i veće transparentnosti zajedno s HANFOM smo izradili nekoliko prijedloga, a to je da se u mirovinski sustav odnosno u mirovinske fondove u nadzorni i revizorski odbor, da Vlada imenuje svog predstavnika to nije nikakvo imenovanje komesara kao što je gospodin Mrsić rekao, ti ljudi će morat bit stručni, ti ljudi će morat imat licence, ti ljudi će morat poštovat sva pravila i ti ljudi što je najbitnije morat će biti članovi tih društava. Prema tome, ti ljudi neće moć donosit odluke većina će i dalje biti u nadzornih odbora, ali jedan predstavnik od tri ili pet ovisno o društvu će biti predstavnik Vlade, a to tumačimo jer se i Vlada odnosno održava odrekla tih 5% koje su nekad išle u zavod u prvi stup u stup solidarnosti u korist društava i pitanje naravno bolje kontrole i transparentnosti. Isto tako radi izbjegavanja sukoba interesa predložili smo da mirovinska društva imenuju nezavisne članove kao svoje predstavnike u društva u kojima imaju dionice ili koje kupuju. Bilo je dosta pitanja omogućiti ili ne ulaganje u start up-ove, tu smo se isto tako vodili s nekoliko ideja. Prva stvar zakonskim prijedlogom omogućujemo, nitko neće nikog siliti da ulaže u start up-ove. Drugo nema ulaganja u pojedinačne start up-ove. Treće ulagati će se samo u, ulagati će se samo u platforme i fondove. Tu ćemo omogućiti 100 milijuna kuna mogućnosti da se to osigura ali isto tako omogućiti ćemo bolju kontrolu i HANF-a će izraditi jedan pravilnik po tom pitanju. Što se tiče Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima predlažemo da se podiže uvid za ostvarivanje prava na mirovinu novih članova na 55 godina. Praksa u EU je godina umirovljena minus tri, mi sada sa 50 na 55. Naknadu za izlaz iz fondova dodatno smanjujemo za najviše 2,5% i isto tako za mirovinsko osiguravajuće društvo pored švicarske formule koju sam rekao omogućava se i dodatno povećanje mirovina s osnove raspoređivanja viška sredstava ako društvo ostvari ulaganje imovine na pokriće tehničke pričuve. Nagrada za uspješnost se zamjenjuje naknadom za upravljanjem imovinom, za pokriće tehničkih pričuva u iznosu do najviše 0,6%. Isto tako u mirovinsko osiguravajuće društvo ona ulazna naknada od 5% raspodjeljujemo je u dva dijela. 1,5 odmah a 0,17% od onog što ste unijeli u fond kroz godine, odnosno godišnje 0,17. Tako da oni koji će manje koristiti usluge isplata mirovine će manje i platiti. Sveukupno smatramo da smo ovim prijedlozima dodatno unaprijedili sustav, da smo omogućili mirovinskim društvima da dodatno razviju drugi mirovinski stup. Zahvaljujem se i suradnji sa klubovima koji smo cijeli prijedlog i sve prijedloge uključujući i mogućnost prijedlog HNS-a da se 15% može povući iz drugog stupa prilikom umirovljenja. Smatramo kako ovaj sustav i ovi prijedlozi će doprinijeti za onu treću kategoriju a to su najmlađi osiguranici da nakon 40 godina mogu zaraditi kroz, odnosno uštedjeti kroz drugi stup i treći stup dostojnu mirovinu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je na redu, … ... [[Upadica se ne čuje.]] O pa replike da, i to 5 replika. 1. replika gospodin Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre Pavić, ja vam odajem priznanje da ste prije nekoliko mjeseci prije ovih priprema javnosti priopćili da je ovakav mirovinski sustav neodrživ, pa prema tome i drugi mirovinski stup i to je s vaše strane korektno. Malo prije ste rekli da se ne prepoznajte pod imenom Marko u mojoj mirovinskoj bajci ali ćete se sigurno prepoznati u crtiću o Boleku i Loleku gdje je vama sigurno namijenjena uloga Boleka a za Loleka se zna. Pa prema tome vama jedino može pomoći vaše temeljno obrazovanje da u oluji koja dolazi da iskoristite i shvatite da se morate što niže spustiti na zemlju i priljubiti dok ta oluja ne prođe. U svakom slučaju mislim da je važno da ste naciji priopćili hrabro da je ovakav sustav neodrživ ali trebate objasniti tko je na vas izvršio pritisak da nakon toga govorite sasvim u drugom smjeru i puno optimističnije.
Hvala. Želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi profesor Lovrinović, cijenim vas pa ona nemojmo se spuštati na razini Loleka i Boleka, ovo su basne i priče koje vi pričate ali preozbiljne su teme. Dakle u pitanju je budućnost naših mladih umirovljenika odnosno naših mladih koji će ići u mirovinski sustav gdje upravo drugi stup je uveden jer nam broj se umirovljenika i zaposlenih približava 1:1. Srećom imamo 71 tisuću više zaposlenih, srećom taj omjer raste. Ali isto tako želimo omogućiti bolju kontrolu cijelog sustava ali omogućiti mladima da dovoljno uštede kroz 40 godina štednje u tom sustavu. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Mrsić.
Gospodine ministre niste Lolek i Bolek ali nemojte se kockati sa našim novcima jer ulaganje u start up-ove je jedno od najrizičnijih ulaganja. I europske, zemlje EU sve imaju ograničenje da mirovinski fondovi ne ulažu u start up-ove niti u investicijske fondove rizičnog kapitala koji bi trebali financirati start up-ove. Razlika je po tome što investiranje u start up-ove je rizično a fondovi su najkonzervativniji u ulaganju kapitala i ne razumijem zbog čega inzistirate na tome da li ste oduševljeni sa Matom Rimcem ili ste oduševljeni sa foto mapom ali to su rijetki primjeri uspješnih start up-ova. Od 100 start up-ova 90 ih nestane i propadne u prvoj godini. Od tih 10 8 ih propadne u sljedeće 2 ili 3 godine. Ne razumijem zašto se kockate s mojom mirovinom i mirovinom građana RH?
Vrijeme g. Mrsić. Izvolite g. ministre.
Hvala lijepo. Poštovani g. Mrsić, prozvali ste me što je … [[Govornik se ne razumije.]] mislim da to nije vrijedno rasprave u ovom domu, neću vam slično odgovarati. Ono što samo mogu reći, a što vi imate protiv poduzetnika? Znamo da ste izvučeni iz SDP-a da ste imali nešto protiv poduzetnika, ali vidimo da imate još. Zašto ne omogućiti upravo našim startupo-vima da koriste te novce. Zašto danas kada idem po … [[Govornik se ne razumije.]] po fakultetima, a bio sam prije 5 g. i s g. Vicom, i g. Cetojevićem, i sa g. Prpićem, sa svima sam bio u Londonu, da i dalje uspješno posluje i zapošljavaju stotine inženjera u RH i to su industrije koje želimo u RH. Ovim zakonskim riješenim omogućavamo mi, nikoga ne tjeramo da u to ulaže, HANFA će razraditi zajedno sa zajednicom ulagača … [[Govornik se ne razumije.]] pravilnik, neće se ulagati u pojedine s satrtupove ulagati će se u platforme, prema tome smanjiti ćemo maksimalno rizik.
Hvala. Da. Držimo se teme od sada nadalje, Lolek i Bolek i sve to ocjene, izbačeni, ovo ono, teme su druge. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepo ministre Pavić, ja ne mogu vjerovati, ali vi ste upravo sada u svom izlaganju rekli da su umirovljenici drugi zemalja zavidni hrvatskim umirovljenicima. Dajte mi recite na čemu su im to zavidni? Dajte da hrvatska javnost čuje jesu li im zavidni, ne znam, na tome, što kopaju po smeću, što ih deložiraju, što ih Hanžeković ovršuje, što ne mogu platiti režije na vrijeme, što ne mogu svojim unucima dati više od 50 kn za božićne blagdane ako mogu i toliko. Jesu li zavidni ovi koji 100000 koji nemaju nikakvu mirovinu ili ovih 200000 koji imaju manje od 1000 kn. Možda su zavidni, ne znam, HDZ-ovim bivšim ministrima i saborskim zastupnicima koje imaju povlaštene mirovine, ali to onda morate reći, ali ja vjerujem da 99% umirovljenika u svijetu nema na čemu biti zavidno hrvatskim umirovljenicima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. ministre.
Žao mi je ali, ja mislim g. Bunjac da ste me krivo čuli, ja nisam rekao da su umirovljenici tih država zavidni našim umirovljenicima, rekao sam da su te države zavidne Hrvatskoj, dakle, vlade tih država na sustavu kojih imamo a koje su one ugasile. Ali htio bi se vratiti isto tako bilo je dosta rasprav3e o nacionalnoj mirovini, kao što ste rekli 2020. uvesti ćemo nacionalnu mirovinu za one koji nemaju 15 g. staža, a isto tako trenutačno je u proceduri, odnosno, ekonomski institut izrađuje studiju na osnovu kojeg ćemo jedno takav instrument uvesti u mirovinski sustav.
G. Hrelja.
Poštovani g. ministre, vi ste rekli da će vlada imenovati ljude u nadzorni, odnosno, revizorski odbore, društava za upravljanje mirovinskim fondovima, ali ste rekli da ti ljudi moraju biti članovi društava. Vjerojatno je bio lapsus, moraju biti članovi tog mirovinskog fonda, jer je nelogično da ćete vi predlagati nekoga tko je već zaposlen u tom društvu. Ok, da se to razjasnimo, ja osobno smatram da to moraju biti najstručniji ljudi i da to nije najsretnije rješenje nego da bi trebala HANFA licencirati više desetaka ljudi i da tu ima, da ti mirovinski fondovi, mogu, odnosno, da sindikati mogu samo neke od njih, ili čak svojih koji su licencirali predložiti u nadzorne odobre, odnosno, revizorska društva.
Hvala. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Drago mi je da ste … [[Govornik se ne razumije.]] hvala na ispravci u potpunosti ste u pravu.
G. Šuker.
Hvala lijepo. S obzirom na danas poprilično ružne primjedbe s ove strane sabornice, oko imenovanja članova nadzornog odbora, ja sam prvi zastupnik, koji je ovdje za govornicom spomenuo da bi trebalo bolje i lakše kontrolirati ova 4 obvezna mirovinska fonda. Pa da ne bi bilo tu, da HDZ sebi nešto naštimava, zašto ne bi recimo, dali u Visokom domu, da oni imaju nove članove nadzornih odbora koji su članovi fondova, pa da na takav način pokažemo da mi tu nemamo nikakvih prikrivenih namjera niti ništa, jer svi su imali pravo predložiti ovo g. ministre, nisu predložili. Prema tome, mi predlažemo veću transparentnost o tome ću nešto više govoriti u ime kluba. Ali ako ta gospoda stvarno misle da vi nešto želi te ispod plota raditi, pa razmislimo da im možda i to ponudimo, a da kažemo da mi tu nemamo nikakvih skrivenih igara.
Hvala, g. ministre.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Šuker, naravno razmisliti ćemo o svim dobrim idejama. Ideja upravo ove intervencije u drugi mirovinski stup, bila je povećana transparentnost, bolje upravljanje i smanjenje rizika. Hvala.
I sada stvarno prelazimo na klubove, prvi je g. Silvano Hrelja, koji će govoriti u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovana g. Žigman, kolegice i kolege. Dakle, od ovog paketa, ova 3 zakona, jedno je sigurno, što se mene osobno tiče, zeleno svjetlo ima Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, jer je on doista poboljšanje u odnosu na postojeće stanje i tu nema nikakve sumnje. Naime, on je dobio poboljšanje sa dvije strane, jedno je dobio u poreznoj reformi, da se do 6000 uplate poslodavca tretiraju kao porezno opravdani trošak, a s druge strane već godinama Hrvatska država na neki način potiče štednju u trećem mirovinskom stupu odnosno u dobrovoljnim mirovinskim fondovima bili oni zatvoreni, bili otvoreni mirovinski fondovi na način da do iznosa od 5000 kuna dodaje još 15% iz proračuna Republike Hrvatske na osobni račun osiguranika, što znači da osiguranik može dobiti najviše 750 kuna godišnje poticaja države za štednju za svoj treći mirovinski stup. Sad koliko je ovdje, manje je bitno da li možete 30% tih sredstava iskoristiti u 50-oj ili 55-toj, bitno je da ih možete iskoristiti prije nego odete u mirovinu da nešto od tih sredstava koji sa 30 godina štednje nešto znače, možete nešto sa time napraviti i pripremiti se za mirovinu. Što se tiče Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, mislim da ima ovdje još puno nepoznanica, puno nedorečenosti i niti Klub GLASA-a i HSU-a, niti ja, ga nećemo podržati, ali je u redu javno iznesemo gdje vidimo, gdje vidimo problem. Sigurno je jedan problem nastao i između prvog i drugog čitanja. Naime, u drugom čitanju se predlaže da, dakle, obvezni mirovinski fondovi odnosno društva za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima u tvrtke koje imaju u svom portfelju, u njihove Nadzorne odbore, ne mogu više predlagati članove uprava tih društava za upravljanje mirovinskih fondova odnosno zaposlene u društvima za upravljanje mirovinskim fondovima. Meni to vrlo, vrlo nelogično. Ok ovaj dio u revizorske odbore odnosno u Nadzorni odbor društava za upravljanje obveznih mirovinskih fondova, to mogu prihvatiti, bilo bi dobro da to bude stvarno predstavnik osiguranika na neki način, to dijelim mišljenje i sa gospodinom Šukerom, ne mora ih Vlada definitivno imenovati, ali moraju služiti svrsi odnosno moraju biti u funkciji kontrole onoga što Zakoni propisuju. Ovo drugo da ne mogu članovi uprave biti u Nadzornim odborima tvrtke čije dionice imaju u portfelju, mi se kosi sa onim što ih obvezujemo. Obvezujemo ih na trostruku provjeru rizika ulaganja u pojedinu tvrtku. E sad, i pored toga može da taj predstavnik obveznog mirovinskog fonda ili neki član uprave, ili po njemu ovlaštena osoba, može procijeniti rizik pored svega. Koliko će pogriješiti u riziku neka osoba koja će biti samo, ajmo reći od povjerenja tom obveznom mirovinskom fondu odnosno društvu za upravljanje obveznim mirovinskim fondom, a nije u užoj strukturi odnosno ne može se na nju prevaliti odgovornost za neku lošu procjenu. Mislim da je ovo vrlo delikatna, delikatan prijedlog i nikako ga ne bih mogao podržati, i mislim da ni sami obvezni mirovinski fondovi odnosno društva neće to oduševljeno primiti, jer mogu prihvatiti sve provjere i sve rigorozne kriterije za upravljanje dionicama u svom portfelju, ali ne da im netko drugi umjesto njih radi kontrolu. To je što se tiče obveznih mirovinskih fondova, ja mislim da ta, da ta situacija sam obveznim mirovinskim fondovima, ne bi trebala završit ove godine, da se zakonodavstvo koje uređuje odnosno Zakon o obveznim mirovinskim fondovima, mora nadograđivati i unapređivati. Umjesto start-up-ova, kolega Šuker molim vas, umjesto start-up-ova, bilo bi dobro da gospodin Žigman čuje, umjesto star-up-ova ja sam zagovarao u prvom čitanju investiranje u municipalne dionice, jer postoji dosta potentnih Županija i ovaj gradova u Republici Hrvatskoj koji bi to mogli za određene infrastrukturne projekte, ne dionice, obveznice, šta sam rekao, municipalne obveznice sam rekao korektno, ovaj koje bi mogli na taj način rješavati neke svoje infrastrukturne projekte. Sigurno je to sigurnija, sigurna situacija u odnosu na investicije u start-up-ove. Meni osobno spomenuta državna mirovina ili mirovina za one koji nisu radili ni jednog dana staža je interesantna, ali zašto mi kao Norvežani ne bi mogli raditi bazu za to u obveznim mirovinskim fondovima, da iscrpljivanjem svog rudnog bogatstva, oni koji to čine automatski moraju određeni fee davati u obvezne mirovinske fondove, to znači da bi ostvarili pravo na neku novčanu potporu i oni koji možda u životu nikada, nikada neće raditi i to sa danom rođenja, ne sa radnim, ne sa radnim stažom. Malo je teško ovako to elaborirati na prvu loptu, ali mislim da je, da iskustva drugih koja su dobra, premalo još koristimo, ne. Naravno prije aplikacije te, ajmo reći te državne potpore da ne nazovem to mirovinom za one koji nisu nikad radili poslije 65-te godine, prije toga treba reći što ćemo napraviti sa onim ljudima u Republici Hrvatskoj koji imaju odrađenih 5, 7, 10, čak i 14,5 godina staža, ali pošto nemaju 15 godina staža, ne mogu ostvariti nikakvu mirovinu. Da li smo spremni po tom stažu, njima nešto dati u 70-oj, u 75-oj godini itd., jer takvih ljudi nije baš malo, rijetko tko da baš nikada ništa nije radio, ali staž ispod 15 godina je staž koji je dat u vjetar. Dakle, nema nikakve vrijednosti. Ja mislim da u određenim godinama bi se i to moglo priznati, možda to nije niti 60.-ta, niti 65.-ta, ali u nekim godinama kad je doista nastupa starost i bolest bi se i to moglo priznati jer zašto ne priznati ono što postoji. I zadnje, također Zakon koji ne može podržati je Zakon o mirovinskim osiguravajućim društvima, ne znam zašto se išlo u ovu situaciju da država osniva svoj mod, zar tu nije, slažem se sa dijelom da se skidaju, znam taj dio, ali to smo znali od početka da, i prije su to imali Austrijanci. Austrijanci su bili vlasnici, sada su Slovenci vlasnici, kakve veze ima vlasništvo, svaka firma koja je u RH mora imati zaštitu podataka svojih korisnika, dakle, to vlasništvo ne bi smjelo biti bitno i presudno da država ide u osnivanje svoga moda i ja sam tu skeptik, meni bi više trebala tu zdrava konkurencija više modova, što je trebalo puno ranije biti, nego da država osniva svoj mod jer možemo mi sve prevaliti na državu, ali kad-tad će onda doći kraj tim resursima i mislim da to nije fer, mislim da moramo osmišljavati sustave u kojima možemo štedjeti i kojima možemo pospješiti svoju mirovinu. Prema tome, još jednom da ponovim, Zakon o dobrovoljnim, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima 2, da Zakon o ovaj, obveznim mirovinskim fondovima ne i Zakon o mirovinskim osiguravajućim društvima ne, hvala lijepa.
Hvala i vama. Sad je na redu gospodin Branimir Bunjac koji će govoriti u ime kluba zastupnika Živog Zida i Snage.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva. Evo, kaže ministar Pavić da su umirovljenici drugih država zavidni hrvatskim umirovljenicima. Ja ne znam, molim vas pokažite mi tog jednog hrvatskog umirovljenika koji dobro živi, a da nije više saborski zastupnik ili ministar u Vladi. Ako hrvatski umirovljenici dobro žive, što su danas radili ovi Sindikati tu pred zgradom Sabora na Markovom trgu, što su razgledavali Crkvu Sv. Marka ili su čekali zastupnike da im izraze svoje nezadovoljstvo. Ja sam vidio da su tu bili predstavnici Sindikata umirovljenika, vidio sam ovo ljeto da je bio veliki prosvjed na Trgu bana Jelačića gdje se skupilo 10 000 umirovljenika koji su prosvjedovali. Zašto prosvjeduju ako im je tako dobro? Evo, ja cijeli dan dobivam poruke od građana koji ovo gledaju, nijednu poruku nisam dobio koja bi rekla, ministar Pavić dobro radi. Ako ste vi dobili molim vas pokažite mi, evo, pozivam ministra Pavića da mi pokaže poruke, evo ja ću vam pročitati jednu. Moj stari djed ima 40 godina radnog staža i mirovinu 3.000,00 kn. Moja stara baka ima sličnu mirovinu 2.100,00 kn. Vjerujte mi, oni više popiju lijekova, nego što te mirovine vrijede. Plaču svaki dan, kažu, boje se šta će biti ako ovaj drugi umre. Pri tom im je najteže to što u biti oni imaju dobre mirovine u odnosu na to kako ima većina drugih umirovljenika. To je poruka koju ja dobivam, to nema veze ni s Živim Zidom, ni s politikom, ni s ničim, ovo je mišljenje građana. Pokažite vi svoje poruke gdje kažu ministar Pavić nam je super, povećao mirovine, evo sad idemo u šoping, ovoga, u trgovački centar, dobili smo 49,00 kn, kupiti ćemo božićne poklone, urediti ćemo jelku, idemo, ne znam, na izlet do Samobora barem, ako već ne mogu do Austrije za Božić itd., toga nema. Samo neke kazne od vas dobivamo, samo neka ograničenja. Do sada se mogla dobiti mirovina s 50 godina iz toga dobrovoljnog stupa, sad se može dobiti tek sa 55, što će biti kod slijedeće reforme, biti će sa 60 godina. Mogao se podignuti iznos od 10 000 ušteđevine u cijelosti, sad se više ni to ne može podignuti. Znači, stalno neka ograničenja, stalno se sužava manevarski prostor umirovljenicima. Rekao sam već da inflacija godišnja je veća nego što je rast mirovina, troškovi života. Uzmite cijene, postoje još uvijek cijene goriva, postoje cijene Tržnice na Dolcu, čuvaju se, arhiviraju se 2000 godine, pogledajte, litra benzina je bila 4,00 kn, sada je 10,00 kn, porast od 150%. Jesu li mirovine rasle 150%? Pogledajte na Dolcu su bile 2000 godine salate po 2,00 kn, hajde sad kupite za 2,00 kn bilo šta. Znači, nema, cijene su otišle u nebo, stalno poskupljuju režije, cijene plina koliko su poskupile, cijene struje, cijene vode, imate i vi neke svoje arhive kod kuće, registratore, pa gledajte kakve su bile cijene. Kupovna moć umirovljenika se sve više i više smanjuje, oni polako, ali sigurno postaju socijalni slučajevi i siromasi. I znam da je uzalud to govoriti članovima vladajuće većine jer oni su se prodali stranim bankama. Oni više nisu ni hrvatska ni demokratska nego su samo zajednica koja glumi nekakvo lažno domoljublje kako bi dopustila daljnju pljačku i devastaciju hrvatskih građana a osobito onih najugroženijih a to su umirovljenici. Hrvatski umirovljenici, ja vam ovdje želim poručiti sljedeću poruku, da je HDZ tisuću godina na vlasti nikada vam neće povisiti mirovine do nekakvog normalnog građanskog standarda, zapamtite ove moje riječi. Nećete imati mirovine u visini 60% plaće što su oni napisali u programu vjerodostojno do sudnjega dana s ovom Vladom i sa ovakvim ministrima. Nikada. Kada to shvatite onda ćete konačno progledati i razumjeti da morate izabrati druge stranke da provedu ono što je u biti posve normalno i prirodno a to je da stvore Hrvatsku kao socijalnu državu. Ukoliko izaberete Živi zid, duboko sam svjestan ovoga što sada govorim, govorim pod punom sviješću, dobiti ćete zajamčene minimalne mirovine od 3300 kuna minimalno, dobiti ćete nacionalnu naknadu za starost koju ministar Pavić pogrešno zove nacionalnom mirovinom. Dobiti ćete oslobođenje od cijeloga niza parafiskalnih nameta od dopunskog osiguranja od HRT pristojbi. Kada umre partner, kao što se ovaj gospodin boji koji mi sada piše, dobiti ćete dio mirovine partnera, ne cijeli ali određeni postotak. Uvesti će se takvo usklađivanje mirovine i takav izračun mirovina da će se mirovine postupno povećavati u smislu da se povećava omjer na prosječnu plaću. I nakon nekog vremena doći ćete u situaciju da ćete živjeti ne samo puno bolje nego da ćete živjeti samostalno i neovisno i da ćete konačno postati ravnopravni građanin a ne navodni teret i građani drugoga reda. Čovjek koji je otišao u mirovinu nije nesposoban, čovjek koji je otišao u mirovnu nije dakle neka vrsta biljke ili komad namještaja, on je isto tako čovjek kao svaki drugi koji je svoje pošteno odradio, svoj životni vijek i ima pravo uživati u starosti i u svemu onome, svim onim zadovoljstvima koja starost nudi a to su druženja s prijateljima, druženja s obitelji, druženja s unucima, kratka putovanja, posjećivanje kulturnih događaja bez straha što će se dogoditi sutra, bez straha da li će mu ovrhovoditelj pokucati na vrata, da li će ga deložirati, bez straha što će se dogoditi ako bude bolestan kao što sada vidimo da se ponovno povećavaju cijene osnovnih lijekova od ministra Kujundžića itd.. Zapamtite, ponavljam još jednom, ukoliko želite živjeti dostojanstveno nemojte više nikada zaokružiti HDZ na izborima. Hvala vam lijepa. Živi zid neće podržati mirovinsku reformu.
Sada je na redu gospodin Ivan Šuker koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo državna tajnice, poštovani gospodine predsjedniče upravnog vijeća HANF-e Žigman. I s time ću krenuti, to najbolje pokazuje ovi koji danas cijelo vrijeme kritiziraju u što su HANFA-u pretvorili a kasnije ću u svojoj raspravi reći malo više o tome što ta HANF-a treba raditi ali to najbolje pokazuje koliko je njihovo bilo iskreno razmišljanje i promišljanje o transparentnosti jednog financijskog sustava koji itekako raste u Hrvatskoj ali tako je kako je. Druga stvar koju želim istaći, ja sam kao čovjek žalostan da nas u sabornici ima samo ovoliko jer mi sada raspravljamo, ustvari zakonodavno uređujemo one koji vode brigu o 105 milijardi novaca hrvatskih građana. Pogledajte na što liči sabornica. A sutra ćemo se u dopodnevnim satima kad svi portali, svi mediji teže za nekakvim izjavama razbacivati sa dušebrižništvom. Danas navečer ovdje kada raspravljamo i u fondovima je bila prilika da svaki iznese svoje mišljenje, svoje viđenje kako bi ti fondovi trebali funkcionirati. I ono što želim reći na početku u ime kluba HDZ-a ustvari svima nama postaviti jedno pitanje da li u Hrvatskoj postoji financijsko tržište jer da ono postoji i da ono živi i diše punim plućima onda bi vjerojatno naša rasprava pa čak i možda neke odredbe ovog zakona bile drugačije. Mi nažalost imamo vodenicu bez vode ili bez žita kako god hoćete, dakle imao potencijal ulaganja, ušteđevine naših građana ali se postavlja pitanje da li ti novci mogu završiti na hrvatskom tržištu i ... [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj može nešto kupiti. Ili zašto se išlo u određene zakonske promjene a to je da fondovima otvori mogućnost da ulažu i u infrastrukturne projekte jer inače u principu nemaju u što uložiti novce. Jer nekoliko puta smo ovdje konstatirali da dosadašnja odredba da se 60% sredstava mora uložiti u vrijednosne papire RH u trenutku pada kamatnih stopa i prinosa. Logična je stvar da ne možete od nekoga očekivati da ima veliki prinos a istovremeno mu limitirate ulaganje kojemu ne garantira više visoki prinos. Ono što bi također želio reći, što smatram da je vrlo bitno u ovom zakonu kod sva tri fonda, a to ej financijsko opismenjivanje građana RH. Mnoge rasprave ovdje danas ne bi bile ovakve, ne bi se nudilo toliko netočnih podataka, ne bi bilo toliko pa mogu reći pomalo čudnih, neću koristiti teži izraz, sugestija, da su se ti fondovi u proteklom periodu potrudili da daju punu informaciju hrvatskim građanima, što su, tko su, kako oni raspolažu sa njihovim sredstvima, da više izvještavaju o svojim rezultatima i da na kraju godine građani mogu čak i temeljem zakonskih odredbi, promijeniti u fond u kojem se nalaze. Toga nažalost nije bilo pa čak i sama spoznaja da skoro 96 ili 97% građana ne bira fond, obvezni mirovinski fond u kojem želi biti nego da mu to REGOS određuje, naprosto ukazuje na to da mi još nismo dovoljno senzibilizirali građane i te fondove. I to je možda jedan od najvećih problema. Jer da smo mi to u proteklom periodu uspjeli napraviti, onda vjerojatno bi reakcija građana bila građana, ovako je zakonodavac morao zakonski intervenirati, da 20% neraspoređenih građa koji se nisu birali u fond, da 20% će dobiti jedan fond, 20% drugi, 20% treći, 20% četvrti i onih preostalih 20% bi REGOS trebao preraspodijeliti najuspješnijem fondu i klub HDZ-a upravo je na ovu odredbu podnio jedan amandman u kojem predlažemo da HANFA određuje koji je to najuspješniji fond jer oni su jedini meritorni da to ocijene i procijene i da taj fond dobije tih 20% neraspoređenih. Također, ovdje smo raspravljali nekad onako pomalo sramećki itd., da li smo prilikom rasprave o izvješćima ovih fondova 4 obvezna mirovinska fonda u ovom Viskom domu, dobili prave informacije, da li smo ih željeli dobiti, da li smo ih uspjeli iščitati iz onih podataka, pa i to je možda jedan od razloga zašto zakonodavac sad predlaže da u nadzorne odbore u koje su ti fondovi uložili, više ne mogu ići članovi uprave fonda nego da to moraju biti ljudi stručni, obrazovani, koji znaju ali koji su izvan fonda iz jednostavnog razloga što ćemo na takav način dobiti vjerojatno jedinu bolju ili kvalitetniju informaciju u što i na kakav način su fondovi ulagali novce u koja poduzeća. Već sam rekao s obzirom na rasprave koje su bile danas tu sa moje lijeve dok sam sjedio tamo s desne strane sabornice a to je možda predlagatelj razmisli o drugačije imenovanju nadzornog odbora iz jednostavnog razloga jer ovaj prijedlog da jedan član nadzornog odbora bude iz članova koji imaju svoju ušteđevinu u fondu, nije se rodila sad, tome se ovdje za ovom govornicom raspravlja već 3, 4 g. i upravo u ime kluba HDZ-a. Prema tome, da smo mi imali bilokakve sakrivene, prikrivene namjere, onda to ne bi govorili i dok nismo bili na vlasti, dok nismo mogli predlagati zakone, nego jednostavno smo predlagali da smatramo da u tom nadzornom odboru fonda, oni koji su uplatili skoro 100 milijardi zapravo 70 i nešto milijardi, a prinosi od 28, 29 milijardi je bilo0 u ovih proteklih 16 g., imaju pravo imati nekoga u nadzornom odboru. Pa ako toliko gospodu koja nisu imali hrabrosti to presložiti dok su bili na vlasti smeta da to predlaže Vlada, pa neka Vlada razmisli da tog članaka nadzornog odbora bira ovaj Visoki dom, da matični odbor raspiše javni poziv da taj član mora zadovoljavati one uvjete koje je propisala HANFA i da to može biti isključivo čovjek koji ima sredstva, ima štednju u tom fondu i neka ga u konačnici bira ovaj Visoki dom. Da maknemo bilokakvu sjenu ili bilokakvu sumnju da netko nešto želi sad zmuljati, želi gurnut nekakvog HDZ-ovca, nama je sami u interesu da dobijemo ono što već 4 g. tražimo a to je da oni koji uplaćuju novce u obvezni mirovinski fond, imaju pravu na svog predstavnika. Ništa drugo. To je jedna intencija zakonodavca u ovoj odredbi. Da li je ovo odredba najsretnije pogođena ili je ova druga ideja koja predložena danas u replici ili će se možda da je bilo korektne rasprave, možda bi se iskristalizirala nekakva treća ideja, dakle ovo je nešto predlagatelju da možda još razmisli do glasovanja, da se napravi jedno rješenje koje bi stvarno skinulo svaku sjenu sa ovoga prijedloga jer kažem, glavna intencija predlagatelja ove odredbe u zakonu je da u nadzorni odbor tih fondova dođe osoba koja ima unutra svoja sredstva. Ja ne vidim nikakav razlog da netko kaže da je to sada imenovanje komesara. Kako može biti netko komesar tko ima unutra svoje novce? Pa on dođe unutra da vodi brigu o svojim novcima a ne da provodi nečiju političku volju. Ali gledajte, možemo mi mahat glavom koliko god hoćemo, ali kad nemamo hrabrosti priznat da je ideja dobra, pa čak možda ponudit nekakav drugi model jer mene ovdje samo interesira jedna stvar a to je da li predlagatelj zakona želi osigurati jednu dodatnu kontrolu. Po onome što sam ja iščitao iz zakona, iz prijedloga zakona želi, da li je možda rješenje najsretnije, o tome se da raspravljati. Dakle, e sad kad smo ovo sve lijepo zaokružili, jedno, drugo i treće, dolazimo na temu koja je po meni jako bitna, tema koja je ključna i tema koja možda da se o njoj a neki jesu i tada 2012. govorile na drugačiji način, a to je HANFA. Mi možemo pričati o ovakvom članu nadzornog odbora i na ovakvom imenovanju, ali ako HANFA kao neovisni regulator te fondove ne prisili da se ponašaju po pravilima i po propisima koje je donio ovaj visoki dom, sve ovo će past u vodu. Ali, onda mi ovdje trebamo dati snagu toj HANFA-i. Trebamo jasno poslati poruku toj gospodi koja je dobila 105 milijardi kuna na upravljanje od hrvatskih građana, da oni imaju, da tako naš narod kaže crkvu di se bog moli. A to je sa podnošenjem svojih izvješća i ostalih stvari HANFA-i, to je produžena ruka ovog Sabora jer mi kad smo HANFA-u osnivali, nismo ju osnovali da bi tamo zbrinuli neke ljude, nego smo osnovali tijelo, kolegice i kolege, HANFA je panadan HNB-u. Hrvatska u kontrolnom sistemu. HNB kontrolira poslovanje banaka, HANFA kontrolira poslovanje nebankarskog financijskog sektora. Ja sam ovdje u ime kluba ovo želio posebno naglasiti jer ako ne damo snagu HANFA-i i ako HANFA ne bude imala autoritet, a neki su se u proteklim razdobljima trudili malo da HANFA-i sruše autoritet da bi možda neki drugi malo bili sažmiji. Dakle, uz ovog člana nadzornog odbora, govorim o obveznim mirovinskim fondovima, HANFA je poluga i ruka ovog visokog doma za kontrolu obveznih mirovinskih fondova. I mislim da ćemo se oko toga složit, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo jer mi moramo imati nekog tko je stručan, tko zna i tko može izvršiti kontrolu i tko će pravovremeno temeljem zakona koji smo mi ovdje donijeli o HANFA-i, ali ja se iskreno nadam da će uskoro doći novi prijedlog zakona, da čelnik HANFA-e više neće bit predsjednik upravnog vijeća, nego će biti ili predsjednik uprave ili nešto drugo jer i sam naziv nudi nešto da ćemo odrediti kako i kojim uvjetima HANFA mora izvijestiti nas. I to je ključ svega, ovo sve o čemu mi raspravljamo je folklor. Zašto folklor? Zato što imamo činjenicu da imamo toliko i toliko novaca, imamo želju da ti fondovi rade po svim regulama i da zarade čim više novaca za hrvatske građane jer smo im dali mogućnost rizičnijeg ulaganja. Dakle, mi smo im otvorili tu mogućnost. Ali, ako hoćemo da oni sa tim rizičnijim ulaganjem više zarade, onda ih moramo natjerati da posluju i po nekakvim zakonima i propisima i da ih neko kontrolira. I ako to budemo gledali na takav način, onda mislim da ćemo mi kao zakonodavno tijelo i kao ljudi koje su ovdje izabrali naši građani, napraviti pravu stvar. I ako budemo to na takav način gledali i ako se budemo na takav način ponašali. Ali, gledat da neko želi gurnut ovoga ili onoga u nadzorni odbor, to je kokošarska politika jer s tim klub HDZ-a naprosto ne želi imati nikakav znak jednakosti, a isto tako niti predlagatelji zakona. Mi smo ovdje došli sa jasnim ciljem i jasnom idejom, da li je model najbolji, možda nije. Pa preložite drugi, za milog Boga. Predlagatelj još ima šansu do glasovanja da, ovoga, to odluči. I još nešto. MOD. Zašto se država odlučila za osnivanja. Iz jednostavnog razloga jer ova gospoda iz 4 fonda i tržište nije reagiralo. Oni nisu osnovali ni jedan MOD. Nisu ga osnovali, nisu napravili konkurenciju. Mi pričamo o tržištu. Dakle, ja ti zakonski dam mogućnost da napraviš MOD, s kojim ćeš se bavit još jednom dodatnom djelatnošću, ti to ne želiš napravit. I sad kad država želi se uključit u tu tržišnu utakmicu pod potpuno identičnim uvjetima, je država želi ovo, država želi ono. Mi s tim ne ukidamo pravo ni jednom obveznom mirovinskom fondu da on osnuje svoj MOD. Daj Bože da ih bude 4. I onda će se tuči sa smanjenjem naknade da privuku k sebi. Isto priča, da smo jače prezentirali ovaj II. stup mirovinskog, i našim građanima, vjerojatno bi i do njih došlo do tržišne utakmice da bi se natjecali da sa sniženom naknadom privuku dodatni broj osiguranika. Evo ga, kolegice i kolege, ja sam u ime kluba HDZ-a pokušao izvesti kako mi vidimo ovo i kako bi željeli da to funkcionira i svako tko je dobronamjeran, će vidjeti da tu nema nikakvih ni iskrivljenih ni zakulisanih igara. Ja sam u ime kluba javno i transparentno rekao što nam je želja, a sa novim prijedlogom Zakona o HANFA-i ćemo pokušati i djelotvorno napraviti ono što želimo. Dakle, podržat ćemo sva 3 zakona uz tri amandmana koje smo predali. Nemam dovoljno više vremena, iako 5 minuta ste mi ukrali jer ovo je objedinjena rasprava pa je 20 minuta, tako sam se ja i koncipirao. Ono što želim još reći kod MOD-ova, Mirovinskih osiguravajućih društava, idemo također s amandmanom da je HANFA ta koja pravilnikom treba propisat kako i na koji način će osiguravajuća društva kojima je dana mogućnost da vrše isplatu iz III. stupa mirovinskoga, kako i na koji način će voditi sredstva u svojoj bilanci, da to bude javno, transparentno, pa čak, gospodine Žigman, da vidimo mogućnost obveze njihovog javnog objavljivanja podataka oko toga. Evo kolegice i kolege, hvala vam lijepo.
Imali ste pravo, imate pravo, gospodin Šuker, što se tiče minutaže, imate pravo, ali možete tražiti na kraju još 5 minuta u ime kluba. Imate pravo, sad će se to korigirati. Gospodin Čuraj, ispred kluba HSS-a. HNS-a pardon, oprostite. Dobro, dobro.
Pa mislim, svašta sam doživio. E, dobro, bitno da ja imam 20, pa onda je sad to već lakše. Poštovani predlagatelji, evo polako približavamo se kraju dana, ali ove najbitnije neke stvari nam ostaju ovdje i mislim da ću probati lagano proći sva ova tri zakona, dakle i o obveznim mirovinskim fondovima i dobrovoljnim i u mirovinskom osiguravajućem društvu. Prije svega, ono što moram izraziti zadovoljstvo, s obzirom na ove već ranije spomenute, sudjelovanja u izradi ovog zakona u radnim skupinama, nebrojenih puta, konzultacija, moram reći da gotovo svi naši prijedlozi, koji su većinom bili usmjereni, prema ovom paketu zakona, su usvojeni pa tako i spomenuto osnivanje dodatnog društva, kao što ej kolega Šuker rekao, mirovinskog … [[Govornik se ne razumije.]] društva, jer nažalost smo ostali još uvijek na ovo jednom Raiffeisen, doduše, sada samo stoji ime, ali više nije isti vlasnik mirovinskom osiguravajućem društvu. Ono što je dobro, kada smo govorili ovdje o kontroli, i ono što je zakonski dobro napravljeno, a to moram napomenuti, bez obzira na neke implikacije nekih komesara ljudi koji će neki dobivati naknade, mi smo omogućili još 2002. a sada je to kako oko 100-njak milijardi već akumuliranih sredstva u obvezni mirovinski fond. Imamo 4 a nemamo nikakvu … [[Govornik se ne razumije.]] I to je još bilo u redu, dok većina je bila ulaganja imamo, A fondovi, u rizičnosti A, B, C, A najrizičniji, B, pa C gdje u pravilu je u A vrlo malo sredstava otišlo, i gdje najviše ti fondovi ostvarivali svoje prinose preko državnih obveznica, s obzirom da su bile kamate na zaduživanje kao države, velike, visoke, to je bilo i najsigurnije i najveći prihodi oko 6% otprilike prosječno se kreću 6-7% tih obveznih mirovinskih fondovas i društva. Sada ovim izmjenama upravo omogućavao uvjerivši i tržište, gdje hvala Bogu nam pada, padaju kamate, raste nam rejting, da je potrebno za ostvarivanje prinosa oliberalizirati i to je bio upravo jedan od naših prijedloga, liberalizirati ulaganja obveznih mirovinskih fondova, sve sa ciljem što većih prinosa i što većeg kapitalizacije onih naših novaca koji tamo uplaćuju. Dakle, ako netko uplati u svom životnom vijeku, neto 200000 kroz 20-30 g. to mu se može oplemeniti do 250,. imati stoga veću mirovinu, govorim paušalno o9 brojevima. I to je cilj, to je smisao osiguravajućeg društva, da oni usvoje naknade koji se opet, kažem smanjuju, kako ulazne naknade, izlazne, kod promjene dobrovoljnih mirovinskih fondova ili obveznih tako i naknade za administrativna poslovanja koji oni sebi uzimaju. I meni je drago što smo uspjeli osigurati i liberalizirati ta ulaganja i u te starup-ove ali to ću malo kasnije. Ono što sam krenuo govoriti je taj član, jer zbog te liberalizacije, potrebna je dodatna kontrola, jer nama se ne može dogoditi ono što se je dogodilo u Americi, što se događa, da pojedini mirovinski fondovi propadnu, ljudi ostanu bez svojih mirovina. Mi to ne bi podnijeli da jedan od ta 4 propadne, rizično investira ili ne znam što napravi s tim, pronevjeri ne daj Bože novce, mi to ne bi podnijeli i mi moramo osigurati barem kakvu takvu kontrolu. Također kada govorimo o sukobu interesa, kada ulaže taj isti mirovinski fond u određena društva, o Zakonu o trgovačkom društvu, član nadzornog odbora ili član uprave u koje je mirovinsko društvo uložilo, možda i više od 50% pa je vlasnik, zadatak mu je štiti interese tog društva, a ne vlasnika. Ako štiti interese vlasnika ide u zatvor. A ja vas sada pitam ako ja ulažem i tamo sam, čije ću ja interese štiti? Potencijalno u sukobu interesa. Kako ću ja dogovarate se, da se dofinancirala neke loše poslovne odluke, pa imamo kasicu bez napa iz mirovinskog fonda uplaćujemo u to društvo, pa jesam li ja tamo u upravi, i sebi isplaćuje mognuse itd. itd. ili u vladinom odboru, svejedno, ili čak privatne tvrtke imaju pravo da isplate i bonuse u nadzornom odboru. Tako da s te strane ne mogu reći da je to loš prijedlog, to je naravno jedan kada govorimo o ovom državnom nadzoru u taj mirovinsko društvo, odnosno, fond, a kada govorimo dalje, tu mislim da i zbilja treba i to na takav način sagledati. Smanjuju se ulazne naknade, to je ovo što sam već rekao, također se ograničava i to je jako dobra stvar, mi smo išli sa prijedlogom ispred HNS-a da se ograniči udio na tržištu pojedinog obveznog mirovinskog fonda, međutim, ovaj prijedlog je nešto slično koji imamo danas, gdje zapravo govori da kod naknada do 20% ostaju svima iste ali oni koji pređu 20% tržišta njima se to smanjuje. Njima se to praktički 50% te naknade raspoređuje na ostale, a 20% od toga uzima onaj tko je imao najbolje poslovanje. Znači potiče se zdrava konkurencija i sada imaju i više mogućnosti ostvariti prihoda i preko naknada. Dakle i gdje se smanjuje taj pritisak, da se uzima što veći dio u tržištu jer ne garantira više što veći udio tržišta i veće prinose kod tih naknada koje su zakonom bile zajamčene, bez obzira na poslovanje, ljudi su jako dobro živjeli od tih naknada, naknada za ulazak, naknada za izlazak, naknada za mjesečnu administraciju, naknada vamo, naknada tamo i onda imamo ekstra profite društava koje upravljaju našim obveznim mirovinskim fondovima. Tako da na taj prihvaćamo apsolutno prijedlog, smatramo ga da je kvalitetan i da će uspjeti naravno od 100% morati će netko i biti preko 20% ali da će se izjednačiti malo više ti udjeli u tržištu obveznih mirovinskih fondova. Što se tiče rizika, kada sam počeo od 1. listopada 2019. REGOS će sve neodlučne koji budu ulazili raspoređivati prvo u fond rizičnosti A a nakon 10 g. će ići u fond rizičnosti B, što smatramo da je dobro, jer u pravilu, tu će biti i najvećih mogućnosti dobivanja prinosa. Tako da, zapravo, ako bi i kako se time i omogućava i razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva, kroz korištenjem tih 100 milijardi a to je smisao tog drugog stupa je da se taj novac stavi u funkciju gospodarstva, da se ulaže, da kako imamo prinose samo onih koji ulažu tako da imamo i doprinos ekonomiji, BDP-u, zapošljavanju i svemu onome kada mi vapimo toliko za investicijama a tu stojimo na 100 milijardi i praktički samo smo do sada vezali uz državne obveznice. I upravo s tim ... [[Govornik se ne razumije.]] se proširuje ovim zakonom mogućnost ulaganja u infrastrukturne projekte na RH i u nekim naravno omjerima i uvjetima. Tako da recimo na najrizičniji tip fonda a) može uložiti 55% svoje imovine u infrastrukturne projekte, onaj b) 35% dok c) može do 10%. Ali mirovinski fond može najviše 25% imovine izložiti prema jednom infrastrukturnom projektu. Dakle HANF-a ima tu svoju ulogu i mislim da će ona izuzetno i dobro znati iskoristiti. Kada govorimo sada imamo veću mogućnost da ulaganja u imovinu u vidu vrijednosnih papira i udjela kojima se trguje, odnosno kojima, koji se nude putem različitih sustava uređenih za prikupljanje kapitala sada imamo tu mogućnost poticanja tržišta start up projekata, posebice malih i srednjih poduzeća koji vape za tim. Rimac prikuplja svoj kapital od stranaca i u velikoj mjeri to radi. A zašto ne bi naš fond bio vlasnik manjinski ili u većem dijelu Rimca? On je tako prikupio svoj kapital i prikuplja i dan danas, prodaje vlasništvo, ulaže, ulažu drugi. Tako da, tu je ono dobro što je i također prihvaćen naš prijedlog da se to ograniči na 0,2% portfelja, s obzirom na fond kategorije a 0,1% s obzirom na fond kategorije b, c naravno kao sigurni nema tu opciju to ... [[Govornik se ne razumije.]] Tako da u pravilu tu još gradimo onaj dio gdje ljudi za svoju ideju, za svoj projekt mogu ali to trebaju znati otići u fond i tražiti sredstva da mi, naše mirovine financiraju razvoj hrvatskog gospodarstva, hrvatske pameti, start up-ova, pogotovo u IT sektoru gdje su sigurno prinosi puno veliki i gdje su sigurno povrati izgledniji. Naravno tu će trebati i pameti i stručnosti ali nadam se ne previše to konzervativno da ne budu kao banke koje budu tražile neke kolateralne ili ne znam što za ulaganja ili koji su to uvjeti koje nitko onda neće moći ispuniti jer onda nema ni smisla što smo dozvolili ako ne budu se tako orijentirali ali sigurno da je to jedan, ima višestruku korist. Kada govorimo o mirovinskom osiguravajućem društvu. Tu moram pohvali što se prihvatio prijedlog koji sam ja osobno dao odnosno i prijedlog HNS-a za jednokratnu isplatu prilikom odlaska u mirovinu, također smanjuju se ulazne naknade u mod, prije je bilo jednokratno 5%, znači sve ono što imate iz drugog stupa idete u mirovinu, prebacite u mirovinsko osiguravajuće društvo koje vam isplaćuje tu mirovinu i ono uzme 5%, ne pita ni a, ni b, ni c nego odmah uzme 5%. Sada je to smanjeno, sada je ako se ne varam to 1,5% odmah i onda 0,17 ako se ne varam, je li točno, da, do cijelo vremena doživljenja znači sljedećih eventualno 20 godina što je onda ukupno maksimalno 4,9% ali na praktički tih, tu razliku od 3,4% plaćate sljedećih 20 godina ako hvala Bogu doživite, doživite tu starost. Tako da također mislim da je dobro što se na taj način liberaliziralo. Ono što je bitno da se tu promijenila i švicarska formula koja prije svega se više sada oslanja na inflaciju i time će donijeti u startu kod izračuna veće mirovine za određeni iznos zavisno koliko je uplaćeno. A kad uzmemo u obzir da imamo sad mogućnost podići prema ovom prijedlogu 15, ja ću predložiti amandman pošto sam osobno vezan uz taj prijedlog kojeg sam ja i sam iznio pa ipak bude onih originalnih 20. Nadam se da ćemo se uspjeti tu dogovoriti, 20% isplate prilikom odlaska u mirovinu, kao svojevrsne otpremnine za lakši život. U krajnjoj liniji vi trebate doživjeti 20 godina da dobijete te svoje novce. Ovako bar 20% dobivate odmah, a onaj ostatak naravno vam umanjuje mirovinu, ali onaj ostatak, odnosno 15% prijedloga cijelo vrijeme inzistiram na tih 20 svojih, onda u onom dijelu je ipak lakše i ipak ljudi znaju da su nešto i napravili, u krajnjoj liniji mogu si i pomoći. Ono što je isto dobro što se i ovim zakonom rješava a to smo govorili kod mogućnosti prelaska u prvi stup, za one kojima je svima izračun povoljniji da dobiju punih 27% dodatka, sav iznos iz drugog stupa će se vratiti u prvi i oni će ostvarivati 27% dodatka na cjelokupni mirovinski staž odnosno mirovinske uplate. Mislim da u konačnici sam pokrio maksimalno ono što je bilo i što smo predlagali, još jednom mogu reći da, evo samo još da pogledam ovo što smo slali prije nekoliko mjeseci da je dosta toga uvaženo i da, evo i švicarska formula, i da će to rezultirati zbilja i liberalnijim drugim fondom i mogućnošću većih prinosa i naravno ono što je najbitnije većih mirovina, barem ili jednokratnih, kod jednokratne isplate same mogućnosti ali i kod izračuna većih mirovina iz drugog stupa. Zato Klub HNS-a svakako će ovo podržati i ja ću pojedinačno samo još pojasniti amandmane osim ovih 20% ide i onaj jedan dio na treći dobrovoljni mirovinski stup. I sviđa mi se zaključno što smo svugdje predvidjeli i čak i ovdje da određeni iznos sredstava od naknada se mora uložiti u povećanje financijske pismenosti naših građana jer puno naših građana niti su svjesni što im znači drugi stup a kamoli treći dobrovoljni stup gdje zapravo to ono doslovce njihov novac, nasljedni novac koji mogu podići, kojeg mogu raspolagati, kojeg mogu raspolagati, koji će im sigurno osigurati bolju i kvalitetniju mirovinu i to je u potpunosti nasljed a ne sad kao ovaj drugi stup ako umrete prije korištenja nego ti novci vam se vraćaju, vašim nasljednicima i ako ste ih krenuli koristiti, dakle to je nešto ono baš, baš vaš ugovor sa određenom kućom. I također je dobro što sam pročito, to nisam moram priznati u ovim našim razgovorima vidio da se ovdje proširuje mogućnost dobrovoljnih i na osiguranja koja su i radila do sad životne police i da oni mogu sudjelovati u ovoj priči oko dobrovoljnih mirovinskih osiguranja i mislim da je to dobra stvar, samo treba veće malo pismenost naših građana, a ova dva amandmana osim ovih 20% kak sam reko ću pojedinačno obrazložiti s obzirom da idu na moje ime, ne ispred kluba, i da se smanji ipak ova granica od 55 godina do sada je bila 50, doduše to se ne odnosi na postojeće korisnike, da se to ipak smanji s obzirom nekako u korelaciji sa ovih 65 na 67 pa da ne bude baš ovdje 50 na 55 kad možemo prvi puta koristiti ta sredstva iz dobrovoljnog mirovinskog fonda, a to znači da taj put možemo i uzet 30% odmah isplate onoga što smo do tada uplaćivali kao svojevrsnu štednju i nastavi dalje ili uplaćivat ili počet koristit ili već šta drugo radit. Evo dakle, Klub HNS-a će podržati ove izmjene a nadam se da ćete vi uvažiti amandmane. Hvale.
Gospodin, sad prelazimo na pojedinačne rasprave, gospodin Mirando Mrsić.
Gospodine podpredsjedniče, ovu ovaj Zakon o obveznim fondovima možemo nazvati, uzmi tuđe i daj svojima, jer ove izmjene koje jesu unutra su izmjene koje idu za time da se ponovo stavi šapa na našu mirovinsku štednju i očito da ministar Pavić, a ni premijer Plenković nisu uspjeli napraviti to sa dodatkom od 27% i opet se pokušava političkom direktivom usmjeravati o tome kuda će mirovinski fondovi ulagati, kome će ulagati, koje će se tvrtke kupovati na koji način će se tvrtke u kojima fondovi budu vlasnici ili većinski vlasnici ili manjinski vlasnici u kojem smjeru će se razvijati i što će te tvrtke raditi i ne mogu se oteti dojmu da opet smo tamo negdje gdje smo bili '90.-tih kad se novac iz HZMO-a uzeo dao tajkunima koji su onda kupovali tvrtke po Hrvatskoj. I očito da je to intencija ovoga i ne može me nitko uvjeriti da imenovanje članova nadzornih odbora od strane Vlade nije imenovanje komesara koji će onda utjecati na to koje odluke će fondmenadžeri donositi posebno kada govorimo o ulaganjima. I onda to kad gledamo sa te strane, da se na taj način pokušava i ovaj dio koji je bio cijelo vrijeme izvan politike i na koji politika nije imala utjecaj, pokušava se sada staviti pod šapu politike. Ono što bih baš htio vidjeti da gospodin Šuker da amandman da se članovi nadzornih odbora mirovinskih društava biraju tu u saboru 2/3 većinom, e onda bi to bilo nešto što bi govorilo da ovaj dom koji reprezentira sve građane koji imaju svoje ulaganje u fondovima da oni onda imaju taj utjecaj i kontrolu, jel Vlada nije ta koja ima reprezentant, Vlada nije reprezentant svih građana nego jednog određenog dijela koji im je dao povjerenje. Prema tome, ideja da se u nadzorne odbore fondova imenuju od stane Vlade je apsolutno komesarska logika. I bojim se da ova ideja gospodina Šukera, koju bi mi iz opozicije podržali, neće proći, jel evo u članku 41. i 42. vrlo jasno kaže da se, da su mirovinska društva dužna u roku od 6 mjeseci od stupanja ovog zakona donijeti izmjene, dakle imenovati člana nadzornog odbora na prijedlog Vlade i 42. da su mirovinska društva dužna u roku 6 mjeseci sazvati skupštine dioničara i imenovati tog jednog neopredijeljenog člana koji kao nije vezan sa mirovinskim društvom koji će biti onda član nadzornog odbora. Što je to nego komesarska logika? Jer logika fondova svugdje i u Hrvatskoj i u svijetu je da se ulaže u tvrtku, tvrtka se onda podigne na veću razinu, podigne se njena vrijednost na burzi i onda se udio proda. I na takav način se oplodi kapital koji tamo je, na ovaj način kad imate člana nadzornog odbora u tvrtki koje je mirovinsko društvo vlasnik, a koji nije vezan sa mirovinskim osiguravajućim, nije vezan sa mirovinskim fondom, pitam se kako ćete osigurati tu vezu upravljanja direktno uprave. Sjetimo se Podravke, koliko je bilo natezanja između fondova i Vlade, jer Vlada ima udio u Podravci oko imenovanja predsjednika uprave, i kako će sada taj nekakav neovisni član koji nije pod, dakle pod ingerencijom mirovinskih fondova, kako će on provoditi politiku mirovinskih fondova. Nisam siguran da neće biti pod utjecajem Vlade i politike. I s druge strane i za imenovanje članova nadzornih odbora od strane Vlade, dakle u mirovinskim fondovima i u tvrtkama do sada je bilo da nema naknade. Sada je naglo se ta to se izgubilo pa će ovaj komesar Vlade koji će biti imenovan u nadzorni odbor mirovinskih društava imati naknadu, koja neće biti baš mala. I može me neko uvjeravati da on mora imati odobrenje gospodina Žigmana i sve ostalo od HAMFE, to se lako dobije i opet će to biti dirigirana i HDZ opet radi ono što je radi ono što je radio '90. i ne može me nitko razuvjeriti da to neće biti tako. I na prvoj prilici ćemo kad bude problema oko imenovanja određenih uprava vidjet će se koliko je ovo … rješenje loše, loše je i za građana, loše je i za one koji ulažu u same Fondove gdje je naša štednja. Drugi problem koji vidim, koji je izuzetno problematičan je pitanje ulaganja u Start apove. Je, to je u redu da se potiče u RH ulaganje, tu jesam, ali ne u Start apove. Nigdje u svijetu se ne ulaže u Start apove, gospodo. Ja znam da je ministar Pavić oduševljen Start apovima, hoda po fakultetima, da je oduševljen Rimcem i svim ostalima. Ali, opet ponavljam, kao što sam ponovio u replici, od 100 Start apova, u prvoj godini dana nestane ih 90, u slijedeće 2-3 godine od tih 10 propadne 8 i EU, niti jedna zemlja EU gdje su mirovinski fondovi razvijeniji puno nego u RH, ne dopušta ulaganje u Start apove i Fondove rizičkog kapitala. U Start apove ulaže Fond rizičnog kapitala, a ne Mirovinski fond koji je konzervativan. I postoje 3 stvari koje vam i stručnjaci kažu zašto to ne bi trebalo u RH, prvo ne isplati se, drugo, u RH nema dovoljno toliko Start apova da uložite 50 milijuna, a kamoli 100 milijuna i treća stvar je da u RH imamo negativna iskustva oko Start apova i ono što će se desiti da kockate se sa našim novcima, kockate se sa novcima građana koji su u drugom stupu. Osnivanje Mirovinskog osiguravajućeg društva, ne može me nitko, a to je brilijantna ideja HNS-a jer vidim da je HNS imao tu dosta utjecaja u ovim kreativnim rješenjima, moći biti osnovan od strane države jer vlasnik HZMO-a je država, to znači da će HNS ili još netko uhljebiti još bar jedno 50-tak ljudi u taj novi mod, dok koji osnivaju u privatnim sferama, neće biti pod utjecajem politike. Ako ga osnuje banka ili netko drugi, onda će oni itekako… [[Govornik se ne razumije]] koji će biti kadrovi unutra. Dakle, opet idemo sa uhljebljenjem jer će u taj mod državni biti uhljebljeno 50 ili 100 ljudi koji će tamo raditi i koji će dobivati dobre plaće. S druge strane, što ćemo sa profitom toga moda? Profit toga moda će biti, u ovim drugima je, ostaje u modu za daljnji razvoj moda, ovdje će se profit preljevati na HZMO jer je on njemu vlasnik. Tko će biti taj koji će govoriti gdje će mod ulagati dalje novce. Dakle, država će i na tome imati svoju šapu. I četvrta stvar, gospodine Čuraj, ja mislim da imate dobre ideje, ali razmislite o vašem Amandmanu, to nigdje ne postoji, ovo što ste vi sada predložili i to je nešto što je protiv zdrave logike. Vi dajete osiguranicima da imaju mogućnost da uzmu 15, sada ćete reći i 20% od svoje štednje u drugom mirovinskom stupu. Dobro, uzeti će i na što će potrošiti? Kupiti će auto, nešto će napraviti, ali će mu se smanjiti mirovina, imati će manju mirovinu i postati će u nekim slučajevima i socijalni slučaj jer neće imati dovoljno, vi ne možete apelirati na svijest građana da će oni biti toliko svjesni da oni neće posegnuti za tih 15 ili 20%, to je vrlo opasna stvar koju ste se sada zaigrali i budućnost će pokazati da ste u krivu. Peta stvar koja je u ovome je vrlo jasna da idete za time da politika utječe gdje će se ulagati u Fondovima je ova sada novela da svi oni koji nisu neopredjeljeni budu u A, u najrizičnijem Fondu koji će imati najveći gubitak umjesto da, ako ja nisam se rasporedio, nema, dakle, nisam rekao u koji Fond ću biti, da onda me rasporedite u onaj, niti najrizičniji, niti najkonzervativniji, a to je B, kao što je bilo do sada. Zbog čega sada gurate građane u A, oni nemaju ni pojma tko je u A i šta ako u tih 10 godina se izgubi puno više nego da je taj mladi čovjek bio u B, pa uništavate mu budućnost, on sam mora odlučiti da li će biti A ili B. Definitivno je zakon onaj koji kaže uzmi tuđe i daj svojima.
Hvala lijepo. Imate dvije replike. Prvu repliku ima gospodin Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Mrsić, sad, ja ću pod pojedinačno morati vam izgleda neke stvari replicirati, ali me zanima samo da mi objasnite na koji način će jedan član od 5 koji će biti ispred države, da, s obzirom da smo liberalizirali i omogućili više ulaganja, rizičnija ulaganja, voditi brigu o novcima kojim je država omogućila da ih ulažu, na koji će on način utjecati na bilo koje poslovne odluke koje to društvo namijeni raditi ako je jedan od 5. Znači, ako se ja ne varam, kad se glasa, pa se bude 4:1, pa to je čak i prema ZTD-u kod dioničkih društava za one koji imaju 25% + jednu dionicu i to udovoljava, znači, onih 75% za određene odluke. Sad ja ne znam kako će to država uspjeti nešta nagovarati njih, osim imati informacije i nadzirati, tako da se to može i javnosti obrazlagati šta se radi sa njihovim novcima.
Hvala. Mirando Mrsić, izvolite.
Potvrdili ste moju tezu da ovi koji će biti u Nadzornim odborima će biti čisto uhljebljivanje jer će oni dobivati ogromne naknade jer ih niste isključili da bude bez naknade. Do sada su u Nadzornim odborima ljudi bili tamo bez naknade, bili su im samo plaćeni putni troškovi i smještaj ako je trajalo duže od jednog dana. I sami sada govorite da on neće moći imati utjecaj na odluke Nadzornog odbora, pa šta će onda tamo raditi? I to je tipični komesarski, tako je bivša partija radila, komesara se stavi u Nadzorni odbor ili u Upravu poduzeća koji će provoditi politiku partije. Ovdje će voditi politiku iz HNS-a i iz HDZ-a i imenovati ćete 4 člana u Nadzorni odbor koji će imati vrlo visoke naknade jer tamo naknade nisu 100,00 kn. Zašto niste onda, ako je to tako, rekli da ta 4 čovjeka Sad je tamo ali to se sad isključili, u zakonu te novele nema.
Vrijeme. Drugi replikant je g. Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa mene iskreno govore kolega Mrsić, čudi toliko negativnosti u vašoj raspravi. Mene samo zanima da li stvarno mislite da oni koji su uplatili skoro 75 milijardi svojih novaca u obvezne fondove, nemaju tamo pravo imat svog predstavnika? Ja sam rekao ako vi smatrate da je ovaj prijedlog što se tiče Vlade, pa neka predlagatelj razmisli da tog čovjeka putem javnog natječaja ili poziva, bira matični odbor i da ga bira ovaj Sabor natpolovičnom većinom kao što to uvijek ide, prema tome a ne što vi radite kad ste svjesni kad bi to moglo biti, e neka bude dvotrećinska većina da kažemo dvotrećinska većina onda bi tražili 95%. Mene samo zanima, ja vama postavljam kao čovjeku, kao članu tog fonda, zar vi stvarno smatrate da hrvatski građani koji su uplatili 75 milijardi kuna, nemaju pravo na svog predstavnika u nadzornom odboru i ništa me drugo ove vaše politikanske priče ne zanimaju.
Hvala. Gospodin Mrsić, izvolite.
Gospodin Šuker, ako znate, ja sam bio ministar koji je doveo mirovinske fondove tu, da im se tu … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] da, točno, jer je bilo vrijeme … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gospodin Šuker, ja sam bio vama tolerantan, nemojte se sad uzbuđivat, nije vam dobro za srce. Prema tome, sasvim sigurno da ako vi predložite taj amandman da se on bira tu u Saboru, ja ću ga podržati ali ne na ovaj način. Ovo je čisto komesarenje, ne morate mi priznati da sam ja u pravu ali i sami za vašom diskusijom i sa time da evo predlažete, tu je državna tajnice da razmisli o tome, ali baš ministar nije bio sklon tome, da se ta 4 čovjeka biraju tu, ovdje u ovom domu na temelju natječaja sa uvjetima koje daje HANFA i to ću ja podržati ali ne mogu podržati ovo, ovo je direktan upliv Vlade u nešto što je privatno, moje, tvoje, i ne možemo reći da je Vlada reprezentač svih onih koji su u fondu. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Vrijeme, g. Mrsić. Sada je na redu g. Maras kog ne vidim pa gubi pravo na riječ. I sada je g. Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo ja ću iskoristiti ovu priliku samo kratko, morat ću se malo nadovezati na ove druge stvari da obrazložim dva amandmana kojima dajemo svoje ime. Prvi je da se u članku 84. stavku 2. koji se odnosi na članak 112. i u dodanim stavcima 6. i 7. broj postotka od 15 zamijeni sa 20%. Naime, to je upravo ovaj predloženi dio koji je inicijalno i bio takav u mome prijedlogu da se 20% omogući prilikom odlaska u mirovini građanima da dobiju dio svojeg novca. Ja se čudim kolegi Mrsiću što je protiv toga jer razlika u mirovinama, u izračunu iz II. stupa kad se umanji tih 20%, prije uzimanja naknade, znači mi izuzimamo tih 20% od one naknade od 5% koju je mod imao, sada po ovom novom zakonu 1,7 pa nadalje 0,17 je možda 100 kuna veća mirovina ali 100 kuna veća mirovina koju će netko morati primati 20 g. da bi to dobio ono što može dobiti odmah. Znate kad imate masu od 200 pa ju umanjite na 160, onih 40 ako stavite natrag na ... [[Govornik se ne razumije.]] 20 g. ono se rasporedi kroz 20 g. i tek nakon 20 g. to povećanje se vraća natrag i dobiva se veća mirovina a u izračunima to je 60 kuna, 80 kuna, 100 kuna. Pa dajte ljudima omogućite njihove novce odmah dok su živi, dok su zdravi koliko-toliko, sa 67 g. ne znam kakvo će zdravstveno stanje biti. A sad da će doživjeti 87, dao Bog. Ali ovako mogu to uložiti, mogu to zakrpat kredite, mogu si omogućiti kakav-takav pristojniji, pristojniju mirovinu. I zato sam išao ja osobno s tom idejom i prijedlogom gdje je i HNS to prihvatio i predlagatelj da smo se usuglasili na 15% jer to je svojevrsna ajmo reći i otpremnina, taj novac ulaže se vjerojatno u potrošnju, dobiva se PDV, ulaže se sveukupno u rast BDP-a, dakle oslobađamo jedan iznos natrag na tržište. I siguran sam da ljudi će znati izračunati i vidjeti da li ćemo imati 870 kuna ili 780 a odmah uzeti nekih 20 000, 30 000 ili 40 000, nisu to veliki novci. Prosječni čovjek neće imati 200, možda maksimalno 300 000 u tom fondu a to je onaj koji je imao iznadprosječnu plaću. Ali dobar je osjećaj da netko od ima nakon svog 40 g. životnog vijeka, da mu ipak nešto ostane, da ima, kaže otišao sam u mirovinu i da može si planirat taj život. Zato smatram i apeliram na predlagatelja ipak eto na 20% onako ako ništa, zvuči bolje a sigurno to i svih tih 5% nje nešto što neće biti veliki udar a ono što ste propustili očigledno vidjeti da se to odnosi i na ovaj dio gdje ograničavamo to do 15% iznosa minimalne mirovine. Znači oni koji imaju 15%, koji izračunom bi imali kad povuku ta sredstva manje od 15% odnosno od iznosa uvećanih za 15% minimalne mirovine, oni ne mogu da se ne dovedu u priliku povlačenja tih sredstava da imaju manju praktički mirovinu nego ona koja je minimalna propisana a da ne budu ajmo reći dodatni socijalni slučajevi iako ne znam netko od 2900 da će se previše usrećiti a ne 2600, 700 ili 500, to je jedan. Drugi amandman je vezan za Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, članak 54. se mijenja odnosno koji se odnosi na članak 123. i glasi da se prava iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja ... [[Govornik se ne razumije.]] član fonda može ostvarivati najranije sa navršenih 53 g. dakle umjesto ovih predloženih 55, znamo da je danas 50. ovo tko god ima ugovoreno ili koji će imati ugovoreno do 31.12. i dalje će moći sa 50, naime sa 50 g. prema važećem zakonu, vi možete početi koristiti mirovinu nastavi dalje uplaćivati, iskoristi 30% kapitaliziranih sredstava, natrag, dakle to je onaj privatni ugovorni odnos i smatramo ako se dizala već granica životna sa 65 na 67 onda da neku korelaciju se ipak tu poštuje da pa nije baš eto od 50 na 52 ali od 50 na 53 da ljudi koji sigurno si mogu planirati svoj mirovinski dio. Što se tiče ovih vaših primjedbi. Dakle ovdje kada se govorilo o ulaganju start up-om jer neće se ulagati direktno ako sam ja dobro shvatio predlagatelja, nego u određene platforme i fondove koji će onda okrupnjivati te start up-ove dakle neće biti direktno u neko malo poduzeće J.D.O ili tako nešto, dakle tu ne morate se toliko brinuti. A opet s druge strane ako ste rekli i sami da nemate potencijala više od 50 milijuna onda nema ni brige ni za to. Jer ne može biti briga da nije dobro a s druge strane reći pa toga ni nema mora biti ili jedno ili drugo. Ako nema onda nije ni neka briga onda ovo pada u vodu argument a opet ako je to rizično a ja vam kažem ovdje s druge strane onda je to više od 50 milijuna, a kažem to se odnosi na fondove. Zašto nema više modova? Zašto samo jedno mirovinsko osiguravajuće društvo? Pa prije svega zato što do sada oni nisu imali svoju neku pravu svrhu jer znamo tek sada da su neki krenuli prebacivati svoja sredstva iz drugog stupa u zadnjih 5 godina iako kada smo donijeli za ovaj beneficirani radni staž opet smo sve prebacili u prvi stup. Dakle to tek sada stupa na snagu. I mi time želimo postići konkurenciju. To što će biti neki ljudi zaposleni, a sada vi meni ovdje govorite da je veći problem ako se to da privatniku, sve te naknade, svih tih zaposlenih, oni moraju biti ili će to biti državno. Ljudi neka odaberu hoće li ići u privatno ili državno ili neki treći koji će se pojaviti. Ali konkurencija će donijeti nedvosmisleno do smanjivanja naknada i troškova dakle to nije svejedno. Do sada nažalost nismo imali više modova i s ovim samo želimo početi konkurenciju i smanjiti troškove i zapravo osigurati veće mirovine, to je jedini cilj toga. A naknade odnosno ljudi koji će raditi a radili bi bilo gdje drugdje, očigledno onda će se tamo preliti iz jednog privatnog sektora u ovaj sektor, tako svejedno ostaje isto ako građani plaćaju manje a to je glavni cilj. Članu nadzornog odbora, ja mislim da se danas i naknade isplaćuju i danas da tu nema povećanog troška za člana nadzornog odbora ako griješim možete me ispraviti. Ako će država staviti svog predstavnika koji onda ima informacije da izvještava javnost, da izvještava Vladu, da izvještava ovaj Sabora, da imamo neku kontrolu, to je njegova funkcija tamo. On neće moći samo govoriti zato što je jedan naspram ostala 4 što da netko radi i uvjetovati ali će moći stvoriti određeni i medijski ako hoćete pritisak i pratiti poslovanja jer jako je bitno šta se radi s našim novcima. Ne daj Bože da jedan od tih propadne i da onda kasnije dođemo i kažemo pa vidite kako je bilo u Agrokoru. Pa je onda država kriva, pa nismo znali, privatna tvrtka, šta je to naša briga, je li to briga države. E, prema vašem prijedlogu odnosno vaših bivših kolega država je trebala ući u Agrokor jer to je njena briga a ništa nije imala saznanja ni znala jer zato što je to privatna firma, kako bi imala. A ovdje radimo netko tko ostvaruje novce na osnovu zakone koje smo mi dozvolili da tamo se uplaćuje. Mi imamo obavezu da to zaštićujemo. Tako da s te strane jedino je stvar te neke ha neću reći ... [[Govornik se ne razumije.]] ali da to sad će pozicija nekog imenovati pa će onda to eto tamo dobivati neku naknadu i ovako i dan danas ti se dobivaju naknadu, ako je pitanje naknade jedino pitanje onda znači da je to sve dobro a onda lako za naknadu nju možemo izmaknuti ako je samo to glavni kamen spoticanja što će netko otići a eto mi ćemo ga predložiti a ne oporba. Sutra opet možda mi budemo zajedno na vlasti pa ćemo ga opet i mi predložiti pa onda neće biti, ne vidim da će biti nekih problema. Tako da evo neke stvari zbilja mislim da ne stoje, ali ja bih još jednom apelirao vezano za ova dva amandmana da se omogući građanima što veći postotak da koriste te svoje kapitalizirane štednje jer vjerujem da to sigurno kod dolaska u mirovinu ali to mi govorimo za budućnost da se razumijemo. Za moju generaciju, za generacije koje cijeli svoj životni vijek uplaćuju u drugi stup, nema prvoga, svi oni koji su počeli radi 2002. i kasnije, za 20 godina, za 30 godina, to onda itekako nešto znači. To onda itekako i mi ovdje govorimo o toj generaciji o mojoj generaciji i mlađima i starijima +-/10, 15 godina, znači ne generacijama '62. nego generacijama od '70.-te pa nadalje koji manje-više su cijeli svoj životni vijek u oba stupa. I tu itekako tih 20% nešto znači. Zahvaljujem.
Imate jednu repliku od gospodina Mrsića tako da se ovo nastavi malo još.
Da, mogu? [[Upadica Radin: Može.]] Gospodine Čuraj, upravo ste opisali komesara, dakle opisali ste komesara koji će tamo nadgledati što se radi u tom nadzornom odboru jer je to pravi način kako komesar treba raditi. A s druge strane jeste li svjesni da ako prođe vaš amandman od 20% za 50 tisuća naših građana i koji štete u drugom mirovinskom stupu i sa isplatom tih 20% njihova mirovina će biti 600 kuna manja trajno. S druge strane zaboravili ste da u modu vi ugovarate koliko će vam se isplaćivati mirovina, ne mora vam se isplaćivati 20 godina, može se isplaćivati i u različitim odnosima, u različitim vremenskim razmacima. Prema tome, vi ugovarate svoju mirovinu, nije to kao iz prvog stupa koliko imate pa vam odrežu koliko ćete imati do kraja. I drugo, to nije kasa uzajamne pomoći i nemojmo to gurati da se ne desi kao što se desilo za dobrovoljnim otpremninama pa je država to morala na kraju sama sanirati.
Vrijeme, vrijeme gospodine Mrsić. Želite li odgovoriti? Izvolite.
E sad ja bih zbilja volio vidjeti vaš izračun da je to 600 kuna. Na koji period ste to uspjeli izračunati da nekom ako se sa 15 na 20% pomakne da je to 600 kuna više ili ukupno ako mislite 20? ... [[Upadica se ne čuje.]] Evo pokazati ćete mi to jer zbilja jer smo mi kada smo radili izračune na ono što je standardno nikako ni približno ukupan iznos mirovine iz drugog stupa je bio 800 kuna a vi sad sa ovih 20% hoćete reći da je to 200, znači onih 80% šta pojeo vuk magare? Odnosno 200 kuna. A ovo što ste rekli komesar, ma zovite kako god to hoćete ali ja mislim da javnost ima pravo znati što radi s našim novcima. Ja mislim da javnost ima pravo znati, da ima netko tko ima informacije osim one što se jednom godišnje kroz sustav financijskog izvještavanja rada društava koje upravljaju našim fondovima vide. A imali smo Agrokor koji je imao isto takve lijepe izvještaje financijske i svi smo bili ponosni kakvu tvrtku imamo. Pa nećemo valjda to dopustiti još jednom?
Dobro, hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i sad dok nas ima još 11, tako da možemo činiti nogometnu ekipu, sa jednom članicom, doduše, ali vidjeli smo jučer da i žene su počele dobivati zlatnu loptu. Znači, dok nas ima još 11 obavijestiti ću vas o tome što ćemo raditi sutra. Sutra ćemo početi sa konačnim prijedlogom Zakona o državnom inspektoratu, ali onda ima jedan cijeli set zakona koji su tehnički, zapravo, zakoni vezani svi uz inspektorat, a sutra će biti prijedlog da se oni objedine. Ima ih puno, sutra vidite i odlučujete o tome. Doviđenja i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19,48 SATI.
Prelazimo na slijedeći skup Amandmana: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, drugo čitanje, P.Z. broj 455. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Mirando Mrsić, klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika i zastupnica Milanka Opačić, klub zastupnika HDZ-a, zastupnik Ivan Lovrinović, zajednički klub zastupnika SDP-a, MOST-a, Glasa i HSU-a, HSS-a, IDS-PGS-RI-a, Živog zida, kluba Nezavisnih zastupnika, te klub zastupnika Glasa i HSU-a. Pregled Amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Prvi Amandman, kluba zastupnika SDP-a, MOST-a nezavisnih lista, Glasa i HSU-a, HSS-a, IDS-PGS-RI-a, Živog zida i Snage i kluba Nezavisnih zastupnika, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Naime, Vlada je članovima mirovinskog fonda kao značajnim dionicima mirovinskog sustava omogućila predstavnika koji će zastupiti i širiti njihove interese u poslovanju mirovinskoga društva. Predstavnik osiguranika će ravnopravno s drugim članovima nadzornog i revizorskog Odbora sudjelovati u nadzoru i poslovanju mirovinskih društava.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Ovim Amandmanom predlažemo da u Nadzorni odbor mirovinskog društva bude imenovan jedan predstavnik reprezentativnih Udruga Sindikata više razine jer ocjenjujemo da će na taj način biti osigurana zaštita interesa osiguranika bolje nego što je to predložio predlagatelj. Tražimo glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Prelazimo na drugi Amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. A obrazloženje za neprihvaćanje ovog Amandmana je istovjetno kao i za prethodni.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Idemo oguliti bananu do kraja. U prvom redu ta osoba neće biti predstavnik nas koji smo u drugom mirovinskom stupu jer ga ne izaberete na način da ga izabere evo ovaj Visoki dom, pa da ga izaberemo sa dvotrećinskom većinom, nego to će biti politički komesar Vlade i HDZ-a koji će odlučivati u Fondovima u koje će se tvrtke ulagati, iz kojih će se sredstava kupovati pojedine tvrtke i tko će sjediti u Nadzornim Odborima tvrtki … tvrtki u kojima imaju većinsko vlasništvo ili vlasništvo mirovinskih fondova. To je nešto što se zove politički komesar. I tu ne može nitko reći da to nije tako. Ako ste već išli za time da osigurate prisustvo osiguranika u nadzornim odborima mirovinskih društava, tada ste trebali onda to, doći tu, ja sam očekivao od kolege Šukera da će on dati amandman, da se umjesto da Vlada imenuje i ministar, da se ta osoba bira tu u Saboru i da onda to bude pravi reprezetant onoga tko će biti u nadzornom odboru. Napominjem da ste isključili alineju koja govori da članovi nadzornog odbora nemaju pravo na naknadu, a naknade su vrlo visoke, i očito da će to biti dirigirana osoba od strane Vlade, što će imati lijepo apanažu za time da ona bude tamo u tom, u tom odboru. I sasvim sigurno to je osveta HDZ-a i Vlade mirovincima, zato što nisu novce ulili u Petrokemiju, nisu sudjelovali u dokapitalizaciji Petrokemije, jer to je ministar Horvat jučer jasno rekao. E kad nećete ovako, sad će te imati komesara koji će reći, novce sljedeći put u Petrokemiju.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 3. amandman Kluba zastupnika GLASA-a i HSU-a. Izvolite ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća, naime Vlada u cilju sprečavanja sukoba interesa koji mogu nastati kada mirovinsko društvo ulaže u kompanije, predlaže imenovanje nezavisnog člana u njihove nadzorne odbore. Također namjera da navedeni predstavnici budu stručne, kompetentne osobe i neovisne o mirovinskom društvu.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovana državne tajnice. Temeljni razlog za brisanje ovog stavka 1., članka 10., je sljedeći, predloženom odredbom bitno se ograničava pravo dioničara ili imatelja udjela kako je predviđeno za sve dioničare Zakonom o trgovačkim društvima, čime se direktno zadire u pravo vlasništva kao ustavnu kategoriju i stvara nejednakost među vlasnicima dionica. Dakle, situacija malo teža nego što vi mislite da je. Pitanje sukoba interesa i pitanje procjene rizika vrlo su detaljno uređena istim Zakonom i nizom podzakonskih akata koje je donijela i donosi Agencija za nadzor financijskih institucija te se ovakvom ograničavajućom odredbom ne doprinosi kvaliteti zaštite od sukoba interesa, a posebice se ne pridonosi kvaliteti korporativnog upravljanja jer se ukida i jedini mehanizam osiguravatelja korporativne kulture i upravljanja od strane mirovinskih fondova. Stoga će usvajanje predložene odredbe rezultirati time da mirovinski fondovi ne mogu utjecati na izvršenje svojih obaveza kao dioničari kroz organe upravljanja društva u portfelju, kao i time da neće moći imati mogućnosti izvršavanja obveze po stavku 7., istog članka, za što mogu snositi posljedice utvrđene prekršajnim odredbama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, i to je u potpunoj suprotnosti sa novelama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, gdje smo nametnuli društvima za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima, trostruke procjene rizika, a sad će morati plaćati specijalizirane agencije za procjene rizike i nametnuli su im da njihovi zaposlenici, članovi nadzornih odbora ne primaju naknadu, a sada će netko primati masne naknade. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Naravno, podrazumijeva se. Prelazimo na 4. amandman, poštovane zastupnice Milanke Opačić. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje jest isto kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Predlagateljice nema, glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 5.-ti amandman, poštovanog kolege Miranda Mrsića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje jest isto kao i za prethodna dva amandmana.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Osnovna filozofija fondova u Hrvatskoj i Europi je da naša sredstva i drugog mirovinsko stupa ulože u tvrtku, promijene nadzorni odbor koji promijeni onda Upravu, Uprava podigne vrijednost tvrtke na veću razinu i to je ono što nama donosi veće mirovine. I naravno da osoba u nadzornom odboru treba biti osoba koja je iz fonda koji upravlja, iz mirovinskog društva koji upravlja fondom. Ovo je u suprotnosti i sa uzusima tržišta Europe, pitanje je kako će Europska komisija na ovo reagirati, pitanje kako će Ustavni sud na ovo reagirati jer to je, ova novela je potpuno suprotna Trgovačkom zakonu, i čudim se kako je HANFA i gospodin Žigman ovo propustio, da ovo ide u ovaj Zakon. Ali opet je ovo posljedica nečega što se dešavalo. Kao što je ovaj prethodni članak bio posljedica toga što mirovinci nisu htjeli uložiti novce u Petrokemiju, ovaj članak je posljedica izbora predsjednika uprave Podravke, gdje mirovinci nisu htjeli sadašnjeg predsjednika Uprave, nego su htjeli nekoga drugoga. I ovo je opet osveta HDZ-a mirovincima, jer sa ovime oni neće moći imati utjecaja na to tko će biti uprava tvrtke koju su upravo kupili. Šta će otić na Trg bana Jelačića i za rukav vući ljude koji će biti u nadzornom odboru? To moraju biti ljudi od povjerenja koji će slijediti politiku uprava mirovinskih društava, da ta tvrtka gdje su oni kupili dionice, bolje posluje. Opet posljedica, ovo je posljedica sukoba u Podravci. Pa ako ćemo tako rješavati sukobe HDZ-a sa određenim dijelovima društva, imat ćemo u svakom Zakonu neke posebnosti. Sigurno, ovo će pasti na Ustavnom sudu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 6. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem, postaje sastavni dio Zakona. … [[upadica: govornik se ne čuje.]] Barem nešto. … [[upadica: govornik se ne čuje.]] Prelazimo na 7. amandman … [[upadica: govornik se ne čuje.]] pitanje kvalitete. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem amandman se ne prihvaća. Naime, vlada svojim prijedlogom namjerava osvijestiti mogućnost cijeloživotnog ulaganja osiguranika u 2. mirovinskom stupu, što podrazumijeva odabir fonda kategorije A i to u trenutku ulaska u 2. mirovinski stup. Budući da članovi uvijek imaju mogućnost samostalnog odabira kategorije, prilikom ulaska u 2. mirovinski stup, kao i mogućnost promijene kategorije fonda u skladu sa investicijskom shemom cijeloživotnog ulaganja smatramo korisnim. Sve članove koji sami nisu odabirali fond, rasporediti u fondove kategorije A.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Jasno da naši osiguranici nisu do kraja financijski pismeni i da tu imamo problema i da tu treba podignuti financijsku pismenost, ali ovo što sada radite je u suprotnosti sa zdravom logikom. Jer ako 98% njih ne odabere mirovinski fond, onda je logično da ih stavite u neutralni položaj, niti u rizičan, niti u konzervativan, to je u ovaj B. Vi sada sve koji se nisu opredijelili stavljate u fond A koji je rizičan, nije najrizičniji kod ovih fondova rizičnih kapitala, ali je rizičniji od fonda B. I država kaže meni, nisi se opredijelio i ja ću te kazniti zato što ću te staviti u fond A gdje ćeš možda moći u tih 10 g. izgubiti dio svoje štednje, umjesto da sam te stavio u fond B. I politika je opredjeljivanja da ja mogu i trebam se opredijeliti u koji fond. Ako hoću rizičnije, otići ću u fond A, pa kao što birate na tržištu investicijske fondove u koje ćete ulagati novce. I ne pada banci na pamet, da vam kaže, da odredi vama u koje ćete novce, u koji ćete fond vi uložiti svoje novce. Ovdje vlada kaže, svima građanima koji se ne opredijele mi vas stavljamo u rizičniji fond A, 10 g. pa ćemo vidjeti što će se desiti, pa onda nakon toga mimo vaše volje vas prebacujemo onda u fond B. Pa nema neke logike. Ono što bi bilo logično da svi budu u B a onda ako hoće neka se prebace u A, međutim, ovdje je logika da svi idu u fond A jer će se i fond A financirati i start up-ovi i onih poznatih 100 milijuna kn za startup-ove rizičnih kapitala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 8. amandman. Poštovanog kolege Ivana Lovrinovića, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem amandman se ne prihvaća. Vlada svojim prijedlogom daje mogućnost osiguranicima 2. stupa da se opredijele između ostvarivanja mirovine iz 1 stupa ili ostvarivanje mirovine iz oba stupa. Takva mogućnost izbora nije vremenska ograničena jer nije moguće jer nije moguće predvidjeti koja će opcija za osiguranika biti povoljnija u trenutku odlaska u mirovinu.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Budući da nema predlagatelja glasovati ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 9 amandman 10 i 11 poštovanog kolege Mirandu Mrsića, predlažete možda da ih objedinimo kolega Mrsić. Ne, dobro, samo pitam. 9 amandman, kolega Mrsić, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Amandman se ne prihvaća, prijedlogom vlade uvodi se nova klasa imovine koju čine vrijednosni papiri kojima se trguje, odnosno, koji se nude putem uređenih sustava za prikupljanje kapitala. Na taj način bi mirovinski fondovi dobili mogućnost poticanja tržišta startup projekta, a posebice malih i srednjih poduzeća što bi omogućilo snažniji razvoj gospodarstva RH. Fond kategorija A može uložiti samo 0,2% svoje imovine, a fond kategorije B samo do 0,1%. Dok najkonzervativniji fond kategorije C uopće nema mogućnosti takve vrste ulaganja.
Zahvaljujem državnoj tajnici, poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Ovo je jedinstveni slučaj u Europi, ja mislim da je za anale, vjerojatno će to netko i analizirati, da vi mirovinskim društvima naređujete da ulažete novce u fond rizičnog kapitala. Poznato je da su mirovinski fondovi najkonzervativniji u ulaganju i tako trebaju biti jer je tamo naša mirovinska štednja. Vi sada kažete, ministar Pavić, umjesto da se kocka sa svojim novcem, ide se kockati sa našom štednjom, vi sada kažete uložiti ćete novce u startupove preko nekih platformi, fondova itd. ali ulažete u fondove rizičnog kapitala. Svugdje u svijetu startup-ove financiraju fondovi rizičnih kapitala, a ne mirovinski fondovi. I poznato je da od 100 startup-ova njih 90 propadne u 1 g. poslovanja, ovih drugih 10 8 njijh propadne u roku oid 2-3 g. I nigdje u Europi mirovinciu ne ulažu u starup-ove niti u platforme niti ono što se pokušavao ministar izvući, jer je očito fasciniran foto Matom ili sa Rimcem, pa sada pokušava taj kapital onda prebaciti i u starup-ove. Drugo to se ne isplati, jer će biti veći gubitak nego dobitak. Ali, kada pogledamo onu priču ili se vratimo natrag na čl. 10. gdje se kaže da će vlada imenovati komesare u nadzorne odbore, onda je logično da će onda i taj komesar reći, pa daj ovom starup-u on je član moje stranke, pa mu daj sada 2, 3, 4 ili 5 milijuna za početak, ako propadne, dobro prodao, imaju umirovljenici puno novaca, to se neće no osjetiti. Nigdje u Europi mirovinska društva ne ulažu u startup-ove. Ono što je trebalo napraviti, što je kolega Hrelja predlagao, da se ulaže u municipalne obveznice pa da pomažemo lokalnoj samoupravi to umirovljenici rade u Europi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću, prelazimo na 10. amandman poštovanog koelge Miranda Mrsića, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Pa ja sam očekivao malo suvislije rješenje, obrazloženje nema veze sa ovim, ono da se zna šta je u ovom članku, dakle u ovom članku vrlo jasno se naređuje da u roku, vidite vraga, u roku 6 mjeseci se promijeni ili doda član nadzornog odbora mirovinskog osiguravajućeg društva. Dakle da se održi skupština društva, što košta, što nije jeftino i opet kažem stavljate jednog dobrog političkog komesara, kao u bivšoj državi koji će određivati kuda će fond i šta će fond ulagati, koje će firme kupovati, kakvi će se bonusi kome isplaćivati, s kim će se upravljati, koji će se start upovi financirati i to je tipični komesar. Sad vaša tvrdnja da je to predstavnik svih nas koji su u drugom mirovinskom stupu i da će on odlučivati u nas, šta on zna šta ja mislim. O čemu će on tamo utjecati na rad nadzornog odbora i da kažete on je jedini pa on će biti jedan od tri pa druga dva će ga nadglasati ili jedan od pet, al on vas pita šta ima tamo raditi ako ne može ništa promijeniti. Očito da će moć promijeniti jer će iza sebe imati premijera koji će onda nadzornom odboru, nadzornom odboru narediti upravi mirovinsko-osiguravajućeg društva da izvoli 300 miliona kuna naših novaca iz ušteđevine ubaciti u Petrokemiju, jer to zahtjeva politika. I to je sukus svih ovih promjena, osveta mirovinskima zato što nisu poslušali ministra Horvata i nisu dali novce u Petrokemiju nego se morao mučiti na drugi način.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Razumijemo. Prelazimo na 11. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića.
Zahvaljujem, amandman se ne prihvaća, obrazloženje jest isto kao i za Amandman broj 3.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Opet se vraćamo na priču da sa ovime HDZ i Vlada želi nametnuti društvima za upravljanje, imao sam lapsuz, nije mirovinsko osiguravajuće, društvima za upravljanje mirovinskim fondovima, hvala kolegi Hrelji, će na ovakav način onemogućiti društva za upravljanje da upravljaju s onim što trebaju upravljati, a to je tvrtkama u kojima imaju većinsko vlasništvo i ovo je opet posljedica onoga što se događalo prije godinu i nešto dana kad se birao predsjednik uprave Podravke gdje se su se mirovinci sukobili sa državom oko imena predsjednika uprave Podravke. I što će sada se desiti, da će oni morati, molim državnu tajnicu da barem sluša ovaj zadnji amandman, možete i poslije to porazgovarat, neće to pobjeć, možete me malo slušat ja vas uvijek slušam. Ono što će se sada desiti je da će društva koja upravljaju mirovinskim fondovima tražiti ljude okolo ne znajući da li on stranački ima pripadnost ili nema stranačku pripadnost. Do sada su oni direktno iz društava upravljali u nadzornim odborima i bili su bez naknade ono što će sada biti …/nerazumljivo/… će plaćat i s druge strane te naknade u nadzornim odborima nisu male i pitanje koga će oni izabrati i da li će taj biti član HDZ-a, HNS-a ili nekog drugog, pa će em toga imati apanažu koja nije 100 kuna ili 200 nego se računa u tisućama kuna i drugo neće provoditi politiku društava za upravljanje mirovinskim fondovima nego će provoditi stranačku politiku. Opet kažem da je ovo sada druga čuška mirovincima jer nisu poslušali, nisu bili poslušni kod izbora predsjednika uprave Podravke.
Zahvaljujem. S ovim smo iscrpili sve amandmane po ovom prijedlogu zakona. Glasovat ćemo o amandmanima kad se za to steknu uvjeti.
Idemo sada na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, drugo čitanje, PZ broj 455. Kolega Bauk izvolite.
Gospodine predsjedniče, kako kažu da slika govori više od tisuću riječi, molim vas da se izvrši Odluka predsjedništva Sabora i da se zastupnici članovi Kluba HNS-a i Kluba Milana Bandića, premjeste na taj dio Sabornice, da njima ne bude neugodno da su samo tamo, svijetle, ajde ne zagađuju prostor, neka ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zagađuju prostor jel? Pa ima ovdje puno zagađivača prostora, ali o tome ne bih govorio danas. … [[upadica: govornici govore u glas, ne čuje se.]] Je, je, ali budimo korektni jedni prema drugima, pa baš ne koristimo te izraze, jer svako može za vas, za mene, za nekog trećeg, isto tako šta izgovoriti. Mislim da to nije u redu, mislim da to nije u redu. … [[upadica: govornici govore u glas, ne čuje se.]] Kolega Beljak, izvolite.
Ja mislim da i kolega Bauk nije namjerno uvrijedil, mislim da je to zbog njihovog zdravlja.
A što, koji institut koristite? Što želite?
Tražim stanku od roku 10 minuta kako bi se konzultirali oko toga.
Oko čega? … [[upadica: govornici govore u glas, ne čuje se.]]
Da, kako bi se Klub HSS-a konzultirao oko toga kako naše kolege, gospođu Opačić i gospodina Habeka, spasiti od neugodnih scena, jer vidimo, svi zajedno kad se okrenemo prema njima kako gutaju knedle i kako im je očito neugodno što su dio vladajuće većine. Dajte ih onda premjestite, to možete urediti, samo malo imam dvije minute, nemojte me prekidat.
Kolega Beljak, kolega Beljak. Nemate dvije minute, jer to nije razlog za stanku. Stanka se može koristiti,
To je razlog za stanku, mi moramo
Stanka se može koristiti za točku dnevnog reda
Oprostite, to je razlog za stanku, jer mi kao Stranka koja drži do moralnih vrijednosti [[upadica: smijeh.]] želimo zaštiti integritet ljudi koji glasaju za vladajuću većinu, a pravdaju se da to nisu. Prema tome, moramo se konzultirati kako ćemo im pomoći u tome. Hvala.
Kolega Beljak, ovo nije razlog za stanku. Stanka se traži za konzultacije oko točke dnevnog reda ili točke oko koje se glasuje, dakle, neću vam da ti stanku, nego idemo na raspravu odnosno glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, drugo čitanje, PZ broj 455, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, a rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Mirando Mrsić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika i zastupnica Milanka Opačić, Klub zastupnika HDZ-a, zastupnik Ivan Lovrinović, zajednički Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Klub zastupnika HSS-a, Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Klub zastupnika Živog zida, Klub Nezavisnih zastupnika, te Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Po amandmanima smo se očitovali na jučerašnjoj sjednici pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Možemo pripremiti semafor za glasovanje? Pa nismo još uopće ni pročitali ni prvi Amandman. Možete izgasiti to? Pa isključite, nismo glasovali još o Amandmanu, što je vama? Idemo sada na glasovanje po Amandmanima. Kolega Lovrinović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, vidite da uopće nije bitno da čuju o čemu glasuju, oni samo dižu odmah vidite, pa to je mašina, vidite, to su rukopodizači, evo.
Dajem vam opomenu kolega Lovrinović jer ste zloupotrijebili Poslovnik. Idemo sada na glasovanje, prvi Amandman, klub zastupnika SDP-a, klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, klub zastupnika Glasa i HSU-a, klub zastupnika HSS-a, klub zastupnika IDS-PGS-RI-a, klub zastupnika Živog Zida i Snage, klub nezavisnih zastupnika. Vlada ne prihvaća Amandman. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi Amandman zastupnika Miranda Mrsića Vlada ne prihvaća. Izvolite kolega Grmoja.
Želim obavijestiti i vas i javnost da mi nećemo sudjelovati u ovoj sramotnoj trgovini, znači, gdje zastupnici izabrani s liste SDP-a spašavaju ovu Vladu gdje nema, znači, ključnih koalicijskih partnera HDZ-a, znači, Milorada Pupovca, znači, ovdje prisutnoga nema i znači, zastupnika Dumbovića i mi ovdje nećemo sudjelovati, znači, ne želimo uopće ovdje biti jer ako nije neugodno ovim zastupnicima, nama je neugodno.
Dobro, hvala vam lijepa. Idemo na drugi Amandman zastupnika Miranda Mrsića koji Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3. kluba zastupnika Glasa i HSU-a, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman zastupnice Milanke Opačić, Vlada ga ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ga ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 6. kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman br. 7. zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8. zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 9. zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10. zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11. zastupnika Miranda Mrsića, Vlada ne prihvaća. Molimo glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Budući da smo izglasovali Amandmane, sada idemo na glasovanje o: - Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. Molimo glasujmo. Većinom glasova 76 ZA i 1 glas PROTIV, donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. Pa dajte stvarno se ponašate se kao djeca, neki od vas tu stvarno ne razumiju. Izvolite kolega Maras, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, ja vas molim povrijeđen je Poslovnik jer se ne poštuje odluka predsjedništva Sabora o premještanju zastupnika koje je gradonačelnik Bandić kupio novcem zagrebačkih poreznih obveznika i to upozoravam prije slijedeće točke kada se glasa o Inspektoratu jer to je direktni plijen koji se isporučuje HDZ-u odnosno Andriji Mikuliću, njegova fotelja je plaćena [[Upadica: Kolega Maras]] zagrebačkim poreznim novcem [[Upadica: Kolega Maras]] Ja vas molim da to spriječite i da [[Upadica: Kolega Maras]] maknete zastupnike koji su kupljeni na taj način. Hvala lijepa.
Kolega Maras, a sada vam dajem opomenu jel ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. Dakle, ovako, kao predsjednik sam zatražio klubove da predlože razmještaj i očekujem da se to dogodi. Ne nije predloženo i nemojte govoriti što je, a što nije jer nemate pojma. Dakle, ja sam tražio i ovako su mi klubovi sami sugerirali da do daljnjega ostane ovako. Tako da nemojte molim vas zloupotrebljavati Poslovnik. Kolegice Opačić, izvolite, isto tako povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, dakle, molila bih samo da se zaštiti ovdje pojedine zastupnike od napada i kleveta i laži o tome da je netko kupljen za bilo što. Kolega Maras, ja nisam na prodaju, nisam nikada ništa tražila, niti od pokojnog Ivice Račana, niti od Zorana Milanovića, a još manje od Milana Bandića ili od Davora Bernardića. Ništa nisam tražila, moje mjesto sam zaradila ovdje sa 25 000 preferencijskih glasova, što vi niste dobili, niti ćete ikada dobiti [[Upadica: Hvala]] na izborima. S druge strane [[Upadica: Hvala vam]] glasam ovdje i glasati ću samo za projekte [[Upadica: Hvala vam]] koji su dobri za građani i ništa drugo.
Hvala vam kolegice Opačić, hvala vam lijepa. Kolega Maras, samo malo, samo malo, sjednite, samo malo, samo malo, sjednite se, samo malo. Dobili ste opomenu već jednu, samo malo ja bih apelirao još jedanputa, puno je strasti, puno je napetosti ja vas molim da se smirite i da ne govorite ružno jedno o drugima, to se kontinuirano događa, kontinuirano dobacuje iz klupa, kontinuirano idete at hominem a ne argumentima, dajte molim vas da stanemo s time jer to nije atmosfera koja pridonosi konstruktivnom radu, niti odašiljemo korektne i normalne poruke prema našim građanima nego nas gledaju cijelo vrijem u jednom ružnom svjetlu. Ja vas molim da stanete s time i molim vas ako želite da odustanete od povrede Poslovnika, ne želite, onda izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče povrijeđen je članak 238. ja ne mogu utjecati na to da li će se neki od zastupnika ili zastupnica prepoznati u onome što ja govorim, ali činjenica je da je zagrebačkim poreznim novcem okupljen jedan veliki klub u Hrvatskom saboru koji održava većinu Andreja Plenkovića. Kolegica Opačić je dobila najbolju potvrdu frenetičnim aplauzom HDZ-ovaca ovdje i to je njoj najbolja nagrada i najbolja potvrda svega onoga šta je politički radila u životu. Hvala vam lijepo. [[Pljesak.]]
Kolega Maras, sada vam, dajem vam, dajem vam drugu opomenu i ne možete više govoriti danas, žao mi je, do kraja glasovanja da. Nemojte, dajte molim vas. Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče povrijedili ste članka 240. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora kada ste kolegi Marasu oduzeli riječ do kraja glasovanja, iako je u članku 240. stavku 2. propisano da mu možete oduzeti riječ do kraja rasprave o točci o kojoj se radi. S obzirom da je ovdje točka obustavljena nakon što završimo ovo glasovanje, vi mu nakon toga morate omogućiti riječ, kao što piše u Poslovniku. Hvala.
Kolega Grbin, to ćete morati ponovo pitati Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustava, evo već bez da govorite mogu vam to prihvatiti, ali izvolite.
Ne možete mi prihvatiti, kada je uvaženi akademik podpredsjednik Reiner to prihvatio kolegi Đuriću Odbor za Ustav je utvrdio da nisu ispunjene formalne pretpostavke jer kolega Đurić to nije izrekao [[Upadica: Dobro.]] pa ja to moram napraviti i u skladu s člankom 236. najaviti da ću od Obora za Ustav tražiti tumačenje ove povrede Poslovnika. Hvala.
U redu, može, hvala vam lijepa.