Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti nastavljamo 62. sjednicu Predstavničkog doma koja je prekinuta 30. maja 2018. godine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Ministar inostranih poslova Igor Crnadak dostavio je obavještenje da zbog ranije preuzetih obaveza neće biti u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Iz Kabineta ministra pravde Josipa Grubeše stiglo je obavještenje da zbog sluižbenog putovanja ministar neće biti u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Iz Kabineta ministarke za ljudska prava i izbjeglice Semihe Borovac stiglo je obavještenje da će ministarka biti spriječena da prisustvuje sjednici, te da će sjednici prisustvovati zamjenik ministarke Predrag Jović. Odsustvo sa sjednice opravdao je Mirsad Mešić, a poslanik Asim Sarajlić najavio je kašnjenje. Prema podacima Službe sjednici prisustvuje 32 poslanika, konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Podsjećam da je sjednica prekinuta po okončanju desete tačke dnevnog reda tako da nastavljamo sa tačkom broj 11. Tačka 11. Ad. 11. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za period 01.01. – 31.12.2017. broj: 05/8-04-785/18 od 20.03.2018. godine Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavila je 17.05.2018. Mišljenje o Izvještaju. Komisija je Izvještaj jednoglasno prihvatila, te ga uputila u dalju parlamentarnu proceduru. Poslanica Mensura Beganović je na prvom dijelu 62. sjednice predložila zaključke. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po tački 11. 2 Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Drugi izvještaj monitoringa sprovođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015 – 2019. i Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015 – 2019, za period maj 2015. – decembar 2017, podnosilac: Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-04-601/18 od 26.02.2018. godine
Tačka 15.
Molim?
15., točka 15. ... ŠEFIK
15. Informacija o projektu PRO-Budućnost
Izvinjavam se. Znači, prelazimo na tačku 15. a zaključili smo tačku 14. Tačka 15. Ad. 15. Informacija o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1671/17 od 11.07.2017. godine (odgođeno izjašnjavanje na 61. sjednici Doma, održanoj 17.05.2018. godine) Na prošloj sjednici Doma obavili smo raspravu o Informaciji. Na prijedlog poslanice Diane Zelenika Predstavnički dom usvojio je Zaključak koji glasi – Odgađa se izjašnjavanje o projektu PRO-Budućnosti i Platformi za mir za sljedeću sjednicu uz pokušaj o usaglašavanju primjedaba poslanika s ciljem mogućnosti jednoglasnog ili prihvatanja od strane većeg broja poslanika što bi bila snažna poruka suživota u miru i toleranciji. Otvaram raspravu. Nikola Lovrinović, diskusija.
Dobar dan, lijepi pozdrav predsjedavajući, članovima Kolegija, svima nazočnima u dvorani, želim nam uspješan rad. Dakle, jedan od onih koji je na temu koja je bila u raspravi na prethodnom dijelu ove sjednice sam bio i ja i govorio sam o nekim konkretnim stvarima, međutim, dakle, nisam ih na tom dijelu sjednice konkretizirao, ali je taj Zaključak koji ste pročitali otvorio mogućnost da se predlagač materijaa, formalno u ovom trenutku, dakle Ministarstvo, proba na temelju rasprave koja je vođena u tomu dijelu sjednice dogovoriti sa onima koji su imali određene primjedbe za eventualne promjene neke koje, na koje se ukazivala potreba. Ja sam sebi uzeo za potrebu da napišem u pisanoj formi te izmjene na koje sam mislio tada, a one se uglavnom odnose na ovaj dio, da tako dozovem to u preambulu ovih nekoliko, dva-tri pasusa, i moram priznati da su ljudi koji rade, odnosno osobe koje rade u ovom CRS-u i drugim asocijacijama koje su se bavile 4 ovim pitanjem i zapravo formalno je Ministarstvo predlagač, a oni su najviše na tome radili, kontaktirale sa mnom i obavili smo razgovor i koliko ja znam kad sam im predočio ono što sam predlagao u pisanoj formi, odnosno što ću predložiti sada da se dopuni, to će biti na neki način moj uvjet da dignem ruku za ovo, da se prvo, dakle, izglasuju ove izmjene i dopune. Ja ih neću ovdje pročitati, podijelit ću ih u pisanoj formi sa potpisom. Oni su rekli tada meni, na koncu ovdje su nazočni, da njima to ne predstavlja specijalan problem i da je to na neki način popravka i pojašnjenje teksta onoga o čemu sam ja govorio, a bila je nepoznanica prošli put. Međutim, očekivao sam da se Minitarstvo, dakle, kao formalni predlagač prateći taj Zaključak usmjeri prema meni ili prema nekim drugim kolegama koje su o tome govorile što se nije nažalost dogodilo. Dakle, ja doista nisam imao za potrebu da ja sad, kako bih rekao, pod znacima navoda, trčim za Ministarstvom, za nekim pomoćnikom, da govorim ono što sam rekao. Tako da predlažem da se uvrsti u glasovanje ovih mojih jedna stranica primjedbi koje ću uručiti u pisanoj formi da ih ne čitam, jer odnose se tačno u kojoj rečenici šta treba izmijeniti, da vas sad s tim ne opterećujem, vidjet ćete kad dobijete tekst preda se. I ako se usvoje, dakle, ove izmjene i dopune za koje sam rekao da ove kolege koje su to radile nemaju specijalno primjedbi, nisu im neprihvatljive, onda sam spreman da predložim i kompletan tekst ostale ove, kako smo to nazvali, ovog dokumenta. Hvala ljepa. Evo, molim službe da ...
Diskusija, Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege poslanike u Predstavničkom domu, članove Savjeta ministara i ostale prisutne u sali. Naime, kada se vodila rasprava o predloženoj tački dnevnog reda mi smo i tada jasno rekli da smatramo da Parlament nema potrebe da se izjašnjava o projektima bilo koje međunarodne organizacije jer smatramo da postoji niz aktivnosti koje provodi nevladin sektor u ovoj zemlji. Postoje različiti donatori, postoje različite potrebe i smatramo da nije dobro da se u Parlament uvodi jedna takva praksa, da se o projektima nevladinih organizacija izjašnjava Parlament, odnosno da daje neke vrste preporuka cijeneći da je to dio programskog, odnosno projektnog zadatka onoga ko je implementirao taj projekat u ovoj zemlji. Međutim, s obzirom na činjenicu da je riječ o veoma važnim pitanjima želim da apostrofiram stav partije iz koje ja dolazim, da u svim dokumentima stranačkim političkog sadržaja, između ostalog, permanentnost naglašava politički stav SNSD-a da smo za potpunu afirmaciju mira i stabilnosti u ovoj zemlji i smatram da na tom planu je i SNSD kao vodeća politička struktura u Republici Srpskoj prepoznatiljiva i da je za to tražila partnere u mnogim procesima koji su se vodili u ovoj zemlji, i danas smo privrženi isključivo miru i stabilnosti. Međutim, ono što želim da kažem i što bi želio da predložim Predstavničkom domu, da još jedanput vodimo računa o tome da li ulazimo, jedan novi model, a to je da svaki put analiziramo određene ciljeve nevladinog sektora, da li ćemo otvoriti novi, rekao bih, zamajac da svaki put neka od organizacija zajedno sa donatorima kada osmišljava projektni zadatak u cilju navede da to treba da potvrde institucije BiH što smatram vrlo problematičnim jer moram da kažem da nevladine organizacije jesu nezavisne, njihova uloga je u nekim stvarima jasna, u nekim nikada neće biti jasna i mi mislimo da u tom pravcu trebamo da vodimo itekako računa i da na jedan sofisticiran način pristupimo 5 analizama svih onih, rekao bih, prezentovanih programskih ciljeva i zadataka koje nevladine organizacije prezentuju pred institucijama u ovoj zemlji. S obzirom na činjenicu da smo vrlo jasno rekli da ne podržavamo zaobilaženje entitetskih institucija, smatram još jedanput veoma korisnim da preslagač, a žao mi je što nadležni ministar nije prisutan ovdje u sali, jo jedanput razmisli o tome da li postoji dovoljno prostora, vjerujem da postoji, pretpostavljam postoji i spremnosti da ne zaobilazimo institucije entiteta. Svako rješenje koje se ovdje nudi, a da su pri tome zaobiđene institucije enititeta i da nemamo stavove institucije entiteta, mi nećemo podržati. Stoga, još jedanput želim da sugerišem, vidim da je zamjenik ministra prisutan ovdje, vidim da su i predstavnici nevladinih organizacija koje su provodile ovaj projekat prisutni ovdje u sali, znamo da je dio aktivnosti provođen na lokalnom nivou, vidljivo je da ovim predlaganjem se zaobilazi entitetski nivo. Za nas je to neprihvatljivo i stoga sugerišem vama da prihvatite naš Prijedlog zaključka, da se izjašnjavanje o ovom, o ovoj Platformi, o ovom projektu međunarodne zajednice, odnosno određenih nevladinih organizacija izjasnimo za 30 dana, a da pri tome nadležno Ministarstvo i oni koji su implementirali ovaj projekat u Bosni i Hercegovini, uključe se u aktivnosti kako bi se dobili zvanični stovovi institucija, odnosno entiteta. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja moram samo ispraviti krivi navod da se entiteti ovim projektom ignorišu. To je apsolutno netačno jer valjda su i opštine u entitetima, i gradovi su u entitetima, a koliko vidim ovu Platformu je potpisao i gradonačelnik Trebinja, gospodin Luka Petrović, i gradonačelnik Modriče, gospodin Mladen Krekić, načelnik Trnova, Mićo Kraljević, načelnik, pardon Vlasenice, načelnik Trnova itd., mnogih drugih opština u Republici Srpskoj.
Ispravak krivog navoda, Staša Košarac.
Tačno je, ja želim da se zahvalim aktuelnim načelnicima koji su posvećeni miru i stabilnosti. Naravno da uloga načelnika je da afirmiše tolerantan odnos u lokalnim sredinama, tu nema uopšte dileme. Njihov aktivizam je neophodan u implementaciji određenih projekata, ali isto tako neophodan je i stav Vlade Republike Srpske. Veoma je važno da o ovome raspravalja Narodna skupština Republike Srpske. Veoma je važno da Ministarstvo lokalne samouprave i uprave kaže svoje mišljenje, Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica. Veoma je važno da postoji takva vrsta, a vjerujem da postoji takva jedna, jedna takva, rekao bih, podrška u institucijama Republike Srpske. Jednostavno, za cilj imamo da imamo stav i nemojte molim vas da u implementaciji određenog projekta, a tamo je navedeno u stavu Ministarstva za ljudska prava da je to projekat američke organizacije, da zaobilazimo jedan nivo u Bosni i Hercegovini, to je entitetski nivo i iz tog razloga apelujem još jedanput na predlagača i one koji su implementirali projekat, a prisutni su u ovoj sali da prihvate naš zaključak, da 30 dana se odgodi, a da se intenziviraju aktivnosti kako bismo imali mišljenje entitetskih nadležnih institucija za ovo. Ja vjerujem i uvjeren sam da ima takva vrsta podrške u oba entiteta, ali jednostavno ne 6 možemo preskakati taj nivo odlučivanja, taj nivo ustavnih nadležnosti i nećemo se, kao što nismo ni do sada, bez stava entetskih institucija niti izjašnjavati o ovom pitanju jer nemamo stav. Nemojte da zaobilazimo entitetske institucije, ovim zaobilazimo entitetske institucije. Hvala.
Senad Šepić, diskusija.
Gospodine predsjedavajući. Ovaj dokument kojeg imamo pred sobom, dakle, on treba da pošalje poruku sa najvišeg zakonodavnog mjesta, sa najvišeg zakonodavnog organa u Bosni i Hercegovini, dakle, da smo mi ti koji razumijevamo ovo pitanje, da afirmiramo, podržavamo priču koja se odnosi na izgradnju mira u Bosni i Hercegovini, tolerancije, suživota, pomirenja i svega ostalog što piše u ovom dokumentu da ga ne bi ponovo čitali. Ovo je jedna načelna izjava, poruka koja nikoga ni niže ni više posebno ne može nešto, kako bih rekao, posebno obavezati, ali šalje jednu odgovornu poruku. Ja mislim da danas ponovo ovo, po drugi put, dovoditi u pitanje zbog nekih, uvjetno rečeno, kako bih rekao, proceduralnih stvari, a koje sad u ovome konkretnom pitanju zaista ne stoje je po meni nefer i neodgovorno. Dakle, u ovome su dokumentu učestvovali predstavnici svih politika, svih vlasti, vlada, najbliži saradnici svih mogućih lidera u Bosni i Hercegovini, svih glavnih političkih stranaka, dakle, 60 načelnika i gradonačelnika i svih političkih stranaka na prostoru cijele države Bosne i Hercegovine, entiteta Brčko Distrikt, ljudi koji direktno na terenu žive mir, dakle, grade mir, žive mir, napravili jedan dokument u kojem mi samo danas ovdje u saradnji, evo, i sa civilnim društvom, nevladinim organizacijama, vjerskim zajednicama, mi kao Parlament samo treba da kažemo da mi prihvaćamo, razumijevamo, podržavamo jedan takav pristup u Bosni i Hercegovini i ako mi oko toga imamo dilemu, onda smo mi ljudi zaita u problemu. Onaj ko pokušava ovo osporavati iz bilo kojih razloga, dakle, nek sam sebe zapita šta je ustvari njegova svrha, šta je njegova uloga. Proslijedite ovaj dokument, ovo sugerišem i ljudima koji su ovo, koji vode ovaj direktan projekat. Evo, bili su uključene općine, lokalni nivoi, proslijedite i kantonima, proslijedite i entitetima. Ne vjerujem Staša da bi neko u entitetu, u Narodnoj skupštini Republike Srpske, pogotovo ako je, ako si iskren u tome što govoriš ovdje za govornicom, imao nešto protiv ovoga. Dakle, i da je to, evo, i otišlo na skupštine isto bi se desilo, samo evo ovim drugim tokom, pošto ovo imamo drugi put danas ovdje u Parlamentu, bila bi katastrofalna poruka, da mi kao Parlament, najviši organ vlasti, zakonodavni organ vlasti u BiH, nismo u stanju da se oko ovako univerzalnih poruka složimo, onda, ponavljam ljudi, imamo ogroman problem. I onaj ko to dovodi u pitanje na ovakav način, mora sam sebe, kako se zove, zapitati, šta je njegova uloga, kud on ide, dakle, kud misli da ove procese u državi Bosni i Hercegovini treba voditi. Zato vas i, podržavam i ovaj pristup koji je govorio gospodin Nikola, ako su to ljudi prihvatili u toj formi, iz organizacije koja je ovo radila, ugradite to, ali vas molim da danas zaista ovo izglasamo i da stavimo tačku na ovo. Poslije toga, proslijedite to entitetima, poslijedite kantonima, nek svi u tom smislu budu informisani. Pretpostavljam da će i oni isto kazati na svojim zakonodavnim organima, potvrditi ovo i oni, ali mi kao Parlament BiH da pošaljemo poruku svoje odgovornosti i svog razumijevanja ove teme. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Mislim da nema potrebe za apostrofiranjem da li neko govori istinu ovdje za govornicom, mislim kad je mir i stabilnost na ovim prostorima da svi mi znamo kako je bilo u ovoj zemlji u nekim teškim trenucima i da svi imamo takav stav da se to nikada i nikome ne ponovi, ne samo ovdje, nego uopšte na prostorima Evrope i svijeta, i inače, globalno i tu nema dileme, i ja ne želim tu trošiti dodatnu energiju. Međutim, još jedanput želim da kažem, ne želim da zaobilazimo institucije nadležne, entitete, i još jedanput sugerišem i ponavljam da implementaciji projekta PRO-Budućnost i Platforma za mir su bili uključeni načelnici, znači lokalni nivo, i očigledno Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica. Zašto se zaobilaze entitetski nivoi? Tvrdim i da na entitetskom nivou su svi za mir i stabilnost, na kraju krajeva, i u uvodnom izlaganju sam rekao kakvi su bazični stavovi partije iz koje ja dolazim, jer u svim programskim dokumentima je vrlo jasno naznačena naša potreba da afirmišemo svi zajedno mir i stabilnost na ovim prostorima, ali zaobilazimo entitetski nivo. Mi nećemo da podržavamo bilo kakva rješenja o bilo kojim pitanjima ako nisu vidljivi entiteti u tom procesu, odlučivanju i procesu zagovaranja. Ovdje ovaj projekat nije vremenski ograničen, odnosno terminisati se mora do 01.07., usvojiti. Prilikom projektovanja oni koji su implementirali projekat su naveli da je cilj da se to provede kroz Parlamentarnu skupštinu BiH. u Razgovorima smo vidjeli da postoji spremnost da se ovo spusti i na entitetski nivo. S tim u vezi sugerišem da prihvatite naš Zaključak s obzirom da nisu implementatori projekta vremenski ograničeni, a imamo vremena, da prihvatite naš Zaključak da Predstavnički dom prolongira odlučivanje o projektu PRO- Budućnost, o informaciji, o implementaciji projekta PRO-Budućnost i platforma za mir dok se procedura ne provede i u entitetskim nadležnim institucijama. Nemojte da zaobilazimo ustavne nadležnosti entiteta [[govornik se upozorava na vrijeme]] Molim Vas predsjedavajući da shodno našem prijedlogu date ovaj prijedlog na glasanje. Hvala.
Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, jedan dio diskusije, kolegi Šepiću bih zapravo, samo nadopunu mi je oduzeo kolega Košarac, dakle, doista ovaj dokument koji se zove Platforma za mir nije vremenski ograničen i kako je rekla gospođa Zelenika prošli put, doista bi bilo vrlo interesantno da ovo svi podržimo, ako je Platforma za mir, doista bi bilo ružno da na nekim razinama ili unutar nas ne bude sloge oko toga. Ako doista to nije problem i ako će, i ja sam saznao da su ljudi namjeravali ovo spustiti na entitetske skupštine, da to nije problem, ne vidim razloga da se možda i ovaj Zaključak SNSD-a podrži. Zašto ovo govorim? Zato što i u Informaciji koju je ministrica rekla, dakle, u jednom dijelu tog teksta, negdje u petom pasusu je rekla, da je to strateški dokument, a i u samom dokumentu kaže se da će prerasti u mjerodavni dokument. Znači, vrlo interesantan, sve ono što je i gospodin Šepić rekao, ali opet nam ne treba ako ga neće sve razine, a ljudi su namjerili, koliko i ja znam, da to sve skupštine, kad su već načelnici potpisivali, nema razloga da to ne potpišu ni entitetske skupštine. Međutim, ja sam svoj osobni stav izrekao, da mi je ovaj tekst koji je preda mnom, ovog trenutka je na sjednici, kako je već danas sa ovim izmjenama, možda i spreman prihvatiti, ali sam, također, spreman podržati i ovo 8 da se, evo, izjasnimo nakon što se o ovom dokumentu izjasne entitetske skupštine. Dakle, ne vidim razloga da to ne treba tako biti. Ako hoćemo usvojiti dokument koji se zove Platforma za mir, bilo bi vrlo interesantno da to svi podržimo. Hvala ljepo.
Hvala Vama. Da podsjetim samo, mi smo na prošloj sjednici okončali raspravu na ovu temu i usvojili smo Zaključak, samo da se vidi ..., ali evo, ponovo je krenula rasprava, pa molim vas da to imate u vidu. Gospođa Maja Gasal-Vražalica, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve pristune. Dakle, vrijedno je spomenuti sam tok ovoga, kako je došlo do ovoga. Dakle, kolegica Diana Zelenika kada je predložila ovo, ja vjerujem da je ona imala dobru namjeru da iz Parlamenta BiH ode jedna jednoglasna podrška dokumentu koji se zove Platforma za mir i ono što su koji su podržali ovaj Zaključak vjerovatno i htjeli jeste da javnost Bosne i Hercegovine, da se da taj privid javnosti Bosne i Hercegovine kako, evo, ove stranke koje sjede ovdje, svi jednoglasno jesu za mir, a evo opet vidimo iz diskusije da ipak neki i nisu. Zašto nisu, odnosno zašto se želi poslati ta poruka, ali pod uslovljavanjem četri čovjeka ili deset ljudi ovdje prisutnih da to bude onako kako oni žele. Dakle, ako moj kolega Lovrinović kaže da ima već neke prijedloge na sam tekst, to znači da jedna partija u Parlamentu BiH želi da sve ostale partije ubijedi kako taj tekst za koji su samo oni treba da bude ugrađen, a ukoliko ne bude ugrađen taj tekst koji još uvijek nismo dobili kao prijedlog oni neće dići svoje ruke. I to je sasvim legitimno, i ne treba da dignete ruke, jer i niste za mir, jer da jeste za mir vi biste sišli dole kada su logoraši iz oba entiteta, dakle, nisu tražili saglasnost ni Vlade Republike Srpske, ni Federacije BiH da dođu pred nas i da nam ispričaju ono što su oni proživljeli i kako su spremni na oprost i kako se treba na generacije prenijeti oprost i da se ne zaboravi prošlost, ali da se krene prema budućnosti. Predlagač je napravio grešku u koracima što osobe koje su pričale svoje ispovijesti dole u holu Parlamentarne skupštine što ih nisu doveli u bijelu salu, pa da fino svi čujete šta ti ljudi imaju za reći. Ono što moj kolega Košarac napominje kako nije ispoštovana procedura da se traži od entitetske vlade mišljenje, pa gospodine Košarac Vi ste znali sto puta po nekim zakonima, pa čak po nekim međunarodnim projektima da dođete već sa mišljenjem Vlade u pisanoj formi i da se ustanete i da kažete – evo, mi imamo Mišljenje Vlade Republike Srpske, mi to ne možemo podržati. Moje pitanje je Vama – zašto niste, evo, imali ste vremena, mi ne zasjedamo tako često da dođete sa spremnim dokumentom i da kažete nama svima šta to Vlada Republike Srpske misli o nečemu što se zove mir u Bosni i Hercegovinu. Vi to niste uradili nego koristite priliku da i dalje prolongiramo mir u Bosni i Hercegovini. Svi oni koji ne podrže ovo šalju jednu jasnu poruku, šalju poruku da će koristiti ova naredna četri mjeseca predizborne kampanje 9 da se pravdaju da jesu za mir, ali ipak ne mogu jedan dokument, samo dokument koji se zove. Zamislite da ovdje imaju neki strateški još ciljevi, pobrojani, koji bi nas kao Parlament BiH, pa i sve druge nivoe potakao da napravimo akcioni plan implementacije mira u Bosni i Hercegovini, toga nema, to je samo jedna poruka. S druge strane, kažete da nisu, da nije ispoštovano, Mišljenje nije uzeto u obzir Vlade Republike Srpske. Ako ste pročitali dokument 143 lokalne zajednice iz svih političkih partija, više od 60 načelnika i gradonačelnika, moje ključno pitanje je – da li to u SNSD-u i HDZ-u ne postoji unutar stranačka ili uopšte stranačka infrastukura da vi sami između sebe provjerite šta ko potpisuje ili uzima ili prima k znanju ili implementira ili znate pa sada treba ovo što gospodin Lovrinović predlaže, da se ugradi u tekst, to znači da je to jedan nova platforma, jedan novi tekst koji bi trebao da ide sada, da se spušta dole preko entiteta u lokalne zajednice i da se, možda, pojavi sad neki načelnik ili gradonačelnik ili lokalna zajednica koja kaže da u toj formi koja možda bude ovdje usvojena sa prijedlozima gospodina Lovrinovića ne žele oni da prihvate. Dakle, meni apsolutno nije jasno šta je bila intencija i moje i kolegice Diane Zelenike, zašto se neki pribojavaju da pokažu svojim diznajem ruke ili stiskanjem dugmeta ovdje, da pokažu jesu li za mir ili nisu za mir i zašto bi ova vrsta poruke trebala biti jednoglasna, jer mi u Bosni i Hercegovini da jednoglasno i jesmo za mir, pa mi ne bismo imali situaciju u Bosni i Hercegovini koju živimo iz dana u dan. Dakle, ne vidim apsolutno nijednog razloga za prolongiranje, odnosno da se prihvati zaključak kolege Košaraca, kao što ne vidim niti jedan razlog da se podrži prijedlog kolege Lovrinovića, zato što ovaj tekst je već usvojen na drugim nivoima. Hvala. ŠEFIK
Hvala Vama. Gospodin Staša Košarac, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Vrlo kratko ću predsjedavajući. Cijenim da imamo različita stajališta, političke poglede i političke ciljeve i ne mislim da polemišem o sadržaju tih političkih ciljeva. Ja sam za mir i stabilnost i za to mi ne treba nikakav akt, niti bilo koga. Tvrdim da su institucije Republike Srpske sve potpuno posvećene miru i stabilnosti. Tvrdim da su svepolitičke strukture u Republici Srpskoj posvećene miru i stabilnosti, sve, i tu nema dileme. Ali, mi treba da glasamo o informaciji koju nam dostavlja Ministarstvo za ljudska prava, o implementaciji američkog projekta, tako piše u aktu, PRO-Budućnost i Platforma za mir, a da se pri tome zaobilazi ustavni kapacitet entitetskih institucija i da nisu institucije entiteta uključene u ovaj projekat, i nemamo njihovo mišljenje, to je suština. Zato tražimo prolongiranje 30 dana da oni koji su implementirali taj projekat, nadležno Ministarstvo se uključi u skladu sa ustavnim nadležnostima i da se to pitanje svede na nivo rasprave u entitetskim nadležnim institucijama za koje sam uvjeren da će podržati, ali nećemo da podržimo usvajanje bilo kakve informacije kada se zaobilaze ustavni kapaciteti institucija entiteta. To je suština. Ovdje nije opredjeljenje Parlamenta samo prema miru i stabilnosti, nego prema aktima koje dostavlja nadležno Ministarstvo, a da se pri tome zaobilaze entitetske institucije čija je, između ostalog, to i politička potreba i cilj afirmacije političke i stabilnosti na ovim prostorima. Hvala. ŠEFIK
10 Hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Gospođi Maji Gasal. Dakle, ne znam je li Vaš programski cilj stranački da ukinete demokraciju u Bosni i Hecegovini, parlamentarizam. Znači, ovo je Parlament, ovo je dokument koji je došao pred nas, legitimno je pravo svake stranke, svakog pojedinca, svakog zastupnika, da kaže šta misli o dokumentu i o prijedlozima koje iznesu njegove kolege. Ne znam što pod tim mislite i zar je puno tražiti da ovaj dokument ima suglasje, zar puno tražimo da stanemo svi iza njega i da to bude doista mir. Vi iznosite vrlo teške riječi, znači, Vi biste najrađe, onda ovo nije trebalo pred nas doći, trebao je to neko potpisati i pustiti ga negdje gdje ga treba pustiti, i dostaviti nekome kome treba dostaviti i to ne bi bio stav Parlamenta. To bi bio stav nekoga ko je ovo uradio itd. A kad govorite o tome događaju koji se prošli put događao, mi zapravo nismo ni pozvani i ne znam u čemu je bio problem, nismo ni znali da se to dolje događa. Osim toga, dakle, Vi ne znate, recimo, ja sam naknadno pogledao tu izložbu osoba koje su doživljele određene životne tragedije, naprimjer Anđelko Kvesić je dolje na slici, čovjek koji je vodio Udrugu logoraša, a koji za svog života, ja nisam siguran je li uopće dokazao da je postojao logor gdje je on bio zatvoren. Znači, imamo mi tu svega i svačega, u ovom dokumentu se izriču i političke ocjene nekih stvari, nekih percepcija koje bi nam trebale služiti za pro-budućnost, kao naprimjer podjele, kao alternativna povijest, znači skretali smo pozornost na nešto što treba održavati, dokument i odražavati stav svih nas i ako hoćete, i on sam da nas sviju pomiri ovdje, ne u smislu ratnohuškačkom mili neratnohuškačkom nego zajedničkom stavu za pro-budućnost. Dakle, ne znam što to previše tražim, ne znam kako to Vi zamišljate, da mislim onako kako Vi kažete? Dakle, rekli smo svoj stav, glasovat ćemo, nećemo glasovati, to je,također, naše pravo o ovom i svakom drugom dokumentu. Dajte, nemojte nam oduzimati pravo na demokraciju. Hvala lijepo. ŠEFIK
Gospođa Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo koleginice i kolege ja sam prošli put govorila o ovome, a i ponovo mi se nametnula, nametnulo isto pitanje – Zašto mi ovoliko o ovome raspravljamo, ako je sve u redu i ako se ništa ne može dovesti u pitanje otkud ovolika rasprava? Sama rasprava govori da se nešto dešava i da postoji nešto u pozadini što očito o čemu jedni imaju informaciju drugi nemaju i to ovaj materijal stavlja u poseban kontekst. Drugo, pitanje koje bi takođe se moglo glasno postaviti je – Zašto se taj proces neusvajanja ovog dokumenta koga su, uzgred da ponovimo, zagovarali, odnosno predvodile ili sarađivale na njegovom radu Fondacija Mozaik, Karitas BiH, Forum građana Tuzla, Helsinški parlament građana Banja Luka i Međureligijsko vijeće u Bosni i Hercegovini, pa nije valjda da je to dokument koji su napravili ovih pet organizacija da se na njega ne može ni riječ promijeniti, šta je to, kakav je to dokument, jel' to Ustav, šta je to? Koji je to dokument koji su 11 napravile nevladine organizacije da nije niko pozvao parlamentarca nekog da se uključi u to? Zašto nije, zar nismo mi mogli biti korektni da učestvujemo, da svoj doprinos damo u tome? To što 50 načelnika, 60 učestvuje u njemu ne znači ništa jel' to predstavlja lokalni nivo, oni nemaju odgovornost da odlučuju o tome da li to treba usvojiti ili ne treba usvojiti na nivou BiH i zašto je to krenulo sa lokalnog nivoa pa brže bolje otišlo na Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica jel', pa se na Parlamentarnu skupštinu, ostavljajući srednji nivo vlasti negdje u vazduhu. To govori o lošim namjerama, ko bi u ovoj zemlji mogao biti protiv mira, nemojte da se igramo i da pravimo, bacamo neumjesne bombe jedni pred druge, ko je to u ovoj zemlji koja je proživjela to što je proživjela bio protiv mira, ali način na koji to radimo, greška za greškom od početka. Vidjeli ste koliko se Komisija za ljudska prava napatila s tim, pa jednom, pa drugi put, pa šta treba, pa ne treba, atipičan totalno način je ovaj dokument došao, mnogo mu nedostaje, a nedostaje mu da oni koji su na nivou entiteta treba da kažu ..., možda je to isto u Federaciji, možda isto, ali nije isto u Republici Srpskoj i to morate poštovati. Uvijek ćemo imati o sakom dokumentu stav Vlade Republike Srpske, treba li ili ne treba kakav dokument usvajati, nemojte da se na to ljutite, to je naš princip, Vlada za svaku tačku dnevnog reda daje pogled Republike Srpske na pojedina dokumenta koja se usvajaju na nivou Bosne i Hercegovine, naviknite se na to, nemojte da se bunite zbog toga. I još nešto da vam kažem, kad je bila ta izložba o kojoj pričate, ja sam prvi put čula kad su neki, da je bila izložba, kad su neki ovdje počeli da govore o tome. Pa zar ta izložba nije važna za sve poslanike, pa ovdje ste očito probrali i ko će ići na izložbu, nisu mogli svi da idu. Pa daj mislim, stvarno nemojte da, kakva informacija je bila da se u prizemlju drži izložba. Pa ako je od mene sakriveno i takva stvar onda ja s pravom imam i mi iz Kluba da sumnjamo u ovakav dokument. Hvala. ŠEFIK
Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući dajte vratite ovo u okvir diskusije. A ispravak krivog navoda, danima, danima i danima su stajale one slike pored kojih smo prolazili i svi smo bili obaviješteni, a praviti se nemušt, naivan, neobaviješten u najmanju ruku je degutantno. Hvala. ŠEFIK
Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Ja cijenim dobru namjeru nevladinih organizcija i mislim da je neophodan dijalog u Bosni i Hercegovini u koji moraju biti uključeni parlamentarci, ne znam razlog zašto nismo bili svi pozvani na izložbu, evo ja sam pitala par kolega koji sjede oko mene, slažem se s gospođom Majkić, dakle tiče se jednako i mene i nje ta izložba i svih kolega ovdje, dakle ništa lično na Vašu diskusiju, ali evo ja želim da kažem da je vrlo nejasno i kao članica Komisije za ljudska prava i kao osoba koja je navikla da se takve stvari diskutuju na Komisiji za ljudska prava, ja se ne sjećam da smo mi donijeli zaključak i da smo se izjasnili vezano za ovaj Izvještaj, dakle dozvoljavam da griješim, dozvoljavam da griješim, ali više zastupnika se toga ne sjeća, e nije dobro da se mi toga ne sjećamo. Dakle, ili nismo prošli kroz to kako treba, opet nije personalno 12 uopće na predsjednika Komisije, nevladine organizacije su dosad uvijek imale odličnu suradnju s Komisijom za ljudska prava, da li je to ovaj put izostalo, da li je trebao napraviti širu debatu da bismo dobili jedana kvalitetan dokument, ne sporeći apsolutno ni nadležnosti na kojima se trebalo i raspravljati, i u konačnici na nivo Parlamentarne skupštine sve zastupnike po principu sučeljavanja, istina je nešto s čim se morate suočiti, kao i u medicini, dakle morate se suočiti s pacijentom koji je na opercionom stolu i s njegovim teškim stanjem. Mi smo u problemu, naša djeca odrastaju u mržnji, naša djeca odrastaju odgajajući, roditelji ih odgajaju na takav način da imaju prezentacije tri historije, to nije dobro jer stvara mogućnost stvaranja novih konflikta, nemamo jedinstvenu ni historiju i stoga ja želim da pitam gospodina Lovrinovića, evo primarno se referiram na njegove amandmane. Gospodine Lovrinoviću, Vama ovdje smeta u prvoj stavci Vaših prijedloga za izmjenu, kažete smetaju Vam riječi – nadmoći suprotstavljenih kulturnih narativa, tražite da se brišu. Pa kažete, zabrinuti zbog iskorištavanja razlika i povjesnih patnji, a što je doprinijelo netoleranciji i nasilju u Bosni i Hercegovini. Nisu li genocid i udruženi zločinački pokret uistinu doveli do netolerancije i nasilja u Bosni i Hercegovini? Jesu, gospodine Lovrinoviću, jesu, jesu i nažalost u jednom dijelu Bosne i Hercegovine djeca ne znaju da se dogodio u Srebrenici genocid, a u ovom drugom dijelu Bosne i Hercegovine malo većem, za nijansu većem, ne znaju djeca u jednom dijelu, djeca koja idu u jednu školu, dakle dvije škole pod jednim krovom, ne znaju da se dogodio udruženi zločinački poduhvat. Moje dijete, koje je peti razred osnovne škole, je jako zbunjeno i ne razumije, ne razumije stvari i ne razumije historiju i stalno traži nova, nova, nova objašnjenja i njima treba govoriti. I nevladine organizacije su uradile odličnu stvar, ali je ovo dokument koji se morao vrlo, vrlo, ozbiljno doraditi i u Ministarstvu ljudskih prava. Naročito me, gospodine Lovrinoviću, čudi da Vi kažete ovdje u tvrdnji, kažete u rečenici – žaleći zbog izostanka edukacije o miru u podjeljenom obrazovnom sustavu BiH i marginalizaciji onih koji pokušavaju srušiti barijere nepovjerenja i straha, tražite da se riječ „podjeljeno“ briše. Gospodine Lovrinoviću u Vašem kantonu su dvije škole pod jednim krovom, nažalost i u ZE DO kantonu, ali Vi kao državni zastupnik jednako kao ja i kao gospođa Majkić i kao svi ovdje prisutni, jednako se moramo borit protiv činjenice da nema segregacije djece na vjerskoj i nacionalnoj i bolo kakvoj drugoj osnovi. Dakle, istina mora biti jedna i za moje dijete i za dijete Vaše i gospođe Majkić i gospođe Gasal i svih ostalih i čudim se od Vas da Vi tražite, Vi koji se naročito zalažete za ostanak dvije škole pod jednim krovom, na šta Vas stalno podsjeća Evropska komisija u svim izvještajima o napretku Bosne i Hercegovine, da je u Bosni i Hercegovini i dalje podjeljen obrazovni sistem i da je to segregacija djece, koja mene podsjeća na ovo što se zbiva sad u SAD ili sa migrantima da se razdvajaju roditelji od djece, to je strašno. Odrastaju djeca jedno pored drugih, ne znaju kulturne običaje, dakle ne znaju historiju, ne znaju šta se dogodilo u ovoj zemlji. Ja ne razumijem od Vas, ne mogu da shvatim da Vi kao predsjednik Komisije za evropske integracije, koja teži ulasku u Evropsku uniju, ispunjavanju demokratskih evropskih standarda i principa, da ste mogli predložit ovakve prijedloge izmjena, ja sam stvarno iznenađena i naravno da SDA neće glasati za ove prijedloge.
Diskusija, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja podsjećam da mi ovdje govorimo o Platformi za mir i podsjećam na istorijat cijele ove priče. Vijeće ministara je primilo k znanju, mislim jednoglasno, ovu Platformu za mir, dakle sve stranke zastupljene u Vijeću ministara. Prije toga su je potpisali načelnici i gradonačelnici, a manje-više svih opština u Bosni i Hercegovini iz svih mogućih stranaka koje 13 su zastupljene na tom lokalnom nivou. Potome Zajednička komisija za ljudska prava, evo da podsjetim samo kolegicu, u oktobru prošle godine je prvo jednoglasno primila k znanju tu informaciju, a onda je ove godine Zajednička komisija za ljudska prava, opet jednoglasno, usvojila tekst Platforme za mir ovakav kakav je pred nama. I sad opet naglašavam, Platforma za mir, a onda to izazove najdužu raspravu na ovoj sjednici, evo ja molim službe da mi dostave informaciju koliko je rasprava po kojoj tački dnevnog reda trajala na ovoj sjednici, ja sam siguran da je ova definitivno najduža i to onda dovede u pitanje autoritet nadležne ministrice za ljudska prava i njenu sposobnost ili nesposobnost da osigura prohodnost čak i ovakvih dokumenata kroz Parlamentarnu skupštinu BiH. Dakle, dokumenata koji nisu izazvali nikakav spor među načelnicima i gradonačelnicima općina iz različitih stranaka, a onda ona dozvoli, ministrica nadležna dozvoli, koja ovdje uzgred nije danas, ne znam je li bila kad se prvi put ovo razmatralo, ali definitivno nije danas i ovo sve, ova čitava rasprava govori o njenom nedostatku autoriteta i njenoj nesposobnosti da vodi ovaj resor. Hvala.
Denis Bećirović, rasprava.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Ova rasprava je pokazala da imamo jednu i dobru i lošu vijest. Bodra vijest je da imamo jednu ovakvu tačku dnevnog reda danas i da o njoj imamo priliku da raspravljamo. Loša vijest je da imamo, nažalost, pojedinih predstavnika koji čak jednu ovako plemenitu ideju, kakva je ova Platforma za mir, iskoriste da bi i to čak zloupotrijebili u neke druge svrhe, to nije dobro. Predlagač je čak naveo u prvim rečenicama ove Platforme da poštuje i da ćemo poštovati pravni poredak ove zemlje, upravo je to navedeno kao jedna od prvih rečenica da ne bi bilo ovih rasprava koje smo slušali da neko ugrožava neki nivo vlasti u vezi s njegovim nadležnostima. Predlagač je naveo da se zalaže za unapređenje mira, da pokažemo da smo svjesni važnosti uspostavljanja mira, trajnog i održivog mira. Zaista kome je to problem on ima puno veći problem nego što je to rasprava i usvajanje jednog ovakvog dokumenta. Mislim da nije nikako dobro ako se bilo kakav oblik predizborne kampanje vodi čak i na ovakvim pitanjima, pogotovo nije dobro da slušamo obrazloženja tipa da li je neko dao saglasnost nižeg nivoa ili nije, dajte da to jednom za sva vremena prekinemo, ovo je najviši zakonodavni organ suverene države Bosne i Hercegovine, njegove odluke ne zavise od volje nijednog nižeg nivoa u ovoj zemlji. Konsultacije se mogu obavljati, bilo je vremena i te kako da se obave te konsultacije, a mi danas imamo priliku da se vrlo jasno izjasnimo o tome. U suštini ova rasprava pokazuje i našim evropskim partnerima, ali i građanima i narodima u Bosni i Hercegovini da mi u ovoj zemlji izgleda imamo dvije platforme, jedna je Platforma za mir i druga je platforma koju očigledno neki promoviraju, a to je platforma za destabilizaciju, izolaciju i siromaštvo i suština je u tome, ipak bez obzira na ove rasprave ja pozivam sve kolege da smognu i hrabrosti i snage i mudrosti da ovo danas jednoglasno usvojimo. Nema razloga da ovo danas jednoglasno ne usvojimo, a predizbornu, izbornu i svaku drugu kampanju možemo voditi na nekim drugim pitanjima. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić.
Kolegi Bećiroviću da kažem da je ovaj Parlament tokom svog evo gotovo četverogodišnjeg mandata imao priliku, često je imao tu priliku da pokaže vrlo konkretno kako se radi u korist mira, pa da ključna pitanja, odnosno problemi koje ova zemlja ima stavi na sto i o tome govori. Za četiri godine ovaj Parlament nije riješio nijedno pitanje vezano za bilo koju oblast, nijedno, sva sporna pitanja koja smo naslijedili 2014. svaćemo isporučiti 2018. a pravi doprinos miru se daje našim konkretnim angažovanjem i sjedanjem za sto i donošenjem odluka koje se od nas očekuju i poštovanjem svih učesnika u tom dijalogu. Ne može nijedan dokument nevladinog sektora biti potpisano da zemlja je za mir, uzalud svi ti dokumenti koje potpisujemo ako nismo spremni da radimo u korist mira, a to znači konkretan doprinos rješavajući probleme sa kojima se susrećemo unutar Parlamentarne skupštine BiH. Pozivam vas da ne budemo onakvi kakvi stvaramo sliku kod naroda da ne za nešto brinemo, pa vidi narod to, pa to je suviše postalo prozaično da bi mogli da kažemo da je narod na to nasjeo. Dajte konkretan doprinos i sjedimo da se o tome dogovorimo i ako je već i za danas i za to kasno.
Nikola Špirić, diskusija.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni članovi Savjeta ministara, kolege, kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ja uopšte ne sporim da ova međunarodna organizacija CRS koja je nosilac posla imala najplemenitije namjere da razgovara, dakle, o Platformi za mir a glede budućnosti Bosne i Hercegovine i uvijek su međunarodne organizacije radile na tome bez obzira koja je vlast bila u Bosni i Hercegovini, ali ono što mene brine - zašto do Platforme za mir glede budućnosti Bosne i hercegovine nismo došli mi unutar Bosne i Hercegovine? Zašto, dakle, ali mir mora doći odozdo, evo da mi svi se danas zakunemo, da svak ode u bogomolje kojima pripada, da je za mir hoće li mira biti. Dakle, ja poštujem što su zahvaćene lokalne zajednice i to je dobro, a tamo imamo učešće samo načelnika a ne lokalnih parlamenata, diskusija o miru o budućnosti ove zemlje mora biti što je moguće šira, što je moguće šira. Meni ne bi smetalo da ovi načelnici su ovaj dokument ponudili i lokalnim parlamentima da ga usvoje, ja vjerujem da bi ga usvojili. Isto tako, dakle, svi nivoi vlasti ... na ovo ako već ne radi Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, suviše tamo radi ljudi da bi oni bili poštari koji će unositi međunarodna dokumenta u ovaja Parlament i zato nemojte da se ljutite naša je namjera da ova inicijativa dođe odozdo i nije problem da bude usvojena u ovom Parlamentu, ali način na koji mi sve površno posmatramo u Bosni i Hercegovini je eklatantan primjer ovog dokumenta. Šta smeta da načelnici koji su učestvovali ovaj dokument daju na svoje lokalne ... šta smeta da se vodi rasprava u entitetskim parlamentima, da se vodi rasprava ljudi. Pa nije valjda da će neko reći onaj ko nije za ovakav način on nije za mir. Mi ... čujem neko kaže prolongiramo mir, nije nego čuvamo mir i nema dokumenta koji će obezbjediti mir, mir se izgrađuje odozdo i zato moja poruka i CRS-u cijeneći njihove najplemenitije namjere, koje uvijek dobiju izvitoperenu političku dimenziju unutar ove zemlje, da ovaj dokument krene kako je krenuo u raspravu odozdo, da krene i u verifikaciju odozdo. Dakle, nemojte, ne gubimo, nije vremenom omeđeno, neka se opštinski parlamenti izjasne, šta fali, neka pričaju o miru, valjda je vođen rat i u okviru lokalnih zajednica. Neka entitetski parlamenti raspravljaju o ovom dokumentu, nije valjda žurba, i neka svak iz ovog dokumenta izvuče ono što mu je obaveza. Ako je ovo dokument prodokumenta i ako iz ovoga ne slijede nikakve obaveze ni ovoga Parlamenta, ljudi zašto ga usvajamo? Jel' iz ..., šta čitamo mi šta su naše obaveze iz ovog dokumenta? To je bitno, to je srž dokumenta, a ne dokument kao dokument. Ja nisam čuo da je bilo ko govorio o tome i zato je moja molba, dakle, predlagaču u ovom slučaju je Ministarstvo samo unosi ovaj dokument, 15 da se ako se već hoće temeljna rasrpava, kratak je dokument, sažet, da pođe od lokalnih zajednica po vertikali do Državnog parlamenta. Imaćemo tad cjelovitu i cjelokupnu priču, imaćemo čak i ako neko hoće da ocjeni gdje su neuralgične tačke, a ako neko misli danas da kad usvaja dokument, pa će izaći, pa će reći ja sam za mir, oni koji nisu oni su tobože za destrukciju ... pa to je dječija priča. I zato vas molim u interesu truda koji je uložen u ovaj dokument da danas budemo na nivou zadatka, da ovaj dokument prođe i lokalne zajednice, zašto su onda načelnici učestvovali. Evo toliko, hvala vam lijepo.
Ispravak krivog navoda Saša Magazinović.
Poštovani predsjedavajući, trudio sam se da ne reagujem, ali ovo je što smo čuli od kolege Špirića zaista nešto što i za one koji kažu da se neće javiti i da će pokušati biti smireni, to im jednostavno ne dopušta. Kaže čovjek hoće da dođe odozdo, od lokalne zajednice. Evo je došlo od lokalne zajednice, dakle ja ne znam ima li kolega Špirić problem sa Milenkom Avdalovićem načelnikom Nevesinja iz njegove stranke ili Lukom Petrovićem generalnim sekretarom SNSD-a i gradonačelnikom u Trebinju ili Miroslavom Kraljevićem, takođe načelnikom iz SNSD-a iz Vlasenice, da li ima sa Stevanovićem problem u Zvorniku, ali ako imate problem s ovim ljudima rješavajte to na stranačkim organima nemojte nas opterećivati s tim. Dakle, ovdje ima pa najmanje petnaestak ljudi visokih funkcionera SNSD-a koji su ovo potpisali, koji su usput načelnici i gradonačelnici širom Republike Srpske. Dakle, hoćete odozdo da dođe, evo je došlo odozdo i od vaših ljudi, između ostalog. Četiri godine je prošlo, ko je vama branio da ovo predložite, jel' vi smatrate da su ovi vaši ljudi proamerički zato što učestvuju u ovom? Ako imate problem s tim, za mene to nije problem i da jesu, ali ako imate problem sazovete sjednicu stranačkih organa i raspravljate o tome, smjenite ih odma, izbacite iz stranke, dovedete ove proruski, pretpostavljam da su vam ti dobri. Dakle, što se nije raspravljalo u entitetskom parlamentu? Četiri godine ste gospodari života, a u poslednje vrijeme izgleda i smrti u Republici Srpskoj, što niste stavili ovo na dnevni red? Ko hoće ima hiljadu načina da nađe da se nešto usvoji, ko neće ima milion da objasni kako nešto ne može. Vi ste doktorirali da objasnite kako nešto ne može, a prestali ste se odavno [[govornik se upozorava na vrijeme]] truditi da objasnite da nešto i može da se uradi.
Ispravak krivog navoda Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Osvrnuću se na nekoliko izlaganja, kaže kolega Špirić šire bi trebalo ili šire nije moglo. Ja sada ne znam da li kolega Špirić misli da još treba da pitamo i zvanični Zagreb i Beograd, odnosno HDZ da pita Zagreb šta misli o ovoj Platformi, a SNSD da pita Beograd, jer ja stvarno iz lokalnih, dakle nema dokumenta, ja mislim, koji je bio širi i odozdo dolazi od lokalnih zajednica, pa čak vjerski neki autoriteti se pitali, pa civilno društvo, nevladine organizacije, dakle sigurno kad bi se napravila jedna analiza da bi se pokazalo da je ovaj dokument baš došao odozdo i ide prema najvišem zakonodavnom tijelu. 16 Kaže kolegica Majkić, nismo ništa usvojili ili uradili za ove četiri godine da poradimo na miru. Jesmo, vi ste usvojili akcize, toliko su građani gladni da ne mogu ni pušku da uzmu da bi možda otišli negdje na rat ili da bi došlo do rata, vi ste to uradili usvojivši akcize. Dakle, nemojte misliti da niste ništa u ove četiri godine uradili, uradili ste mnogo. Ja ne znam kolega Košarac u svom izlaganju nekako najviše stavi akcent na ono američka organizacija. Da li je sada problem ovaj tekst i suština teksta ili je problem što je to američka a nije ruska organizacija, dakle i o tome bi se dalo raspravljati. A kada pogledate, budući da mi je tek sad stiglo na stol ovo što kolega Lovrinović predlaže, i sve ovo što je moja kolegica Nermina Kapetanović navela potpuno se slažem, ali evo ja bi da osvrne, pošto meni kolega Lovrinović prebacuje da sam ja za ukidanje demokracije ili oduzimanje prava na demokraciju, a onda u zadnjem prijedlogu koji predlaže uvaženi kolega Lovrinović, jer u Platformi piše u tekstu – konstutitivnim i ostalim narodima, zarez, građanima i vjerskim zajednicama. Mom kolegi Lovrinoviću smeta što su konstutitivni i ostali narodi zajedno, pa on predlaže da se napiše – svim konstutitivnim narodima i ostalim, zarez, građanima i vjerskim zajednicama. Dakle, ti ostali su Bog zna ko, nit su narodi, nit su građani, ne zna se ni ko su, ni šta su, njemu valjda smeta što bi sada, jer je on jako demokratična osoba, njemu jako smeta što bi sada ti ostali bili uz konstitutivne narode. Toliko o toj demokraciji i pavu na demokraciju [[govornik se upozorava na vrijeme]] Kolega Lovrinoviću, ja nisam za ukidanje prava demokracije, ja sam za ukidanje vaših prava uslovljavanja kontinuiranog, dakle, kao jedna manjinska, manjinski klub ovdjen jer je vas brojačano manje, ne mislim kao naroda nego kao kluba političkog, vi stalno nešto uslovljavate, imate podršku da vam prolaze ostale zahvaljujući nekim većinskim u vašoj koaliciji [[govornik se upozorava na vrijeme]] klubovima, ja nisam i sad ja, iz Vašeg izlaganja nekako se dolazi do suštine šta je Vama problem. Vama je problem ko je obješen na slici dole, dakle dolazimo do suštine, nije ni tekst problem nego ko je od logoraša možda bio logoraš ili nije i čija slika je dole u prizemlju [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja vjerujem gospodine Lovrinoviću da Vaš partijski šef ima tefter ko je bio u logoru, ko ne, pa provjerite to ime koje ste spomenuli da li je bio u logoru ili nije.
Nikola Špirić, ispravak krivog navoda.
Pa ja ću kratko, imao sam stvarno najiskrenije namjere, nisam očekivao da će kolega Saša Magazinović na ovakav način da razgovara sa mnom, mislio sam da će dobronamjerno da shvati moje sugestije. Nemam ja problem ni sa jednim načelnikom u lokalnoj zajednici bio on SNSD-ov, bio SDS-ov, bio HDZ-ov, bilo iz bilo koje političke partije zašto bi ja imao problem, ali nije isto šta misli načelnik, šta misli lokalni parlament ako je taj princip, onda su oni ovo mogli završiti da proslijede vama i da vi to usvojite iz Državnog parlamenta kao Saša Magazinović i da to bude ok ili da to pošalju u Vijeće ministara da to verifikuje Denis Zvizdić ili Kolegij Parlamentarne skupštine. Ja govorim o širini dimenzije koji ovaj projekat spušta do najniže moguće instance, odnosno da ide odozdo prema gore. Ako nema vremena, ako je neka žurba mora mi se objasniti zašto je žurba. Ali je ne mislim ni da te ljude treba mijenjati, ja poštujem njihovu dobru namjeru, nije isto šta misli Denis Zvizdić, šta misli Vijeće ministara, nije isto šta misli Kolegij, šta misli ovaj Parlament, nije isto šta misli načelnik opštine i šta misli parlament opštine, nije isto. Ali vi ste, znate nema više staljinizma, demokratije je nešto drugo 17 i nemojte se vi plašiti za rezultat SNSD-a, još ćemo mi dugo vas držati u opoziciji, jer vi niti ste socijaldemokrati, ni nacionaldemokrati, ni, ja i ne znam šta ste ni muško ni žensko. Pa valjda to građani prepoznaju, nemojte vi da brinete za rezultat u Republici Srpskoj, biće demokratski ja vam to garantujem i ko god pobjedi ja ću da mu čestitam i nemam uopšte tu vrstu kompleksa, al' dajte da kao drugari razgovaramo. Zašto, ja vas sad pitam – zašto vama smeta da je svi ovih 40 načelnika ovaj dokument ponudilo svojoj lokalnoj zajednici da usvoji? Šta bi tu bilo loše? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa već jesu... Pa nisu, nađite mi, pa nisu, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine Špiriću već je prošla minuta preko određenog
Izvinjavam se, ali ima i nevladinih organizacija koji upravljaju s vama, vi njima odgovarate a ne građanima, pa zato na izborima i prolazite kako prolazite, ali eto kad ste htjeli raspravu evo i ja na isti način da vam odgovorim. Hvala lijepo.
Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović.
Prvo, kolega Špiriću, nemojte se uzbuđivati u Vašim godinama to nije preporučljivo. Kada govorite o staljinizmu, ja vjerujem da ste Vi neko ko o tom može govoriti jer ste između ostalog vjerovatno bili poklonici i tog pravca. U vrijeme kada ste Vi vjerovatno u ljudima kao što je Staljin vidjeli svog idola, ja se tad ni rodio nisam i Vi slobodno nastavite pričati o tome, evocirati svoje uspomene, ali ja u tome ne želim da učestvujem. O demokratiji i demokratičnosti nisam baš siguran da ste relevantna osoba da govorite, budući da ste jedan od onih koji su bili zagovornici da se ukine nadzor, odnosno pokušaj uvođenja preciznijeg i temeljitijeg nadzora nad biračkim procesom. Dakle, Vi ste jedan od onih kojem smeta da se kontrolišu birači, da se stave nadzorne kamere i onda pričate poslije toga o demokratiji, dakle, to dvoje nije spojivo. Mene zaista ne interesuju odnosi unutar SNSD-a, al' to Vam iskreno kažem, apsolutno me ne interesuju. Također to kako će ko proći na izborima ne određujete ni Vi, ni ja, nego građani i oni će glasati, kao što su glasali za načelnike iz SNSD-a koji su pobijedili i došli u priliku da potpišu ovaj dokument koji Vi nećete da potpišete. Dakle, ovi ljudi koji su potpisali, a dolaze iz SNSD-a, su se izvagali prije dvije godine, Vi ćete se tek izvagati, ali mi nije jasno i dalje zašto ste protiv ovoga, koji je konkretan razlog, ovo sve što ste dosad naveli je, pa ne znam bi li mom Emilu koji ima 6 godina prošla priča, dajte nam recite koji je konkretan razlog i da idemo na glasanje i da završavamo ovu priču.
Nikola Špirić, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
S obzirom da se ne pridržavamo dnevnog reda, ja mislim da je najpametnije ići na glasanje... će biti 05. oktobra i tad ćemo se ja i ... 07. će biti i tad ćemo se vagati. Al' što se tiče ovog staljinizma, javnosti radi a ne radi tebi koji kaže da se nisi bio ni rodio, ja ne znam jesi ti danas rođen, jer te diskusije i nisu na nivou parlamentarca koje ti vodiš u ovom Parlamentu, moja kompletna je porodica još i danas ima ožiljke na leđima staljinizma, tako da mene vezati kao pobornika staljinizma je degutantno, ali morao sam barem to pitati, al' ono što je problem u ovoj državi što mi nemamo ljudsku komunikaciju kao ljudi da jedni s drugima podijelimo i nevolje iz prošlosti, a kamo li da gradimo budućnost ove zemlje. Džaba se ...
Gospodine Špiriću, molim Vas. NIKOLA
vi ste na margini političkih zbivanja ovdje u Federaciji ...
Gospodine Špiriću, NIKOLA
bojim se da neće biti ispružene ruke. Hvala lijepo.
Molim vas da ne zloupotrebljavate nepridržavanje NIKOLA
[[nije uključen mikrofon]] 19
Pa razumijem, govorim svima, ne govorim sad Vama govorim svima, molim vas da ne zloupotrebljavate taj institut. Saša Magazinović, povreda Poslovnika.
Dakle, gospodin Špirić je povrijedio Poslovnik, što ste i Vi upravo kao predsjedavajući konstatovali, i smatram da neko ko je predsjedavao ovim Domom, obavljao najznačajnije funkcije i u Parlamentu i u Vijeću ministara ne bi smio sebi dopustiti, pa makar i na zalasku karijere, da se spušta ovako nisko u diskusijama koje vodi. Hvala.
Pretpostavljam da povlačite ovu sad sledeću. Nikola Lovrinović, međutim već Vam je treći ispravka krivog navoda gospodine Lovrinović, tako da nemate pravo na ovaj. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda sada. Hajte, a molim Vas da se držite te tačke.
Pa kao što se držala gospođa Maja Gasal-Vražalica, dakle nije pričala o onome što je na dnevnom redu nego je, dakle, izrazila svoje nepoštivanje volje hrvatskoga naroda i mržnju prema njegovoj političkoj volji koja je data nama i ostajem pri tome da gospođa Maja Gasal- Vražalica nije demokrata, dakle ona bi najrađe da mi imamo stavove kakve ona želi, dakle ovo su politički stavovi i mi ih izražavamo jasno i glasno. Gospođi Kapetanović bi, koja se nije pridržavala dnevnog reda, rekao da je, dakle, ono što ono smatra podjelom za mene je pravo. Hvala lijepo.
Hvala. Nermina Kapetanović, ispravak krivog navoda.
Ja sam se gospodine Lovrinoviću držala dnevnog reda, jer sam raspravljala o Vašem prijedlogu izmjena Platforme za mir, kako se nisam držala dnevnog reda, nisam ni o čem drugom pričala, apsolutno. I drugo, drugo, ja opet predsjedavajućem kažem, sad je izrečena vrlo teška kvalifikacija na račun gospođe Gasal, da mrzi hrvatski narod žena koja se izjašnjava kao Hrvatica, ja ne znam stvarno u kakvom smo mi, u kakvu situaciju dolazimo, ne pred izbore, kompletno evo četiri godine nemamo mi, vi i oni, postojimo samo mi, mi kao cjelina, mi predstavnici bosanskohercegovačkih građana. Dakle, nemojte iznositi ovakve tvrdnje, ja bi voljela da stvarno da taj konačno Kodeks zaživi u punom kapacitetu i da se počnu kažnjavati 20 zastupnici. Reći zastupnici da mrzi hrvatski narod kojeg predstavlja, to je strašno. Ja sam se pridržavala, a ja sam se NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]] Ma dajte, molim Vas, gospodine Lovrinoviću pa NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, molim vas NERMINA
hajmo pričat o ovoj Platformi za mir NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine Lovrinoviću nemojte dobacivati s mjesta, pustite da završi pa se javite.
Pa ne može gospodine predsjedavajući, ne može ...
Molim vas, molim vas na zahtjev zamjenice predsjedavajućeg, Borjane Krišto pauza pola sata u ime Kluba HDZ. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom. Sljedeći, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Mirsad Đonlagić. Nije u sali. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda.
Ispravak se odnosi mom kolegi Lovrinoviću, dakle, kada se javio i ja molim zaista Vas, ja cijenim kada Vi predsjedavajte, ali, evo, imali smo slučajeva kada se nekome isključi mikrofon da ne može da se obraća, to je radila predsjedavajuća Krišto u, kad sam ja bila u pitanju i kad je bio moj kolega Šepić u pitanju gdje mu se do kraja cijele sjednice oduzelo pravo govora kada je bila maratonska sjednica seta zakona o akcizama. Dakle, ima načina da se sankcionišu oni koji zaista ispoljavaju i vrijeđaju zastupnike i zastupnice. Mislim da imamo i kodeks ponašanja i ja Vas molim da to uvažite. S druge strane, da sankcionišete i one koji se javljaju zbog nepridržavanja dnevnog reda, ali se javljaju da kažu svoje replike. Dakle, kao što je kolega Lovrinović u svom nepridržavanju dnevnog reda istakao da ja nisam pričala o onome što je na dnevnom redu, ako ste upratili gospodine Lovrinoviću, ja sam se osvrnula na ispravak krivog navoda određenih kolega među kojima ste bili i Vi. Dakle, Vi ste, evo, ja sam uzela stenogram, nije pričala o onome što je na dnevnom redu, nego je, dakle, izrazila svoje nepoštivanje volje hrvatskog naroda i mržnju prema njegovoj političkoj volji koja je data nama. I ostajem pri tome da gospođa Gasal- Vražalica nije demokrata, dakle, ona bi najradije da mi imamo stavove kakve ona želi. Da Vas ispravim kolega Lovrinoviću, ja ne bih nikad u životu da Vi imate stavove kao ja, jer tada bismo bili svi isti. Dakle, ja upravo cijenim ovo što Vi i ja nismo isti jer tako građani Bosne i Hercegovine, i građanke, mogu da vide ko je kakav, pa naravno, sukladno tome i izraze svoju volju na izborima. S druge strane, ja ne mogu nikad biti kao Vi jer ja se bavim politikom četri godine, Vi se bavite čitav život na način na koji se bavite, da ste čak doživljeli da Vas i visoki predstavnik sankcioniše pa da ne možete jedno određeno vrijeme da se bavite politikom. Dakle, ja itekako jesam demokrata, ja itekako jesam za poštivanje hrvatskog naroda i svakog drugog naroda i svih građana i građanki u Bosni i Hercegovini, a Vi svojim stavovima, iljevima mržnje, dobacivanjima mojoj kolegici Kapetanović itekako pokazujete jednu dozu mržnje prema određenim zastupnicima. ŠEFIK
Predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić, ispravka krivog navoda.
Ja se slažem s Vama gospođo Gasal-Vražalica da ne prekidam ljude kada bih trebao da prekidam, jer toga zaista ima mnogo. Pokušavam da apelujem da se to ne radi, da na neki način skratim diskusije, svako prekidanje izaziva dodatne tenzije, međutim mislim da je u ovoj diskusiji sada sa više strana prekršen onaj prag čak i onoga što je moguće tolerisati i želim da vas upozorim da se ovdje radi o diskusiji, o Platformi za mir. Ako diskusija o Platformi za mir izaziva ovoliko negativnih emocija i ovoliko teških riječi šta bi da je neko ponudio neku platformi za konflikt? Dajte da se svedemo, da se svedemo u normalnu ljudsku diskusiju jer puno je teških riječi, a ja ću ponoviti, sve zlo počinje obično od teških riječi i mi smo se toga nagledali. Ako se neko toga nagledao, mi smo se nagledali šta znače teške riječi i kakve su posljedice poslije toga. I ja sam imao mišljenje da se ovaj Parlament drži nekih okvira iz kojih neće da izađe jer mnogo težih riječi bude u drugim parlamentima kod ljudi koji nisu imali rat i nisu ratovali među sobom pa ne znaju šta znače teške riječi, a gledali smo to i prije rata na onim skupštinama. Doduše, za nas su tad teške riječi bile one što onaj drugi izgovori i svi pamtimo ono što je onaj drugi izgovorio. Zato vas molim da svedemo ovo u normalnu, bez obzira što je ovo predizborno vrijeme i što vjerovatno i to utiče na ovakvu atmosferu. Evo, iskoristio sam ovo da kažem, mada sam možda to mogao riječi i kao predsjedavajući Parlamenta. ŠEFIK
22 Gospođa Aleksandra Pandurević, diskusija.
Zahvaljujem se. Izgleda da se bespotrebno digla bura oko mnogih stvari ovdje. Ja zaista ne vidim, cijenim, mnogo toga je ovdje rekao uvaženi kolega Magazinović, meni zaista nije jasno zašto, čula sam i od koleginice Gasal-Vražalica, i od kolege Magazinovića, da spore da se izjasne entitetske institucije o ovom. Da sam na njihovom mjestu, ja bih ovo podržala. Pazite, prvi put ste dobili od jedne srpske političke partije iz Republike Srpske da predlaže zaključak da ovaj Parlament naređuje entitetskim parlamentima. To je zaključak za koji sam ja očekivala da će biti pozdravljen. Ne znam šta bi bilo da ga je predložio naš Klub. Dakle, da, mi smatramo da trebaju da se izjasne entitetski parlamenti i entitetske vlade, ali ne na način da im ovaj Parlament naređuje, jer ovaj Parlament ne može naređivati entitetskim parlamentima i to je princip koji smo mi uvijek zastupali. Mi imamo svoje poslaničke krugove u Narodnoj skupštini, evo, ja obećavam u ime svih klubova Saveza za promjene i Partije demokratskog progresa i Srpske demokratske stranke i NDP-a da ćemo mi podržati svaku incijativu da se u Narodnoj skupštini o ovom razmatra, ali ne možemo podržati da ovaj Parlament naređuje Narodnoj skupštini šta da radi kao što to traži Klub SNSD-a. Ali, evo, očito se neke transformacije u stavovima doživljavaju, pa danas čak i od onih koji su ove godine najavljivali referendum o ocjepljenju Republike Srpske, čuli smo da su prodržavni opredjeljeni. Hvala.
Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Moj ispravak krivog navoda se odnosi na konstataciju, odnosno ovo što je izrekla Aleksandra Pandurević koja je rekla da Klub SNSD-a traži da se usvoji zaključak kojim ovaj Parlament naređuje entitetskim parlamentima i vladama da se izjasne o nečemu. Ja sad moram prvo da pitam ovdje, meni se čini kao da Aleksandra Pandurević nije slušala ni druge, ali nije slušala ni sebe šta priča maloprije, a zaista bih voljela da još netko od kolega kaže da li je čuo ili ima pred sobom takav zaključak koji je SNSD podnio i traži da se Parlament o njemu izjasni? Gospođo Pandurević, prošlo je vrijeme, iscurilo vam je vrijeme koje ste vi imali u ovom prethodnom mandatu otkako ste vlast ovdje u Sarajevu sa svojim partnerima da štitite interese, odnosno stavove institucija Republike Srpske iz koje dolazite. Prethodne tri i po godine, evo, skorot četri godine radili, sve što ste radili ovdje kao Savez za promjene ovdje, radili ste protiv Republike Srpske, protiv Narodne skupštine, protiv Vlade Republike Srpske i njenih legitimnih predstavnika. Dakle, nemojte koristiti ova tri mjeseca pred izbore da se dodvoravate glasačima i da mislite da će vas takvom jednom prvo neistinitom konstatacijom, da Klub SNSD-a je, traži takav zaključak da se usvoji, da ćete se dodvoriti glasačima i da će glasači iz Republike Srpske za vas zbog toga glasati. Šta oni misle o vama i kako onije cijene vaš rad i postupanje u ovom Parlamentu i u Savjetu ministara vidjet ćete 7. oktobra kad izađete na izbore, a uveliko o tome govore i ankete koje su urađene, provede, čak i one koje ste vi naručivali gdje je opšta konstatacija da SDS danas katastrofalno stoji u Republici Srpskoj i da sigurno nećete od oktobra mjeseca biti ovo što jeste na sreću građana iz Republike Srpske, ali i građana Bosne i Hercegovine jer ste puno toga uradili loše i za ostale, ne samo za Republiku Srpsku.
Ispravak krivog ..., ne, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Zaim Backović.
Poštovani predsjedavajući, tačka dnevnog reda glasi – Informacija o projektu PRO- Budućnost itd., nisu izbori, nisu uzajamno usmjeravanje ka tome ko je koliko ili nije popularan, nisu itd. Ja Vas molim, ako možete svojim autoritetom da vratite u kolotečinu današnju sjednicu. Ovakvi istupi, onda morate svima nama dozvoliti, su u svrhu predizborne kampanje koja još nije počela, ili svima nama dozvolite da govorimo, pa ću ja BPS Sefer Halilović kao državotvorna stranka, i početi. Mislim da ovo više nema smisla, nadam se da ćete usmjeriti diskusiju i diskutante koji skreću sa onoga što se zove dnevni red, prekidati. Hvala vam.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Pa ja sam pokušao, gospodine Backoviću, evo, i maloprije sam diskutovao u tom smislu. Znači, hvala Vam na dobroj diskusiji i dobronamjernom prijedlogu. Izvolite.
Danas smo čuli ovdje da neko nešto radi protiv Republike Srpske i Saveza za promjene građana itd., a prije tog smo iz Kluba SNSD-a slušali slovo o ... Mislim da nema teže teze, doduše, ona je u maniru Luja XIV – Država, to sam ja. Šta građani Republike Srpske misle jasno kažu na Trgu Krajine, jasno su rekli svojim protestima protiv poskupljenja goriva, a koliko je vlast dobro radila najbolje je pokazala jučerašnja sjednica Narodne skupštine na kojoj se kandidat SNSD-a, gospođa Cvijanović, nije smjela da pojavi da ne bi odgovarala na poslanička pitanja. I da, da kažem, mi smo prošlu sjednicu, kad smo odložili ovu diskusiju, o ovoj tačci imali prije 20 dana. U međuvremenu, želim da po zdravim, i da kažem da je i Banja Luka, odnosno gradonačelnik Banja Luke, gospodin Igor Radojičić podržao ovu platformu i potpisao i on ovu Platformu za mir i sad mi je jasno zašto su ove kolege protiv. Znači, ovo je unutar stranački obračun SNSD-a očito sa gospodinom Radojičićem.
Mensura Beganović, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam se prisutne. Moja replika je gospođi Marković Milici, da ne postoji nijedan takav prijedlog da ovaj Dom može narediti entitetskim parlamentima da razmotre i daju svoj stav o predloženoj Platformi za mir. Zaključak koji smo dobili, ja ne znam je li potpisao kolega Košarac jer ne piše u ime kojeg kluba, a potpis po onom kako ja vidim, kako ga mogu dešifrovati liči mi da bi to moglo biti kolege Košarca gdje kaže – Predstavnički dom prolongira izjašnjavanje o Informaciji, o projektu PRO-budućnost i Platformi za mir dok se procedura ne provede i u entitetskim nadležnim institucijama i ne dobije odgovarajuće mišljenje, njihovo mišljenje. Zahvaljujem. 24
Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Pa ja sam zaista iznenađena ovim što danas čujemo iz Kluba SDS-a koliko oni vode brigu o tome šta se dešava, šta kaže Narodna skupština, Vlada Republike Srpske u prethodne četri godine. Ja se pitam da li je to onaj SDS koji je bio, koji je i danas u vlasti ovdje u Savjetu ministara, da li je to onaj SDS ili je to neki drugi SDS koji danas priča ovo što priča. Dakle, ovo što je rekla da je ispravak krivog navoda premijerka Republike Srpske, gospođa Cijanović, jučer nije smjela da se pojavi u Narodnoj skupštini jer se bojala da odgovara na poslanička pitanja je zapravo potpuna neistina i netačno zato što, prije svega, gospođa Cvijanović je ozbiljan političar i ozbiljna premijerka i ako Bog da od oktobra kad glasači izađu na izbore biće predsjednica Republike Srpske. Ona, naravno, kao ozbiljan političar i premijerka ne smije sebi dozvoliti i neće sebi da dozvoli da dođe u Narodnu skupštinu i da odgovora gluposti koje dolaze kao pitanja iz SDS-a. Dakle, ona, to je ispod njenog nivoa i ona tome neće uopšte da se izlaže, takvim neprijatnostima. A što se tiče unutarstranačkog obračuna unutar SNSD-a iako nije Aleksandra Pandurević ovdje, ali znam ja da će ona to čuti, pa ona ne treba uopšte da se brine šta se događa u SNSD-u kod tolike brige u Bratuncu odakle ona dolazi. Dakle, načelnik iz njene stranke, predsjednik SDS-a u Bratuncu prije mjesec dana je napustio i SDS i njihovu politiku, i njihovu ideologiju i sve, i došao u SNSD. Pa to govori koliko je uticaj Aleksandre Pandurević kao potpredsjednice SDS-a na sredinu u kojoj ona živi..
Gospođo Marković, zaista nema smisla.
Nemojte Vi meni gospođo Marković, ona postavlja pitanje ovdje šta se dešava u SNSD- u, pa nek vodi brigu šta se dešava u SDS-u.
Pa znam, ali nije ovo TV sučeljavanje u predizborno vrijeme.
U SDS-u šta se dešava, ali koliko god da ona vodila brigu, ona više tu neke stvari koje su krenule naopako u SDS-u ne može ni ona sama zbrinuti, niti može ispraviti jer to je otišlo predaleko zbog ponašanja koje ste imali kao stranka u prethodne četri godine.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
O ovim preletačima, to je potpuno pogrešna informacija, oni kreću sa papcima, tog trenutka dobijamo golubove, a imamo, bili su ovdje u ovoj sali ljudi koji su ih uzgajali, visokoletače i preletače. Visoko lete ali kad padnu i pljusnu razbiju se i više nikada ne uzlete. 25 To je bio Beriz Belkić, on je uzgajao golubove, i danas ih u Prači uzgaja i ti golubovi nemaju barijeru entitetsku nego lete i kroz Republiku Srpsku i kroz Federaciju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Ispravka krivog navoda. Ja nisam dozvolio tu diskusiju, ali nije samo to nego imamo i košuta i srna na nižim nivoima pa prelijeću na sve strane. Ako je to u ovom Parlamentu tema, ona nam halal vjera svima. Mi bi stvarno morali početi da se bavimo građanima i ovom državom. Mi se bavimo ko je kakav političa u entitetu. Mi smo državni parlament. Umjesto da mi ovdje, evo, imamo dva ministra, pa imamo jednog zamjenika iz Ministarstva sigurnosti, pa imamo Centralnu izbornu, pa imamo dosta gostiju, pa imamo ovamo obrazovanje koje nam je katastrofa i umjesto da se bavimo ozbiljnim stvarima, mi se bavimo jako ozbiljnim koje su samo u funkciji promovisanja, više ne znam koga i pripreme za sticanje još većeg, kako se kaže, blaga jer mi imamo bogatije ljude od Bila Gejtsa. Naši ljudi su poslati bogati, jedni na jednoj strani na milion stanovnika [[govornik se upozorava na vrijeme]] drugi na 500.000, 600.000 treći na milion i po. Kad podijelite njihovo bogatstvo u odnosu na broj stanovnika i pomnožite sa sedam miliijardi na svijetu svi su bogatiji od Billa Gejtsa. Hvala.
Hanka Vajzović, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve prisutne. Zapravo nije ispravka krivog navoda, nego reakcija na čudan navod. Uz apel da se vratimo u okvire tačke dnevnog reda nekako sam morala podcrtati, gospođa Marković je kazala ozbiljan, da je gospođa Željka Cvijanović ozbiljan političar koji neće doći u Skupštinu da odgovara zastupnicima jer neće da se izlaže neugodnostima. Dakle, ovo sam prvi put čula da to negdje funkcionira, pa eto samo jedan reakcija. Hvala lijepa.
Da, da, tako funkcionira. Sadik Ahmetović, diskusija. Milica Marković, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Gospođo Vejzović, niste dobro slušali. Dakle, da odgovara na gluposti koje dolaze iz SDS-a i neće se izlagati takvim neugodnostima da ona kao ozbiljan političar odgovara na gluposti. I malo bolje slušajte i pišite kad neko priča. 26
Da, šta ćete. Sadik Ahmetović, diskusija. Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Ali zar to nije isto, da neće doći odgovarati jer smatra to glupostima? Nek bude dovoljno vješta da odgovara i na gluposti, šta radi drugo ako je neko premijer.
Sadik Ahmetović, rasprava.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege, ministri. Ja sam prošli put diskutovao na ovu tačku dnevnog reda jer sam smatrao da ovaj dokument treba biti usvojen u ovom Parlamentu, ali očito da je došao u nevakat u ovaj Parlament i da je uveliko počela kampanja za naredne izbore i vjerovatno rezultat približavanja oktobra je i ovo stanje koje imamo i diskusije koje danas imamo. Očito je da je ova Platforma za mir unijela nemir među parlamentarce i ovaj Parlament, a ja sam siguran da u ogromnom dijelu Bosne i Hercegovine kuda se krećem građanima manje treba ova Platforma. Ova Platforma treba nama ovdje u ovoj sali i bilo bi dobro, obzirom na sve ove današnje diskusije da je ovo bila zatvorena sjednica jer ne šaljemo dobru poruku. Misilm da treba uraditi sve da se ova Platforma usvoji jednoglasno u Parlamentu i obzirom na njenu poruku i obzirom na sve ovo današnje diskusije, i obzirom da u Savjetu projekta sjede Borjana Krišto, Martin Raguž, Diana Zelenika, Senad Šepić, Mirsad Đonlagić, Denis Bećirović, Maja Gasal, Lazar Prodanović, Mladen Bosić meni danas više ništa nije jasno. Predlažem da ovih osam, devet kolega iz Parlamenta zajedno sa Kolegijem, zajedno sa predlagačem sjedu prije glasanja i dogovore da ovo, obzirom da ovdje imaju predstavnici iz svih stranaka, da sjedu i da dogovorimo kako naći mehanizam da ova Platforma bude usvojena u Parlamentu jednoglasno. Svako drugo glasanje ili glasanje koje će podijeliti Parlament nije dobra poruka. Ja mislim da samo jednoglasno glasanje, dakle, danas ovdje o ovom dokumentu ovdje šalje najbolju poruku, a obzirom, evo, kao što sam već kazao i pročitao da ima kolega koje cijenim, koji mogu naći rješenja u ovom Savjetodavnom odboru projekta da prije glasanja, vjerovatno će biti pauza, nađete mogućnosti i mehanizme kako na kraju da ovaj Parlament cijeli glasa, svi da glasamo, svi do jednog, za ovu platformu. Jer, bojim se da će ovaj nemir koji sam rekao, koji je proizveden ovdje biti u ovom teškom predizbornom vremenu spušten među građane Bosne i Hercegovine, to svakako pravimo veću štetu nego korist. Hvala lijepo.
Mensura Beganović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. 27 Neka mi neko objasni zašto ovo mora usvojeno jednoglasno? Zašto ova Platforma mora biti usvojena jednoglasno? Ne mora. Neka glasaju oni koji hoće da glasaju za i neka glasaju oni koji hoće da glasaju protiv i to će biti pravo stanje stvari u Bosni i Hercegovini. Što zatvaramo oči pred tim?
Rasprava, Predrag Kožul.
Dobar dan svima. Pa ja ću naprije ovdje izraziti jednu svoju poslovničku dvojbu. Kako točka koja nosi naziv – Informacija o projektu PRO-budućnost i Platformi za mir podrazumijeva da se miovdje izjašnjavamo o ovom dokumentu? Ali evo, na stranu to, ako podrazumijeva u redu, ono što je naizgled nevjerojatno i kontradiktorno, a u ovom barem našem društvu redovna pojava je to da rasprava o Platformi za mir, o miru općenito, uvijek izaziva ogoromnu količinu zle krvi, netolerancije i nemira i to mi danas ovdje imamo. A zašto? Zato što su, evo, pojedine kolege pokušale pažljivo pročitati ovaj dokumenat i upozoriti da možda ima detalja, konstrukcija koje ovaj dokumenat, pa donekle i kontaminiraju i kazati da bi možda bilo bolje, da bi dokumenat bio konzistentniji da u njegovoj preambuli ne stoji vrlo nejasna formulacija, nadmoć suprodstavljenih kulturnih narativa. Šta god tog značilo, ono je nejasno i paušalno i donekle politički obojeno. Kada se kaže da se promatra sa ... nedostatak alternativnih tumačenja povjesti, šta god značilo alternativno tumačenje povjesti to je nejasna, paušalna i opasna formulacija. Mi često ovdje i danas ovdje smo nailazili na tumačenje povijesti i upravo to tumačenje se rađa tom netolerancijom. I zaista držim da bi ovaj dokumenat bio bolji bez te nejasne i paušalne formulacije i to je rečeno. Podijeljeni obrazovni sustav je ustavna kategorija u Bosni i Hercegovini jednako kao u nizu evropskih zemalja, kao u Njemačkoj, kao u Skandinavskim zemljama, samo što je to u skandinavskim zemljama visoka razina demokracije, a u Bosni i Hercegovini se tumači potpuno drugačije. I zaista, ja se slažem sa onim dijelom priče kada se kaže da su te formulacije donekle, da bi ovaj dokumenat zaista bio bolji, neutralniji, bez ovih formulacija jer tumačenje povijesti, obrazovni sustav, kulturni narativi rađaju između nas različita razmišljanja, različite reakcije, različita tumačenja kao što ovdje kaže, a za mir i o miru ja držim da barem tu imamo konsenzus i mogli smo imati konsenzus oko dokumenta. Mogli smo i mi u ovom Parlamentu bez velike rasprave usvojiti ovaj dokumenat ako ga već treba usvojiti u sklopu točke koja se zove informacija bez velike rasprave i mirna Bosna, kako kažu, kao što je to napravljeno u Vijeću ministara, kao što su napravili, kao što je uradilo niz općinskih načelnika iz svih političkih stranaka neumanjujući njihov potpis. Ono što su oni tada potpisali dakako, ovaj, njihovo ulaženje u potpunosti u dokumenat i to, ovaj, način na koji je to napravljeno nimalo. Ja držim da je rasprava o ovom dokumentu imanentna ovom Domu. Ovo je Dom u kojem se raspravlja o dokumentima koje i mi donosimo, koji nam na bilo koji način dolaze, pa i na ovaj način. Rasprava o miru ja držim da je trebala biti u mirnoj i tolerantnoj atmosferi, a nije i to je loše. Držim da je ono što je pokušano oko ovog dokumenta i da smo imali konstruktivnu raspravu bi bio najbolji doprinos ovom dokumentu usvojili ga mi ovdje bilo kada i na bilo koji način. I to bi bilo ono što je, što bi bilo za ovaj dokumenat dobro. Mi smo ovom raspravom, da opet upotrijebim tu riječ, malo kontaminirali sve ovo što ćemo napraviti dalje sa ovim dokumentom i to nije dobro. Držim da je bolje raspravu o ovom dokumentu ovdje prekinuti i pokušati naći zajednički jezik oko njega 28 na tragu prijedloga i zaključaka koje smo već imali kako bi opet ono što je o njemu u ovom Parlamentu, u ovom Domu rečeno bio konstruktivan doprinos samom dokumentu.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja smatram da nije konstruktivno ni prekidati raspravu ni odgađati ovu agoniju jer onda trpe zakoni, trpe druge stvari, a ovo je nešto što raspravljamo već dvije sjednice zaredom. Ja podsjećam da smo i prošli put i ovaj put najviše vremena potrošili upravo na ovu tačku koja je prije toga usvojena od strane, odnosno prihvaćena od strane velikog broja načelnika i svih naroda i svih političkih stranaka maltene ne, od strane Vijeća ministara i onda dva puta od strane Zajedničke komisije za ljudska prava. Pa mi danas ovdje imamo situaciju da resorna ministrica nije tu i sad kolega Ahmetović je pomenuo da se neki poslanici trebaju skupiti, je li, šefovi klubova ili ne znam koga je već mislio, pa postići neki dogovor, a nema osobe koja je najodgovornija za ovo, ministrice Borovac. I sad, vidite, da je tu u pitanju ministar vanjskih poslova kojeg nikad nema, ali ministrica Borovac je neko ko ovdje bukvalno drži svijeću, osigurava pristustvo Vijeća ministara iz sjednice u sjednicu i ne pojavi se na ovoj tački dnevnog reda, ovaj, čini mi se da ona u potpunosti bježi od svoje odgovornosti za ovo pitanje i mislim da je apsolutno neprihvatljivo da takvo bježanje od odgovornosti vidimo na ovom Domu. Ja podsjećam da Poslovnik ne samo daje ovlasti, već i nameće obavezu članu Vijeća ministara, odnosno predlagaču akta da uzme učešće u raspravu svaki put kada to ocijeni da je potrebno. Danas u više navrata bi bila korisna intervencija ministrice Borovac. Ja ne sporim da je tu zamjenik ministra, da je forma ispunjena, da imamo predstavnika predlagača, ali ja ovdje ne govorim o formi, već govorim prevashodno o političkoj odgovornosti i ministrica Borovac je pokazala da ne zna šta je politička odgovornost. Hvala.
Hvala. Samo da napomenem da je ministrica poslala dopis da je spriječena da bude i da je zamjenik Ćosić ovdje prisutan. ____________(?) Jović. Jović, izvinjavam se. Safer Demirović, diskusija. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam i Vas i sve prisutne i sali. Želim da podsjetim sve nas ovdje da se ovdje radi o Informaciji o jednom projektu i da ta Informacija koja treba da se podnese ovdje, šta je urađeno, izazvala ovako žučne rasprave koje već drugi put vodimo na ovom Parlamentu, možda najžučnije rasprave, najteže rasprave, sa vrlo teškim kvalifikacijama, najteže možda u našem ukupnom mandatu, što je meni potpuno neshvatljivo, da ta Informacija može da izazove takve reakcije. Onda me ne čudi ništa što ovaj Parlament i ova zemlja nije u stanju da od Evropske unije uzme toliko potrebni nama novac, a koji nam Evropska unija nudi i moli nas da mi uzmemo, a mi jednostavno, niti imamo spremnosti, niti imamo volje, ali najvjerovatnije ni znanja i bježimo od toga da otvoreno kažemo o čemu se tu radi. Dakle, isto i ovdje, ja ne znam šta je problem da se ova Informacija, kao informacija, prihvati. Šta je tu sporno? I ja predlažem i Vama da kontrolišete raspravu, da usmjeravate raspravu, da je kanališete upravo onako kako je ova tačka dnevnog reda i naslovljena bez pojedinačnih prozivanja koja su ovdje prisutna danas cijelo vrijeme kao najtvrđi, najrigidniji predizborni skup i, da vam pravo kažem, mene čak i ne interesuju rasprave koje se vode o pojedinim entitetima ko šta kome radi, za koga šta ko radi, nego jednostavno da imamo tačku dnevnog reda o kojoj bi trebalo da se izjasnimo na način upravo onako kako je ona definirana. Hvala.
Znači, samo da vas napomenem, da vas podsjetim da je Zajednička komisija za ljudska prava razmatrala ovaj, ovu Informaciju i predložila Predstavničkom domu da usvoji Platformu. Safer Demirović, rasprava.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući i pozdravljam, naravno, Vas i sve prisutne i evo poslije ovih u manjaj ili većoj mjeri predizbornih diskusija želim da samo kratko kažem vezano za ovaj materijal, da je meni zadovoljstvo i svakako da ću ja podržati ovu Platformu i naravno da podržavam sve ono što afirmiše, što razvija, izgrađuje mir u Bosni i Hercegovini, obzirom da mir u našoj državi nema alternative i bez obzira od koga to dolazi, a za mene posebno zadovoljstvo predstavlja što je to došlo od strane gradonačelnika i načelnika sa prostora cijele Bosne i Hercegovine i ja sam ubjeđen da su oni ti ljudi koji sigurno imaju bolju konekciju i bolji odnos sa našim građanima nego što to imamo mi. I žao mi je, evo, danas se vidi koliko smo mi zapravo izgubili taj osjećaj i tu vezu vodeći se nekim sekundarnim ili tercijalnim nekim interesima zapravo sa našim građanima o onom što naše građane zapravo interesuje. Znači, podržaću u svakom slučaju ovu Platformu. Zahvaljujem se.
Hvala. Ovim zaključujemo raspravu po 15. tački dnevnog reda. 30 Prelazimo na 16. tačku, Ad. 16. Informacija o sprovođenju Plana hitnih mjera u realizovanju aktivnosti u vezi sa migrantskom krizom, predlagači tačke: Borjana Krišto, Nikola Lovrinović i Predrag Kožul, broj: 01-50-1-1315/18 od 30.05.2018. godine Ovu tačku je, ova tačka je odlukom Doma na prvom dijelu sjednice uvrštena u dnevni red, predlagači su tražili da predstavnik Savjeta ministara pruži usmenu informaciju o ovoj temi. Otvaram raspravu. Predrag Kožul, rasprava.
Dobro, evo i ja ću najprije podsjetit na povjest ove ili slične točke u ovom Domu u zadnje tri sjednice. Dakle, mi smo na 61. sjednici, sredinom prošlog mjeseca, imali točku dnevnog reda – Informacija o provedbi Plana hitnih mjera i realiziranju aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima BiH u vezi s pitanjem izbjegličke krize u regiji. Tada smo tu točku skinuli s dnevnog reda jer ova Informacija u pisanoj formi, koju smo imali, je bila potpuno neaktualna, bila je stara, a stvari su otišle dalje. Donijeli smo zaključke da nam Vijeće ministara pripremi sveobuhvatnu informaciju o trenutnoj situaciji u ovoj oblasti i čekali tu, taj dokumenat. U međuvremenu stvari su se odvijale svojim putem, situacija u ovom dijelu je se komplicirala, a mi tu informaciju nismo imali, pa smo na zadnjoj sjednici predložili ovu točku dnevnog reda da je ipak raspravimo kako bi donijeli određene zaključke i ažurirali ovu temu, jer ona prisutna je u čitavoj državi osim u ovom Parlamentu. Saću kazati da, evo, ako postoji tema ozbiljna ili problematika u kojoj je ova zemlja imala sreće, a i vrlo malo sreće je imala u zadnjih ne znam koliko godina, to je pitanje migrantske krize u Evropi, Sredozemlju, posebno u jugoistočnoj Evropi, to je ozbiljan problem koji traje već otprilike tri godine unazad i koji je u svojoj prvoj fazi, skoro dvije godine, našu zemlju zaobišao, a oko nas je se dešavao. Nije trebalo puno pameti pa procijeniti da to nije trajna kategorija i da će doći to i do nas. Ali ovo vrijeme koje smo kupili dok su ti migranti prolazili drugim rutama trebalo je poslužiti da se ova zemlja u jednoj barem stvari vrlo ozbiljno i kvalitetno i dobro pripremi za situaciju kada kriza dođe i ona je došla. I da li smo se pripremili? Imali smo vremena i kapaciteta, ako nije bilo dovoljno kapaciteta imali smo vremena da ih osiguramo. A podsjećam vas, Služba za poslove sa strancima ima 230 uposlenih, Ministarstvo sigurnosti oko 200, Državna agencija za istragu i zaštitu 789, to su smo čitali ili nešto više, Granična policija vjerojatno oko 2,5 tisuće i da ne nabrajam dalje agencije koje na različitim razinama postoje, a nadležne su baviti se ovim, ovom temom ili ovim problemima. I šta smo imali u proljeće, šta imamo trenutno ili šta smo imali prije mjesec ili dva u državi? Raspad sistema, raspad sistema po pitanju migranata i izbjeglica, a na temelju samo po službenim podacima nekoliko tisuća migranata izbjeglica, službeni i neslužbeni podaci su se razlikovali. I u situaciji kada imamo taj raspad sistema, a nismo se dobro pripremili jer se u hodu pripremaju sve ova tijela i službe, dolazi do, šta dolazi do, raspad sistema u Ministarstvu sigurnosti i ministar je zapravo za govornicom s koje histeriše, optužuje i prijeti i SIPA-om i Tužiteljstvom, na temelju kojih nadležnosti, na temelju čega ne znam. Imamo slične stvari u različitim agencijama, imamo problem neprovođenja postojećih zakona iz ovog segmenta, neprovođenja 31 njegovih odredbi, imamo problem da se institucije, nadam se, ubrzano i dobro pripremaju za ovo, prekasno, prekasno jer problem imamo, problem je ozbiljan i problem će rasti. Da previše ne kompliciramo i polemiziramo o ovoj temi, mi ni danas ne možemo relevantno o njoj razgovarati, jer nemamo kvalitetnu dostupnu informaciju, nemamo jedno izvješće o trenutnoj situaciji o podacima o ovoj temi, a tražili smo ga zaključcima ovog Doma prema Vijeću ministara. Stoga smo, obzirom da smo predlagatelji ove tačke, uz nju ćemo predložiti jedan mali set zaključaka, ja ću ih, a nema vremena samo ću ih podijeliti a ne pročitati, oni su usmjereni prema tome da dobijemo sveobuhvatnu informaciju o ovoj temi i u operativnom dijelu i o svim brojevima, a i u sigurnosnom dijelu informacije i da o toj informaciji pisanoj, relevantnoj, kvalitetnoj, ako je kvalitetna priprema, razgovaramo na idućoj 64. sjednici, prijedlog je ovog Doma, ta sjednica je, podsjećam vas, zakazana za početak idućeg mjeseca. Dakako važno je da informaciju dobijemo kvalitetnu i da smo i mi kao ovaj Parlamenat uključeni u zbivanja na ovu temu. Evo ja ću sada podijeliti ove naše zaključke i evo zahvaljujem.
Vi predlažete da ponovo na sledećoj sjednici bude rasprava na ovu temu
Evo podijelićemo zaključke
Ne,
Ne, ne
A da sad prekinemo raspravu ili da nastavimo
Ne, ne, MLADEN
da bude i sad, ok.
Zašto je prekinuti ...
Senad Šepić rasprava, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ovo je stvarno veliko pitanje na terenu, ja sam nedavno bio u Bihaću, u Krajini, dakle direktno sam posjetio ove, ova mjesta gdje boravi sad u ovome momentu najveći dio ovih migranata u BiH, dakle situacija je stvarno, stvarno preteška. Dakle, imamo jednu osim tog nekog, kako bi rekao, dakle tog problema sa smještajem tih ljudi, imamo jednu širu vrstu socijalnog, pa i političkog problema koji se evo stvara u tim sredinama u kojima 32 sad u ovome momentu najvećim dijelom borave migranti. Ja sam početkom godine tražio raspravu i tražio diskusiju i tražio sam neku vrstu mjera i neku vrstu akcije koju trebaju nadležne institucije preuzeti da ne bi dolazilo do ovakvih problema. Sad u ovome momentu 2/3 od ukupnog broja ljudi, migranata u Bosni i Hercegovini, nalaze se na prostoru Unsko-sanskog kantona. Nedavno je policija, kad je pretresala te objekte, našla jako puno hladnog oružja, u međuvremenu je jedan, dakle, bila je i tuča gdje je jedan od ovih migranata i ubijen. Ja ne znam koliko ljudi koji vode zemlju, institucije države, a ovo nije pitanje koje može riješiti nijedan kanton, čak ni entitet, općina da ne govorim, dakle ovo je stvarno pitanje koje, koje država mora dati odgovor na njega. Nisam siguran koliko uopšte ljudi imaju predstavu gdje se mi trenutno nalazimo i gdje to nadalje može eskalirati, dakle nije po prvi put da kad se desi veliki problem da onda mi pokušavamo da gasimo, ovaj, požareve, ali sad u ovome momentu moramo imati tu neku direktnu akciju i direktan, kako se zove, odgovor i danas direktno obavezivanje institucija da nešto konkretno urade. Ja razumijem i prijedloge koje je kolega, kolega Kožul spomenuo, ali to je nešto što u narednim koracima može samo biti neka nadogradnja na neki zahtjev kojeg mi trebamo danas ispostaviti, obavezujući zahtjev kojeg trebamo ispostaviti Vijeću ministara, institucijama države da u tom smislu odreaguju. Ja sam nedavno bio i u Berlinu, sreo sam se sa zvaničnicima Njemačke, i u razgovorima, raznim razgovorima kad smo spomenuli ovo pitanje ljudi su rekli da su prije tri godine uputili svim zemljama zapadnog Balkana dopise u kojima su zatražili od njih da im dostave određene strategije, planove za eventualnu migrantsku krizu koja se može pojaviti u njihovim zemljama. Prema onome što sam dobio u Berlinu rečeno mi je da su sve druge zemlje odgovorile i dostavile konkretne planove, da država Bosna i Hercegovina nikada nije odgovorila na dopise. Dakle, a radi se o sredstvima koje je Evropa, Njemačka, Evropska unija planirala za ovakve slučajeve, jer oni su, dakle, znali na vrijeme da će ovo biti ogroman problem. Zato ja predlažem danas zaključak, dakle da Parlamentarna skupština BiH, Predstavnički dom da obavezuje Vijeće ministara da odmah, dakle mi ovdje nemamo prostora, mi imamo informacije, imamo stanje na terenu, imamo problem, dakle da odmah u saradnji sa nadležnim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini utvrde državni plan i državni odgovor i mjere za cjelovitu i sveobuhvatnu akciju rješavanja migrantske krize u Bosni i Hercegovini. Rekao sam maloprije, ovo nije pitanje lokalne zajednice, ni Kladuše, ni Bihaća, ni Hadžića, ni Mostara, ni Livna, ni bilo koje druge općine, mi kao Parlament danas moramo obavezati Vijeće ministara da ovo hitno, dakle, i znam da tamo evo i ministar je Mektić bio tu jako aktivan, ali i drugi ministri, ljudi pokušavaju nešto napravit, al' da ih i mi dodatno ojačamo u tom smislu, da ih obavežemo, da im damo tu vrstu, kako bi rekao, snage da to ljudi mogu uraditi, al' da jednostavno i oni shvate nema više ovdje vremena da mi pravimo neke planove za neku narednu sjednicu koju, za koju niko ne znamo kaće se održati i hoće li se uopšte održati neka naredna sjednica Parlament. Zato vas molim da u ovom smislu odreagujemo na ovakav način i da tako pošaljemo mi poruku da, evo, se sa ovoga nivoa uključujemo, iako, ponavljam, prilično je sve ovo kasno, al' evo mi dajemo taj svoj odgovor i dajemo neku svoju vrstu reakcije ono šta u ovome momentu možemo uraditi. Ja ću napisati i u pismenoj formi dostaviti ovaj zaključak i očekujem da u tom smislu podržite ovaj zaključak.
Pa koliko mi je poznato Ministarstvo bezbjednosti i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice bi trebalo da su resori koji su u ovoj oblasti, ne znam da li želi ministar Mektić ili ne 33 znam ko da da neki pregled ili da nastavimo diskusiju, ako nema. Ako možete ukratko da date presjek stanja, pa možda je lakše usmjeriti diskusiju kasnije.
Dobar dan svima, uvaženi poslanici, uvaženo predsjedništvo radno, predsjedavajući. Kad su u pitanju ove migracije, ja mogu da kažem da su one po svom karakteru sasvim različite od onih koje su se dešavale 2015. godine, tad se radilo o masovnom prilivu i bukvalno države su otvarale svoje granice, vršile prihvat tih migranata, transfer do izlaza, druga država prihvatala itd. itd. Nema sad otvorene granice, sad su zatvorene granice i sad se radi o nezakonitim migracijama, radi se o ilegalnim migracijama i radi se o problemu da te migracije kreću najvećim dijelom iz Grčke, jednim dijelom idu preko Bugarske, Srbije u Bosnu i Hercegovinu, a drugi dio ide iz Grčke preko Albanije, preko Crne Gore, iz Crne Gore jedan dio u Srbiju pa u Bosnu i Hercegovinu, a drugi dio direktno iz Crne Gore pa idu u Bosnu i Hercegovinu. Ovo nije problem što se dešava samo u Bosni i Hercegovini, ovo je problem na čitavoj ruti. Ja sam juče bio u Briselu, razgovarao na toj konferenciji, na tom sastanku ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije kaže prema njihovoj procjeni sad ima oko 6 000 migranata u Srbiji, u Republici Srbiji. Mi imamo negdje, ja procjenjujem, oko 2,5 hiljade. U ovoj godini je ušlo, prema našoj ocjeni, i registrovano oko 6,5 hiljada migranata, znači negdje oko 4 000 migranata je izašlo iz Bosne i Hercegovine. Ne možemo mi ni zaustaviti ove migracije, nit će to se moći, u budućem vremenu neće, ja sam juče bio na sastanku u Briselu, ponovo ponavljam, ove će migracije trajati još duži vremenski period. Nažalost, ali tako je. Ja sam predlagao juče da se nađemo jednu tačku na ovoj balkanskoj ruti i da se svi fokusiramo na tu tačku, da je zatvorimo, ali je očigledno ne može se postići takvo jedinstvo. Svako treba da radi na vlastitom jačanju granice i da zaustavi granicu. Nije tačno da Služba za poslove sa strancima ima toliki broj ljudi, to je po sistematizaciji, 60% je popunjenost. Od 2,5 hiljade graničnih policajaca 500 policajaca nedostaje. Nijedna agencija nema popunjenost preko 65%. Koji su nam kapaciteti, kako da budemo efikasniji? Evo sad tražimo da se da dodatni broj, zaposli grničnih policajaca, ovaj, nema sredstava, nema para, s čime. Sad sam držao donatorsku konferenciju ja ovdje i molio predstavnike međunarodne zajednice i ambasade da nam pomažu. Pa mi nemamo, nemamo osnovnih sredstava da evo šaljemo, vršimo pregrupisavanje policajaca, uputili smo dio policajaca iz Direkcije za policijsku koordinaciju i iz SIPA-e na granicu da pomogne Graničnoj policiji. Od danas uvodi se MUP Republike Srpske sa 70 – 80 policajaca, ušao je, policija Brčko Distrikta, nemam čim ljudima platiti dnevnice, nemam čim platiti smještaja, molim strane ambasade tu da plate. Pa čime, kojim kapacitetima da se mi borimo? Pa možemo mi pričati o ovom problemu, to je kriza migrantska koja će, koju ne može Bosna i Hercegovina da zaustavi, ali možemo da se potrudimo da sve stvorimo i materijalne pretpostavke i sve druge kapacitete da stvorimo da upravljamo tim procesom. Dakle, kad uđu da ih onda, pre svega da radimo na zaštiti granice, da ih što manji broj uđe, a kad uđu onda da obezbjedimo humanitarni aspekt ove krize. Imamo mi planove, mi smo 2015. godine uradili plan, kad je ona kriza bila, al' imamo i sad plan za ovu krizu, al' ne ferma niko taj naš plan. Juče je Opštinsko vijeće u Velikoj Kladuši donijelo zaključak da neće, da ne daju da bude centar u Velikoj Kladuši. Bihać ne da da bude centar u Velikoj Kladuši, u Bihaću. Šta nama vrijedi od planova, šta mi sad da radimo, kako da ispoštujemo te naše planove? Mi smo na Savjetu ministara donijeli, utvrdili hitne mjere, utvrdili plan, ali ne možemo da realizujemo taj plan. Puno je političkih dezinformacija, špekulacija i kampanje, to su, to su, ja sve što sam čuo ovdje o ovoj migrantskoj krizi to je nevjerovatno, kalkuliše se sa nekih jedanaest lokacija u Bosni i Hercegovini na koji će se naseliti ti migranti itd. Da se daje azil, pa da se promijeni nacionalna struktura itd. itd. ne bi komentarisao, nijedan azil nije odobren nijednoj osobi u Bosni i Hercegovini, niti oni žele azil u Bosni i Hercegovini, žele samo da idu. Ali nemojte, ovaj, da, 34 da, ja neću da budem dio, nit me interesuje nečija politička kampanja na bazi ovih migracija, trudimo se, radimo, našli smo objekat u, Agrokomercov u Velikoj Kladuši, ne znam kako ćemo riješiti ovaj problem sa Opštinskim vijećem gore, imamo sredstva finansijska obezbjeđena od međunarodnih donatora, našli smo ovaj još jedan objekat ovdje u Sarajevu, u Hadžićima, imamo obezbjeđena sredstva međunarodnih donatora ali ne možemo doći u posjed tih objekata, ne možemo da uđemo u te objekte. Ti bi objekti u potpunosti zadovoljili naše potrebe. Dalje, kad su u pitanju političke konotacije, da vam kažem ja, sad se govori o tome i mi smo na sjednici Savjeta ministara puno pričali o tome, ko podnosi teret ove migrantske krize i kako se podnosi teret ove migrantske krize. To je, političke špekulacije, opet kažem, mene ne interesuju, ja znam da je problem što sam ja inzistirao da ode u Salakovac. U Salakovcu je dole državna institucija namjenjena za smještaj izbjeglica i ja sam inzistirao. Onaj ko je napravio problem, to je stvar na Tužilaštvu, pustite sada nek Tužilaštvo riješi svoj, taj, to pitanje i taj problem. Ako ima krivične odgovornosti Draganove, ministrove, što su ti ljudi upućeni u Salakovac pa dajte insistirajte na toj krivičnoj odgovornosti. Najmanji je problem krivična prijava i da ja budem procesuiran i da ja snosim tu odgovornost. I onda se postavilo pitanje rasporeda, političko pitanje kako će da se snosi taj teret. Ali vratiću vam se sada i na 2015. godinu kad smo očekivali migracije iz Srbije, hiljade, desetine hiljada migranata je dnevno prolazilo i kad smo odredili da će prihvatni centar biti u Bijeljini i za to našli tamo i rezervisali prostor, neka stara tvornica duhana, doveli struju, infrastrukturu, vodu i sve tako dalje, i sve tako, onda niko nije pitao kako će se podnositi u političkom smislu teret te krize. Pa dajte, ne može, dajte imamo tu krizu za koju mi ne snosimo nikakvu odgovornost, nikakvu odgovornost, koja nam je jednostavno nametnuta i koja će još godinama trajati sigurno, to vas uvjeravam. Dajte da vidim, dajte pomozite nam da dođemo do kapaciteta, pa de nam recite možemo li mi da zaposlimo 300 policajaca graničnih. Evo ja vam garantujem da ćemo za 50% smanjiti migracije. Ne možemo, zato što ne možemo da dobijemo marke. Dajte nam da kupimo potreban broj vozila, termovizijskih kamera, radara itd. itd. smanjićemo migracije, zaustaviti. Ne možemo dobit. Pa možemo mi pričati ovdje koliko hoćemo, možemo okrivljivati koga hoćemo, ja jedino pristajem na korektne primjedbe koje nisu, nemaju političku pozadinu i politički karakter, ničija me kampanja ne interesuje. Dajte da stvorimo kapacitete, dajte da nađemo, da nađemo sredstva ovdje itd. i da opremimo našu Graničnu policiju, naše službe i ja vam garantujem da ćemo riješiti taj problem, držati ga pod apsolutnom kontrolom, da se neće znat uopšte da postoji takav problem u Bosni i Hercegovini, ali nema. Pa znate koliko je dosad Vijeće ministara ili Savjet ministara izdvojio za migrantsku krizu? Neki dan smo donijeli odluku 75.000 maraka. A znate koliko košta dnevne potrebe te krize? Pa dajte, pa čime. Pa nemam namjeru uopšte da vam ni sugerišem, ni da govorim šta ja mislim kako bi trebalo da radim, ali ljudi, dajte da se opredijelimo, da vidimo, dajte nam kapacitete, pa ne možemo mi, nemamo, mi imamo jednu normalnu situaciju, iz jedne normalne situacije kad smo imali 500 policajaca graničnih manje i kad imamo u Službi za strance, nemojte govoriti po Pravilniku koliko je predviđeno, pitajte kolika je popunjenost tih institucija i sad kad imamo jednu izvanrednu situaciju ništa se ne mijenja. Evo sad smo računali, MUP Republike Srpske je uveo 60 policajaca da radi zajedno sa Graničnom policijom, dnevnice, smještaj, ishrana tih ljudi dnevno 88 hiljada, pa nemamo marke, pa čime da se borimo. Sve ostalo je za mene priča, dajte nam resurse, dajte nam kapacitete, dajte nam sredstva i tražite onda odgovornost. Hvala vam.
Hvala. 35 Milica Marković je prijavila da je bila prva na listi i da je greškom skinuta sa liste. Izvolite.
Za raspravu, za raspravu ....
Za raspravu ili za krivi navod?
Za raspravu.
Onda, ovaj, izvinjavam se morate sačekati. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Pa ministar je zapravo potvrdio moje navode, mi nemamo, mi nemamo, mi nemamo, mi nemamo. Brojevi zaposlenih, koje sam ja čitao, su brojevi koje sam ja, nemam ja podatke u pravilniku jedne, druge, treće institucije, iz Proračuna za 2017. godinu, a kad broj u dnu proračuna uposlenih piše to su valjda oni uposleni za koje postoje proračunska sredstva za plaće i te sam brojeve čitao, valjda. Druga stvar, dakle mi nemamo, mi nemamo, mi nemamo i mi nemamo, iako, kako naš narod kaže narodski, .... je ležeć vidjela 2015. da moramo imati. Dalje, Salakovac državna institucija, ali sa jasno definiranim pravilima ko ide u Salakovac, pravo na smještaj, osobe kojim je priznat izbjeglički status itd. itd. a ne pokupit na ulici, strpati u autobuse i vozi u Salakovac i reći da je to zakonito, a meni evo sad Služba za poslove sa strancima ne poziva se ni na kakav zakon kad kaže koji je pravni status za to. I onda kazat – hapsi, pozivat SIPA-u, pozivat Tužiteljstvo da hapsi određenog čovjeka, ministar sigurnosti s govornice, a s govornice se ne može voditi Ministarstvo, to je problem. Dakle, potvrđeni su navodi, mi smo trebali se ozbiljnije za ovo pripremiti i moja rasprava nije politička, ni predizborna, moja je rasprava u cilju da evo i ovaj Parlament pomogne puno više kad imadne relevantne informacije u dijelu u kojem može rješavanju buduće situacije sa migrantskom krizom, jer ona će, i sami ste rekli tu se slažemo, trajati.
Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. Ministar je u svom izlaganju zaboravio reći nam nekoliko važnih podataka koji govore, između ostalog, o strukturi migranata, a pretpostavljam da ima te podatke i mislim da bi trebalo čisto radi istinitog informisanja i to da iznese. Također ministar je ranije u svojim izlaganjima govorio o direktnoj avio-liniji Teheran – Beograd, gdje se zloupotrebljava bezvizni režim Iran 36 – Srbija i da jedan broj ljudi na taj način, dakle, mimo ove migrantske rute ulazi u Bosnu i Hercegovinu, pa bi ga zamolio da i o tome nas također informiše, jer mislim da je važno da Parlament ima informaciju koja nije samo iz medija. I samo ću još jednu rečenicu reći, prije tačno 180 dana, 22.12. sam sjedio s ljudima iz, koji su uposlenici Granične policije, koji su mi kazali kuda će migranti ulazit za tri, četiri, pet mjeseci, to su znali i ljudi iz Granične policije. Ja im nisam vjerovao da je to baš tako kako jeste, pa smo zajedno otišli i prešli u Srbiju i vratili se iz Srbije da nas niko nije gledao. Onda su od mene pokušali napraviti cirkusanta, koji pravi skandal od nečega što ne postoji, iako sam ja ukazao na činjenicu koju uposlenici Granične policije svi znaju, ali ne smiju reći jer će ostati bez posla. Postavio ovdje pitanje, ministar Mektić je tada vrlo konkretno i korektno reagovao, to moram reći, ali ovi iz Granične policije se ubili da ... dokažu da taj problem ne postoji. Danas 174 dana nakon što sam ja bio tamo svi kukaju kako ne mogu zakrpit te rupe, a dok se ovo nije desilo svi su govorili kako problem ne postoji, isključujući Ministarstvo sigurnosti. Neki dan kad smo bili kod gospodina Ujića, imali smo sastanak 45 minuta, nakon sastanka nas je čovjek pozvao da izađemo ispred institucije, čovjek radi svoj posao, moj je to utisak, druga je stvar da li ima kapaciteta institucija ili nema, 35 novih migranata je bilo za tih 45 minuta prisutno ispred zgrade. Odakle su došli, ne znaju, kuda su prešli, ne znaju, ali znaju da su u centar glavnog grada došli da se prijave, ali izgleda da Granična policija i dalje tvrdi da nema problema i da ne postoje te, ... vjerovatno zato što te švercerske rute su korisne još uvijek mnogima koji tamo rade ili su povezani, jer tuda prolazi ne pitajte šta sve ne. Hvala.
Salko Sokolović, ispravak krivog navoda.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa evo samo da malo, uslovno rečeno, repliciram ministru, mada nije to replika već da potvrdim ono upravo o čemu je on govorio. Vi se dobro sjećate kad smo usvajali budžet države za 2018. godinu kakve su bile diskusije, evo konkretno šta sam ja govorio, ali ispostavilo se danas da sam bio u pravu, da je mal budžetski okvir, da je ovoj državi potrebno daleko više sredstava, evo ovo o čemu je maloprije govorio ministar, da bi uposlili ljude, da bi se materijalno obezbjedile agencije sigurnosti u Bosni i Hercegovini da spriječe ovaj problem, ali je to dokaz nesposobnosti vlasti da prepozna problem koji ide iza brda. Stvar vizije čovjeka, a kroz to se ogleda i njegova pamet, je da ima tu pretpostavku, da ne kažem ovo o čemu je maloprije govorio gospodin Magazinović, da smo imali dovoljno podataka da smo znali da će nam se desiti ovo danas. Međutim, ovdje je cilj vlasti da ovu državu finansira kao i Sarajevski kanton i onda kad dođemo u ove probleme u kojima se danas nalazimo nit znamo gdje ćemo, ni šta ćemo, niti se imamo kome obratiti jer nismo prvo svoje kapacitete obezbijedili da mogu biti u funkciji ovog problema koji ima danas, pa da nam onda i neko sa strane pomogne, a onda dodatno ovo da imamo kapacitete, a da ih ne možemo iskoristiti. Znači, puno je tu nekih bitnih problema i to je briga o ovoj državi. Znači, vlast u ovo, u momentu sada i prije kad je trebala da planira ili nešto dobro što će se desiti u Bosni i Hercegovini ili loše nije odgovorila svojoj funkciji i moramo tu činjenicu imati u vidu, jer ovo je proces koji će biti i 2019. dvadesete itd. Znači, oni koji budu došli i budu dio vlasti ili budu kreirali buduću vlast moraju znati propuste prethodne vlasti da bi spriječili određene probleme. I evo da kažem što je maloprije gospodin Kožul govorio, gospodin Ilija Lasić je nelegalni komesar, on nije imao pravo da zapriječi rad državnih institucija i nije samo on odgovoran, odgovorni su svi oni u lancu koji su poslušali naredbu čovjeka koji nema pravo da sjedi na poziciji na kojoj se trenutno nalazi [[govornik se 37 upozorava na vrijeme]] u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, jer se direktno krši Ustav Federacije BiH, koji kaže da ministar i komesar ne mogu biti iz istog konstitutivnog narod. Komesar u HNK mora biti ili Bošnjak ili Srbin i onda bi ispoštovali, a onda bi vjerovatno imao odgovornost da se postavi onako kako treba prema višim instancama, a to je država Bosna i Hercegovina. Hvala.
Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući, na prošloj sjednici kad su i predlagatelji ovo stavili i kada smo mi podržali da to završi na dnevnom redu, tada je bila intencija da mi dobijemo dokumente od Vijeća ministara, danas kada vi to gledate mi nemamo o čemu raspravljamo, dakle mi nemamo informaciju o stanju i položaju migranata i migrantskoj krizi u Bosni i Hercegovini. Onda je ovo trebalo da se zove inicijativom gdje se zadužuje Vijeće ministara da nam dostavi, a budući da je prekinuta sjednica i da je Vijeće ministara imalo punih 20 radnih dana da nam dostavi ovu informaciju, oni to nisu učinili i Vi ste nas sada kao zastupnike i zastupnice sveli na to da mi pišemo ono što je usmeno izlaganje uvaženog ministra sigurnosti. Dakle, i da zapisujemo kakvo je stanje u Bosni i Hercegovini kada govorimo na ovu temu. Dakle, ja Vas pozivam da prekinemo ovo, da ovo bude onda u formi da se do naredne sjednice zaduži Vijeće ministara da nam dostavi sve ovo što je uvaženi ministar i naveo, ali ne samo on i drugi relevantni ministri i ministrice, sa svim službama. S druge strane mi smo zapisivali, evo šta ministar govori. Dakle, 2015. gospodine ministre, prihvaćen je onaj plan i program na Vijeću ministara, mi raspravljali ovdje o njemu i imali smo tada kao obezbijeđene resurse za tu migrantsku krizu koja se najavljivala. 2017. već se vidjelo da je migrantska kriza već pred vratima Bosne i Hercegovine i pri usvajanju budžeta niko od relevantnih institucija se nije obratio Zastupničkom domu ili Domu naroda da traži dodatna sredstva. I ja Vas molim da to sve što ste rekli ovdje za govornicom, da fino stavite na papir, da sve te zahtjeve za dodatnim kapacitetima, ljudskim resursima kako Državne granične službe, tako i drugih, stavite u formu prijedloga i da ovdje se raspravlja i da se pronađu sredstva, a ne samo 75 hiljada KM koja ste Vi odvojili. S druge strane, nije baš sve tako da se Državna granična služba pripremala za ovo, nije. Mnoge policijske agencije na državnom nivou su se pripremale za izbor i reizbor direktora i samo je sve bilo fokusirano na to da li će oni ponovo sjesti u fotelje i kada su sjeli sada kukaju aman zaman nemaju dovoljno para. Dakle, tu trebate i Vi kao ministar i svo nadležno i pravosuđe i svi ostali da reagujete da oni koji neće, kako ste Vi rekli, da se odazovu, odnosno da ne fermaju Vaše zahtjeve, pa što ne poduzimate nešto što su onda oni, što ne dođe zahtjev da se smjenjuju ti ljudi, da ne rade svoj posao sa onim što je bio plan i program za migrantsku krizu. Dakle, i Vi govorite da sve što je u medijima ili što čujete su dezinformacije [[govornik se upozorava na vrijeme]] zamislite kako je nama da mi kao zastupnici i zastupnice za ovu tačku dnevnog reda pretražujemo portale da bismo se informisali [[govornik se upozorava na vrijeme]] jer mi nemamo nijedan validan dokument da bismo mi danas raspravljali na ovu temu.
Hvala. 38 Znači, već drugi put dobijamo prijedlog da se pripremi pisana informacija o ovome, imamo prijedlog zaključaka koji su potpisali Borjana Krišto, Nikola Lovrinović i Predrag Kožul, koji također kao predlagači predlažu isto to da se uradi. Ja predlažem da se Dom izjasni oko toga da sad usvojimo te zaključke, jer to onda znači ponovo rasprava oko tih zaključaka, što je bila intencija ove tačke dnevnog reda i da prekinemo ovu tačku usvajanjem zaključka koji će obezbijediti pisanu informaciju za kvalitetnu raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja bih Vas, uvaženi predsjedavajući, vas kao Kolegij da podsjetim da kada se delegiraju tačke na dnevni red, to je bila praksa evo do dana današnjeg, da se ne može završiti na dnevnom redu ukoliko nema pisanih materijala. Dakle, šta mi imamo danas, evo ja Vas, moj kompjuter i ja kad otvorim ovu tačku, a pratim i koverte koje dolaze u naš Klub, ovaj, ništa mi od pisanog materijala niste dostavili. Ja kad kliknem ovdje da otvorim šta je pisani trag ovoga svega ja nemam. Ja u ime Kluba Demokratske fronte tražim pauzu od pola sata da se vi konsolidujete i da mi kažete, date odgovor ili da možda potraži, možda do našeg Kluba nisu stigle...
Pa nema potrebe, samo da Vam objasnim. Znači, Dom je glasao da se ova tačka uvrsti ovako bez materijala u dnevni red ne Kolegij, na početku ....
A mi kad smo izglasali tad su oni trebali da dostave to.
39 sjednice prije ... saslušajte me, na početku sjednice prilikom utvrđivanja dnevnog reda svima je bilo jasno da ne postoji pisani materijal, uprkos tome Dom je to usvojio i sad imamo ovu tačku, ja predlažem da glasamo sada da se obezbijedi pisani materijal pa da onda nastavimo ovu raspravu inače ćemo dva puta imati istu raspravu. Evo to je prijedlog. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa šta predlažete, da nastavimo raspravu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Dakle, ja vas podsjećam i nadopunjujem se na gospođu Maju Gasal-Vražalica da smo mi sa prethodne sjednice imali zaključak kojim nam se trebalo dostaviti informaciju, rekli smo da nam je ona prethodna stara i nismo je dobili, pa smo prekinuli sjednicu, pa nastavili je evo danas, pa opet je imalo vremena, nismo dobili informaciju, pa kaćemo je dobiti. Dakle, ja bih samo malo gospodinu ministru rekao sljedeće, dakle kamo puste sreće da ste, gospodine ministre, kako ste danas ovdje ovako čvrsto, jasno govorili šta vam fali, nedostaje, kad ste one držali silne tiskovne konferencije tako govrili tamo, kamo puste sreće. Dakle, što danas ne kažete da hapisite načelnika Bihaća i Velike Kladuše. Dakle, otišli ste u Bihać, razgovarali ste sa predsjednikom vlade županije i tamo komesarom, dolje niste ni otišli. Pazite, znači, Vi ste izazvali ovu priču, Vi ste izazvali ovu priču da ona se pretvara, što ste rekli, u predizbornu ili ne znam kakvu, nismo mi. Vi ste govorili, dakle, otkud Vam pravo da govorite da se neko hapsi, pa ne možete Vi to ministre, nemate Vi te ingerencije. S kojim pravom Vi tako govorite u, onaj, kažete da su ilegalne imigracije, a onda hapsite svog kolegu iz policije, a sve su vam ovo ilegalno ušli, nezakonito. Pa Vi kažete treba uhapsiti čovjeka, predsjednika vlade županije treba uhapsiti. Pa dajte molim Vas, ne možete tako. Znači, Vi pazite šta govorite i tražite da, govorili ste prije pola godine, gospodine ministre nemojte izlaziti, da je sigurnosna situacija dobra, govorili ste, a sad kažete da ne možete nadzirati ništa, pa nemojte tako gospodine ministre dajte čujte i nas, nemojte tako. Slažemo se da nemate kapaciteta sve, al' trebate tako govorit, a ne, dakle, Vi stvarati neuralgiju koja i na nas je prenositi i na medije prenositi i u javnost je prenositi. Nemojte se ljutiti, nemojte se ljutiti, dakle, dajte tražite ovo što ste sad tražili na svim press konferencijama i smatrajte nas odgovornim, a ne prvo izreknete neke riječi pa onda šta, onda nas krivite što je to tako. Nismo mi krivi, gospodine ministre, nismo mi, niti smo ih poveli, nit smo rekli da je neko uradio protuzakonito, nego ste Vi to govorili i pozivali Tužiteljstvo, pozivali ovo, pozivali, pa dajte, dajte razmišljajte malo. Ovo što ste danas rekli, ok, dajte da nađemo rješenje, dakle, da se popune policijske, da se nađu novci, da, to je put kojim treba ... pa nećete, mora se naći rješenje.
Šefik Džaferović. 40 ŠEFIK
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, uvaženi ministri. Ja sam se javio za riječ da kažem da spadam u red onih koji misle da o ovome svemu treba pribaviti jednu detaljnu informaciju i onda obaviti ozbiljnu raspravu, ali evo rasprava je krenula kuda je krenula i sada sam se javio za riječ da reagiram na izlaganje gospodina Lovrinovića i da kažem sada ovdje, ja sam javno o tome govorio, da ako misli na događaj koji se desio na Ivanu, na kojeg je reagirao ministar sigurnosti, da ste gospodine Lovrinoviću onda grdno u krivu. Ja mislim da je trebao reagirati ne samo ministar sigurnosti, kako je reagirao, nego da su trebale reagirati i sve institucije Bosne i Hercegovine. To što se taj dan dogodilo na Ivanu je nešto što je, po mom mišljenju, jedan od najgrubljih ataka na ustavni poredak ove zemlje, da lokalna ili kantonalna policija po nečijem nalogu zaustavi izvršenje odluke institucija Bosne i Hercegovine. Neka se dobro presaberu i neka dobro razmisle oni koji su u tome učestvovali, to po mom mišljenju predstavlja tešku povredu Dejtona i predstavlja teško krivično djelo. Sloboda kretanja u Bosni i Hercegovini je jedan od elementarnih principa na kojima je utemeljen Dejtonski mirovni sporazum. Ima nekoliko tih principa, u prvom članu Ustava BiH, prvi govori o kontinuitetu države, drugi o njenom demokratskom karakteru, treći o njenom unutrašnjem ustrojstvu i četvrti, koji se tiče ovoga, potpuna sloboda kretanja unutar Bosne i Hercegovine ljudi, roba, kapitala i usluga bez ikakvih ograničenja, kao da nikakvih unutrašnjih linija nema i poseban princip je hijerarhija u postupanju institucija. Niko nema pravo, a onaj koji se na to odluči čini tešku povredu Dejtona, da zaustavlja izvršenje odluka institucija Bosne i Hercegovine. Ako je ministar sigurnosti na to reagirao, ja to pozdravljam ovdje sada za govornicom, a jeste, ja sam to pratio, i tako treba da reagiraju svi zvaničnici u Bosni i Hercegovini, a oni koji su to činili neka se srame i neka se pripreme za odgovornost. Toliko, hvala vam.
Zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto.
Poštovane kolegice i kolege, evo ja sam se javila takođe za ispravku krivog navoda. Žao mi je što o jednom ovako bitnom pitanju, koje se tiče, s jedne strane ima nekakav humanitarni karakter, a s druge strane se tiče ukupne situacije sigurnosne, mi raspravljamo na ovakav način. I vidjeli ste, evo sad ja se javljam na ispravku krivog navoda kolegi Džaferoviću, naravno mene ne čudi ovakav stav i zato me nije čudio ni stav ministra, koji se ponašao tako kako se ponašao, i kaže treba hapsit, treba itd. i Šefik Džaferović nama dođe ovdje i tumači nam Ustav BiH, hoće reći da je Ustav BiH on, da ga on može tumačiti, da je Ustav BiH ministar. Ja podsjećam i pitam sve nas ovdje – da li postoje institucije po zakonu koje trebaju radit svoj posao kad su u pitanju migracije? A koliko mene pamćenje služi, koliko znam Ustav BiH jeste to u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. Da li u konkretnom slučaju o kojem govorimo postoji ijedna odluka Vijeća ministara za ovakvo nešto, a da ne govorim postoji li pravilnik na koji se kolega referirao, koji kaže kako i na koji način se upućuju migranti ili kako i kojom odlukom se treba donijeti odluka Vijeća ministara da bi se uputili, da bi se određene osobe uputile u centar u Salakovcu? Znamo po kakvom pravilniku moramo raditi, koji je jasno propisao koje osobe dolje mogu ići, postoji li ijedna odluka? A ja se iza toga slažem da institucije rade svoj posao, pa i tužiteljstva itd. i u jednom i u drugom slučaju ako treba. Hvala lijepo. 41
Nikola Lovrinović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Dakle, nije se pridržavao član Kolegija dnevnog reda, pa mu moram kazati, dakle, da i on sada prijeti i kaže – nek se zamisle oni koji su, kaže, tako radili. Dakle, i Vi uzimate sebi ingerencije kao član Kolegija, kao što je uzimao i ministar. Imaju institucije koje to trebaju, neka rade, a tko se sad brine za sigurnost dole u Salakovcu, šta se sad dole događa, ima li tih institucija, ima li ministra, ima li Vas dole da vidite šta se događa? Možete li otići da vidite šta se dole događa. Dakle, uzimate si za pravo ono što oni, koju odluku Vi govorite, o kojoj odluci se radi po kojoj je ministar postupi, navedite nam tu odluku po kojoj je postupio... nema te odluke, ja koliko znam nema je. Dakle, postupio je po svom nahođenju i uzeo ingerencije koje mu ne pripadaju, pa sad to i Vi radite, kaže – nek se zamisle ljudi. Pa šta ste to Vi, šta ćemo se zamislit? Ako Vam je to put da postanete član Predsjedništva, u redu je bazirajte se na nas i ... nas, nema nikakvih problema, vratićemo Vam, odgovorićemo Vam budite sigurni.
Šefik Džaferović. ŠEFIK
Nemojte se Vi, gospodine Lovrinoviću, sikirati za mene, moju kandidaturu, ja ne želim o tome da ovdje govorim i vidite da sam potpuno suzdržan da vrlo rijetko uzimama učešće u diskusiji i ne želim da ovu govornicu koristim radi kampanje. Ja sam ovdje ustao, prije svega, kao čovjek koji misli da se razumije u funkcioniranje ukupnog pravnog sistema Bosne i Hercegovine i ja ovdje govorim o jednom momentu koji je vrlo opasan za ovu državu, kada policija jednog nivoa organiziranja izađe pred policiju drugog nivoa organiziranja na određenoj tački Bosne i Hercegovine i kada može doći do konflikta. Ja o tome pričam i to je svrha moga javljanja i ja Vas molim da ovu stvar razumijevate vrlo ozbiljno, to je ključna stvar u tom događaju, to se zove sukob ili konflikt policijskih agencija i svakom onom ko izaziva taj sukob ja poručujem da bježi od toga, da se kani toga, da to ne radi u ovoj zemlji i to je svrha onoga što ja želim da kažem i ja sam tako razumio izlaganje ministra Mektića i molim vas da ovo dobro upamtimo svi, nama treba mir, stabilnost, sloboda kretanja i poštivanje odluka svih institucija koje postoje u ovoj zemlji. Toliko, hvala vam.
Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vidite već evo drugi put, ovaj, radite, dajete prednost članovima Kolegija kod ispravki krivog navoda, ne postoji član Poslovnika koji propisuje da članovi Kolegija imaju prednost, a pogotovo kod ove tačke, ja nikad ranije nisam na ovo reagovao, ovaj, međutim kod ove tačke već postaje prepucavanje između HDZ-a i SDA, prvo gospođa Krišto, potom kolega Džaferović i oni dobivaju prednost u tom prepucavanju, a onda to hrani dalje prepucavanje ovdje, kao što vidimo. I podsjećam isto tako da ste potpuno izignorisali zahtjev kolegice Gasal-Vražalica za 42 pauzu, koji ona nije povukla, ja bar nisam vidio da je povukla. Znači, predsjedavajući Doma je dužan dati pauzu kad to neko zatraži.
Prvo, u pravu ste oko Poslovnika, ali je praksa od početka funkcionisanja Parlamenta da predsjedavajući Kolegija da članovima Kolegija riječ ukoliko to traže. Znači, tačno je da ne piše u Poslovniku, ali to je bilo praksa koje sam se i ja pridržavao. Gospođa Maja Gasal-Vražalica nije insistirala, pa sam ja zato prošao dalje, ako insistirate u svakom trenutku, ako tražite dobićete pauzu. Izvolite, gospođa Maja Gasal-Vražalica.
Dakle, kako Vi kažete da i od početka, je li, postoji praksa kako se članovima Kolegija i članici daje riječ, tako postoji, ja sam upozorila na to, dakle od početka ovog saziva Vi ste poštovali član 71. Poslovnika koji kaže – na početku sjednice Doma poslanik kao i svaki ovlašteni predlagač ima pravo tražiti izostavljanje i predlaganje nove tačke s odgovarajućim materijalima. Ja vas pozivam, ja danas kao zastupnica nemam materijal koji želim da raspravljam, to su zaista migranti, to nije ko je član ili kandidat za člana Predsjedništva, to nikoga ovdje ne zanima, mene zanimaju migranti, mene zanimaju kapaciteti koje ima ili nema Bosna i Hercegovina, novac koji je potreban da bi se obezbijedili kapaciteti i resursi, ja to hoću da vidim u dokumentu da bih se javila i da bi zaista bila humanitarna i da bi zaista pomogla tim ljudima, jer sam i ja nekad bila izbjeglica. Ja sad inzistirma na pauzi kao, u ime Kluga Demokratske fronte na pola sata i očekujem da ćete vi kao Kolegij, sazovite i šefove klubova, ili ćete nam dostaviti materijal ili ćete naći načina da sazovete samo jednu tematsku sjednicu sa ovom temom, ali sa svim relevantnim aktuelnim informacijama.
Pa mi kao Kolegij nemamo pravo da MAJA
/nije uključen mikrofon/
Majo slušajte, da ne održimo tačku dnevnog reda koju je izglasao ovaj Dom, znači ovo je Dom izglasao bez materijala tačku znajući da nema materijal ušli smo u ovo. Ja mogu samo da predložim glasanje o tome da se usvoje zaključci koji predlažu da se obezbjedi pisani materijal, pa da se na osnovu tog pisanog materijala vodi rasprava. Međutim, nije bilo spremnosti u Domu ovdje sad kad sam to predložio, vidio sam da protestuju poslanici hoće da diskutuju sad. Znači, jedina stvar je, koju mogu da uradim, je da predložim da usvojimo zaključke koji će zatražiti od Savjeta ministara, kao što ovdje već postoji prijedlog zaključaka, da dostavi do sledeće sjednice pisanu informaciju i da nastavimo ovu diskusiju, a da ne vodimo dva puta istu diskusiju i bez materijala pa poslije sa materijalima. Mogu li ja staviti na glasanje to? 43 [[zajednička diskusija]] Evo ne može, znači idemo dalje sa, Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. [[zajednička diskusija]]
Pa, evo, ja želim da kažem nekoliko riječi, da kada se radi o migrantima u Njemačkoj, dođe u pitanje koaliciona većina, vlada. Kada je u pitanju Francuska i Italija povede se diplomatski spor, jer je to prevashodno i prvenstveno pitanje oko kojeg treba da se raspravlja, a kad je u pitanju Bosna i Hercegovina, onda nekoliko puta se sastajemo da o tome pričamo, nekoliko puta dobijamo stare po čak i dvije godine materijale i na kraju kad Savjet ministara čini se 15.05. na 142. sjednici usvoji Materijal pod nazivom – Informacija sa prijedlogom mjera koje treba hitno preduzeti sa fokusom na nezakonite migracije i propusnost granice, prije svega, sa istočnim susjedima, materijala nema. Nije samo što nema materijala, nema ni predsjedavajućeg Savjeta ministara kome bi ovo moralo biti prvenstveno bezbjednosno pitanje, a, evo, nema ni ministra bezbjednosti jer on je sve što je rekao, rekao na svojim press konferencijama na kojim predstavlja izigravanje i šalu s novinarima, a nijednu ozbiljnu stvar ne reče od čega bi i građani, ali i mi parlamentarci koji bi trebali da neke zaključke ponudimo na osnovu toga, mogli da kažemo koliko smo ozbiljni kad se radi o ovakvim stvarima. E to je naša stvarnost o kojoj mi pričamo. Znači, zemlja u kojoj izvršna vlast ne radi i još gore, zemlja koje ne dostavlja informacije svojoj zakonodavnoj vlasti, ta zemlja ne postoji. Nemojte da izigravamo veličine kako to neko zadirkuje u stubove zemlje. U kakve stubove zemlje zadirkuje onaj koji ne vodi računa šta će se sutra dogoditi i kakav je to bezbjednosni problem kad to sutra ne bude moglo da se kontroliše? Na kraju sad i Hrvatske kontroliše kad je to sporadično i [[govornik se upozorava na vrijeme]] šta će biti kad je toga mnogo više? Htjela sam da postavim samo dva pitanja ministru, pitanja koja nisu vezana za novac. Prvo pitanje je – zašto ništa nije učinjeno na jačanju saradnje sa Frontex-om? To je tijelo Evropske unije koje pomaže članice, ali i one koje nisu članice, i sam sporazum za saradnju sa Frontex-om je zastao negdje između Ministarstva bezbjednosti i [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ministarstva inostranih poslova, sramotno. I drugo pitanje – zašto se na sjednice tog 44 ključnog tijela, udarne grupe, ne poziva šefica udarne grupe, vršioc dužnosti glavnog tužioca? Zašto izbjegava da pozove ključne ljude? Dakle, previše ima tu pitanja i mnogo stvari mora odgovoriti ministar Mektić da bi mi mogli da pređemo preko toga.
Ispravak krivog navoda, Lazar Prodanović.
Žao mi je što ministar nije tu, trebao je biti. Razumijem njegov umor zbog čestih putovanja ili konferencija za štampu, ali to nije nikakvo opravdanje. Mi smo dobili potpuno konfuznu informaciju sa ove govornice koja je neozbiljna čak za konferenciju za medije, a da ne govorim za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Ne rješava se migrantska kriza stvaranjem predstava za javnost. Drago mi je da je ovdje zamjenik ministra, bilo je potpuno logično da se najnovija informacija dostavi u Predstavnički dom jer smo više od 20 dana imali pauzu od prekida prethodnog zasjedanja, dakle, mislim da tu ne postoji opravdanje. Takođe, govoriti da mi nemamo kapacitete, da je popunjeno 65% je potpuno neuvjerljivo. Ministar kaže da nedostaje 65% zaposlenih u Graničnoj policiji BiH, a kaže da nedostaje 500 policajaca, a ima 2.500, to je onda popunjenost 20%. Ako je predviđeno 3.000 mjesta, to je popunjenost opet 15, između 15 i 16%, koja oprema je potrebna, takođe, to je niz neuvjerljivih stvari. Danas je, slučajno ili ne, Međunarodni dan za izbjeglice ili migrante. Mi imamo dramatičnu situaciju, ubistvo jednog od migranata u Kladuši, evo, danas dok ovu raspravu vodimo prevrnuo se čamac sa migrantima na granici između Bosne i Hercegovine i Srbije kod Zvornika itd., mi danas govorimo o broju migranata i ministar nam kaže kako je ta brojka orijentaciono oko 2.000, dok prije par dana smo mogli pročitati da je Bosna i Hercegovina zemlja sa trenutno najvećim brojem migranata, dakle, unutar zemlje. Zbog čega se ta brojka decidno ne kaže? Drugo, da li je moguće rješavati probleme poput Salakovca, Kladuše ili Bihaća na način kako to ministar radi? Da li se ozbiljna priča vodi takvim konfrontiranjem ili dogovorom sa svim strukturama na svim nivoima u Bosni i Hercegovini i pristupi tome na taj način i onda ... kako je u Bosni i Hercegovini pokušan državni udar? Da li je to da bismo se dopali nekima, a da bismo neke optužili kako je neko human, a kako je neko protiv migranata? Još jedno pitanje koje mi je nevjerovatno bilo maloprije, ministar je rekao da 80 policajaca MUP-a Republike Srpske dnevno košta 80.000. To je potpuno apsurdna i nenormalna informacija. Tačno se zna koliko su, koliko hrana za svakog policajca iznosi, koliko je dnevnica i bilo šta. Dakle, nijednu stvar koju sam danas sa govornice čuo mi apsolutno nije uvjerljiva i smatram da je to apsolutno ..., ministar mora u skladu sa odgovornošću, a ne sa procesima zabave javnosti, pristupi, dosta informacija, ako treba napraviti zatvorenu sjednicu za javnost u Predstavničkom domu, donijeti odluke i odrediti se prema tome. U protivnom, mi ćemo biti predmet smijanja ovdje, u Sarajevu, u Briselu, i na svakom drugom mjestu. Toliko.
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Pa ja ću se referirati na navode mog kolege Salke Sokolovića vezano za ovu temu. Naime, ja ću reći da je status ravnatelja policije u HNŽ-u pomalo irelevantan za sve ovo što se događalo za ovu migrantsku krizu, a posebno nije ustavna kategorija ni na koji način. Ali 45 neovisno o tome, i MUP-ovi županijski, pa i MUP HNŽ-a ima svoje jasne i ozbiljne nadležnosti i obveze, između ostalog, sigurnost građana. I kada se desi nešto što je evidentno u neskladu sa zakonom, kada se napune autobusi ljudima koji nemaju status jasno definiran člancima 32., 35. i 37., Zakona o azilu i taj, i to je situacija koja sa sigurnosnog aspekta MUP provjeriti mora. Druga je stvar, ja mogu razumijeti u potpunosti situaciju, vjerujem da je svi mogu razumijeti pa i ljudi po županijama itd., kada je situacija ozbiljna, drama je, vanredna je situacija i humanitarno, i sigurnosno, pa za glavni grad i urbanistički gledano, možemo kazati, nećemo se držati, kao što je jedan stari čovjek rekao, ko pijani plota zakona, pa ćemo centar Salakovac, molim vas, koristiti i za to i za to, smjestiti ljude koji nemaju jasan status iz članka 32. i 35. Zakona o azilu, a koji se po zakonu smještaju u takav centar kakav je Salakovac, nego ćemo učiniti vandrednu situaciju. Ali to je pomoć, to je suradnja, to treba biti nešto treba jasno dogovoriti, kazati, pa i zamoliti za pomoć kao što meni ovdje kaže u odgovoru Služba za poslove sa strancima, da su oni zamolili za pomoć. Dakle, tu trebamo biti vrlo jasni i kazati da MUP HNŽ-a ima nadležnosti i mora ih se držati. Je li državni udar kršenje Zakona o azilu, kada ljude transportirate, smještate, suprotno tom Zakonu? Imamo mi niz zakona, ovdje ih se ne držimo, ovdje je vanredna situacija, ovdje zakone možda moramo žurno i mijenjati, ovdje možda moramo popravljati zakone i prilagođavati ih situaciji, ali kako ćemo to ako u ovom Parlamentu koji bi to trebao raditi nemamo relevantnih informacija? I zato bih ja volio da je ova točka, da je danas zaista i završavamo onako kako smo govorili, pa da imam, dobijamo informaciju.
Hvala. Salko Sokolović, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, samo malo osvrt na, sa gospodina Kožula. MUP Hercegovačko-neretvanskog kantona ima nadležnost, to je sigurno, ali nema naredbodavca, nema onoga ko treba da upravlja tim sistemom i toliko o tome, ovaj, pošto sam maloprije malo preciznije govorio. Međutim, ovdje ja ovdje ja hoću da apelujem na predlagača i na kolegice i kolege ovdje u Parlamentu, da mi ipak pristupimo ovome glasanju. Dajte, mi smo usmjerili našu diskusiju politički, ja bih tako rekao, na jednog čovjeka, na ministra, bez obzira kako se on zove, ali na neki način, ako se tako ponašamo mi aboliramo čitavu Vladu. Znači, Vlada je ta koja je odgovorna za ovakvo stanje. Ministar je samo jedan od onih koji sjede u Vladi, odnosno Vijeću ministara i, ovaj, radi posao onako kako mu je određeno po zakonu i on predlaže infromaciju, a Vlada, odnosno Vijeće ministara sjeda i usvaja tu informaciju i šalje je u Parlament. I tu ćemo, ukoliko dobijemo tu informaciju, vidjeti koliko je Vlada u ovom momentu svjesna stanja u kome se nalazimo kad je migrantska kriza u pitanju, vidjet ćemo šta konkretno predlaže da se riješe ti problemi i šta mi kao Parlament možemo prepoznati da treba još, odnosno da pomognemo Vijeću ministara da ovu priču privede kraju. Ovo nije politička priča, ovo je priča koja jest problem za sve građane Bosne i Hercegovine, ona je i humanitarnog karaktera i trebamo naći jedan adekvatan odgovor da u svijetu, konkretno u Evropi budemo prepoznati kao ljudi koji razumiju problem, ali i koji se moraju u rješavanju tog problema ponašati onako kako im je to definirano Ustav i zakon ove države. Zato bih zamolio predsjedavajućeg da još jednom, ne znam zašto da nas pita hoćemo li ili nećemo, hajde da mi glasamo, pa ako glasanjem iskažemo svoje ..., svoj drugačiji stav da nastavimo, da nastavimo, ako izglasa, možda neko i šuti i neće, a drugačije bi se ponašao. 46 Hvala.
Imam saglasnost Kolegija, pošto je ovo već ne znam koji put prijedlog, da se usvoji zaključak da tražimo od Savjeta ministara da pismeno dobijemo informaciju o izbjegličkoj krizi i da onda nakon toga vodimo raspravu po ovom, a sada prekinemo ovu raspravu. Stavljam na glasanje Prijedlog ovog zaključka. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tako je, tako je. Molim Službu da omogući glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Pa evo, ponovit ćemo glasanje. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] povreda Poslovnika.
Hajde da čujemo povredu Poslovnika.
... to je ono što je u procesu, u postupku, treba da date u koliko je prijavljeno za povredu Poslovnika.
Pa ne može kad je počelo glasanje.
Nije, prije toga je prijavljeno, prije. U skladu sa Poslovnikom svi zastupnici u ovom Domu su jednakopravni. U toku ovog, rasprave po ovoj tačci dnevnog reda, da ta je prilika jednom broju poslanika da se obrate i izjasne. Nemate pravo da uskratite, ukoliko ste dozvolili na početku diskusiju, ostalim poslanicima da se po istoj tačci izjasne i obrate, a koji su se prijavili. Prema tome, svi poslanici su jednakopravni i Vi to zanemarujete. Ako smo se prijavili, onda ste trebali odozdo krenuti da prvo budemo mi pa onda ovi gore, a ne na ovaj način, da nam sad uskratite pravo da kažemo šta i kako i na koji način o ovome razmišljamo. Hvala.
Molim vas, znači ovdje će poslanici odlučiti hoće li biti prekinuta sjednica i hoće li se tačka ... i zatražiti od Savjeta ministara materijal. Znači, poslanici treba da odluče o tome. Ukoliko Dom odluči da nastavlja ovu raspravu, o Zaključku, o materijalu će se glasati prilikom glasanja o svim tačkama dnevnog reda. Ja mislim da je to jasno. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Pa šta ako je u toku rasprava? ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Znači, Kolegij je saglasan da se stavi ovaj prijedlog na glasanje o tome, evo, ponovit ću, da se od Savjeta ministara traži kompletna informacija o trenutnom stanju ... STAŠA
/nije uključen mikrofon/
Hajde. Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
... mi smo svjedoci činjenice da kada Parlament traži više puta od Savjeta ministara neku informaciju da čekamo četri, pet, mjeseci ljudi moji i ne dobijemo je nikada. Ovo je materija koja se svakim danom mijenja u ovoj zemlji, ovo je bezbjednosni izazov, problem u ovoj zemlji. Dali ste ministru koji ništa nije rekao, i ne znam je li iko zadovoljan onim što je on govorio ovdje u sali, ne dozvoljavate da poslanici iznesu svoj stav i ja se nadam da će evenutalno biti određeni zaključci o kojima ćemo se objediniti i dogovoriti na koji način postupati. Ne možemo 48 zanemariti činjenicu da imamo problem u ovoj zemlji. Dozvolili smo da samo jedan čovjek iznosi stavove. Evo, očigledno imamo i sasvim drugačije stavove, da nadležene institucije nisu donosile nekakve odluke kada je bio u pitanju ovaj transport u Salakovac. Jedan čovjek ovdje manipuliše svima nama, zašto dozvoljavamo da jedan čovjek manipuliše Parlamentom, mislim o ministru bezbjednosti? Dajte neka Parlament priča o tome, što nas sputavate?
Sve, i šta sad, ima li još intervencija da treba pričati? Onda možemo nastaviti ovu priču, evo, nastavite. Pa mogu ja ovdje sjediti danima, ova priča će ponovo biti na dnevnom redu kad dođe materijal, ali ako imate potrebu da pričate ovdje iz bilo kojih razloga, nemam ništa protiv. Evo, nećemo glasati o tome. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda.
... pozicija Parlamenta i Vijeća ministara govori da mi zapravo nismo spremni da se uhvatimo u koštac sa bilo kojim problemom u Bosni i Hercegovini. Činili se vama nenormalnim da od izbijanja migrantske krize ovaj Parlament nije dobio nijednu informaciju od Savjeta ministara? Ima Informacija koju je Savjet ministara usvojio i koja je otišla u Evropsku komisiju, pa je li to Savjet Evropske komisije ili je to Savjet koji odgovara ovom Paralmentu? Ali mi očito u ovoj zemlji imamo krizu kojom niko ne upravlja i ja se bojim, ono što druge zemlje Evropske unije integriše nas će posvađati na nesreću, zato što niko nema strategije i nema odgovora. I kao što je golema, kao što su golemi problemi tih nesretnih ljudi koji su migranti, toliko je golema nesposobnost ove zemlje da se uhvati u bilo koji koštac kad je to u pitanju. I ja mislim da, evo danas, imamo ljude iz Vijeća ministara, znamo li dnevno stanje? Prvo smo govorili ima 6.500, kaže sad između 2.500 i 3.000, gdje su ove 3.000? Znamo li kuda su izašli, koja zemlja ih je prihvatila? Danas se razgovara da se treba odrediti stacionarni centar, da li u zemljama Afrike ili negdje u zemljama Balkana, pa će zemlje Evropske unije provjeravati i reći kog ... gnjile kruške, ovaj je za mene, ovaj je za mene, ovo što nije ni za koga izvolite vi u Bosni i Hercegovini pa se nosite s tim. Zašto Savjet ministara kada je bio budžet na usvajanju, pa upravljanje je i moć predviđanja, kada je bio talas krize migrantske nikoga iz ozbiljnih međunarodnih institucija nisam čuo da je rekao to je kraj, ide novi val, čak su i govorili koja je ruta. Jesmo se mi kao zemlja, jesmo li razgovarali, jesmo li uopšte napravili bilo koji plan? I zato ja mislim da je prijedlog Maje Gasal-Vražalica bio korektan na početku, dajte da dobijemo materijale, da ne izosimo samo vlastite impresije ...
Pa, evo, sad ste to odbili.
Ne, ne, sad je već gotovo, rasprava se privodi kraju, to je stvar vođenja ove sjednice. Ali da postoji problem, ja se bojim da će taj problem ovu zemlju posvađati i nije bilo moguće da ministar bezbjednosti svojom odlukom očisti park u Sarajevu i da to premjesti u Mostar, da faktoriše Mostaru, kako bi bilo fin ugođaj predsjedniku Turske kada je dolazio da vidi da je grad čist, da tu nema izbjeglica itd. Dakle, mi lažemo i svoje prijatelje, dakle, i tu je problem. Zato ja mislim da [[govornik se upozorava na vrijeme]] migrantska kriza je stvar na koji ova zemlja nema odgovora i da će problemi kulminirali. Živi bili pa vidjeli, ja sam o tome govorio 49 pa se ministar ljutio [[govornik se upozorava na vrijeme]] Postavlja se pitanje, a sad se postavlja, dakle, ja postavljam pitanje, dakle, postoji dio ekonomske migracije, postoje naselja u Bosni i Hercegovini, jesu li oni migrantska, ili je to ekonomska migracija ili su to azilanti, ili su migranti, i li je to podrška ovom talasu migracija? Imamo li odgovor?
Gospodine Špiriću prošo je minuta i 17 sekundi.
Hvala lijepa, nema odgovora, dakle, to je.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ovo što je govorio kolega Kožul, o nadležnostima, malo se dotakao toga i gospodin Špirić. Član III 1. f) Ustava BiH vrlo jasno precizira da institucije Bosne i Hercegovine imaju nadležnost za, citiram – politiku i regulisanje pitanja imigracije izbjeglica i azila. To je isključiva nadležnost institucija Bosne i Hercegovine, imigracija, regulisanje pitanja imigracije izbjeglica i azila, i ako institucije Bosne i Hercegovine odluče da imigrante, izbjeglice ili azilante, šta god oni bili u datom slučaju, premjeste u Salakovac, onda MUP Hercegovačko- neretvanskog kantona može samo stajati pored ceste i salutirati dok prolaze snage Bosne i Hercegovine koje prevoze te imigrante, izbjeglice ili azilante, šta god da oni jesu i to uopšte nije sporno. Međutim, sporno je da ova tačka nije počela jutros, ova tačka dnevnog reda je otvorena 17.05. i taj dan je Dom odlučio da raspravlja o tom pitanju kao urgentnom i bez odgovarajućeg materijala jer je pitanje bilo urgentno i nismo htjeli čekati da dođe materijal, ali se onda postavlja pitanje šta je Vijeće ministara čekalo od 17.05. do danas, više od mjesec dana i zašto nisu donijeli neke materijale, a kriza je sve dublja, svi to vidimo, ljudi spavaju na cesti, po željezničkim stanicama? Prije dva dana su organizovano krenuli prema granici Republike Hrvatske, gore kod Velike Kladuše, snage Republike Hrvatske su zatvorile granicu zbog toga. To je bilo prije dva dana, pa i dva dana je dovoljno da Vijeće ministara pripremi neku informaciju ovdje, donese je, a ne da se priča samo napamet, ne da se parlamentarcima dostavljaju informacije kako se ništa ne može učiniti jer ukoliko je to stav ministara ili Vijeća ministara da se ništa ne može učiniti, onda neko očito ne radi svoj posao. Ali, evo, i sama činjenica da prije dva dana su migranti krenuli organizovano da uđu u Republiku Hrvatsku i to može biti sigurnosni problem za [[govornik se upozorava na vrijeme]] Bosnu i Hercegovinu, a ministar nam nije donio dodatne informacije. Prema tome, razdvojite ova dva pitanja, nadležnost institucija Bosne i Hercegovine je jasna i neupitna u ovom slučaju, ali je isto tako jasno i neupitno da te institucije Bosne i Hercegovine, konkretno Vijeće ministara, ne vrše tu svoju nadležnost, nisu nam [[govornik se upozorava na vrijeme]] u stanju donijeti odgovore na pitanja ovdje ili neku informaciju, a kamo li zaustaviti taj talas. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Uvaženi članovi Kolegija, koleginice i kolege, gosti. Pa imamo vrlo interesantnu situaciju. Svi bi da raspravljmo o materijalima i tražimo materijal, ali smo protiv da prekinemo raspravu iako ga nemamo. Tako da je to ovako vrlo neobično, neobična situacija i ja sam se javio upravo da ispravim takav navod jednog broja kolega koji su u svojim diskusijama bili apsolutno protiv, znači, da se raspravlja bez materijala, ali su isto tako protiv i da se prekine sjednica dok ne dođe materijal. I da ne bi učestvovao u raspravi, ovdje je, po meni, jedna stvar samo logična, a to je da ovaj Dom od danas pa do kraja mandata na svakoj sjednici ima ovo pitanje, jer neće se ovo pitanje završiti jednim izvještajem i jednom informacijom, kamo sreće da hoće. I zbog toga ja i predlažem jedan zaljučak koji ću, ovaj, naravno napisati, a to je da do kraja mandata Predstavnički dom na svakoj sjednici ima na dnevnom redu ovu temu. Mislim da oni koji vole kritikovati ministra će imati priliku onda da se nauživaju kritikujući ministra do kraja mandata ovako lijepo, a i, na kraju krajeva, oni koji zaista iskreno žele da ovom raspravom pokušaju riješiti problem imaće priliku da kroz saznavanje svih relevantnih činjenica i predlože rješavanje tih problema, način rješavanja tog problema, ali isto tako, i sve nosioce koji treba taj posao da završe do kraja. Hvala.
Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Slažem se sa kolegom Novakovićem u jednom dijelu njegove diskusije, ali pitam do kada ćemo mi čekati taj materijal? Ako je činjenica da je bilo 17.05., a jeste, započeta rasprava po ovom pitanju, mi do danas nemamo tog materijala, to je izuzetan znak nepoštovanja prema ovom Parlamentu. Međutim, nije problem u tome što nas niko ne poštuje, nego je problem u tom što mi sami sebe ne poštujemo. Ako je činjenica, a jeste, da je jutros na jednoj televiziji iz susjedne zemlje visoki funkcioner Komiteta za izbjeglice, mislim da se tako zove, govorio javno o pisanju austrijske štampe o ustanovljavanju izbjegličkih kampova na području Bosne i Hercegovine, Srbije i Albanije, dakle, postoji izuzetno dramatičan problem, ali o tome u Bosni i Hercegvovini, ili je to zabranjena tema, ili se nesposobni uključuju da diskutuju o toj temi, ili je vlast nesposobna da reagira na valjan način kako bi se preduprijedio problem koji očito postoji i koji postaje svakim danom sve veći i veći. Isto tako, kao što je rečeno da iz Bosne i Hercegovine svega otišlo 4.750 ljudi, a svjedoci smo da je otišlo preko 200.000 ljudi iz Bosne i Hercegovine i na isti način pristupamo i rješenju ili elaboriranju ovoga problema. Konačno, ja vas molim kao Kolegij da učinite sve da sačuvamo dostojanstvo ove institucije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine jer je očito da smo se mi izgubili, ali ni da vi ne reagirate na valjan način i da dozvoljate da tok sjednice bude ovakav da je mene sramota što javnost Bosne i Hercegovine, bez obzira koliko to bilo dobro za pojedine ljude koji sjede u ovom Domu i imaju možda nekih ambicija, to ćemo vidjeti kako će se to sve skupa razviti, ali da vi sa svoje strane učinite sve da obezbijedite korektne i regularne uslove da imamo valjan materijal o čemu ćemo raspravaljati valjano, a ne da ovo bude jedan predizborni skup koji će svako koristiti na način kako to njemu odgovara. Ja zaista Vas možda cijenim više nego što Vi sami sebe cijenite, ali ja Vas pozivam da učinite sve, da obezbijedite regularnost funkcioniranja ove institucije još naredne četri sjednice, koliko je to nama ostalo, možda čak i tri, nije bitno, ali nemojte molim Vas da ovo ovako izgleda. Ovo što sam ja maloprije reagirao kad ste dali onaj prijedlog, možda bi bilo korektno da ste rekli da date dva prijedloga, prvo, da 51 li Dom pristaje da taj zaključak koji ćete vi predložiti da glasamo o tome ili [[govornik se upozorava na vrijeme]] idemo sa diskusijom do kraja pa da onda date ono što ste dali, onaj prijedlog za glasanje. Vodite računa o tim stvarima da bude korektan rad ovog Parlamenta ...
Znači, ide diskusija do kraja ove tačke. Sljedeće, Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Upravo je što gospodin Đonlagić rekao i moj dio se referira na gospodina Novakovića. Da, treba ovdje omogućiti da poslanici pričaju. Mi smo već negdje početkom ove godine ukazivali na tendenciju pojave da će se u Bosni i Hercegovini desiti migrantska kriza. Tada smo od strane resornog ministra doživljeli niz uvreda, neugodnih tumačenja i taj kontinutiet se nastavio do danas. Željeli smo definitivno da institucije koje su nadležne za to, a to su institucije na zajedničkom nivou, kažu šta treba uraditi da ne bi bilo ovih gorućih problema koji se nažalost gomilaju svakim danom. Istina da smo i u maju o tome pričali i od maja pa do danas nismo dobili nikakvu informaciju Savjeta ministara, govori o jednom neozbiljnom pristupu Savjeta ministara. I mi nećemo dijeliti odgovornost sa Savjetom ministara, niti ćemo dozvoliti da neko prebacuje odgovornost i na neke druge. Ovdje očigledno problem leži u tome što Savjet ministara, ne želim da prejudiciram, ali očigledno nije ušao ozbiljno u ovaj problem ili je dio nekih kreacija i o tome će vrijeme pokazati. Ali imam informacija da su itekako uključene neke zapadne zemlje, nevladine organizacije, pojedinci kad je u pitanju edukacija migranta koji dolaze u Bosnu i Hercegovinu. Imamo u javnosti vrlo jasan stav da procijenjujemo da nam to može poizvesti različite vrste problema u ovoj zemlji i zato sam sklon da upravo rasprava o ovom pitanju bude u Parlamentu, da iscrpimo svi svoju mogućnost da kažemo šta mislimo i dalje insistiramo od Savjeta ministara da izađe sa pisanim materijalom u vezi sa ovim. To je obaveza Savjeta ministara, to je obaveza prema građanima ove zemlje. Danas imamo situaciju, u potpunosti slažem se sa gospodinom Đonlagićem, da na ovo pitanje imamo ignoranski stav Savjeta ministara. I imamo ulogu samo jednog čovjeka koji izađe ovdje i kaže – ne može, nema, ne može, samo što nije izašao sa transparentom – dobrodošli u Bosnu i Hercegovinu, [[govornik se upozorava na vrijeme]] samo je to falilo Mektiću da uradi danas, ali to proizvodi probleme građanima u ovoj zemlji. Zašto nije izvršio analizu pozitivnih zakonskih propisa? Možda neke zakone treba promijeniti. Zašto nije sveohuvatnu analizu [[govornik se upozorava na vrijeme]] iznio? Naprotiv, imao sam utisak da vodi kampanju da dođu u Bosnu i Hercegovinu. Zato insistiram na tome, izvinjavam se predsjedavajući, samo još pola minute [[govornik se upozorava na vrijeme]] da insistiramo na tome da dobijemo informaciju od Savjeta ministara adekvatnu i da onda se Predstavnički dom odredi definitivno po tom pitanju. Hvala.
Jasmin Emrić, diskusija. Izvinjavam se gospodine Emrić, došlo je do greške ovdje u tehnici i gospođa Marković je bila ranije prijavljena, pa je onda greškom nekom to ...
Hvala. 52
Dakle, ja želim reći nekoliko stvari u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda i počeću najprije sa onom konstatacijom koja je bila opšta konstatacija danas ovdje među kolegama, da nam nedostaje informacija i materijal Savjeta ministara kako bi smo vodili kvalitetnu i adekvatnu raspravu. U tom cilju ja ću reći da se u medijima pojavila informacija da Vijeće ministara se bavilo ovom problematikom, dakle nije tačno da oni nisu ništa, evo i ja nešto da kažem u prilog Vijeća ministara, nije tačno da nisu ništa radili, radili su doduše prije mjesec dana i taj materijal postoji, dakle taj materijal je negdje na nekih 65, 70 strana i bilo je za očekivati danas da ministar bezbjednosti kaže i saopšti da Vijeće ministara se bavilo time, da je napravilo informaciju s prijedlogom mjera koje se trebaju hitno preduzeti s fokusom na nezakonite migrante i propusnost granice, prije svega s istočnim susjedima Bosne i Hercegovine. Dakle, to je obiman materijal koji je, kojim se Vijeće ministara bavilo početkom maja, ali oni su taj materijal uradili i on je ostao kod njih u ladicama, dakle nisu se, nisu smatrali za potrebnim da taj materijal proslijede poslanicima, jer su poslanici bili prvi inicijatori da se povede rasprava u Parlamentu o tom problemu. To dalje govori u prilog, dakle, da i slažem se naravno sa onim kolegama koji kažu da treba taj materijal zvanično da nam se dostavi i da ga pročitamo i da se pripremimo, ovaj, za raspravu, o tome da je migrantska kriza u Bosni i Hercegovini danas veliki problem ne treba previše o tome pričati, o tome govore činjenice iz svakodnevnog života. Nažalost, danas se više neki mediji u Bosni i Hercegovini bave i ukazuju na veliki problem koji postoji sa migrantima u Bosni i Hercegovini nego što se bavi Savjet ministara i izvršna vlast u ovoj zemlji. Neki mediji ukazuju na određene komplikacije koje se i koje se već počinju događati u Bosni i Hercegovini zbog prisustva migranata. Ja naravno hoću ovdje takođe da sve nas podsjetim, a i da to i svi znamo, da Bosna i Hercegovina kao zemlja koja je potpisnica određenih konvencija po kojima je dužna da pruži pomoć svim ljudima koji su u statusu potrebe za humanitarnom pomoći, bilo da su migranti, da su izbjeglice, da su azilanti, kako god, dakle ona je potpisnica tih konvencija i ona je dužna da pruži pomoć tim ljudima, ali druge zemlje iz našeg okruženja su, dakle, prevashodno vodile računa o interesu svojih građana. Kad posmatramo migrantski, problem sa migrantima iz ugla migranata i izbjeglica to je prevashodno humanitarni problem i jeste tako, znači tim ljudima treba humanitarno pomoći, ali kad posmatrate iz ugla građana Bosne i Hercegovine to je bezbjedonosni problem i naravno poslije toga i finansijski, jer u ovom materijalu, vidjećete kad ga dobijete, Vijeće ministara predlaže da se u prvi mah izdvoji 40 miliona KM kako bi se pokrili određeni troškovi sa tom populacijo, što će reći da građani ove zemlje treba, znači, i finansijski da to pokriju i da daju, da odvoje sredstva, poreski obveznici da odvoje sredstva da se to da. Naravno, to nije moguće u ovom trenutku zato što budžet Bosne i Hercegovine nema rebalans i prije budžeta za 2019. o ovim namjenskim sredstvima se neće moći govoriti. Ali da je Vijeće ministar napravilo određene propuste i da se nije dovoljno ozbiljno i žurno bavilo ovim problemom govore neke činjenice. Dakle, ja imam ovdje, to smo svi dobili, Informaciju Granične policije koja je svoje predloge, dakle, hitnih mjera koje je potrebno preduzeti u pogledu migrantske krize napravila u nekih sedam tačaka i ljudi su ovdje lijepo i jasno rekli šta je problem Granične policije. Ljudi su ovdje takođe rekli da su u toku 2017. godine uputili dopis Ministarstvu bezbjednosti i ukazali na probleme koji će se desiti u Bosni i Hercegovini i tražili, dakle prije nego što smo mi usvojili Budžet za 2018., oni su tražili da se riješi, riješe finansijski problemi, da se pojačaju osoblje koje treba da se uposli u Graničnu policiju, rekli su da im nedostaje 520 policajaca, da se neke druge stvar riješe kako bi Granična policija se bar u pristojnoj mjeri pripremila za ovu i mogla da odgovori svom zadatku za ovu krizu. Ministar bezbjednosti da li je bio ili nije bio kad se usvajao budžet, njemu nije palo ni na pamet da on spomene taj zahtjev Granične policije, koja je na vrijeme dostavila svoj zahtjev. Da ne govorim 53 o parlamentarnim komisijama koje su ga upozoravale, odnosno Vijeće ministara je upozoravalo da se dešava ozbiljna kriza i da će Bosna i Hercegovina imati ozbiljne probleme sa migrantskom krizom, niko se na to, naravno, nije osvrtao nego nam je ministar bezbjednosti ovdje govorio kao otkud vama te informacije, ko to priča, pa mi nemamo migrantsku krizu, niti imamo probleme sa migrantima u Bosni i Hercegovini. Ja ću vas samo podsjetiti, recimo, da, dok su se migranti kretali kroz Srbiju, da je, recimo, premijer Srbije u to vrijeme, ne samo da se nalazio na licu mjesta i u izbjegličkim centrima, i na licu mjesta govorio šta Vlada Srbije preduzima u pogledu intervencija kako bi se tim ljudima i pomoglo, ali i zaštitili građani Srbije od eventualnih komplikacija i da je, naravno, intenzivno bio u komunikaciji sa bezbjedonosnim agencijama, sa, Vlada je radila svoj posao što je radila kako bi adekvatno odgovorili svom zadatku. Predsjednica Hrvatske je [[govornik se upozorava na vrijeme]] takođe više puta se obraćala javnosti i svaki put kad je govorila u ime Hrvatske ona je vodila računa o interesima građana Hrvatske. Ovdje niti imate humanitarni aspekt problema da neko tome odgovara, niti imate brigu o spostvenim građanima, apsolutno nemate, nema ništa i ja neću više o tome govoriti jer ćemo sigurno imati priliku da pričamo o tome kad pročitamo svi ovaj materijal, ali ću reći da je porazan nastup danas ministra bezbjednosti ovdje, koji je nastupio prije svega kako nekakav stend-up [[govornik se upozorava na vrijeme]] ili igrač u performansu i koji se ovdje nešto buni i ljuti na nas poslanike koji tražimo da se taj problem otvori i da o tome pričamo i da damo svoj doprinos u njegovom rješavanju, on se nešto buni i reaguje u svemu tome. Dakle, apsolutno Ministarstvo bezbjednosti, pa i Ministarstvo za izbjeglice i ljudska prava nije odgovorilo svom zadatku i naravno da smo mi negdje sad na polovini mandata, ovo su dovoljni razlozi da se traži njihova odgovornost ili da podnesu ostavke, ali kako je kraj mandata mi samo možemo konstatovati da će građani Bosne i Hercegovine biti u velikom problemu u narednim danima i narednim sedmicama i mjesecima, jer evidentno mi kao zakonodavni organ vlasti nismo kompetentni da kao izvršna vlast reagujemo u tom problemu, a izvršna
Gospođo Marković, već minu i po je
Evo završavam, a izvršna vlast ne reaguje i ne radi svoj posao.
Jasmin Emrić.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege su već u svojim diskusijama naglasile koliko je migrantska kriza, aktualna migrantska kriza u Bosni i Hercegovini teška i ozbiljna za Bosnu i Hercegovinu, naše organe i nadležne institucije, te u skladu s tim mi moramo se postaviti i djelovati. Bilo je primjedbi da ovaj uvaženi Dom nije pravovremeno informiran o svemu onome što su nadležne institucije činile ili što čine, te da u tom pogledu nedostaje ta kvalitetna komunikacija. Mi smo na prošloj sjedini dobili informaciju koja se temeljila na podacima iz 2015. godine i za koju smo rekli da nije ažurna, te da istu treba ažurirati i dostaviti ovom uvaženom Domu u skladu sa aktualnom migracijskom krizom i ovim migracijskim pritiskom koji je sve teži, pogotovo je izražen na mjestima gdje se dešava nelegalni prelazak državne granice i gdje, znači na ulazu u Bosnu i Hercegovinu, gdje se ilegalno ulazi na teritori Bosne i Hercegovine, te na onim 54 mjestima gdje se ilegalno izlazi iz Bosne i Hercegovine, odnosno gdje migranti nastoje pod svaku cijenu preći državnu granicu i ući u Evropsku uniju. U Unsko-sanskom kantonu je vrlo teška situacija i ranije smo u ovom Parlamentu o tome govorili, lokalne vlasti se ne mogu nositi s težinom te situacije i mene jako zanima koliko je napredovao dogovor nadležnih institucija u Bosni i Hercegovini sa lokalnim vlastima u smislu kontroliranja novonastale migrantske krize u Unsko-sanskom kantonu, ali s obzirom da nemamo ministra sigurnosti ovdje, bit ću najvjerojatnije i uskraćen za takvu vrstu odgovora i takve informacije. Ono što želim reći je da smo mi i ranijom informacijom mogli sagledati našu ukupnu spremnost za aktualnu migrantsku krizu. Postoje politike i strateški okviri koji su usvojeni od strane Vijeća ministara, također postoje i akcijski operativni planovi djelovanja u slučaju povećanog broja migranata i ilegalnih ulazaka u Bosnu i Hercegovinu. To su dokumenti koji su na snazi i koji nas obvezuju i u skladu s kojima trebaju naše nadležne institucije da rade i da djeluju. Ja ću podsjetiti, znači, da je usvojena Strategija u oglasti migracija i azila i Akcijski plan za razdoblje od 2016. do 2020. godine, da je Vijeće ministara usvojilo te dokumente, da je definirana politika Bosne i Hercegovine u obliku osam postavljenih ciljeva i 37 mjera. Akcijskim planom realiziranja strategijskih zadataka u oblasti migracija i azila za isto razdoblje precizirane su 173 aktivnosti, nositelji i rokovi izvršenja. Znači, mi imamo te dokumente, naravno da je Vijeće ministara trebalo informirati ovaj uvaženi Dom šta se konkretno radi i koliko to u financijskom smislu treba predvidjeti da bi se Bosna i Hercegovina mogla nositi sa ovom migrantskom krizom. Ja se slažem s ministrom, trenutno je jedan od najvećih zadataka ovog uvaženog Doma obezbijediti financijska sredstva i to ne mala, već značajna financijska sredstva. Kolegica Marković je već nagovijestila šta nas očekuje, procjene su u ranijim informacijama bile da bi se Bosna i Hercegovina uspješno nosila s migrantskom krizom da treba biti obezbjeđeno preko 63 miliona KM. Gdje ćemo pronaći ta financijska sredstva? Ako uzmemo u obzir šta mi imamo na raspolaganju, onda ćemo tek vidjeti koliko je potrebno financijskih sredstava da bi i postojeće kapacitete proširili. U ranijoj Informaciji u Trećem poglavlju – institucionalni kapaciteti i prioriteti Bosne i Hercegovine u oblasti imigracija i azila, pod tačkom 4. raspoloživi i potencijalni smještajni kapaciteti za oblast migracija i azila u Bosni i Hercegovini je predočeno šta to Bosna i Hercegovina trenutno ima na raspolaganju. Azilantski centar Delijaš, koji ima trenutni kapacitet od 150 mjesta, mogućnost povećanja 150 mjesta, ukupno 300 mjesta. Izvjegličko-prihvatni centar Salakovac trenutni kapacitet 250 mjesta, moguće povećanje 100 mjesta, ukupno 350. Readmisijski centar Mostar trenutni kapacitet 100, mogućnost povećanja 50, ukupno 150 i Migracijski centar Istočno Sarajevo trenutni kapacitet 120, ukupno 120 i negdje ono što Bosna i Hercegovina trenutno ima na raspolaganju za smještaj je 620 osoba i nemamo ništa više. A da bi se izvršilo povećanje smještajnog kapaciteta [[govornik se upozorava na vrijeme]] trebaju značajna financijska sredstva i tu je problem koji mi moramo riješiti. A znate tko rješava [[govornik se upozorava na vrijeme]] taj problem? Rješavaju one institucije koje čine sistem za upravljanje migracijama u Bosni i Hercegovini, a to su [[govornik se upozorava na vrijeme]] Parlamentarna skupština BiH, Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i njegovo Koordinacijsko tijelo za pitanje migracija u Bosni i Hercegovini. Nema više institucija koje ovaj problem moraju riješiti. Hvala.
Hvala. Zaim Backović. 55
Trenutak u kojem se mi nalazimo, a vezano za migrantsku krizu, za sobom povlači da se mi bavimo posljedicama a ne uzrocima. Mi sad gasimo vatru, a nećemo da vidimo gdje su realni uzroci svega onoga što se dešava u Bosni i Hercegovini. Migranti nisu pali s neba, njih ne donose ptice pa spuštaju, oni su morali nekuda doći. Da bi došli do prostora Bosne i Hercegovine morali su proći preko teritorije Evropske unije. Ako su išli preko Grčke – Evropska unija, ako su išli preko Bugarske – Evropska unija, ako išli preko Albanije i Crne Gore – članice NATO-a, mi moramo početi na taj način razgovarati, mi moramo početi i na taj način se obraćati i Evropskoj uniji. Zvoni mi jedna rečenica koju sam neko veče na tri dnevnika čuo, znači na Hrvatskoj televiziji, na Televiziji Srbije, znači HT1 Dnevnik, na Televiziji Srbije njihovom Centralnom dnevniku, na četiri izvinjavam se, na našem i slovenačkom, svi su pustili tog migranta, koji se obratio Evropi i direktno im rekao – vi ste učinili da smo mi danas migranti, izbjeglice, sada vi učinite da se mi smjestimo ili učinite da se u našim zemljama vrati normalan život. Vrlo je zanimljiva ta rečenica. Danas se svi peru, niko nije, nego treba eto opteretiri zemlju koja je bila i još uvijek je opterećena vlastitim izbjeglicama kao proizvod rata u ovoj zemlji, jer mi i danas imamo izbjeglice u vlastitoj zemlji i izbjeglice iz vlastite zemlje. U bilateralnim kontaktima mora se pitati Srbiju, ako evidentira da je njenu granicu neko prešao i dalje ona prati njegovo kretanje – kako je moguće da taj neko ilegalno uđe u Bosnu i Hercegovinu, kako je to moguće? Što znači da i sama država zna sve ilegalne prelaze prema ovoj zemlji ili ima dogovor sa onima koji su na granici da se sklone kad ih dovuku, to je vrlo zanimljivo. Isto tako i Crnoj Gori, bilo bi neophodno tako početi razgovarati. Vojnici Bosne i Hercegovine nisu nigdje prisutni, ali vojnici NATO zemalja jesu, između ostalog i nama susjedne zemlje, dobronamjerne koja nam želi evropski put, Hrvatske. Ali sad tamo gdje su oni ljudi iz tih zemalja više ne mogu ući u tu zemlju, nego treba opteretiti Bosnu, treba hermetički zatvoriti Bosnu i Hercegovinu i učiniti da se mi unutra između sebe glođemo. Posebna priča je nastup naših političara, onih koji se eksponiraju, oni svi zaboravljaju da nema dijela u ovoj zemlji gdje nema izbjeglica i odakle nema izbjeglica i pojedini političari, vrlo nesmotreno ili zlonamjerno, plediraju da neko želi promijeniti demografsku strukturu. Pa je li neko napisao kakav akt o uvozu robe, pa uvozi te migrante pa će ih onda prodavati na razne prostore kako bi mjenjao. Je li ih neko nekim aktom pozvao, zar ima ekskluzivni prostori u ovoj zemlji gdje neko može, neko ne može. Pročitajte prvi član Ustava BiH, konvencije o ljudskim pravima [[govornik se upozorava na vrijeme]] Svi mi zaboravljamo šta je temelj našeg Ustava. Moralo bi se učiniti da Predsjedništvo BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] Vijeće ministara, molim Vas da završim jednu rečenicu, i Vijeće ministara prema Evropskoj komisiji i vladama evropskih zemalja koje su učinile da do ovoga dođe stave na pladanj ove izbjeglice. Nemojte zaboraviti da je Francuska pokrenula u Libiji, da smo ovdje imali na stotine Libijaca na liječenju u Sarajevu i nijedan nije ostao kao migrant. Šta se ovo danas dešava? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala.
Hvala. Borislav Bojić, diskusija.
Uvaženo predsjedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo. Ja ću pokušati nekoliko pitanja, obzirom da se slažem sa svima onima koji su kazali da je neophodno da kontinuirano Parlamentarna skupština BiH bude informisana o migrantskoj krizi i o svemu onome što se događa u vize sa migrantima u Bosni i Hercegovini i zato ćemo ovaj zaključak koji je predložio uvaženi kolega Momčilo Novaković podržati i ja vjerujem da će poslije ove široke rasprave poslanika Vijeće ministara, dakle, mnogo redovnije i kvalitetnije da nam dostavlja ovu vrstu informacije. Ja želim da samo vas podsjetim da je ne tako davno ministar bezbjednosti kada je pratio izbjegličku krizu ili migrantsku krizu koja se kretala na relaciji Grčka – Makedonija – Srbija, pa prema Mađarskoj i prema Hrvatskoj, kazivao da Bosna i Hercegovina neće biti zahvaćena migrantskom krizom i da Bosna i Hercegovina nema nikakav problem i da ne treba da se brine oko toga. Dakle, takva vrsta procjene je bila potpuno netačna, pokazalo se to nakon vrlo kratkog vremena i isto tako da dodam još jednu rečenicu, koju je on kazao, ako bi slučajno Bosna i Hercegovina bila, Bosna i Hercegovina ima kapacitete koji mogu da odgovore izazovima koji će se pojaviti kad su u pitanju migracije, azil itd. itd. Pokazalo se je na kraju da Bosna i Hercegovina ustvari ima ozbiljan problem sa migracijama i da te činjenice koje smo tada čuli od ministra bezbjednosti ustvari su netačne. To, demantuju ga praktično događaji. Kad sad malo poslije ... nedavno pogledam ovu Informaciju koju smo dobili od Državne granične službe, ja sebi postavljam pitanje i sada postavljam, evo ovdje je zamjenik ministra, ja Vas molim, zamjeniče ministra ako možete da kažete – da li zaista mi kontrolišemo proces migracija, odnosno događaje koji su vezani za migracije, azil, azilante i sve ono što se zbiva u ovoj oblasti? Dakle, ja sam imao priliku da i u sastavu komisija i mimo komisija i imali smo konferenciju u Bihaću, na kojoj ste Vi bili, da čujemo od strane zvaničnih predstavnika Bosne i Hercegovine izvršnih vlasti da se kriza kontroliše, da je pod kontrolom institucija Bosne i Hercegovine. Ja Vas molim, to je, dakle, pitanje mene kao poslanika Vama, kao zamjeniku ministra, pošto ministra ovdje nema, da li stvarno institucije i nadležni organi kontrolišu ono što se zbiva, a u vezi sa azilom, migracijama itd.? Jer kad smo boravili u Azilantskom centru vidjeli smo da je gore bila ozbiljna tuča i da je gore bilo ozbiljnih problema, da je intervenisala lokalna policija, da se suočavaju sa raznim problemima, da je čak 80% uživalaca narkotika se nalazi u tim centrima itd. itd. Zaista, da li se dovoljno angažuju službe centra za socijalni rad, strukovne institucije u Bosni i Hercegovini, ima li tu dovoljno kapaciteta koji mogu da se stave na raspolaganje? I na kraju krajeva da Vas pitam, dakle i kao Vijeće ministara i uopšte sve one koji su nadležni za ovu oblast – da li se razmišlja o tome, pošto zemlje Evropske unije zatvaraju svoje granice, zašto Bosna i Hercegovina uopšte dozvoljava da ima bilo kakvu vrstu ilegalne migracije? Dakle, može li se uopšte taj proces staviti pod kontrolu kad je u pitanju Bosna i Hercegovina? Mogu li se kontrolisati granice Bosne i Hercegovine? Pa ne dolaze, što reče kolega, migranti ne znam iz svemira, nego dolaze valjda sa pravca Albanije, Crne Gore i susjednih zemalja. Postavlja se pitanje Srbije itd. Postavlja se pitanje kakva je komunikacija sa susjednim zemljama i kakve su prakse i iskustva susjednih zemalja? Pa Vas milim, ja pretpostavljam da ćete Vi ovaj stenogram koji je danas, bar će on biti koristan za ovaj Savjet ministara, da koristeći ovaj stenogram odgovorite na pitanja poslanika koja su ovdje postavljena, a bilo ih je zaista veliki broj, obiman broj pitanja u više puta i više navrata su neka ponavljana, ali ima masu pitanja na koja poslanici s pravom traže odgovore i ja vjerujem da Vi imate dovoljno strukovnih sposobnosti da možete da odgovorite na postavljena pitanja koja su bila ovdje u Parlamentarnoj skupštini, prije svega sa namjerom da sagledamo stvarno stanje i uvjeren sam da ćete, siguran sam, kad budete radili da ta informacija neće biti samo informacija, nego da će ona sadržavati određen prijedlog mjera na koji način Bosna i Hercegovina da odgovori ovim izazovima koji nisu nimalo mali. Mene zanima, molim Vas kad budete radili tu informaciju, da nam napravite i strukturu osoba koje prolaze kroz Bosnu i Hercegovinu bilo kao izbjeglice, migranti, azilanti i tome slično, jer se prema onome što smo mogli bar površno da saznamo ovdje i ne radi ustvari o licima koja dolaze iz ratom zahvaćenih područja, čini mi 57 se da puno više lica ima sa prostora koja nisu ratom zahvaćena, onda se postavlja pitanje – šta činiti ustvari u Bosni i Hercegovini kad su u pitanju takve stvari? Ja Vas molim ovo je nekoliko pitanja, obzirom da je isteklo vrijeme, ovaj, dovoljno obzirom da ima dosta pitanja koja su druge kolege postavili i vjerujem da ćete na, ovo je samo jedan dio pitanja, pošto je skraćena diskusija da ne uzimam više vremena, za sada ovoliko. Hvala vam lijepo.
Diskusija, Fehim Škaljić.
Zahvaljujem. Obim diskusije i njen sadržaj govori da je tema životna i važna. Vijeće ministara nije efikasno po ovom pitanju, vidi se to, nemamo odgovore, a mi mu efikasno sparingujemo. Vas je gospodo predsjedavajući ovim Domom zapalo da dirigirate ovim i to je prilika, da sam ja kojim slučajem tamo bila bi sjednica prekinuta u onom trenutku kad na ovako važnom pitanju ministar napusti i kad dođe, to sam radio u domu koji je dva put veći od ovog, kad sam predsjedavao sa njim. Zašto? Da pokažemo građanima, čiji smo predstavnici, da smo posvećeni njihovim potrebama i da važne teme kad zasjeda Parlament ne mogu biti amnestirane nikakvim drugim poslom. Država nije proglasila vanredno stanje da bi izvršne vlasti imale preči posao od ovoga. Mi ih amnestiramo u tom ponašanju koje nije demokratsko i nije respekt prema onome dijelu vlasti koju su izabrali građani. Pozdravljam one koji su ostali ovdje. Naša odgovornost, ovdje treba reć, kao vlasti i kao građana Bosne i Hercegovine prema izbjeglicama je snažnija jer su svi naši narodi u periodu od prije 25 godina dobijali podršku kao izbjeglice u drugim zemljama, mi to duboko poštujemo, to je spasilo mnoge živote, to je omogućilo ljudima da se od pogroma zaštite, da steknu nova znanja i da se vrate ovdje ojačani. Zbog toga treba sa govornice ovoga Parlamenta reći Bosna i Hercegovina će biti efikasan partner evropski u prijemu izbjeglica, dobronamjerno i organizovano, al' ne izvan onoga što ukupan kontekst Evrope, jer smo mi evropska država i evropska zemlja i u tom smislu bi ja tražio i da sam u Vijeću ministara insistirao da stalni predstavnik Vijeća ministara bude u evropskim institucija za izbjeglice u ovom vremenu, da se ne gubi vrijeme, jer je vrijeme protv nas. S druge strane, mi ovdje kao poslanici vrlo često se ponašamo kao publika u parteru pozorišta, šta je ovo, gdje je, zbog čega, a gdje je naša odgovornost, gdje je naš plan kao zakonodavca vezano za ovo što se evo zove izbjeglička kriza? Evo ja vam kolege predlažem da danas idemo sa zaključkom da naša Komisija za ljudska prava sa članovima Kolegija napravi plan šta je to što Parlament treba da radi. Ima tu puno toga i ne mora sve to da dolazi od Vijeća ministara i dajte da uzmemo aktivno ulogu u tome, ima nešto što mi možemo, ima nešto što trebamo tumačit građanima ispred kojih dolazimo, šta je to, koji su poremećaji, jesu li to izvan konteksta onog što se ukupno dešava, kako ćemo to predupređivati. Ostali smo mi neinformisani, ostali smo mi na, u operativnom smislu, nezainteresovani i ne razgovaramo sa lokalnim zajednicama. Je li neko od naših tijela otišlo na teren i šta smo učinili oko toga? Kriza sa izbjeglicama neće biti ono što će prestati, krive procjene koje smo dobijali od profesionalnih struktura govore da oni nisu tome posvećivali dovoljnu pažnju, potpuno je tačna konstatacija kolega, da je nama rečeno ovdje da Bosnu i Hercegovinu neće zahvatiti ta kriza itd. Danas znamo da to nije tačno i znamo da će to još potrajati. Šta je to što efikasno možemo učiniti da budemo dobri domaćini, al' da to bude u okviru norme? I šta je to što mi u zakonodavnom smislu treba da učinimo da ta norma bude kompletirana i ono što se pojavljuje danas u javnosti kao nedosljednosti u izgradnji norme koja to treba da kanališe mi nadoknadimo? Mislim da je to naša dužnost. Ovdje u svakom slučaju 58 treba javno i otvoreno reći izbjeglice su briga svake države, izbjeglice su briga Bosne i Hercegovine i njenih građana u okviru onoga što je evropski standard i norma prema izbjeglicama i tu mi moramo efikasno da sarađujemo sa institucijama Evrope. Vjerujem da je ovo dimenzija koju organizovana Bosna i Hercegovina može savladati i mi svi zajedno u tome moramo učestvovati. Predlažem da Parlament usvoji svoj plan djelovanja u migrantskoj krizi i bude svojevrsan koordinator te aktivnosti. Hvala.
Pa vjerujem da ćete Vi predložiti te mjere za Parlament o kojima će Parlament raspravljati. Zamjenica Borjana Krišto. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala ljepa. Poštovane kolegice i kolege. Da je ovo važno pitane vidi se i iz današnje rasprave, a i naravno, onih prethodnih. Ja sam, ja ću samo podsjetiti da sam na 60. sjednici Zastupničkog doma ministru sigurnosti postavila jedno usmeno pitanje, a koje se odnosilo na ukupnu sigurnosnu situaciju, a posebno sa aspekta ove migrantske situacije. Iz odgovora koji je tada ministar meni dao, on je bio kratak, da je to jedna široka oblast i da se ne može dati vrlo kratak odgovor, pa mi je pismeno na neki način odgovorio i zapravo što ja mogu reći i zaključiti, da zapravo ništa konkretno institucije Bosne i Hercegovine nisu napravile kad je u pitanju sigurnosni izazov koji se odnosi na povećani pritisak ilegalnih migranata. Informacija koja se nalazila na 61. sjednici, evo, i konstatirali smo, svi smo se na nju na neki način osvrnuli, je bila zapravo štura, nije bila kompletna, bila je zastarjela, jer se situacija po ovom pitanju mijenja, što bi rekli, iz sata u sat, pogotovo iz dana u dan, pa smo u tom kontekstu i predložili određene zaključke koje ste čuli, pa ih se ja neću sada ovdje referirati, ali želim reći da se ovom problemu nije pristupilo ozbiljno i da ne postoji nikakva koordinacija i da se, kad je u pitanju ovaj problem, radi o samovoljnim odlukama pojedinaca, pa između ostalog, i ministra sigurnosti, evo, svjedoči i premještaj, zapravo migranta koji su posljednjih mjeseci življeli po parkovima u Sarajevu, u Izbjegličko- prihvatni centar Salakovac u Mostaru bez ikakve odluke nadležnih institucija i tijela, a konkretno mislim na Vijeće ministara, i bez ikakve koordinacije i konsultacije sa nižim razinama vlasti kao što se to radilo i sa nekim drugim institucijama vlasti. U kontekstu cijelog tog slučaja i premještanja dodatno još destabiliziraju, ja bih rekla, ukupne sigurnosne prilike u Bosni i Hercegovini, izjave ministra sigurnosti koje pozivaju da se radi o državnom udaru, da se poziva Državna agencija za istrage i zaštitu, Tužiteljstvo, SIPA itd., da poduzimaju i da pozivaju na odgovornost nadležne institucije. Ja bih samo podsjetila ministra i sve druge još jednom da u ovoj zemlji postoje, znači, i zakonski i podzakonski akti koji reguliraju ovu oblast i da se svi njih trebamo pridržavati, a da institucije, između ostalog, koje su pozvane, trebaju raditi svoj posao bez nečijeg pozivanja. Da ovdje situacija nije dobra ja ću se samo prisjetiti još nečega, jer je ministar, također neko ovdje se referirao, na izjave ministra koji je govorio kako to ne možemo uraditi bez, ne znam, dodatnih financijskih sredstava, bez dodatnog upošljavanja itd., ja ću samo se osvrnuti na nešto, da u ovoj Bosni i Hercegovini postoji, također, zakonska regulativa koja regulira i ovu oblast, pa me čudi zašto 59 se ta, na takav način nije postupilo i kazalo, ako postoje određeni problemi u zakonskoj regulativi, možda ih treba mijenjati. Možda treba mijenjati i Zakon o azilu, možda treba mijenjati i Zakon o strancima, ali to treba predložiti, znači, ovom Parlamentu. Ali evo, vrlo ću kratko, Pravilnik o smještaju i načinu rada i funkcioniranju, kućnom redu u Izbjeglično- prihvatnom centru Salakovac u Mostaru, znamo da sukladno tom Pravilniku je taj centar, nije predviđen za prijem osoba bez utvđenog statusa i identiteta, te da sve osobe koje borave u centru Salakovac trebaju imati priznat izbjeglički status. Centar Salakovac nije azilantski centar, nego izbjegličko-prihvatni, te da bi postao ili bio azilantski treba postojati odluka nadležnih institucija, što u ovom slučaju nema. Nadalje se ne poštuje ni Zakon o strancima, ni Zakon o azilu, kad Granična policija otkrije nezakonit prelazak granice osobe, stranci koji su nezakonito prešli granicu predaju se službenicima Službe za poslove sa strancima na dalje postupanje. Ukoliko se iskaže namjera za azil, onda se provodi procedura sukladno Zakonu o azilu, ako se ne izrazi namjera za azil, onda se stranci stavljaju pod nadzor, naravno, sukladno Zakonu o strancima. Da bi skratila priču, ono što je vidljivo zapravo u praksi, ista je situacija i u postupanju po zahtjevu za azil, znači, migranti u najvećem broju u Bosni i Hercegovini ulaze bez identifikacijskih dokumenata, a sukladno Zakonu o strancima, ukoliko se utvrdi da stranac ne posjeduje dokaze o identitetu, on daje biometrijske podatke, te ako njegov identitet nije utvrđen u roku od šest sati, on se stavlja pod nadzor, službene prostorije, i može mu se izreći mjera protjerivanja u Bosni i Hercegovini. Znači, ovo su sve faktički zakonske odredbe, međutim u praksi se to ne provodi nego se migranti slobodno kreću diljem Bosne i Hercegovine iako im identitet nije utvrđen. Kad se govori o proceduri koja je iskazana u namjeri za azil, vidljivo je da migranti ne poštuju zakonom propisanu proceduru za dobijanje azila, a ko im to omogućava? Institucije Bosne i Hercegovine. Iz statističkih pokazatelja, evo, vidjivo je da smo za prvih šest mjeseci 2018. godine imali ukupno 6.014 iskazanih namjera za azil, podneseno je samo 611 zahtjeva za azil. U tom slučaju bi trebali biti stavljeni pod nadzor u imigracijski centar, međutim slobodno se kreću bez ikakve prijave boravka, a to potvrđuju i statistički podaci gdje jasno da se vidi da je na dan 18.06.2018. u Imigracijskom centru pod nadzorom tek 29 osoba. Znači da stvari izmiču kontroli, te da ilegalni migranti predstavljaju sigurnosnu prijetnju, svakako svjedoče i nedavni slučajevi grupe migranata na graničnom prijelazu Velika Kladuša gdje se namjeravalo ilegalno preći granicu [[govornik se upozorava na vrijeme]] i slučaj ubojstva čak migranata. Ja se ispričavam, samo još da završim. Iz svega dosad navedenog je vidljivo da ovaj problem se ne može riješiti ovako parcijalno, da se problem, da je potrebno ga riješiti žurno, na razini Bosne i Hercegovine, uz potpunu koordinaciju svih razina vlasti, uvažavajući i ovaj humanitarni aspekt o kome smo govorili, a i onaj, prije svega, sigurnosni. Stoga nam se postavlja opravdano pitanje jesu li nadležne institucije pribavile spiskove sigurnosno interesantnih osoba koje predstavljaju sigurnosnu prijetnju, sve aktivnosti poduzete u zadnje vrijeme jesu li poduzete na temelju pravomoćnih odluka nadležnih institucija, vrše li se sigurnosne provjere stranaca sukladno zakonskim propisima, a poduzimanje mjera koje sve sve institucije dosad uradile je zapravo samo jedna samovolja koja govori upravo o nepoštivanju zakona, narušavanju sustava i dovođenja onoga što je najvažnija stvar za sve narode i građane u Bosni i Hercegovini, a to je njihova sigurnost. Hvala vam ljepa.
Hanka Vajzović, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Zapravo nije ispravak krivog navoda, nemam drugu mogućnost, ovo je potvrda pravog navoda, dakle, nečeg što je ovdje iskazao kolega Škaljić, dajem podršku tome. Postavljam pitanje, evo, svi smo vidjeli koliko je dosad bilo govornika koji su kazali, jeste ovo je važno pitanje, potvrđuje to i vrijeme koje smo potrošili na ovo, postavlja se pitanje i naše uloge u ovom svemu. Osim parlamentarnog nadzora trebalo bi u nekim vanrednim uvjetima uključiti se i na drugi način. Kolega Škaljić je rekao da je možda dobra ideja Komisija za ljudska prava, a ja pridržujem tome i Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost koja je praktično imala jednu informaciju, već negdje je, ne znam kad je Vijeće ministara, u martu, mi smo nekad u aprilu, i kako to kod nas biva, obično se to prima k znanju, iz dana u dan se situacija mijenja, trebalo bi pratiti, držati korak s tim i možda uložiti dodatne napore. Naravno, neke službe bi trebalo da nam daju ovo opet o čemu su i drugi govorili, daju svježe podatke sa analizom vrlo važnom. Imamo nelegalne ulaske i ilegalne, pravim razliku, dakle, kad se neko provuče preko neke naše granice koja je gotovo kao sito, imamo veliki problem odavno koji nekako ostaje po strani da se riješi i Uprava za indirektno oporezivanje koja gazduje tim prelazima, ali i mimo prelaza, i Granična policija, naravno, mimo zvaničnih graničnih prelaza idu oni nelegalni, kao što je sada val krenuo u Hrvatsku, zašto dolaze, koliko su evidentirani, koliko ih je, takve podatke da imamo i da se uključi i Komisija pošto je i humanitarni problem i debeo sigurnosni problem dobro bi bilo više angažmana zastupnika, evo, ako ništa, a ono u smislu onog što nam je u opisu posla, to je [[govornik se upozorava na vrijeme]] parlamentarni nadzor kao spona, spona sa javnostima, a i, evo, da damo svoj doprinos da se vidi kako zaista jeste problem i kako zbilja zavrijeđuje naš dodatni neki angažman i napor. Hvala.
Rasprava, Sadik Ahmetović.
Hvala lijepo. Ma ja neću, nekoliko rečenica želim kazati. Slušao sam kolege poslanike, pitanje migracije i azila i bez problema koji imamo je u vrhu evropskih prioriteta i ono je tretirano uvijek kao jedno od važnih pitanja koja je svaka zemlja trebala ispuniti u probližavanju Evropskoj uniji. Bez ovog problema koji imamo i koji je eskalirao od 2015. godine, ovo kako mi danas ovdje pričamo, imam osjećaj da je ovo priča koja će biti zaboravljena u trenutku kada završimo glasanje i ne može se o pitanju, ovom veoma važnom pitanju koje je kompleksno, ne može ovo riješiti ministar sa pet službenika u Ministarstvu, nema teorije. Mi ovdje pričamo priču da to, da država, da sve to, ovo je problem od općine, kantona, entiteta, do države i ukoliko nema takvog pristupa da se to riješi bez ovih pušaka na Ivan Sedlu, dakle, to je bez neprijateljstva prema tim ljudima koji bježe od rata, pa mi smo to imali prije 20 godina, 20 i nešto godina. Naravno da država one koji su sigurnosni problem mora identificirati odmah, da ne naprave problem, ali neprijateljstvo prema ljudima koji bježe od rata, unaprijed, samo komplicira problem. Ja mislim da mi trebamo pooštriti, naravno, granicu, prelaze, ali sam siguran, koliko god bude policajaca na granici da će opet biti ilegalnih prelazaka. Dakle, to je bio slučaj sa mnogim ovim evropskim zemljama. Imali ste različite pristupe evropskih zemalja gdje je temeljni princip Evropske unije ljudska prava, pa ste imali ovog mađarskog premijera koji mrzi muslimane pa je stavio ogradu, pa imali ste vrlo, i možda najbolji pristup, koji je imala Srbija u toku, ovaj, migranske krize u toku 2015. godine, a ovaj pristup sa Ivan Sedla mi se graniči sa ovim ..., kako se zove ovaj Mađar, Orban. Dakle, da, i to je pitanje koje možda isto 61 zavređuje istu pažnju kao i ovo, kako se moglo desiti da jedna policija Kantona doprati do Ivan Sedla, a druga policija sa druge strane i obje policije sa dugim cijevima? To je veći problem nego migrantska kriza, to je veći problem za ovu zemlju nego migrantska kriza i ja mislim da je u tom slučaju ministar Mektić dobro postupio jer je provodio zakon, državni, ali isto tako mislim, i na vrijeme sam upozorio, i držao press konferenciju, da država nije spremna na problem koji nadolazi, to je bio prije mjesec i ne znam koliko dana. Međutim, nismo imali nijednog odgovora od Vijeća ministara, imamo ovdje samo hvalospjeve kako je sve dobro, kako aplauz trebamo mi dati ovdje, i da smo najbolji i, možda, to je ono što mnogi misle da poslanici trebaju raditi, da nemaju pravo kritizirati. Vrlo kompleksno pitanje kojem moramo pristupiti pažljivo, moramo pružiti veliku pomoć, i finansijsku i svaku drugu, Graničnoj policiji, moramo saslušati direktora Granične policije, šta mu fali, da na najbolji mogući zaštiti granicu, ali isto tako moramo uključiti sve nivoe vlasti kad je u pitanju i smještaj, i ishrana, naravno, i sve policijske agencije, pogotovo Obavještajnu službu, da ne dođemo u situaciju da imamo ljude koji sigurno prolaze u takvim situacijama, koriste ih, koji mogu ugroziti sigurnost pojedinca, pa i države, itd., itd. Ali uvijek moramo misliti i pristupiti na način da je to humanitarni problem, a nikako neprijateljski problem i da sa nekakvim dugim cijevima zaustavljamo konvoje što može svakako iskoplicirati stvari u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Ovim završavamo tačku 16. Prelazimo na tačku 17. Izvještaj o razlozima ne... BORISLAV
/nije uključen mikrofon/
Molim? BORISLAV
[[nije uključen mikrofon]] molim vas, tražim pauzu jer sam tražio da se zamjenik ministra obrati, pola sata pauze.
Pola sata pauze. [[PAUZA]] Borislav Bojić je tražio riječ, je li zbog pauze ili? Izvolite.
Vrlo kratko, da obrazložim razloge zbog kojih smo tražili pauzu. Dakle, očekivao sam poslije ove opširne i obmine rasprave da će u najmanju ruku ministar, obzirom da je tu prisutan zamjenik, a bilo je masu pitanja koja su vrlo važna i cijenim da na njih zamjenik ministra može odmah da da odmah konkretne odgovore koji će sigurno biti od koristi i za javnost, a i za nas, poslanike, da ne ispade da smo trošili uzaludno vrijeme, valjda da smo se razumjeli sa izvršnim 62 organima vlasti, na koji će način djelovati u budućnosti. Dakle, očekujem da se obrati zamjenik ministra, ako ministra tu nema.
Hvala ali zatvorili smo tu tačku, zaključili i prešli na 17. tačku, ja pretpostavljam da će biti ... ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Molim? ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Da će biti na idućoj sjednici ponovo rasprava o ovom, koliko sam shvatio, tako da će biti prilike. Tačka 17. Ad. 17. Izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske organizacije za obezbjeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA), sa konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti – podnosilac: Savjet ministara BiH (realizacija poslaničke inicijative Salka Sokolovića, usvojene na 55. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 21.12.2017, 17.01. i 31.01.2018. godine), akt broj: 01-50-1-2527-1/17, od 30.03.2018. godine Na prošloj sjednici Doma usvojili smo Zaključak kojim smo odgodili raspravu o Izvještaju zbog potrebe da prilikom rasprave o ovoj tački budu prisutni ministar civilnih poslova i direktor Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta. Salko SOkolović predložio je usvajanje zaključka. Otvaram raspravu. Poslanik Salko Sokolović. Izvinjavam se, imamo ispravak krivog navoda, Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Želim sve ovdje da podsjetim da je gospodin Bojić prilikom svoje diskusije o 16. tački dnevnog reda se izrazio u kontekstu neophodnosti da se obrati zamjenik ministra bezbjednosti Predstavničkom domu. 63
Molim Vas.
Ja ne znam zbog čega ...
Nemojte me dovoditi u situaciju da Vam oduzimam...
Tražim pauzu od pola sata ...
Pauza pola sata.
Pa naravno. Kome ćete Vi oduzimati ..., imam pravo da kažem. [[PAUZA]]
Nastavljam sa sjednicom. Staša Košarac, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Nisam imao priliku na drugi način da se javim. Nemojte mi zamjeriti, ali mislim da uloga predsjedavajućeg nije jedina da oduzme riječ. Imao sam potrebu da intervenišem maločas jer smatram da je u ispravnom vremenskom roku gospodin Bojić podnio jednu takvu incijativu. Ja Vas zaista molim da još jedanput razmotrite ovu mogućnost da se zamjenik ministra bezbjednosti obrati Predstavničkom domu jer je veoma važna tema. Nećemo na ovaj način onemogućiti da javnost ne zna i neke podatke, niti će se moći sačuvati od političke javnosti i političkog suda uloga ministra Mektića. Ja Vas još jedanput molim da razmotrite mogućnost, da iskoristimo prisustvo zamjenika ministra i da zamjenik ministra nam se obrati. Hvala.
Gospodine Košarac, mi smo zaključili raspravu i tačku prije nego što se javio gospodin Bojić i prešli na 17. tačku i imat ćete vremena da raspravljati, preslušajte, uostalom imate pravo da preslušate snimak ove sjednice i vidjet ćete da je bilo tako. Znači, ostvaram raspravu, na 17. tački smo. Gospodin Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedavajući, dakle, uz dužno poštovanje tražim, također, da se gospodin zamjenik vrati i da nam iznese, i da se vratimo na točku. U raspravi gospodin Bojić je predlagao da se gospodin zamjenik obrati, Vi ste to samo zaboravili. Dakle, nema razloga da nam se ne obrati i ne vidim zašto bi to bio problem. Tražim pola sata pauze u ima Kluba.
Pola sata pauze?
Jeste. [[PAUZA]]
Ovo povreda Poslovnika, Nikola Lovrinović, je li to ostalo ili je nova?
Nova, nova.
Nova, izvolite.
Najnovija predsjedniče. Dakle, nemam naravno drugo načina da objasnim zahtjev za stankom, ostajem pri prijedlogu, dakle, da dopustite da se gospodin zamjnik ministra obrati i ja Vas molim da to uvažite. Dakle, razlozi Vam, nemam ih potrebe više ponavljati, dakle u nekoliko navrata gospodin Bojić je u svojoj raspravi zatražio da se obrati gospodin zamjenik, Vi ste to smetnuli s uma, nije dakle samo onda kad je po Vašem zakasnio. Dajte, dakle, poštujte Poslovnik, čovjek je to tražio, Vi ste to jednostavno zaboravili i ja Vas molim lijepo da se zamjenik obrati.
Ja ću poštujući Poslovnik nastavit sa radom po 17. tačci. Diskusija Salko Sokolović.
Borislav Bojić, povreda Poslovnika.
Moje poštovanje uvaženi predsjedavajući, ja sam krajnje korektno, zaista krajnje korektno u diskusiji kazao to što sam rekao. Obzirom da je u međuvremenu bilo određenih vrsta uvreda koje su krajnje nekorektne, ja sada želim da se ponašam nekorektno da zatražim pauzu u ime Kluba pola sata.
Pola sata pauze. ALEKSANDRA
/nije uključen mikrofon/
Nije tačno, na ovoj tačci nije bilo.
Samo da vidimo, imate li, imate li pravo, jer ste već po ovoj tački
Nisam po ovoj tački. [[zajednička diskusija]]
Nije, pola sata pauza. ALEKSANDRA
[[nije uključen mikrofon]] Ali već je na ovoj tački imao pauzu pola sata.
Nije, nije, nije imao po ovoj tačci. [[PAUZA]]
Dobro, molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom. Salko Sokolović, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo koliko se ko može sjetiti, ja sam 25.10.2017. godine podnio inicijativu sa traženjem da se dostavi izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za osiguranje kvaliteta u punopravno članstvo Evropske agencije. Naime, potpisivanje Bolonjske deklaracije Bosna i Hercegovina je prihvatila jedinstvenu evropsku politiku o visokom obrazovanju sa svim obavezama koje su njen integralni dio, od kojih je politika osiguranja kvaliteta od suštinske važnosti. Svojom analizom od 2017. godine Evropska agencija za osiguranje kvaliteta dokazala je da naši zakoni i pravila ne sprovode ovu obavezu i da su u velikoj mjeri odstupili od evropske politike. Nažalost, svjedoci smo da ovo što se događa nije ni bosanskohercegovačko tumačenje takve politike nego potpuno suprotno na neki način uništavanje ideje evropskog obrazovanja. Upravni odbor Agencije za čiji je izvještaj inače, za čiji izvještaj inače do sada nisam glasao bio je dužan da omogući našim visokoškolskim institucijama i studentima ravnopravan status u Evropi. Mi, u Evropi, bolonjski proces od, ostvaruje 48 država u Evropi i tako iz tog razloga mi nemamo pravo da se neozbiljno odnosima prema njemu, a pogotovo kada su u pitanju akademski radnici koji bi trebali prvi da se izbore za evropsku budućnost ove zemlje. S druge strane potpuno se slažem da treba ozbiljno preispitati načine rada i u javnim i u privatnim 66 fakultetima koji su inače veoma lako došli do akreditacija. Javnost Bosne i Hercegovine očekuje da se ovo desi upravo ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Sve ono što sam naveo podudara se sa primjedbama Upravnog odbora ENQA-e koja je jasno napisala da ovo što se događa u Bosni i Hercegovini nije u skladu sa evropskim standardima i to po sljedećim činjenjicama: 1. Da ne postoji nezavisnost procesa akreditacije u Bosni i Hercegovini zbog toga što ustvari akreditacije ne daje Agencija, već državni organi, što je nedopustivo prema evropskim mjerilima, to su evropski, to je Evropski standard 33 koji govori o nezavisnosti procesa akreditacije. 2. Predstavnici akademske zajednice su sebi dozvolili da se u okviru Upravnog odbora stvori sukob interesa pojedinih članova koji su pored funkcije člana Upravnog odbora vršili izvršne funkcije na pojedinim univerzitetima, pa zbog toga smatram da treba potpuno zaustaviti proces akreditacija da se, dok se na zamijeni Upravni odbor i ekspertska grupa ne dostavi skupštini jasan plan izlaska iz ovog labirinta. 3. Ukazano je da Upravni odbor nije zastupao sve aktere koji su zainteresovani za proces akreditacije i osiguranja kvaliteta, što je obaveza po Okvirnom zakonu o visokom obrazovanju i da su članovi činili samo redovni profesori javnih univerziteta. Znači, nije bilo predstavnika privatnih visokoškolskih institucija, studenata, poslodavaca i stranih eksperata. 4. Upravni odbor je morao da inicira promjene samog sistema akreditacije i posebno da predloži rješenja prema Agenciji za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta RS-a i prema kantonalnim ministarstvima gdje je moralo na osnovu evropskih iskustava da se nađe rješenje. 5. Upravni odbor je morao da riješi pitanje žalbenog postupka i svog učešća u tom procesu, jer samo na taj način moglo se, moglo je da dođe do zaštite visokoškolskih institucija u čitavom procesu, u tom smislu nije ništa urađeno što predstavlja flagrantno kršenje Evropskih pravila i otvaranje puta za korupciju i 6. Nejasna pravila oko izbora eksperata, slab rad sa njima i dozvoljavanje različitih kriterija za ocjenjivanje predstavljaju dodatnu odgovornost Upravnog odbora. Iz tog razloga predlažem, pod jedan, ja sam te zaključke dostavio poslanicima: 1. Da se izvrši smjena aktuelnog Upravnog odbora Agencije zbog teških propusta koji su doveli do neprimanja Agencije u punopravno članstvo Evropske agencije za osiguranje kvaliteta i to na ovoj sjednici. 2. Pod, po zakonom predviđenoj proceduri i potrebnim kritrijima izvršiti izbor i imenovanje novih članova Upravnog odbora, što jes obaveza Parlamentarne skupštine. 3. Parlamentarna skupština treba da formira nezavisnu, domaću ekspertsku komisiju koja će napraviti kompletnu i stručnu analizu štete koja je učinjena ovakvim djelovanjem Upravnog odbora. 4. Parlamentarna skupština treba da zaduži Ministarstvo civilnih poslova da u roku od 30 dana obavi razgovor sa visokoškolskim institucijama u Bosni i Hercegovini a oko obaveze koja, koje država treba da preuzme u ispunjavanju međunarodnih ugovora i ostvarivanje projekata koji su, koje su one već poduzele i to zbog toga što se, što su neke akreditacije istekle, a druge su već pred istekom i 5. Vrlo bitno, Ministarstvo civilnih poslova mora da opomene Rektorsku konferenciju da se mora u roku od 30 dana konstituisati i u skladu sa Okvirnim zakonom o visokom obrazovanju, član 43. Zakona, odnosno da tu Konferenciju čine licencirani 67 i akreditovani univerziteti bez obzira na vlasništvo u javnom i privatnom, mi u ovom momentu imamo tri takve rektorske konferencije. Želim da vas upoznam da sam od Ministarstva civilnih poslova dobio traženu informaciju, informacija je uglavnom potvrdila moje navode. Obzirom da Ministarstvo civilnih poslova nije nadležno, te da je uvažilo samostalnost i nezavisnost Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta koje, a po zahtjevu u mom poslaničkom pitanju i inicijativi, tražilo je od Agencije da dostavi pomenuti izvještaj. U međuvremenu je ENQA imenovala komisiju za, a to je ova Evropska komisija za provođenje ekspertne evaulacije, naša Agencija je, i našu Agenciju je ta Komisija posjetila u periodu od 08. do 10. maja 2017. godine i konstatovala isto stanje. Na primjer, ja ću samo jedan primjer da navedem, da je Agencija konstatovala još 2016. Agencija je 2016. godine pripremila dokument Odluke o normama kojima se određuju minimalni standardi u području visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Navedeni dokument još uvijek nije usvojen od strane Upravnog odbora. Znači, kad sagledamo sve one propuste, evo, koje sam, o kojima sam ja sada govorio, koje je konstatovala i Komisija, vidno je da su značajni propusti u radu Upravnog odbora Agencije za osiguranje kvaliteta i iz tih razloga je moj zahtjev ili zahtjev Kluba Nezavisnog bloka opravdan. Obzirom da sam još jednom istakao da oni nije i po zakonu formiran, obzirom da su tu samo predstavnici iz akademske zajednice sa javnih univerziteta bez prisustva akademskih stručnjaka iz sfere privatnog sektora, odnosno studenti i eksperti, onda je to dodatno obaveza Parlamentarne skupštine, koja je imenovala taj Upravni odbor, da izvrši korekciju i da tu nepravilnost koja je trenutno prisutna i sa članstvom unutar Upravnog odbora, a pogotovo kad je u pitanju odgovornost Upravnog odbora konstatuje kao negativnost i evo da danas ovdje u Parlamentarnoj skupštini izglasamo nepovjerenje i pokrenemo proceduru imenovanja novog Upravnog odbora. Toliko, hvala predsjedavajući.
Hvala. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 74. Poslovnika vrlo jasno kaže da u odsustvu predlagača akta, dakle ne samo zakona nego bilo kojeg akta, o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Ovdje predlagač akta, ako pogledate zaglavlje, je Vijeće ministara, a ja i ovo je već postala redovna scena u ovoj sali ne vidim nikoga iz Vijeća ministara, ni ministre, ni zamjenike. A to je pogotovo porazno uzimajući u obzir važnost ove tačke, neprimanje Bosne i Hercegovine u članstvo ENQA-e, što ima katastrofalne efekte po obrazovni sistem Bosne i Hercegovine i ovdje nema ministra Adila Osmanovića koji je nadležni ministar po ovome vidimo koliko mu je stalo do ovog pitanja. A ja kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije vrlo dobro znam da Adilu Osmanoviću uopšte nije stalo do ovog pitanja, jer je na sjednicu Komisije na kojoj je ova tačka razmatrana poslao šeficu odsjeka, a Poslovnik kaže da sjednicama Komisije može prisustvovati pomoćnik ministra ili više, i tad ja nisam dao da se nastavi rasprava po tom pitanju u prisustvu šefice odsjeka. Međutim, kolega Džaferović je insistirao da Komisija o tome glasa, pa smo o tome obavili raspravu u prisustvu šefice odsjeka. Međutim, ako mislite na Domu raspravljati o ovom važnom pitanju bez prisustva ijednog jedinog ministra, uključujući i nadležnog ministra koji je najviše odgovoran zajedno sa direktorom ove Agencije što Bosna i Hercegovina nije 68 primljena u članstvo ove organizacije, onda vi pokazujete koliko neozbiljno smatrate ovo pitanje. U svakom slučaju nema uslova da se rasprava o ovom pitanju obavi, a Vijeće ministara treba pozvati na odgovornost, ne samo što nismo primljeni u ovu organizaciju, nego i zbog toga što uopšte se ne udostoje ovdje pojavit kad se o ovom pitanju raspravlja, niti jedan od njih 20.
U redu, samo ovo je realizacija poslaničke inicijative gospodina Salka Sokolovića, jeste formalno ovdje predlagač Savjet ministara, kako piše, zato sam i dao gospodinu Sokoloviću da duže diskutuje o ovom. Evo ja stavljam na glasanje hoćemo li nastaviti raspravu po ovoj tačci ili ne. Molim vas pripremite se za glasanje. Za 15, protiv 10, uzdržanih 3. Ne postoji većina, entitetska većina u Federaciji BiH. Nemamo uslove za usaglašavanje u drugom krugu, biće naknadno. Znači, odlaže se tačka za sledeću sjednicu. Tačka 18. Informacija o aktuelnoj poziciji ŠEFIK
Traži riječ...
Javio se Staša Košarac za povredu Poslovnika.
Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Staša Košarac, povreda Poslovnika.
Nije bitno koja, koji format, ja želim da upozorim sve nas da trenutno u sali nema nijednog izabranog hrvatskog poslanika i ja mislim da mi nemamo uslove da radimo, zamoliću Vas, predsjedavajući, da dozvolite i da Vi zatražite pauzu ili da eventualno se sjednica prekine, s obzirom da nemamo mogućnost, mislim da ne bi bilo dobro uvesti praksu da bez predstavnika jednog od konstitutivnih naroda u Predstavničkom domu bilo šta raspravljamo i bilo šta ili bilo kakve odluke donosimo. Ja Vas molim da ovo ozbiljno uzmete u razmatranje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala.
Poslanici koji nedostaju nisu prijavili da neće doći, ne znam šta je razlog što nisu došli, [[kratko isključen mikrofon]] ŠEFIK
Ja sam da se nastavi .... [[zajednička diskusija]]
Pa znam malo je neobična situacija, ako su otišli na prijem, a ne znamo da li će se vratiti, [[zajednička diskusija]] Pauza od 10 minuta radi konsultacija. [[PAUZA]]
Jer nema saglasnosti u Kolegiju.
U Kolegiju nemamo saglasnosti oko tog pitanja. Molim vas da pripremite ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa možete Vi to uvijek raditi, mislim to... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim Vas, ponavljanje glasanja....
Da se ponovi glasanje? Ajte ponovite glasanje. Znači, pitanje je bilo da li da se nastavi sjednica, nemamo odluku da nastavimo sjednicu, sjednica se prekida do 05. jula, završavam sjednicu. Nastavak sjednice je 05. jula. Sjednica prekinuta 19:10 sati.