Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici i zastupnice. Pred vama je Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Novog člana Upravnog vijeća potrebno je imenovati umjesto preminulog dosadašnjeg člana dr. Srećka Lipovčana. Vlada Republike Hrvatske je na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu na sjednici održanoj 22. rujna 2009. utvrdila Prijedlog odluke o imenovanju Vlahe Bogišića članom Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije iz reda stručnjaka. Navedeni prijedlog odluke je dostavljen Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Imali smo do sada čitav niz slučajeva da je Sabor na žalost imenovao, propuštao vrlo važna tijela, vijeća, savjete, odbore, ljude koji nisu imali niti profesionalnu biografiju određene težine, a niti javno verificiran nastup, stav tako da često puta onog časa kad smo ih imenovali na njih smo i zaboravljali. Međutim, sada imamo potpuno drugi slučaj. Predlagatelj nam predlaže da u Upravno vijeće Hrvatske izvještajne novinske agencije imenujemo gospodina Vlaha Bogišića i to je sjajan prijedlog iz više razloga. Gospodin Bogišić ima dugu javnu biografiju. Jednako tako ima habitus smješten u milje kulturnoga djelovanja kakvih tridesetak godina. Ono što je možda najvažnije nama su dostupni njegovi stavovi, njegov način komunikacije i možemo reći da će imenovanje gospodina Bogišića svakako upravno vijeće dobiti čovjeka koji nije šutljivac, koji nije klimavac, koji nije mutav nego koji će se založiti za neke jasne principe o kojima možemo znati i samim tim ako čitamo njegove kolumne proteklih godina, ako pratimo njegove nastupe kao potpredsjednika Matice hrvatske, ako pratimo njegov leksikografski rad. U svakome slučaju imam i tu čast osobno poznavati gospodina Bogišića i nije jednom da se nisam slagao s njim u stavovima, ali način na koji on svoje stavove izlaže, obrazlaže, argumentira i ulazi u polemiku, a meni je jako važno da je čovjek takvoga kalibra da ima polemičku notu, da ima polemički kalibar to samo valja poštivati i pozdraviti. On nije čovjek koji će se sakriti iza institucije, pa ni u ovome slučaju sigurno neće sjediti na Upravnome vijeću HINA-e tek gledajući kako stvari prolaze mimo njega i siguran sam da će doprinijeti da određene manjkavosti u radu HINA-e osobito u menadžmentu HINA-e ali jednako tako i u filtriranju političkih informacija vremenom budu umanjenje ili možda čak i otklonjene. U tome smislu klub Hrvatske narodne strane Liberalnih demokrata podržat će imenovanje gospodina Vlaha Bogišića u Upravno vijeće Hrvatske izvještajne novinske agencije. Hvala lijepo.
Hvala. Nitko se dalje nije javio. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. 30. Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije dajem na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog odluke o imenovanju je prihvaćen većinom glasova, 94 glasa za, 3 suzdržana, ništa protiv. U tekstu kako ga je predložila Vlada Republika Hrvatske.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mislim da je potrebno s obzirom na tematiku reći nešto od obrazloženja vezano za Izvješće našeg Odbora za predstavke i pritužbe građana za 2008. godinu iz jednostavnog razloga zato što svi mi moramo biti svjesni da problemi postoje, da ljudi, građani, naši sugrađani imaju probleme, imaju probleme u ostvarivanju svojih prava. I da kao zadnju instancu na kojoj pokušavaju riješiti svoj problem pronalaze u žalbi prema našem odboru. Ja nemam namjeru, izvješće ste svi pogledali koliko je tko želio. Želim samo istaknuti neke stvari, da smo mi u izvještajnom razdoblju od godine dana održali 6 sjednica na kojem smo razmatrali predstavke, odnosno pritužbe različitih sadržaja. Odbor je ukazivao na kršenje ljudskih prava građana, te sukladno s time zauzimao određena stajališta i donosio zaključke koje je upućivao nadležnim tijelima radi poduzimanja radnji za rješavanje problema naših građana. U 2008. odbor je zaprimio i obradio ukupno 483 pisane predstavke, primao na razgovor građane i odgovarao na česte telefonske upite. Sve predstavke služba odbora je obradila i uputila nadležnim tijelima na razmatranje ili neposredno podnositelju predstavke odgovorila. I u ovom izvješću je potrebno podcrtati na što smo vidjeli u svom radu i na što mislimo da treba ukazati. To je dugotrajnost sudskih i upravnih postupaka kao i nemogućnost izvršenja pravomoćnih i ovršnih odluka. Neizvršavanje presuda upravnog suda od strane upravnih tijela, značajan broj predstavki s područja mirovinskih odnosa i korisnika socijalne skrbi u kojima ističu teške se egzistencijalne probleme jednog dijela građanstva te povrat imovine u svezi tim razrješenje vlasničkih prava. Kada bismo, to je nešto što bi moglo biti okvir za sve one probleme, odnosno najveći dio problema koje smo mi slušali, s kojima smo razgovarali sa građanima i obrađivali na našim sjednicama. Prema tome, izvješća smo podijelili u stambene i komunalne poslove gdje smo imali 95 podnesaka, iz imovinsko-pravnih odnosa 125, iz socijalno zdravstvene tematike 153, iz rada sudova i lokalne samouprave 87 i u izvješću se spominju karakteristični slučajevi i postoji jedan slučaj za koji si uzimam za pravo kao predsjednik ovog odbora da kažem na ovoj sjednici par rečenica. Zato što se tiče Hrvatskog sabora, zato što se tiče stručnih službi Hrvatskog sabora, zato što se tiče tajnika Hrvatskog sabora i želim napomenuti da to što smo imali problema u dugotrajnom odgovoru od određenih ministarstava, upravnih tijela, institucija kojima smo se kao saborski odbor zajedničkim zaključcima gotovo uvijek jednoglasnim obraćali, dugo je trajalo dok smo dobili određene odgovore. Ono što bih želio izdvojiti je da kada donesemo, a odbor je donio određenu preporuku, vezano je za bivšu tajnicu Hrvatskog sabora, ima već više od godinu i nešto dana, da smo tek nedavno dobili nazovi pisani odgovor sadašnjeg tajnika Sabora i da se godinu i pol dana po tom pitanju u ovoj kući ništa nije riješilo. To je ono što ja mislim da treba izdvojiti, jer to potvrđuje, ja ne bih želio da potvrđuje, ali izgleda da potvrđuje odnos prema građanima, prema onima koji našu pomoć trebaju i ja moram kao predsjednik Odbora za predstavke i pritužbe izraziti svoje izuzetno nezadovoljstvo s time što iz ove kuće ne mogu dobiti odgovor na adekvatan način i na sugestiju odbora i prijedlog koji smo dali. Stoga s ove govornice apeliram i prema predsjedniku Hrvatskog sabora i potpredsjedniku Hrvatskog sabora, i tajniku Sabora da nađu vremena da razmotre predstavku i neka odgovore, jer će po onome što sve znamo biti prouzročena šteta za ovu instituciju, za ovaj Dom, s obzirom da je i upravni sud, i Općinski sud u Zagrebu presudio u korist tužiteljice i mislim da treba prihvatiti razgovor i dogovor. Na kraju dozvolite mi samo zaključna razmatranja i mislim da ih je bitno ovdje pročitati. Da podnesci građana kojima ukazuju na sudske postupke, posebno zbog dugotrajnosti rješavanja upravnih sporova pred Upravnim sudom Republike Hrvatske, pa je stoga odbor često slao požurnice predsjedniku Upravnog suda sa zamolbom da se isti ubrzaju. Radilo se uglavnom o rješavanju statusnih pitanja građana. U svezi s time ističemo neizvršavanje presuda Upravnog suda Republike Hrvatske od strane pojedinih ministarstava, odnosno donošenja novih rješenja sukladno donesenim presudama. Drugo. Predstavke koje se svojim sadržajem i brojnošću odnose na povrede prava pred nadležnim tijelima iz područja mirovinskog, zdravstvenog osiguranja i socijalne skrbi, to su sve one stvari koje sam na određeni način uvodno spomenio i želim ovdje podcrtati da problemi postoje, da pred problemima mi kao ljudi koji su izabrani od svojih birača ne možemo zatvarati oči i ovdje se radi o sudbinama ljudi, ne o političkoj pripadnosti, o političkim bojama. Prema tome molim, apeliram u ime naših kolega i u odboru i svih drugih da se stvari počnu rješavati brže, ekspeditivnije, pravednije i poštenije u odnosu prema našim građanima. I jedna posljednja stvar koju smo zamijetili je da s obzirom da po Poslovniku Hrvatskog sabora Odbor za predstavke i pritužbe je taj koji obrađuje sve vrste predstavki koje dođu u Hrvatski sabor, primijetili smo da dobar dio predstavki građani šalju i ostale odbore i da jedan dio njih stoji dosta dugo u pojedinim odborima. Od Odbora za unutarnju politiku, preko samog Kabineta Predsjednika Sabora itd. Molim i apeliram na brže rješavanje tih predstavki i odgovora građanima ili i samih tijela ili preko našeg odbora. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi predsjedniče Odbora za pritužbe i predstavke, kolegice i kolege. Primili smo izvješće o radu Odbora za pritužbe i predstavke kod kojeg je u uvodnim napomenama samo okvirno naveden djelokrug rada odbora. Iskazan je broj održanih sjednica kao i podatak o ukupno obrađenih predstavki 483, iako ukupan broj istih iskazan po poglavljima od 1 do 5 iznosi za 10 predstavki više, odnosno 493. Istaknuto je da odbor prima na razgovor građane, ali nije specificirano koja je problematika iznesena u tim razgovorima, kao i podatak da li su time nastali ili nastajale nove pritužbe na rad nadležnih tijela u smislu kršenja ljudskih prava građana. Nadalje, nisu ni specificirani najčešći telefonski upiti građana kako bi se utvrdilo iz kojeg područja i kojeg nadležnog tijela građani imaju primjedbe. U svojem izvješću odbor ukazuje prvo na dugotrajnost sudskih i upravnih postupaka, ali ovaj podatak nije prikazan niti u jednoj vrsti postupka, a nije iskazana niti vrsta predmeta, spora kako bi u konačnici bilo razvidno koji to sudovi ili njihovi odjeli odugovlače s postupcima i u kojim predmetima. A bilo bi i poželjno utvrditi o kojim se sudovima radi, obzirom na njihovu mjesnu nadležnost. Nadalje, nije utvrđeno da li eventualno građanima koji se obraćaju odboru, a koji su stranka u postupku uslijed dugotrajnog sudskog spora isplaćena naknada iz državnog proračuna Republike Hrvatske i u kojem iznosu. I da li su podneseni takovi zahtjevi. Odbor dalje ukazuje na nemogućnost izvršenja pravomoćnih i ovršnih odluka i neizvršavanje presuda Upravnog suda, ali nisu utvrđene okolnosti i razlozi ovih navoda kao i uzroci neizvršenja presuda Upravnog suda a time je bitno dovedeno u pitanje funkcioniranje pravne države, jer čemu dugotrajni procesi pred sudom na koje čak po određenim pretpostavkama stranka zbog dugotrajnosti ima pravo na novčanu naknadu ako ishodom toga postupka koji je uspješan za stranku ta presuda ne može provesti, odnosno ne može se izvršiti. U nastavku izvješće se podnosi preko stambenog, odnosno komunalnog poslova. U tome je Odbor iznio podatak o ukupnom broju zaprimljenih i obrađenih podnesaka ali u Izvješću nije specificiran broj podnesaka u predmetima rješavanja stambenog pitanja kao i područje nadležnosti deložacija i na kojim područjima se ista provodi obnovu ratom porušenih kuća i na kojem području posebne državne skrbi građani imaju problema s obnovom porušenih kuća. Nadalje, konstatira se sporost lokalnih tijela vlasti i sudova ali nije iskazan podatak o kojim se tijelima radi, što je poduzeto od strane Odbora u tim predmetima, te koje eventualno otegotne okolnosti navode lokalna tijela kao uzrok sporosti u rješavanju pritužbi građana. Utvrđena je dalje zlouporaba položaja državnih dužnosnika i službenika ali nisu prikazane poduzete mjere od strane Odbora i eventualni ishod postupka. Sljedeće područje je područje imovinskih odnosa, Odbor je iznio podatak o ukupnom broju zaprimljenih i obrađenih podnesaka gotovo najveći od ukupno pristiglih. Naglasio specifičnost ove problematike ali nedostaje pregled na kojem području se vode postupci, eventualno poduzete mjere Odbora u smislu ujednačavanja kriterija na cjelokupnom području Republike Hrvatske. Nadalje obrađeno je područje socijalno zdravstvene politike, tu je Odbor iznio podatak o ukupnom broju zaprimljenih i obrađenih podnesaka ali nisu specificirane povrede prava i mjesna nadležnost nadležnih tijela. Naime, ovako dostavljeni podaci bili bi podloga za upozorenje nadležnom ministarstvu kao i eventualno poduzimanje mjera protiv državnih službenika koji neosnovano odugovlače postupak. Nadalje, brojnost ovih predstavki upravo upućuje na činjenicu da je potrebno poduzeti dodatne napore u ispitivanju osnovanosti pritužbi kako bi se postupci ubrzali pred nadležnim tijelima u ovom osjetljivom području djelovanja kako bi građani ostvarili stečena prava, pravo na zdravstvenu zaštitu kao i prava iz socijalne skrbi. U ovom području također je bitno utvrditi popis mjesno nadležnih ureda koji u svojem postupanju odugovlače sa priznanjem ili ostvarivanjem prava. Istaknuto je i neizvršavanje presuda Upravnog suda Republike Hrvatske od nadležnih ministarstava ali ista nisu navedena, kao i razlozi neizvršavanja citirane presude. Četvrto područje koje ste obradili je rad sudova i lokalne samouprave, unatoč relativno velikom broju predstavki na rad sudova i lokalne samouprave konstatirano je da se Odbor nije uplitao u rad sudbene vlasti i da je samo podnosio požurnice za ubrzanje tijeka postupka. U Izvješću nisu specificirani tužbeni zahtjevi kao i područja iz djelokruga rada lokalne uprave na koja građani podnose predstavke kao ni njihova mjesna nadležnost ukazano je na neizvršavanje pravomoćnih presuda, okolnosti koje su uzrok eventualnoj nemogućnosti kao i očitovanja nadležnih o poduzetim mjerama u cilju saniranja postojećeg stanja. Odbor u izvješću konstatira dugotrajnost postupaka i neizvršavanje pravomoćnih presuda ali nije prikupio podatke o isplaćenim naknadama na ime dugotrajnog postupka. Eventualno broj podnijetih prijedloga za isplatu temeljem dugotrajnosti kao i razloga zašto se odugovlači s postupcima. Nadalje, nije poznato da li su eventualno predložene i izricane mjere sucima koji ovdje odugovlače s postupkom. Nepotpuno je izvješće u dijelu rada lokalne samouprave jer nije poznato u kojim predmetima i povodom kojih zahtjeva građana tijela jedinica lokalne samouprave nisu radile svoj postao bez odugovlačenja kako bi se ostvarivanje prava građana odvijalo u što kraćem vremenu. Po meni potrebno je pojasniti pojam uplitanja u sudbene stvari, te razmotriti sve predstavke iz ovoga područja, ispitati osnovanosti pokušati utvrditi razloge dugotrajnosti i sačiniti prijedloge kojim bi se smanjio negativan odnos građana prema sudbenoj vlasti i pokušalo vratiti, kako pokušalo vratiti povjerenje u funkcioniranje pravne države, kao državne vladavine prava. I zadnje poglavlje koje ste obradili je rad i radni odnosi. Odbor nije prikazao načine kršenja prava iz radnog odnosa u kojoj fazi se krše prava, postotak pripadnika manjina u istima, koja tijela prednjače u kršenju prava, samo je navedeno da ima šikaniranja a nije dan pregled poduzetih radnji u svezi istog. I da zaključim Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke će podržati ovo Izvješće ali u narednom očekujemo novo sa svim ovim elementima koji nedostaju u ovom Izvješću. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime Kluba HDZ-a gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora podnio je ovo Izvješće o svome radu i zasigurno nije nikakvo istražno povjerenstvo ni tijelo koje može istraživati više nego što možemo čuti na samim sjednicama Odbora. Za izvršno razdoblje Odbor je održao 6 radnih sjednica a u 2008. godini zaprimili smo 483 pismene predstavke koje su ukazivale na dugotrajne sudske i upravne postupke, neizvršavanje presuda Upravnog suda od upravnih tijela, pritužbe na mirovinski fond i povrat imovine. Stambeno-komunalni poslovi u 2008. godini zaprimili su 95 pritužbi, a odnosili su se na bespravnu gradnju, manjkavost urbanističkih planova, deložaciju i obnovu. Imovinski odnosi u 2008. godini 125 predstavki, a odnosili se na povrat imovine, problem kod nemogućnosti korištenja vlastitog stana ili stanarska prava. Socijalno-zdravstvena problematika, zaprimili smo 153 predstavke koje su se odnosile na zdravstvenu zaštitu i socijalnu skrb. Rad sudova i lokalnih uprava u 2008. godini dobili smo 87 predstavki i pritužbi, Odbor je tu samo slao požurnice i nije raspravljao o pravovaljanosti odnosno o brzini donošenja istih odluka. Naš rad na sjednicama se odnosio na način da bi pozvali aktere, i jednu i drugu stranu, saslušali i jedne i druge i onda se u jednom dobrom dijelu utvrdilo da jednostavno pritužba građana koja je bila upućena u nekim slučajevima nije uopće bila osnovana jer ako se netko žali u mirovinskom slučaju na visinu mirovine i jedan i drugi je bio pripadnik policije u ratu, jedan je bio u specijalnoj policiji, jedan je bio u civilnoj policiji i zasigurno da pod istim uvjetima jel nisu ostvarivali ni istu visinu plaće dok su bili pripadnici i ne mogu dobiti niti imaju isti broj radnog staža nit su invalidi u istoj kategoriji i zasigurno da ne može i jedan i drugi susjed imati istu mirovinu kad su 2 različita predmeta, 2 različita čovjeka, a dešavalo se isto tako da je netko tko je u gardijskoj postrojbi, netko tko je u "R" sastavu ili u domobranskoj pukovniji ili u sastavu pričuvnom dijelu da isto tako se ne može izjednačiti jer takav je zakon i onda kad su ljudi iz mirovinskoga objasnili došlo je se do zaključka da jednostavno da su jedan dio tih pritužbi jednostavno bile neosnovane. Kad je u pitanju stambeno-komunalni dio onda možemo kazati da smo dobijali pritužbe građana, susjed na susjeda, gdje je prije 30 godina napravljena kuća, zajednički zidove, zajedničke garaže, zajedničke terase gdje su pili kavu 20-ak godina, onda nakon 20, 25 godina susjed je kazao, e sad nisam zadovoljan sa susjedom neka sruši svoju garažu zbog toga što nema građevne dozvole, a ne može je ni dobiti zato što mu ovaj neda suglasnost. I niz takvih stvari nam je dolazilo na odbore. Kao i jedna recimo braniteljska skupina koja se žalila na gradonačelnika, odnosno na načelnika zato što im ne daju zemljište baš ti koji su uz samo more da prave kuću nego im nude na nekim drugim mjestima, jel što mislite kad bi u jednome mjestu poput Cavtata dali 5 branitelja uz more placeve da prave što će biti s onim tisuće i tisuće branitelja koji bi isto tako tražili sutra da grade, iako je lokalna uprava prema tim ljudima dala alternativno rješenje i mogućnost da se grade na nekim drugim pozicijama međutim oni su baš tražili tu zato što oni smatraju da njih 5, 6 mogu dobiti u tome području. Tako da ima dosta stvari koje smo dobijali kao odbori u ovih 400 i nešto pritužbi koje jednostavno su nas, na samoj raspravi se moglo zaključiti da nisu osnovane i mislim da bi uz sve ovo što je odbor radio i u većini slučajeva donosio zaključke jednoglasno da se nismo nadmudrivali kod odluka i završnih riječi da bi trebalo više posvetiti pozornost da određene pritužbe uopće i ne dolaze na odbor jer ima pritužbi koje nisu prošle određene razine upravljanja u državi, znači ne možemo se mi petljati što će kazati sudac. Nismo mi nikakvo povjerenstvo koje će ispitivati nekog suda, mi možemo samo kazati na toj sjednici, poslati požurnicu da se vidi što će biti u tome dijelu, ali evo mogu kazati uz jedan dobar dio pritužbi koje su bile osnovane da jedan veliki dio je se na kraju pokazao da je bio neosnovan. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo kao član ovog povjerenstva dakle mogu kazati ono što su i prethodno kolege dakle pripomenule, a to je da svakako možemo konstatirati, a i zbog toga dakako ovo povjerenstvo i postoji, da naši građani imaju određenih problema jasno u određenim oblastima i sadržajima i da onda kada to ne mogu razriješiti ili na vrijeme ili dakle ne mogu svoj problem riješiti inače obraćaju se ovom tijelu Sabora, dakako očekujući od njega pomoć, a ovo tijelo može napraviti po meni samo jednu, a to je utvrditi da li su povrijeđena ljudska prava u tom pogledu i sugerirati institucijama da se eventualno to ubrza. Pitanja o kojima uglavnom raspravljamo naveli su prethodno i kolege, a to su stambeno-komunalni poslovi, imovinsko-pravni odnosi, rad, radni odnosi, sudovi, lokalna samouprava te socijalno-zdravstvena pitanja i problematika. Dakle, radi se o možemo slobodno kazati u dosta slučajeva o onome što možemo nazvati i svakodnevnim problemima zbog kojih se naši građani nama obraćaju. Ja neću analizirati kao što su prethodno kolege, svaku od ovih pojedinih dakle, točaka i pitanja, već bi samo ustvrdio da ono što sam mogao zamijetiti jeste da u dosta slučajeva se radi o frustrirajućim situacijama. Međutim po onome što sam usporedio i sa nekim pokazateljima drugih država ista je situacija i u njima i kod njih, dakle obično se tu radi o ovome što je možda prethodno i kolega Dragovan ili kolega Bilonjić kazao nekim međusobnim prijeporima. Ono što sam također mogao zamijetiti, a htio bih istaknuti ovdje jer zamijetio sam nitko od prethodnika to nije istaknuo to je da predstavnici ministarstava koji po određenim pitanjima i ovlastima dolaze u smislu objašnjavanja određenih pitanja kompetentno daju tumačenja u predmetima gdje oni mogu dati završnu riječ, a to je dakle definitivno i mislim da se to vrlo lako može potvrditi. Inače kao što smo mogli čuti i vidjeti iz ovog izvješća tijekom 2008. godine broj predmeta je svedeno na 483 pismena podneska. Međutim koliki je broj bio dakako telefonskih razgovora ili primljenih razgovora, dakle ljudi primljenih na razgovore, nemamo podatak. No, ja bih kazao nešto, a to je da je tijekom 2008. godine da se iz ove brojke ustvrdi da je u odnosu na prethodno razdoblje, a što pokazuju podaci iz 2004. godine broj predmeta se jako smanjio. Dakle, broj predstavki i pritužbi građana se smanjujem jako puno. Naime, 2004. je bilo ukupno 2 tisuće 375 predstavki, a od toga tisuću 85 pismenih. A sada ih imamo svega, 'ajmo to svega 483. dakle, u tijeku te 4 godine možemo kazati da se ipak može kazati i reći da učinkovitost zakonodavstva te tijela koja odlučuju u pitanjima i sporovima i prijeporima, dakle između građana su bila dosta kvalitetnija i učinkovitija u odnosu na prethodno razdoblje. Dakle, možemo zaključiti i tvrdi da su građani kroz ovaj broj predmeta koji možemo vidjeti dosta zadovoljniji nego prethodno, jer zasigurno bi taj broj predmeta pritužbi i predstavki bio dosta veći. Dakako treba kazati da se problemi i ova pitanja ne mogu brže i učinkovitije rješavati. Mislim da kao član toga odbora, da bih 'ajmo reći preporučio, da se svim kolegama tamo, da mi kao članovi odbora ne bismo to članstvo ni u kom slučaju smjeli koristiti da bismo tamo kroz 'ajmo reći ta pitanja koja građani daju i postavljaju blatili institucije ili se otvoreno stavljali na jednu stranu. To nije dobro. Jer u većini slučajeva koliko sam mogao ja zamijetiti i koliko sam bio tamo ipak većinu tih predmeta i odluke koje smo donosili su bile donošene konsenzusom jednoglasno, svih članova odbora ili sa rijetkim izuzecima. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. I gospodin zastupnik Denes Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Želim se uključiti u ovu raspravu sa nekoliko rečenica i posebno vezano za ovo poglavlje rad sudova i lokalne samouprave. Iako je kolegica u ime kluba Hrvatske narodne stranke dosta toga naglasila što sam i ja htio reći, zato ću samo nekoliko rečenica. Ovdje stoji jedna konstatacija da su brojne predstavke koje se odnose na odugovlačenje sudskih postupaka, te ne izvršavanje pravomoćnih sudskih odluka. No međutim, nije ukazano, nije razrađeno u pojedinim sudovima, odnosno područjima kakva je tu situacija. Ja bih želio upozoriti i zamoliti sve odgovorne vezano za trgovačke sudove, a posebno na Visoki trgovački sud. Naime, na tim sudovima, odnosno posebno na Visokom trgovačkom sudu pojedini predmeti se rješavaju dvije, tri, pa čak i pet i šest godina. Ne sumnjam uopće u kvalitet niti u intenzitet, odnosno u obim posla koji se tamo obavlja, ali ocjenjujem da bi tim institucijama trebalo dati određenu pomoć i razmotriti u kojim uvjetima rade, kako su kadrovski opremljeni i ostale uvjete. Jer čekati 5,6 godina na pojedinu presudu, odnosno ishod određenog spora dolje na terenu ovisi o tome i sudbina ljudi i sudbina gospodarskih subjekata, odnosno lokalne zajednice itd. S jedne strane govorimo o tome da imamo na tisuće i tisuće pravnika i službenika viška u određenim organima na razini države i Republike da tako kažem, a s druge strane građani a i ostali subjekti čekaju po tri, četiri ili pet godina za rješavanje svojih sporova. Mislim da bi to trebalo analizirati i razriješiti, jer to čini na terenu jako, jako velike poteškoće upravo vezano za rad Visokog trgovačkog suda. A posebno mi nije jasno koji su to kriteriji kada se radi o hitnosti. Imao sam prigodu i osobno intervenirati za jedan slučaj, međutim ocijenjeno je da se po kriterijima ne uklapa u hitnost, a nije se sagledalo što se dešava dolje na terenu. Pa stoga apeliram na odgovorne, na kompetentne da se s tim problemima malo pozabave da vidimo možemo li napraviti neki korak u pozitivnom smislu. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li predstavnik predlagatelja zaključno? Da. Gospodin Igor Dragovan, predsjednik odbora. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Dozvolite mi samo par kratkih odgovora. Na pitanje zašto neke stvari nisu još detaljnije obrađene i napravljene. Postoji Poslovnik Hrvatskog sabora u okviru Poslovnika Hrvatskog sabora djeluje i Odbor za predstavke i pritužbe građana, prema tome njemu okvir djelovanja propisuje Poslovnik Hrvatskog sabora, članak 93. sukladno Poslovniku se i provodi rad u našem odboru. To je odgovor na pitanje i oko ne petljanja oko sudskih postupaka itd. Mi smo slali požurnice i to je sve što možemo napraviti. Naša zadaća je da primimo predstavku, da utvrdimo njenu osnovanost i da našim zaključkom na određeni način se obratimo nadležnom ministarstvu, instituciji i da putem godišnjeg izvješća godišnje obavijestimo Hrvatski sabor o poslu koji smo napravili. Druga stvar, broj predstavki. Ja sam već i uvodno rekao da smo primijetili i stručne službe odbora i mi da u proteklih godinu dana da tako kažem, veliki dio predstavki odlazi, ponovit ću u kabinet predsjednika Sabora, u kabinet potpredsjednika, u određene odbore za koji ljudi misle da će brže riješiti svoje probleme. Ja ću reći otvoreno da puno predstavki koje se tiču prostornog uređenja, planova itd. ode u Odbor za prostorno uređenje. Neke predstavke koje se tiče problema završe na Odboru za unutarnju politiku. To mi dobijemo tek kasnije. Prema tome, taj broj predstavki je onaj koji je došao u Odbor za predstavke i pritužbe građana. I slažem se da možda izvješće treba detaljnije opisati određene stvari. Mislim da je dobro da se što više slučajeva stavi u pisani tekst izvješća iz jednostavnog razloga da nas sve skupa upozori na činjenicu da se u Hrvatskoj krše ljudska prava, da građani imaju problema s ostvarivanjem svojih prava i da svi mi moramo pomoći da se ta situacija promijeni. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. 31. Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2008. godinu. Podnositelj Odbor za predstavke i pritužbe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "Prihvaća se Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2008. godinu". Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak je prihvaćen većinom glasova. 96 glasova za, jedan suzdržan, ništa protiv.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Poslovna 2008. godina za HAMAG će ostati posebna obzirom da smo prošle godine imenovani glavnom operativnom agencijom za provođenje svih projekata odnosno većine projekata iz operativnog programa poticanja malog i srednjeg poduzetništva i na taj način zapravo smo ostvarili onaj preduvjet ranijih smjernica Vlade Republike Hrvatske i određenih tijela iz Europske unije za formiranje jednog jedinstvenog mjesta sa koga će se provoditi potpore za malo gospodarstvo. Objedinivši dakle potpore u malom gospodarstvu uz niz ostalih aktivnosti koje provodimo Hrvatska agencija za malo gospodarstvo kako to ime samo kaže nedvojbeno zapravo postaje to središnje mjesto s kojega će sve poslovanje biti usmjereno na razvijanje malog i srednjeg poduzetništva. Moram naglasiti također da je prošle godine po prvi puta uvedena jedna transparentnost kod dodijeljenih potpora obzirom da su sve potpore javno objavljene na stranicama Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. Uveden je jedinstveni softver po kojemu i potpore koje provodimo mi i potpore koje još uvijek provodi ministarstvo se na zajedničkom softveru provode tako da su zapravo vrlo operativno odrađujemo i ja bih rekao u jednom zadovoljavajućem roku možemo riješiti na transparentan način sve potpore. U prošloj godini HAMAG je odobrio nešto iznad 96 milijuna kuna potpora za malo gospodarstvo, od toga za jačanje konkurentnosti 71,5 milijuna kuna, za poduzetništvo žena i ciljnih skupina 7,3 milijuna, za zadružno poduzetništvo 2,5 milijuna kuna, razvoj obrtništva 4,2 milijuna kuna i za poduzetničke potporne institucije 6,4 milijuna kuna. Ovdje bih posebno naglasio važnu ulogu HAMAG-a kod razvijanja poduzetničke infrastrukture jer razvojem regionalnih razvojnih agencija i centara za poduzetništvo mi zapravo omogućujemo ravnomjerniji razvoj gospodarstva na cijelom teritoriju Republike Hrvatske što je zapravo jako bitno naročito kod poduzetnika početnika. Na ovaj projekt razvoja poduzetništva, razvoja potpornih institucija veže se i drugi naš projekt a to je mreža certificiranih konzultanata za malo gospodarstvo. Ovaj projekt provodi se kroz dvije mjere. Prva mjera je izobrazba i certificiranje tih konzultanata i druga mjera je sufinanciranje njihovih usluga tako da smo u prošloj godini od ukupno 85 naših konzultanata njihove usluge su financirali u iznosu od 770 tisuća kuna. Što se tiče poslovanja s jamstvima ovdje poslovnu godinu možemo doslovno podijeliti na dva dijela. Prvi dio bio je vrlo dinamičan i imali smo gotovo 40% veću dinamiku nego godinu ranije, čak usudio bih se reći do 9. mjeseca. Tada iz svima poznatih razloga došlo je do usporenog kreditiranja, krediti su postali teže dostupni a samim time i dinamika izdavanja naših jamstava nešto se smanjila. Ipak godinu smo završili sa 180 izdanih jamstava u iznosu od 198 milijuna kuna što je 25% više u odnosu na godinu ranije. Tim jamstvima omogućili smo 416 milijuna kuna poduzetničkih kredita i 714 milijuna investicija u gospodarstvu. Prosječna kamatna stopa po kreditima kojima smo financirali poduzetništvo iznosila je 5,07%, prosječni iznos kredita 2,3 milijuna kuna i prosječni iznos jamstva 1,1 milijun kuna. Posebno bih ovdje naglasio porast od 37% prosječne investicije koja je iznosila gotovo 4 milijuna kuna. Najviše odobrenih jamstava je bilo očekivano po programima poljoprivrede, po programima rasta i razvoja i posebno ističem veći broj projekata kod novih poduzetnika. Po županijama najviše smo izdali u Vukovarsko-srijemskoj i Osječko-baranjskoj županiji, zatim u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Od banaka najviše smo radili prirodno sa HABOR-om a od komercijalnih banaka najviše smo radili sa Zagrebačkom bankom, Croatia bankom i Slatinskom bankom. U 2008. godini isplatili smo ukupno 1,6 milijuna kuna po aktiviranim jamstvima dok smo u istom razdoblju naplatili 1,3 milijuna kuna. Ukupna vrijednost svih protestiranih garancija na 31.12.2008. godine iznosila je 2,08%. I kod jamstava posebno bih još naglasio da nam je Vlada Republike Hrvatske u prosincu prošle godine odobrila povećanje jamstvenog potencijala sa 500 milijuna na milijardu kuna tako da je zapravo nam dala još više prostora za naš rad. HAMAG je u prošloj godini također sudjelovao u niz međunarodnih projekata kao što su projekti predpristupnih fondova PHARE 2005., PHARE 2006., CARDS 2004. i u švedskom fondu za potporu institucija, razvoj institucija Republike Hrvatske. Također od drugih aktivnosti istaknuo bih i organizaciju konferencije o ulasku Hrvatske u NATO savez i mogućnostima koje taj ulazak nudi malim i srednjim poduzetnicima što je kasnije rezultiralo otvaranjem jedne informativne točke u Hrvatskoj gospodarskoj komori gdje se poduzetnici mogu informirati o mogućnosti suradnje vezano za natječaje u NATO savezu. Godinu smo završili sa 38 djelatnika od kojih 76% su visoko obrazovani i volio bih posebno ovdje naglasiti da su sav ovaj posao odradili strogo vodeći računa o racionalizaciji troškova tako da smo i sa ovim većim brojem djelatnika mnoge troškove uspjeli srezati na pola. Toliko kratko o izvješću. Ja vam stojim na raspolaganju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li predstavnica Vlade? Ne. Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za gospodarstvo, gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo, poštovani predstavnici ministarstva, državna tajnice i ravnatelj HAMAG-a. Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora na 29. sjednici održanoj 24. rujna 2009. razmotrio je Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo za 2008. godinu. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom izvješću raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da HAMAG četvrtu godinu za redom bilježi rast poslovanja u svojim temeljnim djelatnostima, a to su izdavanje jamstava za poduzetničke kredite, dodjelu bespovratnih potpora, razvoj poduzetničke infrastrukture i sufinanciranje konzultantskih usluga. Tijekom 2008. godine izdano je ukupno 180 jamstava, odnosno 85% od ukupno zaprimljenih zahtjeva u iznosu od 198,5 milijuna kuna čime je omogućio da se u 2008. godini u gospodarstvo investirano oko 714 milijuna kuna. To je u odnosu na 2007. godinu povećanje od 25,72% izdanih jamstava. HAMAG je također u 2008. godini nastavio izobrazbu i certificiranje konzultanata za malo gospodarstvo u cilju poboljšanja kvalitete i kvantitete usluga poslovnog savjetovanja malih i srednjih poduzetnika, tako da mreža certificiranih konzultanata broji ukupno 85 članova koji djeluju u 17 županija. Jamstveni potencijal agencije koji utvrđuje Vlada Republike Hrvatske što smatramo iznimno važnim povećan je za 500 milijuna kuna te krajem prosinca 2000. godine iznosila jednu milijardu kuna. U raspravi je na postavljena pitanja pojašnjeno da u skladu s europskim modelom podjele nadležnosti između resornog ministarstva i agencije, Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, donosi Strategiju i operativne programe razvoja poduzetništva, a da HAMAG ih provodi što u konkretnom slučaju znači da HAMAG provodi sve natječaje za potpore poduzetništvu koje je prije provodilo ministarstvo. Intencija je da HAMAG provodi poticajne programe i ostalih ministarstava, osim Ministarstva poljoprivrede, koji su vezani za poduzetništvo što bi omogućilo centralizaciju podataka i evidencije te bolji uvid u dodjeljene potpore i strukturu poduzetnika korisnika potpora te isto tako to bi omogućilo i lakši nadzor limita iskorištenih potpora. Radi ustrojavanja evidencije dodijeljenih potpora, posebice za razdoblja u kojima ona nije bila ustrojena, svaki poduzetnik prilikom podnošenja zahtjeva za dodjelu potpora mora ispuniti izjavu iz koje je razvidno koliko je potpora dobio u proteklom razdoblju. U raspravi je također istaknuto da u vrijeme krize i recesije, a posebice povećanja cijene kapitala i ograničenja kreditnih plasmana, uloga i HAMAG i HBOR-a je od posebnog značaja za razvoj gospodarstva i da i dalje treba raditi na njihovu jačanju i za njihov rad i u sljedećem proračunu osigurati primjerena sredstva. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati Izvješće HAMAG-a za 2008. godinu. Naime, sigurno je kada govorimo o potpori hrvatskom gospodarstvu, posebice malom i srednjem poduzetništvu, da i Hrvatska banka za obnovu i razvitak i Hrvatska agencija za malo gospodarstvo znači da im pripada jedna od najznačajnijih uloga. Te su institucije postale ključna logistika vladinih mjera potpore poduzetništvu. Hrvatsko gospodarstvo je u krizi i izlazak iz krize sigurno je da neće biti rezultat nekakvih jednokratnih mjera ili jednokratnih proračunskih intervencija, nego da se doista radi o jednom dugotrajnom putu sustavnog i dugotrajnog ulaganja u poduzetništvu i uklanjanja svih prepreka za njegov razvoj, od birokracije, korupcije, različitih nameta lokalne samouprave, otpora itd. No kada promatramo krizu sigurno ono što je za nas veći problem i zbog čega izlazak iz krize neće biti niti brz niti jednostavan je činjenica da je kriza potencijala izbacila na površinu strukturne probleme, probleme koji su nastajali godinama, možemo reći cijela dva desetljeća, od onog socijalističkog naslijeđa preko tranzicije do ogromnih ratnih stradanja i šteta. Ti problemi su u jednom od, potencijal jedan od najvećih problema hrvatskog gospodarstva, a to je odnos onih koji rade i onih koji žive na državnom proračunu. Danas u Hrvatskoj svaki radnik u gospodarstvu mora zaraditi barem dvije plaće ili jednu plaću i jednu mirovinu, dakle odnos onih koji izravno stvaraju novu vrijednost i onih čija se primanja financiraju iz proračuna odnos je 1:1. Kako riješiti taj strukturni problem, to je nešto s čime ćemo se dugoročno morati baviti, jer problem koji stoji iza ove doista zabrinjavajuće statistike je činjenica da hrvatsko gospodarstvo u ovom trenutku nema dovoljan apsorpcijski kapacitet. Ili jednostavnije rečeno, i kada bi smanjili broj umirovljenika i kada bi racionalizirali javna poduzeća i državnu upravu i otpustili određeni broj zaposlenih, dakle kada bi u ovom trenutku željeli u kratkom vremenu promijeniti taj omjer u korist onih koji rade i zarađuju na tržištu, to jednostavno ne bi bilo moguće učiniti brzo, kratkoročno. I zato je važno i danas kada raspravljamo o Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo razumjeti i ulogu i značaj ovakvih vladinih ustanova, agencija u jačanju poduzetništva i u stvaranju novih radnih mjesta, dakle upravo kao jedan od ključnih doprinosa povećanju tog apsorpcijskog kapaciteta hrvatskoga gospodarstva. Zato je važno i ovoj instituciji, kao što smo i Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, dati i potporu i osigurati jačanje njegove uloge i kroz veća sredstva i kroz veću samostalnost u kreiranju različitih programa namijenjenih našim poduzetnicima. Kao što vidimo iz podataka HAMAG-a iz godine u godinu povećava se njezina aktivnost od izdavanja jamstava za poduzetničke kredite, dodjele bespovratnih potpora, razvoj poduzetničke infrastrukture, sufinanciranje konzultantskih usluga i kao što je iz podataka za 2008. godinu vidljivo to je povećanje oko 25% u odnosu na 2007. godinu. Jasno je da posebice tamo negdje od rujna 2008. godine treba uzeti u obzir i značajan porast kamata komercijalnih banaka što je zasigurno usporilo neke poduzetničke aktivnosti i pothvate. Ono što je također velika i značajna promjena u poslovanju HAMAG-a je i činjenica da je prošle godine HAMAG postao glavna operativna agencija za potpore malom i srednjem poduzetništvu. To je u skladu sa politikom Vlade da se potpore isplaćuju s jednog mjesta, da nema dupliranja ili prijevare, da one budu evidentirane i da agencija na osnovi iskustava na najbolji način usmjerava državne potpore prema poduzetnicima. Klub Hrvatska demokratske zajednice posebno podržava činjenicu da je sustav potpora ovih koji idu iz HAMAG-a postao maksimalno transparentan, da su sve te potpore dodijeljene na web stranicama HAMAG-a i da svi korisnici i javnost ima maksimalni uvid u to koliko je potpora, kome su dodijeljene, da li je bilo dupliranja, da li su iskorišteni limiti itd. Iskustva drugih zemalja govore o važnosti ovakvih agencija za ukupno gospodarstvo i zato treba težiti većoj neovisnosti agencije. Naime, ne treba smetnuti ni s uma da će agencija u budućem razdoblju nakon što prođe domaće i akreditacije od strane Europske komisije postati ključna točka za kandidiranje i realizaciju projekata strukturnih fondova Europske unije. Za nas su to iznimno važni fondovi i sredstva jer to više neće biti samo pomoć Unije već i sposobnost naše participacije i povlačenja zajedničkih sredstava, dakle sredstava fondova u koje ćemo i mi kao država buduća članica Europske unije uplaćivati. Gotovo 99% gospodarskih subjekata u Republici Hrvatskoj potencijalni su korisnici usluga HAMAG-a. Zato klub HDZ-a daje punu potporu njezinu razvoju. Posebno tu treba istaknuti i značaj razvoja mreže konzultanata. Naime, ne treba smetnuti s uma da je ta populacija poduzetnika posebice malih koji kotiraju prema HAMAG-u, prema HBOR-u za male poduzetničke projekte, da nisu vrlo često niti dovoljno obučeni, niti sposobni izrađivati vrlo zahtjevnu dokumentaciju na osnovi koje se vrši procjena ekonomske opravdanosti i da je zbog toga važno osigurati im logistiku na terenu. Vidjeli smo iz izvješća da je osposobljeno, odnosno certificirano 85 konzultanata, da ti obučeni konzultanti funkcioniraju sada na području 17 županija i da isto tako njihove usluge, znači sve ono što mogu pružiti malim poduzetnicima da HAMAG sufinancira u pedeset postotnom iznosu što je također jasno velika pomoć. Isto tako, ti mali poduzetnici nisu više izloženi samo tržištu gdje je vrlo često bilo i pretjerivanja u izradi tih projekata i vrlo skupih naplata usluga izgrade dokumentacije za podnošenje zahtjeva. Također treba posebno istaknuti ulogu HAMAG-a u provedbi poduzetničkih projekata u poljoprivredi, odnosno realizaciji operativnih programa od podizanja trajnih nasada do izgradnje stočnih farmi gdje je uloga HAMAG-a i HBOR-a zapravo bila ključna, presudna jer se radi o projektima na selu gdje je mala i vrijednost nekretnina, odnosno gdje je vrlo malen taj hipotekarni kapacitet, gdje bez jamstava HAMAG-a ti projekti ne bi mogli biti realizirano. S obzirom na sve navedeno Hrvatska demokratska zajednica, odnosno naš klub podržava Izvješće HAMAG-a za 2008. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Agencije za malo gospodarstvo, uvažena gospodo zastupnici. Klub IDS-a također će podržati ovo izvješće. Ono što me možda malo zasmetalo mislim da je to nepotrebno i ovo pismo predsjednika uprave gospodina Tomislava Kovačevića. Mislim da to nema potrebe kao da se nekome opravdava zašto. Nema se niti šta pisati već treba predočiti brojke kao što je to učinjeno u ovom materijalu u daljnjem tekstu. U ovom izvješću vidi se da je u 2008. podijeljeno 95 milijuna kuna raznih zajmova. To je cirka negdje znači oko 13 milijuna eura. To je otprilike prosjek jednog kilometra autoceste u Republici Hrvatskoj. Toliko košta otprilike jedan prosjek jednog kilometra autoceste. Neka budu dva kilometra istarskog ipsilona koji se niti ne gradi u punom profilu ili recimo to je nula pet kilometra ceste od Zagreba do Siska. Podijelili ste 95 milijuna kuna zajmova, a sad ovdje vidimo koliki je trošak agencije 9,8 milijuna kuna za 38 djelatnika. To je bit. Apsolutno ova agencija nije sama sebi svrha i tu treba biti pošten i to treba priznati, ali mislim da isto tako ovaj aparat 38 djelatnika preskup. No, ono što je dobro. Vlada je krajem prosinca 2008. povećala jamstveni kapital na 1 milijardu kuna. Na strani 5 ovoga izvješća dat je prikaz zaprimljenih zahtjeva, pa se onda kaže da za poljoprivredu imali smo 87 zahtjeva koji su potraživali 231 milijun kuna, za rast i razvoj 40, 238 milijuna kuna. Zatim mali poduzetnik, obrtni kapital, nove tehnologije poduzetnik u zoni, planiran iznos investicija sveukupno 778 milijuna kuna. Na strani 6. govori se da promatrajući strukturu broja zaprimljenih zahtjeva prema pojedinim županijama uočava se da je najveći broj zahtjeva za jamstva pristigao iz Osječko-baranjske županije 31, a zatim slijede Vukovarsko-srijemska županija, Splitsko-dalmatinska, Šibensko-kninska, Sisačko-moslavačka, Virovitička, Podravska itd. Iz Županije istarske stigao je samo jedan zahtjev na iznos od 1,5 milijuna kuna. Znači, nismo više tražili. Nismo više niti mogli dobiti. Jedino ako nije potrebna neka posebna procedura da bi se uopće ušlo u tu brojku onih koji potražuju te zahtjeve. Ono što je međutim sigurno centralni dio ovoga izvješća, to su ova odobrena jamstva. Ovdje se kaže da tijekom 2008. godine odobreno je ukupno 181 jamstava, 85% zaprimljenih zahtjeva u iznosu od 198,4 milijona kuna čime je omogućeno 714 milijuna kuna investicija u gospodarstvu, u odnosu na 2007. ukupni iznos odobrenih jamstava u 2008. godini povećan je za 25,72%. Prosječna visina jamstva u 2008. godini iznosila je milijon i 100 tisuća kuna, prosječni pojedinačni kredit iznosio je 2,3 milijona kuna, dok je prosjek planiranih investicija povećan za 37% te iznosi 3,9 milijuna kuna u godini 2008. Rekoh ovo je zasigurno najbolji dio ovoga izvješća. Na strani 12. između ostalog govori se provedbi projekta konkurentnosti, znači jačanje konkurentnosti malog gospodarstva, poduzetništvo žena civilnih skupina, zadružno poduzetništvo, razvoj obrtništva, poduzetničke potporne institucije itd., itd. Nedavno je u Republiku Hrvatsku stiglo i ono famozno izvješće Svjetske banke o konkurentnosti, da nam konkurentnost ne može biti bolja svjedoči eto i ova afera u "Podravci". Samo nuzgredno da spomenem da na čelu tog tijela koji prati konkurentnost je gospodin Marinac koji se sam našao u jednoj dvojbenoj situaciji. Jasno je da tim izvješćem Hrvatska itekako mora biti frustrirana. Na stupnju svjetske konkurentnosti Hrvatska je danas na 72. mjestu od 133 zemalja koje je Svjetska banka pratila, od masu ajde možemo se tješiti lošijih u Bosni i Hercegovini, Srbiji, Crna Gora je, to treba spomenuti, daleko bolja. Da li je to recimo nerealno, nije, zašto je tome tako, super smo birokratizirani, spori smo, korumpirani smo, u Hrvatskoj su svi protiv svega, u Hrvatskoj se tako reći gotovo ne može realizirati niti jedan projekt, bilo zbog nas iz opozicije, bilo zbog vas iz vlasti, bilo zbog medija, ne znam, ni jedan posao se ne može napraviti i onda se postavlja pitanje tko nam je kriv. Da li je zbog toga kriva samo Vlada? Nije. Ja kažem ajde u 50% slučajeva da, u 50% slučajeva ne. Ovih drugih 50% odgovornosti zasigurno bi trebalo nekako podijeliti sa našim tajkunima. Što je dobro u ovom izvješću Svjetske banke? Prije svega to je makroekonomska stabilnost, za koju jamči indirektno država, odnosno HNB, banka, Narodna banka, zatim zdravstvo, spremnost infrastrukture. Tu se misli na ceste, tu se misli na telekomunikacije itd. A što je loše? Kvaliteta financijskog tržišta, za što su odgovorne naše banke. Onda poslovna sofistificiranost. Za to su odgovorne naše tvrtke, znači tajkuni. Kvaliteta institucija, ajde to je država kriva. Tržište rada, za to smo svi odgovorni. Tržište roba, tu su krive tvrtke. Znači za stanje u konkurentnosti u ovom trenutku podjednako su odgovorni i država, i banke, odnosno tajkuni, jedna trećina, jedna trećina, jedna trećina ili pola pola. To je isto tako nešto što bi trebalo jasno nedvosmisleno staviti do znanja kada se već govori o tome na čijoj je strani kolika odgovornost. Strana 23, govorite o obrtničkoj tradiciji. Meni bi bilo doista bilo izuzetno drago kad bi se netko pozabavio upravo tim malim obrtom, upravo tim ljudima koji su na neki način možda najvitalniji dio hrvatskog gospodarstva. Danas na žalost ti mali obrtnici možda su i u goroj situaciji i od samih radnika koji rade kod njih, oni moraju jamčiti cijelom imovinom, radnik jamči radom. Apsolutno se slažem da treba biti kazneno djelo, ne isplata plaća, ali što ako npr. netko tom malom obrtniku duguje, ne treba puno, 200, 300 tisuća kuna kroz jednu ili godinu i pol ili dvije dana, onda bi mogao opstati, mora rasprodati cijelu svoju djedovinu da bi naprosto plaćao obveze, bilo prema državi, bilo prema zaposlenicima, bilo prema svojim kooperantima, itd. Ja vas isto tako uvjeravam da u ovom trenutku vjerojatno nema, pod navodnicima, nezahvalnijeg posla ili djelatnosti nego, ili prilika, u koje, u tom gospodarstvu, nego recimo ove prilike koje pogađaju te male poslodavce, te naše male obrtnike, male poduzetnike itd., itd. Oni nisu sudjelovali u pretvorbi, ti ljudi jasno od ove države nisu dobili ništa. Tajkuni su dobili hotele, dobili su jasno tvornice, banke su pokušavali privatizirati, a mali obrtnik nije dobio čak niti društveni stan jer na njega nije imao prava, do njega nije mogao doći. I utoliko isto tako smatram da bi država morala biti daleko fleksibilnija prema toj kategoriji građana. U ovom izvješću ove Agencije za malo gospodarstvo za 2008. zapravo mi se bavimo, pod navodnicima, banalnim zahtjevima možda nekih tisuću zahtjeva je što za zajmove, što za jamstva i to sve dostiže znači 100 milijuna kuna direktnih kredita i još negdje oko 700 milijuna kuna jamstava. Recimo koje su to veličine. Npr. jedan "Pevec" je u dubiozama od 2,6 milijardi kuna. Da li će se on izvući, ne znam, ali znam da bi mu zasigurno trebalo pomoći kako bi se spasilo kooperante koji mu gravitiraju. "Agrokor" recimo u ovom trenutku ima kratkoročne obveze od cirka 12 milijardi kuna. Jasno da će to riješiti reprogramom, jer u protivnom krah brodogradnje biti će mila majka prema recimo onome što bi se dogodilo ovoj zemlji, ne daj Bože da "Agrokoru" krene po zlu. Iduće godine od 6 brodogradilišta bojim se njih 3 će završiti u stečaju, do 2012. možda i sva. Za "Uljanik" se ne brinem ni za 2010., ni za 2011., ali do 2012. sumnjam da će ijedno naše brodogradilište zaključiti ijedan ugovor o gradnji novog broda. Premijerka nam je jučer otprilike poručila sorry, žalim, ali mi to više ne možemo pratiti. A ja kažem sorry gospođo predsjednice, kome će zaposlenici u brodogradnji kada ostanu bez posla iduće godine, najmanje 5 tisuća u brodograđevnoj industriji, 5 tisuća među kooperantima najmanje, znači kome će oni reći sorry nemam za struju, nemam za kruh, nemam za vodu, nemam šta ja znam za djetetu platiti put od kuće do škole. 2010. biti će teška godina, već dvije godine govorim da ćemo dno dna doživjeti u prvoj polovici 2010. i utoliko doista molim i predstavnike ove Agencije, Vladu Republike Hrvatske da pronađu adekvatna sredstva da se pomogne tom malom kako bih rekao čovjeku, tom malo obrtniku, tom malom poslodavcu jer su oni u ovom trenutku najvitalniji dio ovoga društva, a može nam se dogoditi da upravo zbog neplaćanja njima od strane velikih svi završe „u jednom kućnom bankrotu“ ili u stečaju. MI smo izgubili u godini koje su za nama cijeli niz grana od tekstila, drvoprerađivača, izgubili smo dobar dio metalne industrije, bojim se da ćemo sada izgubiti jedan dobar dio brodogradnje, a zašto to govorim. Jer krahom tih velikih sustava onda nestaju i mali, prije svega ti mali poslodavci, mali obrtnici, ne znam kako ću ih nazvati. Kada smo se tamo negdje u Buzetu, 96., 97. borili za opstanak „Cimosa“, danas ta tvrtka ima negdje oko 1100 radnika, 70, 80 milijuna dolara izvoza zajedno sa Labinom, u mješovitom je Hrvatsko-slovenskom vlasništvu da i to treba naglasiti, često sam odlazio do pokojnog predsjednika Drnovšeka, koji je govorio ma nećemo mi spašavati Cimos u Sloveniji gdje je radilo 1500 do 2000 ljudi samo zbog tih 1500 do 2000 ljudi nego ih zapošljavamo zbog tih malih kooperanata koji zapošljavaju preko 2000 ljudi jer onda krah jednoga sustava nije samo gubitak 1500 ili 2000 ljudi nego 4 ili pet tisuća ljudi. Zato doista molim Vladu, ovu Agenciju da razmisli što ćemo, ajde da se vratim na brodogradnju, ne samo 11 tisuća zaposlenih u toj brodogradnji, već i oko 20 i nešto tisuća radnika pri kooperantima i samim tim kooperantima. Na stranu što su se neki od te Hrvatske brodogradnje itekako obogatili pa imamo paradokse da sada kooperanti otkupljuju ili daju ponude za otkup cijelih brodogradilišta u kojima su oni obavljali neke marginalne poslove. Samo nezreli ljudi i to se usuđujem reći nisu shvatili da brodogradnju neće rješavati stranci, neće, jasno da neće, ovo što smo imali u prvom natječaju to je bilo lešinarenje nad lešinom zvanom Hrvatska brodogradnja. Brodogradnju ćemo ili sami spasiti ili je više nećemo imati. I za kraj bilo kako bilo, jasno je da Klub IDS podržava ovo Izvješće, 700 milijuna kuna ili 400 nije sada bitno, milijuna jamstava mislim da je to relativno malo, nedostatno i pod hitno bi trebalo pronaći značajnija sredstva za rad Agencije. Na svemu ostalom mogu čestitati, ali još jedanput koliko para toliko muzike, a za poticanje malog gospodarstva u ovoj zemlje trebalo bi pronaći daleko više novaca jer vrijeme koje je pred nama neće biti ništa lakše no što je ovo koje je za nama.
Hvala. Jedan ispravak gospodin zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih netočan navod kolege Kajina koji je govoreći o konkurentnosti Hrvatskog gospodarstva rekao da se u Hrvatskoj ne može realizirati gotovo ni jedan poduzetnički projekt, mislim da ne samo da to nije točno nije ni prigodno upravo danas kada raspravljamo o HAMAG-u jer ste upravo maloprije čestitali šefu agencije na obavljenom poslu, naime, imamo problema i sa konkurentnošću i sa cijenom kapitala, no treba i ovaj podatak uzeti u obzir da je prošle godine 180 jamstava izdano u iznosu od 200 milijuna kuna čime je omogućeno ulaganje u gospodarstvo od 714 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HSS-a gospodin zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska agencija za malo gospodarstvo državna je agencija usmjerena na poticanje razvoja malog gospodarstva i povećanje njegovog udjela u ukupnom gospodarstvu Republike Hrvatske. Kroz razvoj učinkovite potporne infrastrukture na državnoj regionalnoj i lokalnoj razini. Stvaranje poticajnog okruženja, omogućavanje korištenja potpora na temelju iskazanih potreba u financiranju. Primjeni, razvoju tehnologija, unapređenje kvalitete, povećanju konkurentnosti osiguranju tržišta i novom zapošljavanju te kroz povezivanje, suradnju i umrežavanju poduzetnika institucija i potpora. Iz Izvješća koje je pred nama vidimo da je HAMAG pridonosio jačanju i razvoju poduzetništva posebno kroz jamstva za poduzetničke kredite gdje je poljoprivreda najzastupljeniji jamstveni program. A najviše zahtjeva dolazi iz Osječko-baranjske županije, zatim Vukovarsko-srijemske, Zagrebačke itd. Zanimljiv je podatak da je u Zadarsku županiju plasirano najviše novca čak 61,7 milijuna kuna. U Izvješću je također istaknuto da se subjekti malog i srednjeg poduzetništva iznimno interesiraju za projekte Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva putem kojih se poduzetnicima dodjeljuje potpora u ukupnom iznosu od preko 96 milijuna kuna. Tu je posebno interesantan podatak da je znatan iznos raspoloživih sredstava uložen na poticanje poduzetništva žena i ciljnih skupina. Od preko 11,5 milijuna kuna. Najviše je novca utrošeno na jačanje konkurentnosti malog gospodarstva čak 71,5 milijuna kuna, a najveći iznos odobrenih sredstava odnosi se na Grad Zagreb i Zagrebačku županiju sukladno najvećem gospodarskom potencijalu te regije. Mišljenja smo da bi bilo korisno pažnju usmjeriti u ona područja Republike Hrvatske gdje postoji poduzetnički duh i interes za ulaganjima ali možda nisu stvoreni uvjeti za značajniji napredak poduzetništva, primjerice navest ću Ličko-senjsku županiju. Vjerujem da bi HAMAG pojačanim aktivnostima u slabije razvijenim i slabije naseljenim područjima Republike Hrvatske posebnim aranžmanima mogla znatno pridonijeti ravnomjernijem gospodarskom razvoju određene regije, a nesumnjivo bi s razvojem gospodarstva vrlo brzo napredovala kvaliteta života te se stvorile pretpostavke za zadržavanje pa i povećanje broj stanovnika u takvim krajevima. Nas u HSS-u veseli podatak da se tradicijski obrti i dalje održavaju u Republici Hrvatskoj što ukazuje da tradicija ima respektabilno mjesto u životu građana Republike Hrvatske. No, isto tako smatramo da su bespovratne potpore koje iznose u prosjeku oko 10 tisuća kuna premali poticaj za značajniji razvoj ili olakšanje obavljanja tradicionalnih obrtničkih djelatnosti. Iako su podaci prezentirani u ovom Izvješću ohrabrujući u poduzetništvo bi se trebalo ulagati znatno više sredstava a u naše poduzetnike trebali bismo svi zajedno imati malo i više povjerenja. Dosta je zahtjeva odbijeno pa se postavlja i pitanje nismo li možda prestrogi prema malim poduzetnicima i obrtnicima koji svojim vlastitim radom i umijećem prehranjuju sebe, svoje obitelji i obitelji svojih zaposlenika koji su najznačajniji nositelji gospodarskog razvoja Republike Hrvatske. HSS će podržati izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, predsjedniče uprave "HAMAG-a", kolegice i kolege. Čuli smo već dosta u izvješću o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2008. godini, o cijelom nizu aktivnosti, ali evo u svojoj raspravi istaći ću ono najbitnije i nastojati ih prokomentirati. Kad govorimo o prvoj aktivnosti to su jamstva poduzetnicima za različite poduzetničke kredite pa vidimo da je jedan trend povećanog broja davanja jamstva u 2008. godini pa je tako agencija odobrila 180 jamstava ili četvrtinu više, 25% više od u odnosu na prethodnu 2007. godinu. Najviše odobrenih jamstava je na području poljoprivrede zatim programu rasta i razvoja, programu "Novi poduzetnik" i područjima od posebnog državnog interesa. Po županijama gledajući na prvom mjestu je Osječko-baranjska županija zatim Vukovarsko-srijemska itd. Bitno je također za 2008. godinu istaći da je povećan jamstveni potencijal agencije za 500 milijuna kuna te iznosi 1 milijardu. Osobno smatram da je bilo nužno napraviti u jednoj takvoj teškoj gospodarskoj godini i situaciji i da treba težiti još većem jamstvenom potencijalu u narednim godinama za daljnji razvoj naravno poduzetništva. Kad promatramo aktivnosti na području potpora treba istaći da je "HAMAG" postao glavna operativna agencija za provedbu projekata iz operativnog plana poticanja malog i srednjeg poduzetništva te je time osigurao preduvjete za ostvarenje smjernica Vlade Republike Hrvatske o postojanju središnjeg mjesta za izdavanje potpora malom i srednjem poduzetništvu. Zahvaljujući brojnim aktivnostima koje provodi i koje su usmjerene upravo na razvoj i jačanje malog i srednjeg poduzetništva "HAMAG" nedvojbeno postaje jedinstveno mjesto pružanja podrške malom gospodarstvu. Ukupno je odobreno 4 tisuće 641 zahtjev u iznosu od gotovo 100 milijuna kuna potpora. Ovdje treba istaknuti i aktivnost na razvoju mreže konzultanata pa je vidljivo iz izvješća za proteklu godinu da "HAMAG-ova" mreža broji ukupno 85 konzultanata za malo gospodarstvo. Naravno da je značajna aktivnost i sudjelovanje "HAMAG-a" u međunarodnim projektima financiranima iz Europske unije i drugih fondova kroz "PHARE" 2005., 2006., "CARDS" i švedski Fond za potporu institucija Republike Hrvatske i tu se očekuje u budućnosti značajnija i veća uloga "HAMAG-a" u pretpristupnim i pristupnim fondovima. Na kraju želim izraziti zadovoljstvo ovim izvješćima i aktivnostima "HAMAG-a" u 2008. godini, posebice zbog sve većeg broja odobrenih jamstava u poduzetničkim kreditima pa opet posebice na područjima posebne državne skrbi gdje je razvijanje gospodarstva i poduzetništva još uvijek daleko veći izazov nego u ostalim područjima Republike Hrvatske. Želim izraziti zadovoljstvo zbog otvorene i sve kvalitetnije suradnje "HAMAG-ovog" tima s jedinicama lokalne samouprave kao i sa potpornim institucijama koje vode brigu o razvoju poduzetništva na terenu diljem Hrvatske. Djelatnicima "HAMAG-a" pa niti samom predsjedniku uprave, gospodinu Kovačeviću, nije teško doći na teren, što mogu posvjedočiti i kao gradonačelnik grada Pakraca, vjerujem i ostale kolege ovdje koje aktivno rade u jedinicama lokalne samouprave. U grad u kojem se poduzima cijeli niz aktivnosti na razvoju poduzetništva, u kojem djeluje jedan od najboljih poduzetničkih centara u Hrvatskoj, poduzetnički centar Pakrac i koji svjedoči upravo takvoj jednoj odličnoj suradnji sa "HAMAG-om" i naravno Ministarstvom gospodarstva. Suradnja i aktivnosti u provođenju operativnog plana poticanja malog i srednjeg poduzetništva između potpornih institucija diljem Hrvatske, jedinica lokalne samouprave, Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, Hrvatske banke za obnovu i razvoj, Ministarstvo gospodarstva, a sve uz potporu Vlade Republike Hrvatske ključ je za daljnji razvoj gospodarstva i za što raniji izlazak hrvatskog gospodarstva iz krize koja je zahvatila ne samo nas nego cijeli svijet. Zbog svega navedenog naravno da ću prihvatiti ovo izvješće i poželjeti "HAMAG-u" još više uspješno provedenih programa. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt. Predsjednik uprave, gospodin Tomislav Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Cijenjene dame i gospodo u svom završnom izlaganju naglasit ću samo nekoliko stvari. Evo već 5. godinu sam ovdje za redom, branim izvješća i vi koji ste i u prošlom mandatu bili sjetiti ćete se onog izvješća koje sam branio, zapravo za godinu ranije kada nisam radio na ovom mjestu i možete lako usporediti sva ta izvješća i poslovanje. Vidjet ćete da je naša putanja rasta bila iznimno visoka, ako to prikažemo grafički vjerujte taj graf je vrlo strm. Od one male agencije koja je jedva eto izdavala nekoliko garancija godišnje mi danas osim što smo znatno povećali posao s izdavanjem jamstava poslujemo sa više od 20 banaka u Republici Hrvatskoj. Postali smo, eto kako sam i rekao u prvom izlaganju, središnje mjesto za provođenje potpora, odnosno programa iz operativnog plana. Dakle, razvijamo i poduzetničku infrastrukturu, osnovali smo odjel koji će kad uđemo u Europsku uniju provoditi strukturne fondove i postali smo u pravom smislu riječi ono središnje mjesto za malo gospodarstvo. Još nešto što je bitno naglasiti o našem poslovanju da u Hrvatskoj oko 2 tisuće i 600 tvrtki ima uveden "ISO-sustav kvalitete" i "HAMAG" je od ove godine jedna od tih rekao bih tvrtki odnosno institucija. Dakle i "HAMAG" od ove godine ima uveden "ISO-sustav kvalitete", a od nove godine, od iduće godine uvodimo sustav mjerenja radne učinkovitosti tako da ćemo biti zaista jedna moderna institucija. Što se tiče sredstava koje mi plasiramo u malo gospodarstvo ja bih također volio da je moguće da su ona veća, ali vjerujte i unatoč ovakvoj gospodarskoj situaciji ova sredstva su svake godine sve veća. I prošle godine smo imali preko 10 tisuća prijava i ove godine imamo preko 10 tisuća prijava uključujući i prijave koje se provode i u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Ja vjerujem da ćete i kod donošenja proračuna da će biti mogućnosti da ta sredstva za iduću godinu barem ostaju na istoj razini, a ako bude moguće da se ona povećaju. Zahvaljujem se svim klubovima koji su podržali ovo izvješće, zahvaljujem se Ministarstvu gospodarstva koje je stajalo iza nas sve ovo vrijeme i omogućavalo da narastemo, zahvaljujem se hrvatskoj Vladi koja je prepoznala, također prepustila projekte koje provodimo i u njeno ime. I vjerujem da će i ove godine moći s ponosom izložiti sve one rezultate koje ćemo u idućoj godini ostvariti, a koji će biti znatno bolji čak i od ove godine. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
32. Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo za 2008. godinu. Podnositelj Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje zaključak. Prihvaća se Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo za 2008. godinu." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 92 glasa za, dva suzdržana i ništa protiv.
Idemo na sljedeću točku - Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima HR-a i HTV-a, te na HRT-u (razdoblje 2008.-2009.) Predlagatelj Programsko vijeće Hrvatske radio-televizije. Programsko vijeće Hrvatske radio-televizije podnijelo je ovo izvješće na temelju zaključka Hrvatskog sabora donesenog prigodom prihvaćanja Izvješća o radu Vijeća Hrvatske radio-televizije i provedbi programskih načela i obveza utvrđenih zakonom u programima Hrvatskog radija i Hrvatske televizije u razdoblju od 3. rujna 2007. do 14. listopada 2008. godine. Vlada je dostavila mišljenje. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za ravnopravnost spolova, informiranje i informatizaciju i medije i rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja predsjednik Programskog vijeća HRT-a, Đuro Popijač će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo dozvolite samo kratko, dakle vezano za Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca. Dakle, sve vaša radna tijela, vaše odbore ovo vijeće je već prezentiralo i imali ste priliku vidjeti pisani materijal. Iz iskazanih podataka o zastupljenosti žena i muškaraca unutar Hrvatske radio-televizije i na rukovodećim pozicijama, a to se poglavito odnosi na uredničke pozicije, može se konstatirati zadovoljavajuće stanje. Isto se ne odnosi na zastupljenost žena u top menadžmentu i vijeće je u izvješću izrazilo nezadovoljstvo. Vijeće je također preporučilo ravnateljstvu HRT-a da se tijekom 2009. odnosno 2010. godine usporedno s pripremom nove organizacije poslovnih procesa HRT-a, a u skladu s financijskim mogućnostima obavi neovisna analiza rodne osjetljivost i organizacijske klime na HRT-u. Kada je riječ pak o programskim sadržajima HRT-a opseg specifičnih tema o ravnopravnosti spolova općenito gledajući vijeće je ocijenilo da to zadovoljava. No, nužna je veća rodna osjetljivost urednika i urednica informativno-političkih i gospodarskih emisija. Vijeće HRT-a je predložilo da se o ravnopravnosti spolova vodi više računa i kod izbora gostiju i gošći, kako bi se javnosti češće predstavila mišljenja rodno osviještenih stručnjaka i posebno stručnjakinja za različite područja. Kada se u sklopu novoosnovanog edukacijskog centra HRT-a, a u suradnji sa stručnjacima iz akademske zajednice, organizacije civilnog društva i državnih institucija provede ciljana izobrazba urednika i urednica o integriranju problematike rodne ravnopravnosti u urednički novinarski rad. Ja dalje ne bih dužio. Vijeće je dostavilo ovo izvješće i bit ćemo evo na raspolaganju prihvatiti i konstatirati sve vaše primjedbe i nastojati ih dalje promovirati i provesti kroz rad vijeća i prema odgovornima na Hrvatskoj radio-televiziji. Hvala.
Hvala. Odbor za ravnopravnost spolova, predsjednica odbora gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, predstavnici predlagatelja. Odbor za ravnopravnost spolova je na 23. sjednici održanoj 7. srpnja 2009. raspravljao o predmetnom izvješću. Hrvatski sabor je naime prihvaćajući Izvješće o radu Vijeća HRT-a i provedbu programskih načela i obveza, utvrđenih Zakonom o programima Hrvatskog radija i HTV-a u razdoblju od 3. rujna do 14. listopada 2008. obvezao Vijeće HRT-a da najkasnije do kraja ožujka 2009. Hrvatskom saboru podnese dodatno izvješće o primjeni Zakona o ravnopravnosti spolova u programskim sadržajima, usmjerenjima i samoregulacijskim aktima kojima se promiče svijest o ravnopravnosti žena i muškaraca. Vlada Republike Hrvatske dala je pisano izvješće o navedenom izvješću kojem je ukazano da je područje ravnopravnosti spolova nije primjereno zastupljeno na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji u obliku ciljanih emisija ili priloga koji bi se redovito emitirali. Također se smatra da je potrebno voditi računa o odabiru reklame, jer se često prikazuju reklame koje potiču društveno neprihvatljiva ponašanja prema ženama. Uvodno je u izvješću u ime Programskog vijeća govorio njegov dopredsjednik. Izvješće donosi i podatke o zastupljenosti žena i muškaraca u strukturi zaposlenika, ukazuje se na potrebu veće rodne osjetljivosti urednika i urednica informativno-političkih i gospodarskih emisija, kao i potrebu da se kod izbora gostiju povede više računa o ravnopravnosti spolova. Značajni prijedlog vijeća da se u sklopu novoosnovanog edukacijskog centa HRT-a provede ciljan izobrazba urednika i urednica o integriranju problematike rodne ravnopravnosti urednički i novinarski rad. U raspravi u ime Ureda za ravnopravnost spolova se dodatno naglasila javnost javne televizije u promicanju ravnopravnosti spolova, kao temeljnih ljudskih prava i kao ustavne vrednote. Iznijeta je zamjerka što o tako važnoj temi kao što je donošenje sjećate se novog Zakona o ravnopravnosti spolova koji je u Hrvatskom saboru donesen gotovo konsenzusom uopće nije izvještavano na Hrvatskoj televiziji. Pozitivnim se ocjenjuje prikazivanje u besplatnim terminima spota za kampanju za povećanje političke ravnopravnosti žena "Uravnotežimo se". U raspravi je izrečena primjedba na način pisanja i stil pisanja izvješća, odnosno taksativno nabrajanje emisija koje navodno pridonose promicanju ravnopravnosti spolova, a koji je u pojedinim dijelovima stereotipan. Istaknuto je da se od Hrvatske radio-televizije očekuje uklanjanje stereotipa, te educiranje o ravnopravnost spolova, a ne tek prigodno izvještavanje vezano uz obilježavanje značajnih datuma. Pojedine članice odbora iz izvješća procjenjuju nedostatnim, te upozoravaju da je u njemu primjetno da postoji nejasnoća što se u stvari kroz njega u stvari trebalo predočiti. Također je izrečeno neslaganje s tvrdnjom u izvješću da je najvažniji omjer zaposlenih žena i muškaraca, a koji bi onda trebao utjecati na senzibilnost odnosa prema spolnim razlikama. Izrečena je također primjedba da se u izvješću koje govori o promicanju ravnopravnosti spolova ne koristi rodno osjetljivim jezikom. Nadalje, upozoreno je da saborske zastupnice sa invaliditetom imaju što reći i o drugim važnijim političkim i gospodarskim temama, a poziva ih se da gostuju u emisijama isključivo kada je riječ o problematici osoba sa invaliditetom. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova upozorila je da se zabrana diskriminacije i zabrana cenzure na osnovi spola ne mogu poistovjetiti s promicanjem razvoja svijesti o ravnopravnosti spolova. Glavni ravnatelj HRT-a pojasnio je da su za ovo izvješće redakcije dostavile priloge koji su zatim mehanički objedinjeni u jedan materijal. Iznio je uvjerenje kako će iduće izvješće biti potpunije, konkretnije i bolje. Izrazio je također inicijativu za suradnjom HRT-a s onim tijelima koja su zadužena za praćenje provedbe politike ravnopravnosti spolova. Predstavnik Programskog vijeća upozorio je da vijeće zakonski ne može utjecati na program već samo reagirati odnosno pozivati na odgovornost. Također je pojasnio da je neke od izrečenih kritika potrebno uputiti Ravnateljstvu HRT-a a ne vijeću. Zaključno je izrazio uvjerenje kako će svi izneseni prijedlozi, kritike, sugestije i primjedbe poslužiti programskom vijeću prilikom pripreme programskog usmjerenja za iduću godinu. Nakon rasprave članovi i članice odbora jednoglasno predlažu Hrvatskom saboru slijedeće zaključke. Prvo, prima se k znanju Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima Hrvatskog radija i Hrvatske televizije u razdoblju 2008. i 2009. I drugo, zadužuje se Programsko vijeće HRT-a da prilikom podnošenja redovitih godišnjih izvješća Hrvatskom saboru o radu i provedbi programskih načela i obveza utvrđenih zakonom podnosi i posebno izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti spolova a sukladno primjedbama i prijedlozima iznijetim u raspravi. Hvala.
Hvala. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije? Odbor za rad i socijalno partnerstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Izvješće koje imamo pred nama rezultat je ustvari zaključka koji je Odbor za ravnopravnost spolova imao na jednoj od svojih sjednica a onda je to postao i zaključak, Hrvatski sabor je svojom odlukom dakle to usvojio kao svoj zaključak. Prvo, treba reći da je jedna generalna primjedba koja se veže uz ovo izvješće a to je da je teško bez prikupljanja komparacije analize podataka kojim nažalost ovdje u Saboru se ipak mi ne možemo na taj način služiti. Teško je donositi kvalitetne procjene informacija koje su dane u izvješću a u kojima se često koriste ustvari načelne ocjene tipa redovito se izvještavalo, gotovo u svim emisijama informativnog programa novinari su se između ostalog bavili pitanjem ravnopravnosti spolova i slična navođenja. Dakle, na osnovu takvih vrlo generaliziranih, uopćenog pisanja ovog izvješća je ustvari teško bilo ustanoviti koliko ustvari je uopće takva odredba, dakle redovito se izvještavalo šta to ustvari znači. No, u uvodnom dijelu izvješća navode se temeljni regulativni dokumenti o pitanjima ravnopravnosti spolova, dakle Zakon o HRT-u, Zakon o ravnopravnosti spolova, plan djelovanja za promicanje uspostavljanja ravnopravnosti spolova, Pravilnik o zaštiti dostojanstva te se temeljem prikazanih internih statistika utvrđuje kako Hrvatska radio-televizija u politici zapošljavanja vodi računa o ravnomjernoj zastupljenosti oba spola a posebno se naglašava kako je za ovo izvješće, citiram, vjerojatno najvažniji omjer zaposlenih žena i muškaraca u programima Hrvatskog radija i HTV-a jer i to može utjecati na senzibilnost odnosa prema spolnim razlikama, s obzirom da ima kao što možete vidjeti iz izvješća više zaposlenih žena. I u biti ovo je potpuno kriva pretpostavka koja se ustvari ničim izravno ne reflektira u programskom sadržaju jer ako bi se stvarno slijedila ta logika kako to se navodi u izvješću onda bi program oko 20 ili 30% bio više senzibiliziran u odnosu na pitanje ravnopravnosti spolova a naravno nažalost da to nije. Vijeće Hrvatske radio-televizije međutim izrazilo je nezadovoljstvo činjenicom da je samo jedna žena od ukupnog broja članova ravnateljstva, direktora programa, glavnih urednika informativnih programa a od kojih njih osam imenuje vijeće, dakle samo je jedna žena i u biti to je i ustvari predstavlja realan omjer onoga što se u stvarnosti reflektira u programskom sadržaju iako je nažalost čitavo izvješće posvećeno tome da se dokaže ustvari upravo suprotno. U prezentaciji programa Hrvatskog radija nakon uvodne tvrdnje da se posebna pozornost posvećuje načelima ravnopravnosti spolova i promicanju akcija koje senzibiliziraju javnost za tu problematiku pobrojavaju pojedine emisije koje su na ovaj ili onaj način prema mišljenju autora izvješća se bavile temom ravnopravnosti spolova iz čega je ustvari evidentno da tih emisija tijekom godine ima prilično malo, da uglavnom popraćuju ili izvještavaju o onome što rade jednim djelom nevladine udruge kao što je emisija "Građanski glas", nešto malo što radi pravobraniteljica za ravnopravnost spolova ili neke druge institucije uglavnom kroz informativni program što je naravno dobro. Međutim, potpuno nedovoljno jer treba raditi i na promicanju ravnopravnosti spolova a to je puno kompleksnije od sporadičnog izvještavanja sa pojedinih skupova ili događanja vezanih uz tu temu iako se, to treba reći na kraju, vrlo samouvjereno utvrđuje da je Hrvatski radio sustavno vodio i vodi računa o izvještavanju o svim aspektima ravnopravnosti spolova uz tematiziranje aktualne problematike s tog područja a da to ničim nije potkrijepljeno u ovom izvješću. U nastavku se obrađuje program HTV-a te se vezano za informativni program načelno ustvrđuje da su se, citiram, gotovo u svim emisijama informativnog programa novinari između ostalog bavili i pitanjem ravnopravnosti spolova. Rekli bismo prilično smjela tvrdnja koja u nastavku teksta ostaje ustvari nepotkrijepljena jer se navode primjeri iz 13 emisija Dnevnika a znamo da Dnevnik središnja informativna emisija ide svaki dan a to znači 365 dana u godini. Te se navode određena izvještavanja o događanjima vezanim za neke elemente ravnopravnosti spolova putem reportaža ili razgovora u pojedinim emisijama informativnog programa. Iako se na prvi pogled čini da je materijala dosta treba imati na umu da je ovo izvješće za godinu dana te da je u gledanijim emisijama tema obrađivana rekli bi vrlo oskudno. Primjerice u "Hrvatska uživo" u tom periodu koja se emitira svaki radni dan tek desetak puta a u emisiji "Otvoreno" samo jednom. Navode se i drugi programi i emisije koji su se po mišljenju izvjestitelja bavili pitanjem ravnopravnosti spolova iz čega je ustvari i dalje evidentno da postoji slabo da ne kažemo nikakvo razumijevanje stvarnog smisla termina promicanja ravnopravnosti spolova jer ako se pojedina emisija bavi nekom tzv. ženskom temom, primjerice svadbenim običajima u programu za kulturu ili se emitira poneki film sa ženskim glavnim likom kako se tu navodi "Zgodna žena", "Opasne misli" i slično, ili se kaže da se, citiram: "životom i tipično ženskim problemima, osim vrlo gledanih telenovela, molim vas su se i bavile i serije tipa "Gilmoreice", "Sestre", "Ružna Betty" i slično", onda je jasno da se u programima odnosno kroz ovakva razmišljanja radi o daljnjem reproduciranju stereotipa, o tome što su ženske, a što muške teme i što ustvari žene vole ili ih zanima bez stvarnog razumijevanja implikacija koje takvi stereotipni programi imaju u kontekstu zadržavanja postojećeg stanja na planu postojeće neravnopravnosti. Zanimljivo je da se u izvješću kao posebno pozitivan primjer u okvirima zabavnog programa navodi emisija "Dobro jutro Hrvatska", jer se citiram: "vrlo često obrađuju teme o jednakosti spolova". Dok s druge strane pogledajmo izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2008. godinu, dio koji se bavi rodnom analizom te iste emisije koja je od strane Ureda pravobraniteljice praćena tijekom četiri tjedna. Utvrđeno je da se od ukupno 603 teme samo njih 11 ili 2% bavilo stvarno relevantnim područjima vezanih za područje ravnopravnosti spolova, onako kako su oni definirani i u zakonu i u Nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova. Posebna je priča segment koji se bavi prezentacijom programa za djecu i mladež jer se primjerice kaže, u gotovo svim emisijama programa za djecu i mladež, iako se govori o različitim temama, njeguje se, molim vas, piše doslovce, tolerancija za sva ljudska prava u koja se uključuje ravnopravnost spolova. Ova rečenica pokazuje apsolutno nerazumijevanje pa i same terminologije, jer se inače ne bi koristila fraza tolerancija za sva ljudska prava kada znamo da su ljudska prava prije svega međunarodnopravno jasno definirana kategorija, odijeljena od pojma tolerancije i nediskriminacije koja pokriva nešto drugačije područje. Osim toga, u nastavku ako pogledate taj dio teksta jasno je da izvjestitelj prije svega želi istaknuti kako u svojim temama navedeni program neizostavno uključuje i zastupljenost obaju spolova pa čak i u izboru voditelja emisija. Zanemarujući pri tom da se ravnopravnost spolova prije svega odnosi na društveno-povijesno-politički položaj žena, odnosno njihovu stvarnu neravnopravnost i podzastupljenost. Zaključno bih ustvari rekla da usprkos nekim pozitivnim elementima koji se očituju prije svega u nešto širem prepoznavanju određenih rodno senzibiliziranih tema, ali opet mahom s područja obitelji, zdravlja, nasilja u obitelji, obrazovanja pa ponešto i političke participacije povezane sa izborima, kao i učestalijem pokrivanju događanja povezanih sa pitanjem ravnopravnosti spolova te u relativno dobrim statistikama koje imamo vezane za strukturu zaposlenih na HRT-u, mada one u onom upravljačkom segmentu izrazito i dalje su na štetu žena. I ostaje dakle onaj osnovni dojam i uvjerenje da izvjestitelj nije svjestan još uvijek kompleksnosti i važnosti tematike. Promicanje ravnopravnosti spolova, pitanja ravnopravnosti spolova na javnoj televiziji, što ipak i u Hrvatskoj još ponajprije znači promicanje ravnopravnosti žena ima izuzetnu važnost u senzibiliziranju javnosti o stvarno jednakopravnoj ulozi muškaraca i žena u društvu. Na promicanju se može raditi direktno putem učestalijeg emitiranja programa koji se izravno bave tom problematikom, ali i indirektno što prije svega znači izbjegavanje stereotipa o ulozi i slici i položaju žena u društvu, a to je izgleda još uvijek jako jako teško. Na činjenicu koliko je reproduciranje stereotipa značajno i koliko ono često i na nesvjesnoj razini utječe na formiranje slike o ženama ili nekom društvenom ili političkom problemu koji se odnosi i na žene, upozoravaju i mnogi međunarodni dokumenti i to i ovom prilikom treba spomenuti. Primjerice, ako uzmemo samo ovo izvješće nije dovoljno samo nabrajati emisije i programe koji se bave ili su se bavili ženama općenito. Važno je shvatiti da mnogi od tih programa i emisija i dalje podržavaju određene negativne ili neutralne stereotipe vezane za žene, prije svega njenu tradicionalnu ulogu majke i supruge koja se usput izgleda jedino treba baviti svojim izgledom, a eto nešto ponešto i svojim zdravljem, a po strani ostaje onaj veliki broj različitih aktivnosti i sposobnosti uloga i problema žena koji nije medijski atraktivan, ali koji sačinjava itekako bitan dio njihovog života. Mediji pa tako i Hrvatska televizija, radiotelevizija to se vidi u ovom izvješću, i nadalje se bave ograničenom količinom tema koje su povezane uz žene. Rekla sam više uglavnom izbjegavaju se pozivati kao ravnopravne sugovornike o svim temama od značaja. To znači i o politici i o gospodarstvu i o tehnologijama, sigurnosti i slično. A s druge pak strane kada na programu jesu teme koje su direktno povezane sa pitanjem ravnopravnosti spolova, recimo pitanje nasilja u obitelji, onda je vrlo vjerojatno da će upravo samo i isključivo žene biti pozvane kao sugovornici, a to onda ponovno i dalje reproduciramo iste stereotipe. Žene su rijetko protektirane ili promovirane na našoj javnoj televiziji i radiju kao političarke, liderice, stručnjakinje, poslovne osobe, a muškarci su rijetko ili gotovo nikako prikazani u ulogama recimo brižnih očeva, staratelja obitelji, davatelja njege starijima i slično. U tom kontekstu smatram da treba spomenuti pitanje, ono što sam i prije govorila, tzv. ženskih tema i što one ustvari jesu, što se ocrtavaju u samom izvješću kada kao po nekom defaultu se podrazumijeva da žene vole sapunice, lagane filmove i serije, programe koji podučavaju o nekakvim običajima i slično. Ovakav pristup zanemaruje onu jednu važnu ulogu televizije i radija, a to je ona obrazovna. Naime, opetovanim emitiranjem "laganih tema namijenjenih ženama" ili onih "težih tema namijenjenih muškarcima" propušta se mogućnost educiranja i poticanja razmišljanja kojima bismo se konačno maknuli kako to netko kaže iz one dvije kutije. Na jednoj piše ovo je za žene, a na drugoj piše ovo je za muškarce. Na kraju, jedino što u ovom izvješću se može pohvaliti, a to je zaključni prijedlog vijeća, samog Vijeća HRT-a i podržati inicijativu da se na Hrvatskom radiju i televiziji provede ciljana izobrazba urednika i urednica o integriranju problematike rodno ravnopravnosti u urednički i novinarski rad. Jer očekujući da će se ovaj zaključak stvarno i provesti u praksi tek to onda može biti jedan od koraka kojima se može doprinijeti stvarnoj promociji ravnopravnosti spolova u programima naše javne televizije i radija. Klub SDP-a podržava zaključke koji su čini mi se uglavnom jedinstveno donijeli svi odbori koji su o ovome raspravljali. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici HRT-a, uvažene kolegice i kolege. Na samom početku svog izlaganja u ime kluba HDZ-a moram izraziti žaljenje što je ovo izvješće poprilično manjkavo, zapravo kako su i sami kolege već naveli u svojim raspravama ili u okviru matičnog odbora ali i u ime kluba nedostatno. Jer prema ovom izvješću mogu reći da se stvara dojam da je HRT radio još i lošije nego što je zapravo uistinu radio. Naravno stvari nisu idealne, ali u raspravi koju smo imali na matičnom odboru na primjer moram reći da je bilo jasno da HRT i nije baš najbolje shvatio svoju zadaću po ovom pitanju, ali su naravno, drago mi je to čuti predstavnici ravnateljstva i programskog vijeća izrazili spremnost na korekcije i zato vjerujem da će i naša današnja izlaganja poslušati s pažnjom. I pogotovo iz razloga što se iz pripremnih sastanaka odbora daje zaključiti da smo gotovo sve parlamentarne stranke u svojim ocjenama o ovom izvješću suglasni, primit ćemo ga na znanje, odnosno želimo navesti konkretno primjedbe koje smo naišli u ovom izvješću i nekakve naše sugestije. Naime, politika promicanja ravnopravnosti spolova znači političku volju, jasnu usmjerenost i odlučnost u provedbi, te posebne mehanizme i mjere kojima se promiče ravnopravnost spolova. Prema pojmovniku rodne terminologije, prema standardima Europske unije uvriježeni su različiti nazivi za politiku i mjere kojima se potiče ravnopravnost od afirmativne akcije, pozitivne akcije, pozitivnih mjera do posebnih i poticajnih mjera. Malo smo toga našli u ovom izvješću. Također, Vlada Republike Hrvatske dala je pisano mišljenje o navedenom izvješću u kojem je ukazano da područje ravnopravnosti spolova nije primjereno zastupljeno u Hrvatskom radiju i na Hrvatskoj televiziji i u obliku ciljanih emisija ili priloga koji bi se redovito emitirali. Vlada je također navela da smatra i da je potrebno voditi računa i o odabiru reklama, jer se često prikazuju reklame koje potiču društveno neprihvatljiva ponašanja prema ženama. Na matičnom odboru također je rečeno, ja to želim danas još jednom i posebno istaknuti da se od HRT-a očekuje uklanjanje stereotipa, te educiranje o ravnopravnosti spolova, a ne kao do sada tek prigodno izvještavanje vezano uz obilježavanje značajnih datuma. Kao što sam već na početku svojeg izlaganja rekla naglasila bih još jednom. Politika promicanja ravnopravnosti spolova označava posebne mehanizme i mjere kojima se promiče ravnopravnost spolova. Dakle, od afirmativne akcije, pozitivne akcije, pozitivnih mjera do posebnih i poticajnih mjera kako sam već navela. I upravo su te pozitivne akcije i poticajne mjere ono što bi sljedeće izvješće trebalo sadržavati. Ali naravno, da bi izvješće sadržavalo HRT ih mora obraditi. Jer evo usudit ću se za ovom govornicom u ime kluba HDZ-a postaviti nekoliko pitanja koja se nameću prema ovom prvom izvješću HRT-a. Prvo pitanje, hoće li nas supruzi, šefovi, susjedi tretirati ravnopravnije radi konzumiranja domaćih i stranih sapunica koje im je proteklih godina servirala nacionalna televizija? Neće. Drugo pitanje. Jesu li u HTV-ovim kulturnim programima sadržaji pod naslovom "Ostavi kuću da gori, a priteci ženi da rodi", revija narodnih nošnji i izbor najljepše Hrvatice u narodnoj nošnji. Ili možda emisija "Vu nedelju pojdem za muža" pripomogle u promicanju svijesti o ravnopravnosti muškaraca i žena. Nisu. Treće pitanje. Jesu li u filmskom programu promicali ravnopravnost muškaraca i žena brojnim tv novelama za životom i tipično ženskim problemima, a jedna od ... [[Govornica se ne razumije.]] žena bila je navodno i mis. Marpud detektivka usidjelica, a pritom ste kako kažete vodili računa o ravnomjernom prikazivanju navodim citat "muških žanrova", akcijskih filmova i trilera i ponovno navodnik "ženske čik flik" literature. Ne. Je li najvažnije za promicanje ravnopravnosti spolova ono što ste naveli kao najvažniju stavku omjer zaposlenika HRT-a na, dakle u odnosu između muškaraca i žena. Nikako, nije. I zadnje pitanje. Je li možda prikladno žene starije od 60 godina nazivati ženama u najboljim godinama? Ne bih se složila s vama. Jer zapravo ovdje se postavlja pitanje, a nisam to pronašla u ni jednoj drugoj literaturi koja je vezana za rodnu osjetljivost koje su to godine bolje za ženu, a koje su to godine gore za ženu. Zaključit ću sa pitanjima. Ali ću također navesti još jedan konkretan primjer. Naime, tijekom 15 mjeseci otprilike koliko mi se čini brojkom 450 dnevnika emitirano je samo 13 priloga koji su govorili o ravnopravnosti spolova. Kad izračunamo matematički svakih mjesec i pol dana objavili su minutu priloga o ravnopravnosti spolova. Reći vau za ovom govornicom je poprilično neprimjereno. Javna televizija također tvrdi kako nipošto ne želi iz nedavne prakse ću to posebno istaknuti posebno isticati jedan stol, ali u toj praksi svakodnevno činite. Evo nekoliko primjera iako se ne odnosi na ovo konkretno izvješće koje se dakle odnosi na razdoblje od godinu dana, a trebalo bi biti do ožujka ove godine. Jer ću istaknuti jučerašnju emisiju otvoreno o predsjedničkim izborima u Republici Hrvatskoj gdje su gosti bili isključivo muškarci. Zar samo muškarci imaju nešto reći o toj temi? Zar nemamo u Hrvatskoj žena politologa, stručnjaka za političku komunikaciju, političkih analitičarka ili uopće političarki. Nemoguće je da žene nemaju svoje mišljenje o tome. Zatim ista emisija u ljetnom periodu na temu rebalansa proračuna i rješavanja gospodarske krize. Gosti isključivo muškarci. Žene ponovno nemaju to mišljenje, nikakvo mišljenje o tome, a Vladu u tom trenutku upravo vodi žena. Otprilike jednom godišnje a to je šećer na kraju na HTV-u se u studiju okupi sedam do osam žena koje razgovaraju o ženskim problemima i temama. U ovom slučaju ne diskriminirate nas žene, diskriminirate naše kolege, muškarce. Zar i oni nemaju svoje mišljenje o tim temama? Itekako imaju, o tome pričamo i u saborskim klupama i na kavi. I za kraj kao naputak za možda sljedeće izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca na HRT-u želim naglasiti nešto o čemu bi se u idućem izvješću trebalo voditi računa već je navedeno o nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova. Konkretno se odnosi na točku 73. i to je uvođenje rodno osjetljive politike u medije. Nekoliko je stavki predviđeno, dakle u okviru ovog uvođenja rodno osjetljive politike u medijima, a to se informirati o obvezama uvođenja rodno osjetljivih politika u sva područja društvenog života. Zatim, izdvajanje sredstava za produkciju ili koprodukciju rodno senzibiliziranih medijskih sadržaja pa čak i onih koji su na, emitiranje čak i onih koji su nastali u nezavisnoj produkciji. Zatim se traži osnivanje nezavisnog tijela za praćenje i procjenu provedbe politike ravnopravnosti spolova u medijima. Zatim se traži unapređivanje učinkovitosti zaštite od spolne diskriminacije. Također se traži izrada programa potpore žrtava spolne diskriminacije u medijima i oglašivačima. I također se traži osiguranje, vođenje statističkih podataka o broju žena koje rade u pojedinim medijima i vrstama njihovih radnih mjesta. Naravno to ste naveli, ali ne dopustimo da ovo tu bude jedina stavka koju ste iz ove nacionalne politike o promicanju ravnopravnosti spolova za razdoblje 2006. do 2010. zapravo proveli. I da zaključim, jedan primjer iz Splita. U Splitu postoji naime jedna ulica koja je široka samo 57 centimetara, duga je 5 metara. To je najuža ulica u Splitu, kažu da je najuža ulica u Hrvatskoj. U njoj se ne možete mimoići u isto vrijeme sa osobom koja vam dolazi iz suprotnoga smjera, ali ne možete ni proći tom ulicom i ići ciljano ususret, dakle osobi koja nailazi iz suprotnog smjera. To je neznatna ulica, ali u Splitu je ona u Dioklecijanovoj palači poprilično bitna ulica i zove se "pusti me proć". Ona nas može naučiti jednoj važnoj stvari, a to je da život nije uvijek onako uzak kakvim se čini, a meni se taj život koji ste vi opisali na HRT-u poprilično takav čini u ovom izvješću, i možda bi bilo dobro reći da valja hrabro zakoračiti, biti spreman pustiti i druge ljude baš kad je najuže, baš kad se najviše žuri, baš kad je najviše problema i baš kad pada kiša npr. kao što je to slučaj danas. I neka nam ta misa bude vodilja kod slijedećeg izvješća. I zato ću za kraj samo reći klub HDZ-a će ipak ovo izvješće primiti na znanje. Hvala lijepo.
Hvala. Klub IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Evo na šta sam ja spao. Sad ja moram braniti televiziju, evo prvi. … [[Upadica se ne razumije.]] Branit ću, branit ću televiziju u ovom dijelu oko ravnopravnosti spolova. Treba najprije vidjeti koliko je gospodo zaposlenih na televiziji, koliko je žena. No žene sigurno nisu gospodo podzastupljene u obnašanju funkcija koje, pod navodnicima, nose na Hrvatskoj radioteleviziji. Žene na Hrvatskoj radioteleviziji sigurno nisu podzastupljene ako gledamo koji utjecaj one tamo imaju. I konačno žene sigurno na Hrvatskoj radioteleviziji nisu podzastupljene preko kojih se odlučuje itd. Dapače, žene na hrvatskoj radioteleviziji vode uređivačku politiku, ako je tome tako na neki način vode i Hrvatsku, točnije odlučuje tko će biti na vlasti u Hrvatskoj. Znači žena predsjednica Vlade, glavna urednica Hrvatske radiotelevizije, predsjednica Ustavnog suda, glavna revizorica, žena na čelu Komisije za javne nabave, o tome smo jučer raspravljali. Znači nitko nema pravo da ravnopravnost, da se ravnopravnost spolova u Hrvatskoj ne poštuje. To je moje osobno mišljenje. Dapače danas je možda više žena sutkinja nego sudaca, više žena liječnica nego liječnika, više žena nastavnika, profesorica, nego nastavnika itd. I to nije loše, i to ne mora biti loše. Kao što je isto tako vjerojatno i daleko više novinarki u ovome trenutku, nego novinara. To će znači reći da ta ravnopravnost spolova u hrvatskim institucijama, kako ja stvari doživljavam i gledam, nije upitna. E gdje je problem? Možda je problem, recimo kada govorimo o toj ravnopravnosti kod nacionalnih manjina, ne kod žena, kod nacionalnih manjina. Dobro i one su zaštićene Ustavnim zakonom. Druga je stvar što ne ide recimo povratak, što se ne obnavljaju neke porušene zgrade po "Oluji" ili srušene zgrade recimo u okolici Bjelovara vanratne zone, što se ne vraća oteto itd. Međutim, ja kažem da je najveća diskriminacija kada gledamo zastupljenost građana u tijelima Vlade Republike Hrvatske prema građanima Istre. Ni jedan ministar, ni jedan državni tajnik, ni jedan na čelu nekoga javnoga poduzeća, ni jedan general, nitko u trećem, četvrtome šalonu vlasti. Ali pustimo sada to. Da sa vratim ja sad na Hrvatsku radioteleviziju. Ali prije toga ovdje imam izvješće o učincima primjene Zakona o suzbijanju diskriminacije kojega potpisuje Tomislav Ivić, pa se ovdje između ostalog kaže područja diskriminacije rasa, znači predmet Pučkog pravobranitelja vezanih za diskriminaciju po osnovama diskriminacije za razdoblje 1. siječnja 2009. do 5. svibnja 2009. Znači rasa ili etnička pripadnost, boja kože, nacionalnih podrijetla, broj zaprimljenih predmeta 17, spol 11, jezik nula, vjera 1, političko i drugo uvjerenje nula, imovno stanje 3, članstvo u sindikatu 3, društveni položaj, socijalno podrijetlo 7, bračni i obiteljski status 3, dob, zdravstveno stanje 1, invaliditet 3, genetsko nasljeđe 1, itd. Ukupno 57 predstavki. To je broj jedan od čega bi trebalo poći. Znači po meni osobno Hrvatska radiotelevizija što god neki govorili, mislim da nema tih problema u nekoj podzastupljenosti. Na strani 2. ovoga izvješća doslovce se kaže, što se tiče zastupljenosti žena i muškaraca u strukturi zaposlenika HRT-a on je slijedeći: Hrvatski radio 46,8% su žene, 53,2% muškarci. Hrvatska televizija 36,8% su žene, 63,13% muškarci, glazbena proizvodnja 39,3% žene, 60% muškarci i tu neki PJOIZP HRT-a 47% žene, 52,9% muškarci. Omjeri zastupljenosti koji idu u prilog muškaraca uzrokovani su prije svega tradicionalno muškim zanimanjima tehničari, snimatelji, kamermani, vozači, građevinari, čuvari, vatrogasci, informatičari i slično. Za ovo izvješće, citiram dalje, vjerojatno je najvažniji omjer zaposlenih žena i muškaraca u programima HR-a i HTV-a jer i to može utjecati na senzibilnost odnosa prema spolnim razlikama. Stanje u sklopu programa je sljedeće Hrvatski radio, informativni program 67,7% žena, zapravo 67,8% žena, a 32,2% muškaraca. Ostali programi Hrvatskog radija 62,7% žena, 37,3% muškaraca. U Hrvatskom radiju od ukupno 16 programa na uredničkim mjestima 8 je žena i 8 muškaraca. Hrvatska televizija, taj IP HTV-a 68,3%, to je valjda informativni program, 68,3% žena, 31,7% muškaraca. Ostali programi HTV-a 61,7% žena, 38,2% muškaraca. Na HTV-u od ukupno 10 programa, na uredničkim mjestima 5 je žena, i 5 muškaraca. Što se tiče plaća u HRT-u svi radnici neovisno o tome jesu li muškarci ili žene na jednakim su radnim mjestima, imaju jednake plaće i ne postoje razlike o njima. Razlika u plaći između muškaraca i žena u prosjeku se može dogoditi samo s osnova broja sati rada, bolovanja, godišnjeg odmora, dodatka na uvjete rada, naknade staža jasno itd., itd. E sada kaže dalje, nije za pohvalu činjenica da je od ukupnog broja članova ravnateljstva, direktora programa, glavnih urednika informativnih programa HR-a i HTV-a od kojih njih 8 imenuje Vijeće HRT-a, samo jedna žena. Problem je to, ali ajde to će se valjda u dogledno vrijeme i riješiti. Što se tiče drugih točaka ovdje se govori o programima gdje se spominje siromaštvo ima žensko lice, mislim da je to malo nategnuto. Siromaštvo u Hrvatskoj ima Hrvatsko lice, i muškarci i žene su kada je o siromaštvu riječ u istoj poziciji i da ja sada ja ne govorim o svim tim programima, informativni program također pratio interesantne kampanje u Istri, bez žena više se ne može, samo da spomenem da listu za županijsku skupštinu koju sam nosio od 41 imena 21 je bila žena, znači više nego muškaraca, što će reći da su na taj način i zastupljene u samom tom predstavničkom tijelu. Mislim da bi bilo dobro da progovorimo o nekim drugim temama koje imaju lice siromaštva u Republici Hrvatskoj, stvarnim problemima, ne ovom po meni marginalnim problemom kojega otvaramo na Hrvatskoj radio televiziji, možda nepotrebno, možda bi bilo dobro da progovorimo o zaštićenim najmoprimcima, 5000 ljudi žive u takvim stanovima, 60, 55, ili 50 godina ne mogu se maknuti iz stanova, tjeraju ih izbacuju na ulice, sudovi ih deložiraju sudovi si režu žile, kamo će konačno u 75 ili 80 godini na cestu, to je gospodo nepravda, nepravda je bila nacionalizacija, ovu praksu ja mislim treba zaustaviti, to je jedna tema kojom bi se trebalo daleko prije baviti nego stanjem ravnopravnosti spolova na Hrvatskoj radio televiziji. Trebalo bi se baviti pitanjem rušenjem van ratnih zona, samo u Bjelovaru, okolici je srušeno oko 600 zgrada, Srpske nacionalnosti, nikome ništa nije obnovljeno ništa plaćeno, a mi smo 96. godine ukinuli Zakon o obveznim odnosima, naši su rušili itd. Ja mislim znači, polako ću završiti da je bolje se time baviti nego jednom temom koja u ovom trenutku možda nije primarno od interesa za građane ove zemlje, znači temama gdje se stvarno desila jedna ogromna nepravda prema određenim kategorijama građana. A ono između žena i muškaraca po mom mišljenju u Republici Hrvatskoj je relativno korektno postavljeno. Za kraj ja mislim da se stvarno trebamo baviti svim vrstama diskriminacije, jasno i ravnopravnošću žena na Hrvatskoj radio televiziji, apsolutno time da, ja sam 100% da to bude tako ali moramo biti malo realni, ponekad stati čvrsto na zemlji, ne treba pretjerivati, ravnopravnost da, vjerojatno ima i problema i u nekim drugim institucijama, ali u ovom času možda najmanje problema s ravnopravnošću spolova je upravo na Hrvatskoj radio televiziji. Bilo bi možda bolje da se gospodo možda bavimo uređivačkom politikom Hrvatske radio televizije, da se bavimo problemima koje imaju žene obrtnici, znači žene koje rade, sa ženama koje rade a ne primaju plaće, koje moraju ići raditi u Italiju, koje rade na selu, ženama bez posla, ženama koje rade u 2., 3. smjeni, samohranim majkama itd. No, slažem se maksimalna ravnopravnost je nužna, treba ukinuti stereotipove o čemu su govorili neki zastupnici prije mene ali još jedanput ću reći najmanje neravnopravnosti između muškaraca i žena u ovom trenutku je vjerojatno na Hrvatskoj radio televiziji, a puno više možda u ovoj sabornici. Ali ne izvan sabornice. Neću reći da su tamo žene ravnopravnije od muškaraca ali nisu sigurno pod zastupljene. Hvala.
Vaše izlaganje izazvalo je vrlo živo zanimanje saborskih zastupnica i zastupnika koji su na to odgovorili sa serijom ispravaka netočnih navoda. Prvi gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Pa ispravljam jednu logičku nepravilnost gospodina predsjednika Kajina koji je naprosto napravio logičku pogrešku prelaska u drugi rod govoreći o temi o promicanju ravnopravnosti spolova na Hrvatskoj televiziji. On je kao argument navodio broj zaposlenih muškaraca i žena na Hrvatskoj radio televiziji, što nema veze jedno s drugim. U podlozi takve teze stoji ovo da su muškarci ako su zastupljeniji a priori protiv te ravnopravnosti a žene su a priori za, što nije točno, može biti 100% žena na televiziji pa da imamo i dalje program koji neće zagovarati ravnopravnost spolova. I obrnuto. Dakle, potpuno pogrešna teza i mislim da nije dobro relativizirati bez obzira što se svatko slaže da ima u ovoj zemlji važnih problem ali ovo jest jedno od pitanja kojima predstavnik Kajin također mora imati preko ovih malo istančaniji stav od ovoga koje ga je iznio.
Gospodin zastupnik Goran Hefer izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ispravio bih netočan navod kolege Kajina da je riječ o marginalnom problemu, ne smatram da je to marginalni problem budući da je riječ o središnjoj informativnoj kući u Republici Hrvatskoj i o tretmanu populacije koja je preko 50% u Hrvatskoj. Isto tako riječ je o državnoj televiziji koja ima obvezu i zadatak da tretira sve građane Republike Hrvatske jednako, na kraju krajeva kao predsjednički kandidat mislim da to nije niti dobro da u tom obliku to govori.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy.
Evo ja bih se morala pridružiti ustvari prethodnim kolegama, ne mogu se nikako složiti sa tvrdnjama kolege Kajina da to nije primarno političko pitanje i da je marginalno političko pitanje, a nije kada je riječ o HRT-u a nije ni marginalno političko pitanje općenito, općenito političko pitanje i mislim da bi jedan predsjednički kandidat koji se obraća većem broju Hrvatskih stanovnica, odnosno biračica trebao paziti na koji način progovara o ovakvim temama.
Gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ne mogu se složiti sa tvrdnjom kolege Kajina da ovo pitanje u ovom času nije primarno i žao mi je ustvari što je na žalost pokazao potpuno nerazumijevanje teme o kojoj se danas govori, a to je najbolje potkrijepio kada je na kraju govorio pa trebali bi govoriti o problematici žena obrtnica, žena na selu, žena koje su bez posla pa o tome kolega Kajin se i radi, da u programu HRT-a vi o tim temama kada su žene u pitanju nemate takvih programa. Dakle, u tom smislu se na Hrvatskoj radio i televiziji ne govori, mi govorim o programima kroz koje se promiče svijest o ravnopravnosti spolova i žao mi je što ustvari na neki način svojim izlaganjem ste isključili da tako kažem, jednu ogromnu većinu građanki iz ove naše države da sudjeluju, u njihovom traženju da sudjeluju ravnopravno u programima koji se emitiraju na Hrvatskom radiju i televiziji kao javnim ustanovama. Ja se bojim da ste vi ustvari stvarno iskazali potpuno nerazumijevanje ove teme što je meni izuzetno žao. Možda bi trebali ići na edukaciju zajedno sa …
Dobro, gospodin zastupnik Boris Kunst sljedeći.
Hvala lijepa. Pa netočno je zastupnik Kajin rekao da su žene marginalni problem kojem se treba baviti …
Nisam ja to rekao.
u Hrvatskoj, odnosno da nisu dovoljno tema …
To si si ti umislio ja to nisam rekao. Ja sam rekao na HRT-u.
Mir molim vas. … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Predsjednički kandidat, bit će jedini muški predsjednički kandidat koji baš ne voli raspravljati o ženama. Ja mislim da je to pitanje posebno važno, a posebno što se tiče i ravnopravnosti žena u Hrvatskoj.
I gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Pa dobro svi moji prethodnici su to rekli, a ja ću samo još jedanput naglasiti, kad se govori o tome da li nešto u ovom trenutku važnije ja vjerujem da kandidatima bi najvažnije bilo da mi raspravljamo samo o kandidaturama i to bi za njih bila prava tema, ali Hrvatska ne bi bila danas ono što je jer i u ratno vrijeme je raspravljala o nazovi ili na prvi pogled manje važnim temama ali su se nalazile na dnevnom redu Sabora kad se vodio rat za Hrvatsku pa ne vidim razlog da jedna ovakva tema nije primjerena ovom trenutku i ovom vremenu.
Klub zastupnika HNS-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani predlagatelji izvješća, eto uvodno smo čuli izlaganje Odbora za ravnopravnost spolova s čijim se zaključcima članovi kluba HNS-a u potpunosti slažu. I ja to neću ponovno ponavljati cijeneći vaše i svoje vrijeme, ali dopustite da podvučem samo nekoliko stvari. Citirat ću i reći ću što je rekla predstojnica Vladinog Ureda za ravnopravnost spolova gospođa Helena Štimac-Radin, prigovorila je da izvješće Programskog vijeća ima mnogo netočnih navoda i grešaka, alarmantnih, ocijenivši podatak da je u godinu i pol dana izvještajnog razdoblja u središnjem dnevniku HTV-a emitirano samo 13 vijesti koje se tiču tematike ravnopravnosti spolova. Citiram: "A Programsko vijeće to još u izvješću navodi kao pozitivan pristup HTV-a" istaknula je gospođa Radin. Dalje je prigovorila da HTV uopće nije izvijestio o donošenju novoga Zakona o ravnopravnosti spolova, da ne prati aktivnost njezina Ureda iako mu je to, rekla je, obaveza prema planu promicanja ravnopravnosti spolova koji je HRT donio još 2005. godine. Dodala je dalje da ne poštuju ni obvezu iz Nacionalne strategije promicanja ravnopravnosti spolova o informiranju građana o uvođenju robno osviještenih politika u svim područjima života HRT-a. HRT nam pod to servira prilog o slavnoskim narodnim nošnjama, kazala je gospođa Radin i s tim se ja apsolutno slažem. Izvješću je u svom mišljenju prigovorila i Vlada koja smatra da područje ravnopravnosti spolova nije dovoljno zastupljeno u emisijama i prilozima nacionalnog radija i televizije iako bi bitno doprinijelo značaju ravnopravnosti spolova u društvu, toleranciji i kulturi dijaloga te uvažavanju različitosti. Vlada posebno prigovara zbog HT-og emitiranja propagandnih poruka koje, kažu u Vladi, potiču društveno neprihvatljivo ponašanje prema ženama i ne pridonose suzbijanju diskriminacije nad njima. Klub zastupnika HNS-a i to u potpunosti podržava. Razne ankete, istraživanja govore da žene u Republici Hrvatskoj nažalost ne poznaju dovoljno svoja prava, a isto tako stanovništvo u cjelini ne poznaje odrednice koje govore o ravnopravnosti spolova. Stoga je dakle, odgovornost javnih medija tim veća u smislu edukacije i osvješćivanja. Analize također nažalost dalje pokazuju da o toj tematici govore više komercijalne televizije nego naša Državna televizija kojoj, usput budi rečeno, plaćamo i televizijsku pretplatu. No, eto na kraju ću reći da će klub HNS-a izvješće primiti na znanje i još jednu rečenicu. Raduje me što će, eto kao što su rekli, prihvatiti sve ove kritike i da će u narednom razdoblju stvar pokušati popraviti. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Danas po prvi puta raspravljamo o Izvješću o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima Hrvatskog radija i Hrvatske televizije. Da na Hrvatskoj radio televiziji tijekom 2008. i 2009. godine, pa smatram da treba pozdraviti samu činjenicu da u ovom Domu raspravljamo o takvom dokumentu. No ukoliko se pozabavimo sa samim sadržajem i strukturom ovog dokumenta čiji bi cilj upravo trebao biti promicanje jednakopravnosti spolova i nadilaženje spolnih stereotipa i predrasuda, mislim da nipošto ne smijemo biti zadovoljni. Zbog čega? Prvenstveno zbog toga što se ovaj dokument čini kao alibi Programskog vijeća za mnogobrojne propuste u području provedbe politike ravnopravnosti spolova kako na samoj HRT, ali tako i u programima i sadržajima, ne toliko Hrvatskog radija, koliko Hrvatske televizije. Jest, točno je da nipošto nije za pohvalu da je u ravnateljstvu HRT-a samo 1 žena i 7 muškaraca, ali kome to točno Vijeće izražava nezadovoljstvo jer ipak upravo Vijeće bira članove i valjda članice ravnateljstva HRT-a iako na prijedlog glavnog ravnatelja. Zar je izrijekom naređeno da Vijeće treba slijepo slijediti prijedlog ravnatelja ili ravnateljice i ako jest čemu onda šarada da Vijeće bira članove i članice ravnateljstva? Kada smo već kod članova i članica smatram da je za svaku osudu da izvješće koje se bavi temom ravnopravnosti spolova ne koristi rodno osjetljivi jezik, ali vjerojatno i to pokazuje koliki senzibilitet za ovu problematiku imaju autori, nadajmo se ne i autorice ovog izvješća, o korištenju rodno osjetljivog jezika na televiziji i radiju nema ni riječi u cijelom izvješću što nas uopće ne treba začuditi kada ni samo izvješće koje se bavi ovom temom nije pisano rodno osjetljivim jezikom. Jer da korištenje rodno osjetljivog jezika je tolika gnjavaža u to smo se uvjerili u ovom Parlamentu tisuća puta već, pa zašto onda ne bismo u hrvatskom jeziku ukinuli ženski rod kako bismo si olakšali život? Postavljam pitanje. Tako i onako poznato da hrvatsko društvo u stvari ozbiljno računa s onima koji spadaju u muški rod, pa zašto to onda ne bismo otvoreno rekli. Osim toga, jako je začuđujuće da u cijelom izvješću nema ni slova o potpunom kontekstu ravnopravnosti spolova neadekvatnim, pa čak i uvredljivim reklamama, posebice onima za pivo koje obiluju rodnim stereotipima kako muškaraca, tako i žena. Nije istina da Programsko vijeće nema nikakvog utjecaja na emitiranje marketinškog programa, jer koliko je meni poznato može zabraniti emitiranje sadržaja suprotnih odredbama Zakona o ravnopravnosti spolova, koji podsjećam u članku 16. stavku 2. izrikom propisuje, citiram: "zabranjeno javno prikazivanje i predstavljanje žena i muškaraca na uvredljiv, omalovažavajući ili ponižavajući način s obzirom na spol i spolnu orijentaciju. Ovdje bih ponovno rekla, ne spolnu orijentaciju, nego seksualnu orijentaciju. S druge mi se pak strane čini da su autori i autorice u želji da podebljaju prilično mršavi sadržaj izvješća u njega ugurali i neke elemente kojima nije mjesto u ovakvom izvješću, pa tako na 13. stranici u poglavlju koje se bavi igranim filmovima piše, citiram: "osim što su tijekom godine prikazani mnogobrojni filmovi koji su vrlo ozbiljno bavili ženskim temama i problematizirali problem žena u društvu i spolnu neravnopravnost, nastavilo se i u terminima rezerviranima za tzv. laganije filmove, ravnomjerno prikazivati tzv. muške žanrove, akcije filmove, trilere i slično i tzv. ženska ostvarenja chik flick te mnogobrojne hitove u kojima su glavne junakinje žene". Bojim se da ova rečenica koja buja od stereotipiziranja muškaraca, a posebice buja od uvredljivog stereotipiziranja žena u potpunosti ponižava i negira ideju promicanja ravnopravnosti spolova kojoj bi trebao biti cilj ovog izvješća. Jer ukoliko autori i autorice ovog izvješća ne uviđaju koliko je uvredljivo i neprihvatljivo dijeliti spolove na temelju afiniteta prema tzv. muškim i ženskim filmskim žanrovima, govoriti o tzv. ženskim temama i chik flick laganijim ženskim ostvarenjima i to u Izvješću o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca, onda je bolje da uopće ne pišu ovako izvješće. Naime, prije nego što krenu u pisanje ovakvog izvješća trebali i trebale bi razotkriti patrijarhalne predrasude u sebi, predrasude koje uz pomoć stereotipa ženama dodjeljuje osobine frivolnih, emotivnih, pasivnih, podčinjenih, strašljivih i laganijih čitaj glupljih ljudskih bića. Trebale i trebali bi raskrinkati patrijarhalne predrasude koje prikazuju muškarce kao isključivo racionalna, neemotivna, aktivna, dominantna, hrabra i pametnija ljudska bića. Treba li reći da su društvena prihvatljivija i poželjnija upravo ona svojstva i osobine koja se pripisuju muškarcima dok su nepoželjne one osobine koje se propisuju ženama. Kada autori i autorice shvate i prihvate da ne postoje striktno muške ili striktno ženske, već samo ljudske karakterne osobine, drugim riječima kada se oslobode patrijarhalnih dogmi, vjerujem da im više neće pasti na pamet da na ovakav površan i suštinski diskriminacijski način pišu o muškim i ženskim sadržajima i žanrovima. Zbog svega prethodno rečenog, ne mogu prihvatiti ovo izvješće, jer ono umjesto promicanja ravnopravnosti i jednakopravnosti spolova upravo suprotno promiče patrijarhalne predrasude, a to nije nešto što bismo trebali i trebale pozdraviti.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vijeća HRT-a, zastupnici. Pa o ravnopravnosti spolova raspravljali smo u ovoj sabornici negdje u lipnju mjesecu i mislim da smo to pitanje temeljno raspravili. No, smatram za razliku od predsjedničkog kandidata Kajina, da o ovom pitanju treba što više raspravljati. A mislim da si je on svojom raspravom, predsjednički kandidat Kajin zadao autogol, obzirom da izborno tijelo čini više žena nego muškaraca. Tako da će teško proći na ovim izborima za predsjednika. No, ja ću se više osvrnuti u izlaganju na ravnopravnost spolova vezano uz zaposlenost na Hrvatskoj radio-televiziji, više nego što, jer su ostali kolege više govorili o samim emisijama. Izvješće prikazuje da se u programima javne televizije i radija poštuje ujednačena zaposlenost spolova i jednaka kao i u strukturi zaposlenih. Ali nažalost na natječaje za rukovodeća radna mjesta se prijavljuje tek mali broj žena kao i u slučaju natječaja za glavnog ravnatelja Hrvatske radio-televizije na koji se prijavilo 28 muškaraca, a samo dvije žene od koji jedna nije ni ispunjavala potrebne uvjete. Tako da Vije će HRT-a nije imalo veliki izbor. Gledajući Hrvatsku radio-televiziju kao cjelinu čini mi se da u strukturi zaposlenih prevladavaju muškarci. Međutim, ne treba smetnuti s uma da su muškarci zaposleni na velikom broju tradicionalnih muških zanimanja, poput vozača, tehničara, snimatelja, tj. na onim poslovima za koje žene imaju puno slabiji interes nego što imaju muškarci. Gledajući omjer muškaraca i žena zaposlenih u programima kako Hrvatskog radija tako i Hrvatske televizije, žene su statistički gledano puno jači spol, urednička mjesta gledano prema spolu podijeljena su pola-pola. Navedeno nameće zaključak da Hrvatska radio-televizija vodi računa o ravnomjernoj zaposlenosti oba spola, a posebice na uredničkim mjestima. Treba dodati i hvale vrijedan podatak da nema razlike u plaći, što je bilo ovdje spomenuto, temeljem spola, već normalno plaća se dobiva vezana uz jednakost radnog mjesta. Isto tako naglasit ću da Hrvatska radio-televizija nema takvu vrstu skandala, kao što je nedavno izbio na državnom Poljskom radiju, koji je zabranio da vijesti i informativne priloge u udarnom terminu u dnevno vrijeme čitaju spikerice novinarke. One to mogu samo u poslijepodnevnim satima ili večernjim satima. Razlog je taj što je uprava zaključila da su muški glasovi ugodniji i kada muškarci čitaju vijesti, oni zvuče uvjerljivije, odbacujući bilo kakvu pomisao da se time diskriminiraju žene, bez obzira na činjenicu što su dnevne emisije prestižnije i bolje plaćene. Kako na našem radiju u informativnom programu radi 68% žena, a svega 32% muškaraca, mislim da se mi ne moramo bojati da bi se to moglo desiti kod nas na Hrvatskoj radio-televiziji. Kroz programske sadržaje Hrvatska radio-televizija poklanja posebnu pozornost načelima ravnopravnosti spolova, iako bi to moglo biti bolje, a to smo čuli već kroz ovo navedeno koje emisije bi mogle sigurno bolje govoriti o ravnopravnosti spolova. No, istaknuo bih kao što se navodi i u zaključku Vijeća Hrvatske radio-televizije da bi trebalo ubuduće više pažnje usmjeriti na izbor sugovornika u emisijama, kako bi priliku za razgovor o relevantnim temama dobio što veći broj stručnjaka i stručnjakinja s raznih područja. Time bismo dobili više informacija, a imali priliku čuti i različita mišljenja, jer znate kada gledamo neke emisije u večernje sate koje su vrlo gledane, ustvari vidimo skoro uvijek ista lica, pa čovjek dobije dojam da gledamo i da pratimo faktički svaku večer istu reprizu. a pojedinci se čak ne stignu ni presvući koliko su često gosti u pojedinim emisijama, tako da se ponekad čovjek zapita tko je gost a tko je domaćin na toj javnoj televiziji. Mislim da ako se to otkloni a i za slijedeće izvješće obzirom na novog našeg predsjednika Programskog vijeća bit će bolje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Mirjana Ferić-Vac. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospodine zamjeniče Hrvatskoga sabora, gospodine Popijač sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovo izvješće o kojem danas raspravljamo apsolvirali su odbori još prije ljetne stanke. Došlo je u proceduru u 5. mjesecu ove godine za 2008. godinu. Ja se nadam da gospodin Popijač koji nije bio u situaciji da odgovara za to da će barem primiti poruke da je to malo prekasno za nešto što se može mijenjati a evo i na kraju smo u krajnjoj liniji kvartala kada će teme predsjedničke kampanje imati jedan svoj tempo kojim ćemo mnogo toga pokušati kompenzirati. Ova tema nije tema ženska i muška, tema ravnopravnosti spolova i rodne ravnopravnosti, rodne osviještenosti i provođenja nečega što se već davno zove "Gender mainstreaming" je tema od društvenog značaja. Tiče se muškaraca i žena, tiče se dobnih razlika kojima se treba nositi u pitanju rodne ravnopravnosti. Ono što je nedostatno bilo u programima Hrvatske televizije je veća rodna osjetljivost, je veća zastupljenost žena u emisijama jer smo imali čitav niz nekih prigodničarskih emisija u kojima su sudjelovale samo žene a kako rekoh još jedan put rodna ravnopravnost i osjetljivost tiču se oba spola. Nedostajalo je dovoljno tema koje se tiču radnog prava koje je itekako bitno za žene, žene su u principu malo educirane, malo informirane ali ne samo žene nego i muškarci uopće o svemu što proizlazi iz radnog prava toga je bilo najmanje na televiziji. I pomalo moram reći da je jako lijepo kad govorimo o tradicijama to ima svoju povijesnu konotaciju, to je sve u redu. Međutim, i u tim tradicijama ima nečega što valja staviti u rodno osjetljivi elemenat. Pa uzmite na primjer Alku u kojoj se uvijek naglašavaju svi čauši, svi momci itd., nisam vidjela još nijednu emisiju koja bi se u tom dokumentom smislu posvetila ženama koje isključivo održava stare nošnje, koje isključivo održavaju tradicijsku, renoviraju zapravo nošnje i vraćaju neke elemente koji su se pomalo izgubili u našu tradicijsku nošnju. Što se tiče tog područja tradicije imamo jedno ogromno područje žena na selu, kroz dva tjedna se obilježava 15.10., 15.10. je Međunarodni dan žena na selu, seoskih žena. Međutim, seoske žene nisu samo žene koje paradiraju na pojedinim festivalima u nošnjama, to su žene koje itekako vode težak život, kojima je dostupnost zdravstvenih usluga vrlo onemogućena, naprosto prometnim povezanostima o tim ženama, o toj ravnopravnosti nije bilo ni riječi. Posao koji one obavljaju u seoskim domaćinstvima je jednak poslu koji obavljaju muškarci. Tu ravnopravnost nije dospjela. Ja moram također reći da je ovo izvješće pa reći ću vam pomalo licemjerno. Ili netko ne razumije što je rodna ravnopravnost ili misli da mi to u ovom domu ne gledamo, ali baš da mislim nalazimo sapunice i tele novele kao izraz rodne ravnopravnosti pa to mora biti ponižavajuće za kuću koja se zove Hrvatska radio-televizija. I u tom kontekstu ja bih vas lijepo molila da se založite za emisije u ovoj godini. Mi smo sinoć svjedočili jednoj emisiji u kojoj sudionik kaže slijedeće čovjek i žena i to dva puta uz uglednu novinarku ženu koja ni na jedan način reagira, pa da barem jednom rečenicom obrati da ne dijelimo rod na čovjeka i ženu nego na muškarca i ženu. Dakle, rodna ravnopravnost ne živi ni danas i ja bih vas lijepo molila da nam barem prezentirane jedno kvalitetno izvješće u idućoj godini koje će se ticati rodne ravnopravnosti kako to reguliraju zakoni i nacionalna politika a što se tiče edukacije novinarki i novinara i urednica i urednika postoji u Oxfordu Green College koji ima vrlo kvalitetno obrazovanje za novinare, pa ja se nadam da je to dostupno svima na televiziji jednim jednostavnim klikom naprosto da vidite koje se mogućnosti mogu otvoriti u suradnji sa takvim koleđom vrlo uglednog karaktera. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo sa HTV-a. Ja ću vrlo kratko reći nekoliko stvari o ovom izvješću. Moram priznati da je loše kad jedno izvješće koje govori o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima Hrvatskog radija i Hrvatske televizije ustvari vrvi samo brojnim spolnim stereotipima pa evo samo ću dva navesti. Naime, ovdje se kaže da su omjeri zastupljenosti koji idu u prilog muškaraca uzrokovani prije svega tradicionalno muškim zanimanjima pa se između ostalih zanimanja kaže da je tradicionalno muško zanimanje informatičar. Doista ne vidim razloga zbog čega su samo muškarci bili dobri informatičari. Veliki broj žena su ustvari dobri možda čak i bolji informatičari od muškaraca, prema tome ovo je jedan spolni stereotip koji se nije smio naći u ovako jednom izvješću. Ono što me dodatno moram priznati stvarno zgrozilo u ovom izvješću je jedan naziv koji karakterizira muške i ženske filmske žanrove pa se tako kaže da su muški žanrovi oni koji su akcijski, triler i tako a ženski žanrovi se zovu jednim nazivom chik flick. Malo sam se raspitala, doista dolazi od riječi chicken, dakle od kokoši. To su pretpostavljam onda filmovi za kokoši. E pa kad se žene u ovakvom jednom izvješću nazivaju i njihovi filmovi kao za njih kao da mi žene ne gledamo neku drugu vrstu filmova nego gledamo dakle samo ovu vrstu koja se ovdje ovako naziva chik flick to znači da se doista i od strane onih koji su ovo pisali žene tretiraju kao kokoši i ovo su filmovi za kokoši, bar tako u ovom izvješću piše. Dakle, kad se već govori o spolnim stereotipima bilo bi dobro da onda samo izvješće ne vrvi spolnim stereotipima. Ja ću nešto ovdje reći malo više sa aspekta djece koja su nažalost u zadnje vrijeme sve više pred televizijskim ekranima, a sve manje su za knjigom, sve manje čitaju. Imamo doslovno jednu dakle nekoliko generacija djece koja odrastaju pred mobitelima, kompjutorima, televizijskim ekranima, a sve manje čitaju knjige, sve manje odlaze u knjižnice. E pa kad je to već tako da su nam djeca pod puno većim i sve većim utjecajem medija, posebno elektronskih, onda bi bilo dobro da televizije malo paze i na sadržaj koji emitiraju jer taj sadržaj ima ponekad jako veliki utjecaj na djecu i često puta je roditeljima teško objasniti zašto se s televizijskog ekrana šalje jedna poruka za koju roditelj kaže da nije dobra. Ja ću vam sad reći npr. jedna reklama u kojoj su se majka i dijete jedan drugome beljili, to je bila reklama koja je htjela poslati poruku da postoje neka sredstva koja, da tako kažem evo, čiste jezik. Dakle, beljenje na televizijskom ekranu majke i djeteta jedan drugome doista je po meni jedna loša poruka djeci i teško vi kao roditelj možete djetetu objasniti da je to nedolično ponašanje kad vam ono kaže zašto je to tako na televiziji. S druge strane, reklame isto tako vrve i spolnim stereotipima. Ima jedna reklama u zadnje vrijeme u kojoj se otac kada sjeda u auto obraća svojoj djeci na zadnjem sjedalu i onda djevojčici sunce jesi vezana, a svome sinu kaže šefe jesi vezan. Čisti spolni stereotip, u slučaju da nije obrnuto, u slučaju da ona nije šefica a on sunce. Ovo je bilo pitanje i na odboru kada smo o tome raspravljali kolik se može utjecati na taj reklamni dio, koliko se može utjecati dakle na sadržaj reklama i koliko javna televizija može dakle voditi računa o tome da se doista neke reklame stave ustranu i da se kaže da ih se kao takve zbog nepriličnog sadržaja i lošeg utjecaja na djecu naprosto neće emitirati na programima HRT-a. Činjenica je isto tako da imamo i reklame s kojima isto teško izlazimo na kraj zbog toga što smo pivo proglasili hranom, a ne alkoholnim pićem, a svi znate da se od piva isto tako može napiti. Dakle, brojne reklame s kojima se prekidaju sportski sadržaji koji reklamiraju i nude dakle jedno poželjno ponašanje, a to je da je pivo, konzumiranje piva nešto što je poželjno dobro, ono ide uz sport. Meni je žao što se uz sport ne veže neka druga poruka, a to je da je bavljenje sportom nešto što je korisno za zdravlje, a ne da je ustvari sport nešto što je vezano uz konzumaciju piva. Ja znam da sad govorim nešto što većina nacije ne želi čuti jer je svima to normalno ponašanje da se uz nogomet uzme flaša piva i kokice ili čips, ali definitivno mislim da to nije dobra poruka za djecu i da je to nešto o čemu bi trebala javna televizija voditi računa. I na kraju bih samo rekla nešto, a to je da nama doista fali ovog odgojno-obrazovnog sadržaja, da nam i onda kad imamo takvu vrstu sadržaja onda je to u terminima koji nisu prilagođeni i djeci i mladima. Tako da je to isto nešto o čemu treba voditi računa. Mi smo u ime Odbora za obitelj, mladež i šport upravo sa ovog aspekta dakle potrebe veće zaštite djece dali i određene zaključke koji će se, nadam se, uskoro naći na glasanju i nadam se da ćemo pomoći samim time i Programskom vijeću da doista program javne televizije bude puno bolji. Ja znam da javna televizija trpi i još nešto, a to je mi često puta imamo puno gori program na drugim televizijama koji imaju nacionalnu koncesiju. HTV ustvari jedini trpi kritike i HTV je jedini na koji možemo utjecati, ali evo to je zbog toga što je HTV javna televizija i zbog toga što se od nje očekuje, dakle s obzirom da je financiraju građani najvećim dijelom iz pretplate dakle svojim sredstvima, da onda zadovoljava i neke potrebe koje nisu komercijalno isplative, ali građani to očekuju od javne televizije. U ovom slučaju dakle, djeca i mladi očekuju jedan drugi odgojno-obrazovni program, onaj koji je prilagođen njima, koji može poslati pozitivne poruke i koji će biti u terminima koje oni dakle mogu gledati. Evo zbog svega ovoga što sam izrekla, ja dakle neću moći podržati ovakvo jedno izvješće ne samo zbog sadržaja na HTV-u, nego i zbog toga što samo izvješće vrvi spolnim stereotipima i stvarima koje se nisu smjele naći u ovakvom jednom izvješću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I na kraju, uvažena zastupnica Željka Antunović pa molim zastupnice i zastupnike da se strpe još malo pa onda idemo na glasovanje. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Programskog vijeća. Kolegice i kolege. Pokušat ću doista biti kratka i ne ponavljati sve ono što se čulo, jer vidim da je popustila koncentracija u odnosu na raspravu o ovoj temi. Pa ja mislim da je to što nam u raspravama o ravnopravnosti općenito, a naročito o ravnopravnosti spolova prečesto popušta koncentracija pa onda dolazimo u situaciju da i onda kad definitivno možemo govoriti o nekim napretcima u raspravi, kao što je to slučaj u ovom izvješću, rasprave budu isključivo kritički orijentirane. Ja se također pridružujem svim onim kolegicama, s izuzetkom kolegama, koji su ovdje izrekli svoje kritike. Mislim da ih ne treba shvatiti zlonamjerno i ja ću dodati, ranije je bilo još puno gore. Ovo je prvo izvješće koje Hrvatska televizija, uopće ovakvo izvješće koje podnosi odnosno Programsko vijeće podnosi. Ja mislim da je sve ovo što zaslužuje kritiku, kako u programima Hrvatske radiotelevizije tako i u ovom izvješću, proizlazi iz definitivno nerazvijene svijesti o tome što ta ravnopravnost je. Nije u pitanju kokodakanje nekih žena koje su emancipirane, svjesne pitanja i problema ravnopravnosti, nego je stvarno u pitanju riječ o temeljnim ljudskim vrijednostima. Postoje stereotipi u glavama mnogim i u glavama onih koji misle da poštuju i razumiju ravnopravnost žena i muškaraca, postoje stereotipi u njihovim glavama i još uvijek ne razmišljamo o tom pitanju kao univerzalnoj ljudskoj vrijednosti. Međutim, pridružujući se tim kritikama, ja evo još jedanput ću ponoviti, budimo ipak puni razumijevanja. Prihvatite ove kritike kao nešto što će biti poticaj da se pomaci koji su se dogodili u zadnjim godinama pa i ovaj pomak koji proizlazi iz zakonske obveze iz Zakona o ravnopravnosti spolova da o tome uopće razgovaramo i raspravljamo na najvišoj političkoj i zakonodavnoj razini u Saboru, da sve to budu poticaji da i dalje međusobno širimo svijest na pravi način o tome o kakvom se to problemu radi, da se na svakom mjestu i maksimalno doprinosi dodatnoj i permanentnoj edukaciji ne samo onih koji moraju tretirati to pitanje nego i onih koji to pitanje moraju razumjeti. Evo, toliko od mene. Ja ću se kao i svi ostali, odnosno neću se izjasniti pozitivno o ovom izvješću. Ali rekla sam, puna sam razumijevanja za sve ove stereotipe kojima vrvi ovo izvješće a kojima na žalost vrlo često vrve i programski sadržaji na Hrvatskoj radioteleviziji.
Zahvaljujem. I zaključni osvrt uvaženi Đuro Popijač, predsjednik Programskog vijeća HRT-a. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče. Dakle, pažljivo sam pratio sva vaša izlaganja u kojima je bilo mnogo naravno kritike i kvalitetnih sugestija. Programsko vijeće teško može sačiniti izvještaj mnogo drugačiji nego što je samo stanje u Hrvatskoj radioteleviziji, ali svakako će Programsko vijeće činiti sve da u skladu sa svojim ovlastima provede sve vaše zaključke koji će nam biti dostavljeni. I naravno ako je moguće i vaše sugestije iz vaših rasprava da ih dobijemo i u obliku stenograma kako bi Programsko vijeće imalo više snage i moći da upravo te vaše zaključke i sugestije provede kroz samo ravnateljstvo i sve one koji su odgovorni za produkciju programa koji vi ovdje i ocijenite ovakav kakav jest. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na 33. točku. Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima HR-a i HTV-a, te na HRT-u (razdoblje 2008.-2009.) Predlagatelj Programsko vijeće HRT-a. rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, prima se na znanje Izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca u programima HR-a i HTV-a, te na HRT-u (razdoblje 2008.-2009.)" Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo je izvješće prihvaćeno većinom glasova, 69 glasova za, 23 suzdržana i jedan protiv. Odbor za ravnopravnost spolova i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: "Zadužuje se Programsko vijeće Hrvatske radio-televizije da prilikom podnošenja redovitih godišnjih izvješća Hrvatskom saboru o radu i provedbi programskih načela i obveza utvrđenih zakonom u programima HTV-a i HR-a podnosi i posebno izvješće o promicanju svijesti o ravnopravnosti spolova sukladno primjedbama i prijedlozima iznijetim u raspravi." Dajem na glasovanje ovaj zaključak odbora. Molim, uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak dvaju odbora prihvaćen je većinom glasova 91 glas i 1 suzdržan i ništa protiv. Odbor za obitelj, mladež i šport predlaže slijedeće zaključke: "Zadužuje se Programsko vijeće HRT-a da sukladno zakonskim obvezama utječe na programski sadržaj Hrvatskog radija i Hrvatske televizije kako bi se izbjegli spolni stereotipi i pridonijelo senzibilizaciji javnosti o ravnopravnosti spolova što bi utjecalo na smanjenje brojnosti različitih oblika društveno neprihvatljivih ponašanja. Treće, predlaže se Programskom vijeću HRT-a da sukladno zakonskim ovlastima razmotri reklame koje se emitiraju na Hrvatskoj televiziji a koje bi mogle u svom sadržaju imati poruke društveno neprihvatljivog ponašanja prema ženama." Molim uključimo se i glasujmo o ova dva prijedloga zaključka. Rezultat? Ovaj prijedlog zaključaka je prihvaćen jednoglasno sa 92 glasa. Dame i gospodo zastupnici. Nastavak sjednice Hrvatskoga sabora je 14. listopada. Međutim, u međuvremenu u utorak ćemo imati 6. sjednicu u povodu dodjele Državnih nagrada u Hrvatskom saboru i svečanost u povodu Dana nezavisnosti, dobili ste pozivnice. A 14., dakle srijeda 14. nastavljamo u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske sa prijedlogom Nacrta promjena Ustava Republike Hrvatske što predlaže Vlada Republike Hrvatske. Dakle, prva točka 14. će biti Prijedlog odluke o pristupanju promjenama Ustava. Želim vam ugodan vikend. Hvala. Dame i gospodo, zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom 14. sjednice Hrvatskoga sabora. Pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor i nazočne ministre u Vladi Republike Hrvatske i prelazimo na - Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske s Prijedlogom nacrta promjene Ustava Republike Hrvatske Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Vlada je predložila ove akte na temelju članka 142. Ustava Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Gospođa Jadranka Kosor predsjednica Vlade Republike Hrvatske. Izvolite.