Dobro vam jutro. Možemo li krenuti sa radom. Već smo se ponadali da neće biti ni jedna stanka. Evo klub, mikrofon vas molim.
U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku na temu demografija i natalitet.
Hvala. Klub HSS-a.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege u ime kluba Hrvatske seljačke stranke tražim stanku zbog da bih naglasio temu lošeg odnosa prema Slavoniji i Baranji kroz prizmu preustroja carinarnice u Slavoniji s naglaskom na Brodsko-posavsku županiju.
Hvala. Gospodine Hrelja.
Poštovana gospođo potpredsjednice, u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika tražim stanku od 10 minuta da bi nešto rekao o nakaradnoj mirovinskoj reformi, odnosno probnim balonima koji se puštaju u javnost. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite.
U ime kluba HDZ-a da bih svratio pozornost na štetnost konzumiranja hrane sa prevelikim i nedozvoljenim količinama i vrstama pesticida u hrani.
Hvala. Ima li još netko? A u ime kojeg kluba? Hvala vam lijepo. Ako nema više prijavljenih? Ima.
Poštovana potpredsjednice, tražim stanku u ime kluba MOST-a da progovorimo o mjestu i MOST-u i stanovnicima mjesta Križnica u Virovitičko-podravskoj županiji.
Hvala puno. Koliko vidim nema više ruku u zraku, nema prijavljenih. Dajem stanku od 10 minuta. Vidimo se. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Krećemo dakle, stanka je završila, krećemo sa klubovima. Prvi je Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku i zastupnik Marin Škibola.
Hvala poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupnici. Danas ću izlagati temu vezanu uz demografiju. Pad nataliteta hrvatskog stanovništva svakim danom postaje sve veći i krucijalniji problem. Prema demografskim procjenama UN-a Hrvatska spada među deset demografski najugroženijih zemalja svijeta, a do 2100. godine mogla bi pasti na samo 2,61 milijun stanovnika. Ključ svake demografske politike je ekonomska sloboda pojedinca. prema podacima FINA-e zadnjeg dana 2016. godine u blokadi je bilo 327.176 građana, a njihov dug je iznosio 41,16 milijardi kuna. Više od polovice ukupnog duga građana ili čak 23,6 milijardi kuna odnosi se na nepodmirene obveze prema bankama i ostalim kreditnim institucijama. Analiza duga građana po iznosu pokazuje da velik dio građana duguje do deset tisuća kuna. Njih je krajem 2016. bilo 117.638 ili 36% svih blokiranih. Najveći udio u ukupnim dugovanjima od 85% što iznosi 34,9 milijardi kuna imaju građani čiji su dugovi veći od 100 tisuća kuna, a čiji je udio u broju blokiranih istodobno najmanji i iznosi 17,3% to je 56.531 građanin preciznije. U odnosu na prethodnu godinu navodi iz FINA-e najviše je rastao broj blokiranih građana čiji se dug kreće od 100 tisuća do 500 tisuća kuna. Njih je krajem prošle godine bilo 15,2% više nego na kraju 2015. godine, znači vidimo tu uzlaznu tendenciju. Kao ključno rješenje za pronatalitetnu politiku Vlada vidi u subvencioniranju rata kredita u iznosu od 50% na četiri godine. Takva mjera je naizgled pozitivna, a realno pogoduje ponovno bankama zbog povećanja potražnje nad kreditima s jedne strane, a na štetu države jer će se povećati proračunski deficit u korist privatnih banaka. Sa druge strane, mladi će se navući na te kredite i baciti ćete sa tom mjerom dugoročno mlade u dužničko ropstvo. To se zove podmetanje noge pred slijepca, inače vrlo nemoralan čin. Natalitet se neće moći popraviti sve dok se Vlada ne obračuna sa privatnim bankama i ne nametne im restrikcije i veće kontrole, te regulaciju. Banke lihvare naš narod dok im Vlada drži u tome ljestve. Tek kada naše ljude oslobodimo od dužničkog ropstva, tada možemo razgovarati o nekim pronatalitetnim mjerama, do tada je to obična propaganda u režiji elite. Hvala.
Hvala vama. Sljedeći klub je u ime Kluba HSS-a gospodin Davor Vlaović.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime klub HSS-a tražio sam stanku da još jednom naglasim problematiku života u Slavoniji i Baranji jer često svi govore i suosjećaju sa Slavoncima kako nema radnih mjesta, kako je potrebno više ulagati u Slavoniju i Baranju i kako moramo sačuvati život u Slavoniji i Baranji. Pa evo i kroz prizmu preustroja carinarnica, carinskih ureda pod parolom tobožnje štednje, radi se novi preustroj i ukida se odnosno pretvara Carinski prijelaz Stara Gradiška pod upravu Zagreb. Djelatnici koji su radili, a većim dijelom su Slavonci iz Brodsko-posavske županije i šire, prebacuju se u uprave u Slavonskom Brodu, Šamcu, Svilaju ako proradi, a na prijelaz Stara Gradiška će doći radnici iz Zagreba ili kako to već odluči Carinska uprava odnosno Ministarstvo financija. Podsjetio bih da smo još 2012. u Slavonskom Brodu izgubili status carinarnice, da je ostao samo ured pod upravom iz Osijeka. Otišli su tada dijelovi poslova veći dio radnih mjesta, čak je i namještaj iz zgrade koja je u vlasništvu carinarnice odnosno Ministarstva financija prevežen u Osijek. Je, to je štednja ali opet na štetu Brodsko-posavske županije i grada Slavonskog Broda i ljudi koji tamo korektno rade svoj posao. Znate kolike znaju biti gužve i na prijelazima u Staroj Gradiški i u Slavonskom Brodu, pa i u Slavonskom Šmacu, da nije bilo nikakvih problema, da su ti ljudi korektno odradili svoj posao i ja im čestitam na tome, a vrlo često su tamo otkriveni zajedno sa MUP i nelegalan prijenos različitih droga, nedavno i oružje itd. znači dobro rade svoj posao. A zašto ih sada onda kažnjavamo, zašto oni ne mogu raditi i zašto Slavonski Brod nema carinarnicu? A postavlja se i pitanje, što radi postojeće vodstvo Carinarnice u Slavonskom Brodu? Šuti jer čuvaju svoja radna mjesta. Nismo čuli ništa ni od gradonačelnika ni od župana a postoji evo korelacija vlasti u županiji i na državnom nivou. Pa čak i ministar financija iz Slavonskog broda, trebala bi ta brodska veza pomoći Slavoniji i Baranji, gradu Slavonskom brodu i Brodsko-posavskoj županiji da bude više novih radnih mjesta, da sačuvamo status i oživimo carinarnicu u Slavonskom Brodu a vidimo da ta brodska veza ne funkcionira. Očito da jedina veza koju imamo je autocesta. A znate što se događa, odlaze autobusi mladih iz Slavonije i Baranje pa iz Brodsko-posavske županije. Možda da zatvorimo autocestu pa onda ne bi mogli, na taj način sačuvali mlade da ne odlaze iz Slavonije i Baranje. Mislim da to ne možemo a ono što možemo da vratimo status carinarnici Slavonski Brod, jer ako se moglo ponovno otvoriti carinski ured u Vukovaru, što Vukovar zaslužuje koji je 2012. ukinut, ako se moglo otvoriti novi ured u Slavonskoj Požegi koji je 2012. zatvoren zašto onda ne može taj status carinarnice imati grad Slavonski brod? Zašto Stara Gradiška uprava mora ići pod Zagreb? I zašto ljudi iz Brodsko-posavske županije ne mogu dobiti radna mjesta na carini a vidimo da su uspješni u svom poslu. Evo pozivam ministra financija upravo carine da o ovome porazmisle jer sigurno da građani Županije Brodsko Posavske neće o ovome šutjeti i da ćemo tražiti rješenja da sačuvamo i vratimo status carinarnice u Slavonski Broj. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeći klub, klub HNS-a i HSU-a, zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Kako gordo zvuči izjava u novinama da će Plenkovićeva Vlada, da ona namjerava nastaviti tamo gdje je stala Oreškovićeva Vlada, dakle radni vijek ranije povećati na 67 godina za odlazak u mirovinu odnosno na 62 godine za odlazak u prijevremenu mirovinu. Sve to, taj proces koji je definiran u sadašnjem zakonu do 2038 skratiti za 10 godina. I sve se obrazlaže da je potrebno financijski uravnotežiti mirovinski sustav. Ja vam mogu samo utvrditi sa ovog mjesta da je on financijski i fiskalno uravnotežen jer mi, ne počiva mirovinski, dakle, mirovinski sustav na tome koliko je samo doprinosa primljeno. Jedan dio ide iz poreza. A kada bi ovih 6 milijardi koje je dužan veliki koncern Agrokor ušlo u proračun onda bi to bilo još više, još više uravnoteženo. A koliko ima takvih još neplatiša ili onih koji prikazuju minimalne plaće a ljudi im rade po 10 sati na dan gdje nema ni plaće ni uplate doprinosa, ni uplate za zdravstvo itd.. Dakle imamo mi problema bez da ovakve mjere, mjere predlažemo. Šta se ovim riskira? Pa ovim se riskira jedan veliki stampedo ponovnog odlaska u mirovinu jer sada je sustav uravnotežen i stimulira ostanak što dulje u radnom odnosu. Naime, nakon što konkretno žena navrši 61 godinu i 9 mjeseci, to je ove godine kriterij za odlazak u starosnu mirovinu, svaki mjesec daljnjeg ostanka u radnom odnosu se bonificira sa 0,15 kuna po mjesecu radnog staža. Dakle ima određeni sustav stimulacije. Drugo što se, o čemu se priča, priča se da će penalizacija biti veća, da neće imati veze sa godinama. To znači da ćemo od 1999. do sada uvesti 3. kriterij kažnjavanja. Opet ponavljam, imamo sustav nagrađivanja ali mi bolujemo od batine, mi moramo imati batinu, mi moramo nekog ubiti tko ide u mirovinu, mi ga moramo kazniti, mi ga moramo osiromašiti do kraja. To je naš stil. To je naš stil. Dakle zagovaranje penalizacije a ne zagovaranje što duljeg ostanka u radnom odnosu. Mi smo i sada, … … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Đakiću, nisam vas ništa pitao. Vi znate da imamo tu situaciju danas.
Gospodine Đakić, ja vas lijepo molim, ako nećete slušati zastupnika možete izaći van, ovo ometanje baš i nije korektno.
Dakle imamo tu situaciju i svi oni koji u ovom trenutku imaju uvjete za odlazak u starosnu ili prijevremenu mirovinu otići će u trenutku najave, u trenutku razrade ovog, prezentacije zakona ili nacrta zakona u javnom savjetovanju i iskoristiti će svoje pravo. Ljudi nisu voljni svoje pravo žrtvovati za dobrobit nečega za što nemaju baš neki osjećaj da dobro funkcionira. Ono od svega ovoga što se predlaže dobro je urediti profesionalne mirovine da nakon toga što neki koji su izloženi opasnostima i imaju danas beneficirani staž odu u mirovinu i da mogu u okviru svojih radnih sposobnosti dalje raditi na legalan način, uplaćivati doprinose za zdravstvo, mirovinsko itd.. To je dobro što se treba razraditi ali ovo ostalo nikako nije dobro. I nije dobro, ovo je jedna velika nebuloza o kojoj se govori da bi se drugačije uredio odlazak u mirovinu iz drugog stupa i da bi se nekome dalo 10% njegove ušteđevine. To je jedna nebuloza koja traži, koja iziskuje jednu širu elaboraciju i ne bih se time danas zamarao. Ono što bih na kraju želio upozoriti da se ne širi panika da će krizom u Agrokoru nastradati mirovinski fondovi. Mirovinski fondovi što se tiče Agrokora odnosno njegovih poduzeća kćeri imaju sve, imaju manje od 1% portfelja mirovinskih fondova [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] što nije nikakva opasnost za obvezne mirovinske fondove. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Kirin.
Poštovana potpredsjednice Sabora, dame i gospodo zastupnici. Htio bih svratiti pozornost na štetnost konzumiranja hrane koja sadrži nedozvoljene količine i vrste pesticida. Postoji biološka i kemijska kontaminacija hrane. Biološka kontaminacija kao što smo svi informirani i upoznati sa ne tako davnim događanjem kada je otkrivena salmonela u hrani koja se distribuirala u trgovačkim centrima, te ona biološka kontaminacija izaziva akutnu simptomatologiju i dovodi do brzog reagiranja sanitarnih inspekcija i zdravstvene službe. Kemijska kontaminacija pesticidima je tiha. Izaziva lagano ali dugotrajno oštećenje ljudskog zdravlja sa posljedicama obolijevanja od malignih bolesti zbog kancerogenog djelovanja prevelikih količina pesticida. Kemijska revolucija je započela prije cirka 60 godina. Poslije Drugog svjetskog rata pesticidi sa umjetnim gnojivima su postali najtraženiji proizvodi u poljoprivredi. Mnogi pesticidi imaju dugo vrijeme poluraspada. To znači da se akumuliraju u tlu i da se ugrađuju u poljoprivredne proizvode, u voće i povrće, u konzumente tih proizvoda, životinje i čovjeka preko hrane. Prekomjerna upotreba pesticida čiji se ostaci mogu naći u svim vrstama voća i povrća, zabrinjava sve potrošače i nameće se pitanje koliko je zabranjenih i štetnih tvari na primjer u jednoj jabuci. Jeste li sigurni kako nas uvjeravaju oni koji kontroliraju uzorke hrane i serviraju im informacije kako pesticida u pojedinim proizvodima jest pronađeno, ali u dozvoljenim količinama ili ispod maksimalno dopuštenih. Ministar zdravlja je rekao da je hrana jedan od važnih čimbenika velike učestalosti oboljenja od malignih bolesti. Stvarno se trebamo zabrinuti na nacionalnoj razini oko toksina u hrani jer tolika pojavnost malignih bolesti nije samo posljedica bolje dijagnostike, jer imamo pomak maligniteta prema mlađoj dobi. Prilično je pouzdano da u domaćoj hrani ima manja količina toksina kao što je i prilično pouzdano da ih ima to više što je hrana jeftinija i što je starija. Takva hrana se često uvozi u Hrvatsku nakon što joj je rok upotrebljivosti istekao u nekim državama EU. Takva jeftina hrana izaziva dvostruku štetu, s jedne strane uništava hrvatsku poljoprivredu, a s druge strane je odgovorna u velikoj mjeri za povećanje pobola od karcinoma. Podsjećam ministra poljoprivrede na što veću kontrolu hrane, na što savjesniji rad inspekcijskih službi i naravno na povlačenje određenih poteza protiv neodgovornih uvoznika, proizvođača i inspekcijskih službi. Borimo se za Hrvatsku koja će biti slobodna od GMO proizvodnje i nedopuštenih količina i vrsta pesticida na hrvatskim poljima. Tako ćemo postati prepoznatljiva i interesantna turistička destinacija sa kvalitetnijom gastronomskom ponudom, pa ministri turizma i poljoprivrede idemo se organizirati. Hvala vam na pažnji.
Hvala vama. Sljedeći klub je klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a kolega Goran Dodig.
Kolegice i kolege, poštovana dopredsjednice sa svojim suradnicima. Ja ću u ovih pet minuta iskoristiti da bih govorio o radu u Saboru iako je već o tome dosta govoreno. Govoreno je dosta ja bih rekao i s pravom i sve što je rečeno ima smisla i podržavam. Međutim, zašto imam i dalje potrebu govoriti? Zbog toga jer je doživljaj javnosti, doživljaj nije beznačajna stvar. Doživljaj u javnosti o Saboru kompromitiran do te mjere da će trebati dosta truda i vremena da se slika popravi. Ovo je važno iz pod najmanje dva razloga iz sadržajnog tj. zakonodavna funkcija i poruka koju Sabor šalje. Danas nemam vremena govoriti o sadržaju iako je kolega i Grmoja govorio i kolega Lovrinović i sve to podržavam, sve je to u redu. Tu se prijedlozi kolege Lovrinovića mi se sviđaju. Kolega Grmoja je govorio o statističkim podacima koji jesu ohrabrujući, ali nema vremena za to i o tome ću govoriti o porukama koje šaljemo svojim ponašanjem. Pa ćemo, često puta spominjemo probleme koji su stvarno problemi, ali ne spominjemo kako mi djelujemo na javnost i na povjerenje javnosti u državnu instituciju kao što je Sabor. Pa ukratko, u ovoj Sabornici vlada neozbiljnost, a neozbiljnost i neozbiljne poruke u ovom Saboru prema vani djeluju kao neozbiljnost države. Zamislite kako će se osjećati narod koji ne vjeruje u svoju, koji svoju državu doživljava neozbiljno. Svađalaštvo koje je u Saboru poprimilo razmjere koji su ne dopustivi, djeluje kao poruka na još većem stvaranju podjela. Hrvatsko društvo je premalo da bi moglo živjeti u takvim podjelama. Površnost koja je prisutna ovdje daje poruku prema vani, poruku neznanja, to je vrlo opasno. Vrijeđanje koje je postalo sastavni dio govora izazivanje osjećaja nedodirljivosti onih koji govore, to je također vrlo ozbiljna poruka. Preuzimanje uloga suda u ovom Saboru i osuđivanje ljudi je teror, uvodimo teror ulice. Ne uvažavati u ovom konkretnom slučaju oporbu, to je izazivati karakteristike u društvu bešćutnosti i agresije, to nije dobro. Ignoriranje drugog mišljenja je poruka bahatosti, to je nedopustivo gospodo. A priorno neslaganje šalje poruku osvetoljubivosti. Konačno, budući da će mi vrijeme isteći, slika u Saboru je loša. Mi moramo popraviti sliku u Saboru da bi mogli popravljati tek stanje u državi. A kada je loša slika u instituciji kao što je Sabor u javnosti je to poruka, društvo bez mogućnosti da bude društvo u kojem je poželjno živjeti. Prvo moramo urediti svoje odnose, svoju komunikaciju, a onda možemo ići na sve druge modele. Ovo ne znači da ne smije biti polemika, dapače, polemike vrlo oštre, načelne, ali bez vrijeđanja. Nastojmo poslati tu poruku, nastojmo definirati svoje odgovornosti prema sebi, prema državi, prema stranci. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. I još jedan klub, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Evo kroz jednu lokalnu temu ću dotaknuti općedruštvene situacije i onoga svega što danas smatramo da je Republici važno ili nam nije važno, a veže se i tema iseljavanja ljudi iz RH pa tako iz Slavonije, Podravine. Pa evo da krenem na tu temu. Dakle, živimo u 21. stoljeću i aktualno je danas doista puno mladih ljudi napušta našu zemlju, međutim ono što se još gore događa nama nestaju čitava naselja, čitava naselja odumiru. Ja ću govoriti o dva naselja. Jedno naselje u Općini Pitomača, riječ je o naselju Križnica. Ono je bilo prepoznato ili se čulo u medijima u 12. mjesecu kada se pojavila ptičja gripa. Tada je Večernjak pisao Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane Ministarstva poljoprivrede odmah je preuzela sve mjere izolacije naselja. Malo je ispalo to ironično jer doista ovo naselje je izolirano. Kada se govorilo o Pelješkom mostu reklo se da je Pelješki most zapravo Pelješkim mostom bi se uspostavila čvrsta cestovna veza između svih dijelova hrvatskih teritorija. Dakle ni to nije točno jer je mjesto Križnica sasvim izolirano rijekom Dravom i državnom granicom i u tom smislu kada se pojavila ptičja gripa su novinari napisali nema opasnosti od prenošenja. Dakle, na mjesto Križnica se može doći jedino visećim mostom koji je sagrađen 1968. autor tog mosta je Matej Meštrović koji je autor i Vukovarskog tornja. Ali taj most od 1968. nikada nije dobio uporabnu dozvolu. Na njemu su općinske vlasti stavljale oznaku „Zabrana kretanja“, međutim evo tako je to u RH, iako postoji zabrana kretanja naravno da niko nije platio kaznu. I ja sam išao tim mostom, prošao sa. To je inače jako lijep most međutim nije siguran jer se ljulja jer je napravljen od dasaka i to je problem RH. Dakle prije dvije godine je lokacijska dozvola rađena, pravljena je građevinska dozvola u tijeku je izrada građevinske dozvole, međutim ono što se mi moramo kao društvo odrediti, hoćemo li za svakog stanovnika u RH pobrinuti na isti i na jednak način i čim prije ovaj problem riješiti. Ono što treba svakako spomenuti da Križnica spada u regionalni park područja rijeke Drave, to je iznimno lijep krajolik i tamo dolaze turisti. I svojevremeno je i Večernji list, novinari su pisali kaže turisti koji dođu vraćaju se, a dio malobrojne čeljadi kaže otišao bi samo kada bi mogao. Jel skela koja vozi tamo ona se inače financira iz proračuna ŽUC-a ona ne vozi noću, ne vozi po niskom i visokom vodostaju pa onda ako se dogodi da su ljudi bolesni onda ih se u tačkama vozi preko ovoga mosta. Dakle ono što je bitno, sav teritorij RH treba što prije povezati, u ovom slučaju treba izgraditi most jer Arhitektonski fakultet tvrdi da se u ovaj most u obnovu ne isplati ulagati. I drugo naselje koje želim spomenuti isto ja ne području Virovitičko-podravske županije, na području općine u kojoj ja živim, to je naselje Gornje Viljevo, oni još uvijek nemaju asvalt. Tamo je ljudi sve manje i to je pomalo čudno da u 21. stoljeću postoje naselja koja nemaju asvalt. I ako mi ne učinimo sve što možemo kao društvo, neovisno o tome kolike naknade, koliko novaca dobiva ŽUC, ako se ne pobrinemo za te ljude onda će ostati doista izreka jednog čovjeka koji je jednom prilikom rekao, pa jeftinije je da ih preselimo nego da im dovedemo cestu. Hvala.
Hvala vama. Nakon stanki prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Riječ je o: - Prijedlog zakona o procjeni učinaka propisa, prvo čitanje, P.Z. broj 109. Predlagatelj je Vlada RH. Odbori za zakonodavstvo i gospodarstvo su odnosno Odbor za zakonodavstvo je samo odradio raspravu o ovom zakonu. I molila bi predstavnicu Vlade državnu tajnicu Natašu Mikuš Žigman da nam da uvodno izlaganje.
Poštovani zastupnici. Evo zadovoljstvo mi je što imam priliku uvodno predstaviti novi Prijedlog zakona o procjeni učinka propisa. Uvodno bih željela reći što podrazumijeva pojam procjene učinka propisa. Naime, novim prijedlogom zakona se postupak, dakle definira kao postupak pripreme i izrade nacrta prijedloga zakona kroz analizu izravnih učinaka sa ciljem da se odabere dakle optimalno zakonsko rješenje ili poduzmu druge aktivnosti i mjere. Procjena učinka propisa kao postupak je dio i agende Europske komisije bolji propisi. Ona se provodi na razini institucija EU ali i svaka zemlja članica, dakle EU mora pronaći način da se ti osnovni principi agende ugrade u zakonodavni postupak zemlje članice EU. Bitne odrednice te agende su sljedeće. Dakle da pravodobno se planira izrada zakona, da izrada zakona bude kvalitetna, dakle kvalitetan postupak i da je ona temeljena na analizi postojećeg stanja. Da se pri tome razmatraju dakle očekivani gospodarski, socijalni, okolišni i drugi relevantni učinci predloženih zakona. Da se pri tome dakle objektivno analizira očekivani ishod zakona. Da u postupak budu uključeni dionici, dakle uz puno poštivanje, dionici na koje se taj zakon odnosno propis odnosi. I da naravno njihova stajališta budu uzeta u obzir, poštovana i naravno argumentirano dostavljeni odgovori stručnih nositelja u slučaju dakle slaganja ili ne slaganja sa iznesenim stajalištima. Isto tako je bitno pravodobno osigurati potrebna sredstva i resurse za učinkovitu provedbu predloženih i donesenih zakona. Što sa time postižemo? Dakle primjenom ovih načela ustvari postižemo da imamo jedno povoljnije poslovno okruženje, da se postiže pravna predvidivost i sigurnost i da se zakonodavni postupak dakle otvori svim zainteresiranim dionicima kroz jednu pojednostavljenu proceduru izrade procjene učinka propisa ovih zakonskih prijedloga. Ono što bih također željela naglasiti je dakle da je prijedlog ovog zakona dio mjera iz nacionalnog programa reformi za 2016. godinu a ujedno i dio paketa koje su, dio paketa mjera koje su bitne za daljnje povlačenje europskih strukturnih i investicijskih fondova. Prema tome, cijenjeni zastupnici, predmet ovog zakona se doista tiče svih nas. On nam omogućava da stručni nositelji izrade propisa a to su prvenstveno središnja tijela državne uprave prilikom pripreme i prilikom izrade zakona dakle osobito obrate pažnju na analizu očekivanih posljedica koje će proisteći iz prijedloga zakona uz puno uvažavanje i uključivanje javnosti, odnosno zainteresirane javnosti u njegovu izradu. Ono što bih također željela reći, kao što znate dakle ovaj prijedlog zakona nije novina u našem pravnom sustavu. Sada važeći strateški i normativni okvir procjene učinka čine sljedeći akti. Dakle, važeći zakon o procjeni učinaka propisa koji je na snazi od 1. siječnja 2012. godine, zatim Uredba o provedbi postupka procjene učinka propisa i Strategija procjene učinaka propisa i akcijski plan za razdoblje od 2013. do 2015. godine. Nakon trogodišnje pune primjene ovih propisa Vlada je pristupila analizi primjene ovog zakona te je na temelju izvješća o izvršenju godišnjih planova normativnih aktivnosti za trogodišnje razdoblje znači za 2013., '14. i '15. godinu, kao i na temelju Izvješća o provedbi procjene učinaka propisa za isto razdoblje dakle od '13. do '15. godine došla do sljedećih zaključaka. Dakle trendovi su dosta nepovoljni i pokazuju sljedeće. Da je izvršenje godišnjih planova normativnih aktivnosti u konstantnom padu. Evo indikativno je dakle da za 2015. godinu imamo izvršenje godišnjih planova normativnih aktivnosti na razini od 10,7%, dakle doista jedan podatak koji rekla bih je i malo zabrinjavajući. Od 140 planiranih zakonskih prijedloga u ovom trogodišnjem razdoblju a koji su se trebali izraditi dakle u postupku procjene učinka propisa izrađeno je ukupno 34 što iznosi manje od 25%. Isto tako od 589 utvrđenih prijedloga zakona na sjednicama Vlade u trogodišnjem razdoblju dakle 400 prijedloga zakona nije bilo obuhvaćeno godišnjim planovima normativnih aktivnosti. Dakle govorimo o postotku od 70% svih utvrđenih zakonskih prijedloga kojih praktički nije bilo planirano. Smatramo da složen i dugotrajan postupak procjene učinaka propisa ustvari obeshrabruje stručne nositelje izrade propisa od njegove primjene. Odnosno ono što se u praksi događa jest da je procjena učinaka ustvari forma, ona proceduralna i administrativna zadaća i dakle to upravo se vidi i u ovim pokazateljima koje sam sada iznijela. Rezultati ove provedene analize su ukazali na sljedeće. Dakle da je potrebno pojednostaviti normativni okvir za procjenu učinaka propisa, da je potrebno bolje regulirati moguće izvanredne situacije koje se javljaju u zakonodavnom postupku. I isto tako da je potrebno jačati analitičke kapacitete za provedbu procjene učinaka propisa u stručnim nositeljima. Ovim zakonom, odnosno prijedlogom zakona želi se upravo zaustaviti navedeni nepovoljni trendovi i uspostaviti pravna sigurnost i predvidivost te kreirati posljedično tome i poticajno poslovno okruženje. Ovaj prijedlog zakona je izrađen prema sada važećem postupku procjene učinaka propisa što znači da je prošao kroz dva kruga savjetovanja. Isto tako dakle održana su dva javna izlaganja materije prijedloga ovoga zakona a zatraženo je i dobiveno mišljenje 40 tijela državne uprave, pravnih osoba sa javnim ovlastima, strukovnih komora te je nacrt prijedloga zakona raspravljen i u okviru Gospodarsko-socijalnog vijeća. Ovim zakonom predlažemo pojednostaviti postupak i značajno skratiti vrijeme koje je potrebno za provedbu cjelokupnog postupka procjene učinaka propisa. Sada ću ukratko ustvari vam iznijeti najvažnije novine koje ovaj prijedlog zakona donosi. Dakle, konkretno u sada važećem zakonu postupak vezan uz nacrt prijedloga iskaza trajao je najmanje 45 dana, a daljnji postupak vezano uz izradu prijedloga iskaza i nacrta prijedloga zakona dodatnih 15 do 30 dana. Sada je korak izrade nacrta prijedloga iskaza izostavljen, a cjelokupni postupak procjene učinaka propisa umjesto u 60 dana moguće je dovršiti u 30 dana. Dakle, u bitnome je u stvari skraćeno vrijeme u kojem je moguće procjenu izvršiti. Značajna se uloga daje procjeni učinaka nacrta prijedloga zakona na malo gospodarstvo putem testa na malo i srednje poduzetništvo putem tzv. … [[Govornica se ne razumije.]] testa i isto tako se značaj daje procjeni administrativnog troška korištenjem tzv. SCM metodologije, dakle standard cost model metodologije i u tom dijelu je institucionalizirana suradnja između Ureda za zakonodavstvo i Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta kao tijelo koje je nadležno za MSP test i SCM metodologiju. Znači za svaki nacrt prijedloga zakona koji ide u postupak dakle pripreme i nakon toga usvajanja obavezno se provode dakle dva elementa, dva postupka. Prethodni postupak procjene učinaka propisa, a ovisno o rezultatima tog postupka, dakle ukoliko se pokaže da zakon ima učinak, onda se provodi detaljna procjena učinaka propisa. Dakle, to su ta dva temeljna koraka koje zakon predviđa. Uz gospodarske učinke koje sam prethodno spomenula ovim zakonom su obuhvaćeni također socijalni učinci, učinci na rad i tržište rada, na zaštitu okoliša, na zaštitu ljudskih prava i na tržišno natjecanje. Dakle, to su aspekti koje ovaj zakon prepoznaje kao bitne u smislu učinaka. Nacrtom prijedloga zakona zadržana je obaveza Vlade da svake godine donese plan zakonodavnih aktivnosti koji sadrži sve nacrte prijedloga zakona koje se planira predložiti cijenjenom tijelu, dakle Hrvatskom saboru tijekom godine uključujući i zakone kojima se zakonodavstvo Republike Hrvatske usklađuje sa zakonima EU. Kako je dosadašnja primjena zakona pokazala da postoji nekoliko kategorija zakona za koje nije svrhovito provoditi postupak procjene učinaka propisa ovim zakonom propisano je da se u cijelosti isključuje, odnosno mogu isključiti od primjene postupka postupci kod potvrđivanja međunarodnih ugovora, zatim provedbe uredbi i drugih obvezujućih pravnih akata EU koji se izravno primjenjuju na području RH. Zatim propisi vezani uz izvršenje državnog proračuna RH i davanje ovlaštenja Vladi da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Također se predviđa da procjena može biti izvršena provedena i u ex post modelu, odnosno uvodi se obaveza naknadne provedbe procjene učinaka propisa u slučajevima kada je nacrt prijedloga zakona izuzet od provedbe procjene učinaka propisa ukoliko se isti donosi radi zaštite interesa RH, nekog žurnog otklanjanja prijeteće opasnosti od nastanka štete ili zaštite osobito gospodarskog, odnosno socijalnog interesa uz detaljno navođenje razloga. Dakle, u tom slučaju, takvim iznimnim slučajevima postoji obaveza provođenja postupka učinka propisa u roku od 2 godine od stupanja na snagu takvog zakona. Vlada RH je u programu za mandatno razdoblje od 2016. do dvadesete godine istakla da je pozitivno sigurno i stabilno poslovno okruženje jedan od preduvjeta za odluku poduzetnika o pokretanju i širenju poslovanja u Hrvatskoj. Uz već doneseni akcijski plan za administrativno rasterećenje gospodarstva kojim fokusirano uklanjamo upravo administrativne prepreke poslovanju i smanjujemo administrativne troškove smatramo da dosljedna provedba ovog zakona treba rezultirati manjim brojem neplaniranih zakonodavnih aktivnosti, jednostavnijim i kraćim postupkom procjene učinaka propisa, te daljnjem otvaranjem zakonodavnog postupka prema javnosti. To u konačnici donosi veću pravnu predvidivost i sigurnost, jačanje vladavine prava, smanjuje prepreke, smanjuje administrativne troškove kao što sam prethodno rekla kako za građane tako i za poslovne subjekte. Prijedlog zakona se, dakle predloženo je usvajanje Hrvatskom saboru kako bi se ovaj način pripreme i izrade Nacrta prijedloga zakona dodatno unaprijedio, pojednostavnio i uklonio postojeće nedostatke primjene sadašnjeg Zakona o procjeni učinaka propisa. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala vama. Imamo tri replike na vaše izlaganje. Prva replika je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Normativni okvir je vrlo bitan, a poglavito sve što zaustavlja pravnu nesigurnost je dobro, tako da ovim zakonom se pokušaju u biti svesti da učinci i propisi budu ostvareni, tj. da budu u stvarnome životu predvidivi. Međutim, narod u Hrvatskoj vidi da je pravna nesigurnost jer iz očitih primjera, pa primjera spominjali ste gospodarski zakonodavni okvir, tržišni. Primjer baka koja na tržnici prodaje luk ili kapulu i ako dođe inspektor onda će završiti kao što je završila mjesec dana u zatvoru. A ako nas Todorić, Tedesci ili neki slični tajkuni cijelu državu Hrvatsku drže za gušu, cijeli gospodarski sustav, stotine tisuća ljudi dovedeno je politikama. Ne nisu ti ljudi krivi, nego su politike dosadašnje i s lijeva i s desna dozvolile da se na taj način ponašaju. Nikome ništa, nego čak neki plaću nad njihovom sudbinom. Mi moramo plakati nad sudbinom blagajnica, nad sudbinom zemljišta koje smo im dali, potencijale, resurse. Znači pravna nesigurnost je u Hrvatskoj ogromna. Baka koja prodaje na tržnici luk je zatvorena svoj koji je proizvela mukom i trudom, je zatvorena mjesec dana a Todoriću se plaće nad njegovom sudbinom. Nema pravne sigurnosti i nema pravne sigurnosti i nema pravnih učinaka na taj način. Ovaj zakon je dobar i papirnato će biti dobar, a kao i brojni zakoni što su napisani jednostavno vrijede kao ovaj prazni papir, moremo ga iskidati, a to je do sada vidljivo. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Idemo na sljedeću repliku, zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice. Rekli ste da je zakon o procjeni učinaka propisa dobar alat središnjim državnim tijelima u kreiranju zakonodavnog okvira u RH što mi iz HSS-a pozdravljamo i ujedno vas pozivamo da ovaj zakon bude alat svim središnjim državnim tijelima da što manje zakona u Hrvatski sabor dolazi po hitnom postupku jer onda nema prave procjene učinaka propisa na terenu, onda to ad hoc donosimo i na kraju vidimo da su neki zakonski propisi i neprovedivi što često nas onda prema van i prema gospodarstvu pretvara u državu koja je prenormirana i da u okviru različitih zakona, različita državna tijela različito i tumače provedbene propise i fali nam provedbenih propisa. A niste spomenuli, a često je u zakonima na kraju piše da za ovaj zakon ne treba dodatna financijska sredstva. Temeljem toga je kritika s moje strane u ime općina, gradova i županija da vrlo često se propiše takav zakon, prenesu obveze na jedinice lokalne samouprave, a onda u provedbi treba općina, grad ili županija financirati nekakve provedbene propise i provedbu istih. Primjerice, financiranje civilne zaštite, Crvenog križa, vatrogastva, obarane od tuče i vidimo da tada donositelj zakona nije pravilno procijenio učinke na terenu. A zadnji primjeri, a govorili ste o potrebi poticanja gospodarstva je u graditeljstvu gdje svaki obrtnik, poduzetnik mora imati zaposlenog dip.ing. građevine, ja bih volio da ih u Hrvatskoj ima toliko, ali jednostavno ih nema i ljudi su prisiljeni zatvarati obrte jer netko nije pravilno procijenio provedbene učinke tih propisa. Slično je i u poljoprivredi, baka neće imati kupiti gdje sjeme lučice da sada posadi i zaštiti od lukove muhe jer u poljoprivrednoj apoteci mora biti dipl.ing. poljoprivrede, a mi ih nemamo toliko u Hrvatskoj niti ih onaj tko ima apoteku može platiti. Hvala.
Hvala vama. Još jedna replika, zastupnik Kažimir Varda.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvažena državna tajnice. Sada ste u uvodnom izlaganju govorili da se iz procjene učinka propisa isključuje primjena procjene kada se zakon donosi radi potvrđivanja međunarodnih ugovora, što mi je jasno, radi provedbe uredbe i drugih obvezujućih pravnih akata EU. Zapravo moje pitanje jer sam se javio za raspravu, koji su to akti EU za koje ne treba procjena kod donošenja naših zakona? Zar i direktive nisu akti EU, a primjenjujemo ih kroz zakonske propise? Ja sam jučer o tome govorio nešto vezano za obvezu planiranu ili predloženu obveznu, obveznih zdravstvenih pregleda starijih osoba od 65 godina. Dakle i kada se radi o direktivi koja se primjenjuje kroz određene zakone, odredbe te direktive su također obvezne. Mi smo tu direktivu prihvatili i moramo je primijeniti u vlastito zakonodavstvo. Prema tome, ne vjerujem ili sam uvjeren dapače da bi morali napraviti procjenu učinka i prijedloga zakona koje donosimo i na osnovu direktiva. Molim vas odgovor. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Odgovorit će uvažena državna tajnica. Izvolite.
Cijenjeni gospodine zastupniče. Hvala lijepo na vašoj sugestiji. Evo što se tiče pojašnjenja na vaše pitanje, kada se radi o uredbi i drugim obvezujućim pravnim aktima EU koji se izravno primjenjuju, upravo pravni sustav EU i jest koncipiran da kojeg smo i mi dio kao zemlja članica, jest koncipiran na način da su uredbe direktno primjenjive u našem pravnom sustavu. A ono što ovime mislimo su ustvari provedbeni akti kojima se utvrđuju tijela nadležna za provedbu tih uredbi kao i prekršajne odredbe u slučaju da dođe do kršenja uredbi koje su izravno primjenjive u sustavu. Što se tiče potvrđivanja međunarodnih ugovora, tu je na Odboru za zakonodavstvo bila sugestija da postupak procjene da se ne isključi obligatorno već fakultativno, dakle da se može provesti, ali da on ne bude obavezan, obavezno isključen.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. U ime kluba rekla bih nešto o ovom prijedlogu zakona, većinu toga je državna tajnica već rekla pa ću nastojati da se ne ponavljam, a malo ću i proširiti svoja razmišljanja o ovoj temi nekim općim pitanjima koja me muče obzirom kada razmišljamo o normativnim aktivnostima u RH. Ono što je bitno reći da je i ovaj prijedlog zakona prošao kroz postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Ovaj prijedlog zakona je ustvari rezultat jedne analize zakona koji je sada na snazi koji je stupio na snagu 1.1.2012. godine i dobro je što se nakon uočenih nedostataka u određenom razdoblju koliko je zakon bio na snazi, prišlo poboljšanju normativnog rješenja kako bi zaista ovaj postupak procjene učinaka pravnih propisa bio učinkovitiji. Ono što je analizom uočeno i što je i ovdje naglašeno od strane izvjestiteljice je zaista možda i zabrinjavajuće. Zašto to kažem? Zaista smo svjedoci da u zadnjih nekoliko godina većina normativne aktivnosti događa se neplanirano što nije u konačnici dobro i što puno puta dovodi do hiperprodukcije normativnih akata. Čini mi se da naši građani koji se bave obrtništvom npr. puno puta imaju osjećaj da moraju imati svoje, da ne kažem odvjetnike koji će za njih pratiti ono što se događa u propisima vezanim za njihovu djelatnost kako ne bi jednostavno propustili nešto što je važno kako bi poslovali u skladu sa zakonom. I mislim zato da je dobro da se normativna aktivnost može i da se planira a da se zaista samo onda kada je to opravdano donose propisi u nekim hitnim procedurama. Mislim da na tom području zaista možemo napraviti kvalitativne pomake. Praksa je također pokazala da se godišnji planovi normativnih aktivnosti sve manje izvršavaju i to je vezano i na ovo što sam govorila, dakle isto tako zaključujem može se popraviti i biti bolje. Ono što je dobro da se nakon takve analize zaista pristupilo cjelovitom promišljanju kako popraviti taj zakon kako bi on proizveo bolje učinke. I mislim da je vrlo dobro što se skratilo vrijeme za samo provođenje cjelokupnog postupka procjene učinaka propisa iz razloga što na taj način ćemo ipak doprinijeti da se ta procjena učinaka propisa provodi u većini slučajeva kada se propis donosi i da ne može biti opravdanje da za to nije bilo vremena, da je postupak prekompliciran i da će se zbog takvih razloga to izbjeći. Mislim da je ustvari vrlo pohvalno što se to vrijeme skratilo za više od pola vremena koje je po sadašnjem zakonu potrebno. Što proizlazi iz toga da je do sada bilo potrebno, znači u onom prvom postupku procjene iskaza 45 dana pa onda još 15 do 30 dana, u većini slučajeva je to bilo 30-ak dana a sada je cjelokupni postupak sveden na 30 dana što mislim da je vrlo dobro. Ono što je pokazalo se i do sada tijekom važenja ovog zakona da je dobro i da je javnost bila zainteresirana za sudjelovanje u postupcima i da je to pokazalo dobre rezultate, da je doprinijelo transparentnosti normativnih aktivnosti i na neki način dovelo i do toga da se građani osjećaju i zainteresirani a i na neki način osjećaju i veću pravnu sigurnost kada mogu i sami dati primjedbe i sudjelovati u tom postupku. Ono što također mislim da je dobro a što se uvodi ovim novim prijedlogom a to je obveza procjene izravnih učinaka nacrta prijedloga zakona na pojedine adresate a osobito na građane, obitelji, kućanstva, male, srednje i velike poduzetnike, radnike, umirovljenike i slično. Također je dobro da je zadržana obveza Vlade da donosi godišnji plan normativnih aktivnosti u kojemu će biti sadržani svi nacrti prijedloga zakona koje se planira predložiti Hrvatskom saboru na donošenje a isto tako i svih zakona kojim ustvari RH usklađuje svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Uređuje se i postupak za ove, 'ajmo to tako reći prijedloge zakona koje bi trebalo donijeti po hitnoj proceduri što je također dobro. A isto tako dobro je da se i normira one propise gdje nije potrebno provoditi ovaj postupak. Dobro je također da se u onim situacijama kada je zaista potrebno donijeti hitno neki normativni akt a nije moguće provesti ovu proceduru iz razloga što RH prijeti neka veća opasnost ili šteta da se u tim situacijama propisuje da se taj postupak ne mora provoditi prije donošenja zakona ali da je, postoji obveza da se on provede naknadno u roku od 2 godine. Očekujemo da će primjenom ovog zakona na ovako izmijenjen način ipak većina propisa proći kroz ovu proceduru i da će zaista se voditi računa da će svi dionici koji sudjeluju u tom postupku sudjelovati aktivno i da će se voditi računa zaista više o samim učincima propisa na adresate na koje je propis usmjeren a ne toliko na samo finalno donošenje propisa. Znači ne bi smjelo biti jedini cilj samo donijeti propis. Ono što bih još na kraju naglasila da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva kako je u obrazloženju prijedloga navedeno. Međutim, smatram da će za kvalitetno povođenje ovog zakona zaista biti potrebno osigurati i ja bih rekla dovoljan kapacitet ljudske snage, odnosno ljudi koji će se zaista baviti aktivno provedbom ovog zakona jer ako toga ne bude onda bi se zaista moglo dogoditi da imamo zakon koji je lijepo napisan, ali ga nema tko provoditi. I vidjet ćemo da li će u budućnosti trebati onda iz tih razloga možda planirati i dodatna sredstva, odnosno ako ne na državnoj razini vjerojatno će se možda to odraziti i na nekakvim lokalnim razinama. Klub HDZ-a će podržati ovakav prijedlog zakona jer smatramo da je on kvalitativan pomak u odnosu na sadašnji zakon i da je u stvari ovaj prijedlog ja bih tako rekla iznjedren sa kvalitativnim boljim rješenjima koja su donesena nakon kvalitativne analize sada važećeg propisa. I ono što bih poručila na kraju. Ako budemo imali učinkovitije propise u RH imat ćemo efikasniju državu, pravno sigurnu državu i na kraju imat ćemo i sve zadovoljnije građane. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo Jelkovac, vi ste u svojoj raspravi pohvalili s čime se i ja slažem da se ovaj zakon donosi i da bi bilo dobro da se i u prošlosti primjenjivao jer primjerice dijelim također vašu zabrinutost po pitanju problema poslovanja obrtnika. Znači da je gospodin Marić napravio kvalitetnu procjenu i znači test za malo i srednje poduzetništvo, odnosno za obrt vidio bih da primjerice učinak njegovog zakona koji je vezan za porez na dobit omogućuje Obrtničkoj komori da digne članarinu svim obrtnicima u RH sa 52 kune mjesečno na 76 kuna mjesečno samo izmjenom tog zakona koji je definirao gospodin Marić, znači povećanje neoporezivog dijela omogućila je predsjedniku Obrtničke komore koji je kandidat HDZ-a za župana Krapinsko-zagorske županije. Toliko o tome i volio bih da ovo čuju svi poduzetnici u Krapinsko-zagorskoj županiji, da čovjek koji je dodatno opteretio poduzetnike, odnosno obrtnike za preko 50% obvezne komorske članarine, kandidat kojeg HDZ gura za župana. Toliko o vašoj brizi za obrtnike, to ste također spomenuli u raspravi. Kada tog čovjeka koji opterećuje obrtnike sa dodatnim nametima gurate i predlažete za župana Krapinsko-zagorske županije. I sa druge strane, bilo bi dobro da je gospodin Marić prilikom predlaganja ovih svih zakona poreznih koristio ovu metodologiju jer bi onda ustanovio da omogućuje Dragutinu Ranogajcu, kandidatu HDZ-a predsjedniku Obrtničke komore Hrvatske da optereti dodatno sve obrtnike, pa tako i tisuće obrtnika [[Upadica Reiner: Hvala.]] u Krapinsko-zagorskoj županiji. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, kada sam govorila o učincima propisa i o tome kako imaju veze isto tako i na to kakav učinak imaju prema našim građanima, između ostalog i obrtnicima smatrala sam da zbog povećane hiperprodukcije propisa većina njih teško to može pratiti i snalaziti se. Ovo o čemu ste vi govorili ja vas podsjećam da se ni jedan propis ne donosi radi pojedinca. On se donosi radi svih u društvu i ne možete ovako komentirati učinak propisa gledajući kako se u konkretnom slučaju nešto može iščitati ili ne iščitat. Ja vam samo želim reći da će se o tome kakve učinke će proizvesti propisi koje smo donijeli tek se vidjeti, a odnose se na Ministarstvo financija. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođo državna tajnice Nataša Mikuš Žigman, gospođo Pogačić Zdenka jedna od ja bih rekao najboljih službenica u Vladi RH pošto to znam i iz osobnog primjera radivši sa njom. Hvala vam što ste došli ovdje da nam predložite ovaj zakon za koji sam uvjeren da će u Hrvatskom saboru dobiti unisonu podršku zbog toga što uvodi obvezu da oni koji predlažu zakone, a to je najčešće Vlada ali i zastupnici u Hrvatskom saboru provode određene postupke. Naravno zakon obavezuje Vladu kao tijelo koje planira zakonske aktivnosti tijekom godine da planiraju i da te zakone koje upućuju u proceduru su obvezni testirati i na to kako taj zakon djeluje na male i srednje poduzetnike i na građane RH da bi vidjeli, znači koji je učinak konkretno i troškovno ili ja bih rekao na način da olakšava poslovanje ili olakšava život naših građana, da vide koliko će se to na njihov svakodnevni rad i život odnositi, odnosno koliki će biti učinak na to. S druge strane apsolutno je potrebno što zakon također predviđa da se i planiraju određene aktivnosti tijekom godine, mi vidimo da i po podacima koji su ovdje, da još nismo na razini da bi čovjek rekao kada se nešto planira da se to i izvrši. Dosta zakona dolazi i mimo plana zakonodavnih aktivnosti jer su oni potrebni, ali zakon definira da se i kod njih treba naknadno ukoliko se pokaže da je zakon zbog hitnoće mora biti brzo uvršten, odnosno da nije mogao biti planiran, da se mora također i naknadno ako ide u ubrzanoj hitnoj proceduri napraviti naknadna promjena učinaka propisa. I to je sve skupa dobro i jednog dana vjerujem da će i naša administracija doći do razine ne da bude ostvareno 37 ili 40% plana, nego da to bude 70, 80, a da 20% eventualno budu iznimke odnosno ono što nije bilo u planu. Znači trend mora biti pozitivan i za to se moramo boriti. Ono što je naš zadatak ovdje je da shvatimo kvalitetu i potrebu ovog zakona, da shvatimo šta on znači. I evo meni je problem što vidim ovdje još uvijek nerazumijevanje, znači nema tu šta će biti, ki bi da bi. Tu se točno može procijeniti šta pojedini zakon znači sutra za opet ću reći obrtnike. Znači kada ministar Marić predloži izmjene Zakona o dohotku koji oslobađa nažalost vrlo mali broj onih kojima je to zbilja potrebno i za mali iznos, a najviše oslobađa one koji su najbogatiji, on može odmah procijeniti da se sukladno tom zakonu omogućava Obrtničkoj komori da digne obvezni komorski doprinos sa 52 na 76 kuna, što nisu trebali napraviti i nije bilo, ja bi rekao, ni potrebe niti bilo čega drugoga, ali su to napravili odmah i pokazali da uopće ne vode brigu o obrtnicima. Svi obrtnici koji nas sada gledaju moraju biti svjesni da je prva prilika koju je Dragutin RAnogajec iskoristio da bi dignuo prihode sebi i svojoj komori koja mu je omogućena od Zdravka Marića, možemo sada ovdje pretpostaviti da je možda bio motivacija Zdravka Marića da omogući dodatne prihode Obrtničkoj komori. Znači prvi trenutak od 1.1. ove godine komorski doprinos je dignut za 24 kune mjesečno odnosno drugim riječima za 50% skoro 50% što na godišnjoj razini, s obzirom da u Hrvatskoj imamo osamdesetak tisuća obrtnika iznosi oko dvadesetak milijuna kuna. To je Dragutin Ranogajec na čelu Obrtničke komore uzeo iz džepova obrtnika. Ono što je meni problem, šta u Klubu zastupnika HDZ-a ne vide problem u tome, nego čak i nagrađuju tog čovjeka i kandidiraju ga za Krapinsko-zagorskog župana. I sada ovdje mogu reći da, napravit ćemo ovdje u ime Kluba zastupnika SDP-a novi zakon o Obrtničkoj komori koji će regulirati ponovo da se ta povećana članarina snizi i onda ćemo napraviti procjenu učinaka propisa gdje će ljudima biti jasno da više neće biti članarina koju je odredio HDZ odnosno RAnogajec, nego će biti članarina ona koji ljudi mogu platiti odnosno puno manja nego šta je sada. A pitanje da li uopće treba biti obvezna članarina i u Obrtničkoj komori nakon što sam vidio da se na ovaj način Obrtnička komora postavila. Također da je ministar Marić radio procjenu učinaka propisa na Zakon o PDV-u, ne samo konzultacije sa zainteresiranom javnošću onda bi vidio ne samo kumulativno koliko je opteretio sektor turizma, obrtnike, male poduzetnike u turizmu, to je gospodin Kliman koji se borio protiv toga i CAppelli ali nisu uspjeli unutar HDZ-a da se kada je gospodin Marić dignuo PDV na 25% i te dvije milijarde kuna koje su opteretile turizam ali da se napravila kvalitetna procjena učinka propisa onda bi vidjeli koliko je tisuća i desetina tisuća obrtnika ugostitelja i drugih poduzetnika opterećeno sa dodatnim troškovima, koliko su manje konkurentni, koliko su veće naše tvrtke i hoteli manje konkurentni i da neće moći investirati u određene svoje sadržaje i da taj biznis nije u poziciji u kojoj je bio u 2016. godini i da ćemo imati problema što se tiče investicija u turizmu. Naravno, nije to rađeno, nije rađena takva detaljna analiza, nije također rađena ni analiza kod izmjena poreza na dohodak kada je gospodin Marić procijenio opet u grubu kumulativno koliko će biti rasterećenje građana i onda je rekao koliko je to stotina milijuna kuna, ali da je napravio kvalitetnu analizu, da je napravio pravu procjenu administrativnog troška odnosno koliko će ljudi manje plaćati onda bi se vidjelo da ljudi sa plaćama od pet tisuća kuna neće dobiti ništa, a da će oni koji imaju 50 i 60 tisuća kuna neto mjesečne plaće dobiti pet, šest tisuća kuna. I taj je nama podatak zanimljiv i šteta je da ga nemamo uz zakon priložen, da imamo po podacima iz Porezne i da vidimo pravu istinu tog zakona, a to je da je nekoliko tisuća ljudi dobilo mjesečno po pet, šest tisuća, a da 500 tisuća ili 600 tisuća zaposlenih nije dobilo ni 100 kuna i onda bi imali kvalitetnu podlogu za odlučivanje i kvalitetno bi mogli prijedlog raspraviti. To je ono šta nama treba u procjeni učinaka propisa i do tog standarda trebamo doći. I onda ne bi govorili dosta često preko prsta nego bi imali točne podatke jer Porezna uprava ima sve podatke koji su potrebni. Tako da sa te strane podržat ćemo ovaj zakon, želimo da se taj dio nadograđuje, želimo i da ljudi i zastupnici u drugim klubovima shvate da kada govorite o obrtnicima, a predlažete za župana čovjeka koji je dignuo harač obrtnicima za 50% pa to ne ide u istu rečenicu, to nije moguće na taj način prezentirati. Mi se brinemo za obrtnike ali evo vam za župana ovoga koji je dignuo za 50% harač svim hrvatskim obrtnicima i obrtnicima u županiji Krapinsko-zagorskog gdje se kandidira za župana koji by the way, uz put budi rečeno i ta županija jako turistička županija, Zagorje na dlanu gdje imate toplice i turizma i svi ti ljudi tamo moraju znati da taj Ranogajec se nije baš previše bunio kada je dizan PDV u turizmu, nije tu bilo demonstracija. U najmanju ruku pristojnost prema svojim ugostiteljima bi bila da ne prihvati kandidaturu HDZ-a koji je to napravio ugostiteljima, ali kada ideš za funkcijom onda je sve moguće. Tako da sa te strane ljudi moraju biti svjesni tko se za šta zalaže, tko kako djeluje, tko kada govori u ime kluba o obrtnicima to misli ozbiljno, kao što to mislim ja koji ću sada predložiti izmjene zakona da onemogućimo to haračenje i dalje Dragutina Ranogajca i HDZ-a. Tko govori to samo pro forme a onda sutra predloži tog čovjeka za župana? I zbog toga nam je potrebno u budućnosti kvalitetni plan normativnih aktivnosti, kvalitetna podloga putem testa za malo i srednje poduzetništvo, tzv. MSPT test hrvatski, procjena administrativnog troška za građane šta je apsolutno nama najvažnije s obzirom da ipak treba dati prednost prema i gospodarstvom, treba dati prednost građanima, građani su u biti najveći interes svih nas ovdje, mada i gospodarstvo koje posredno zapošljava te građane i financira cjelokupno društvo ali građani moraju biti u prvom planu. I sa te strane podržavamo i mislimo da je ovo mogući napredak što se tiče zakonodavstva i vjerujem da će dati određene aktivnosti koje će dovesti do toga da i hrvatski zakoni budu bolji nego što su bili jučer. I možda će pomoći nekim zastupnicima ovdje da ne paušalno ne prozivaju zbog političkog trenutka i demagogije tvrtke koje zapošljavaju 60 tisuća ljudi, koje sutra moraju isplaćivati plaće jer najlakše je sada pokazati u jednog čovjeka, skupljati poene a u biti šteti 60 tisuća ljudi. Znači mene ne zanima konkretno vlasnik Agrokora, mene zanimaju dobavljači Agrokora, mene zanimaju zaposleni u Agrokoru, to je ono što je fokus mog interesa. Te tvrtke će presložiti svoje vlasništvo i funkcionirati će i dalje, restruktuirati poslovanje ali interes je naš ovdje da ne rušimo sigurnost tih 60 tisuća ljudi koji tamo rade sa svojim neodgovornim izjavama zbog toga što mislim da će se nekome to svidjeti. To zahtjeva također dodatnu odgovornost nas u Hrvatskom Saboru. Hvala vam lijepa na ovom prijedlogu i Klub zastupnika SDP-a će podržati prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Maras, vidim da ste ovaj svoj dio jedne rasprave, veći dio iskoristili da se obračunate sa gospodinom Ranogajcem, to traje od 2012. već kada ste vi postali ministar i to nije ništa čudno. Ali ja se vraćam malo u povijest kada ste vi bili ministar, kada ste žestoko zastupali neke svoje stavove, pa ću nešto i reći o tome. Najavili ste 2012. 13 tisuća novih obrta i 50 tisuća novih radnih mjesta, nadam se da se sjećate te vaše izjave. Onda ste rekli da ćete 2013. ukinuti obvezno članstvo u HGK i HOK. I sada čitam jedan naslov iz Večernjeg lista, kaže Maras o HGK ukidamo obvezno članstvo a onda Vrdoljak odmah kaže to nije istina. Recite mi zašto niste uspjeli kao ministar malog poduzetništva i obrta provesti svoje namjere? Jeste li bili nesposobni ili ste kao stranka ili kao Vlada u kojoj ste imali koalicijskog partnera pristali biti junior partner HNS-u kao što ste to i danas u … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. S obzira da ste vi dosta … [[Govornik se ne razumije.]] i mudar zastupnik znate da nisam nesposoban, znači to odmah možete otkloniti. Tako da s te strane, ja sam napravio svoj dio posla ali kako bih rekao, nekada u životu ne prođe, partner se isto mora složiti. U ovom slučaju se Vrdoljak nije složio, da, u pravu ste. Što ne znači da kada jednom ne prođe neće proći drugi puta. Imao sam ja puno pokušaja, prvi puta nije uspješan a drugi puta je vrlo uspješan. … [[Upadica se ne čuje.]] Apsolutno ja vjerujem da vi u svojoj karijeri nemate puno takvih situacija jer uopće ništa ne pokušavate. Znači ako ništa ne pokušaš onda ne možeš ni ne uspjeti. Znači poanta je gospodine Boriću da pokušavate da se borite za svoje stavove. Znači ako želite ja ću vam podijeliti neka svoja iskustva, možda vam pomognu u vašem rad jer vidim da dugo ste ovdje zastupnik, još niti jedan zakon niste napisali osobno i predložili. Znači dođite kod mene, evo poslije, dati ću vam par savjeta jer želim da i vi budete bolji, ne samo da dižete ruku, glasate nego da i predlažete, pokušavate i nekada uspijete, nekada ne uspijete. Znate kako je to lijepi osjećaj kada uspijete. … [[Upadica se ne čuje.]] Ranogajec je uspio? U čemu je on uspio, molim vas lijepo? On je uspio domoći se vaše podrške za [[Upadica Reiner: Nemojmo s mjesta dobacivati molim vas.]] On je uspio domoći se vaše podrške za Krapinsko-zagorskog župana i misli da će tamo postati župan a s druge strane harači obrtnike koji mi pišu svakodnevno mailove i govore da je dignuo harač u HOK-u za 50%, u tome je uspio zato što ste mu vi to dali. Ja mu to neću dati. Evo sada sam rekao da ide novi Zakon o HOK-u koji ću ja napisati i koji će ići za time da se to onemogući. I ide, i hvala MOST-u na podršci jer oni također isti stav imaju, kada Zakon o Gospodarskoj komori, Obrtničku dođu u Saboru, ja sam siguran da ću uspjeti u drugom pokušaju a vi pomozite gospodinu … [[Govornik se ne razumije.]] možda ćete i vi pobrati koju simpatiju kod obrtnika i u Gospodarskoj komori na račun toga. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Poštovani kolega Maras iz vaše rasprave ja sam iščitao nešto za što se i osobno zalažem sve ove godine u Hrvatskom saboru. Da, svakako, dobro je da imamo Zakon o procjeni učinaka propisa ali ne da je to procjena samo učinaka sa pozicije financijske održivosti, sa pozicije izdržljivosti proračuna u odnosu na pojedini problem nego da imamo procjenu učinaka propisa koja je sveobuhvatna i koja ima dugoročnu komponentu. Ne zanima me kakva je trenutna nego što će se događati kroz desetak godina. Ako govorimo o stvarima na primjer kao porezna reforma, pokušat ću ilustrirati to i ako tvrdimo da obitelj sa dvoje djece ima 5400 kuna neoporezivi iznos. Šta to znači? Što to znači da li mi imamo granicu siromaštva ispod koje pojedinac u obitelji, odnosno član obitelji ne može živjeti, da li je to 1516 kuna koje imamo za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja kao prihodovni cenzus ili ćemo imati neku novu granicu siromaštva. Jer socijalna država bi trebala reći, o.k. 5400 je neoporezivo za četveročlanu obitelj. Dakle, nitko ne smije, ta obitelj ako ima manje i ako radi jedan i ako ima 5000 kuna plaću kad plati doprinose dobije 4 neto, ne plaća nikakav porez. Da li ta obitelj može živjeti sa 1000 kuna po članu obitelji? Dakle govorim o sveobuhvatnoj procjeni učinaka. Što će se dogoditi kad smo smanjili porez na dobit sa 20 na 18%. Dakle što će se dogoditi sutra, a što će se dogoditi za 10 godina koji je naš investicijski potencijal? Koji potencijal otvaranju radnih mjesta? Za to se zalažem i to sam prepoznao u vašoj raspravi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Apsolutno gospodine Hrelja. Znači kad je gospodin Marić predstavljao poreznu reformu on je govorio na način dvije milijarde kuna ćemo imati više od PDV-a u turizmu bez ikakve projekcije ovog tipa što ste vi rekli koliko to obuhvaća malih, srednjih obrtnika, velikih poduzetnika. Šta to znači na njihov kreditni potencijal u perspektivi, u investicije. Dolazite iz Istre i znate koliko ljudi u biti sada imaju problema u odnosu na protekle godine, jer nisu oni sad u turizmu imali marže 30%. Ako si im uzeo 12% a uzeo si im većinu zarade vjerojatno ili si ih natjerao da dižu cijene pa će se smanjiti volumen i također opet imaju manju zaradu. Znači, tu nije bilo toga. U poreznoj reformi porez na dohodak procjena kaže, ne znam 300 ili 400 milijuna kuna će se više ostavit građanima kroz porez na dohodak, odnosno dizanje ovih stopa 40 i 25%. Ali treba i smanjenje stope, pardon 25%. Znači treba pogledati šta se desilo. Znači od tih 400 milijuna kuna njih 2, 3 tisuće su dobili prosječno 5, 6 tisuća kuna. Znači to j 200 milijuna kuna. 3000 ljudi je pokupilo pola poreznog oslobođenja. Zašto to nije pisalo u njegovom prijedlogu, nego piše evo mi ćemo građane RH oslobodit za 300 milijuna kuna. Ali reci da si više od polovice tog novca oslobodio, odnosno dao ljudima koji zarađuju 30, 40000 kuna. Znači 2, 3000 ljudi pola, a 600 tisuća ljudi također pola. Pa kakva je to pravda? Kakva je to porezna reforma? Kom si to napravio? Građanima ili ovim svojem interesnom krugu, svojem interesnom krugu, vrlo jednostavan je odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvažene zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, vi ste dio moje rasprave krivo prezentirali kada ste rekli da sam u stvari iskazala lažnu brigu za obrtnike. Ma ja vas uvjeravam da zaista moja briga za bilo koji segment u društvu nije lažna, a pogotovo ne za obrtnike. Njih sam navela samo kao primjer, govorila sam da nije dobro ono što imamo u zadnjih nekoliko godina često hiper produkciju propisa. Navela sam njih samo kao primjer koji se teško snalaze zbog toga i kako smatram da to nije dobro. Tako sam mogla kao primjer navesti bilo koga, jedinice lokalne i područne samouprave koje primjenjuju hrpu propisa i koje se upravo zbog čestih izmjena propisa, koje se nekad sastoje u izmjeni jednog članka, a onda se iste te izmjene ne usklade sa drugim propisima koje isto tako imaju kod primjene važnost da bi se pravilno mogao primijeniti propis pa imamo neusklađenu primjenu propisa i puno puta ne znamo koji propis moramo primijeniti, jer onda dolazi do tumačenja koji je opći, koji je specijalni itd. O tome sam govorila, a ne nikako o tome da smatram da su jedino obrtnici na taj način ugroženi. Zanima me da li ste vi kao ministar dok ste bili ministar većinu procedure procjene učinaka barem većinu inzistirali na tome i proveli. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa. Gospođo Jelkovac, vi ste se sada osjetili prozvani jer ste govorili ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Vi ste iz Karlovačke županije i ja vas možda osobno što se tiče barem ovog dijela Ranogajca i HOK-a ne mogu vam prigovoriti. Ne? Vi niste iz te županije. Ali kako govorite u ime Kluba zastupnika HDZ-a imate zastupnike iz Krapinsko-zagorske županije, a vi ste tu govorili da ste vi u klubu zabrinuti za obrtnike i vodite računa o tome kako obrtnici funkcioniraju i da li im je teško na tržištu i da li su opterećeni sa određenim troškovima. Pa sam ja onda morao reagirati i reći da vi u HDZ-u, Klubu zastupnika HDZ-a podržavate čovjeka za župana u Krapinsko-zagorskoj županiji koji je dignuo 50% komorski obvezni doprinos svim obrtnicima u RH. Znači, to je vrlo jasna poruka svima. Kao HDZ ne mislim sad na vas osobno, govorili ste u ime kluba, znači HDZ podržava čovjeka za župana koji je dignuo svim obrtnicima, svih njih 80000 50% komorski doprinos i na taj način ih dodatno opteretio. To je problem. Znači ne možete sa jedne strane se zalagati, kao bit će vam lakše, a sa druge strane gurat čovjeka koji je opteretio i uzeo 20 milijuna kuna na godišnjoj razini obrtnicima u cijeloj Hrvatskoj ili u Gospodarskoj komori drugi HDZ-ovac. Pa mislim, zaposlili ste te ja bi rekao parazitske organizacije, očito i kao stranka. Predsjednik HGK-a HDZ-ovac ovdje kandidat za župana i u Obrtničkoj komori ispred HDZ-a pa to ljudi moraju znati, oni nas gledaju. Pitanju nas kada se po cesti srećemo zbog čega ne smanjujete, pa zbog toga šta HDZ drži svoje ljude na tim pozicijama i koristi novac obrtnika i poduzetnika za svoje određena aktivnosti i to je vrlo jednostavna istina. Protiv toga se ja borim i zbog toga sam reagirao, ne vas osobno ali kao HDZ jer ste govorili u ime kluba HDZ-a.
Hvala. Sljedeća će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvažena državna tajnice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo radi se ovdje o Prijedlogu zakona o procjeni učinaka propisa. Da je takav zakon potreban prepoznato je još 2012. godine kada je on prvi puta uveden u pravni prostor RH. Namjera je bila osigurati razvoj učinkovitijeg i kvalitetnijeg zakonodavstva, naravno da je to dobrodošlo i da protiv toga i takvog načina rada niko nema ništa protiv. Međutim, to nije saživjelo. Nije saživjelo ni među u političkim krugovima ni među građanima jer svi smo mislili, ma to i nije toliko važno jer uvijek mislimo pa taj zakon ne dotiče se baš nas, a svaki zakon dotiče se svih građana RH, neki više, neki manje. Drago mi je da se išlo u izmjenu toga jer se u proteklih pet godina pokazalo da baš se i nije provodilo na onaj način kako što je bilo zamišljeno iako je Vlada donosila svake godine prijedlog i planove normativnih aktivnosti. Tu smo i od državne tajnice čuli koliko je bio postotak izvršenja toga tako da se na to ne bi osvrtala jer ona isto je navela da ovaj zakon mora poboljšati takve rezultate. Ne bi se ponavljala u onom dijelu u kojem je ona rekla što se mijenja, koji je cilj, koja je svrha jer je jako dobro objasnila osim onog što imamo u prijedlogu zakona od ovog smanjenja i svega ostaloga, možda tek kod ovog prijedloga gdje se u određenom dijelu vodi obveza naknade provedbe procjene učinaka, ali da to nije potrebno i kada se zakon donosi radi potvrđivanja međunarodnih ugovora i radi provedbe uredbi drugih obvezujućih pravnih akata EU. I to se naime odnosi na sve nas. I bilo bi dobro da se nakon toga ako ne prije i tu napravi procjena učinaka. Svi smo svjedoci još nedavne porezne reforme gdje nije bilo jedne cjelovite i upravo na taj način u skladu s ovim zakonom određena procjene učinaka propisa, pa su nam se zato i događale neke stvari koje baš i nisu bile najsretnije. Evo imali smo smanjenje PDV-a na dječje sjedalice, mene zanima koliko je to utjecalo na naš natalitet odnosno pomoć našim roditeljima? Imali smo situaciju smanjenja PDV-a za određene poljoprivredne sirovine odnosno sjeme i repromaterijal, puno se o tome pričalo bili su zapravo najsretniji poljoprivrednici. Jedan manji dio je to osjetio jer ima niže cijene imputa, ali moram napomenuti da to nisu poljoprivrednici koji proizvode za tržište nego za svoje potrebe. Oni drugi koji su u sustavu PDV-a nisu to uopće osjetili nego sada kada pitaju kada im se napravi obračun PDV-a, a zašto ja imam tak malo predporeza. Pa zato jer si ga manje plati, jer si sada platio 13 nisi 25, dakle ostali su na istom jer je cijena njegovog izlaznog proizvoda ostala oporeziva 25%, ajde mlijeko je ostalo pet kao što je i bilo tu se nije ništa promijenilo. Da se nije napravilo procjena dokaz je i to jer smo jednostavno iz nomenklaturnih skupina uzeli cijela poglavlja i uvrstili ih u oslobađanja pa se zato i dogodilo što je nedavno nam tu i prezentirala kolegica iz HSS-a da imamo sjeme ječma po 25%, a sjeme ricinusa po 13% jer nije bila napravljena dobra priprema. I ono što me najviše kod svega toga zabrinjava, stalno pričamo moramo stvoriti povoljno poslovno okruženje, dapače, mi svi naši poljoprivrednici, naši mali obrtnici, svi naši gospodarstvenici stvaraju zajedno sa svim građanima koji su zaposleni da bi se bolje živjelo u toj našoj državi. I zato kada sam predlagala da se ne ide po hitnom postupku za neke zakone, mene i dalje muči to što je jedan investitor odustao od investicije upravo iz razloga jer je ukinuta reinvestirana dobit odnosno oslobađanje tog dijela. I ne bi to bilo ništa, ukida se i to, ali još u 6. mjesecu je Ministarstvo financija na njegov upit dalo tumačenje, da možete krenuti ostaje reinvestirana dobit se priznaje kao olakšica i za iduću godinu. Dakle to isto Ministarstvo financija koje je poslije na moj amandman koji smo ispred HNS-a uputili reklo ne možemo odustati mora početi primjena s 1.1.2017., a samo smo predlagali 1.1.2018. iz razloga jer su oni dali takvo tumačenje tom investitoru. Dakle da je bilo procjene tih učinaka i da se dobro sagledalo iz svih segmenata, takvih situacija sigurno ne bi bilo. I zato u ime kluba HNS-a, HSU-a, mogu reći da ćemo u prvom čitanju podržati ovo jer podržavamo sve što čini da ide zakon na bolje i da živimo u boljem okruženju. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika, pardon dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite. Kolega Maras.
Hvala lijepo, evo tu baš kolega Mrsić i ja nešto pričamo ali naravno moja replika ne ide kolegi Mrsiću nego gospođi Makar na njenu raspravu gdje se ja apsolutno slažem i još jednom apeliram na Vladu da ne ide sa cjelokupne fiskalne pozicije i obrazlaže pojedine zakone, znači rekli ste oko PDV-a, sjedalica, dječje hrane, svega onoga. Nažalost evo nema tisuću eura za naše mlade roditelje. Kažu da zašto dijete plaće nakon što se rodi? Zato šta ga je HDZ prevario za 1000 kuna. Znači to je evo jedna šala, nažalost, nažalost volio bih da se malo više demografski orijentiramo prema mladim ljudima zbog toga šta, ja mislim da je tu zajednički napor svima potreban i zato podržavam i ovo što je kolegica Makar rekla da se svi prijedlozi ministarstva demografije i obitelji upravo ovako izražavaju, da vidimo šta očekujemo, šta naši mladi ljudi mogu očekivati ili ljudi koji imaju, žele imati još djecu, da se naša demografska politika popravi, ne da u izborima kao što je HDZ napravio najavimo 1000 eura a to se nikada ne desi, nego da napravimo nešto kako bi Hrvatska što se demografije tiče krenula naprijed. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Maras, hvala na vašem pitanju. Zapravo bilo je i više konstatacija na koju bih se ja sada opet mogla nadovezati jer mi u međuvremenu dolaze mnoge druge situacije i stvari ali slažem se sa svima što ste replicirali. I naravno, dajte molim vas, da čim prije saživi ovaj zakon i da stvarno znamo, odnosno da svi ljudi u Hrvatskoj znaju što im koji zakon donosi, koje su posljedice na njihove živote, na njihove obitelji, na njihova kućanstva, na njihove udruge, na sve. I molim vas da to bude dostupno javnosti, možda ne samo u ovom dijelu e-savjetovanja nego da budu informacije dostupne i preko drugih medija. Hvala.
Hvala. I sljedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovana kolegice, nešto ste me na završetku svoje rasprave asocirali na jednu situaciju koja se dogodila ovdje vezano uz vaše amandmane, vezano i uz dio amandmana koje sam ja pisao ispred kluba kod rasprave o poreznom zakonodavstvu. I ono što moram reći, to što ste vi doživjela, jer je amandman bio ispravan, to sam i ja doživio u dijelu poreza na dohodak kada sam tražio da se drugačije uredi plaćanje poreza za umirovljenike koji primaju dio mirovine iz inozemstva. Ali znate i vi kao što znam i ja da je Vlada radila u vremenskom cajtnotu koji si je sama skrivila. I naravno nije bilo vremena da se Vlada sastane da raspravi o amandmanima, što se ne bi smjelo događati. Radi se o čistim, tehničkim amandmanima koji su bili potpuno ispravni. Tako da i donošenje propisa može biti doprinos kvaliteti i doprinos ovom predloženom zakonu, način donošenja, uvažavanje različitosti ali i ukazivanje na tehničke propuste. Naime, porezna uprava je dala ovo objašnjenje vezano za reinvestiranu dobit kao što je dala tri stranice teksta za plaćanje poreza na … [[Govornik se ne razumije.]] koje primaju građani RH koji su u potpunosti pokrivene sa amandmanima koji su bili predloženi. Je da je naknadna pamet, ja se svejedno zahvaljujem Vladi na takvom pristupu jer od toga imaju korist građani RH ali to ne mora biti tako. U jednoj ležernijom atmosferi možemo donositi bolje zakone. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvažena zastupnica Makar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Pa hvala kolega Hrelja. Očito je moja rasprava potaknula svakog od nas da sada tu pronalazi neke situacije u kojima smo se nalazili upravo zbog neprovođenja ovog zakona jer taj zakon j ei prije postojao ali se jako malo radilo po njemu. Ovo poboljšanje, ovo skraćivanje vremena, ovo više upoznavanje javnosti i senzibiliziranje javnosti sa svim problemima i pravima koje javnost ima, da to zna, da utječe na to, da da svoje primjedbe, da li direktno kroz e-savjetovanje, da li kroz svoje udruge u kojima djeluje ako se odnosi na to. Naši gospodarstvenici, evo čuli smo mnogo kritike, što se tiče Obrtničke komore ja vjerujem da ona ovim povećanjem članarine koje si je sama sada digla za ovu godinu će više brinuti o svojim obrtnicima jer baš da je to radila ove sve godine nije ali možda će sada doprinijeti to da ima više zaposlenih pa će i to doprinijeti da budu bolje informirani o svim zakonima. I iz svih rasprava proizlazi da nam je ovaj zakon dobro došao, da svako njegovo poboljšanje znači puno za sve nas. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnji Klub zastupnika je onaj MOST-a Nezavisnih lista. Prva će govoriti uvažena zastupnica Ivana Lesandrić-Ninčević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolege zastupnice i zastupnici. Promišljajući o tome kako se u RH donose zakoni i drugi propisi moramo nažalost zaključiti da u tom pogledu prevladavaju shvaćanja po kojima propise može izrađivati bilo kada, bilo gdje i svatko. A glede njihovih učinaka dominira stav po kojem će se učinci pokazati u primjeni propisa koje ćemo ih po potrebi mijenjati i dopunjavati. Također jasno se može zamijetiti trend u našem zakonodavstvu u kojem dominira opterećenost formom i oblikovanjem normativnog dijela nekog propisa pri čemu se gotovo sustavno zanemaruju i pripremne radnje koje bi trebale prethoditi izradi i donošenju svakog propisa. Zbog navedenog možemo smatrati činjenicom da je hrvatsko zakonodavstvo u sadržajnom i pravnom tehničkom smislu općenito na niskoj razini, te podložno brojnim i učestalim promjenama što ima za posljedicu pravu nesigurnost i predvidljivost pravnog poretka. U tom smislu zakon o kojem danas raspravljamo prvi je od niza koraka koje moramo poduzeti kako bismo poboljšali opće okružje u kojem nastaju propisi, te kako bismo osigurali da se zakoni i drugi propisi u RH donose promišljeno imajući na umu da će povećanjem njihove kvalitete se stvoriti uvjeti za gospodarski, socijalni i sveukupni društveni napredak. Prije svega htjela bih pohvaliti nastojanje Vlade RH za unapređenjem postojećeg formalnog sustava procjene učinaka propisa, jer ovim zakonskim prijedlogom jasno se izražava čvrsta politička volja i namjera za poboljšanjem kvalitete hrvatskog zakonodavstva u najširem smislu. Pritom neka od predloženih zakonskih rješenja zaslužuju i osobitu pozornost. Prvotno ovdje treba istaknuti i pohvaliti namjeru da se preciznije i pomnije propišu bitni učinci koje valja razmotriti prilikom izrade pojedinog propisa, ali prije svega da se odrede skupine adresata kojima se osobito mora voditi računa kada se procjenjuju učinci propisa kao što su poduzetnici, OPG-ovi odnosno obiteljska poljoprivredna gospodarstva, zadruge, obitelji i kućanstva, radnici i umirovljenici, potrošači, hrvatski branitelji i druge manjine. Nadalje, važna je stvar za naše gospodarstvo da formalnim dijelom postupka procjene učinaka propisa postaju tekst malog i srednjeg poduzetništva, odnosno MSP test, te primjena standardne metode mjerenja administrativnog troška za gospodarstvo, standard cost metodology … [[Govornica govori engleski, ne razumije se.]] O ozbiljnosti ove namjere svjedoče nam i pripremne aktivnosti koje je Vlada RH poduzela osnivanjem samostalne službe za unapređenje poslovne klime u Ministarstvu gospodarstva i poduzetništva, te koja će nadzirati primjenu ovih odredaba. Također kao osobitu novinu treba pozdraviti i uvođenje instituta naknade procjene učinaka propisa kojom se osigurava da zakon za koji nije provedena prethodna procjena učinaka moraju biti podvrgnuti posebnom režimu procjene njihovih učinaka nakon stupanja na snagu. Primjećujem kako smo ovaj institut nedavno primijenili kod donošenja paketa poreznih zakona krajem prošle godine, te ću sa zadovoljstvom razmotriti nalaze koji će se utvrditi povodom primjene istih ovih zakona. No, premda ovaj prijedlog zakona zadržava brojna unapređenja koja će nedvojbeno pozitivno utjecati na sveopću kvalitetu domaćeg zakonodavstva treba istaknuti i neke njegove manjkavosti. Prvotno želim upozoriti na preuski obuhvat prijedloga u pogledu propisa koji su njime primarno obuhvaćeni. Naime, u prijedlogu je naglasak stavljen pretežito na zakone koji jednu osobitu vrstu propisa koja međutim nije najbrojnija u našem pravnom poretku, premda su zakoni s obzirom na svoju pravnu snagu važan dio domaćeg pravnog poretka treba imati na umu kako se zakonima u pravilu uređuju samo najvažnije pravne činjenice i to s visokom razinom apstrakcije pri čemu se detaljno, pravno uređenje neke pravne materije prepušta podzakonskim provedbenim propisima čiji su donositelji Vlada, ministarstva ili druga tijela državne uprave ili pravne osobe sa javnim ovlastima. Nerijetko se upravo spomenutim provedbenim propisima propisuju obveze adresata koje negativno utječu na poslovnu klimu, socijalnu zaštitu, okoliš i slično. Da je tome tako dokazuje netom objavljeni registar neporeznih davanja koje je objavilo Ministarstvo gospodarstva i iz kojeg je očigledno kako se na porezna davanja, tzv. parafiskalni nameti najčešće precizno utvrđuju upravo podzakonskim propisima. Stoga je mišljenje Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista kako se ovim prijedlogom do drugog čitanja moraju obavezno obuhvatiti svi propisi koji donose sva tijela središnje države pri čemu pojam državno tijelo treba tumačiti u najširem funkcionalnom, a ne formalnom smislu. Nije nam prihvatljivo da primjena postupaka procjene učinaka na neki propis za provedbu zakona ovisi o potpunoj diskreciji njegova ovlaštenog donositelja. Drugi važan nedostatak ovog zakona odnosi se na nepostojanje obveze na dosta u Hrvatskom saboru iskaza procjene učinaka propisa za pojedinačne zakone. Smatramo kako bi bilo iznimno korisno zastupnicima u Hrvatskom saboru raspolagati iskazom procjene učinaka za zakone o kojima se raspravlja. U tom smislu i mi zastupnici moram promišljati o budućim namjeravanim promjenama Poslovnika Hrvatskog sabora kako bi se osiguralo da u raspravama u Hrvatskom saboru budu dostupne sve činjenice i informacije o prijedlogu o kojem se raspravlja. Nadalje, ovdje želim govoriti i o jednom osobitom problemu sa kojim se suočavamo u radu i u praksi Hrvatskog sabora. Riječ je dakle o retroaktivnom djelovanju pojedinih zakonskih odredaba. Sa žaljenjem moram konstatirati kako predlagatelji zakona vrlo često uopće nemaju svijest o tome da predlažu donošenje zakona koji ima određene retroaktivne učinke, a kada im je ta činjenica i poznata rijetko je obrazlažu kako to nalaže Ustav RH. Retroaktivnost kao činjenica u hrvatskom pravnom poretku prečesto se pojavljuje iako je Ustavom predviđena kao iznimka, stoga smatram kako na neki način u ovom zakonu treba propisati obavezu stručnim nositeljima izrade propisa da sa osobitom pozornošću paze na pojavu retroaktivnosti jer se njome na najgrublji način narušava sigurnost objektivnog pravnog poretka. Također ovdje možemo pronaći i još jedan argument u prilog tome da procjeni učinaka propisa mora kao obaveza biti podvrgnut najširi krug propisa, a ne samo zakoni imajući u vidu da propisi manje pravne snage ne smiju nikada imati povratne učinke. U tom smislu smatram da i u buduće u Hrvatskom saboru moramo pomnije pozabaviti problematikom retroaktivnosti i detaljnije supstancirati osobite razlike kada takvo djelovanje zakona možemo smatrati opravdanim. I na kraju Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista predlaže da se kao instrukcija predlagateljima i donositeljima propisa utvrdi mogućnost propisivanja naknade procjene učinaka propisa. Temeljem takvih naknadnih analiza svi koji su uključeni u izradu i donošenje nekog propisa, pa i najšira javnost mogli bi se u razumnom vremenu nakon početka primjene propisa upoznati i s njegovim stvarnim učincima. To bi doprinijelo razvijanju odgovornosti za donošenje propisa i omogućilo dodatnu transparentnost rada tijela državne vlasti. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospođo Ivana, u vašoj raspravi koja je bila sadržajna i sveobuhvatna sam primijetio jednu stvar koju ću pozdraviti, ali molim vas da se vi u klubu MOST-a nje pridržavate, radi se o retroaktivnosti. Znači evo javili su mi se neki zabrinuti ljudi, poduzetnici koji govore da u sektoru energetike želite uvesti nove trošarine, ne na Mirine vjetroelektrane nego na cjelokupne obnovljive izvore energije. Znači to je recimo nešto što sada iz vaše rasprave prepoznajem da se vi za to ne zalažete, da se trošarine uvedu ljudima koji su ušli u investicije tamo gdje postoje velike marže apsolutno treba vidjeti, ali u nekim dijelovima energetike nema tih marži i nisu takve marže kao šta su možda negdje. Tako da evo recimo nadam se da ćete prilikom ako se to obistini te najave gospodina Dobrovića da ćete reagirati i reći da nije retrogradno odnosno retrogradno, retroaktivno dobro uvoditi određene mjere. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Lesandrić-Ninčević.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Maras, ja bi samo rekla da se mi nećemo poučeni iskustvom s vaše strane, voditi tim da ono što kažemo da to nećemo i napraviti. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvaženi predlagatelji. Procjena učinaka propisa zbog pravne sigurnosti je vrlo bitno i ove izmjene idu k tome. Međutim da bi bila pravna sigurnost u RH da bi išao i gospodarski razvoj i tržišni razvoj i kompletno taj razvoj nekakav u RH da bi bili pomaci ti propisi, te norme morale bi biti jednakopravne za sve, a to je u bitu u Ustavu i zajamčeno. I činjenica je da u pravni sustav hrvatski građani vjeruju, a poglavito u zakonske norme tj. u zakone i propise koje građani u svakodnevnom životu vide da nisu ujednačeni. Pa tako sam maloprije spomenuo u replici da kod donošenja zakona koji je ovaj Parlament donio i zakoni su napisani, zakoni su jasni, međutim u primjeni oni nisu jednaki. Pa sam malo prije spomenuo jedan banalan primjer, ali doslovno primjer koji opisiva primjenu zakona jel ovim izmjenama zakona bi se ti zakoni i učinci donekle mogli u primjeni predvidjeti što će se događati, međutim ono što je napisano na papiru u stvarnosti se ne poštiva, taj primjer kao što sam rekao baka koja je prodavala svoj češnjak ili luk. Kod nas se u Dalmaciji kaže ona je zatvorena ono šta je mjesec dana zatvora dobila, a znamo da oni koji su telekomunikacije privatizirali, oni koji su kažu zakonito, a ne zakonito jel je otuđeno oni koji su Bijele noći, INA-u, sve što su napravili našem tržištu oni su na slobodi i to je vrlo loša poruka. Oni koji drže hrvatsko gospodarstvo jel … razvoj gospodarstva i to je budućnost i krvotok, samo ako govorimo o koncernu Agrokor koji 40% BDP-a da jednostavno ne primjenjuje se prema Todoriću taj isti zakon šta je učinio i koliko je za gušu stisnuo kompletan gospodarski sustav, ne samo krivnjom njegovom, nego opet ponavljam, svim političkim elitama koje su dozvolile da taj sustav dovede do Hrvatsku državu i cijeli gospodarski sustav u ovome trenutku gdje se nalazi. Tako da imamo sada 120 tisuća ljudi kojima ovisi posao, ovisi posao i budućnost cijeloj državi. Po meni svi zakoni koji su napisani ako se ne poštiva Ustav i ako su samo napisani prema tome da budu napisani, a da se u primjeni za nekog gospodarstvenika važeći, za nekoga nisu šta je vidljivo onda govori da svi ovi propisi što su doneseni su neostvarivi. Možda je najlakše po direktivama EU prepisati zakone, sve zakone jer učestala riječ ovdje čujem pri ulasku u EU kada uđemo u EU da će sve cvitati da će biti sve bajno i onda svaki dan dobivamo ovdje vidimo direktiva EU i mi to prepišemo pozivajući se na zapadne tekovine pravne i kao jedan dobar primjer. Međutim je činjenica mi to donesemo, ali zakon je neprimjenjiv i neostvariv i takvih imamo tisuću primjera. Ali najbitnije je ono jednakopravnost koja u ovome trenutku i ta pravna nesigurnost kod tih propisa koja je očita na terenu u primjeni. Ovdje možemo pričati o dobrim zakonima o dobrim normama, norme koje su sadržajne jer postoje sankcije, međutim te sankcije nisu iste za sve ni u upravnim postupcima ni pred sudovima. I ako mi imamo koruptivan kompletan sustav onda kakva je to poruka nekome ko želi ući u gospodarstvo malom čovjeku. On će otići u Irsku. Ako smo dozvolili samo jednoj osobi u državi ili dvije, tri osobe da kompletan hrvatski gospodarski krvotok drži u svojim rukama, na ne realnim osnovama jer kada Agrokor zakašlje Slavonija se trese, svi dobavljači, svi proizvođači, a brojni su i uništeni. I naravno da strane banke sada u ovome trenutku koriste taj trenutak i da žele postati vlasnici toga, a naći rješenje za 120 tisuća ljudi, dok su se osigurali Todorići i Mudrinići i brojni ti tajkuni koji su prošli kroz taj cijeli proces. Za sve ono što su naše bivše generacije, neki stariji od vas stvarali oni su to predali u strane ruke. Govoriti o propisima samo kao o onome što je na papiru ja mislim da nije dovoljno, zbog toga je ovaj zakon dobar. Ali je li primjenjiv i on u konačnici? Da li će ti učinci biti, da li će procjene tih učinaka biti ostvarive. Poruka bi trebala biti možda da građani naši počnu vjerovati u propise i zakone koje ovaj Parlament donosi međutim dosadašnji apsolutno su bili u stvarnosti ne primjenjivi i po pitanju gospodarskom i po pitanju socijalnom i po pitanju ekološkom u svim institucijama po brojnim pitanjima. Jednostavno ti zakoni su neprimjenjivi. Ako govorimo o ekologiji onda je tu u pitanju otpadna mafija, vrlo je aktivna, ako je u pitanju energetika, onda su tu vjetroelektrane vrlo bitne zato što netko je mogao napraviti koji je bio u HEP-u, vrlo jednostavno na osnovu istraživanja HEP-a otvoriti kao direktor privatnu tvrtku, gdje je radio projekat i sada naravno on s tim projektom maše ili Termoelektrana Peruča gdje imamo strašne sukobe interesa neviđenih razmjera ali tu zelenu energiju mi plaćamo benefite nekome, umjesto 20 lipa ta energija, umjesto da to radi HEP, mi pogodujemo kao državna tvrtka koja bi mogla ojačati. Mi dajemo to preko tih bivših direktora HEP-a ili koga li već koji su, a HEP je platio istraživanja. I na tržištu oni su naravno u prednosti. Nad nekim mladim čovjekom koji se želi baviti energetikom, koji se želi baviti zelenom energijom. Ili recimo ako netko želi zelenu, ako želi netko imati panele i na svojim krovovima tada u kvotu ne može upasti domaćinstva da povećamo mi i da dođemo do tih zelenih postotaka zelene energije. Evo imamo primjera u mome kraju čovjek koji je na svojoj kući postavio panele, električne, naravno, on ne može dobiti, ne može upasti u kvotu a upasti će ovi za vjetroelektranu vrlo lako jer je 2015. godine na zadnjoj sjednici pod socijalnim kriterijima provučena ova mjera gdje je vjetroelektrane, tj. energija za vjetar plaćena, subvencionirana ni manje ni više nego 3 puta od stvarne tako da hrvatski građani, ali sve ide, odlazi u strane džepove tako da hrvatski građanin opet će to morati plaćati iz džepa ili će ove godine morati osigurati proračunska opet građani milijardu i pol kuna zbog odluke Vlade Zorana Milanovića i u naravno u mandatu, žao mi je što nije gospodin Vrdoljak ovdje ali to je u dvije, za ovu godinu i za iduću godinu 2018. milijardu i 600, za 2018. milijardu i 900. A građanin obični za obnovljive izvore električne energije ugradio je sve na krovove, postavio je sve po propisima jednostavno nije upao u kvotu. Mi radimo znači i te propise protivno interesima građanina RH. Znači i u tome dijelu, pogledajte koliko je učinjeno štete hrvatskom građaninu a u interesu stranih investitora koji će morati opet na kraju platiti građani. Zato još jednom ako bakica odgovara zbog kila luka što je prodala na tržnici kao gospodarski kriminal da je učinila a ovi koji svi drže za gušu hrvatsko gospodarstvo, kompletno, cijeli krvotok, oni nam se smiju jer su sebe osigurali umjesto da su u tamnicama i umjesto da im se otuđi kompletna imovina. Ta bakica zasigurno ne bi morala prodavati taj luk nego bi njezini unuci radili u Hrvatskoj a ne bi otišli u Irsku i druge zemlje. Zbog toga ovaj zakon pokazuje napredak, pokazuje znači pravnu sigurnost jer će biti procjenjivane znači učinci u stvarnosti tih zakona, znači da ne budu nerealni zakoni, prepisivani iz europskih direktiva, da bismo mi postali veći kao europejci nego, a jesmo europejci. Mi se želimo dokazati tim briselskim činovnicima da smo, baš činovnicima, da smo mi, je li mi smo europejci zato što smo dio Europe ali ne moramo biti sluge tuđih gospodara. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Miro, znači u vašoj raspravi ste spomenuli mnoge stvari a neke ste prestali spominjati što mi je drago, znači više nemate potrebu govoriti u kontekstu Vlade u kojoj sam ja bio o ljudima koji odlaze iz Hrvatske jer ste vjerojatno i sami shvatili da to nije isključivo do te Vlade jer je u prošloj godini iz Hrvatske otišlo više ljudi dok ste vi bili u poziciji nego što je u 4 godine Milanovićeve Vlade otišlo. Znači u jednoj godini 2016. nažalost. I zato je otišlo više ljudi iz Hrvatske nego u 4 godine prije toga. I zato ne treba se s time na taj način politički igrati, to je nesreća i tu moramo zajedno raditi da se stvari promijene. I dobro je da ste prestali to argumentirati. Vjerojatno ćete s vremenom kada budete uviđavali i neke druge stvari sa iskustvom, dodatnim znanjem i ostale neke stvari moći korigirati. Ali možemo mi imati kakav god hoćemo Zakon o procjeni učinaka propisa, ukoliko nema zakona, ukoliko nema reformi. Evo bacio sam pogled ovdje na naš dnevni red i uočio sam dvije stvari koje je MOST predložio, među njima i Zakon o izmjenama o HRT-u, odnosno ovrhama da HRT naplaćuje sam a više da ne ne naplaćuju odvjetnici. Ali ono što naše građane zanima što je sa 60 kuna pretplate. Zašto to niste napravili? Pa to je evo prije mjesec dana najavljeno kao zahtjev i ultimatum MOST-a da se smanji pretplata HRT-u. Ja ne vidim nikakvog razloga da se to moglo napisati u nekoliko dana, da se po hitnoj proceduri moglo napraviti i da su ljudi u Hrvatskoj već odavno od prije dva tjedna mogli plaćati pretplatu manju. Znači ako nema prijedloga, onda nam je svaki Zakon o procjeni učinaka propisa suvišan. Dajte ono za što ste se zalagali [[Upadica Reiner: Hvala.]] to je HRT manja pretplata predložite. Zašto se bojite HDZ-a?
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Bulj.
Kolega Maras, vi zaista kao najučinkovitiji ministar devedesetih, to sam više ponovio zaista ste imali prigodu zaustaviti svojim propisima i svojim djelovanjem pad gospodarski, odlazak ljudi. To niste napravili. To niste napravili, nego ste pogodovali stranim investitorima na zdravlje hrvatskih građana. To ste dobro primijetili, to ste primijetili što se tiče vjetroelektrane, vjetroenergije tj. zelene energije. I zaista kad govorimo o Ovršnom zakonu koji je kriminalan treba mijenjati, koji je na štetu građana. Eto i taj zakon nije jednak. Što se tiče HRT-a čovjek je imenovan prije nepunih mjesec dana i od njega mi očekujemo da on smanji na 60 kuna i to čim prije. Ali nikada nećete se sjetiti da je za vrijeme vašeg ravnatelj koji je bio vaš gospodine Radman odrađivao vrlo lijepe stvari u Hrvatskoj radioteleviziji, pa čak i hotele u Slavoniji ili Sloveniji ne znam da ne bih pogriješio u Sloveniji, u drugoj državi imao ugodne, lijepe, stvarao je velike produkcijske učinke Hrvatske radiotelevizije. Znači prema tome velike štete imaju na HRT-u koje su učinjene za upravljanje vrijeme vas i prethodnika. I zaista se može uštedjeti i građanima i bolji program sa smanjenjem tv pretplate. A vi ste imali prigodu, žao mi je što je niste iskoristili niti ste imali namjeru iskoristiti osim što ste poslušno na klik dizali ruku u Saboru i u Vladi. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Gordan Maras dignuo je povredu Poslovnika. Koja je točka povrijeđena?
238. stavak 5.
Nema stavka u toj točki.
Dobro kako to zovete? Alineja [[Upadica Reiner: Alineja.]] O.k. Alineja 5. Znači gospodin Bulj je omalovažio i vrijeđao mene i ja vas molim da ga opomenete ili da gospodin Bulj kaže kome sam ja to od stranih investitora pogodovao, znači osobno ja. To je rekao u svojoj raspravi da sam ja pogodovao stranim investitorima. Molim vas da ga opomenete ili da on sad to tu javno pred svima kaže. Znači ovakvo lupetanje, laprdanje više ne želim slušati.
Kolega Maras, ja procjenjujem da to nije povreda Poslovnika jer kada bi svaki navod točan ili netočan koji se ovdje izrekne, a najčešće se mnogi netočni navodi izreknu pa i vi ste danas neke netočne navode izrekli, pa čak koji bi se mogli karakterizirati kao uvrede, onda bi zapravo stalno svi govorili svi da se sužava sloboda govora. Prema tome, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik. Uvaženi kolega Bulj je isto dignuo povredu Poslovnika. Izvolite što je povrijeđeno?
Ma nisam mislio, vi ste opomenuli ga. Ali evo kolega je prekršio …
Nisam nikog opomenuo za sada.
Prekršio je članak 238. zbog toga što nisam nikoga omalovažavao, nego sam rekao činjenicu da je kolega Maras bio član Vlade koja je povećala poticaj za zelenu energiju, a to znamo svi, svi smo svjedoci. I hrvatska javnost znade da je za vjetroenergiju povećana …
Dobro, ali to nije povreda Poslovnika pa molim da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, već ste možda i primijetili da mi donosimo zakone i načelno većina stavaka članaka tih zakona je nešto što i želimo promjenu i to podupiremo. Ali u stvarnosti uvijek se dogodi jedna ili dvije iznimke, nešto što se onako stavi pod tepih i to kad prođe onda vidimo negativan učinak. I upravo to kad ste govorili o pitanju ne znam tih vaučera koji su bili za struju tko bi ovdje u Saboru rekao mi ne želimo to prihvatiti, tko bi rekao da ne želi pomoći socijalno najugroženijim skupinama. A jedna je zastupnica, jedna jedina je upozorila na štetne posljedice koje mi sada ovdje vidimo. Ono što mene još više zabrinjava, a to je i kad donesemo zakon koji je dobar, u kome je sve posloženo kako treba ostavimo prostor za podzakonske akte koji onda donose ministri, donose na nižim razinama odluke koje derogiraju puno toga što je dobro. I na kraju opet imamo negativne efekte. Prema tome, mi moramo zajednički zauzeti stav, da ne samo da se procjenjuju zakoni koji se donose ovdje u Saboru, nego isto tako i podzakonski akti trebaju biti, proći kroz tu proceduru. Ja se i zauzimam da upravo ovaj ured koji je predloženo da bude u Ministarstvu gospodarstva, jer bio sam ministar gospodarstva i znam koliko smo imali i na koordinaciji savjetovanja i sa gospođom Pogačić oko toga. Smatram da bi bilo puno efikasnije da bude negdje pri njenom uredu, pri Vladi jer veća bi bila snaga. Ne umanjujem snagu Ministarstva gospodarstva ali znam kako bi bilo da je puno bilo takvih problematičnih situacija u kojima smo probali to rješavati i da je to trebalo stvarno puno razgovora. I ja mislim da premijer svojom snagom, političkom snagom može garantirati i te promjene koje su nužne. A i ono što bih još napomenuo, a to je da gledamo da nešto se nekad priprema i kad se donosi zakon, neki propis onda vidimo da se on zapravo retroaktivno donosi. Znači na ono što je neko pripremao kada sam spreman sada promijenite propis pa možda ćete i u budućem vremenu utvrditi da to nije dobro, ali dotle ću ja iskoristiti svoju priliku, retroaktivnost je isto bitna. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Kolega Paneniću, složio bi se s vama da kada ovo tijelo donese, Sabor najveće tijelo u RH zakone da onda iđu pod akti tj. da ministarstva imaju ministri ovlast donositi razne pravilnike i ostale akte koji mogu biti u cijelosti izmijeniti zakon. Pa evo ja se mogu prisjetiti jedne vrlo bitne za građane teme, a to je npr. antenski stupovi ili bazne stanice gdje kada građanin gradi, proširuje balkon ili nekakvu terasu mora dobiti i suglasnost susjeda i izmjenu plana kompletnog i to košta, međutim za postavljanje teleoperaterima baznih stanica mogu gdje god hoće i kada god hoće. Uglavnom to su strani teleoperateri, to znamo da imaju apsolutan monopol, oni ih postavljaju gdje god hoće i kada god žele, bez ikakve obaveze, bez ičije suglasnosti, bez ikakve naknade bilo projektantima, bilo da bude u prostornim planovima. Lokalna samouprava nema nikakvu tu ovlast za zaustavljanje, znači pogodovao je zakon njima. Dok takvi zakoni ne budu isti prema tim teleoperaterima koji imaju najveću dobit u RH po glavi stanovnika, veću po glavi stanovnika nego u svojim zemljama, a naši građani za svaku izmjenu nekog objekta oni moraju tražiti dozvole, mijenjaju se prostorni planovi, suglasnosti brojne. Znači to je ta nejednakopravnost i nepovjerenje naših građana u donošenje zakona i pravni sustav. Dok se ne budu takve stvari promijenile neće u Hrvatskoj biti zrelo za razvoj gospodarstva.
Hvala. I zadnja replika, uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, u vašem izlaganju vi ste govorili i o zakonima i o zelenoj energiji, ja ću početi izlaganje ovako, replikom vama. Mali čovjek, mali poljoprivrednik Hrvat, možda ne zna prevariti kroz zakon ili kroz ono što čini, ali zna otkriti prevaru ili mu je neko drugi kaže na koji način se vara i prevari. Mnogi zakoni u Hrvatskoj donošeni su na jedan dan samo zato da bi pogodovali određenim političkim skupinama, određenom ministru koji bi u svom resoru oplemenio tu prevaru za svoju osobnu imovinsku korist. Meni je žao što ovdje nema gospodina ministra Jakovine koji je jedan od grobara Slavonije, a dolazi iz te Slavonije i došao je u ovaj Hrvatski sabor kao i mnogi samo zato da bi se dokopali Zagreba i da se maknu od te Slavonije koju nisu izgleda nikada ni voljeli, ni željeli, ni cijenili. Kada govorite o zelenoj energiji, govorit ćemo o zelenoj energiji, bioenergiji, dakle kada ide natječaj kada se raspiše natječaj onda prema lokalnoj pripadnosti jedna stavka da bi se bodovala da bi se bodovao taj natječaj da bi prošli, ide lokalna pripadnost. Pa kada se utvrdi da imamo prijatelja koji nema lokalnu pripadnost onda se izmisli stavka stočnoga fonda, pa se onda stoka sa jedne farme prebaci na drugu koja se u međuvremenu osnovala, pa na treću farmu i tako se dolazi do tisuća i tisuća hektara Slavonije. Lokalni onaj koji se javio seljak on ne prođe, dođe poduzetnik iz Zagreba, otvori bioenerganu, uništi stotine radnih mjesta, uništi stotine malih OPG-ova i on ima bioenerganu u Slavoniji u kojoj opslužuje jedan ili dva čovjeka i nekoliko kombajna koji pribiru tu zelenu masu za njegovu bioenerganu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Složio bi se s vama, tako se došlo do monopola određenih skupina izmjenama zakona na jedan dan ili retro na dva dana i zaista to je nanijelo velike štete u ovome slučaju na Slavoniju gdje vidimo da je to spaljena zemlja. Ja sam jučer bio išao u Vinkovce i prolazeći gledam nema više stoke kao što je nekada bilo, vidi se da se osjeća ta praznina, da je to jednostavno spaljena zemlja baš zbog primjene zakona, znači selektivne primjene zakona kojom se pogoduje pojedincima pa doslovno, dobro ste rekli, donoseći zakone na jedan dan i da bi raspisali natječaj, upali u tu kvotu. A naravno da naš seljak koji se bavi poljoprivredom, koji je stvarao dobro u RH da jednostavno on niti je bio upoznat s tim zakonom, niti je imao mogućnosti da bude upoznat. I to je to nepovjerenje, i to je to šta onemogućava razvoj RH, i to je ono šta je demografska slika u RH ključni problem i spadamo među pet, šest zemalja koji imaju najugroženiju demografsku sliku na svijetu, u EU zasigurno. Sigurno da zakoni koje donosimo moraju biti javni, transparentni i svi pravilnici i sve ostale odluke koje ministarstvo tj. niža tijela donose moraju biti jasna, moraju biti svi upoznati, a ne da budu prikrivani. E ako je ovo smisao ovog zakona da pošaljemo sliku prema našim građanima da se vjeruje u pravni sustav i jednakopravnost po Ustavu RH onda je to dobro, ako to bude primjenjivo. Ako se i dalje bude radilo zakoni i izmjene zakonski razni pravilnika za pojedince i dalje će oni biti monopolisti i dalje će ozakonjivati naš kriminal, a ti naši seljaci će morati zatvarati svoje farme i ići u zatvor što … Hvala.
Hvala. Sada ćemo u pojedinačnoj raspravi imati prigodu još jednom čuti uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoju raspravu ću započeti time da mislim da bi u budućnosti trebali ne samo raditi procjenu učinaka propisa zakonskih nego i odluka ili uredbi koje donosi primjerice Vlada RH. Jer sada u ovom trenutku dok mi ovdje razgovaramo o ovom zakonu hrvatska javnost je osuknuta novim poskupljenjem koje nam je pripremila Vlada Andrija Plenkovića. Od prvog travnja u RH, svi građani RH i turisti će plaćati 10% više cestarine za autoceste koje smo izgradili. Jedino što dobivamo od Vlade MOST-a i HDZ-a i Andrija Plenkovića su poskupljenja kojima se kraj ne nadzire, plin, autoceste, struja, nesigurnosti. Hoće li se pojaviti jedno pojeftinjenje? Hoće li se pojaviti konkretna pomoć hrvatskim građanima? I ja ovdje tražim da u drugom čitanju u ovaj zakon uvrstimo da se mora napraviti i procjena propisa uredbi i odluka koje donosi hrvatska Vlada na građane RH. Tko bude putovao kod gospodina Bulja u Sinj, od 1.4. cestarinu će plaćati 20 kuna više. Kakva je to borba gospodine Bulj za građane Cetinske krajine? Zar želite da svi, da nitko više ne putuje autocestama, je li to politika MOST-a? Je li to politika Vlade HDZ-a, da se reaktivira stara cesta Zagreb-Split, ono što smo vozili godinama i ono šta u biti je ostvarenje bilo našeg sna da se poveže Dalmacija sa središnjom Hrvatskom, Slavonijom, autocestom? I sada naši građani koji financiraju to, i onda se naravno pitate tko ima koristi od toga? Pa oni koji financiraju te autoceste, oni koji su gradili „kalmetine“, vaš koalicijski partner. I sada naši građani koji nas ovdje gledaju se pitaju zašto? Hrvatska gradila, Hrvatska financirala, zašto Andrej Plenković, HDZ i MOST dižu cestarine za 10%? Zašto plin poskupljuje? Zašto smo omogućili MOL-u da zaradi stotine milijuna kuna više na teret HEP-a? Zašto? Koji je tu interes, koji tajkuni, koje banke gospodine Bulj? Zašto se konkretno ne borite protiv tih stvari? Evo vam prilika, nemojte da poskupe cestarine. Idete dolje za župana, kako ćete objasniti to ljudima? Zašto cestarine idu gore 10%? To nije politika koja želi dobro niti Dalmaciji niti našim građanima. I zato treba uvesti procjenu učinaka propisa i na uredbe i odluke Vlade. Jer naši građani drhte svaki tjedan od sjednice Vlade neko novo poskupljenje. A opravdanja koja su zbilja, ja bih rekao povijesna, odnosno kreću se desecima godina unazad, ali od toga naši ljudi nemaju apsolutno ništa. I zato ovaj zakon će imati smisla ukoliko bude apsolutno upotpunjen i sa ovim odlukama. Naravno imati će smisla ukoliko se bude išta predlagalo jer ako se ništa ne predlaže nema se što ni raditi. Ako se kaže da ćemo smanjiti HRT za 20 kuna a ne napravi se onda kako ćemo procijeniti učinke? Ako se ugrubo kaže osloboditi ćemo građane za 300 milijuna kuna a oslobodimo 2 tisuće građana za 200 a 600 tisuća građana oslobodimo za po kunu, dvije ili 20 onda to nije smisao ovog zakona, nemamo podatke, nemamo podloge, nemamo na temelju čega raspravljati. Zavarava se grupnim brojevima hrvatska javnost. Ili ako kažemo zadužili smo se najpovoljnije ikada u Londonu a prešutimo da je to najgore zaduženje osim Grčke u EU, kakav je to podatak? Znači nama trebaju podaci koji će nam dati podlogu za kvalitetno donošenje odluka i za kvalitetnu raspravu. Ako kažemo borimo se za obrtnike, ne možemo podržati župana predsjednika HOK-a koji uzima novac obrtnicima iz džepa. Vjerodostojnost nam fali, vjerodostojnost nam fali i konkretni prijedlozi koji će pomoći da naši građani žive bolje. Ja ću još jednom reći, podržavam apsolutno ovaj zakon, mislim da to može samo donijeti dobro hrvatskom zakonodavstvu i donošenju odluka u javnom interesu. Mislim da će trebati još neko vrijeme da naše institucije, odnosno ministarstva i javni sektor prihvati tu dinamiku, da se uopće uhvati i ta javna rasprava. Jer kada vidimo zakone i tko sudjeluje u javnoj raspravi, znači OK, ovaj zakon nije presudan ali imati ćemo zakon i za, vezano uz naknade šteta zbog povrede prava tržišnog natjecanja. I onda kada pogledate tko je sudjelovao u javnoj raspravi, vidite da su de facto sudjelovali jedna tvrtka velika koja je zainteresirana poslovno da daje prijedloge i jedan gospodin i to je to. Znači za jedan tako važan zakon da sudjeluje jedna tvrtka i jedan gospodin, to je zbilja nedovoljno i pokazuje da tu još nismo razvili kulturu među građanima, među poduzetnicima da sudjeluju, da pomognu i oni sa svojim prijedlozima da zakoni budu kvalitetniji. Ali nešto ću kasnije reći o tome da u prijedlozima i izradi zakona sudjeluju i određene odvjetničke kuće, lobističke kuće, to je za mene nešto šta ne bi trebala biti praksa ali očito se dešava i očito, a ako ništa bar su istaknute, da znamo tko je radio pa možemo reagirati. To je bolje nego da je recimo netko sudjelovao kao lobista u izradi zakona da se nigdje ne spominje. Ali mislim da i sa stručne strane naša javna služba ima kvalitetne službenike koji mogu odraditi taj posao i bez pomoći odvjetničkih lobističkih ureda. Tako da evo na kraju još jednom želim da se ovaj zakon proširi i na ove akte koje sam malo prije rekao, odluke i uredbe Vlade kako bi imali onda zaokruženu cjelinu i kako ne bi naši građani doživljavali šok za šokom koje nam priušćuje Andrej Plenković, Vlada HDZ-a i MOST-a kao što su poskupljenja cestarine. Ja sam siguran da ljudi danas koji su to čitali, a pogotovo iz Dalmacije koji najviše vjerojatno putuju tom cestom nisu zadovoljni i čudno mi je, čudno mi je da ljudi iz MOST-a pogotovo iz tih krajeva takve odluke podržavaju. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, meni je moram sad zaključiti stvarno žao što u mandatu vaše Vlade nisu vas predložili za potpredsjednika Vlade da vodite koordinaciju za gospodarstvo, jer iznijeli ste brojne probleme. I da ste s tom snagom zastupali interese Vlade na koordinaciji definitivno ne bi došli sada u situaciju da saniramo brojnu štetu koja je nastala. Tada ne bismo imali problem oko povećanja cijene električne energije radi naknade za obnovljive izvore, ne bismo imali problema sa članarinama HOK-a i HGK jer biste to uspjeli riješiti sa te pozicije. I meni je žao evo da i u vašoj poziciji je došlo da se podijelilo gospodarstvo na gospodarstvo i na malo i srednje poduzetništvo, jer sad vidim da ste imali tu funkciju ministra da biste imali moć u rukama da to riješite. I s obzirom da sam taj posao radio u Vladi premijera Oreškovića znam da bi to sigurno riješilo brojne probleme, da ne bismo praktično bavili se tijekom tog kratkog mandata sa sanacijom brojnih problema koji dolaze, koji su evo još uvijek ostali ovdje i to je nešto što treba ukazati, da kad se formira Vlada pa se takva napravi odluka, da nemamo kvalitetna ministarstva, da nemamo kvalitetne koordinatore koji mogu pratiti politiku premijera i Vlade onda nastaju brojni problemi koje naknadno se rješava, naknadno vidimo. I to je jedan učinak propisa koji su evo bili podržani i od vašeg kluba zastupnika u Vladi kad ste bili ministar i od onih koji vas podržavaju. Na kraju dakle je dobro reći i biti samokritičan, da jednostavno nije bilo tada vizije i mi trebamo biti samokritični, da ne možemo dovoljnom brzinom ispraviti brojne propuste koji su nastali u proteklom vremenu, da će nam trebati vrijeme i potpore i vas i uputite u proceduru sve što je pozitivno da vas podržimo. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Panenić, prvo što ste prepoznali potencijal, ali i ovo drugo što ne očajavate i što odmah pružate ruku. Drago mi je što niste pali u očaj i zazivate mene da podržim kvalitetne prijedloge što ću ja i napraviti i vi ćete ih podržati. Hvala vam na tome unaprijed. Znači evo zakon sam, znači klub zastupnika vjerojatno ovaj tjedan šalje u proceduru zakon HGK. Znači mogu računati na podršku, ne možete vjerojatno u ime kluba MOST-a, ali u vašu osobnu, već će me to razveseliti. Već će mi to biti drago. Ako želite gospodine Panenić, možete se i potpisati ako želite. Evo imat ćete tu čast Klub zastupnika SDP-a i Tomislav Panenić će predložiti Zakon o izmjenama Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori. I vidim da sa odobravanjem pratite moje izlaganje i evo donijet ću vam ja osobno na potpis to. Tako da hvala vam na podršci.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Kolega Maras, govorili ste o poskupljenju autocesta. Nisam znao, ne znam sjećate li se, možda bili ste ministar u Vladi zakona o privatizaciji, početka privatizacije to je znači na sjednici 11.6.2015. godine Vlada je dala suglasnost za pokretanje postupka razdruživanja Hrvatske autoceste Rijeka – Zagreb. Učinjen je tako prvi korak u privatizaciji Hrvatskih autocesta, a ministar prometa Siniša Hajdaš Dončić najavljuje i druge, pa se sjećate srećom evo imali smo tada sindikat, jer je znamo vi ste upoznati s tim, bili ste ministar, valjda ste čuli da negdje više od 4 milijarde ima duga Hrvatske autoceste i da se nalaze stvarno u problemu. Vi ste to mislili riješiti privatizacijom i u jednom dijelu ste to napravili, dali ste strancima da u biti ono što su naši građani izgradili, da sada imaju dobit. Ja mislim da o nije dobro rješenje šta ste napravili. Naravno da treba sačuvati u hrvatskim rukama Hrvatske autoceste, ali ono kako ste vi tada napravili ići na privatizaciju, ja sam osobno tada potpisao za protiv privatizacije kada je sindikat unutar Hrvatskih autocesta na sreću zaustavio taj proces koji ste vi inicirali. Što se tiče poskupljenja plina, tako ste ovdje govorili da će Čikotić poskupit plin, Dobrović, ovo, ono. Vidimo rezultate da nije poskupljen. Na žalost još uvijek imamo štete koje su donesene po pitanju vjetra u milijardama kuna. Žao mi je što tada niste reagirali, ali zaista smatram zar primjena zakona i učinkovitost zakona i namjera zakonodavca će biti u stvarnosti primjenjiva i to je tema na koju se trebate vratiti, a ne govoriti o onome što ste htjeli dati stranim u ruke. To su Hrvatske autoceste kao slučaj Rijeka – Zagreb. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Znači sve da je i ovo istina što vi govorite, a nije da smo mi nešto htjeli dati ili strancima ili ne znam kome, to se nije desilo, sve da je i ovo istina što vi govorite. I vama je žao zbog nekog lošeg poteza ili namjere lošeg poteza, zbog tog vam je žao, ali nije vam žao zbog lošeg poteza koji je napravio danas Andrej Plenković i Vlada, da se digne 10% cestarina, zbog tog vam nije žao. Zašto to ne komentirate? Znači vama je žao zbog nečeg što se nije desilo, pazite koliko ste vi osjećajni. Vi vjerojatno moje emocije zabrinuti ste za mene, znači zbog mojih emocija vama je žao što se nešto nije desilo, ali vam nije žao stotina tisuća naših sugrađana od kojih je desetke tisuća iz Splitsko-dalmatinske županije koji će plaćati cestarinu 20 kuna višu nego šta su plaćali do 1.4. tog vam nije žao, to uopće ne spominjete, kao da se nije desilo, a želite biti župan dole. Pa kako se brinete za svoje ljude? Pa nek vam potrube na autocesti svi koji vas vide jer zbog Bulja 20 kuna skače cestarina. Kada vidiš Bulja potrubi i reci da se ne slažeš sa time da skoči cestarina 20 kuna. Miro Bulj 20 kuna će vas zvati. I nemojte vi brinuti za nešto šta se nije desilo nego brinite za ono loše šta radi Andrej Plenković i Vlada HDZ-a i MOST-a.
Hvala. Povredu Poslovnika dignuo je kolega Bulj. Izvolite.
Članak 238. kolega Maras govori o temi koja nije predmet rasprave jer nije predmet rasprave Miro Bulj da građani potrube, ali Miro Bulj je svjestan da je baš kolega Maras digao ruku za Zakon o indeksaciji kojim je Sinju i Cetinskoj krajini proglasio razvijenim i uzeo preko 30 milijuna kuna. I zato kada dođete u Cetinsku krajinu znajte da ste vi potjerali mlade iz Cetinske krajine, da zbog toga nema plača djece u rodilištu zbog vas i vaše odluke jer cijeli taj kraj i cijelu županiju vi ste zaboravili. Vi ste napravili od Hrvatske što južnije to tužnije. Znam da vi kao Zagrepčanin dobro živite, a ti ljudi dole loše žive i da se rugate sa ljudima na ovaj način da zatrube prema meni [[Upadica Reiner: Kolega Bulj.]] vi kao ministar ste doveli ovu državu na dno dna … Hvala lijepo.
Kolega Bulj, sada ste vi povrijedili Poslovnik jer ovo sve što ste iznijeli nije odgovaralo onome što ste rekli, pa molim da se to ne događa. Kolega Maras vi ste isto digli povredu Poslovnika.
Da, gospodine potpredsjedniče, znači konstatacijom povrede Poslovnika treba se izreći opomena ali i upozorenje. Znači sa te strane [[Upadica Reiner: Ja sam i upozorio.]] kolega Bulj nevjerojatnom lakoćom okarakterizira čovjeka, doduše meni je jasno da u nedostatku argumenata.
Sada vi nastavljate raditi ono isto zbog čega sam upozorio kolegu Bulja.
Ali meni reći da ja ne suosjećam sa ljudima u tim krajevima, meni reći koji dolje imam familiju, koji dolazim dole svake godine dva, tri puta je bezobrazno. Je bezobrazno, molim vas upozorite i opomenite gospodina Bulja.
Ovako, ja sam upozorio kolegu Bulja, ali ovo što ste vi sada rekli je potpuno neprimjereno. Ja vas podsjećam da ste vi jučer kada je jedan kolega vas ometao ja sam tražio da zašuti, bili ste zgroženi silno kako sam se ja usudio reći zašutite da vas se ne ometa. A šta ste vi sada rekli kolegi Bulju? Dajte ljudi držimo neku razinu komunikacije i parlamentarizma ovdje. Nemojmo se baš vrijeđati. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimir Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Maras, možemo napraviti jedan maleni test, evo idemo izići na autocestu zagrebačka obilaznica i tamo ćete vidjeti mravinjak, vidjet ćete roj automobila i jedan auto za drugim u kolonama i onda ćemo doći do naplatne kućice i onda ćemo vidjeti kako te kolone skreću na staru cestu, bilo za Karlovac, bilo za Goričan, bilo negdje drugdje i nakon toga na toj istoj autocesti nalaze se možda dva, tri auta. Od ta tri auta dva su od saborskih zastupnika, jedan je eventualno od Vlade jer oni dobivaju povrat cestarine i njih je baš briga koliko iznosi ta cestarina. Zanimljivo je znati da jedna Slovenija ima dva put manje, duplo manje autocesti od Hrvatske, a duplo veće prihode. Zašto? Zato što ima vinjete. Naša Vlada kao što ste rekli umjesto da slijedi pozitivne primjere, ona diže cijene cestarina po autocestama po kojima se više nitko neće voziti. Dobro je da ste spomenuli ceste tzv. kalmetine predizborne ceste, sjećamo se da je to bilo uoči izbora. Postavlja se pitanje tko je izdao građevinsku dozvolu za Pelješki most da bi nakon toga ta građevinska dozvola bila poništena i radovi od 250 milijuna kuna su propali? Dakle tko snosi odgovornost za 250 milijuna kuna iz hrvatskih proračuna koji su bačeni u vjetar za Pelješki most koji se sada gradi iz početka po novoj trasi. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ja iskreno kada bi Vlada ponudila sustavno rješenje naplate cesta i cestarina i da se ostvare i dodatni prihodi, ali ne preko leđa naših građana. Oni bi trebali raditi i motivirati ljude da se voze tim cestama ali to ne rade poskupljujući cestarinu 10%. Zbog čega mi ne uvedemo za hrvatske građane vinjete da onaj koji se vozi tijekom godine plaća manju cestarinu. Zbog čega netko tko dolazi u Hrvatsku izvana, iz Njemačke, Češke, Poljske, od tih autocesta ima veći benefit nego naši građani. Znači kada netko dolazi ovdje kao stranac koji nije sudjelovao u izgradnji i ne posjeduje, nije to bogatstvo koje je bogatstvo Njemačke, on je u istom statusu kao naši građani iz Zadra, Splita, Šibenika. Zato što naši građani se isto … jednom godišnje jer nemaju novaca za cestarine, svi idu starom cestom. Da ne govorim da smo na sreću zaboravili na one crne točke kod Krnjaka iza Karlovca gdje je svake godine dok nije bilo autoceste pogibalo u prometnim nesrećama 10, 15, 20 ljudi. Pa zar je to poruka Andreja Plenkovića, HDZ-a i MOST-a vozite se starom cestom, budite nesigurniji? Gledajte na turističkim emisijama autocestu A1, pa ljudi nemaju novaca za tu vožnju. Ja zbilja ne razumijem te poteze a pogotovo ako ne rješavaju dugoročno taj problem. Vjerujte mi sada su poskupili 10%. Zapamtite ove riječi, sljedeće godine će poskupiti još 10%. Jer je ovo ad hoc mjera koja ne rješava ništa, jer je ovo rješavanje problema koji su se nagomilali tijekom gradnje kada su se „kalmetine“ gradile i kada je 4x skuplja bila cesta nego što je bila trebala, trebala biti i sada to svi hrvatski građani moraju plaćati.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, vi mene oduševljavate danas. Kolika je količina vašeg zaborava, to je strašno. Zašto ste dignuli ruku kao ministar 1.6.2012. godine za poskupljenje cestarine od 15%? Preko čijih leđa je to išlo? 1.6.2012. su autoceste u Hrvatskoj poskupile za 15%. Je li me slušaš? zašto ti je to bilo normalno tada? Jer li bio ministar u Vladi? Čemu to licemjerstvo? Zašto vam je bilo normalno da uđete u proces monetizacije i potrošite 10-ke milijuna kuna na nekakve konzultante, htjeli ste prodati te autoceste, narod se pobunio. Imamo referendum, ne damo naše autoceste. Odustali ste na Vladi u 30 sekundi o onome o čemu ste nam ovdje prodavali priče 3 godine. I sada silna briga, silna briga. Strašno. Ali je zaboravio da je dignuo ruku za 15%-tno povećanje cestarina. Zašto vam je bila normalna izjava bivšeg ministra financija, gospodina Linića koji je u jednom trenutku kada se zaduživao rekao, svaka je kamata dobra ako nam netko želi dati novce. Te su kamate bile sve iznad ovoga što se desilo jučer. Sve je bilo normalno. I njemu je bilo normalno da ovaj dug, javni dug, vanjski dug naraste pa za 80 milijardi u 4 godine. I kada ih pitate gdje ste potrošili novce nema odgovora. I sada silna briga. Nedavno ste gatali o poskupljenju plina od 25%, nije se desilo. Ali čemu takav način razgovora? Pa vi ste bili ministar. Pokušavamo restrukturirati autoceste ali mi je žao što je ova tema otišla u autoceste a govori o sasvim nekim drugim stvarima, o učinkovitosti propisa. Ja ne znam koliko bi vama trebalo trubiti, gospodine Maras, ali čini mi se da s obzirom na ovaj način na koji ovdje nastupate da ste vi prva truba ovog Sabora.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Pa ja znam da vama niti jedna truba ne bi pomogla. Vama da trubi netko godinu dana vi ne bi ništa shvatili. Tako da s te strane bih vas upozorio na neke elementarne činjenice. Gospodin je otišao. Hoćete li mu molim vas prenijeti što su reći? Evo dajte, molim vas gospodine Frano možete vi, Frankoviću, pardon, prenijeti kolegi, prvo da se ne smije oduševljavati zaboravom. Znači još nisam sreo čovjeka u životu koji se oduševljava zaboravom. Gospodin Borić je rekao da je oduševljen kako sam ja zaboravan. Znači to je prvo šta je loše. Drugo, treba gledati sve što se dešavalo u povijesti i zbog čega je nešto dovelo do nečega. Ceste u Hrvatskoj su nažalost građene i poskupio je kilometar autoceste nakon 2003. godine, svi smo svjedoci zbog čega, svi znamo zbog čega, 4 puta u odnosu na ono što je bilo građeno do 2003. godine. Ako je cestarina i u proteklim godinama poskupila to ne znači da mora poskupiti ponovo. Ako je plin poskupio to ne znači da MOL mora zaraditi 300, 400 milijuna kuna godišnje više. To je nešto o čemu treba voditi računa. To je nešto o čemu naši građani žele slušati. Zašto MOL mora zaraditi 300 milijuna kuna godišnje gospodine Boriću? Zašto naši građani moraju plaćati cestarinu 10% ako su već i bila neka poskupljenja u proteklom razdoblju? Ako su i bila kažem. Nema potrebe da to tako bude i dalje, pogotovo kada nema kompletnog rješenja. Tako da nemojte se oduševljavati krivim stvarima i nemojte argumentirati krive stvari. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Kažimira Varde. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice. Ja ću se naravno referirati samo na tekst prijedloga zakona. U ocjeni stanja koje ste naveli uz prijedlog zakona, naveli ste da prepoznavanje i shvaćanje važnosti procjene učinka propisa u javnosti nije na dostatnoj razini, ali ja držim da je velikim dijelom to prepoznavanje i shvaćanje važnosti procjene učinka propisa nije prisutno ni kod nositelja prijedloga, dakle predlagatelja. I tu je problem. Mislim da trebamo posebno istaći ono što ste i naveli u ocjeni stanja, a čini mi se da se svi slažemo bar iz dosadašnjih rasprava da je prijedlog zakona dobar kao u prvom čitanju. Ja vjerujem da ćete za drugo čitanje prihvatiti i ovaj prijedlog koji je iznesen u ime kluba MOST-a a to je da se kod dostave prijedloga zakona u Hrvatski sabor dostavi i procjena učinkovitosti. To bi nama saborskim zastupnicima i Saboru kao zakonodavnom tijelu uvelike olakšalo i rasprave o samoj normi, a i donošenje zakona. Naime, bez ove procjene učinaka propisa imamo šumu zakona, šumu propisa. Više se ni najbolji odvjetnici ni suci ne snalaze u tome i to je činjenica. I mislim da bez toga, bez primjene neće ići. Zato ja evo ovako laički kažem ovo je Zakon o načinu donošenja zakona, ali nam fali zakon o odgovornosti za primjenu zakona. Ne mislim na one kaznene odredbe ili prekršajne odredbe u zakonu koji se odnose na pojedinca i pravne osobe, nego mislim na one koji su zakon predložili i koji bi ga trebali primjenjivati. Dakle, državna tijela. Posebno želim istaći zbog javnosti da ste čini mi se vrlo dobro u ocjeni stanja naveli da te izravne učinke kroz analizu izravnih učinaka treba posebno obratiti pažnju na učinke na području gospodarstva, tržišta rada, socijalne skrbi, mirovinskog sustava, zdravstva, zaštite okoliša. Posebno zaštite ljudskih prava kao i zaštite tržišnog natjecanja. Posebno ističem ono što je dobro obvezu procjene izravnih učinaka nacrta prijedloga zakona u odnosu na građane, u odnosu na obitelji, kućanstva, mikro, malo i srednje i velike poduzetnike. To je i današnja rasprava zapravo kolega zastupnika pokazuje, obiteljska poljoprivredna gospodarstva, zadrugarstvo, radnike, umirovljenike, pružatelje uslužnih djelatnosti u pojedinim gospodarskim granama, hrvatske branitelje, manjine, socijalne skupine s posebnim interesima i potrebama ali ja bih dodao da bi i kod posebno, kod donošenja propisa zakona koji se odnose na direktive EU, da bi morali voditi posebno računa o običajnim i etičkim čimbenicima sredina ili populacija na koje se taj prijedlog zakona odnosi. Dakle u svakom slučaju treba mijenjati percepciju da je procjena učinaka formalna, proceduralna i administrativna zadaća a ne stvari paritativni iskorak ka uspostavi boljeg zakonodavstva. U svakom slučaju mislim da to ukupna rasprava danas pokazuje, da je prijedlog nacrta zakona dobar. Niste imali ni velikih primjedbi. Mislim da je najvažniji ovaj prijedlog da se ta procjena dostavi uz prijedlog zakona i to očekujemo u drugom čitanju, a osobno a i u ime svoga kluba podržat ćemo ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala vam lijepa uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva. Pa evo ja želim nešto reći o ovom zakonu i ovoj procjeni učinaka propisa. Kaže jedna mudra izreka što je više zakona to je manje pravde i mislim da se na neki način i mi u RH ponekad tako i osjećamo. Osjećamo da ne postoji jedan pravedan i pravičan sustav koji mnoge nedoumice, probleme, sukobe rješava jednostavno. Davno su ljudi pokušavali se organizirati u prošlosti i mi u svojoj bogatoj povijesti bilježimo te pokušaje kroz mnoge statute malih komuna. Ja dolazim sa otoka Raba recimo. Rapski statut iz 1326 godine je na jedan vrlo jednostavan način, na jednostavan izričaj pokušava u tom vremenu rješavati odnose među ljudima, sva njihova prava i dužnosti. I mislim da je to u tom vremenu bilo podosta i učinkovito. Naravno da smo mi puno od tog vremena napredovali i to se ne da uspoređivati. Međutim, činjenica je da su takvi dokumenti bez problema stvarali mir i red u takvim vremenima i u tim manjim mjestima ili čitavim otocima ili samim komunama. Mi smo na putu do EU u 10 godina zaista promijenili cjelokupno, gotovo cjelokupno hrvatsko zakonodavstvo. I u tih 10 godine naravno da su državni službenici ne samo primjenjivali, oni su i učili na koji način primijeniti određene pravne norme iz europskog zakonodavstva u hrvatski, učiniti nas kvalitetnijim, boljim, organiziranijim. Kad smo zatvarali zadnja poglavlja jasno je bilo da taj proces neće stati i mi danas i dalje usklađujemo vlastito zakonodavstvo sa svim onim što nam tijela EU dostavljaju na bazi tjednoj, mjesečnoj, godišnjoj i zasigurno da je ovakav jedan zakon potreban kako bi se još bolje i još kvalitetnije u tom sustavu organizirali. Jer gledajući ove naše zakone, a čuli smo i danas ovdje, zaista kada ih pitate što misle o hrvatskom zakonodavstvu, prva je svakako ona misao da je prenormiran, znači predetaljno, previše detalja, normi koje pobijaju nekada jedna drugu, više područja se preklapa, mnogi članci u mnogim zakonima na drugačiji način rješavaju isti problem i naravno da dolazi do problema u onom dijelu koji i kod onih koji takve zakone moraju primjenjivati, a to je prije svega pravosuđe, sustav presije. I naravno da nered u pravnom prostoru ostavlja najviše prostora onima koji griješe i oni dobivaju najbolju moguću pomoć da iskoriste takve prostore. Jer oni koji su o.k. koji rade normalno itd. uglavnom s njima pravosuđe ili bilo koja druga tijela i nemaju problem. E sada kada gledamo ovo što smo danas slušali ovdje i neku praksu koju ste vi obrazložili u prijedlogu zakona, zaista nekada i meni je malo neshvatljivo da je to zaista bilo tako, da smo mi u 2013. godini usvojili 216 nepredviđenih zakona, 2014., 2015. pa još 92 nepredviđena zakona. Vi imate u tri godine 400 zakona koje smo raspravljali u 7. sazivu ovog Sabora, u 7. sazivu, a da nisu uopće bili predviđeni. Što to sugerira? Sugerira da je postojala vlada koja nije imala određene postavljene jasne ciljeve i svaki je ministar očito radio što je mislio da je mu je potrebno u tom trenutku ne bi li ostavio dojam učinkovitosti nekakvih mogućnosti koje stvaraju zakoni. Pa se to tumačilo na raznorazne načine. 90% tih zakona sjećam se dolazilo je ovdje po hitnoj proceduri. Vi danas imate obrnuto, znači 90% svih zakona raspravljamo u dva čitanja. To smo promijenili. Ovaj Dom dobiva drugačiju ulogu i možemo utjecati. Pa mi smo imali zakone u tih 90% koji su dolazili po hitnoj proceduri 85% njih u onom dijelu gdje piše, procjena učinka na proračun RH, svaki je pisao nema učinka na državni proračun. Pazite mi dobijemo zakon u 2012. Zakon o predstečajnim nagodbama i financijskom poslovanju u kojem nema nikakvih utjecaja na državni proračun, piše tamo. Pa imate zakon, ne znam, o financiranju jedinica lokalne samouprave nema učinaka na državni proračun. Naravno da je to bilo sve po meni krivo jer smo vidjeli učinke upravo tih zakona, posebno ovog o predstečajnim nagodbama na državni proračun. Samo u 2014. u 542 predstečajne nagodbe država se odrekla 892 milijuna kuna poreznih davanja. I to je bio model koji je i danas prihvatljiv mnogima koji raspravljaju s druge strane. Mi želimo drugačije i zato je ovaj zakon dobar i želimo postaviti jasne norme na koji način planirati cijelu godinu, normativno što tko ima raditi i na koji način dostavljati u procedure ono što mi moramo ovdje raspravljati. Kada gledamo ostvarenja pa imamo od onoga što se trebalo procijeniti, imamo ostvarenja u 2013. od 37,6% u 2014. 32,2%, u 2015. 10% procijenjenih učinaka. Od 140 planiranih procjena provedeno 34% u 2015. To je to savršenstvo i Vlada koja nam se i danas stavlja za primjer kao najbolje ikada u povijesti RH. I sada vi to sučelite na drugoj strani sa ovom Vladom i vidite reakciju, ne slažu se. Nisu se složili ni sa poreznom reformom, bili su protiv, iako smo išli u to da oslobodimo gospodarstvo određena sredstva, da jedan dio građana dobije veća primanja, da omogućimo jednostavniji porezni sustav, jednostavniji obračun. Sve ono što smo najavili to se i ostvarilo. Međutim imate drugačije reakcije. Mi se sjećamo zakona koje je prošla vlada donosila imenom za određene osobe. Da li zato što ga treba imenovati na dužnost, pa imamo recimo lex Komadinu, da li zato što treba nekoga zaštititi, pa imamo onaj čuveni lex Perković ili zato što nekoga možda treba eliminirati iz jednog prostora s kojim se bavi, čuveni lex Mamić pa ostali pojedinačno. Nisu se libili zakonima kažem prilagoditi pojedinoj osobi. Mislim da zaista ne trebamo osvrtati unazad ali ovo što ste napisali jasno pokazuje da je ovaj zakon potreban i da postoje razlike između vlada, ali i ozbiljnosti pristupa poslu kojeg se uhvatiš. Ako želiš voditi ovu državu jasno je da i ovaj zakon itekako treba doprinijeti. Jer bez pravila, bez planova vidimo da i u Saboru pokušavamo, evo najavimo barem koliko će trajati sjenica pa i tu imamo problema kaže opet su otišli na …, ali je sve već u dnevnom redu napisano i zna se kada je recimo zasjedanje. Sjednice su kada treba odrađivati poslove i kada je pauza i za neke druge aktivnosti saborskih zastupnika. Ovaj zakon kažem je prihvatljiv već u prvom čitanju meni osobno i mislim da treba proći što manje vremena kao što ste i vi predvidjeli s obzirom na ovo savjetovanje s javnošću gdje se često javnost sada pojavljuje zaista i sa mnogim primjedbama, ali ne razumiju ono što je možda i osnovno da kada želimo mijenjati jedan zakon ili neke članke, građani imaju svoj problem i žele mijenjati neke druge članke tog zakona pa reagiraju, ali im se svaka primjedba odbija i naravno opet dolazimo do nesuglasica između građana i vlasti jer razumijevanje našeg sustava još uvijek nije na nivou kojeg bi mi željeli s obzirom da zaista jest prenormiran. Tako da evo mislim da ovaj zakon jest dobar i da će ga koliko sam čuo prihvatiti već sada. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo više replike. Prav je uvaženog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Kolega Borić, drago mi je da ste uočili zapravo upravo taj jedan stavak koji se pojavljuje na materijalima koje dobijemo a to je da znači određeni zakon, određeni, znači dokument koji dolazi nama na razmatranje, usvajanje, nema učinka na državni proračun. Ali ja bih rekao nešto moramo značajno mijenjati. Prvo, da li smo mi kada donijeli materijale da vidimo kakav je to učinak? Znači te procjene, ja nisam nikad dobio sa ovim materijalima i mislim da je u redu stvarno da tu procjenu netko tko je radi i kada bude i ovo se radilo znači da dobijemo sa ovim materijalima, ne treba nama netko suflirati i govoriti je ili nije nego mi trebamo ovdje zaključiti i na osnovu toga donositi i našu odluku i procjenjivati. A sigurno je jedno da državni proračun, on može biti direktno opterećen a ono što je najčešće bude indirektno kada oni koji zapravo svojim radom doprinose plaćanjem poreza našem proračunu onda ako njih oštetimo onda smo oštetili proračun. Znači netko mora reći direktno možda ne utječe na proračun ali indirektno će sigurno jako utjecati. A i kada ste spomenuli Zakon o predstečajnoj nagodbi tu možemo vidjeti zapravo različite reperkusije na državni proračun. Pa ja sam već i ovdje izlagao slučaj Borova gdje smo npr. imali da, nismo zapravo normirali što znači predstečajna nagodba, nego tako možemo ostaviti kako kome odgovara. Ako je državna tvrtka kao što je Borovo gdje ostaje u našem vlasništvu onda banke se ne moraju odreći svojih potraživanja nego samo kamata. Dok npr. kada dođemo do BADEL-a onda skinemo gaće da bi smo dali nekom tko očigledno hoće preuzeti tvrtku, zapravo koji je, ja ovdje ću još jednom reći na razini kriminalnoga djela. Prema tome, mi moramo biti dosljedni u tome kako štitimo državnu imovinu, kako štitimo sve one koji su vezani za učinke propisa. Ali mi imamo isto tako odgovornost da ono što usvajamo ovdje stanemo iza toga, ne možemo samo prozivati prošle Vlade, složiti ćemo se, bilo je silnih pogrešaka koje sada popravljamo nego i sami moramo biti u tome dosljedni. Hvala.
Uvaženi zastupnik Josip Borić, odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Panenić, ja sam danas sa jednim kolegom tu iz Sabora govorio argumentirano, on je dignuo ruku za povećanje cestarina 15% i sva njegova rasprava je bila promašena jer su je jednostavno okrenuli u smjeru da pričamo o autocestama a zakon je sasvim nešto drugo. Procjena učinaka propisa ili onaj drugi dio koji također prati neki zakon, procjena financijskog učinka, mislim da im svaki zakon i da Ministarstvo financija na njega reagira. Ja isto mislim da ni jedan ministar baš ne može provesti sve što on sada želi. Pa mi bi možda o nekom području, recimo socijalne skrbi ili nekim drugim područjima gdje su osjetljive skupine stanovništva mogli napisati zakon koji bi mogao koštati nekoliko milijardi. Ali ako ministar financija kaže mi nemamo, kada vidim PFU obrazac, toliko sredstava naravno da takav zakon ne bi mogao proći. Znači organizirana država brine o tome da sve njezine sastavnice normalno funkcioniraju i svaki pokušaj boljeg ili napretka što ovaj zakon svakako jest, jer mi smo u 2015. godini usvojili u ovom Saboru ako se ne varam i metodologiju izrade zakona koji dolaze u Hrvatski sabor, koji su pomalo izmijenili način izgleda zakona koje bi trebalo, dolaziti ovdje u Sabor ali ne izgledaju svi zakoni baš da poštuju tu metodologiju koliko ja to vidim, znači ima onih koji su to prihvatili i rade po toj metodologiji ali ima ministara ili njihovih službenika koji ne rade po toj metodologiji. I to je moja sugestija evo vama da zaista i vi svi na svoj način pratimo to jer ponešto to treba sada izgledati drugačije nego što su bili zakoni koje mi raspravljamo. Evo, moja jedna mala sugestija.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, javio sam se za repliku prije nego što ste spomenuli postotak i odnos broja zakona koji u proceduru dolaze po hitnoj proceduri u odnosu na bivšu i sadašnju Vladu, odnosno na rasprave koje se sada događaju u Saboru i koje su se događale prije 2 godine, gdje smo gotovo sve zakone raspravljali po hitnoj proceduri. I to je bilo zbog jedne stvari a vi ste to onda kasnije rekli da je, kakav je to omjer pa da sada ne ponavljam. Ali druga stvar koju sam htio reći, spominjali ste brojne zakone koje je trebalo i bez ovog zakona o procjeni učinka na propise trebalo je voditi računa imaju li ti zakoni uopće kakvog učinka. Pa sam se prisjetio koliko smo u to vrijeme kada se donosio Zakon o strateškim investicijskim projektima govorili kako taj zakon apsolutno neće imati nikakvog učinka u realizaciji strateških investicijskih projekata u RH kako bi država da bi ubrzala bilo koji projekt trebala ući u pojedinačno sve one zakone koji su nužni za realizaciju pojedinog projekta bilo da je to Zakon o šumama, zakon o cestama, Zakon o gradnji, zakon o pomorskom dobru, dakle Zakon o izvlaštenju itd., itd., što se pokazalo neispravnim jer sada polako kada smo vidjeli da nam taj zakon nije donio nikakve stvari, poboljšice, da ništa nije ubrzao, da je eventualno nešto popisao ili napravio listu tih projekata ali se nije moglo ništa s time ubrzati jer niti jedan državni službenik ne može temeljem Zakona o strateškim investicijskim projektima, primjerice, postupati u onom zakonu koji je njemu lex specialis jer se on tog zakona mora držati i taj zakon je njemu važan, osnovni zakon kao kad rješava u pojedinačnom postupku. Prema tome, držim da na ovaj način pristup utvrđivanju da li neki zakon doista ima učinak, koliko ima pojedini zakon učinka, može tek kvalitetno realizirati. Na taj način kaže ne bi se takvi zakoni donosili. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Mi smo bili, ja i kolega Bačić u onom mandatu i stalno smo ih upozoravali da su im loši zakoni i da će otići s vlasti i da će ih ti zakoni ustavi, da će im mnogi smetati s obzirom da su ih donijeli, kada dođu u oporbu da će ih smetati, upravo zakoni koje su donijeli i neka pravila koja su uspostavili. I to je danas, ovdje vidljivo. Jer mi se pokušavamo prilagoditi novom načinu i zaista 90% zakona sada ide u dva čitanja. I sad imamo drugi problem, sad imamo primjedbe oporbe da ne stignemo riješiti sva pitanja sa dnevnog reda, a zakone raspraviti ipak moramo. Tako da ćemo na zadovoljstvo oporbe morati reći sve ćemo raspraviti u ovoj godini, sjednice traju i mogu trajati i naravno unutar ustavnog roka i to ćemo riješiti. Što se tiče zakona, ja se sjećam onog Zakona o brdsko-planinskim područjima. Gledajte dođe ministar tada regionalnog razvoja i potpredsjednik Vlade. Ogoli cijeli zakon, sve izbaci iz njega i ostane unutra da ljudi ili oni koji žive na tom području brdsko-planinskom jedino što mogu po tom zakonu mogu otići u šumu i brati šumsko bilje i voće. A ja kažem ukinimo taj zakon. Politika nije htjela jer kako će SDP ukinuti Zakon o brdsko-planinskim područjima pa da im to ostane kao pečat. Ne, neka ostane barem ta jedna odredba iako je beskorisna. Znači, ovo što predlažem zaista mora riješiti i te probleme, zaista ima zakona koje treba onako presjeći jer ne pridonose apsolutno ničemu, a samo stoje i broje se kao nekakav broj. I onda nije čudno s obzirom na taj način ponašanja da su 400 zakona donijeli mimo plana, uopće ih nisu planirali a dug im je zbog toga narasao na 80 milijardi više jer nisu ništa planirali. I naravno da su ostali iznenađeni. Pokušavajmo mi raditi zaista drugačije i mislim da ovaj zakon ide u tom smjeru.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Boriću, vi kao da ste prespavali proteklih dva, tri mjeseca i kao da niste bili u ovoj sabornici kada se donosila jedna od ključnih reformi, a to je porezna reforma. Vaša Vlada ju je predložila. Od 15 zakona u paketu porezne reforme 7 ih je moralo proći kroz proceduru procjene učinaka propisa. I ministar je sam to priznao i rekao je zapravo da ste prekršili zakon. To vam je Zakon o porezu na dohodak, Zakon o PDV-u, Zakon o doprinosima, Zakon o porezu na promet nekretninama, Zakon o lokalnim porezima, Zakon o trošarinama, Zakon o posebnom porezu na motorna vozila. Sve su to zakoni koji su morali proći proceduru procjene učinaka propisa, zaobišli ste ju, prekršili ste zakon, ignorirali ste zakon. I ne samo to, zaobišli ste i javnu raspravu, zaobišli ste i ugovor sa socijalnim partnerima. Vi se sad pravite kao da se ništa nije dogodilo, a ovim poreznim zakonom ste dotaknuli svakog čovjeka u RH. Umirovljenicima ste uskratili prava, ništa nisu dobili kroz poreznu reformu. Mladim obiteljima ste uskratili prava da bez poreza kupuju prvu nekretninu. Umjetnicima, novinarima kroz nove namete u doprinosima ste isto tako otežali život. I vi sad ovdje moralizirate, a riječ niste rekli o poštivanju postojećih zakona kada se ovdje donosila porezna reforma koja se tiče svakog građanina u ovoj državi. Meni je to naprosto nevjerojatno. I istina je da prošla Vlada nije poštivala u svim segmentima proceduru procjene učinaka propisa. I meni je drago da se iz toga nešto i naučilo, da je ta procedura bila iznimno komplicirana, iznimno spora i otežavala je donošenje zakona. Jer da nije tako ne bismo danas raspravljali o ovim izmjenama i dopunama [[Upadica Reiner: Hvala.]] Vama je olakšan put, ali molim vas nemojte moralizirati kad ste kršili još i gore zakone, tako da niste vjerodostojni.
Uvaženi zastupnik Josip Borić će odgovoriti.
Hvala lijepo. Kolegice vjerodostojni smo i sad ću ja argumentirati. Znači nije bilo 15 nego 16 zakona. Činjenica jest da smo malo bili u vremenu kojem je to sve trebalo stignuti jer smo morali donijeti državni proračun i htjeli smo da od 1.1. krene prva porezna reforma i ona ima svoje učinke. Znači, rekli ste da umirovljenici nisu ništa dobili. To nije istina. Iz JPPD obrazaca ispada da od 151000 umirovljenika kojima se jedino i mogla podignuti mirovina za njih 42000 se podigla mirovina jer je to bilo moguće jer su plaćali određeni dio poreza. Oni koji nisu plaćali porez iz svojih davanja ili primanja ne mogu ni dobiti. To nisu uspjeli dobiti ni kroz vaše porezne reforme jer jednostavno nije moguće. Tako da ne možete izgovarati takve neistine. Što se tiče samih umirovljenika napravljena je prva usklađenost mirovina za 0,5% s 1.1.2017. Drugo usklađivanje ide za 0,8% 1.7.2017. godine. Za to postoje sredstva u proračunu. Znači, brinemo se da ono što smo rekli, obećali to i ostvarimo. Možete uzeti program Vlade da to sebi i potvrdite. Činimo zaista sve napore da budemo drugačiji od onoga što vi radite, znači. Imali ste najavu poskupljenja plina, nije se dogodilo. Vi ste bili razočarani, vi ste bili silno razočarani s tim. Sada pokušavamo spasiti ono što nam je ostalo kad govorimo o autocestama da restrukturiramo cijeli sustav, restrukturiramo i u razgovorima sa onima koji će nam omogućiti restrukturiranje i refinanciranje obveza koje su najveće u sljedeće tri godine. Moramo povući određene poteze. Nema ništa ne šteti dan za ništa, ne nešto ide za određenu aktivnost i mi ćemo to učiniti. Ali nećemo učiniti ono što ste vi htjeli. Nećemo prodati autoceste nekome za nekakve novce i reći to više nije naša briga.
Hvala. Kolegica Glasovac je digla povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik i koja točka?
Gospodin Borić prekršio je članak 238. Poslovnika, odstupio je od teme. On priča o autocestama, priča o plinu vezano uz zakon, odnosno nema odgovor na moju repliku gdje sam ga ja vrlo jasno upozorila da je Vlada RH prekršila Zakon o procjeni učinaka propisa kada je donosila poreznu reformu koja se tiče svakog građanina i kojima je mnoga prava uskratila, kroz koju su profitirali samo bogati, siromašni ne [[Upadica Reiner: Dobro. Dakle …]] A on priča sada o ne znam o cestama, o cestarinama, vinu [[Upadica Reiner: Vi …]] Dobro, mogli ste provest referendum, pitat građane što misle o poskupljenju autocesta pa [[Upadica Reiner: Kolegice Glasovac …]] primijeniti na neki način u stvarnosti procjenu učinaka propisa, odnosno da vidite da li je uopće potrebno ovakve
Kolegice Glasovac, sad vi zlorabite ovu odredbu Poslovnika. Dakle vi ste svoje rekli. Ja ću vam odgovoriti, [[Upadica Glasovac: Ali imala sam još vremena.]] niste imali uopće, vi nemate vremena o povredi Poslovnika. Vi imate reći u čemu je povrijeđen Poslovnik. Ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, naprosto zbog toga što vaš kolega Maras , [[Upadica Glasovac: Ali ja nisam Maras.]] vi ovdje niste bili, o tome govorio najmanje deset puta. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Ja sam mu to dozvolio kao što sam dozvolio drugim kolegama da prošire temu na prilično široko od onoga što je uska tema. Prema tome, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik.
Ja mislim da ste ga i vi sada povrijedili, ali to vama na dušu.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika. Povredu Poslovnika je dignuo kolega Josip Borić.
Uvaženi potpredsjedniče, članak 238. gospođa govori o temi koja nije predmet rasprave. Gledajte mi imamo jednu stranku s druge strane koja nikada ne govori o temi rasprave. Ja sam to danas u dvije replike rekao da smo sa Zakona o procjeni učinka propisa skrenuli na temu autoceste. Ona je skrenula na umirovljenike, na poreznu reformu itd. Znači zloupotrebljavaju Poslovnik ne bi li nakon replika dobili priliku da još nešto kažu.
Nemojte to vi činiti prema tome procjenjujem da nije prekršen Poslovnik. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Borić. Vi ste sami spomenuli poreznu reformu prema tome legitimno je da se o njoj raspravlja, dakle govorimo o procjeni učinaka. Vi ste tu poreznu reformu spomenuli kao neki veliki korak u povijesti ekonomije i razvoja društva, međutim ja ne znam, možda mi živimo u nekom paralelnom svijetu. Evo dva i pol mjeseca su prošla, ja te učinke ne vidim, a na koncu konca postoje službene statistike što se u zadnjih dva i pol mjeseca dogodilo nakon uvođenja te velike reforme. Poskupilo je gorivo 1,5%, poskupila je hrana 1%, poskupila je kupnja nekretnina za 4%, zatvorilo se nekoliko tisuća radnih mjesta, posebno onih sezonaca koji čekaju radna mjesta tijekom zime, poskupili su plin i struja iako vi tvrdite da nisu, ali jesu jer je ta odluka samo odgođena i to na štetu onih koji distribuiraju energiju, poskupjele su ugostiteljske usluge. Sada od 1.4. poskupiti će cestarina, pa dakle to su učinci porezne reforme koje hrvatski građani osjećaju na svojoj koži. I doista se moramo zapitati da li je s tom poreznom reformom napravljeno nešto korisno za ovu državu ili je napravljeno nešto loše. Ta porezna reforma između ostalog otvorila je rekli ste prostor poduzetnicima, ali mi vidimo da ju oni ne koriste, da evo najveći poduzetnik u RH usprkos vašoj poreznoj reformi traži pomoć Vlade i sprema mu se propast. Prema tome, mislim da procjena učinka porezne reforme pokazuje jednu drugu stvarnost od bombastičnih najava. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Ja znam da gospodin Bunjac uvijek ima neke svoje statistike. On je jučer isto također ovdje izgovarao neke svoje statistike o 1% recimo povjerenja u pravosudni sustav, oni imaju u Živom zidu svoja istraživanja. Bojim se samo da recimo Ustavni sud ne prenese ingerencije na glavni odbor Živog zida jer bi tada zaista bili u nekom većem problemu. A jučer mije rekao koja mu je država najdraža u kojoj bi on želio živjeti i koja odgovara standardima Živog zida. Rekao je to je Dominikanska Republika i neka se ja malo o tome priučim na internetu, ja sam pogledao. To je jedna država koja ima desetak milijuna stanovnika, osnovne odrednice te države je da je 40% stanovnika siromašno i da je to najveća iseljenička latino država tj. stanovništvo u SAD-u. Evo s obzirom da je to njemu ideal mi ćemo u HDZ-u baviti se s našom državom, pokušati je učiniti malo boljom. Živi zid neka kažem nastavi svoje djelovanje koje se u Hrvatskoj naziva demagogija ili populizam.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, podržavam vašu raspravu posebno u onom dijelu gdje ste se dotakli prenormiranosti o čemu sam nešto i sama govorila u raspravi. Smatram da zaista naši sugrađani često puta imaju taj dojam, a ne samo oni nego i svi oni koji rade u svim institucijama države, a isto tako i na lokalnoj i područnoj samoupravi, koji moraju primjenjivati propise. Često puta smo svjedoci da su u dilemi koji propis primijeniti jer kada se propisi donose u hitnoj proceduri često puta promijenimo jedan članak, a onda on ima reperkusije još na nekoliko propisa i onda smo u dilemi kako postupiti. To zasigurno nije dobro kako ste i naveli u prošloj vladi bila praksa donošenja propisa u hitnoj proceduri i ja sam zadovoljna što u ovom mandatu kada sam i sama zastupnica mijenjamo praksu. Kako nije provedena procjena učinaka možemo vidjeti i u poreznoj reformi prošle vlade, kada su zaista propisi utjecali na to da su neke jedinice lokalne samouprave skoro doživjele bankrot zbog toga što su im smanjeni prihodi. A isto tako Zakon o sprečavanju sukoba interesa doživljava izmjene u jednom članku 2012. godine kada su se prvo postavili uvjeti za imenovanje kriterija, ustvari za imenovanje članova uprave, a onda su se kasnije odmah par mjeseci nakon toga izmjena zakona istog članka kada su se ukinuli, isti ti kriteriji, a onda su se pred kraj mandata vlade Zorana Milanovića ponovno postavili takvi kriteriji. Evo to je primjer kako ne treba raditi. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Mi ćemo njih podsjećati na to što su radili, ali ne zato što mi želimo biti jednaki kao oni. Želimo biti bolji i moramo biti bolji i ovaj zakon je nešto što čini bolje. Zato postoje razlike i zato će to jednog dana doći i na izbor pa ćemo vidjeti što ljudi misle o svemu ovome u srazu i vlasti i oporbe i onih koji nešto trebaju. Što se tiče zakona koje su oni donosili, evo spomenuli ste Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Tada su uzeli milijardu i 800 milijuna kuna, osnovali kompenzacijski fond od 500 milijuna kuna i rekli evo to smo vam vratili. Milijardu i 300 ostaje državi. Što je rekla porezna reforma i ova Vlada? Uzeti ćemo vam 2 milijarde do 6. mjeseca, vraćati ćemo vam za mjesec iz prošle godine prihode koje ste ostvarili, u 6 mjeseci napraviti ćemo novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. To je u toku i nadam se da ćemo ga raspraviti do sredine ove godine i sastaviti, tj. složiti jedan drugačiji sustav financiranja samih lokalnih samouprava.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Borić, mene vaša rasprava nije iznenadila, ona je očekivana, tipična za vas, ona je viđena, ona je već čuvena i ide otprilike ovako. Ova Vlada i svi zakoni i propisi koje ove Vlada donosi su genijalni i Vlada sama po sebi je genijalna. A dokaz za to je taj da prošla Vlada i svi njezini propisi nisu valjali apsolutno ništa. Pa ako je prošla Vlada npr. poskupljivala cestarine onda je to gotovo kriminalni čin za razliku od ove Vlade koja kada poskupljuje cestarine onda je to upravo genijalno. Dakle, rasprava očekivana, nemaštovita i manje-više dosadna. Ali nisam se ja zbog toga digao na repliku nego da vam pokušam objasniti da ukupne društvene odnose ne određuju samo zakoni i propisi kojima je moguće mjeriti učinak, procjenu učinka. Postoji i političko djelovanje mimo zakonodavnih procedura, mimo donošenja propisa koji imaju itekakav utjecaj, ne samo na proračun, nego na ukupna društvena zbivanja ili ako baš hoćete na život ljudi u nekoj zemlji. Pa evo ako npr. premijer Plenković, ha, tako, nerazumno, u Ukrajini da nekoliko vrlo čudnih izjava onda imamo reakciju povrijeđene ruske strane a onda ti ruski vjerovnici npr. se idu osvećivati na Agrokor. A ako se oni osvete na Agrokoru onda će 35 tisuća domaćinstava izgubiti posao u tom Agrokoru. A zašto? Pa nije to u propisu napisano, ni jedno, to što je Plenković napravio u Ukrajini. Tko će taj, tko će napraviti procjenu učinka toga nerazumnog poteza. Kada predsjednica ne vidi nikakvu fašizaciju zemlje a imamo sud u Chicagu gdje traže 35 mislim milijarde dolara a onda se pozivamo na ZAVNOH. A zašto se na ZAVNOH ne pozivamo kada ove ustaše izađu van? A kakav će to efekt imati 35 milijardi dolara? Tko će napraviti procjenu toga učinka? Znači nemojmo samo o zakonima, gledajmo ukupno politiku. Hvala vam.
Hvala. Nama je ipak posao ovdje da govorimo o zakonima prvenstveno i o temi. Kolega Borić, izvolite, odgovor.
Kolega Stazić, kaže jedan vaš lijevi intelektualac koji je sada dosta i važan u SDP-u, kaže da je kod vas disciplina fraziranja istisnula disciplinu mišljenja. Znači i to radite cijelo vrijeme ovdje u sabornici. Gledajte, otkada je vaš orao pao i to dva puta, on jednostavno ostavio je iza sebe jedan sustav koji se jednostavno malo i razbježao. Više-manje ih nema, jedan govori, više drugi slušaju. Postoji jedna borba i pokušaj da se nametnete kao stranka, kao oporba, međutim to vrlo teško ide i rejtinzi su zaista katastrofalni. Ali zbog toga što zastupate, gledajte, vi spominjete fašizaciju društva, tih tema u Saboru gotovo nema. Da se vi ne dignete, pokoji puta, o tome nitko ne govori. Pokušavamo raditi ono za što smo tu izabrani. I Vlada da pokuša osigurati ono što joj je zadatak, nova radna mjesta, gospodarski rast, smanjiti deficit, urediti javne financije. I to radimo, na vašu žalost ali to je tako. I ovo što i sam premijer kaže da je sporadično, to je vaš jedini nekakav interes zbog čega ustvari i SDP na neki način i postoji. I to ste radili i dok ste bili na vlasti, ideologija vam je bila misao vodilja cijele te vlasti. I vaš konsenzus koji se je sveo u onu rečenicu ili mi ili oni je jednostavno nešto što možda i dan danas ima određene učinke na stanje hrvatskog društva. Ali i to ćemo sanirati bez obzira na vaše pokušaje da se isključivo bavimo samo tim temama. Ima zaista dobrih tema. A tko će procjenjivati učinke? Pa nećemo to dati SDP-u da nam procjenjuje učinke. Vi ste procjenjivali učinke vaših propisa. Vi ste ovdje sjedili kao potpredsjednik i u tim silnim procjenama javni dug nam je narastao za 80 milijardi u 4 godine. Mi sada pokušavamo smanjiti vanjski dug, ako to pratite, i dosta smo uspješni u ove dvije godine koliko god možda to minorno izgledalo za vas.
Hvala lijepa. Sada bi u ime predlagatelja uvažena državna tajnica Nataša Mikuš Žigman imala završnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Dozvolite dakle da u ime predlagatelja zahvalim na, mogu reći, dakle podršci koja čini mi se, se dosta jasno iskristalizirala kroz raspravu o ovom prijedlogu zakona i podršci dakle koju se dalo i u smislu donošenja jednog takvog propisa. Isto tako naravno ćemo sa dužnom pažnjom razmotriti i ugraditi u prijedlog zakona dakle one primjedbe, konstruktivne primjedbe koje idu u smjeru poboljšanja njegovog sadržaja i same primjene. Kako je dosta riječi bilo o poreznim propisima a vezano uz to i uz Zakon o tržištu plina, evo željela bih samo naglasiti zaključno da su dakle uz, u porezne zakone, dakle u svih 16 zakona je ustvari ugrađena dakle odredba prema kojoj će se procjena učinaka tog propisa, tih propisa dakle napraviti u ex post metodologiji, dakle naknadno u roku koji je u stvari zadan tim propisima, a ono što mi se također čini bitnim naglasiti obzirom da je bilo istaknuto na samom početku rasprave jest dakle pitanje kapaciteta za provedbu. Svjesni smo dakle važnosti izgradnje kapaciteta za pravilnu provedbu ovog propisa. Na tome se kontinuirano već i sada radi, dakle kroz odgovarajuće obrazovne module, odnosno edukaciju koja se organizira za stručne nositelje i to je svakako jedna od aktivnosti na kojoj ćemo dakle još intenzivnije raditi uoči očekivane primjene ovog novog zakona kojeg sada predlažemo. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeći je Prijedlog zakona o procjeni učinaka propisa, prvo čitanje, P.Z. br. 109. predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog zakona o procjeni učinaka propisa. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prigodom izrade konačnog prijedloga zakona. Molim vas uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Konstatiram da je sa 120 glasova za, 3 suzdržana i ni jednim protiv, dakle većinom glasova donijet zaključak kako ga je predložio saborski odbor.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dakle, cijenjeni zastupnici, zastupnice i zastupnici pred vama se nalazi Prijedlog zakona o postupcima naknade štete zbog povrede prava tržišnog natjecanja. Ovim prijedlogom zakona o postupcima naknade štete prenosi se u nacionalno zakonodavstvo Direktiva 2014/104 od 26. studenog 2014. godine, a sam direktiva se dakle odnosi na pravila kojima se uređuju postupci za naknadu štete kod kršenja prava tržišnog natjecanja. Dakle, na ovaj način će Republika Hrvatska ispuniti svoje obaveze koje ima kao država članica EU, a navedeni zakon se odnosi na zlouporabu vladajućeg položaja i zabranjene sporazume u smislu, dakle temeljnih ugovora o funkcioniranju EU, odnosno specifičnost članaka 101. i 102. dakle tog ugovora. Što želimo postići odnosno predlažemo postići ovim zakonom? Istakla bih dva temeljna cilja koja se ovim prijedlogom zakona žele postići. Dakle, prvi se odnosi na to da je potrebno, dakle omogućiti svakome tko je pretrpio štetu prouzročenu povredom prava tržišnog natjecanja od strane poduzetnika ili udruženja poduzetnika, da ostvari, dakle potpunu naknadu štete i da praktički ta osoba koja je pretrpjela štetu dođe u položaj u kojem bi bila da nije došlo do kršenja prava tržišnog natjecanja. Naime, potpuna naknada štete u stvari znači da osoba ostvaruje pravo na naknadu imovinske štete, ne imovinske štete i na kamate koje su tome pridružene. Drugi cilj ovog zakona se odnosi na postizanje ravnoteže između javne i privatne provedbe prava tržišnog natjecanja. Konkretno dakle javno-pravnu provedbu zaštite tržišnog natjecanja koja se odnosi na utvrđivanje same povrede i na sankcioniranje. Slijedi privatno-pravna provedba koja se odnosi, dakle na naknadu štete koja je prouzročena takvom provedbom i čime se opet postiže, dakle učinkovita zaštita tržišnog natjecanja. Ovaj propis će primjenjivati nadležni trgovački sudovi, gdje će u stvari u postupku vrlo važnu ulogu imati otkrivanje dokaza u tim postupcima naknade štete, a zakon treba doprinijeti učinkovitom tržišnom natjecanju iz razloga što će omogućiti da se u RH, dakle potaknu postupci naknade štete kojih za sada ima u vrlo neznatnom broju upravo na Trgovačkim sudovima. Što će ovo značiti u praksi? U praksi znači da će, dakle tužbu za naknadu štete moći podnijeti svaka fizička i pravna osoba koja smatra da je oštećena povredom propisa o zaštiti tržišnog natjecanja, odnosno svaki građanin, svaki potrošač ili konkurent na tržištu koji isto tako drži da je došlo do takve povrede prava. I da je iz tog razloga što je povrijeđeno njegovo pravo, dakle plaćao veću cijenu roba, usluga ili radova. Dakle, nakon stupanja na snagu ovog Zakona koji sada predlažemo poduzetnici koji bi bili odgovorni za povredu propisa o tržišnom natjecanju morali bi računati i na rizik nadoknade štete. Istodobno se dakle oštečenicima daje još jedan instrument koji mogu u stvari naplatiti takvu štetu. Tu štetu će u tužbenim zahtjevima koji budu, dakle podneseni prema sudu biti potrebno kvantificirati na sudu bi bilo da utvrdi visinu takve štete. Stoga smatramo da će ovaj zakon koji predlažemo, dakle imati jedan snažan i dodatan odvraćajući učinak na poduzetnike sa jasnom porukom da se kršenje propisa o tržišnom natjecanju ne isplati. Osim prava oštečenika na potpunu naknadu štete o kojoj sam dakle sada govorila tehnički gledano, dakle ovaj prijedlog zakona u svojim odredbama detaljno uređuje pitanja otkrivanja dokaza, pitanja zaštite povjerljivih informacija, određuje se ograničenje korištenja i otkrivanja takvih dokaza, obuhvaćena su pitanja, dakle zastare, zastoja postupaka i solidarne odgovornosti poduzetnika koji su povrijedili pravo tržišnog natjecanja zajedničkim postupcima. Posebnim poglavljem je uređeno prenošenje prekomjernih cijena na izravne i neizravne kupce, uređuje se pitanje izračuna visine iznosa štete od strane nadležnih trgovačkih sudova, uređuju se pitanja sporazumnog rješavanja sporova i isto tako se određuje učinak odluka tijela koje je nadležno za zaštitu tržišnog natjecanja. Ili ukoliko je, dakle protiv odluke agencije podnesena tužba Visokom upravnom sudu, dakle određuje se i učinak takve odluke suda. Takva odluka agencije odnosno Visokog upravnog suda smatra se nepobitno dokazanom, prema prijedlogu ovog zakona dok se odluka tijela za zaštitu tržišnog natjecanja ili suda druge države članice EU smatra dokazanom ukoliko nije dokazano suprotno. Ovaj prijedlog zakona je prošao postupak procjene učinka propisa, provedeno je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, on je raspravljen na Gospodarsko-socijalnom vijeću, za njegovu provedbu nije potrebno osigurati dodatna proračunska sredstva. Stoga predlažemo Hrvatskom saboru na raspravu i donošenje ovog zakona jer držimo da će hrvatski pravni poredak biti bogatiji za još jedan propis kojim se uređuje specifična vrsta postupka, a koja bi trebala omogućiti povećanu razinu zaštite oštećenima zbog povrede prava tržišnog natjecanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prije nego što otvorim raspravu samo bih jednu obavijest pročitao, malo nas je u svakom slučaju 9. sjednica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora će se održati danas u dvorani Stjepana Radića, to je soba 133 s početkom rada u 14,00 sati, pa ako ima članova ovdje onda će znati, a ne prenesite im molim vas. Sada bismo krenuli na klubove. I prvi je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicama. Ja mogu na početku reći samo bravo, bravo za jedan od zakona koji će izazvati veliku lavinu. Tko god je malo pratio događanja na našem tržištu vidjet će da gdje god dotaknemo područje bilo koje se odnosi na život ljudi, naći ćemo sigurno probleme koji su vezani upravo za iskorištavanje tržišnoga položaja u okviru određenog monopola, čak i zaštićenih uvjeta, oligopola ili čak izostanka mogućnosti da neko negdje sudjeluje. Pa možda ću i ja čak biti neko ko može podignuti jedno desetak tužbi onak kada sam se pripremao za ovu raspravu samo što mi je palo na pamet. Evo sada smo imali plinare, svi su dreknuli kada su dovedeni u položaj, trebaju se izboriti za ostanak na svom tržištu gdje jesu, gdje oni jedni jedini postoje, gdje nema dva ponuditelja. Isto je i za toplinare oni koji su opskrbljivači gdje ih nema dva, nauči su funkcionirati gdje su samo jedni i naučili su dobro paziti da se ne pojavi netko tko bi mogao biti konkurencija, ko bi u okviru javnih usluga mogao ponuditi nižu cijenu. I onda pratimo u Njemačkoj pada cijena plina 6,5%, kod nas plaču radi toga što će doći u nepovoljniji položaj i sav onaj teret koji nose obično su nažalost u vlasništvu, javnom vlasništvu lokalnih samouprava, regionalnih samouprava uz brojne svoje nefunkcionalnosti, brojne zaposlene prekobrojne zaposlene nude cijenu koja je nama preteška. Pratili smo događanja i oko telekomunikacijskih usluga, vidimo da dolazi na hrvatskom tržištu do povezivanja, grupiranja. HT pa preuzeli su Optimu, pa sada Optima preuzela H1, malo pomalo i tu se zbija. Pratimo razvoj širokopojasnih mreža gdje isto bojimo se upravo takvog vladajućeg položaja na tržištu gdje će nam moći nuditi proizvod jedan ponuditelj po jednoj cijeni gdje mi smo oštećeni. Tako možemo nabrajati brojne druge ponuditelje i naravno evo sada prateći ovu situaciju oko sustava Agrokora, jasno nam je oni su jedan od ključnih otkupljivača na tržištu, da formiranje cijene uglavnom se diktira prema njima, da ostali koji i sudjeluju u nekome manjemu udjelu prate tu cijenu. Ali na kraju nemojmo ih optuživati da je to samo njihovo pa na kraju evo i na sjednici saborskog Odbora za gospodarstvo sam i sam napomenuo da i mi smo navijači i mi smo ti koji podupiremo dogovor oko cijene npr. pšenice. Svi mi želimo da se postigne dogovor, da imamo jednu cijenu navija se, krenemo obično u tim dogovorima, mi bi kunu i 40 prošle godine završimo na 80 lipa i svi su tu u par lipa tamo-vamo. Da li je to konkurencija, da li je naš poljoprivredni proizvođač imao stvarnu priliku da svoj proizvod proda po konkurentnim cijenama na tržištu koje ima potražnju po kvaliteti? Ja i s ove pozicije kažem ne. Znači to je još jedan primjer kako mi imamo probleme koji se prelijevaju jer nažalost kada ovako velika kompanija zatrese onda smo svjesni da na poljoprivrednoj proizvodnji, a pogotovo u ruralnim područjima da nastupaju teška vremena. A upravo i ta ruralna područja su jedan primjer gdje sam i naveo, državna tajnice, da evo imam i ja priliku reći desetak svojih pritužbi, žalit ću se. Zašto kod mene postoji samo jedna trgovina? Zašto nema prilike da bude još jedna? Zašto postoji samo jedan ugostiteljski objekt? Zašto nemao poštu u našem mjestu? Zašto patimo od jedne ponude ili čak nijedne nego uvjetovano negdje moramo se otisnuti, platiti skuplje. I na kraju, što mi kao društvo pružamo našim građanima kao odgovorni politički čimbenici, što mi njima dajemo? Da li im dajemo konkurentu cijenu, da li smo mi za takva područja rekli ne možemo osigurati možda ponuditelja, ali možemo osigurati konkurentnu cijenu? Ne, mi to nismo ponudili. Mi čak imamo problem i sa javnim uslugama, sa odvozom smeća, dimnjačara. Što se događa? Ne javlja se nekada niti jedan ponuditelj nego idemo nekoga moliti da bi pružao javnu uslugu. I na kraju u općinskim vijećima, obično u manjim općinama najviše su rasprave oko cijene takve usluge. Zašto je previsoka? Ja kažem upravo zato što nismo pružili priliku takvim ruralnim područjima pogotovo ratom oštećenim područjima da mogu složiti svoj život nazad, da mogu dobiti priliku da se takmiče. Ili postavimo još jedno pitanje. Zašto nemamo priliku da kupimo hrvatski proizvod? Zašto mi nemamo širinu u nekom asortimanu, nego samo određeni broj proizvoda? Zašto govorimo uopće o Zakonu o zabrani nepoštene trgovačke prakse? Sve su to uvjeti za brojne tužbe koje mogu nastati nakon ovoga i ovo je stvarno jedan od zakona kojega mogu iz punog srca i ja i moje kolege iz MOST-a podržati. Ali samo upozoravam što su problemi na koje naši građani mogu ukazati i na kraju će opet pravosuđe morati davati odgovor na to da li se nešto mora u Hrvatskoj promijeniti, da li mi nešto za našu djecu moramo napraviti kada ih šaljemo u školu. Pa i to kada ih šaljem u školu, vratimo se samo na ponudu toga prijevoza kojega imamo da kada nema državne potpore da cijene su niže nego kada odjedanput se pojavi subvencioniranje iz državnoga ili lokalnoga proračuna. Znači nema prave tržišne utakmice, nema pravih ponuditelja koji mogu osigurati da kada država pomaže dobijemo, steknemo još povoljnije uvjete a ne na kraju da to bude samo maksimiziranje profita nekoga. Pa čak, evo opet vratimo se na ugroženu skupinu, ugroženo područje ruralno, proizvodnju, poljoprivrednu. Vidimo da smo i mi omogućili alternativne ponude. Znači imamo, negdje govore o alternativnim činjenicama, mi imamo alternativne ponude jer smo svojim propisima omogućili, natjerali, prisilili osnivanje novih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava radi toga što smo rekli ne ne može, netko tko ima dijete u poljoprivrednom gospodarstvu koje bi nastavilo raditi, koristiti tu mogućnost kao mladi poljoprivrednici, ne on mora osnovati novi OPG. Ne može se javiti trgovačko društvo koje je većeg obujma, ne ono treba osnovati novo trgovačko društvo. I kada to sve gurnemo pred naše poduzetnike, oni su ipak poduzetniji nego mi, onda oni pronađu upravo modele kako da odgovore tome izazovu, osnivaju se novi subjekti koji se javljaju na natječaje i onda mi kasnije idemo ponovo u bitke i govorimo ne, pogrešno ste nas shvatili, nismo mi htjeli vama pružiti priliku, ne, sada sve to skupa moramo vratiti na početak, niste prihvatljivi. I ja se slažem, to je bilo zlouporaba dobre namjere ali kažem i ta dobra namjera što smo imali vodi nas upravo u pakao. Klub zastupnika MOST-a podržati će ovaj prijedlog zakona i nadam se evo da će u budućem vremenu biti više razumijevanja da se silni problemi koji su se nagomilali ne moraju rješavati putem upravo obeštećenja svima koji su očekivali tržišnu utakmicu i povoljne uvjete za sebe, svoju obitelj, svoje poduzeće, za ovo društvo. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo par replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivice mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Paneniću, malo ste se dotakli plinskih cijena, plina u našoj državi. I ja kao gospodarstvenik osjetim to dobro šta se to dešava kada jedan gospodarstvenik mora plaćati skupu cijenu plina ili bilo koje grijanje koje se svakako najviše, bar u Slavoniji troši plin. Međutim, šta se tu dešava? Dešava se da je država dozvolila pojedincima da imaju sve pod svojom kontrolom i stalno im je malo, koliko god da zarade, njima je to malo. Mi znamo da je, koliko, dvije milijarde dobiti je bilo kroz prodavanje plina i povećanje cijena. Te dvije milijarde da date građanima da ne plaćaju skupi plin građani bi imali bolji standard. Rijetko šta radimo da imamo korist od svega toga. Jasno mi je da telekomunikacije su ušle već davno u Hrvatsku, pljačkaju nas 25 godina, ajde da kažem 20 godina, sa visokim cijenama i interneta i telefonskih razgovora i svega. Sada smo ušli u Europu, Europa je i dalje jeftinija nego mi, razgovori su u Europi puno jeftiniji nego u Hrvatskoj. Još nismo dostigli taj, tu mogućnost da izniveliramo cijene Europe i Hrvatske. Spomenuli ste poduzetnike i obrtnike. Ja sam neki dan ovdje govorio na Saboru djeca nogometaši su postali obrtnici, su blokirani, na njihovim vratima kuća mora biti čak i tabla da su oni obrtnici, možete misliti, dolazi inspekcija, da vide šta oni rade, ako nemaju to onda imaju kaznu. Ako su kupili trenirku ili patike sebi preko računa … [[Govornik se ne razumije.]] pitanje da li su kupili ili nisu, da li su potrošili ili nisu. A mi znamo da je ovdje u ovoj državi 50 milijardi kuna nije poreza plaćeno određeni gospodarstvenici, određeni povoljni privrednici i obrtnici. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Panenića.
Poštovani kolega Mišić. Zamislite samo situaciju, evo mi smo govorili u ime građana, u ime poduzetnika. Pa da kažemo država, kada bi se trebala sama država žaliti gdje je sve bila oštećena, u svim postupcima gdje se netko dogovorio, gdje je izašao sa ponudom koja je ugovorena ranije kakav bi tek onda bio slijed silnih tužbi koje su došle. Prema tome, mi smo sad otvorili zapravo jedan predmet koji ne bi trebao možda vratit se retroaktivno. Sad smo razgovarali tijekom ovoga zakona, nemojmo primijeniti retroativno ako će se napokon promijeniti svijest, svijest da odluke od danas trebaju biti bolje, kvalitetnije, konkurentnije, da ne dođe na kraju i do ugroze života ljudi. Sad smo evo našoj županiji, pratili ste natpise oko arsena u vodi. Znači što imamo? Jednog ponuditelja u jednoj infrastrukturi sa jednom cijenom i na kraju ugrozimo život. Prema tome, da postoji bilo tko je tu da kažem konkurent on bi već ponudio nešto bolje, upozorio na nešto, osigurao da možemo braniti tu poziciju. Ali možda je danas prijelomni trenutak kad budemo izglasali ovaj zakon kad stupi na snagu, da napokon kažemo sad je bilo dosta. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić, imam osjećaj da ste vi malo proširili ovu temu, a dopustite da onda i ja, a moram paziti jako kod ovih izraza, nisam pravnik pa onda kad govorim o štetnicima, izravnom kupcu ili neizravnom kupcu. Ono što nadilazi ovaj zakon, a što je problem ovoga društva, a vi ste spomenuli kad govorite o interesu Republike Hrvatske ili pojedinim javnim interesima pojedinih jedinica lokalne samouprave. Ono što nam se događa i događalo se u praksi to je zapravo izravni kupac je štetnik, a neizravni kupac često puta neće prijaviti onu štetu koju ima jer na neki način meta ili žrtva u nekim slučajevima političkog reketa. Naime, u onom trenutku kad se kvalitetno zemljište ili pogodno zemljište kupi od jedinice lokalne samouprave ili u državnom vlasništvu, onda se to preproda pravnoj ili fizičkoj osobi po nekoj cijeni koja je daleko iznad ove cijene. I druga stvar vezano za poljoprivredno zemljište isto imamo u nekim drugim okvirima takve slučajeve gdje zapravo ljudi koji nisu izravni zajmoprimci poljoprivrednog zemljišta uzimaju to zemljište, obrađuju i rade. To su problemi kojima danas u Slavoniji i kojima ću sutra u Slavoniji sve više susretati. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Panenića.
Kolega Žagar, jedna od tema je upravo i raspolaganje državnom imovinom i dobiti kvalitetne ponude koje su evo znam da idu izmjene i Zakona o poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu RH je očekivanje, znači da dobije RH primjerenu cijenu, da sačuvamo proizvodnju koja se tamo nalazi, da zapravo i možda i neke odluke koje su bile manipulativne, na razini korupcije da ih možemo spriječiti. I postavili ste jedno ključno pitanje, a to je da li je konkurencija kad se svi poljoprivredni proizvođači mogu u jednakim uvjetima javiti, na primjer na natječaj za poljoprivredno zemljište ili netko ima prednost radi toga što je dobio jednu potvrdu od čelnika lokalne samouprave i time je dobio prednost mirnog posjeda. Ja se mogu složiti, netko je na natječaju bio, istekao mu je možda njegov ugovor pa taj mirni posjed očekuje naravno da ima neku prednost ako je bio dobar gospodar, uredno platio svoje obveze. Ali ovdje imamo situaciju da su stotine hektara određenom odlukom nekome dane prioritetno da na budućem natječaju on ostvari pravo kupnje i može tu reći ono ja sigurno dobivam. I onda ćemo se pitati da li smo mi omogućili stvarnu konkurenciju, stvarnu priliku i našim poljoprivrednim proizvođačima. Ili ćemo im reći niste dobili stvarnu priliku, možete se žaliti. Hvala.
Hvala. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Paneniću, vi ste dosta, odnosno jedan veći dio svoje rasprave posvetili ruralnim krajevima u kojima je zaista teško. Posvetili ste također jedan dio rasprave uvjetima naše poljoprivrede gdje doslovno, pa većina poljoprivrednih proizvoda uvozimo. Ali s obzirom koliko je teško moram naglasiti da aktualna Vlada ili ovaj saziv Sabora su dobro i po tom pitanju startali. Podsjetit ću vas da je donesen cijeli set poreznih zakona gdje građani unaprijed znaju što slijedi, poduzetnici znaju što mogu u naredne četiri godine očekivati, a također mijenjan je Zakon o javnoj nabavi. Zakon o javnoj nabavi predviđa i kratke linije dostave i upravo svi obveznici javne nabave imaju mogućnost da u kriterij kod javnog, javne nabave ili odabire uvrste i tu mogućnost odabira, a to znači da ako potražuju meso mogu staviti da od klanja pa do dostave mora biti par sati. Ako traže voće, povrće od sata ubiranja pa do dostave također može biti unutar par sati. I na taj način smatram da će upravo oni naši najpotrebitiji zbog kojih se raspisuje javna nabava moći biti opskrbljeni kvalitetnim poljoprivrednim prehrambenim artiklima, a i na taj način se pomaže našim OPG-ovima. Evo samo toliko. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Panenića.
Uvaženi kolega, to je naravno ovaj zakon predvidio iz istoga ovoga ministarstva što predlaže i ovo. To su pozitivni zakoni. Jedino je primjena njihova. Kad bi svi naši javni naručitelji primijenili takve kriterije onda se ne bi bojali ni za našeg poljoprivrednog proizvođača, niti za našega trgovca koji možda isporučuje uredsku opremu, niti za bilo koga jer će znati da ima svoju tržišnu nišu u kojoj može se pojaviti netko drugi. On nije nikoga ograničio. Može se pojaviti, može nuditi, ali ne može ekonomija obujma ponuditelja recimo iz glavnog grada nadmašiti, pa onda uslugu čišćenja nekog objekta dobije tvrtka iz Zagreba, pa onda tako nisku cijenu još dodatno snizi da bi netko lokalno obavio za njih uslugu. To je onda robovlasnički odnos u kome nemaš ni zbora nego prihvati po bilo kojoj cijeni određenu uslugu. I tu treba napraviti jasnu distinkciju što mi štitimo i pogotovo na takvim ugroženim područjima. Ali malo ću i morati replicirati, možda ste primijetili kod usvajanja paketa poreznih zakona da ja nisam glasao za jedan od zakona i reći ću vam radi čega. Radi toga što je u povlasticama za grad Vukovar koje ja podržavam, samo je jedna stavka bila sporna jer ja dolazim iz susjednih općina gdje zastupam na kraju i ljude s toga područja, da može se ostvariti ako je najmanje 50% radnika s područja grada Vukovara. Znači ako neko zapošljava dva radnika i onda i to se često događa da npr. radnik s područja moje općine neće dobiti mogućnost da se zaposli. I to je nešto na što sam ja upozoravao, nažalost nije bilo omogućeno. Znači nije ako nekom date povlasticu da druga strana ostane oštećena. Mi gravitiramo tome gradu, tako da sam ja sa jedne ljudske razine pokušao upozoriti na to i sa svoje osobne razine nisam mogao to podržati. Ali ja kažem, porezna reforma je dobar put naravno uz neke manje izmjene. Hvala.
Hvala. Sada ćemo napraviti stanku uobičajenu do tri sata kada ćemo nastaviti sa ovom točkom. Hvala vam lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo nas u popodnevnom dijelu, nastavljamo rasprave po klubovima. U ime kluba HDZ-a zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovana državna tajnice, gospođo pomoćnice, poštovane kolegice, većina ima kolegica i kolega nekoliko. Evo pred nama je Zakon o postupcima naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja i to u prvom čitanju što dakle nam ostavlja mogućnost da dodatno eventualno popravimo ako je nešto potrebno u samom ovom zakonu do drugog čitanja. Naime ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se isto tako zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU te se u prilogu dostavlja time izjava o njegovoj usklađenosti. Međutim, ono što je važno reći da u RH je područje zaštite tržišnog natjecanja bilo uređenom Zakonom o zaštiti tržišnog natjecanja i to kroz 2009. i 2013. godinu i drugim podzakonskim aktima koje su bile potrebne da bi se taj zakon mogao provoditi. Od ulaska RH u EU Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ima ovlast da uz odredbe zakona izravno primjenjuje odredbe pravne stečevine EU koje uređuju područje zaštite tržišnog natjecanja. Pa je tako ta agencija zapravo primjenjivala i određene članke koje su naslijeđene i stečene kroz stečevinu EU i time se u postupcima zapravo tako regulirao odnos i sve ono što se događalo u eventualno nastalim određenim sporovima. A djelomično dok su se naknade štete uređivale općim propisima, Zakonom o obveznim odnosima i Zakonom o parničnom postupku. Ono što je kvaliteta ovog novog zakona, dakle da je nakon svih ovih promjena koje su se događale a isto tako i određenim promjenama u direktivama EU zapravo u ovom zakonu je primijenjeno sve ono i sublimirano sve ono što je potrebno da bi se kvalitetno moglo postupati u slučajevima kada dolazi do potrebe za postupcima naknada štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja. U direktivi koja je bila donesena u EU uređivala su se pravila potrebna kako bi se osiguralo da svatko tko je pretrpio štetu prouzročenu povredom prava tržišnog natjecanja od strane poduzetnika ili udruženja poduzetnika može učinkovito ostvariti pravo na zahtijevanje potpune naknade štete od tog poduzetnika ili udruženja i daje okvir za usvajanje pravila. Dakle, sa preuzimanjem direktiva i uvođenjem u zakon ja ću se osvrnuti samo na neka pitanja koja je zakon time zapravo kvalitetno uredio određene odnose. U postupcima naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja direktiva time u nacionalno zakonodavstvo prenosi i pravo oštećenika na potpunu naknadu štete prouzročene povredom prava tržišnog natjecanja. Pa tako je npr. u članku 5. utvrđeno pravo na potpunu naknadu štete prouzročene povredom prava tržišnog natjecanja i ona obuhvaća i potpunu naknadu imovinske štete te popravljanje ne imovinske štete i uz to i mogućnost nadoknađivanja i zakonskih, zateznih kamata. Ujedno se utvrđuje oblik odgovornost za štetu koju štetnik prouzroči povredom prava tržišnog natjecanja i za koju odgovara bez obzira na krivnju. Ono što je još važno u ovom članku da samom direktivom a time i ovim zakonom se navodi kako svaki dodatni uvjet za traženje naknadne štete zbog povrede prava tržišnog natjecanja kao što je primjerice uvjet krivnje mora biti u skladnosti s uspostavljenom sudskom praksom sudova EU i načelima učinkovitosti i jednako vrijednosti. Uzimajući navedeno u obzir kao i činjenicu da su povreda i odgovornost za povredu već utvrđeni odlukom tijela nadležnog za zaštitu tržišnog natjecanja ili suda prihvaćen je koncept objektivne odgovornosti. U ovom zakonu isto tako se detaljno uređuju pitanja otkrivanja dokaza u postupcima naknade štete pred nadležnim trgovačkim sudovima, zaštita povjerljivih informacija i otkrivanja dokaza koji se nalaze u spisu predmeta, tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Posebnom odredbom se određuje ograničenje korištenja i otkrivanja tih dokaza, prije svega zaštita od otkrivanja izjava poduzetnika, pokajnika a predviđene su u i novčane kazne zbog povrede pravila o otkrivanju dokaza. To je sve regulirano člankom 6. koji to zapravo detaljno i propisuje. S obzirom na to da sporove u području prava tržišnog natjecanja karakterizira asimetrija informacija potrebno je osigurati da tužitelji imaju pravo ishoditi otkrivanje dokaza relevantnih za njihov zahtjev, a da oni pritom ne trebaju navoditi pojedinačne elemente dokaza. Kako bi se osigurala ravnopravnost stranaka ta bi sredstva također trebala biti dostupna tuženicima u postupcima naknade štete, tako da oni od tih tužitelja mogu zatražiti otkrivanje dokaza. U smislu dakle ove Direktive 214/104 sud je ovlašten zatražiti i određenu skupinu dokaza kao što su podnesci, elektronična pošta i slično. Isto tako u samom zakonu uređuje se i učinak odluka tijela nadležnih za zaštitu tržišnog natjecanja o povredi prava tržišnog natjecanja usvojenih u nacionalnim postupcima naknade štete kada je pravomoćna odluka donesena u drugoj državi članici EU. Ostalim odredbama obuhvaćena su također pitanja zastare, zastoja postupka i solidarne odgovornosti poduzetnika koji su povrijedili pravo tržišnog natjecanja zajedničkim postupcima. Tako članaka 12. uređuje upravo to područje zastare, gdje je zastara tražbine naknade štete, kaže se zastarijeva u roku od 5 godina od dana prestanka povrede i od dana kada je oštećenik saznao ili je mogao saznati za povredu. Ono što je zanimljivo da je sukladno direktivi propisan i prekid zastare u slučaju kada tijelo nadležno za zaštitu tržišnog natjecanja pokrene postupak utvrđivanja povrede prava tržišnog natjecanja na koje se odnosi postupak naknade štete i to onda, dakle predviđeno je da ovaj članak gdje je maksimalan rok zastare 15 godina od prestanka povrede prava tržišnog natjecanja. Posebnim poglavljem također je uređeno prenošenje prekomjernih cijena na izravne i neizravne kupce. Obrana prenošenjem i postupci naknade štete oštećenika sa različitih razina lanca opskrbe. Isto tako u pojedinim poglavljima, odnosno već na kraju poglavlja zakona uređuje se pitanje izračuna visine iznosa štete od strane nadležnih trgovačkih sudova, te sporazumno rješavanje sporova. Naime, dosadašnje razlike koje su postojale među državama članicama u nacionalnim sustavima koji primjenjuju različita pravila u postupcima naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja rezultirale su relativno malim brojem postupaka i ostvarenim zahtjevima za naknadu štetu u EU. Kako bi se olakšalo da žrtve povrede europskog ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja dobiju punu naknadu štete zbog povrede koju su pretrpjeli, potrebno je dakle na razini EU, a time i u našem zakonodavstvu usvojiti ujednačena pravila. Tako da je sa ovim zakonom se povećao i postigla ravnoteža između javne i privatne provedbe prava tržišnog natjecanja i postizanje ujednačenog materijalnog i procesnog pravila u ostvarivanju prava na naknadu štete zbog povrede prava tržišnog natjecanja. Kako bi se osigurali učinkoviti postupci privatne provedbe i u okviru građanskog prava i učinkovita javna provedba od strane tijela nadležnih za tržišno natjecanje, oba alata moraju međusobno djelovati radi osiguranja maksimalne učinkovitosti upravo pravila tržišnog natjecanja. Dakle, cilj zakona kako je to istaknuto je osigurati da svaka fizička ili pravna osoba koja je pretrpjela štetu prouzročenu povredom prava tržišnog natjecanja može zahtijevati i dobiti potpunu naknadu štete. Time će ovaj zakon doprinijeti učinkovitom tržišnom natjecanju jer će omogućiti da se u Republici Hrvatskoj potaknu postupci naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja koji za sada ima zapravo u neznatnom broju na trgovačkim sudovima. Time se postiže da javno-pravnu provedbu zaštite tržišnog natjecanja slijedi privatno-pravna provedba čime se potiče učinkovita zaštita tržišnog natjecanja. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog i nadamo se da ćemo u drugom čitanju popraviti sve ono što eventualno je potrebno doraditi. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeći klub je klub SDSS-a zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjednice Hrvatskog sabora, predstavnici ministarstva, državna tajnice ispred Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrtništva, kolegice i kolege. Nema nas previše danas tu na ovoj raspravi, očito ne postoji ni nekakav veliki interes za ovu temu što naravno nije dobro jer ovo nije benigna tema, ovo je vrlo interesantna tema što se tiče uređenja našeg tržišta. I ja ću reći moje mišljenje, odnosno mišljenje mog kluba o ovom zakonskom prijedlogu. Dakle, mi ovaj zakonski prijedlog doživljavamo kao svojevrsni lex specialis koji na jedan poseban način uređuje odgovornost za štetu jer znamo da je odgovornost za štetu kao pravni instrument uređen Zakon o obveznim odnosima prati ga parnični postupak, prema tome taj institut je već uređen, a vi ste ga pokušali specificirati kao posebnu materiju u ovom zakonskom prijedlogu što mi podržavamo jel dobijamo na taj način po našem viđenju problema zakon koji pruža mogućnost da svima koji se osjećaju, a pri tom naravno to i dokažu da su oštećeni u procesu nelojalnog tržišnog natjecanja, dobiju određenu vrstu propisane satisfakcije i to je dobro. I mi ćemo ovaj zakonski prijedlog podržati, ali ću ga prokomentirati jer mislim da treba ponešto reći i o zakonu i o pojavama koje prate ovaj zakon. Dakle mislimo da ga je dobro je došao i sada, trebalo ga je možda malo i ranije donijeti i nije dobro ukoliko reagiramo uvijek i samo onda kada nam to direktive EU to nalažu. Dakle mislim da bi inicijativu trebalo malo jače pratiti. Dobro je što nismo eksperimentirali sa pravom u ovom zakonu kao što smo eksperimentirali recimo sa Ovršnim zakonom pa vidimo da imamo ovrhe na osnovi vjerodostojne isprave što je Europski sud proglasio praktično nedopuštenim. Nedavno smo imali raspravu oko izvlaštenja gdje se nameće rješenje da se zadire u privatno vlasništvo, dakle oduzima vlasništvo na osnovu privremenog rješenja i ja to smatram određenim eksperimentom u pravnoj struci i vi ste to izbjegli. Vidimo da se ovdje radi o naknadi štete po pravilima Zakona o obveznim odnosima pred trgovačkim sudovima se ostvaruje ta naknada u jednom tzv. kontradiktornom postupku gdje se raspravljajući o činjenicama dokazima sluša jedna i druga strana i utvrđuje onda činjenična istina. Ovdje ću što kažem to je nekakvo pravilo i drago mi je što ste se tih osnovnih pravnih principa pridržavali. U članku 3. ste definirali pojmove koji su bitni za provođenje ovog zakona. Za mene je posebno bitna definicija povrede prava tržišnog natjecanja gdje se utvrdili da je povreda o zaštiti tržišnog natjecanja koji utvrđuju zabranjene sporazume poduzetnika ili zloupotrebe vladajućeg položaja poduzetnika, te povreda članka 101., 102. Ugovora o funkcioniranju EU. To je bitno jer je to osnova za donošenje ovog zakona, kao što je bitna posebno za mene interesantna definicija kartela gdje ste vi ovdje rekli, dakle odredili ste okvire kako će se definirati kartel, sporazum ili usklađeno djelovanje između dva ili više neovisna poduzetnika konkurenta kojima je cilj usklađivanje njihovih konkurentskih postupanja na tržištu ili utjecaj na relevantne parametre tržišnog natjecanja putem praksi poput određivanja kvota proizvodnje, prodaje, dijeljenja tržišta, kupca, uključujući dogovor o sudjelovanju u postupcima javne nabave, ograničenje uvoza, izvoza itd. znači to je kartel. Zašto to kažem? Zato što ću kasnije u raspravi pokušati ovu definiciju podvesti pod našu stvarnost i vidjeti gdje se nalazimo mi odnosno gdje se naše gospodarstvo nalazi u okvirima te definicije. U članku 5. ste potpuno jasno definirali tko ima pravo na potpunu naknadu štete, znači to je taj oštećenik ima pravo na naknadu štete, na popravljanje ne imovinske štete i na zatezne kamate. To ljudi moraju znati koji nas slušaju sada, da su to njihova prava i štetnik koji prouzroči štetu povredom prava tržišnog natjecanja dužan je nadoknaditi pretrpljenu štetu i odgovara za štetu bez obzira na krivnju. Dakle ne utvrđuje se činjenica nečije namjere odnosno krivice, dovoljno je samo da oštećena osoba dokaže ili čini očiglednim postojanje štete koja je nekakvom previsokom cijenom pretrpjela. I treća stvar, predmnijeva se dakle pretpostavlja se da je zbog povrede prava tržišnog natjecanja počinje u obliku kartela nastala šteta osim ako štetnik ne dokaže suprotno. Ponovo ste ovdje istakli nekakvu vrstu po meni akcentirali ste opasnost od tzv. kartela i rekli ste presumira se kartel čim je stvoren kartel postoji opasnost od poslovanja kartela osim ako kartel ne dokaže suprotno. U članku 6. ste rekli propisali ste postupovna pravila što mislim da je dobro, dobro ste člankom 7. zaštitili povjerljive informacije jer znamo da se radi o gospodarstvu koji ima svoje poslovne tajne i zadiranje u poslovne tajne može biti veća šteta nego korist od postupka naknade štete. Isto tako ste u članku 15. vrlo dobro po meni ste definirali osnovu za štetu, pa ste rekli smatra se da je oštećenik koji je neizravni kupac dokazao da je prekomjerna cijena prenesena na njega ako dokaže da je štetnik počinio povredu prava tržišnog natjecanja i povreda prava tržišnog natjecanja dovela do prekomjerne cijene za izravnog kupca i štetnika ili na kraju ako je oštećenik kupio robu ili usluge. Dakle to su elementi koji su dovoljni da bi neko na sudu ukoliko se ispune ove pretpostavke konzumirao pravo naknade na štetu. I na kraju ste u članku 18. dali mogućnost da se ti sporovi sporazumno riješe, naravno da bi se izbjegli neke pretpostavljam da bi se izbjegli time skupi sudski postupci i dugotrajni sudski postupci. A da je tome tako vi ste u prijelaznim i završnim odredbama rekli da se ovaj zakon, što nije uobičajena stvar, primjenjuje retroaktivno na procese koji su pokrenuti nakon 26.12.2014. Ja samo pitam, dakle to su sporovi koji su pokrenuti prije dvije godine i nisu se još okončali. Dakle to opet možemo otvoriti jednu priču oko efikasnosti našeg pravosuđa. Ukoliko dvije godine spor za naknadu štete nije završen, kakav je onda motiv ostalih korisnika, odnosno oštećenika da idu u nekakav skupi sudski spor koji će dobiti nakon 4 ili 5 godina? I koja je svrha naknade takve vrste štete nakon 5 ili 6 godina? Sada bih ja upozorio na neke stvari koje u našem, dakle u našem, na našem tržištu i pita bih da li će se kroz ove slučajeve ovaj zakon moći primjenjivati. Svi govorimo o stanju u mljekarstvu, ja ću ovdje napomenuti nekoliko teza. Činjenica je da u mljekarstvu danas, što se smatra da radi u direktnom sukobu sa europskim, sa europskom uredbom. Mljekarske tvrtke kao što su Dukat, Vindija, Megle, Belje i oni kontroliraju gotovo 70% tržišta mljekarstva. Od toga sami Dukat kontrolira preko 35% cjelokupnog otkupa mlijeka u našem društvu. Iz ugovora koji se analiziraju u relacijama otkupljivača Dukat i pojedinac vidljivo je da proizvođači mlijeka moraju sklopiti s Dukatom ugovor i da se nalaze po kondicijama takvog ugovora gotovo u feudalno odnosu. Ugovor koji je predviđen europskom uredbom cijena je prva i najvažnija točka oko koje se moraju razgovarati. Analizirajući ugovore sa Dukatom, vidljivo je da je ona tek nekakva marginalna klauzula, marginalna odrednica u tom ugovoru, ona je sitni detalj u tom ugovoru. I ugovori sa Dukatom se ograničavaju na količine koje se proizvođač obavezuje isporučiti. I propisane su osjetne kazne ukoliko proizvođač to mlijeko ne učini. Ja ovdje postavljam pitanje, dakle jesu li ti udruženi proizvođači koji diktiraju i limitiraju cijenu otkupa, otkupa mlijeka, i koji su doveli takvim svojim stavom i takvim limitiranjem cijena mljekarstvo u katastrofalni položaj kod mene u Slavoniji i Baranji da ljudi koji su se enormno zadužuju za podizanje mliječnih farmi sada su pred kolapsom i bankrotom, jesu li oni monopolisti, nelojalni konkurentni ili karteli? Dakle, ja kažem da je suptilna granica između definicije monopolista na ovaj način i kartela kako ste vi propisali. Tko je taj koji će reći jesu li ovo kartelska udruženja. Ako jesu onda su pod direktnim sankcijama ovog zakona kojeg ćemo mi onda, kojeg ćemo u drugom čitanju prihvatiti. Jesu li dakle, jesu li dakle ti monopolisti kartel i da li oni dolaze pod direktan udar ovog, definicija ovog zakona? Ako to jesu onda smo u društvu razjasnili mnoge dileme u ovoj raspravi. Onda smo im poslali poruku da su to ljudi, da su to subjekti koji apsolutno su doveli do kolapsa mljekarstva u društvu sa svojim kartelskim udruženjem i namjerom da monopoliziraju tržište cijena u mljekarstvu. Ja bih ovdje isto slično mogao govoriti od vinarstvu. Belje kod mene u Baranji se ponaša apsolutno monopolno. Znači nema niti jednog ugostiteljskog objekta u koje Belje, odnosno Agrokor nije na razne načine plasirao i ograničio, plasirao svoje proizvode, svoje vino a ograničio i isključio plasman vina malih proizvođača. Da li je je to na način da je kupio svakog onog ugostitelja? Da li je na način da mu je kupio terasu, da mu je opremio šank? Što naravno obični mali proizvođač vina u Baranji, koji živi od male količine vina, ali živi od toga ne može vratiti. I došli smo u situaciju da je Belje apsolutni monopolista tržišta vina u Baranji i Slavoniji. I onda se pitamo zašto a da pri tome uopće ne otkupljuju grožđe od seljaka. Onda se pitamo zašto silni hektari nasada propadaju a prethodno u te nasade smo mi iz proračuna uložili novce da bi stimulirali ljude da uđu u tu vrstu proizvodnje. I sada smo to prepustili tržištu koje se zove Belje, Agrokor ili ne znam tko drugi. To je naša realnost. Jesu li oni u tom slučaju monopoliti po definiciji ovoga zakona kojeg mi ovdje predlažemo? Mogao bih ovdje govoriti o trgovačkim lancima, dolaze nam mega marketi, strani mega marketi, 70, 80% robe na tim policama je strana roga, našoj robi nema mjesta. Da se ne priča o tome koliko košta ulazna, ulaz domaćem proizvođaču na policu toga stranog mega marketa. I kada to sve poplaćaš ne isplati ti se robu plasirati preko tih stranih megamarketa i sasvim razumljivo dolazi njihova roba, domaća proizvodnja se gasi. Jesu li oni monopolisti, ja pitam vas? Jesu li oni kartelsko udruženje? Jedna stvar o kojoj bi se isto trebalo razgovarati a biti će sigurno teme kako će se ovaj zakon reflektirati na transatlanske ugovore koje EU potiho sklapa sa Amerikom, sa Kanadom gdje znamo da su po tim konceptima ugovora, da je osnovna svrha isključiva arbitraža u sporovima između korporacija i država, gdje se isključuje domicilno zakonodavstvo. Ako se TTIP prihvati onda ovaj zakon se ne odnosi na strane korporacije jer TTIP kaže da u slučaju nezadovoljstva strana korporacija zaštitu traži pred arbitražnom sudom od tri suca koji su stalni profesionalni suci a vjerojatno su na platnom spisku tih korporacija i gdje država u pravilu gubi spor. Znači ovaj zakon se u slučaju potpisivanja tog sporazuma neće primijeniti a već se ne primjenjuje u slučaju sporazuma koji je potpisan prije 6 mjeseci između Europe i Kanade. I strane korporacije će doći na naše tržište a da neće biti podložni domicilnom zakonodavstvu pa tako ni ovom zakonu. I na kraju mogao bih završiti sa pitanjem i analizom gdje se u svemu tome nalazi Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, je li to paralelni sustav ili je ona samo agencija koja administrira određene pojave na tržištu, a ovaj zakon treba da pruži jedinu i konkretnu zaštitu nezadovoljnim potrošačima. Hvala.
Hvala vama. U ime kluba HNS-a, HSU-a zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Evo moji kolege su stvarno ovaj zakon koji su prethodno govorili, obrazložili odnosno proanalizirali po svim člancima i klub HNS-a, HSU-a slaže se sa svime što su i oni rekli. U prvom čitanju mi ćemo podržati ovaj zakon. Ja ću možda tek kratko malo sa aspekta iz primjera kojima smo se do sad susretali. Naime, mi smo i sad imali zakon o zaštiti tržišnog natjecanja koji je zapravo regulirao ovu materiju i ove odredbe i pravne stečevine EU omogućavao i kontrolirao da se one primjenjuju i u Hrvatskoj. Koliko su se one primjenjivale ne znam evo i to upravo je ono što me muči. Naime, mi sad tu uvodimo naknadu štete i to je stvarno u redu i da sud određuje tu naknadu. Međutim, mi imamo slučaj gdje su mnogi poduzetnici, radi se konkretno o pogrebnicima pretrpjeli ogromnu štetu zbog zakona koji se nije mogao promijeniti pet godina. Radilo se naime o Zakonu o komunalnoj djelatnosti gdje je bila regulirana i njihova djelatnost, a radilo se o prijevozu pokojnika i prodaji pogrebne opreme. Da li je to greškom tu zalutalo ta prodaja pogrebne opreme ili ne, ne bih sad u to ulazila. Međutim, dogodilo se sljedeće. Svaka ona jedinica lokalne samouprave koja je u svom vlasništvu imala komunalno poduzeće koje se bavilo ovom djelatnošću nije bila dužna raspisati natječaj za dodjelu koncesije za obavljanje tih djelatnosti. Dakle, radi se o prodaji pogrebne opreme i prijevozu pokojnika. Ova grupacija ukazivala je stvarno na te probleme. Radilo se u pravilu o malim poduzetnicima koji su obavljali tu djelatnost u obiteljskom kao obrt su bili uglavnom svi registrirani i moram vam reći da je njih negdje 40% u tom vremenu jednostavno nestalo. Oni su morali zatvoriti svoje radnje, morali su se ili negdje drugdje zaposliti. Oni koji su i uspjeli u tom periodu opstati daleko, daleko manje su radili, odnosno prihod im se smanjivao. Dakle, oni su pretrpjeli ogromnu štetu. Kome se u takvim slučajevima obratiti? I oni imaju štetu. Oni nisu mogli na sud, oni su ukazivali preko svojih udruga, preko Obrtničke komore. Ispravljena je ta greška i sad je izuzeto prodaja pogrebne opreme iz tog dijela. U međuvremenu su ukinute i koncesije za tu djelatnost tako da njih više nema, međutim nema i puno takvih obrtnika koji su tu bili. Ima tu još slučajeva, ali mislim da i o tome treba voditi računa kada se zakonskim propisima jednostavno onemogući ta ravnopravnost. To tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima za sve poduzetnike, jer ovo što je njima napravljeno je stvarno loše, a ovaj zakon velim podržavamo i klub HNS-a, HSU-a će u prvom čitanju glasati za ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeći klub je klub SDP-a i zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici, gospođo državna tajnice sa suradnicima. Klub zastupnika SDP-a će također podržati ovaj, prijedlog ovog zakona. I dobro je u Hrvatskoj da će konačno znači nakon šta je to, tu tematiku pokrenula EU odnosno Europska komisija kroz svoje direktive koja omogućuje svakom građaninu, fizičkoj ili pravnoj osobi koja je oštećena ponašanjem gdje je povrijeđeno tržišno natjecanje da može sama pokrenuti naknadu štete. I mislim da to naravno otvara put tužbama za povredu tržišnog natjecanja, ali mislim da će to dovesti i do ozbiljnijeg i savjesnijeg poslovanja na samom tržištu u RH gdje će onda poduzetnici ili oni koji nude proizvode, usluge voditi računa o tome neće biti jedino moguće da dobiju kaznu od Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, nego će biti podložni i ovakvim tužbama koje će onda sudovi rješavati, odnosno gdje će se ili građani ili tvrtke obeštećivati za određene stvari koje su im naškodile netržišnim ponašanjem, odnosno povredom prava tržišnog natjecanja kojeg u Hrvatskoj ima dosta. Znači imamo puno primjera i agencija tu dosta radi. Naravno da smo još na početku puta i da određene prakse koje u Hrvatskoj još nisu zaživjele, a u EU ili nerazvijenim tržištima u svijetu postoje će biti normalne i u Hrvatskoj. Mi se za sada još uvijek ne susrećemo sa velikim tužbama kao što je primjerice kada EU tuži ili kazni, Europska komisija kazni Apple ili neku drugu veliku tvrtku. Ali u Hrvatskoj ćemo imati situacija gdje se neće kršiti odnosno neće se nalaziti kršenje tržišnog natjecanja isključivo primjerice u situaciji kada se dogovora autoškole ili nešto slično nego će se tržište štititi i pokazivati ta zaštita i na većim tvrtkama. Zanimljivo je stoga u ovom zakonu da je kao zainteresirana javnost sudjelovala kompanija koja očito će voditi računa o tome, radi se o velikoj tvrci u telekomunikacijskom sektoru koja je ako pogledate malo u opisu onih koji su određene savjete odnosno prijedloge davali. Većinu tih savjeta je ispisala ta tvrtka osim jednoga, većina je odbijeno što znači da je tvrtka pokušala na savjetovanju zaštiti više svoja prava kao tvrtke i ponašanje na tržištu. Ali dobro je da sa te strane argumentirano predlagač zakona odnosno Ministarstvo gospodarstva je obrazložilo zbog čega određene stvari ne prihvaća odnosno sa druge strane u nekim slučajevima kada su vezano uz direktivu bile primjedbe zbog čega to prihvaća. Tako da očekujemo da će to dovesti do daljnjeg jačanja potrošača, pozicije potrošača u RH, znači primjerice kada danas-sutra neka kompanija bude tužena da je naštetila potrošačima odnosno da je kršila pravila tržišnog natjecanja da li kartelima, dogovorima oko cijena, bilo čemu drugom da će onda znati da slijede i tužbe onih koji su te usluge koristili odnosno robe koje su te kupovali. I sa te strane sigurno u budućnosti slijedom toga i tržišno natjecanje će imati bolju poziciju, a i sami potrošači zbog kojih i ovi svi zakoni postoje jer od toga sve kreće. Ukoliko stvari nisu regulirane onda nastaje divlji zapad, radi ko što hoće, a u pravilu jači rade ono šta mogu i sa te strane država mora regulirati određene situacije koje se na ovaj način i ovakvim zakonima mogu prevenirati. Evo Klub zastupnika SDP-a će podržati donošenje ovog zakona u prvom čitanju. Do drugog čitanja vjerujem da će određenih izmjena još i biti, možda se u drugom čitanju još neke ideje iskristaliziraju i amandmani daju kako bi taj zakon na kraju krajeva bio što bolji mogući kako bi potrošači sa pravom mogli reći da imaju prava istovjetna onima koja imaju svih ostalih 28 zemalja EU odnosno sada 27. Hvala lijepo.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, zastupnik Siniša Varga.
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Maras, evo slažem se što ste izrekli i ja bi htio samo tu ukazati na jednu činjenicu da što imamo situaciju u zdravstvu vezano za dodjele koncesije. U dodjelama koncesije Zakon o zdravstvenoj zaštiti propisuje omjer 70:30, naime rezervira se 30% za institucije u vlasništvu lokalne uprave i samouprave za koncesiju primarne zdravstvene zaštite za obiteljsku medicinu, stomatologiju, ginekologiju, pedijatriju. Međutim u praksi to danas vidimo da su župani odnosno županijske organizacije, odbori za zdravstvo u sprezi sa ravnateljima domova zdravlja sada tu fest kliznuli, sada je to već na omjer 60:40. Prema tome, tu vidimo jedan poremećaj u ravnopravnosti u nastupanju tko može i tko ne može dobiti koncesiju po tom pitanju. Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja je tu imao nekakve uvide ali uvijek je se stalo tu na stranu de facto državnog vlasništva, međutim tu smatram da je pacijenti oštećeni po pitanju kvalitete zdravstvene zaštite zato jer je kvaliteta na strani koncesionara. I sada je pitanje da li će koncesionari sukladno izmjenama i dopunama zakona odnosno zakonsko rješenje kako je ovdje predloženo imati mogućnost naknade štete za nedobivanje pravodobne koncesije odnosno županije jednostavno te koncesije ne raspisuju. I sada ljudi koji su ili bez posla ili isključivo posluju po privatnoj osnovi ne mogu pristupiti HZZO za ugovor su oštećeni i pitanje da li će moći dobiti obeštećenje sukladno ovakvom zakonskom rješenju. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Varga, ovo je situacija koja nažalost u Hrvatskoj dominira kada se lokalni interesi i lokalna politika miješa u određene stvari, a nažalost vi ste u pravu pogotovo na lokalnoj razini ima jako puno ja tebi ti meni varijanti i onda ne čudi ovo što ste rekli da lokalni župani se ponašaju i kao šerifi i pokušavaju na taj način graditi određenu svoju infrastrukturu. Tu su sigurno oštećeni pa ne samo i oni koji bi trebali ostvarivati pravo na te koncesije od određenog vremena nego su najviše oštećeni naši građani koji onda trpe radi određenih ja bi rekao i nelogičnosti i sporosti u radu administracije ili pogodovanju određenim lokalnim lobijima i naravno da bi to trebalo regulirati. Nisam siguran da će po ovom zakonu koncesionari moći podnijeti tužbu, ali bi možda u nekoj situaciji kada bi se to dogodilo u budućnosti tužbu mogli podnijeti građani te županije ili tog grada kontra same županije zbog toga što su onemogućeni da dobiju kvalitetnu zdravstvenu zaštitu zbog ovih ne transparentnih igrica. Hvala lijepo.
Hvala vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Zastupnik Orsat Miljanić, nema ga. Gubi pravo na raspravu. Sljedeći prijavljeni je zastupnik Nenad Stazić, isto tako ne vidim ga u dvorani. Gubi pravo na raspravu. I zastupnik Branimir Bunjac kojeg isto tako nema i gubi pravo na raspravu. Završna riječ predlagatelja? Nema. Hvala vam lijepo. Onda zaključujem raspravu o naknadi štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sada slijedi Prijedlog zakona o postupcima naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 108. Predlagatelj: Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog zakona o postupcima naknade štete zbog povreda prava tržišnog natjecanja. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prigodom izrade Konačnog prijedloga zakona. Molim vas uključite se i glasujmo. Utvrđujem da je sa 120 glasova za, 3 suzdržana, ni jedan protiv, dakle većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
I prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda a to je: - Prijedlog zakona o provedbi Uredbe broj 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i gospodarstvo. I molila bih državnu tajnicu u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta gospođu Natašu Mikuš Žigman da nam da uvodno izlaganje.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvaženi zastupnici. Dakle pred vama se nalazi Prijedlog zakona o provedbi uredbe broj 910/2014 od 23. srpnja '14.-te godine a ista uredba se odnosi dakle na elektroničku identifikaciju i usluge povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu. Prijedlogom zakona koji se nalazi pred vama stvaraju se uvjeti za punu primjenu te uredbe a čime RH ispunjava obaveze koje ima kao država članica EU. Sama uredba koja se skraćeno dakle naziva eIDAS uredba i koja je donesena dakle u srpnju godine je na određeni način prekretnica u zakonodavnom okviru na razini Unije a njome se ustvari želi osigurati predvidljivo pravno okruženje i omogućiti sigurnu i jednostavnu elektroničku interakciju između poslovnih subjekata, građana i javnih institucija. Naime, dosadašnje razlike između država članica u nacionalnim sredstvima odnosno sustavima elektroničke identifikacije su otežavale normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU. Upravo kako bi se olakšalo prekogranično pružanje usluga povjerenja, odnosno priznavanje sredstava elektroničke identifikacije ova uredba je i donesena te se ovime ustvari provedbeno prenosi u nacionalno zakonodavstvo. Ono što bih željela reći da su elektroničke usluge ustvari preduvjet za širok raspon usluga koje mi već i da sada koristimo, ne svih ali to su primjerice dakle e-bankarstvo, e-poslovanje, e-uprava ili e-zdravstvene usluge. Dakle to je upravo na tragu onih napora koje činimo kako bi se na što lakši i učinkovitiji način pružila usluga kako građanima tako i našim poduzetnicima. Ovom konkretnom uredbom za koju predlažemo dakle postupovni zakon se utvrđuju uvjeti pod kojima države članice priznaju međusobno sredstva i elektroničke identifikacije kako fizičkih tako i pravnih osoba a one su obuhvaćene dakle sustavima elektroničke identifikacije druga države članice. Dakle to je ovo upravo prekogranično uzajamno priznavanje sredstava elektroničke identifikacije. Isto tako se utvrđuju pravila za tzv. usluge povjerenja, posebno za elektroničke transakcije i uspostavlja se pravni okvir za elektronički potpis, elektroničke pečate, elektroničke vremenske žigove, elektroničke dokumente, usluge elektroničke preporučene dostave i usluge certificiranja za mrežne stranice. Uredba se kao pravni akt neposredno primjenjuje u našem pravnom sustavu, međutim, predlažemo ovaj zakon jer je za njenu punu primjenu potrebno donijeti upravo provedbeni propis. Ovim zakonom Vlada RH predlaže uspostaviti institucionalni okvir za provedbu eIDAS uredbe i to prvenstveno raspodjelom nadležnosti između dva državna tijela. Državnog tijela koje je nadležno za poslove e-Hrvatske, odnosno Ministarstva uprave a koje je nadležno za područje elektroničke identifikacije i Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta koje je nadležno za područje usluga povjerenja. Dakle prvo tijelo, tijelo nadležno za poslove e-Hrvatska je tako zaduženo za prijavljivanje i uklanjanje nacionalnih sustava za elektroničku identifikaciju Europskoj komisiji te je također nadležno za suradnju sa tijelima za zaštitu osobnih podataka. S druge strane tijelo državne uprave je nadležno za poslove gospodarstva. Ima zaduženje nadzirati pružatelje usluga povjerenja, voditi i objavljivati pouzdane popise pružatelja usluga povjerenja i surađivati sa drugim nadzornim tijelima EU. Što u stvari znače te usluge povjerenja? Uredba eIDAS uredba naime propisuje obavezu korištenja tzv. pouzdanog popisa pružatelja usluga povjerenja na europskoj razini kod provjere valjanosti elektroničkih potpisa i elektroničkih pečata. To u praksi znači da će samo e-potpisi i e-pečati koji su nastali korištenjem certifikata koji je izdao kvalificirani pružatelj usluge povjerenja biti pravno valjani. Znači time se želi osigurati povjerenje u certifikate koji su izdani na nacionalnim razinama. Uz ova prethodno navedena dva tijela koja su dakle zadužena za određene segmente provedbe uredbe ovim prijedlogom zakona također se utvrđuje tijelo koje je nadležno za akreditaciju tijela za ocjenu sukladnosti pružatelja usluga povjerenja i to je u ovom slučaju dakle nacionalno akreditacijsko tijelo odnosno Hrvatska akreditacijska agencija. Nadalje, prijedlogom ovoga zakona se utvrđuju prava, obaveze i odgovornosti pružatelja usluga povjerenja i imatelja odnosno onih koji posjeduju sredstva elektroničke identifikacije. I nadalje, određuju se postupci inspekcijskog nadzora i prekršajne odredbe za postupanje protivno eIDAS uredbi. Stupanjem na snagu ovog zakona prestaje važiti zakon o elektroničkom potpisu. eIDAS uredba i ovaj provedbeni zakon otvaraju vrata prema uspostavi jedinstvenog digitalnog tržišta i svijetu sa pojednostavljenim procesima bez papira. Dakle oni omogućuju provođenje elektroničkih procedura i transakcija koje zamjenjuju tradicionalne administrativne postupke. Ali ono što držim iznimno bitnim naglasiti je da se ustvari zadržava pravna valjanost i da se ustvari osigurava veći stupanj sigurnosti u takvom poslovanju. Očekujemo stoga da će zakon koji predlažemo po njegovom stupanju na snagu dovesti do povećanja učinkovitosti poslovnih procesa, da će smanjiti operativne troškove poslovanja poduzeća i da će omogućiti onima koji takve sustave koriste da u stvari ostvare konkurentsku prednost na zajedničkom unutarnjem tržištu EU. Sam zakon, odnosno prijedlog zakona je dakle prošao postupak procjene učinka propisa na način da je ona prethodna procjena, dakle učinjena. Prošao je postupak e-savjetovanja i za njegovu provedbu nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu. Slijedom svega što sam navela predlažem, dakle Vlada RH predlaže ovaj zakon na raspravu u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Hvala vama na uvodnom izlaganju. Krećemo na raspravu u ime klubova zastupnika. U ime Kluba zastupnika Živog zida prijavljen je Ivan Vilibor Sinčić. Budući da ga nema pravo u dvorani gubi pravo na raspravu. U ime kluba SDP-a zastupnik Darko Parić.
Poštovane kolegice i kolege, ja neću dugo dužiti o ovom zakonu. Prije svega definitivno je pohvalno da Vlada donosi ovakav zakon i pohvalno je da se ukida ovime Zakon o elektroničkom potpisu, jer u stvari ova uredba EU, Europske komisije koja sa svim onim što ona donosi na neki način nadopunjuje nedostatke koje smo mi u našem zakonodavstvu imali na temu elektroničkih potpisa i svega ostaloga. Ja bih baš htio reći da jedna stvar koja je napravljena još kad smo radili tamo 2013., četrnaeste projekt e-građani to je bio ovaj elektronički pečat koji ste spomenuli. Tada u našem zakonodavstvu elektronički pečat nije bio nešto, uopće nije postojao kao takav. Međutim, mi smo onda napravili po prvi puta u sustavu e-građani elektroničke dokumente što se danas pokazalo kao jedna od najboljih elektroničkih usluga koje RH u Ministarstvu uprave općenito u javnoj upravi ima i najviše korištene usluge. To su elektronički izvadci, rodni listovi, potvrde o prebivalištu, boravištu i sve ostalo. I onda ono što je napravljeno tada znajući na neki način da će do ovoga doći na te dokumente smo stavili u toj tadašnjoj Vladi ono što se danas zove elektronički pečat. I u tom momentu ta stvar, takvi dokumenti nisu bili u potpunosti definirani zakonom. Međutim, Vlada i sva tijela javne uprave su se de facto dogovorili da to bude nešto što će biti opće prihvatljivo jer je to nešto što će definitivno doći. I evo danas smo dočekali i taj dan da u principu posredstvom jednostavno uzimanja uredbi i prihvaćanja uredbi Europske komisije ti dokumenti postaju definitivno pravno valjani. I ono što je de facto jako bitno u svemu tome i ova uredba i ovaj zakon u stvari umnogome olakšava budući rad sa elektroničkim potpisima, sa elektroničkim dokumentima i sa elektroničkim uslugama. I mislim da iduća stvar koja bi trebala temeljem prihvaćanja ove uredbe i definiranjem ovoga novoga zakona na neki način, trebalo bi definitivno napraviti kako bi se to reklo jedan preustroj ili ponovo pregledati kompletan ZUP, odnosno Zakon o upravnom općem postupku kako bi sve ono što je u ovoj uredbi i ovom novom zakonu donešeno bilo prebačeno tamo. Jer jedan od velikih problema naših zakona koje imamo sadašnjih i primjene elektroničkih procesa, elektroničkih, javnih usluga i svega što u principu na naše sadašnje zakone elektronička javna uprava nije primjenjiva. I jednostavno jako je teško neke usluge elektroničkog tipa napraviti da budu zakonski kako treba u sadašnjem ZUP-u ili sadašnjim zakonima. I zato pohvaljujem definitivno i u ime kluba donošenje ovoga zakona. Najavljujem da ćemo ga podržati, ali isto tako tražim da zakone kao što je ZUP i slični zakoni koji se tiču javne uprave da se redefiniraju, prođu i da u principu se u njima promijeni sve ono što se treba promijeniti kako bi se ovaj zakon, kako bi se elektronički potpis, elektronički pečat i sve ostalo mogli primijeniti u ZUP-u i svim ostalim zakonima. Evo hvala vam lijepo.
Hvala vama. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, zastupnik Siniša Varga.
Ja se zahvaljujem. Kolega Parić, izrazito podržavam ovaj zakon i sve vezano za i regulaciju elektroničkog potpisa i pitanje elektroničkog pečata koji je sad novitet koji ulazi. Međutim, iako bih htio naglasiti ovo što ste spomenuli Zakon o općem upravnom postupku i sve druge zakone pogotovo one koji su u ingerenciji Ministarstva financija, pitanja izdavanja računa, međusobnih transakcija da se to čim prije izregulira. Evo ja osobno imam iskustvo sa postojećom legislativom. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, stručne službe temeljem mišljenja stručnih službi Ministarstva financija odbijali su priznavati vlastiti … [[Govornik se ne razumije.]] i infrastrukturu i vlastiti certifikat na potpisima u međusobnim transakcijama, nego su tražili fizički gumeni pečat ploča tinta pečat i potpis i hrpu, hrpu papira koje se na žalost moraju skladištiti, arhivirati na razdoblju od 10 godina u tonama i tonama papira. Prema tome, apeliram da se kroz ostale zakone kojima služi ovaj zakon, odnosno uredba EU da se čim prije uz sve ostale zakone ugradi i educira stručno osoblje svih državnih agencija kako se pravilno priznaje i prepoznaje što pečat, što elektronički potpis. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega. Ja moram reći da s obzirom da smo napravili zamjenu između mene i kolege Marasa u zadnji momenat, pa malo ste mi dali inspiraciju. Naime, mi smo neki dan u stvari imali ovdje Zakon o ukidanju pečata. Kad se priča o reformi javne uprave, Zakon o ukidanju pečata kojeg smo usvojili ili ćemo usvojiti više nisam siguran je u stvari šminka i ništa više. Prava reforma javne uprave je u stvari ovo. A ako hoćete zbilja pričati o reformi, o pravoj promjeni, o informatizaciji javne uprave, o smanjenju redova čekanja, o na kraju krajeva manji broj zaposlenih u javnoj upravi koji će raditi na upravnim i sličnim postupcima, to je ovo. I ono što se apsolutno slažem s vama kolega da ako hoćemo da ovakav jedan zakon zaživi, moramo redefinirati dosta drugih zakona u državi i moramo promijeniti dosta poslovnih procesa u državi. Jedan od temeljnih koje bi definitivno trebalo odsjeći i reći država od danas radi tako, to je elektronički račun. Naime, Porezna uprava Ministarstva financija i sve milijuni i milijuni kuna bi se na godišnjoj razini uštedili, milijuni i milijuni radnih sati procesa i boga pitaj koliko šuma i stabala bi se spasili ako država odluči i kaže da od tog i tog datuma više neće raditi sa običnim računima i papirima nego sa elektroničkim računima. Ovaj zakon sada konačno daje apsolutno sve predispozicije da više nitko nema nikakvo opravdanje da kaže ne možemo to napraviti zbog toga i toga. Danas imamo sve zakone, sve elemente, materijale, oruđe, oružje šta god hoćete da nešto tako može početi tako jako brzo se raditi i ustvari kada pričamo o reformi javne uprave to je reforma javne uprave, informatizacija i promjena poslovnih procesa i modela koji imamo danas. Hvala.
Hvala vama. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime kluba HNS-HSU-a zastupnica Marija Puh.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Evo i klub HNS-HSU-a također pozdravlja i podržat će ovaj Zakon o provedbi Uredbe Europskog parlamenta o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije. Kao što i sami znate sve više se danas stvari obavlja na internetu, ljudi imaju sve više potrebu da rješavaju stvari od kuće, da ne moraju hodati od institucije do institucije, tu je uključeno i e-bankarstvo, zdravstvo, uprava i poslovanje i to je jedan od zakona koji će definitivno olakšati i stvoriti daljnje predispozicije da se još više olakša i poslovanje i sam život i pristup ljudima raznim institucijama. Pozdravljamo samim time i što će doći pri tom do smanjenja raznoraznih operativnih troškova u poslovanju, doći će do znatnog smanjenja potrošnje. Kao što i sami vidite ovih hrpa papira koje imamo ispred nas i koje svakodnevno rušimo na stotine i stotine stabala i samim time ćemo i našoj zemlji učiniti puno bolje što se tiče ekološke strane. U današnje vrijeme tržišta su sve više otvorenija, ruše se granice, posluje se preko interneta i stvarno je trebala jedna takva uredba odnosno iza toga i zakon. Ono što bi još svakako htjela napomenuti je da je tu spomenuto da će i trebati postojati suradnja sa tijelima za zaštitu osobnih podataka. Kao što i sami znate zaštita osobnih podataka je jedna velika tema koja se u zadnje vrijeme otvara i koja na neki način je ugrožena samim internetom, ali uz to što Internet nudi te mnoge mogućnosti jednostavno moramo raditi na edukciji i na upoznavanju građana na koji način također da zaštite te same svoje osobne podatke, tako da ne vjerujem da će doći do nekih većih problema, samo svi sustavno moramo raditi na tome. Zahvaljujem.
Hvala vama. Imamo jednu repliku zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem, opet ja. Ma čisto jedan komentar. Naime, jedan odličan primjer reforme jednog dijela javne uprave sustav stanja građana odnosno sustav matica, rođenih, vjenčanih, umrlih i svega ostaloga. Na poslu izdavanja rodnih listova i svega u Hrvatskoj radi negdje cca tisuću ljudi tako nekako. Danas sa implementacijom sustava e-građani, sa implementacijom usluga elektroničkih dokumenata, prije 2012. godine vi ste imali situaciju ako ste se rodili u Splitu, živite u Zagrebu trebate rodni list, morali ste ići u Split. To je bilo suludo, apsolutno. Danas možete živjeti u Tanzaniji, a internetom izvaditi isti taj rodni list. Ono što želim reći zašto je to revolucija i reforma, zato što dugoročno na način kada vam danas svaki građanin RH kroz sustav e-građani može besplatno izvaditi svoj rodni list gdje god mu padne na pamet, dugoročno vam puno manje ljudi treba raditi na sustavu stanja građana, puno manje službenika treba raditi i izdavati rodne listove i voditi evidenciju o svemu tome. Ja ne kažem da danas postoji višak, da nekog treba otpustit, ali u principu nekakvim prirodnim odljevom ljudi taj sustav se sa tisuću službenika koji rade može svesti na 200, 300 službenika. A s druge strane ono to je nevjerojatno dobro, imate sigurne sustave kojima se ne može dogoditi da papiri nestanu ili da se ne znam ni ja što dogodi. Jednostavno svijet ide u tom smjeru i jedini način da mi kao Hrvatska uhvatimo korak sa suvremenim svijetom, sa Europom, sa poslovnim svijetom kako god da što više procesa u ovoj zemlji prebacimo upravo u tu sferu informatizacije. Mi smo se u prošloj vladi četiri godine bavili informatizacijom javne uprave, mislim da je došlo vrijeme da se počne baviti informatizacijom poslovnog sustava odnosno poslovnoga svijeta jer to je jedini način da krenemo naprijed. Hvala.
Hvala vama. Imamo odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Pa evo slažem se sa vama. Internet nam stvarno poprilično olakšava i naš život čini puno jednostavnijim od izvadaka matične knjige rođenih, Internet bankarstva i svega, evo ja osobno se stvarno ne sjećam kada sam posljednji put bila ili na banki ili u nekom državnom uredu sve se može riješiti preko interneta. I ono što sam zaboravila dolje napomenuti, da to je da će uspostavljanjem jednog takvog sustava, evo recimo da ćemo uskoro imati i glasanje putem interneta, da ćemo samim time imati iza toga i veću izlaznost jer recimo često se desi da mnogi glasači na dan kada su izbori moraju putovati negdje i tada se trebaju prijavljivati, to su procedure. A kada bi imali mogućnost putem naših certifikata glasati putem interneta, ja vas uvjeravam da bi izlaznost bila puno veća jer ne bi nikome smetala taj dan niti kiša, niti prejako sunce niti ništa, tako da definitivno pozdravljam budućnost koja dolazi i nadam se da će doći što prije. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama je Prijedlog zakona o provedbi uredbe 910/2014 o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive iz 1999. godine 93 EZ u prvom čitanju. Dakle ovom uredbom utvrđuju se europska pravila koja uređuju korištenje elektroničkih potpisa, elektroničkih pečata, vremenskih žigova, elektroničke dostave te autentifikacije web stranica i elektroničkih dokumenata. Prekogranične elektročničke digitalne transakcije ovim će konačno postati sigurnije ali i jednostavnije za korištenje na jedinstvenom digitalnom tržištu Europe. Cilj ove uredbe jest povećati povjerenje u elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu, pružanje zajedničkog temelja za sigurnu elektroničku interakciju između građana, pravnih osoba i tijela javne vlasti, povećavajući time djelotvornost javnost i privatnih on line usluga elektroničkog poslovanja i elektroničke trgovine u uniji. Uredba se izravno i na jednak način primjenjuje od 1. srpnja 2016. godine u svih 28 država EU. U Hrvatskoj smo tek započeli povezivati javno pravna tijela na zajedničkoj informatičkoj platformi radi izgradnje suvremenog sustava uprave kao zajedničke poslove organizacije, informacijske i komunikacijske infrastrukture. Javno pravna tijela tijekom svog postupanja ponajprije bi trebala koristiti vlastite informacije odnosno informacije koje mogu sama pribaviti uz što manji angažman korisnika. Tako primjerice upravno tijelo ne bi trebalo od korisnika tražiti informacije koje se već nalaze kod nekog drugog upravnog tijela već bi trebalo podatke potražiti u javnom registru elektroničkim putem. Na taj bi se način pridonijelo pojednostavljenju postupanja i vremenskim uštedama a sve veći dio postupaka oslanjao bi se na korištenje informacija pohranjenih ili obrađenih u informacijskim sustavima te na programska rješenja uz smanjivanje birokratizacije procesa, standardizaciju postupanja a time i smanjivanjem mogućnosti ljudske pogreške. Sve navedeno rezultirati će smanjenjem administrativnog opterećenja korisnika, usluga javne uprave a svakako smanjenjem potrebe korištenja komunikacijskog kanala, tj. šaltera i direktno kontakta sa zaposlenicima javne uprave. Uključivanjem u hrvatski pravni sustav Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća broj 910/2014. o elektroničkoj identifikaciji u slugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu stvara se pravni okvir koji će pomoći i bržem razvoju državnih informacijskih sustava. Stoga je donošenje ovog provedbenog zakona nužno i u cilju otklanjanja pravne nesigurnosti zbog trenutačne primjene starog zakona o e-potpisu koji će se ukinuti po donošenju ovog provedbenog zakona. Ono što je vezano uz samu provedbu zakona, dakle zakonom se ustvari uređuje tko na koji način i što treba raditi da bi mogli ovu uredbu primijeniti u cijeloj Hrvatskoj. I naravno da je to za pozdraviti. Zbog toga će klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi je Darko Parić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega vi ste jedan dobar dio svog izlaganja govorili o tome da tijela državne uprave bi trebale koristiti samo jednom informacije o građaninu i ne prikupljati ih ponovo. To je već riješeno Zakonom o državnoj informacijskoj infrastrukturi već prije neke 2 i više godina. Samo problem tog zakona je što je on u fazi provedbe već 2 godine i što u stvari da bi se tako nešto provelo treba malo duži niz godina da kompletna država dođe u taj stadij spoznaje. I ovaj zakon isto tako, jako, jako pomaže da se tako nešto može dogoditi. I još jedan komentar, ovdje je rečeno da ustvari pitanje elektroničkog glasanja u Hrvatskoj i sve ostalo. Ja vrlo odgovorno i svjesno tvrdim da pitanje elektroničkog glasanja u RH nije pitanje više tehnike ni tehnologije nego isključivo pitanje politike. Hrvatska ima elektroničke osobne karte već neke 2 godine koje imaju certifikate na sebi i tako da svi građani to mogu internetom, elektroničkim putem potpisivati kako vam padne na pamet, putem interneta kao javnog bilježnika. Hrvatska ima vrhunski sređen informatički popis birača koji je sređen na način kako treba, ne ulazim u njegov sadržaj, nego informatički kako je sve riješeno. I ono što je danas Hrvatska u situaciji da bez ikakvih problema uz projekt od nekakvih pola godine do godine može bez problema napraviti taj iskorak i napraviti elektroničko glasanje na kakvim izborima god hoćemo. Tako da nije danas pitanje više niti tehnologije, niti organizacije nego čisto političke želje i volje. Ništa više osim toga. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Pa dobro, sa jednim velikim dijelom ovoga što ste rekli se slažem ali mislim da nije isključivo samo političko pitanje koliko ćemo brzo to uvoditi. Imamo mi dosta i tehničkih poteškoća. A što se tiče ovoga što ste govorili za osobne iskaznice, pa možda je i to jedan dobar primjer jer točno je što kažete prije dvije godine ima već identifikaciju međutim dobar dio naših građana nema te nove iskaznice. I naravno da evo i to je primjer gdje nam treba ustvari dugi niz godina da sve te iskaznice zamijenimo pa da ih onda možemo na isti način jednako koristiti i unificirano za sve građane. Dakle s jedne strane ova uredba daje pravni okvir, trebaju nam i tehnička sredstva, trebaju nam i financijska sredstva. I mislim da političke volje kod svih nas sigurno postoji da to što prije uvedemo. Hvala.
Hvala vama. Za drugu repliku javila se zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa potpredsjednice. Poštovani kolega nastavno na vaše izlaganje htjela bih reći da zaista sve velike promjene u društvu počinju malim koracima. I kako je rekao i kolega s druge strane sabornice zaista smo prije nekoliko godina krenuli malim koracima u uvođenju elektroničkog poslovanja općenito u Republici Hrvatskoj. I dobro je što i danas uvođenjem u primjenu ove uredbe u stvari stvaramo sigurnije normativne okvire za zaživljavanje u stvari elektroničkog poslovanja. Sjećam se u stvari i situacija kada smo nudili u lokalnoj upravi građanima da mogu podnijet zahtjev putem e-maila. Međutim, ono što moram reći, dakle građani su postupno prije nekoliko godina onako malo i s nepovjerenjem kretali u to, ali su s vremenom uvidjeli sve prednosti tog sustava. I mislim da ćemo kada mi budemo recimo onako u mirovini, da će situacija bit već puno drugačija nego što je danas i da će veliki postotak stanovnika zaista koristiti kao normalno elektroničko poslovanje u svim segmentima života i da zaista više neće biti ovoga da se međusobno tijela ne surađuju i ne razmjenjuju podatke. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Pa mislim da ste potpuno pogodili kolegice ovu tematiku. Dakle s jedne strane građani imaju možda malo još skepse prema bilo čemu što rade vezano uz računala, ali iz dana u dan mislim da to sve više i više prevladavamo. A najbolje nam to govori upravo trgovina koja je u stvari krenula internetom i ova uredba i uvođenje u pravni sustav RH, odnosno primjena uredbe i ovaj zakon koji omogućuje da je u potpunosti primjenjujemo. Još samo dodatno daje sigurnost cijelom tom procesu i mislim da ćemo na taj način prije i brže i uz sva ostala područja uvest internetsku, odnosno neku e-upravu, odnosno e-funkcioniranje sustava kao što su javni od recimo da vadimo sve naše dokumente, do toga da stvarno što su već i kolege govorile idemo glasat na način da provučemo našu osobnu iskaznicu i nakon toga možemo to odradit ili da to radimo internetom od kuće. Hvala.
Hvala vama. I prelazimo na jednu pojedinačnu raspravu, zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, državna tajnice sa suradnicima. Kada govorimo o Prijedlogu zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta vezano uz elektroničku identifikaciju i usluga povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu govorimo o nečemu što definitivno je interes EU, znači jedinstveno digitalno tržište i šta kada gledamo kretanja u svijetu u biti vidimo koliko je EU tu zaostaje za određenim zakonodavstvima razvijenih ekonomija poput primjerice SAD-a dok mi dogovaramo jedinstveno tržište u EU, dok se donese Direktiva 2014. na Europskom vijeću, pa onda i u Europskom parlamentu. Pa dok to dođe do svih članica EU, dok one to usvoje u Saboru ili u Parlamentima svojim prođu godine. Znači ovdje se sigurno radi o četiri, pet godina procesu. Dotle primjerice na tržištu SAD-a nikne kompanija koja vrijedi 30, 40 milijardi dolara poput UBER-a koji je u tri, četiri godine to napravio. I u biti vidimo koliko je potrebno raditi na tome da se digitalna ekonomija i digitalno tržište europsko razvija i da ga zakonski pokušamo što prije regulirati. I možda, možda je i to moguće kako bi bili efikasniji na tom području vidjeti da li možemo dio i zakonske regulative prepustiti da bude brže jednostavno, da se neke stvari rješavaju na razini EU, Europske komisije i da se samo ratificiraju određene stvari kako bi taj cijeli postupak bio brži. Jer digitalna ekonomija je stvar brzine, stvar inovativnosti i stvar onoga što na žalost još u EU nemamo brzih dogovora, brzih ideja i brze reakcije. I sa te strane ja podržavam ovo, podržavam naravno i mogućnost da danas sutra nakon što se ovaj zakon bude primjenjivao moguće u Hrvatskoj je preko interneta i sa potpisom otvarati tvrtke, obrte, određene aktivnosti provoditi, sve ono što želimo da i naši građani u Hrvatskoj putem interneta provode. Tako da evo, ja se apsolutno slažem. Žao mi je, ne vidim zbog čega ovo možda nije išlo i u dva čitanja da ubrzamo cjelokupnu proceduru. Jer kažem dok se mi u Europi dogovaramo, dok to svi skupa usvojimo u svojim Parlamentima u Americi se već 6 puta okrene određeni ciklus i naprave određene stvari koje u Europi, u Hrvatskoj na žalost ne koristimo na najbolji mogući način. Imamo veliko tržište, imamo potencijale, imamo znanja ali taj dio regulative je još uvijek nedovoljno brz. Ja očekujem da će, evo to je bila velika rasprava i kod comisionara za digitalno tržište da se te stvari ubrzaju, jer se jednostavno ne možemo nositi sa Sjedinjenim Američkim Državama. Hvala lijepo.
Hvala vama. Za repliku se javio Darko Parić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras. Jedna od gadnih problema javne uprave, vjerojatno ne samo u nas nego svugdje okolo je tromost sustava, jedna velika gadna tromost što ste rekli jer danas u digitalnom dobu jedna tehnologija se razvije u dvije godine, nakon dvije godine ona je stara i dolaze neke nove tehnologije, revolucije se događaju tri do četiri godine i vrte se milijarde i ne znam ni ja što sve ne. A nama u državi treba par godina da promijenimo zakon odnosno treba nam ne tako puno, treba nam godina da promijenimo zakon, ali nam treba par godina da provedemo taj zakon. Drugi veliki problem što gomila naših zakona i poslovnih procesa su negdje tamo iz sedamdesetih, osamdesetih, devedesetih koji su nastali onda kada uopće nisu postojale tehnologije koje imamo danas. Tako da vi danas u najvećem dijelu države kada netko pošalje mail nekom ministarstvu, taj mail se u uredskom poslovanju zaprima tako što se printa pa se onda zaprima kao pisani dokument jer država uopće nema uredskog poslovanja koje je prilagođeno elektroničkom uredskom poslovanju onako kako je danas. Ili ako nešto napravimo tako da prilagodimo vremenu koje je danas, onda to napravimo tako nakaradno da prepišemo one procese koji su bili prije. Radimo sa kompjuterima kao da su i dalje papiri. A temelj cijele te priče je nerazumijevanje. Ono što je kolega iz HDZ-a rekao, što ljudi niti shvaćaju previše, niti razumiju previše sve to. A kako to riješiti? To je edukacija. Mi imamo Državnu školu za javnu upravu, mi imamo različite škole u državi u javnoj upravi koje bi ustvari trebale se u sadašnjem i u budućem vremenu puno više baviti edukacijom svojih službenika upravo u ovom segmentu. Jer džabe nama bilo kakve reforme, reorganizacije šta god hoćete, ako ne počnemo informatizirati poslovne proces ali u svim segmentima, od šume pa do industrije kako god hoće napretka velikoga neće biti. Ovo je jednostavno nešto čemu ne možemo pobjeći, tako da treba krenuti čim prije.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Pa upravu ste kolega Priću, pogotovo je tu segment državne uprave je bitan. Znači kada govorim o uslugama građanima i onome šta oni mogu raditi preko informatizacije državne uprave, šteta je recimo što nema kolega iz MOST-a koji pokrivaju taj dio u Vladi i ja mislim da je to vrlo interesantna tema. I ponekad sa zebnjom i sa žalom gledam kako recimo u Nizozemskoj glasaju drive in, dolaze s autom, registriraju se putem aplikacije, odglasaju, gotovo pa elektronski i idu dalje. znači mi tu nažalost taj iskorak još uvijek nemamo i nadam se da ćemo ga imati. Znači tu ne treba puno ni mudrosti, ha rješenja već postoje, samo se treba odlučiti i ići u tom smjeru. A što se tiče ekonomije, ne znam, možda je zbilja problem u nekim segmentima će EU morati naći određenu homogenizaciju, sinergiju, prepustiti dio suvereniteta pogotovo oko tema, znači kada govorimo o nacionalnoj sigurnosti, obrani, standardu građana, socijalnoj zaštiti, to je uredu da države drže čvrsto svoj suverenitet i pokušavaju ili monetarne vlasti pokušavaju naći neki svoj prostor. Ali kada se radi o trgovini, pogotovo o digitalnoj trgovini, digitalnoj ekonomiji tu bi se morao naći model da prepustimo dio suvereniteta kako bi te aktivnosti išle brže jer ako ne idu brže onda imate situaciju koju sam malo prije rekao. Dok u Americi nastane biznis od 50 milijardi dolara, mi još uvijek ne usvojimo ni direktive koje se usvoje u Bruxellesu. Hvala lijepo.
Hvala vama. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Oprostite, a gledajte sada ste donijeli kada je već rasprava završila. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali gospodine Pernar, vi ovdje sjedite već dobrih 45 minuta i sada ste upravo predali prijavnicu. … [[Upadica se ne razumije.]] Gledajte budući da vi samo tražite ekscese izvolite slobodno recite što imate.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o još jednoj da tako kažem direktivi iz Bruxellesa, dok u isto vrijeme hrvatski građani propadaju i to propadaju sve dublje i sve brže. Želim upozoriti da mi je gospođa Licul iz Rijeke koju smo jučer spasili od deložacije javila da je planira riječki sud u tajnosti deložirati. To je jedan ozbiljan problem, zato jer mi ovdje pričamo kao o nekakvom europskom pravu, o europskim standardima i o europskim direktivama, a tajne deložacije što rade? Stavljaju ovršenika i ovrhovoditelja u neravnopravan položaj. Naime, sud o određenoj pravnoj radnji unaprijed obavijesti samo recimo ovrhovoditelja, a ne i ovršenika i time te dvije stranke nisu jednake u postupku, a jednakost stranaka u postupku je osnova prava još od doba Rima. Također naš Ustav kaže da zakoni ne smiju biti diskriminirajući. Ovršni zakon kojim se ovrhovoditelji i ovršenici stavljaju u nejednak pravni položaj jest diskriminirajući spram ovršenika. I apeliram da se za razliku od svih ovih prijedloga izmjena zakona pozabavimo pitanjem tajnih deložacija jer su one sramota za naše društvo. I ovom prilikom nagoviještam HDZ-u da ako kojim slučajem naprave tajnu deložaciju gospođe Licul da ću napraviti u Saboru takav šou i cirkus kakav još nisu vidjeli. Hvala.
Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda.
Sada slijedi Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 910/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93 EZ prvo čitanje, P.Z.E. br. 100. Predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog o provedbi Uredbe EU br. 910/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93 EZ. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave bit će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prigodom izrade konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da je sa 119 glasova za i 2 suzdržana, ni jednim protiv, dakle većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću raspravu: - Izbor, imenovanje i razrješenja, Molim predsjednika Odbora za pravosuđe Arsena Bauka da obrazloži prijedlog odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika i: - Prijedlog odluke o imenovanju članova Državno sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlažem da objedinimo ove dvije točke u raspravi.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Za članove Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika Odbor za pravosuđe na svojoj sjednici održanoj 14. ožujka sa 10 glasova za i 1 glasom protiv predložio je Orsata Miljenića i Miroslava Šimića. A za članove Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika jednoglasno Dražena Bošnjakovića i Peđu Grbina. Hvala.
Hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja za raspravu, raspravu zaključujem i glasat ćemo kada se steknu uvjeti za to. Za danas završavamo sa današnjim radom. Sutra počinjemo raspravu odnosno dan sa Konačnim prijedlogom Zakona o potvrđivanju Pariškog sporazuma. Hvala vam lijepo. SJEDNICA PREKINUTA U 16,30 SATI.
Sada bismo prešli na Izbor, imenovanja i razrješenja odnosno na glasovanje o raspravljenim prijedlozima odluka Odbora za pravosuđe. Prvo, Prijedlog odluka o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Drugo, Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke da se za članove Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika imenuju Dražen Bošnjaković i Peđa Grbin. Molim uključite se i glasujmo. 117 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv, utvrđujem da je većinom glasova donesena odluka kako ju je predložio Odbor za pravosuđe. Pod dva, dajem na glasovanje prijedlog odluke da se za članove Držanog sudbenog vijeća iz reda zastupnika imenuju Orsat MIljenić i Miroslav Šimić. Molim uključite se i glasujmo. 118 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv, utvrđujem da je većinom glasova donesena odluka kako ju je predložio Odbor za pravosuđe. Čestitam izabranim zastupnicima. Sada molim predsjednika Odbor za izbor, imenovanja i upravne polove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog ostalih odluka. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 2., članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora podnosi Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Tomislava Sauche, a za članicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora predlaže se Milanka Opačić.
Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu, zaključujem. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujte. 118 glasova za, nijedan suzdržan, nijedan protiv, utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim sljedeće.
Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora mr. Orsata Miljenića, a za potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora predlaže se Davor Vlaović. Predlaže se razrješenje člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Tomislava Sauche, a za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora predlaže se mr. Orsat Miljenić.
Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu, zaključujem. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim uključite se i glasujmo. 116 glasova za, nijedan suzdržan, nijedan protiv, dakle jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim dalje.
Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora gospodina Tomislava Sauche, a za potpredsjednika Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora predlaže se Bojan Glavašević.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 117 glasova za, 1 suzdržan, nijedan protiv, utvrđujem da je većinom glasova donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim sljedeći.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Tomislava Sauche, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Domagoj Hajduković.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 118 glasova za, nijedan suzdržan, nijedan protiv, utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim sljedeći.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora Predraga Marića, a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlaže se Davor Bernardić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 118 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv, utvrđujem da je većinom glasova donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim sljedeće.
Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora Davora Bernardića a za potpredsjednika Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora predlaže se Boris Lalovac. Predlaže se razrješenje člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora Borisa Lalovca a za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora predlaže se Marko Vešligaj.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 120 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio Odbor. Molim dalje.
Predlaže se razrješenje Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora Arsena Bauka a za predsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora predlaže se Orsat Miljenić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, molim glasujmo. 113 glasova za, 3 suzdržana, nitko protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim dalje.
Predlaže se za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora Mladen Madjer.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim uključite se i glasujmo. 119 za, 1 suzdržan, nitko protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim dalje.
Za člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora predlaže se Davor Vlaović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje Prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 115 za, ni jedan protiv, nitko suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim dalje.
Za člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora predlaže se Davor Vlaović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim glasujmo. 117 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim sljedeće.
Za članove Odbora za poljoprivredu Hrvatskoga sabora predlažu se Ana-Marija Petin i Davor Vlaović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. 114 za, nitko suzdržan, nitko protiv. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako je predložio Odbor. Molim dalje.
Predlaže se razrješenje predsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora Zdravka Ronka a za predsjednicu odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora predlaže se Ana-Marija Petin.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim glasujmo. 115 glasova za, nitko suzdržan, nitko protiv. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka kako ju je predložio odbor. Molim dalje.
U istražno Povjerenstvo za utvrđivanje odgovornosti za rezultate upravljanja i raspolaganja financijskim i drugim resursima Imunološkog zavoda predlažu se za predsjednika Ivan Vilibor Sinčić, za potpredsjednicu Grozdana Perić, za tajnika Marko Šimić, za članove Željka Josić, dr. Goran Dodig, dr. Drago Prgomet, Ivan Ćelić, Kažimir Varda, Silvano Hrelja, dr. Ivan Lovrinović, Tomislav Panenić, Krešo Beljak, Ana Komaprić Devčić, Marta Luc-Polanc i dr. Branko Grčić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Kako bismo mogli donijeti cjelovitu odluku o osnivanju Istražnog povjerenstva dajem na glasovanje Prijedlog članova Istražnog povjerenstva kako ga je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim glasovanje. 114 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv, utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog odbora. Dobro jutro, kolegice i kolege, predlažem da počnemo sa radom. Imam nekoliko ruku, kao što je uobičajeno ili kao što se uobičajilo za očito stanke. Uvaženi zastupnik Panenić je prvi digao.