Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e kako bi progovorio o stanju dužnika u RH.
Može. Stanju dužnika? Možete kolegice Linić.
Tražim stanku od 10 minuta kako bi progovorila o stanju u hrvatskom zdravstvu.
Javlja li se još netko? Ako ne, a oprostite, Marija Puh, HNS.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba HNS-a o smjeru razvoja kontinentalnog turizma.
Može. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika HDZ-a kako bi progovorio o aktualnom političkoj situaciji.
Može. Kolega Jovanović
U ime Kluba SDP-a oko aktualne situacije u hrvatskom zdravstvu.
Može. Onda imamo stanku do 9,45 sati. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Uzeo sam ovu stanku kako bih progovorio o teškom položaju dužnika u RH. Da je taj položaj težak to nije ništa novo, međutim danas ću progovoriti o jednom segmentu koji nije dobio dovoljno pozornosti u javnosti. Radi se naime o preprodaji dugova od strane naših građana. Znamo da je Ovršni zakon loš i da dozvoljava mnoge nepravilnosti, još je gore kada bez vašeg znanja i dozvole netko proda vaš dug i to za frakciju cijene nekoj agenciji za naplatu potraživanja i onda trpite danonoćni teror. Evo podijelio bih samo nekoliko iskustava naših građana. „Redovito mi se skida 1.-ga sa mirovine a oni uporno zovu svaki mjesec oko 15.-oga jer im kao još nije sjeo novac.“. „Imam mirovinu 1400 kuna, plaćam 480“. „Bolesna, operirala tumor, idem na kemoterapije, sve znaju i uporno svaki mjesec zovu i provjeravaju mogu li više platiti“. „Zovu cijele dane do navečer dok se ne javim, poludjeti ću.“. Zatim recimo iskustvo gospodina Martinovića „EOS Matrix šalje u firmu da se ovrši, tj. da se skida s plaće za dug. Niti napišu prema kome je dug, niti iznos niti išta nego upozoravaju poslodavca da će on biti ovršen ako se ne postupi kako su napisali.“. Iskustvo gospođe Žnjidarić redimo, EOS Matrix, „Majstori zovu moju susjedu koja ima 80 godina, jedva hoda i sa štapom mi nosi njihov broj da im se javim.“ „Na 20 tisuća kuna duga za Diners nabili su još 22 tisuće kuna kamata.“. Ili recimo iskustvo gospodina Sekulića, EOS Matrix, legalni kamatari, „Dugu Tele2 od 150kn preko njih je došao sa troškovima advokata na 1250 kuna za par mjeseci i svaki dan je rastao dok ga nisam platio.“. Ili recimo iskustvo gospođe Markanović, „Zovu 5 tisuća puta na dan, ako ne dobiju nas, zovu susjede, rodbinu, roditelje, u 6 ujutro u 9 navečer.“ „Ako od jednog ne dobiju uplatu idu na drugog supružnika, užas je što rade.“. Evo, još jedno, zadnje iskustvo koje ću podijeliti, gospodina Hendije, „B2 kapital, otac ima iskustva s njima, PBZ je prodao potraživanje i ovi ga maltretiraju svaki dan. Zovu masu puta dok se ne jave, zovu susjede.“. Ovo je strašno što se događa, to je kršenje ljudskih prava, ovo je nedopustivo. Kako bismo tome stali na kraj Živi zid upućuje u proceduru Zakon o zaštiti dužnika u posebnim slučajevima prijenosna tražbina. Ovaj zakon je lex specialis u odnosu na Zakon o obveznim odnosima. Unutra se propisuje nova praksa. Dakle ako bi vjerovnik htio predati dužnikov dug novom vjerovniku prvo se mora poslati obavijest dužniku da se to namjerava učiniti. Zatim mu se mora ponuditi pravo prvokupa da on za tu frakciju iznosa kupi dug. Ako dužnik to ne želi on može birati želi li se, želi li da se taj dug prenese na novog vjerovnika ili želi da ostane kod starog vjerovnika. Ako ipak dođe nakon pristanka dužnika do prijenosa duga na novog vjerovnika u tom slučaju nakon što je do toga došlo mora se poslati druga obavijest kada i u kojem iznosu je takva aktivnost napravljena. To je također jedna od nepravilnosti, jedna rupa koju su do sada koristili. Osim navedenih novina, ima ih još više, ne stignem ih sada za stankom sve obrazložiti, budemo kroz javnu raspravu. Ono što je svakako veoma važno reći da se dokida ovaj teror o kojem sam ranije govorio pa tako u članku 12 stoji, u slučaju prijenosa tražbine sa starog na novog vjerovnika, novi vjerovnik, u pravilu su to sada ove kojekakve agencije koje su za sitniš otkupile dugove, dakle one ne smiju kontaktirati dužnika u večernjim i noćnim satima te tijekom blagdana, kontaktirati dužnika u večernjim i noćnim satima te tijekom blagdana, kontaktirati dužnika na njegovom radnom mjestu, kontaktirati članove obitelji dužnika u vezi tražbine. Ako je obaviješten da i dužnik ima valjana opunomoćenika, u pravilu odvjetnika onda novi vjerovnik mora kontaktirati isključivo sa opunomoćenikom, a ne uznemiravati dužnika učestalim telefonskim pozivima ili elektroničnom komunikacijom. I ne smije se ono što je bilo učestalo prijetiti dužniku niti na koji način. Vrijeme je da se dokine kršenje ljudskih prava, vrijeme je da se dokine teror nad našim građanima. Ovaj zakon pokriva i rješava samo jedan od segmenata ovršne problematike koja je ogromna i za koju polako raste politička volja u Hrvatskoj da se trajno riješi. Eto, agencije za naplatu potraživanja više neće mirno spavati.
Hvala vam, hvala. Idemo na drugu raspravu, poštovana kolegica Ines Strenja-Linić, u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Komentar je potreban zbog jučerašnje pljuske svih 38 tisuća medicinskih sestara koje su očekivale rješenje svog statusa od aktualnog ministra. Vjerojatno većina od vas je čula za Flores Nightingale. Malo od vas zna da je u na ulasku u Britanski parlament su 4 biste. Jedna Nelsona kao vojskovođe, jedna Shakespeare, jedna Newtona i jedna ne britanske kraljice nego Flores Nightingale. Dakle to je primjer kako treba držati do nekih vrijednosti u društvu. A gdje smo mi? Kako Hrvatska podupire one koji će baš danas, njih 38 tisuća požrtvovno odraditi svoj radni dan na svojim radnim mjestima pomažući bolesnicima jer čine više od polovice ukupnog broja zdravstvenih djelatnika. To je ogromna brojka ali isto tako treba znati da od njih 38 tisuća čak 1800 je unazad 5 godina otišlo od Hrvatske a trenutno ih nedostaje za zadovoljenje svih potreba zdravstva više od 12 tisuća. Dakle jučer je bila sazvana tematska sjednica o položaju sestrinstva u RH i nedolaskom ministra pokazao je svoju ne brigu i indolentnost nakon što smo ga čekali pristojno 20-ak minuta, on nije sišao dolje i obratio se i došao na dogovorenu sjednicu sa svojim suradnicima i najavljeni. Na sjednicu na kojoj su bili više od tridesetak uglednih od medicinske struke, pripadnika sestrinske komore, sestrinskog sindikata, medicinskih fakulteta, veleučilišta, zdravstvenih fakulteta, udruga medicinskih sestara, njege, patronaže, sve one koji zapravo se brinu kako pomoći i podići status medicinskih sestara u Hrvatskoj. A radi se o prevažnoj temi i da bi sestrinstvo bilo priznato kao profesija, potreban je veliki angažman svih nas. Bez obzira na stranačku i osobnu preferenciju. Višegodišnja složena problematika u području temeljnog obrazovanja medicinskih sestara od nerazumijevanja sestrinstva kao samostalne profesije organizacijske neusklađenosti s potrebama za zdravstvenom njegom i razinama obrazovanja te izjednačavanje različitih razina obrazovanja, problem visokoškolskog obrazovanja te neusklađenost sa zakonodavstvom EU-a, problem je koji postoji već više od desetak godina a zadnjih 5 godina nikakav pomak u Hrvatskoj nije učinjen. Dakle, problem je zapošljavanja, problem je uvjeta rada, neodgovarajuće komunikacije sa različitim dionicima zdravstvenog sustava te u konačnici i odlazak velikog broja medicinskih sestara iz RH zbog traženja zaposlenja u zemljama članicama EU-a i bili su to razlozi sazivanja te tematske sjednice. Uz to treba naglasiti i višegodišnje zakidanje materijalnih prava medicinskih sestara, retrogradno gledano, medicinske sestre suočene su sa smanjenjem primanja i to zbog ukidanja koeficijenta, ukidanje dodataka na radni staž, neplaćanja prekovremenog rada, neadekvatno plaćene satnice, neisplate troškova prijevoza, smanjenje osnovica za jubilarne nagrade, zabrana zapošljavanja u javnim službama a nedostaje ih, što naposljetku je dovelo do smanjenja plaća i do 30% onih plaća koje su bile u razini od prije 10 godina. Uz sva navedena ukinuta materijalna prava medicinskih sestara, postoje drugi problemi s kojima su medicinske sestre svakodnevno suočene a dovode do samog ruba izdržljivosti u procesu rada. Dakle, poznato je da je manjak medicinskih sestara postaje sve veći problem i sve to se odražava i na kvalitetu zdravstvene zaštite. I zbog toga se opravdano postavlja pitanje da li trenutni broj medicinskih sestara može u teškim uvjetima rada izdržati sve zahtjeve poslodavaca i adekvatno odgovarati i za kvalitetno provođenje zdravstvene njege. Da zaključim, nema druge profesije koja je toliko važna a tako nepriznata i marginalizirana kao što su medicinske sestre odnosno sestrinstvo. Prava dimenzija problema poput obrazovnih, statusnih i stručnih, mnogima nije poznata, one samozatajno rade svoj posao, ali mi smo ti koji moramo pomoći da njihovi problemi pokušaju se počnu rješavati. Potrebni su novi temelji i sadržaj te novi model vođenja sestrinstva. Što treba poduzeti? Potrebno je izboriti ravnopravnost u obrazovanju i osigurati čitavu vertikalu obrazovanja. Medicinske sestre kao subjekti kao subjekti moraju utjecati na proces mijenjanja kulture i etike obrazovanja medicinske sestre što se osnažiti humanu i etičku dimenziju sestre i sestrinstva kao posebne zdravstvene profesije. Međutim, taj proces potrage za bojim sestrinstvom započet će onda kada negativni i nepoželjni aspekti i posljedice neprimjerene edukacije što uvjetuje po određenim položajima i marginalizirani utjecaj u bolnici unutar struke i javnosti bude prepoznat i one postanu netko koga ćemo zbilja cijeniti.
Zahvaljujem se. Vi ste ovdje govorili pretpostavljam o tematskoj sjednici, jel'? Jel' bilo kvoruma na toj sjednici?
… [[Govornik nije uključen.]]
Ne, ne, pitam vas jel' bilo kvoruma? Jer ja sam informiran da je sazvana sjednica mimo procedure, da nije bilo kvoruma, da nije bilo nikakvih materijala i da jednostavno ljudi nisu iz tog razloga došli na sjednicu. Dakle, da ona nije sazvana u skladu sa pravilima koje postoje u Hrvatskom saboru, da ljudi nisu bili izvješteni o tome što će se ustvari razgovarati jer nikakve materijale kao predsjednica odbora niste dostavili. Jel' to točno?
Mogu vas izvijestiti da su oni koji su vam to rekli, očito vas obmanuli, materijal pogotovo sestrinskog sindikata je bio dostavljen, poziv kao i svaka tematska sjednica bio je na vrijeme poslan, obaviješteni su i na prethodnoj sjednici i svi su na vrijeme došli. Nisu došli članovi pozicije, članovi HDZ-a nakon što su vidjeli da nije došao ministar. Svi drugi članovi odbora su došli…
…/Upadica predsjednik: Pitam jel' bilo kvoruma?/…
Sjednica je prekinuta zbog toga što nije došao ministar.
…/Upadica predsjednik: A jel' bilo kvoruma?/…
Naravno da nije kad nisu došli članovi HDZ-a koji su članovi odbora.
Znači nije bilo kvoruma. Dobro ja vas molim ipak da s obzirom da ste govorili o odboru, bilo bi korektno da izvijestite o svim elementima onoga što se jučer događalo jer očito da imamo problem s tim tematskim sjednicama.
Očito je zabranjeno članovima HDZ-a … [[Govornik nije uključen.]]
Ma to nemojte vi govoriti sad što je kome dozvoljeno i zabranjeno, ja vam kažem vi niste imali kvoruma, ovdje ste nastupali kao netko tko je prozvao ministra jer on nije došao, a nije očito došla ni većina zastupnika. Dakle, o tome moramo…
…/Upadica Strenja-Linić: Prvi put se desilo da članovi HDZ-a nisu došli na tematsku sjednicu./…
Pa nije samo članovi HDZ-a, ne čine većinu sami, to znadete jako dobro. Nema replike, ne možete replicirati. Nema replike, ovo je izlaganje bilo nakon stanke 5 minuta, ne možete meni replicirati. Idemo dalje, treća je poštovana zastupnika Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, ja bi se danas u svojem govoru željela osvrnuti na naš razvoj kontinentalnog turizma i smjer kojim kontinentalni turizam ide. Naime, svi smo imali priliku vidjeti promotivni spot Hrvatske turističke zajednice koji je neki dan predstavljen u Londonu i definitivno pozdravljam izradu takvog spota koji prezentira Hrvatsku kao turističku destinaciju i definitivno podržavam i činjenicu da su se u izradu spota uključile i poznate osobe na svjetskim razmjerima jer svaka promocija Hrvatske je korak više u privlačenju turista i na kraju krajeva korak više prema boljim rezultatima. No gledajući spot žalosti me i zabrinjava jedna činjenica a to je ta da je iz ne znam kojeg razloga ponovno izostavljen čitav niz posebnosti kontinentalne Hrvatske. Gledajući spot na neki način može se protumačiti da Hrvatska je do Zagreba i da ništa sjevernije iznad Zagreba ne postoji u našoj turističkoj ponudi, a i samim time u našoj Hrvatskoj. Bogato područje sjevernije od Zagreba je područje bogato kulturnom baštinom od koje je velik dio te kulturne baštine na UNESCO-ovoj listi zaštićene kulturne baštine. Mnoge prirodne ljepote od kojih su Lonjsko polje, Drava, Dunav. Zar oni svi ne vrijede dovoljno da dobe neku sekundu u spotu? Eno gastro ponuda koji taj dio Hrvatske ima je ponuda na kojoj nam definitivno zavide brojne destinacije i sama pomisao na zagorske štrukle, na bućnicu, na međimursku gibanicu, mlince je nešto što iznova privlači turiste i što vraća nam konstantno goste natrag. Da li oni nisu zaslužili niti jednu sekundu u promotivnom spotu Hrvatske turističke zajednice? Manifestacije koje se održavaju na tom području i koje odavno privlače posjetitelje izvan Hrvatske poput recimo Špancirfesta koji je očito s razlogom ove godine dobio nagradu na danima turizma kao turistički događaj godine. Pa na kraju krajeva i moje Zagorje, moja bajka na dlanu zar sve to nije dovoljno da bude dio objedinjene turističke ponude Republike Hrvatske? Smatram da je naprosto sramotno da se Hrvatska ne ponosi svjetski poznatim muzejem krapinskog neandertalca, nacionalnim svetištem Marija Bistrica koji je ujedno i riznica tradicije i baštine koju je prepoznao i priznao čak i UNESCO. Imamo najpoznatije selo na svijetu Kumrovec koji dolaze posjetiti ljudi iz dalekog, dalekog svijeta. Toplice koje su nam na žalost još za sad ogroman, nedovoljno iskorišten potencijal zdravstvenog turizma. Zar oni nisu dovoljno atraktivni i dostojni bilo koje sekunde u spotu koji prezentira hrvatski turizam. Vrijede li te županije, gradovi i općine manje? Vrijedi li njihov trud u razvoju turizma manje, a uvjeravam vas da je trud u razvoju turizma u tom području izniman. Na kraju krajeva vrijedi li turizam na kontinentu manje? Ne i to pokazuju rezultati, rezultati iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu su sve sjajniji i sve bolje. U periodu od siječnja do listopada ove godine na kontinentu je ostvareno 16% više noćenja nego u protekloj godini, a od toga najviše noćenja, porast noćenja ostvaren je u karlovačkoj i u Krapinsko-zagorskoj županiji. Da li je ovo način na koji ćemo razvijati turizam 365? Da li je ovo smjer ujednačenog pristupa turističkoj ponudi Hrvatske? Da li je ovo način na koji želimo Hrvatsku predstaviti kao jedinstvenu turističku destinaciju? Bojim se da nije. Hvala.
Četvrti klub zastupnika je Hrvatska demokratska zajednica i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nekako u ovom Visokom domu se uvriježilo da se ponaša kako god tko hoće. Međutim, u ni jednom segmentu našeg života se ne može netko ponašati kako hoće nego ili mu je netko propisao pravila po kojima će se ponašati, a netko je ta pravila usvojio. Tako smo mi u ovom Visokom domu usvojili Poslovnik, Poslovnik koji je naslijeđen od prethodne parlamentarne većine s kojima se o nekim stvarima slagali nismo itd. To je nebitno. Ali on je tu i mi moramo radit po njemu. I jedno pitanje kolegice i kolege svima nama. Da li predsjednik Sabora može sazvat sjednicu Sabora i staviti točku dnevnog reda za koju nije dobio materijale od predlagatelja bez obzira da li je to Vlada, da li je to zastupnik, da li je to netko drugi. Ne može. Da li predsjednik odbora analogno tome može sazvat sjednicu odbora bez da materijale netko pripremi i da materijale proslijedi nekome drugome. Toliko o tome. Možemo mi izmišljati, paradirati, radit što hoćemo međutim pravila se u životu držat moramo. Jer ako se ne držimo i loših pravila to nas vodi u anarhiju. Toliko o tematskim sjednicama i toliko o prozivanjima. Pitanje da li bi da nije došlo do onog slučaja verbalnog incidenta danas se uopće razgovaralo o ovome na ovakav način. Međutim, svima nama pitanje da li ćemo se držat pravila koje smo sami donijeli tu. Slagali se sa njima ili ne slagali ili ćemo u ovom Saboru napravit anarhiju, to je jedno. Drugo. Ja bih vrlo rado sve svoje rasprave u proteklih oho, ho godina i kao ministar i vladajući i oporbeni zastupnik volio staviti ovako, pa da se vidi tko je dosljedan, tko nije dosljedan. Jedno pitanje. Koliko je stvarno danas hrvatsko zdravstvo dužno? Kolike su dospjele obveze i kolike su obveze hrvatskog zdravstva. Druga stvar, kolegice i kolege pogledajte rebalans proračuna 2000., pogledajte rebalans proračuna 2004., pogledajte rebalans proračuna 2008., pogledajte rebalans proračuna 2012. i pogledajte ovaj današnji rebalans proračuna. I znate što je jedino poveznica zajednička između tih svih proračuna? Da se o tim rebalansima proračuna bez obzira koja politička opcija zato i jesam krenuo 2000. jedna zajednička stvar svih tih proračuna je da se rebalansom proračuna osigurava milijardu i više kuna za sanaciju dugova u zdravstvu. Dakle, to je činjenica od koje mi naprosto ne možemo pobjeći. I sad je pitanje da li ćemo mi danas prilikom rasprave o ovom rebalansu proračuna otvorit to pitanje, o njemu kritički progovoriti i reći naprosto nešto što je istina. Ja se sjećam kad je tu kolega predlagao, mislim kolega Varga predlagao da se riznica izdvoji, iz riznice izdvoji zdravstvo i da će se s tim riješiti svi problemi. Tada smo mi kojima je to malo bliža struka financije govorili da se s tim u principu neće riješiti ništa jer riznica nema veze s onim što je stvarni … [[Govornik se ne razumije.]] zdravstva. I vi danas kad pogledate financijsko izvješće HZZO i kad pogledate izvješće o izvršenju proračuna za 2010. pa ćete vidjeti da je to izvješće, daleko, i 2011. daleko transparentnije od ovoga danas. I nešto što je činjenica i što je istina. Da li smo mi politički, svi bez obzira, zato jesam govorio o godinama, kada je 2 mandata bila na vlasti SDP, dva puta HDZ, sa različitim koalicijama iza Živog zida praktički nitko nije sudjelovao u tim koalicijama. Priznati sebi činjenicu, ili će netko napraviti reforme u zdravstvu ili ako hoćemo napraviti zdravstvo bez dugova, onda je to 0,5% BDP ili 0,5% veći deficit državnog proračuna. To je činjenica. Činjenica od koje ne možemo pobjeći. Jer ako to ne napravimo, rebalans proračuna neke nove sljedeće Vlade za 3 godine, prvi će biti identičan. Kažem vam uzmite kolegice i kolege, 2008. 11, 12 mjesec copy paste ovoga danas, milijarde od 200 milijuna za zdravstvo, sanirati ćemo ga, neće biti dugova. Sjetite se 2012. kolega Linić, dati ćemo ovo, sanirati ćemo sa koliko 2 milijarde županijske bolnice na kraju mandata dospjele a ne naplaćene obveze u zdravstvu 2,5 milijarde kuna. To su činjenice, to su brojke i o tim brojkama može politizirati koliko god hoće, ali ih ne može prebrisati, jer u konačnici će opet to platiti hrvatski građani. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na zadnju raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle, tema je aktualna situacija u zdravstvu i nesposobnost aktualnog ministra da riješi probleme, ali evo na početku moram stati u obrane Ines Strenja Linić, dakle, kolege i kolegice ovo je poziv za sjednicu. Ovo je jedan materijal, ovo je drugi materijal, ovo je treći materijal. Ako to nije dovoljno za pripremu sjednice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, ne znam što jest. Sjednica je bila pripremljena, dobili su materijale, mogli smo se kvalitetno uključiti u raspravu, da je došao nadležni ministar. Međutim, nadležni ministar se hvali ovdje svojim operativnim zahvatima, umjesto da se hvali uspjesima i reformama koje je proveo u ministarstvu u resoru od kad ga vodi. Dakle, njegov posao nije više da operira tumore. Ako smatra da je bolji operater nego ministar, pa neka ide operirati. U HDZ-u ima puno liječnika, puno ih poznam, dobrih menadžera koji bi mogli voditi Ministarstvo zdravstva, na korist svih zaposlenih u zdravstvu, pa tako i medicinskih sredstava, kao što je rekla kolegica Linić kojih ima gotovo 39000 i koje je jučer gospodin ministar uvrijedio kao nitko do sada u povijesti sestrinstva. Dakle, ne doći na sjednicu, ne reći kako vidi rješenje u problemu sestrinstva je nešto što se u povijesti hrvatskog zdravstva sigurno nije dogodilo. A stanje u zdravstvu je loše, loše jer se dugovi gomilaju, loše jer je kolega Šuker puno nego 2015. kada je kolega Varga završio s svojim mandatom, tada je na listama čekanja bilo 400000 ljudi. Danas je milijun i 200000. Tri puta ima više ljudi na listama čekanja, dugovi su enormno povećani. Dospjeli dug, odnosno, ukupni dug, pitali ste, iznosi 8 milijardi i 200 milijuna kuna. Dospjeli donosi 3,9 milijardi, dospjeli dug koji treba sad platiti, a ukupni 8 milijardi. Istovremeno ono što je problem kojeg kolega Šuker želi umanjiti, dakle, po obavezi o Zakonu o zdravstvenom osiguranju, država mora uplatiti zdravstvu 4,2 milijarde kuna. Uplaćuje već godinama 2,5. Dakle, to je greška i bivših vlada. Ali sad je na vlasti HDZ. Pa prema tome, ako želi ispunjavati zakonske obveze a sabor je donio taj zakon, onda je dužna uplatiti u Ministarstvo zdravstva, u HZZO, 4,2 milijarde, a ne 2,5. Dakle, to je milijardu i 700 milijuna kuna manje. Pa pomnožimo to sa 4 godine i doći ćemo do duga od 8,2 milijarde. Prema tome, uskoro je novi proračun, u rebalansu toga nema, dakle, ništa se nije promijenilo i dalje ostaju 2,5 milijarde. Izvolite, gospodine, nema ministra financija, reći ću mu kasnije, izvolite ispuniti obveze koje je država preuzela prema Ministarstvu zdravlja. Ono što posebno želim reći, da u nekoliko navrata sam upućivao zastupnička pitanja ministru zdravstva, nudio mu rješenja, ukazivao na probleme, međutim, ništa od toga on nije udostojimo se učiniti. Dakle, ministar zapravo uopće ne razumije što znači upravljati sustavom zdravstva. Za njega je pojam troškovne učinkovitosti „Špansko selo“, pristup zdravstvenim uslugama on uopće ne razumije, kvaliteta zdravstvenih ishoda za njega ne postoji, … [[Govornik se ne razumije.]] ne zna ni što je. Dakle, on samo kaže, dajte mi novce, a kako te novce rasporediti, nikakvu reformu u ovom svom mandatu nije proveo. Kolegice i kolege, zdravlje je najveće bogatstvo. U programu HDZ-a pisalo je da će u ovom mandatu zdravlje biti dostupnije, sveobuhvatnije, da neće biti povećanje cijena dopunskog zdravstvenog osiguranja, a sve upravo sada suprotno radi ministar Kujundžić, dakle, on vara sve građane Hrvatske, pa tako i birače HDZ-a. Da li vi znate, da se lista čekanja za kardiovaskulne zahvate svakim danom sve više produžuje? Ako se i smanji, zašto se smanji? Zato što pacijenti koji čekaju zahvat umru, ne dočekaju red. A zašto ministar Kujundžić nešto ne poduzme. Evo, on operira najveće tumore, kaže. Pa zašto nešto ne poduzme da građanima Hrvatske operativni zahvati na srcu budu što dostupniji i da žive duže, zdravije i kvalitetnije. A nadam se da će ga premjer Plenković zamoliti ili zatražiti da se ispriča svim medicinskim sestrama i tehničarima koje je jučer duboko uvrijedio.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 181 Poslovnika, naime ukoliko se saziva tematska sjednica pojedinog odbora a taj odbor nema svoj Poslovnik onda se na rad odbora primjenjuje podredno odredbe Poslovnika za raspravu na plenarnoj sjednici. To znači da ukoliko Vlada nije predlagatelj, ukoliko predlagatelj nekog akta na nekoj tematskoj sjednici je pojedina udruga, zastupnici ili drugi ovlašteni predlagatelj onda je korektno ako se za zove, poštivajući odredbe Poslovnika korektno je ako se pozove predstavnika ministarstva da se ministarstvo o tome očituje i iznese stav Vlade. I onda se ako na takav dopis ministar ne odgovori i ne dođe onda kolegica Ines Strenja-Linić ima pravo. U ovom slučaju prozivati nekoga što nije došao a nije se imao prilike o tome očitovati na vrijeme nije u skladu sa Poslovnikom.
Hvala vam, samo malo. Dakle imam još povredu Poslovnika kolege Jovanovića. Ovako, nećemo to sada razrješavati, dakle očito da postoji određeni problem oko sazivanja tematskih sjednica, morati ćemo … … [[Upadica se ne čuje.]] morati ćemo dakle napraviti tu određene procedure kako se ovakve situacije ne bi ponavljale, da vidimo pod kojim uvjetima i na koji način će se održavati sjednice, tematske sjednice. … [[Upadica se ne čuje.]] E u redu, da dobro, nemojte sad, ne možemo mi sada tu polemizirati. Dakle tražiti ću dodatna objašnjenja i napraviti ćemo onda određene procedure svi zajedno kako bi tematske sjednice bile napravljene i organizirane u skladu sa Poslovnikom i sa nekim dobrim pravilima. Kolega Jovanović, izvolite.
Pa povrijeđen je članak 238. jer ovo što je sada citirao uvaženi predstojnik Kluba zastupnika HDZ-a ne stoji. Dakle članak 181., predsjednik Sabora zaprimljena izvješća radnih tijela dostavlja predlagatelju zakona i zastupnicima. Dakle ajmo ljudi, budimo ozbiljni i nemojmo jedno, i vi se slažete sigurno samnom, bizarno, apsurdno, bahato, nekorektno ponašanje ministra, braniti nepostojećim člancima Poslovnika. Ministra je pogriješio i treba se ispričati, meni se ne mora ispričati, treba se ispričati svim sestrama i svim članovima Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Nije morao on doći, mogao je poslati državnog tajnika, pomoćnika, ima ih hvala Bogu u Ministarstvu zdravstva dovoljno.
Nije kolega Bačić govorio o ponašanju ministra niti odgovornosti ministra nego je govorio o načinu na koji se saziva tematska sjednica i tu imamo određenih očito nedosljednosti jer postoje određeni propusti u samoj proceduri i u samim pravilima koje nismo jasno definirali kada su u pitanju tematske sjednice. Ali ja bih sada to završio, o tome ćemo razgovarati u drugoj nekoj prilici. Vidio sam dvije ruke, kolega Sinčić, kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e kako bi progovorio o stanju dužnika u RH.
Može. Stanju dužnika? Možete kolegice Linić.
Tražim stanku od 10 minuta kako bi progovorila o stanju u hrvatskom zdravstvu.
Javlja li se još netko? Ako ne, a oprostite, Marija Puh, HNS.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba HNS-a o smjeru razvoja kontinentalnog turizma.
Može. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika HDZ-a kako bi progovorio o aktualnom političkoj situaciji.
Može. Kolega Jovanović
U ime Kluba SDP-a oko aktualne situacije u hrvatskom zdravstvu.
Može. Onda imamo stanku do 9,45 sati. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Uzeo sam ovu stanku kako bih progovorio o teškom položaju dužnika u RH. Da je taj položaj težak to nije ništa novo, međutim danas ću progovoriti o jednom segmentu koji nije dobio dovoljno pozornosti u javnosti. Radi se naime o preprodaji dugova od strane naših građana. Znamo da je Ovršni zakon loš i da dozvoljava mnoge nepravilnosti, još je gore kada bez vašeg znanja i dozvole netko proda vaš dug i to za frakciju cijene nekoj agenciji za naplatu potraživanja i onda trpite danonoćni teror. Evo podijelio bih samo nekoliko iskustava naših građana. „Redovito mi se skida 1.-ga sa mirovine a oni uporno zovu svaki mjesec oko 15.-oga jer im kao još nije sjeo novac.“. „Imam mirovinu 1400 kuna, plaćam 480“. „Bolesna, operirala tumor, idem na kemoterapije, sve znaju i uporno svaki mjesec zovu i provjeravaju mogu li više platiti“. „Zovu cijele dane do navečer dok se ne javim, poludjeti ću.“. Zatim recimo iskustvo gospodina Martinovića „EOS Matrix šalje u firmu da se ovrši, tj. da se skida s plaće za dug. Niti napišu prema kome je dug, niti iznos niti išta nego upozoravaju poslodavca da će on biti ovršen ako se ne postupi kako su napisali.“. Iskustvo gospođe Žnjidarić redimo, EOS Matrix, „Majstori zovu moju susjedu koja ima 80 godina, jedva hoda i sa štapom mi nosi njihov broj da im se javim.“ „Na 20 tisuća kuna duga za Diners nabili su još 22 tisuće kuna kamata.“. Ili recimo iskustvo gospodina Sekulića, EOS Matrix, legalni kamatari, „Dugu Tele2 od 150kn preko njih je došao sa troškovima advokata na 1250 kuna za par mjeseci i svaki dan je rastao dok ga nisam platio.“. Ili recimo iskustvo gospođe Markanović, „Zovu 5 tisuća puta na dan, ako ne dobiju nas, zovu susjede, rodbinu, roditelje, u 6 ujutro u 9 navečer.“ „Ako od jednog ne dobiju uplatu idu na drugog supružnika, užas je što rade.“. Evo, još jedno, zadnje iskustvo koje ću podijeliti, gospodina Hendije, „B2 kapital, otac ima iskustva s njima, PBZ je prodao potraživanje i ovi ga maltretiraju svaki dan. Zovu masu puta dok se ne jave, zovu susjede.“. Ovo je strašno što se događa, to je kršenje ljudskih prava, ovo je nedopustivo. Kako bismo tome stali na kraj Živi zid upućuje u proceduru Zakon o zaštiti dužnika u posebnim slučajevima prijenosna tražbina. Ovaj zakon je lex specialis u odnosu na Zakon o obveznim odnosima. Unutra se propisuje nova praksa. Dakle ako bi vjerovnik htio predati dužnikov dug novom vjerovniku prvo se mora poslati obavijest dužniku da se to namjerava učiniti. Zatim mu se mora ponuditi pravo prvokupa da on za tu frakciju iznosa kupi dug. Ako dužnik to ne želi on može birati želi li se, želi li da se taj dug prenese na novog vjerovnika ili želi da ostane kod starog vjerovnika. Ako ipak dođe nakon pristanka dužnika do prijenosa duga na novog vjerovnika u tom slučaju nakon što je do toga došlo mora se poslati druga obavijest kada i u kojem iznosu je takva aktivnost napravljena. To je također jedna od nepravilnosti, jedna rupa koju su do sada koristili. Osim navedenih novina, ima ih još više, ne stignem ih sada za stankom sve obrazložiti, budemo kroz javnu raspravu. Ono što je svakako veoma važno reći da se dokida ovaj teror o kojem sam ranije govorio pa tako u članku 12 stoji, u slučaju prijenosa tražbine sa starog na novog vjerovnika, novi vjerovnik, u pravilu su to sada ove kojekakve agencije koje su za sitniš otkupile dugove, dakle one ne smiju kontaktirati dužnika u večernjim i noćnim satima te tijekom blagdana, kontaktirati dužnika u večernjim i noćnim satima te tijekom blagdana, kontaktirati dužnika na njegovom radnom mjestu, kontaktirati članove obitelji dužnika u vezi tražbine. Ako je obaviješten da i dužnik ima valjana opunomoćenika, u pravilu odvjetnika onda novi vjerovnik mora kontaktirati isključivo sa opunomoćenikom, a ne uznemiravati dužnika učestalim telefonskim pozivima ili elektroničnom komunikacijom. I ne smije se ono što je bilo učestalo prijetiti dužniku niti na koji način. Vrijeme je da se dokine kršenje ljudskih prava, vrijeme je da se dokine teror nad našim građanima. Ovaj zakon pokriva i rješava samo jedan od segmenata ovršne problematike koja je ogromna i za koju polako raste politička volja u Hrvatskoj da se trajno riješi. Eto, agencije za naplatu potraživanja više neće mirno spavati.
Hvala vam, hvala. Idemo na drugu raspravu, poštovana kolegica Ines Strenja-Linić, u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Komentar je potreban zbog jučerašnje pljuske svih 38 tisuća medicinskih sestara koje su očekivale rješenje svog statusa od aktualnog ministra. Vjerojatno većina od vas je čula za Flores Nightingale. Malo od vas zna da je u na ulasku u Britanski parlament su 4 biste. Jedna Nelsona kao vojskovođe, jedna Shakespeare, jedna Newtona i jedna ne britanske kraljice nego Flores Nightingale. Dakle to je primjer kako treba držati do nekih vrijednosti u društvu. A gdje smo mi? Kako Hrvatska podupire one koji će baš danas, njih 38 tisuća požrtvovno odraditi svoj radni dan na svojim radnim mjestima pomažući bolesnicima jer čine više od polovice ukupnog broja zdravstvenih djelatnika. To je ogromna brojka ali isto tako treba znati da od njih 38 tisuća čak 1800 je unazad 5 godina otišlo od Hrvatske a trenutno ih nedostaje za zadovoljenje svih potreba zdravstva više od 12 tisuća. Dakle jučer je bila sazvana tematska sjednica o položaju sestrinstva u RH i nedolaskom ministra pokazao je svoju ne brigu i indolentnost nakon što smo ga čekali pristojno 20-ak minuta, on nije sišao dolje i obratio se i došao na dogovorenu sjednicu sa svojim suradnicima i najavljeni. Na sjednicu na kojoj su bili više od tridesetak uglednih od medicinske struke, pripadnika sestrinske komore, sestrinskog sindikata, medicinskih fakulteta, veleučilišta, zdravstvenih fakulteta, udruga medicinskih sestara, njege, patronaže, sve one koji zapravo se brinu kako pomoći i podići status medicinskih sestara u Hrvatskoj. A radi se o prevažnoj temi i da bi sestrinstvo bilo priznato kao profesija, potreban je veliki angažman svih nas. Bez obzira na stranačku i osobnu preferenciju. Višegodišnja složena problematika u području temeljnog obrazovanja medicinskih sestara od nerazumijevanja sestrinstva kao samostalne profesije organizacijske neusklađenosti s potrebama za zdravstvenom njegom i razinama obrazovanja te izjednačavanje različitih razina obrazovanja, problem visokoškolskog obrazovanja te neusklađenost sa zakonodavstvom EU-a, problem je koji postoji već više od desetak godina a zadnjih 5 godina nikakav pomak u Hrvatskoj nije učinjen. Dakle, problem je zapošljavanja, problem je uvjeta rada, neodgovarajuće komunikacije sa različitim dionicima zdravstvenog sustava te u konačnici i odlazak velikog broja medicinskih sestara iz RH zbog traženja zaposlenja u zemljama članicama EU-a i bili su to razlozi sazivanja te tematske sjednice. Uz to treba naglasiti i višegodišnje zakidanje materijalnih prava medicinskih sestara, retrogradno gledano, medicinske sestre suočene su sa smanjenjem primanja i to zbog ukidanja koeficijenta, ukidanje dodataka na radni staž, neplaćanja prekovremenog rada, neadekvatno plaćene satnice, neisplate troškova prijevoza, smanjenje osnovica za jubilarne nagrade, zabrana zapošljavanja u javnim službama a nedostaje ih, što naposljetku je dovelo do smanjenja plaća i do 30% onih plaća koje su bile u razini od prije 10 godina. Uz sva navedena ukinuta materijalna prava medicinskih sestara, postoje drugi problemi s kojima su medicinske sestre svakodnevno suočene a dovode do samog ruba izdržljivosti u procesu rada. Dakle, poznato je da je manjak medicinskih sestara postaje sve veći problem i sve to se odražava i na kvalitetu zdravstvene zaštite. I zbog toga se opravdano postavlja pitanje da li trenutni broj medicinskih sestara može u teškim uvjetima rada izdržati sve zahtjeve poslodavaca i adekvatno odgovarati i za kvalitetno provođenje zdravstvene njege. Da zaključim, nema druge profesije koja je toliko važna a tako nepriznata i marginalizirana kao što su medicinske sestre odnosno sestrinstvo. Prava dimenzija problema poput obrazovnih, statusnih i stručnih, mnogima nije poznata, one samozatajno rade svoj posao, ali mi smo ti koji moramo pomoći da njihovi problemi pokušaju se počnu rješavati. Potrebni su novi temelji i sadržaj te novi model vođenja sestrinstva. Što treba poduzeti? Potrebno je izboriti ravnopravnost u obrazovanju i osigurati čitavu vertikalu obrazovanja. Medicinske sestre kao subjekti kao subjekti moraju utjecati na proces mijenjanja kulture i etike obrazovanja medicinske sestre što se osnažiti humanu i etičku dimenziju sestre i sestrinstva kao posebne zdravstvene profesije. Međutim, taj proces potrage za bojim sestrinstvom započet će onda kada negativni i nepoželjni aspekti i posljedice neprimjerene edukacije što uvjetuje po određenim položajima i marginalizirani utjecaj u bolnici unutar struke i javnosti bude prepoznat i one postanu netko koga ćemo zbilja cijeniti.
Zahvaljujem se. Vi ste ovdje govorili pretpostavljam o tematskoj sjednici, jel'? Jel' bilo kvoruma na toj sjednici?
… [[Govornik nije uključen.]]
Ne, ne, pitam vas jel' bilo kvoruma? Jer ja sam informiran da je sazvana sjednica mimo procedure, da nije bilo kvoruma, da nije bilo nikakvih materijala i da jednostavno ljudi nisu iz tog razloga došli na sjednicu. Dakle, da ona nije sazvana u skladu sa pravilima koje postoje u Hrvatskom saboru, da ljudi nisu bili izvješteni o tome što će se ustvari razgovarati jer nikakve materijale kao predsjednica odbora niste dostavili. Jel' to točno?
Mogu vas izvijestiti da su oni koji su vam to rekli, očito vas obmanuli, materijal pogotovo sestrinskog sindikata je bio dostavljen, poziv kao i svaka tematska sjednica bio je na vrijeme poslan, obaviješteni su i na prethodnoj sjednici i svi su na vrijeme došli. Nisu došli članovi pozicije, članovi HDZ-a nakon što su vidjeli da nije došao ministar. Svi drugi članovi odbora su došli…
…/Upadica predsjednik: Pitam jel' bilo kvoruma?/…
Sjednica je prekinuta zbog toga što nije došao ministar.
…/Upadica predsjednik: A jel' bilo kvoruma?/…
Naravno da nije kad nisu došli članovi HDZ-a koji su članovi odbora.
Znači nije bilo kvoruma. Dobro ja vas molim ipak da s obzirom da ste govorili o odboru, bilo bi korektno da izvijestite o svim elementima onoga što se jučer događalo jer očito da imamo problem s tim tematskim sjednicama.
Očito je zabranjeno članovima HDZ-a … [[Govornik nije uključen.]]
Ma to nemojte vi govoriti sad što je kome dozvoljeno i zabranjeno, ja vam kažem vi niste imali kvoruma, ovdje ste nastupali kao netko tko je prozvao ministra jer on nije došao, a nije očito došla ni većina zastupnika. Dakle, o tome moramo…
…/Upadica Strenja-Linić: Prvi put se desilo da članovi HDZ-a nisu došli na tematsku sjednicu./…
Pa nije samo članovi HDZ-a, ne čine većinu sami, to znadete jako dobro. Nema replike, ne možete replicirati. Nema replike, ovo je izlaganje bilo nakon stanke 5 minuta, ne možete meni replicirati. Idemo dalje, treća je poštovana zastupnika Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, ja bi se danas u svojem govoru željela osvrnuti na naš razvoj kontinentalnog turizma i smjer kojim kontinentalni turizam ide. Naime, svi smo imali priliku vidjeti promotivni spot Hrvatske turističke zajednice koji je neki dan predstavljen u Londonu i definitivno pozdravljam izradu takvog spota koji prezentira Hrvatsku kao turističku destinaciju i definitivno podržavam i činjenicu da su se u izradu spota uključile i poznate osobe na svjetskim razmjerima jer svaka promocija Hrvatske je korak više u privlačenju turista i na kraju krajeva korak više prema boljim rezultatima. No gledajući spot žalosti me i zabrinjava jedna činjenica a to je ta da je iz ne znam kojeg razloga ponovno izostavljen čitav niz posebnosti kontinentalne Hrvatske. Gledajući spot na neki način može se protumačiti da Hrvatska je do Zagreba i da ništa sjevernije iznad Zagreba ne postoji u našoj turističkoj ponudi, a i samim time u našoj Hrvatskoj. Bogato područje sjevernije od Zagreba je područje bogato kulturnom baštinom od koje je velik dio te kulturne baštine na UNESCO-ovoj listi zaštićene kulturne baštine. Mnoge prirodne ljepote od kojih su Lonjsko polje, Drava, Dunav. Zar oni svi ne vrijede dovoljno da dobe neku sekundu u spotu? Eno gastro ponuda koji taj dio Hrvatske ima je ponuda na kojoj nam definitivno zavide brojne destinacije i sama pomisao na zagorske štrukle, na bućnicu, na međimursku gibanicu, mlince je nešto što iznova privlači turiste i što vraća nam konstantno goste natrag. Da li oni nisu zaslužili niti jednu sekundu u promotivnom spotu Hrvatske turističke zajednice? Manifestacije koje se održavaju na tom području i koje odavno privlače posjetitelje izvan Hrvatske poput recimo Špancirfesta koji je očito s razlogom ove godine dobio nagradu na danima turizma kao turistički događaj godine. Pa na kraju krajeva i moje Zagorje, moja bajka na dlanu zar sve to nije dovoljno da bude dio objedinjene turističke ponude Republike Hrvatske? Smatram da je naprosto sramotno da se Hrvatska ne ponosi svjetski poznatim muzejem krapinskog neandertalca, nacionalnim svetištem Marija Bistrica koji je ujedno i riznica tradicije i baštine koju je prepoznao i priznao čak i UNESCO. Imamo najpoznatije selo na svijetu Kumrovec koji dolaze posjetiti ljudi iz dalekog, dalekog svijeta. Toplice koje su nam na žalost još za sad ogroman, nedovoljno iskorišten potencijal zdravstvenog turizma. Zar oni nisu dovoljno atraktivni i dostojni bilo koje sekunde u spotu koji prezentira hrvatski turizam. Vrijede li te županije, gradovi i općine manje? Vrijedi li njihov trud u razvoju turizma manje, a uvjeravam vas da je trud u razvoju turizma u tom području izniman. Na kraju krajeva vrijedi li turizam na kontinentu manje? Ne i to pokazuju rezultati, rezultati iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu su sve sjajniji i sve bolje. U periodu od siječnja do listopada ove godine na kontinentu je ostvareno 16% više noćenja nego u protekloj godini, a od toga najviše noćenja, porast noćenja ostvaren je u karlovačkoj i u Krapinsko-zagorskoj županiji. Da li je ovo način na koji ćemo razvijati turizam 365? Da li je ovo smjer ujednačenog pristupa turističkoj ponudi Hrvatske? Da li je ovo način na koji želimo Hrvatsku predstaviti kao jedinstvenu turističku destinaciju? Bojim se da nije. Hvala.
Četvrti klub zastupnika je Hrvatska demokratska zajednica i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nekako u ovom Visokom domu se uvriježilo da se ponaša kako god tko hoće. Međutim, u ni jednom segmentu našeg života se ne može netko ponašati kako hoće nego ili mu je netko propisao pravila po kojima će se ponašati, a netko je ta pravila usvojio. Tako smo mi u ovom Visokom domu usvojili Poslovnik, Poslovnik koji je naslijeđen od prethodne parlamentarne većine s kojima se o nekim stvarima slagali nismo itd. To je nebitno. Ali on je tu i mi moramo radit po njemu. I jedno pitanje kolegice i kolege svima nama. Da li predsjednik Sabora može sazvat sjednicu Sabora i staviti točku dnevnog reda za koju nije dobio materijale od predlagatelja bez obzira da li je to Vlada, da li je to zastupnik, da li je to netko drugi. Ne može. Da li predsjednik odbora analogno tome može sazvat sjednicu odbora bez da materijale netko pripremi i da materijale proslijedi nekome drugome. Toliko o tome. Možemo mi izmišljati, paradirati, radit što hoćemo međutim pravila se u životu držat moramo. Jer ako se ne držimo i loših pravila to nas vodi u anarhiju. Toliko o tematskim sjednicama i toliko o prozivanjima. Pitanje da li bi da nije došlo do onog slučaja verbalnog incidenta danas se uopće razgovaralo o ovome na ovakav način. Međutim, svima nama pitanje da li ćemo se držat pravila koje smo sami donijeli tu. Slagali se sa njima ili ne slagali ili ćemo u ovom Saboru napravit anarhiju, to je jedno. Drugo. Ja bih vrlo rado sve svoje rasprave u proteklih oho, ho godina i kao ministar i vladajući i oporbeni zastupnik volio staviti ovako, pa da se vidi tko je dosljedan, tko nije dosljedan. Jedno pitanje. Koliko je stvarno danas hrvatsko zdravstvo dužno? Kolike su dospjele obveze i kolike su obveze hrvatskog zdravstva. Druga stvar, kolegice i kolege pogledajte rebalans proračuna 2000., pogledajte rebalans proračuna 2004., pogledajte rebalans proračuna 2008., pogledajte rebalans proračuna 2012. i pogledajte ovaj današnji rebalans proračuna. I znate što je jedino poveznica zajednička između tih svih proračuna? Da se o tim rebalansima proračuna bez obzira koja politička opcija zato i jesam krenuo 2000. jedna zajednička stvar svih tih proračuna je da se rebalansom proračuna osigurava milijardu i više kuna za sanaciju dugova u zdravstvu. Dakle, to je činjenica od koje mi naprosto ne možemo pobjeći. I sad je pitanje da li ćemo mi danas prilikom rasprave o ovom rebalansu proračuna otvorit to pitanje, o njemu kritički progovoriti i reći naprosto nešto što je istina. Ja se sjećam kad je tu kolega predlagao, mislim kolega Varga predlagao da se riznica izdvoji, iz riznice izdvoji zdravstvo i da će se s tim riješiti svi problemi. Tada smo mi kojima je to malo bliža struka financije govorili da se s tim u principu neće riješiti ništa jer riznica nema veze s onim što je stvarni … [[Govornik se ne razumije.]] zdravstva. I vi danas kad pogledate financijsko izvješće HZZO i kad pogledate izvješće o izvršenju proračuna za 2010. pa ćete vidjeti da je to izvješće, daleko, i 2011. daleko transparentnije od ovoga danas. I nešto što je činjenica i što je istina. Da li smo mi politički, svi bez obzira, zato jesam govorio o godinama, kada je 2 mandata bila na vlasti SDP, dva puta HDZ, sa različitim koalicijama iza Živog zida praktički nitko nije sudjelovao u tim koalicijama. Priznati sebi činjenicu, ili će netko napraviti reforme u zdravstvu ili ako hoćemo napraviti zdravstvo bez dugova, onda je to 0,5% BDP ili 0,5% veći deficit državnog proračuna. To je činjenica. Činjenica od koje ne možemo pobjeći. Jer ako to ne napravimo, rebalans proračuna neke nove sljedeće Vlade za 3 godine, prvi će biti identičan. Kažem vam uzmite kolegice i kolege, 2008. 11, 12 mjesec copy paste ovoga danas, milijarde od 200 milijuna za zdravstvo, sanirati ćemo ga, neće biti dugova. Sjetite se 2012. kolega Linić, dati ćemo ovo, sanirati ćemo sa koliko 2 milijarde županijske bolnice na kraju mandata dospjele a ne naplaćene obveze u zdravstvu 2,5 milijarde kuna. To su činjenice, to su brojke i o tim brojkama može politizirati koliko god hoće, ali ih ne može prebrisati, jer u konačnici će opet to platiti hrvatski građani. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na zadnju raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle, tema je aktualna situacija u zdravstvu i nesposobnost aktualnog ministra da riješi probleme, ali evo na početku moram stati u obrane Ines Strenja Linić, dakle, kolege i kolegice ovo je poziv za sjednicu. Ovo je jedan materijal, ovo je drugi materijal, ovo je treći materijal. Ako to nije dovoljno za pripremu sjednice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku, ne znam što jest. Sjednica je bila pripremljena, dobili su materijale, mogli smo se kvalitetno uključiti u raspravu, da je došao nadležni ministar. Međutim, nadležni ministar se hvali ovdje svojim operativnim zahvatima, umjesto da se hvali uspjesima i reformama koje je proveo u ministarstvu u resoru od kad ga vodi. Dakle, njegov posao nije više da operira tumore. Ako smatra da je bolji operater nego ministar, pa neka ide operirati. U HDZ-u ima puno liječnika, puno ih poznam, dobrih menadžera koji bi mogli voditi Ministarstvo zdravstva, na korist svih zaposlenih u zdravstvu, pa tako i medicinskih sredstava, kao što je rekla kolegica Linić kojih ima gotovo 39000 i koje je jučer gospodin ministar uvrijedio kao nitko do sada u povijesti sestrinstva. Dakle, ne doći na sjednicu, ne reći kako vidi rješenje u problemu sestrinstva je nešto što se u povijesti hrvatskog zdravstva sigurno nije dogodilo. A stanje u zdravstvu je loše, loše jer se dugovi gomilaju, loše jer je kolega Šuker puno nego 2015. kada je kolega Varga završio s svojim mandatom, tada je na listama čekanja bilo 400000 ljudi. Danas je milijun i 200000. Tri puta ima više ljudi na listama čekanja, dugovi su enormno povećani. Dospjeli dug, odnosno, ukupni dug, pitali ste, iznosi 8 milijardi i 200 milijuna kuna. Dospjeli donosi 3,9 milijardi, dospjeli dug koji treba sad platiti, a ukupni 8 milijardi. Istovremeno ono što je problem kojeg kolega Šuker želi umanjiti, dakle, po obavezi o Zakonu o zdravstvenom osiguranju, država mora uplatiti zdravstvu 4,2 milijarde kuna. Uplaćuje već godinama 2,5. Dakle, to je greška i bivših vlada. Ali sad je na vlasti HDZ. Pa prema tome, ako želi ispunjavati zakonske obveze a sabor je donio taj zakon, onda je dužna uplatiti u Ministarstvo zdravstva, u HZZO, 4,2 milijarde, a ne 2,5. Dakle, to je milijardu i 700 milijuna kuna manje. Pa pomnožimo to sa 4 godine i doći ćemo do duga od 8,2 milijarde. Prema tome, uskoro je novi proračun, u rebalansu toga nema, dakle, ništa se nije promijenilo i dalje ostaju 2,5 milijarde. Izvolite, gospodine, nema ministra financija, reći ću mu kasnije, izvolite ispuniti obveze koje je država preuzela prema Ministarstvu zdravlja. Ono što posebno želim reći, da u nekoliko navrata sam upućivao zastupnička pitanja ministru zdravstva, nudio mu rješenja, ukazivao na probleme, međutim, ništa od toga on nije udostojimo se učiniti. Dakle, ministar zapravo uopće ne razumije što znači upravljati sustavom zdravstva. Za njega je pojam troškovne učinkovitosti „Špansko selo“, pristup zdravstvenim uslugama on uopće ne razumije, kvaliteta zdravstvenih ishoda za njega ne postoji, … [[Govornik se ne razumije.]] ne zna ni što je. Dakle, on samo kaže, dajte mi novce, a kako te novce rasporediti, nikakvu reformu u ovom svom mandatu nije proveo. Kolegice i kolege, zdravlje je najveće bogatstvo. U programu HDZ-a pisalo je da će u ovom mandatu zdravlje biti dostupnije, sveobuhvatnije, da neće biti povećanje cijena dopunskog zdravstvenog osiguranja, a sve upravo sada suprotno radi ministar Kujundžić, dakle, on vara sve građane Hrvatske, pa tako i birače HDZ-a. Da li vi znate, da se lista čekanja za kardiovaskulne zahvate svakim danom sve više produžuje? Ako se i smanji, zašto se smanji? Zato što pacijenti koji čekaju zahvat umru, ne dočekaju red. A zašto ministar Kujundžić nešto ne poduzme. Evo, on operira najveće tumore, kaže. Pa zašto nešto ne poduzme da građanima Hrvatske operativni zahvati na srcu budu što dostupniji i da žive duže, zdravije i kvalitetnije. A nadam se da će ga premjer Plenković zamoliti ili zatražiti da se ispriča svim medicinskim sestrama i tehničarima koje je jučer duboko uvrijedio.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 181 Poslovnika, naime ukoliko se saziva tematska sjednica pojedinog odbora a taj odbor nema svoj Poslovnik onda se na rad odbora primjenjuje podredno odredbe Poslovnika za raspravu na plenarnoj sjednici. To znači da ukoliko Vlada nije predlagatelj, ukoliko predlagatelj nekog akta na nekoj tematskoj sjednici je pojedina udruga, zastupnici ili drugi ovlašteni predlagatelj onda je korektno ako se za zove, poštivajući odredbe Poslovnika korektno je ako se pozove predstavnika ministarstva da se ministarstvo o tome očituje i iznese stav Vlade. I onda se ako na takav dopis ministar ne odgovori i ne dođe onda kolegica Ines Strenja-Linić ima pravo. U ovom slučaju prozivati nekoga što nije došao a nije se imao prilike o tome očitovati na vrijeme nije u skladu sa Poslovnikom.
Hvala vam, samo malo. Dakle imam još povredu Poslovnika kolege Jovanovića. Ovako, nećemo to sada razrješavati, dakle očito da postoji određeni problem oko sazivanja tematskih sjednica, morati ćemo … … [[Upadica se ne čuje.]] morati ćemo dakle napraviti tu određene procedure kako se ovakve situacije ne bi ponavljale, da vidimo pod kojim uvjetima i na koji način će se održavati sjednice, tematske sjednice. … [[Upadica se ne čuje.]] E u redu, da dobro, nemojte sad, ne možemo mi sada tu polemizirati. Dakle tražiti ću dodatna objašnjenja i napraviti ćemo onda određene procedure svi zajedno kako bi tematske sjednice bile napravljene i organizirane u skladu sa Poslovnikom i sa nekim dobrim pravilima. Kolega Jovanović, izvolite.
Pa povrijeđen je članak 238. jer ovo što je sada citirao uvaženi predstojnik Kluba zastupnika HDZ-a ne stoji. Dakle članak 181., predsjednik Sabora zaprimljena izvješća radnih tijela dostavlja predlagatelju zakona i zastupnicima. Dakle ajmo ljudi, budimo ozbiljni i nemojmo jedno, i vi se slažete sigurno samnom, bizarno, apsurdno, bahato, nekorektno ponašanje ministra, braniti nepostojećim člancima Poslovnika. Ministra je pogriješio i treba se ispričati, meni se ne mora ispričati, treba se ispričati svim sestrama i svim članovima Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Nije morao on doći, mogao je poslati državnog tajnika, pomoćnika, ima ih hvala Bogu u Ministarstvu zdravstva dovoljno.
Nije kolega Bačić govorio o ponašanju ministra niti odgovornosti ministra nego je govorio o načinu na koji se saziva tematska sjednica i tu imamo određenih očito nedosljednosti jer postoje određeni propusti u samoj proceduri i u samim pravilima koje nismo jasno definirali kada su u pitanju tematske sjednice. Ali ja bih sada to završio, o tome ćemo razgovarati u drugoj nekoj prilici. Poštovane kolegice i kolege. U skladu sa člankom 247. Poslovnika Hrvatskog sabora, predlažem da od sljedeće tri točke provedemo objedinjenu raspravu, to su točke: - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2017. godine i prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine. - Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. i projekcija za 2018. i 2019. godinu Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu i projekcija planova za 2018. i 2019. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 217 Ako nitko nema ništa protiv ovog prijedloga, mi ćemo onda provesti objedinjenu raspravu. Predlagatelj tih akata je Vlada Republike Hrvatske. I kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se odredbe članaka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Kako su objedinjene tri točke, ja ću za svaku od njih reći ono što je najvažnije uvodno i naravno u tijeku rasprave tu sam zajedno sa svojim kolegicama i kolegom, odgovoriti na sva pitanja, komentare, sugestije i slično. Krećemo od polugodišnjeg izvještaja državnog proračuna za prvo polugodište 2017. godine koji je pripremljen i napravljen u skladu sa Zakonom o proračunu. Dakle, Nacrt ovog prijedloga polugodišnjeg izvještaja sadrži i opći i posebni dio državnog proračuna zajedno sa čitavim nizom obrazloženja izvještaja i dokumenata koji su i predviđeni samim zakonom. U kratkim crtama ono što je unutra, odnosno da prezentiram. Dakle, makroekonomski pokazatelji kao sastavni dio, pregled onoga što se događalo prvih šest mjeseci prije svega treba reći, dakle stopa gospodarskog rasta od 2,7% temeljem službenih podataka objavljenih od Državnog zavoda za statistiku. Ono što je važno reći da kada se malo dublje proanaliziraju ti podaci kao što je bio slučaj i prethodne godine. Najveći doprinos tom rastu dolazi od domaće potražnje, dakle poglavito osobne potrošnje i investicija. To je nešto što smo između ostalog također sjećate se i sami u poreznoj reformi rekli da nam je jedna od osnovnih ideja i misli vodilja kod poreznog rasterećenja i pojednostavljivanja poreznih propisa kako bismo između ostalog dali jedan dodatni poticaj prije svega investicijskoj aktivnosti u RH, dakle investicijama koje će biti prema dodanoj vrijednosti orijentirane, prema novom zapošljavanju potencijalno naravno i prema izvozu koji kada gledate pojedinačno u prvih šest mjeseci ostvario najveću stopu rasta. Međutim, hrvatsko gospodarstvo je i dalje, ima dosta visoku razinu uvozne ovisnosti pa taj dobar rezultat izvoza roba i usluga i sigurno treba čestitati hrvatskim izvoznicima, bilo roba, bilo usluga. Naravno međutim kada gledate onaj ukupni efekt neto izvoza on je praktički neutralan, odnosno na neki način taj uvoz također eliminira, odnosno neutralizira dobre rezultate izvoza. Nakon dosta dugog vremena u prvom polugodištu ove godine inflacija je u pozitivnom teritoriju. Dakle, već smo ja bih rekao tri godine praktički bilježili trendove deflacije negativnih stopa indeksa potrošačkih cijena. U prvih šest mjeseci ona je iznosila 1,1%. Najviše tome je doprinio rast cijena goriva i maziva za osobna prijevozna sredstva. Što se tiče ovih visoko frekventnih indikatora koji dolaze s rashodne strane BDP-a najveći rast koji treba apostrofirati u prvih šest mjeseci promet od trgovine na malo oko 5%, industrijska proizvodnja nastavlja pozitivne trendove iz 2016. Nešto sporije stope rasta 2,1. Međutim, isto tako treba apostrofirati da imamo ponovno rast indeksa građevinskih radova. Dakle i sami dobro znamo proteklih poglavito period u razdoblju recesije krenuvši od visoke predrecesijske baze u građevini. Imali smo razdoblje zaista konstantnih stopa pada građevinskih radova, što znači da evo sada 2017. vidimo taj porast od 1,7%. Noćenje i dolasci turista u prvih šest mjeseci možda nisu oni presudni indikatori za turističku sezonu, to je više naravno bitno za spomenuti u trećem tromjesečju. Ali svejedno treba spomenuti da su noćenja turista zabilježila rast u prvih šest mjeseci od 23,2%. Svi ovi indikatori koje spominjem koliko god su važni za pojedine gospodarske subjekte i njihove zaposlene u pojedinim segmentima. Naravno bitni su za cjelokupno gospodarstvo i poglavito iz perspektive i aspekta tržišta rada i ovdje se vidi naravno daljnji trend smanjivanja stope nezaposlenosti. Ali mislim da sam ja i nekoliko puta i u Hrvatskom saboru jasno govorio da meni je uvijek puno važnije i nama svima u Vladi gledati indikatore i pokazatelje stope rasta zaposlenosti. To je dakle ono što je sigurno kud i kamo relevantnije i to se također vidi kao pozitivan pokazatelj u prvih šest mjeseci. Što se tiče prihodne strane državnog proračuna ukupni prihodi državnog proračuna u prvom polugodištu ostvareni su u iznosu od 58,3 milijarde kuna što je blizu onoga možemo reći tako polugodišnjeg plana. Obično podijelimo godinu na dva jednaka dijela, iako gledano iz perspektive sezonalnosti unutar godine treći i četvrti kvartal, odnosno tromjesečje nešto više doprinose tako da je ovo ostvareno u iznosu 47,9% plana. Na međugodišnjoj razini to je porast od 3 i pol posto. Ono što najviše gledamo sigurno su porezni prihodi, dakle ono što stvaramo unutar naravno domaće ekonomije i gospodarstva. Porezni prihodi u prvom polugodištu ostvareni su 2,4% više nego u prvom polugodištu 2016. i iznosili su 35,1 milijardu kuna što je 48,2 godišnjeg plana. U sljedećoj točki ću nešto malo detaljnije govoriti o poreznim prihodima poglavito onima koji su bolji od plana i koji su sigurno pokazali da je porezna reforma bio korak u dobrom smjeru, u pravom smjeru, jer to porezno rasterećenje evidentno koliko je dobro za poslodavce za građane, tako je isto dobro i za državni proračun jer imamo taj efekt povrata. Ono što bih apostrofirao kod izvršenja proračuna u prvih šest mjeseci je naravno rashodna strana državnog proračuna. Ukupni rashodi državnog proračuna ostvareni su u iznosu 59,9 milijardi kuna što je 46,6% godišnjeg plana u odnosu na isto razdoblje prethodne godine nekakvih 1,2 milijarde kuna više. Rashodi za zaposlene gledano po ekonomskoj klasifikaciji oni nisu pojedinačno gledano najvažniji. Naravno mirovine su na prvom mjestu, ali po ekonomskoj klasifikaciji po redu rashodi za zaposlene u prvih šest mjeseci ostvareni ili izvršeni su u iznosu od 12,9 milijardi kuna što je 48,7% planiranih rashoda. Na to povećanje i na to izvršenje u prvih šest mjeseci najveći dio i najveći doprinos ili značaj tome ide iz perspektive postignutog dogovora, iz potpisanog sporazuma krajem prošle godine sa sindikatima i predstavnicima zaposlenih u državnim službama. Ali u isto vrijeme vi znate da je Vlada donijela jednostranu odluku da takav rast, osnovica od 2% s 1. veljače prati i za javne službenike tako da je taj efekt u prvih šest mjeseci već vidljiv. Isto tako naravno već uobičajena praksa povećanja osnovice za onih 0,5% za tzv. minuli rad. Materijalni rashodi su izvršeni u iznosu od 5,3 milijarde kuna što predstavlja 42,3% planiranih sredstava. Najveća povećanja evidentirana su na rashodima koji se između ostaloga tiču i na povlačenju europskih sredstava. Međutim, ono što je posebno važno je i situacija da smo već u prvih šest mjeseci imali jednu intervenciju prema zdravstvenom sektoru. Vjerujem da ćemo i u tijeku rasprave imati dosta komentara i rasprave na temu zdravstva. Ali već prvih 6 mjeseci bio je onaj prvi inicijalni transfer od 200 milijuna kuna najvećim djelom gdje je išao prema veledrogerijama. Što se tiče financijskih rashoda, oni su izvršeni u iznosu od 5,2 milijarde kuna ili 48,9% planiranih rashoda, njih su za u prvih 6 mjeseci 225,7 milijuna kuna u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Dakle, nekoliko puta ću se referirati sada i tijeku rebalansa i rasprave, vjerujem da ćete prepoznati da upravo ova stavka rashoda gdje jednim odgovornim, efikasnim i pametnim upravljanjem javnim dugom koristimo naravno i okolnosti međunarodnih i domaćih financijski tržišta a isto tako činimo ono što je zapravo najvažnije, a to je da smanjujemo rashode za kamate. I nekoliko puta sam o tome govorio koliko je važno to iz perspektive državnog proračuna i svih nas skupa kao poreznih obveznika koji time zapravo otvaramo prostor za puno efikasnije i bolje upravljanje i korištenje proračunskim sredstvima. Isto tako imamo izravni i neizravni naravno pozitivne reperkusije na trošak kako cijene duga tako i kapitala za naše poduzetnike, poslodavce a naravno i za građane odnosno za sve porezne obveznike. Rashodi za subvencije izvršeni su u prvih 6 mjeseci u iznosu od 3,5 milijarde kuna što predstavlja 54,2% planiranih sredstava obzirom da najveći dio kod subvencija se odnosi na poljoprivredu a upravo njihova realizacija je relativno veća u prvoj polovici godine onda i ovaj podatak da smo preko 50% izvršili u prvih 6 mjeseci ne treba čuditi odnosno baš suprotno je u skladu i sa nekakvim očekivanjima. Inače najznačajniji iznos upravo ponavljam i u poljoprivredi, izravna plaćanja u poljoprivredi, mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda 1,8 milijardi kuna, mjere ruralnog razvoja 680 milijuna kuna. Što se tiče pomoći danih u inozemstvo i unutar opće države, one su izvršene u prvih 6 mjeseci u iznosu 6,3 milijarde kuna što je čak i ispod 40% planiranih sredstava za ovu godinu. Najznačajniji dio odnosi se na naš doprinos ili kontribuciju proračunu EU-a, sve u skladu ja bi rekao sa formulom, algoritmom, ustaljenom praksom koja vrijedi za sve države članice pa tako i za RH i sukladno tome mi ispunjavamo svoje obveze na mjesečnoj bazi. Što se tiče naknada građanima i kućanstvima, u prvih 6 mjeseci oni su izvršeni u iznosu od 22,8 milijardi kuna što predstavlja 49,4% planiranih sredstava, tu pojedinačno gledano i ukupno gledano najznačajnija stavka su mirovine i mirovinska primanja koja su izvršene u iznosu od 18,6 milijardi kuna ili 49,8% planiranih sredstava. Naravno da tu imamo nekoliko razloga za to, sjedne strane efekt prijenosa iz mjera iz 2016. godine, nakon toga naravno i indeksacija mirovina koja je u travnju mjesecu 2007. bila skromna ali i dalje pozitivna 0,65% te naravno primjene broja i strukture korisnika mirovina, dakle priljev novih umirovljenika. Inače, naknade u socijalnoj skrbi su izvršene u iznosu u 1,2% milijarde kuna, doplatak za djecu u iznosu 690 milijuna kuna. Što se tiče ostalih rashoda oni su izvršeni u iznosu 2,9 milijardi kuna što čini 46,2% planiranih sredstava, najveći dio odnosi se na transfere prema željezničkoj i zračnoj infrastrukturi, 940 milijuna kuna, praktički financirano iz europskih sredstava. Transfer hrvatskim autocestama, hrvatskim željeznicama, infrastrukturi, sukladno zakonskoj regulativi, vi znate da onih 20+20 lipa ide svakom od ovih poduzeća koji se iz perspektive izvještaja koji prilažemo Hrvatskom saboru tretiraju van obuhvata centralne države ali prema ESI 2010, sve je to dio opće države kao i brojna druga poduzeća u većinskom ili pretežitom vlasništvu RH. Što se tiče rashoda za nabavu nefinancijske imovine, one su izvršene u iznosu 987,3 milijuna kuna što je 24,6% plana, uobičajena dinamika zbog procesa ugovaranja i izvođenja radova koji dolaze na naplatu u pravilu u drugoj polovici godine. Također uz državni proračun prilaže se i izvještaj ili izvršenje izvan proračunskih korisnika, njih 6 koji su sastavni dio ovoga izvještaja ali ih naravno nadopunjujemo sa svim preostalima u konsolidaciju. Ukupni prihodi tih 6 izvanproračunskih korisnika u prvom polugodištu iznosili su 14,9 milijardi kuna, najveći dio toga otpada naravno na prihode HZZO-a, oni su 11,5 milijardi, Hrvatskih voda 1,2 milijardi, Hrvatskih cesta 890, te Državne agencije za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga 751 milijun kuna. Ukupni rashodi izvanproračunskih korisnika izvršeni su u iznosu od 13,9 milijardi kuna. Kada to sve na neki način skupa zbrojimo i oduzmemo, krenuvši od prve razine, a to je razina državnog proračuna, prihodi minus rashodi koje sam upravo predstavio i prezentirao, u prvih 6 mjeseci su pokazali manjak državnog proračuna od 1,6 milijardi kuna ili 0,4% projiciranog, planiranog BDP-a. Uspoređujući sa istim razdobljem prethodne godine, a prethodna godina je, sjećate se i sami kod predstavljanja bila također prezentirana kao povijesno najbolji rezultat u smislu izvršenja prvih 6 mjeseci a onda je bilo jako puno naravno neće reći kritika, odnosno sugestija ili komentara da smo tada bili pod režimom privremenog financiranja obzirom na izbore krajem 2015. i da je manje-više prva tri mjeseca 2016. izvršenje bilo proračuna zadano. U odnosu na taj jako dobar rezultat, povijesno najbolji 2016., mi 2017. imamo situaciju da smo 800 milijuna kuna još manji deficit ostvarili u prvih 6 mjeseci ove godine. Kada tome dodate izvršenje izvanproračunskih korisnika koji su u suficitu 971 milijun kuna u prvih 6 mjeseci, kada tome dodate i ostale izvanproračunske korisnike koji ulaze u obuhvat sukladno metodologiji ESI 2010, dakle ona koja je usporediva sa podacima svih drugih zemalja članica EU-a i koje EUROSTAT prati i objavljuje te kada naravno dodate izvršenje proračuna naših jedinica lokalne i područne samouprave, proračun opće države u prvih 6 mjeseci 2017. godine je u suficitu u višku 35 milijuna kuna. Daklem trošimo onoliko koliko stvaramo i koliko imamo, pokazujemo odgovorno, transparentno i dobro upravljanje javnim financijama, proračunskim javnim financijama, proračunskim sredstvima i činimo dodatni doprinos kao jedan važni integralni element ukupne politike upravljanje javnim dugova, a to je njegovo daljnje smanjivanje, koje evidentno i 2017. taj trend smanjivanja udjela javnog duga će se nastaviti. Ponavljam još jedanput, to je na neki način jedna nova riječ ili novi termin koji se do sada u javnim financijama baš i nije puno koristio, najviše do čega smo došli je situacija sa primarnim suficitom, ali evo u prvih 6 mjeseci ove godine i ukupni suficit, dakle, višak prihoda nad rashodima za 35 milijuna kuna. Uz ovaj izvještaj koji sam upravo prezentirao, sastavni dio izvještaja je naravno i polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila, fiskalno povjerenstvo, dakle, sastavljeno od nezavisnih stručnjaka i ljudi koji svojom i akademskim i općenito radom, doprinose kvalitetu i poboljšanju, problematike, odnosno, rasprave o problematici javnih financija, naravno u Hrvatskom saboru sa predsjedanje predsjednice saborskog Odbora za financije i državni proračun. Vi znate da imamo postojeći zakonski okvir, koji je, ja ću reći, vrlo otvoreno i iskreno, već nekoliko puta sam o tome rekao, vrlo zapravo umjeren u tom smislu, dakle, ta fiskalna pravila i nisu toliko striktna, dakle, samo se prati kretanje rashodne strane proračuna i vrlo jednostavno sa jednom rečenom mogu zaključiti da je u prvih 6 mjeseci ispunjeno to fiskalno pravilo. Ali, isto tako mogu najaviti da ćemo kroz izmjene zakona o fiskalnoj odgovornosti pojačati sami sebi ta pravila da na neki način dodatno stvorimo jedan pojačani i jači okvir fiskalne odgovornosti i upravljanja javnim financijama. Što se tiče rebalansa proračuna, odnosno, prijedloga izmjena i dopuna državnog proračuna RH, dakle, osnova za njegovo podnošenje i raspravu u Hrvatskom saboru je dobrim dijelom i već rješenja o izvršenju proračuna u privih 6 mjesecu. Ja mogu samo ponoviti i reći da su ovi pozitivni makro ekonomski pokazatelji nastavljeni i u nastavku godine. I za nas, iako nemao službene podatke, Državnoga zavoda za statistiku, HNB, o trećem tromjesečju BDP-a, o turističkoj sezoni, ali mi sa sigurnošću možemo reći, da je ovo treće tromjesečje zaista bilo, po mnogo čemu i rekordno. Poglavito u smislu turističke sezone, ali i nekih drugih elemenata i djelovao hrvatskog gospodarstva i da ona projekcija koju smo originalno stavili u prijedlogu proračuna državnoga za 2017. ostaje i dalje, a to je stopa gospodarskog rasta od 3,2%. Svi ti pozitivni makroekonomski indikatori, pokazatelji se naravno transferiraju i pretaču na prihodnu stranu proračuna. Maloprije sam nešto govorio o njoj, sad ćemo ići nešto detaljnije, dakle, izmjenama i dopunama državnog proračuna za 2017. g. proračunski prihodi povećavaju se za 876 milijuna kn. Točno 875,8 milijuna kn. U odnosu na prvotni plan, uspoređujemo sad brojke u odnosu na onaj plan, koju je Hrvatski sabor izglasao kao prijedlog državnog proračuna za 2017. g. E sada kada tih 875,8 milijuna malo detaljnije pogledamo, najveći dio rasta, prihoda, a to je 2 milijarde kuna, dolazi, odnosno 2,3 milijarde kn dolazi od povećanja poreznih prihoda, poglavito u segmentima poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost. Još jedanput apostrofiram, vi znate, da je porez na dobit bio jedan od ključnih stupova porezne reforme, uz sveopće porezno rasterećenje, upravno smo u tom segmentu uz porez na dohodak, izvršili najveće prilagodbe, odnosno, najveća smanjivanja poreznog opterećenja. Porezna stopa je smanjena sa 20% na 18%, odnosno na male i srednja poduzeća, čija godišnji promet ili prihod do 3 milijuna kuna 12%. Evidentna je na neki način i reakcija gospodarstva i još jedan pokazatelj da ono što sam i kod predstavljanja porezne reforme rekao, da u poreznom smislu, vrlo često vrijedi ona sintagma, da je manje ujedno i više, ako gledamo samo iz perspektive poreznih, ali ja bih rekao, da porezno rasterećenje i porezno reformu ne trebamo gledati samo iz perspektive poreznih prihoda, dapače, treba gledati kud i kamo šire, jer je njihova i njena prije svega namjena bila poticanje i stimuliranje gospodarske aktivnost. Investicija, potrošnje izvoza i svega onoga što doprinosi, ponavljam još jedanput, i rastu BDP-a, ali poglavito zapošljavanje. Značajno povećanje bilježi i prihodi od prodaje nefinancijske imovine, također i doprinosi, oni su za nekakvih 59 milijuna kuna viši u odnosu na plan. Ono što je na neki način neutralizirajući stavka, da ukupnog efekta kojeg sam spomenuo na prihodnu stranu proračuna, je smanjivanje prihoda od pomoći, najvećim dijelom, to su pomoći koji su od korištenja europskih sredstava u ukupnom iznosu od 1,9 milijardi kuna u odnosu na originalni plan. Što se tiče rashodne strane proračuna, rashodi državnog proračuna sukladno ovim izmjenama i dopunama, se planiraju za 1,6 milijardi kuna manje u odnosu na prvotni plan. I kao što smo kod samog predstavljanja proračuna, dozvolite da i sada napravimo jednu raščlambu i razdiobu onog dijela proračuna, koji se financira iz tzv. općih izvora, dakle, već spomenutih poreza, doprinosa, onoga što svi skupa na neki način doprinosimo i koji nisu sredstva specifične namjene za određene rashode. Ta razina rashoda ostaje zamrznuta, dakle, ostaje ista kao što je i u planu originalnog prijedloga proračuna. Međutim, već spomenuti, smanjivanje prihodne strane proračuna uslijed produljene dinamike korištenje europskih sredstava i smanjene realizacije 2017. g. se naravno reflektira i na rashodnu stranu proračuna i tu imamo najvećim dijelom upravo ovo spomenuto smanjenje. Što se tiče ukupnog rezultata, sporija dinamika i pod izvršenje u odnosu na originalni plan je deficit neutralno. Jer, ako pod izvršite rashode što se tiču financiranja iz sredstava europskih fondova ili iz vlastitih i namjenskih prihoda, oni su za specifičnu namjenu, dakle, ako ne povučete nemate niti rashode s druge strane. Esada, ono kada gledamo to ukupno smanjivanje, odnosno, rashodnu stranu državnog proračuna, mi smo u okviru, naravno i zakonom dozvoljenih mogućnosti i samog rebalansa napravili, ja bih rekao značajne prealokacije unutar postojećih limita. Ono što je važno za spomenuti, dakle, da je u ovom prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za 2017. g. veliki naglasak upravo stavljen na sustav zdravstva, odnosno, zdravstveni sustav za koji smo i u Vladi i svi skupa prepoznali i u nekoliko puta u tome Hrvatskom saboru bilo govora da sigurno je nešto s čim se treba ozbiljno pozabaviti, intervencija i sve mjere koje smo predvidjeli u samom rebalansu proračuna su sigurno dobar korak međutim ni u kojem slučaju nije dovoljan i konačan rezultat i rješenje svih naših problema u zdravstvenom sustavu. Međutim, dozvolite ipak da kažem, dakle Ministarstvu zdravstva u rebalansu proračuna proračun se povećava za 1,1 milijardu kuna od čega za podmirenje dospjelih obveza bolnica kako ovih državnih, tako i županijskih iznos od 870 milijuna kuna transfer HZZO za naknade za bolovanje 137,7 milijuna kuna, Klinički bolnički centar Split za projekt za povećanje energetske učinkovitosti 27,2 milijuna kuna. Sredstva su pronađena u rebalansu proračuna i za sustav znanosti obrazovanja, povećanje njihovog proračuna je 174,8 milijuna kuna. Dobro znamo da je najveći dio njihovog proračuna se odnosi na plaće i prava zaposlenika tako da i najveći dio ovog povećanja upravo ide i za tu namjenu. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture također bilježi povećanje svoga proračuna, namjena je za županijske uprave za ceste. Mislim da čitav niz, ja bih rekao zastupnik u Hrvatskom saboru je upoznat sa tom problematikom da u pojedinim županijama sigurno problematika županijskih uprava za ceste proteklih godina uslijed značajnog smanjivanja njihovih prihoda koji su bili originalno planirani. Dakle i taj trend koji je bio vidljiv proteklih godina zapravo ima svoje reperkusije na njihovo svakodnevno poslovanje a dobrim dijelom znamo da županijske uprave za ceste kada govorimo o ukupnom broju km upravljaju zapravo i sa najvećim iznosom tih km odnosno cijele infrastrukture. Taj iznos se povećava za 100 milijuna kuna. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava povećanje 90 milijuna kuna za prestanak smanjenja mirovina po posebnim propisima sjećate se da smo taj akt odnosno dokument donijeli. Ministarstvo povećanje za 80 milijuna kuna za elementarne nepogode, nažalost. I mislim da je tu već jako puno toga rečeno. I naš uvaženi saborski zastupnik i predsjednik Povjerenstva državnoga za … [[Govornik se ne razumije.]] je dakako upoznat sa tom problematikom bilo da govorimo o recentnim slučajevima poplava. Mi smo imali u Vladi jedan sastanak sa … [[Govornik se ne razumije.]] Zadarske županije, naravno i druge županije Dalmatinske, istarske, ali naravno i na kontinentu poglavito u poljoprivredi, tijekom cijele godine smo svjedoci i suočeni sa brojnim elementarnim nepogodama u skladu sa našim i mogućnostima proračunskim a naravno i u skladu sa pozitivnim propisima se planiraju sredstva, sada se ta sredstva sa već uobičajenih i predviđenih originalno 20 milijuna kuna povećavaju na 100 milijuna kuna. Ministarstvo unutarnjih poslova povećanje 45 milijuna kuna za pokriće rashoda, plativi, izrade plativih tiskanica, Ministarstvo vanjskih i europskih 32,2 milijuna za diplomatsko konzularna predstavništva, potom Ministarstvo pravosuđa 24,4 milijuna za troškove intelektualnih usluga pravosudnih tijela. Ministarstvo financija je ponovno i to ćete vidjeti u Zakonu o izvršavanju, Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o izvršenju 21,3 milijuna kuna za 35 jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave sa statusom brdsko-planinskih područja. Ministarstvo državne imovine 13,4 milijuna za kupnju poslovnog prostora. Imamo naravno i povećanja određena u smislu sudskih presuda i troškova koje moramo kao porezni obveznici iz državnog proračuna podmiriti kako unutar RH tako i međunarodno. Kada ovo sad sve skupa zbrojite što sam rekao, sigurno da su ukupni rashodi značajno veći od one moje ranije konstatacije koju sam rekao da smo zamrznuli rashodnu stranu proračuna iz ovih općih izvora, što drugim riječima znači da imamo s druge strane uštede. Najveće uštede su napravljene na razdjelu Ministarstva financija i ja mislim da svima skupa to treba biti na i čast i zadovoljstvo a to je činjenica da drugu godinu za redom bilježimo najveće smanjivanje upravo na rashodima za kamate. Dakle još jedanput ono što sam spomenuo kod izvršenja, odnosno Izvještaja o izvršenju u prvih 6 mjeseci dobro, odgovorno i efikasno upravljanje javnim dugom je rezultiralo između ostalog da stvorimo i drugu godinu za redom velike uštede upravo na ovoj kategoriji financijskih rashoda, dakle svi skupa one troškove koje plaćamo za terete dugova i dugovanja iz proteklih razdoblja. Međutim, nađene su određene uštede i na nekim drugim razdjelima u području Ministarstva Hrvatskih branitelja iz jednostavnog razloga jer su originalno bila planirana sredstva već u 2017. zbog pretpostavljenog stupanja na snagu Zakona o hrvatskim braniteljima već ove godine, međutim obzirom da je on još uvijek u saborskoj proceduri očekuje se drugo čitanje, naravno taj efekt se prenaša na 2018. godinu. Što se tiče samog prijedlog rebalansa i ukupnog efekta, dakle kada sve to skupa zbrojimo i oduzmemo, možda samo još jedna rečenica, imam još dovoljno vremena da kažem i o Prijedlogu izmjena i dopuna proračuna izvanproračunskih korisnika. Spomenuti rezultat prvih 6 mjeseci evidentno daje za ne samo vjeru nego vrlo realnu projekciju da će se izvršenje izvanproračunskih korisnika u odnosu na originalni plan biti i bolje, to je nekakvih 300-tinjak milijuna kuna veći suficit u odnosu na originalni plan. Međutim, u isto vrijeme imati ćemo lošiji rezultat u odnosu na originalni plan konsolidirane lokalne države, dakle naše jedinice lokalne i područne samouprave 2017. će nešto imati lošiji rezultat u odnosu na originalni plan. Ali sada kada to sve skupa zbrojimo, neću reći oduzmemo ali zaista zbrojimo isto po metodologiji ESA 2010. dakle ono što je usporedivo sa EU, originalni plan državnog proračuna za 2017. godinu je bio deficit od 3 milijarde 155 milijuna kuna ili 0, pardon, krivo sam rekao, znači 4 milijarde 848 milijuna kuna deficita ili 1,3% BDP-a. Ako se sjećate u vrijeme kada smo predlagali u Saboru ta brojka je bila 1,6% BDP-a, sada prema ovome i ovim izmjenama i dopunama mi predviđamo smanjivanje deficita opće države za negdje 2,6 milijardi kuna, odnosno na razinu od 0,6% BDP-a. Opet ću dati jednu referencu na 2016., ako se sjećate, te godine smo imali originalni plan proračuna 2,6% BDP-a, izvršenje je bilo 0,9% BDP-a. I sami smo konstatirali da je to bio zapravo najbolji rezultat otkad pratimo metodologijom ESA 2010. S druge pak strane za 2017. po istom obrascu originalni plan 1,6% BDP-a, deficit prema ovome rebalansu 0,6% BDP-a a ja mogu i za ovom govornicom reći da očekujem do kraja godine da ćemo, naravno kroz odgovor o upravljanje javnim financijama i proračunom siguran sam, ostvariti čak i nešto bolji rezultat od toga. I konačno imamo još to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna za 2017. Dakle, akt koji slijedi sam prijedlog proračuna, sve u skladu sa zakonom, planiramo i što ste tiče zaduženja države, izvanproračunskih korisnika, proračunske zalihe, jamstvene zalihe, u ovome aktu, sada su predviđeni točno, način, odnosno, modaliteti, sugestije prema Ministarstvu zdravstva na koji način će se transferirati ovih 200 milijuna kuna od ukupnih 870 prema županijskim bolnicama. A to su bolnice koje upravo i imaju najdulje rokove plaćanja u smislu njihovih obveza i možda samo jedan napomena zadnja, dakle, da vas ne bi slučajno iznenadilo da uslijed smanjivanja deficita raste potreba za zaduživanje državnog proračuna. Razlog je vrlo jednostavan, zato što u obliku i u okviru, našeg financijskog i poslovnog restrukturiranja autocesta i cesta u Hrvatskoj i financijska tržišta i investitori, a i savjetnici, i mi sami, naravno smo mišljenja, da je najbolje napraviti instrument koji će biti na razini državnog proračuna, dakle, Ministarstva financija, a da se onda ta sredstva transferiraju prema izvan proračunskim korisnicima. Zato je sukladno tome i ova odredba predviđena u konačnom prijedlogu Zakona izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru. Imamo 13 replika, prvi je poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministra Marić, pokušati ću pazit ću da ne izađem iz okvire teme, a da vam kažem ovo na vrijeme, vi ste više puta ovdje naglasili i spomenuli ste poreznu reformu i doista je polučila uspjehu. Kada govorimo o porezu na dohodak, u onom stilu kako ste i sad rekli, kod poreza manje može biti više. Hrvatska je definitivno izlazi iz recesije, gospodarski rast imamo, i možda je sad prilika da nešto još napravimo. PDV ima marginalan ili nikakvi utjecaj na potražnju ljudi. Ključna mjera je porez na dohodak. Gdje je god nešto više od godinu dana, jedan od kandidata za premjera to govori. Drugi kandidat kaže i jedino i drugo, to je kombinacija mjera, mi ćemo u drugoj godini smanjiti PDV jer ćemo do tada generirati gospodarski rast. Znate koji je to kandidat rekao? Sadašnji premjer, koji je na kraju krajeva i na temelju jednog takvog obećanja dobio izbore. Vi ste bili malo oprezniji, vi ste rekli sljedeće, nema druge, nego spustiti PDV, budući da Hrvatska ima jedan od najvećih u Europi i to je nekakvo objašnjenje. I dosita Hrvatska ima jedan od najvećih u Europi poreza na dodanu vrijednost. Kroz porezne reforme najviše zamjerke je bilo da ona, zapravo, najmanje zahvaća najsiromašniji sloj stanovništva. Istovremeno, najsiromašniji sloj stanovništva troši najviše daje, najviše u omjeru svoje plaće na potrošnju i zapravo najviše u tom učestvuju u PDV-u. I sad se može reći, pa nećeš čovjeku pomoći ako mu ostaviš 15, 20, 50 kn. Međutim, ovom društvu treba poruka, možda treba poruka Ministarstva financija, da se evo paralelno sa planiranjem ulaska u euro zonu, se planira doista smanjiti PDV za 2% poena do 2020. To je bila nekakva poruka, možda bi dala optimizam i možda bi se onda dogodilo upravo to da se više novca dolazi u blagajnu ako zapravo imamo manju poreznu stopu. To je otprilike moja ideja.
Odgovor na repliku, ministar financija.
Hvala lijepo. Gospodin predsjedniče Sabora, uvaženi zastupniče hvala lijepo na komentarima i dragao mi je da o poreznom sustavu i u ovoj vašoj replici zapravo razgovaramo cjelovito. Dakle, ne izdvajamo pojedini segment po segment, unatoč tome što citirate izjave i referiramo se na stop PDV-a. Mislim da smo i kroz branjenja porezne reforme o tome govorili, pa dozvolite nekoliko riječi i na tu temu. Mi smo uzimajući u obzir, i nekakva empirijska, akademska, razmišljanja, nekakva istraživanja i drugih zemalja uzimajući u obzir i našu domaću situaciju i znanja o našem poreznom sustavu se odlučili u prvom koraku naravno ići prije svega na rasterećenje izravnih poreza, dakle, poreza na dohodak i poreza na dobit. Duboko svjesni činjenice da s jedne strane tu poručujemo najbolji povratni efekt na gospodarstvo, u smislu već spomenutih investicija, zapošljavanja, potrošnje, ali u isto vrijeme u okviru ukupnih sredstava koje smo osigurali za poreznu reformu, podsjetiti ću, rasterećenje je iznosilo 2,5 milijarde kn za cjelokupno hrvatsko gospodarstvo i građane. Naravno da smo htjeli zahvatiti što je moguće širi obuhvat, odnosno, doprijeti do svakog hrvatskog građanina. Ako govorimo o sustavu porezu na dohodak, to smo nebrojeno puta govorili, situacija je bila, da već u tom trenutku, prije porezne reforme, 900000 poreznih obveznika, poreza na dohodak, nije uopće ulazilo u škare poreza na dohodak, znači nisu ni plaćali. Dakle, nema tog rasterećenja koji bi moglo povećati njihovu plaću, mi smo sa dodatnim rastrčanijem digli tu brojku na negdje oko milijun i pol. Ali, da ne bi ostali zakinuti građani koji imaju nešto niže dohotke, intervenirali smo u sustav poreza na dodanu vrijednost, upravo na onim stavkama koji imaju najveći taj regresivni efekt, koji će zapravo najviše doprinijeti njima, a to je bilo smanjivanje stope PDV-a na isporuku električne energije, na odvoz smeća, odnosno, za naše poljoprivredne obveznike koji su ispod praga PDV-a smanjivanje na poljoprivredne inpute. Tim načelima ćemo se voditi i dalje. Hvala.
Hvala. Druga replika, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, ja sam jedan od onih koji nije podržao proračun a bio sam u većini. Činjenica da smo imali brojne sastanke, a to je ključno znači, bila su općine i gradovi koji su ispali iz potpora zakonom. Vi ste i prošle godine napravili kompenzacije određene i ove godine ste napravili kompenzaciju, znači vidimo da su te 35 lokalnih samouprava, nakon sastanaka gdje je bio general Krstičević, Pranić i ja sam osobno bio i taj dio, to je bilo početkom godine je zaista opet ispoštovana tako da Vrgorac, Sinj, Gorski Kotar, tj. tih 35 lokalnih samouprava, djelomično su u biti te kompenzacijske te mjere će donijeti, npr. Sinju 4 milijuna kn, Vrgorcu oko 2 milijuna kn, Gorskom Kotaru također. Međutim, mene zanima, vi govorite o dobrim da su porezne reforme dale rezultate. Zanima me dal je vrijeme da se rasterete, jer je činjenica, porezne reforme nisu djelovale osim za ljude koja su velika imala primanja, da se podignu plaće, da krenemo na minimalne plaće. Vi i sami govorite da se umanje porezi određeni, jer znamo da smo u ugostiteljstvu digli poreze. Da li bi to još više pokrenulo znači i zapošljavanje i te procese, a poglavito me zanima i to mi je najbolnije. Zbog čega u 2016. projekti koje su županije financirale država kao šta je Osnovna škola fra Pavla Vučkovića koja je bila u proračunu. Ministarstvo je izbacilo, a država je dala tri milijuna kuna za projekt gotove škole osnovne propale Vučkovića i to je jedan od razloga zbog čega nisam podržao. Pa bih vas molio da u ovome sada rebalansu pošto imamo sredstava projekte koje smo platili zadržimo u proračunu [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Ja ću vam dati amandman još jednom taj, jer je žalosno da bacamo projekte koji su.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, oko porezne reforme smo puno toga evo i razgovarali prethodno možda da zatvorimo barem u ovom prvom dijelu prve dvije replike. Prvih devet mjeseci kao efekt porezne reforme imamo rast neto plaća, prosječne neto plaće u RH za 5,2%. Dakle, izravni efekt poreznog rasterećenja dohotka se reflektira u značajno višem povećanju prosječne neto plaće, naravno u odnosu na rast prosječne bruto plaće i sigurno da svi skupa na taj način možemo neću reći biti zadovoljni jer neću nikome imputirati zaključke, ali mi sigurno jesmo zadovoljni sa tim rezultatima. Što se tiče brdsko-planinskih područja vi dobro znate na tom sastanku i brojnim drugim prigodama kada smo komentirali, komunicirali sve u skladu sa zakonskim propisima mi na temelju zakonskih postojećih propisa i kriterija koja brdsko-planinska područja između ostalog nama dostavljaju vršimo određenu raspodjelu i dodjelu tih pomoći. Međutim, isto tako ne treba zanemariti činjenicu i mislim da ste vi isto u vašoj raspravi kada je bilo po pitanju Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave prepoznali te sve naše napore što smo nekoliko puta spomenuli. Taj jedan nazovimo ga tako gordijski čvor koji se proteklih godina kroz preko 10 izmjena, 13 konkretno u sustav financiranja lokalne samouprave učinio mi ga nismo više krenuli rasplitati, nego jednostavno presjeći. I jednostavno sa 1.1.2018. godine imamo puno čišću situaciju, transparentniju, efikasniju, pošteniju i pravedniju gdje će zapravo biti usmjerena sredstva državnog proračuna prema jedinicama lokalne i područne samouprave upravo prema principima da se ostvari ravnomjerniji razvitak svih krajeva RH. Dakle, uzimaju se u obzir oni fiskalni kriteriji. A što se tiče pojedinačnih projekata i koje spominjete i državni proračun odnosno proračuni pojedinih ministarstava sve u skladu sa nekakvom dinamikom i planiranjem onoga što dobivaju sa terena između ostalog i planiraju. Hvala.
Hvala vam. Treća replika poštovani kolega Ostojić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani ministre, u vašem nastupu vi ste samo ovlaš spomenuli ovaj dio priče oko milijardu i 900 milijuna kuna manje povućenih sredstava iz EU. Ja moram zaključiti da je to ipak trend, a to znači da smo u skoro 20 ministarstava, da ne govorim o drugim korisnicima loše povlačili novce. Ja moram samo reći sljedeće, a to je da kad pogledate da na području zaštite i spašavanja Vatrogasna zajednica, Državna uprava za zaštitu i spašavanje, Hrvatski centar za razminiranje skoro više od 100 milijuna kuna nije iskorišteno. To su kohezijski fondovi. To su projekti koji su morali biti iskorišteni i ovakva situacija u kojoj to pada govori o trendu koji po meni nije nikako dobar. Također želim reći sljedeće, a to je da kod situacije smanjenja sredstava za europske poljoprivredne, korištenje europskih poljoprivrednih fondova. Dok nam se Slavonija iseljava mi kupujemo bespilotne letjelice, rastu novci za blinde, a pri tome ne radimo upravo na takvim projektima koji bi trebali osigurati onu strategiju, a to je da zadržimo ljude i pojačamo strategiju poljoprivrede. Što se tiče naknade pameti, također želim još spomenuti sad u ovoj prvoj replici bitan dio, a to je da određena ministarstva sad u ovom trenutku su se sjetili određenih projekata evo pa recimo 7 milijuna kuna Ministarstvu znanosti za Hrvatsko narodno kazalište u Mostaru. To je situacija koja se mogla planirati puno ranije. Prema tome, želim ukazati na to slabo povlačenje sredstava. S druge strane to nema opravdanja, a ono što ja želim ovdje naglasiti a to je da naše proračune i planove, očito da postoji ogroman raskorak. Prenapušu se planovi, a realizacija bude jako loša. Eto ga.
Odgovor.
Hvala lijepo na pitanju, na komentarima. Probat ću u ove dvije minute, ali imat ću i priliku poslije malo razjasniti tu problematiku europskih sredstava. Mislim da nema zastupnika u Hrvatskom saboru niti građanina Republike Hrvatske kojem nije u interesu i kojem nije stalo i koji ne bi digao i svoju ruku za to da Hrvatska bude čim uspješnija u povlačenju europskih sredstava u smislu ukupne apsorpcije, korištenja ukupne omotnice koja nam je na raspolaganju itd. Ja sam ovdje prezentirao. Vi ste sada između ostalog isto također rekli. U odnosu na originalni plan smanjivanje ukupnih prihoda od pomoći, a tako i same realizacije. Međutim, tu treba biti vrlo jasan. Dakle, kada govorimo o povlačenim sredstvima. Ono što u proračunu se evidentira je nesukladno novčanom tijeku kako smo mi sredstva povukli, nego sukladno realizaciji određenih projekata. Dakle, ako su neka sredstva i povučena avansno unaprijed u smislu nekog predujma stoje na računu ona se ne evidentiraju u proračunu dok realizacije projekta nisu krenule, fakture ispostavljene, dok se ne može plaćati. Dakle, mi ovdje govorimo o nešto usporenijoj dinamici u odnosu na originalni plan iz razloga zato što su natječaji potrajali malo dulje nego što su netko predvidio, zato što se netko žalio, zato što su bile neke korekcije. Dakle, proračunski korisnici sukladno određenim svojim predviđanjima to sve skupa planiraju. Ako dođe do određenih pomaka u dinamici to ne znači trajno eliminiranje tih sredstava, nego naravno prenosimo u sljedeće razdoblje. Ali opet kad ste spomenuli upravo ovo planiranje jer vi također imate ta iskustva ovo nije prva godina i nije to nikakva izlika. Ali činjenica je da svaku godinu mi upravo na ovoj stavci iz određenih razloga imamo nešto veći plan. Bilo je i 2014. i 2015. tako i 2016. odnosno 2017. Ono što trebamo promijeniti kod proračunskih korisnika mentalni sklop u smislu njihovog planiranja je da ne planiraju ova sredstva temeljem ugovorenih iznosa nego upravo po principu kojeg sam sada rekao, a to je da se prati realizacija unutar godine. Hvala.
Hvala vam. Idemo dalje, 4.-ta replika, poštovana kolegica Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre, referirala bi se na ovaj dio rashoda koji idu dakle za zaposlene i koji se dižu za preko 270 milijuna kuna u 2017. godini. Veći dio toga zapravo nisu samo plaće, nego kako kaže ostali rashodi za zaposlene u iznosu od preko 195 milijuna kuna. Evo mene zanima objašnjenje što je to točno, da li pričamo o nekim neplaniranim otpremninama, dakle molim objašnjenje što je točno ova stavka. A također bih se dotakla i ovog povećanja prihoda od poreza u kojem zapravo polovica je prihod od poreza na dobit a što ste i sami rekli zapravo rezultat smanjenja poreza na dobit na 12 i 18. Pa ako ovaj vaš zaključak zapravo nije dovoljan dokaz da je porezno rasterećenje privatnog sektora potrebno podhitno provesti onda ne znam koji drugi dokaz mi čekamo. Dakle ne samo da je potrebno porezno rasterećenje privatnog sektora, nego je potrebno rasteretiti i onih, mislim 547 neporeznih nameta. Hvala.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle ukupno povećanje rashoda za zaposlene ove godine u odnosu na istu godinu će dosegnuti od preko 750 milijuna kuna samo za plaće u smislu uskladbe ovih osnovica 2+2+2 za državne službenike, odnosno za javne temeljem odluka Vlade. Povrh toga, ove godine u odnosu na plan, podsjetiti ću da nismo imali planirana sredstva originalno za regres a isplatili smo ga. Dakle to vam je iznos negdje od oko 250 milijuna kuna što su proračunski korisnici naravno uz suport i uz najveći doprinos Ministarstva financija pronašli kako bi se ta sredstva isplatila. Isto tako što se tiče ostatka godine ispred nas je još uvijek mjesec i pol dana, vidjeti ćemo sukladno i odlukama Vlade i svemu onome što je sastavni dio naših razgovora i pregovora sa predstavnicima sindikalnih središnjica po pitanju tih osnova. Što se tiče poreznog rasterećenja opet možda da se referiramo da ne bismo slučajno to zaboravili. Porezno rasterećenje prvi korak je već napravljen da ne bismo zanemarili tu činjenicu 2,5 milijarde kuna je rasterećeno hrvatsko gospodarstvo i građani sa 1.1.2017. godine. Pozitivni efekti toga se vide i na makroekonomskim i na fiskalnim i svim drugim pokazateljima. To nije konačni naš korak. Dakle ono što smo i kod predstavljanja porezne reforme, a ja mogu reći sada i općenito proračunske i fiskalne politike. Naša je ideja između ostalog smjer vođenja javnih financija kontrola i odgovorno transparentno trošenje proračunskih sredstava u okviru mogućnosti a sav višak prihoda koji stvaramo u smislu ukupnih rezultata usmjeriti za smanjivanje duga i deficita, odnosno novi krug i novi val poreznog rasterećenja. Dakle možete sigurno očekivati da će i u tijeku mandata Vlade biti još nekoliko krugova već sa 1.1.2018., neke od mjera koje stupaju sukladno poreznoj reformi, evo imam 3 sekunde samo da kažem, recimo povećanje praga za ulaz u PDV koji se diže sa 230 na 300 tisuća. Hvala.
Hvala, 5. replika poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre financija, vi ste potvrdili da sam ja bio u pravu u kratkoj raspravi sa bivšim ministrom financija. Dakle ukupni dug u zdravstvu je 8,2 milijarde a dospjeli je 3,9, odnosno 4 milijarde. Dakle dospjeli dug zato što se sredstva koja se daju sada iz proračuna milijardu i 100 milijuna idu u plaćanje dospjelog duga. Prema tome, taj je kritičan i problematičan jer neke bolnice ne plaću već 900 dana. Ono što bih ja vas želio pitati ministre financija, da li i uopće imate utjecaj na Ministarstva da napokon krene sa reformama. Jer ovih vaših milijardu i 100 milijuna naravno da su dobri i da će smanjiti dospjele dugove i smanjiti teškoće u poslovanju zdravstvenih ustanova. Međutim, i dalje se mjesečno u bolnicama stvara dug između 55 i 65 milijuna kuna pa ako to pomnožimo sa 12 za čas ćemo opet doći do ovog iznosa sa kojim vi sada sanirate dugove u zdravstvu. Ono što također želim čuti od vas odgovor kada će Ministarstvo financija početi poštivati obveze koje proizlaze iz Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju iz kojih je računica da je dug koji je potreban isplaćivati svake godine zdravstvu 4,2 milijarde. Vidim u vašem rebalansu ostaje se na 2,5 milijarde što znači da opet imamo milijardu i 700 milijuna potencijalnih dugova koji će se stalno umnožavati. Prema tome, do kada mislite ne poštivati odluku Hrvatskoga sabora i zakon koji je jasan i govori o potrebi plaćanja iz Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju? I ono što me zanima što mislite o prijedlogu Udruge poslodavaca koji je pogrešno u javnosti prikazan kao prijedlog da poskupe cigarete. Njihov prijedlog je bio da bi se što prije novac osigurao u HZZO, da se onih 32% trošarina iz poreza na duhanske [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Jovanović.]] trošarina, direktno uplaćuje 3 kune po kutiji u HZZO, što je milijardu i 200 milijuna jer se prodaje 400 tisuća kutija cigareta godišnje.
Kolega Jovanović, ajde budimo fer [[Upadica Jovanović: Ispričavam se.]] Ajde. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče ja se ispričavam što nisam čuo vašu raspravu, samo dio nje pa ne znam jesam li nekome potvrdio ili opovrgnuo je li je ili nije u pravu ali ja mislim da i vi i naravno uvaženi zastupnik Šuker, bivši ministar financija itekako raspolažete istim brojkama jer su te između ostalog brojke i vama bile dostavljene u okviru zastupničkog pitanja. Vis a vis tih brojki, nekoliko stvari, dakle, 2017. godina nije još gotova ali ukupna razina, ukupnih, dospjelih, odnosno ukupnih obveza 8,2, dospjele nešto niže, naravno 3,7, 3,8 milijardi kuna. Ovaj transfer sada koji se događa i koji radimo u okviru rebalansa proračuna izravno smanjuje i jednu i drugu kategoriju. I ono što nama u konačnici u izračun deficita ulazi je promjena ukupnih obveza. Dakle mi ćemo njih sada smanjiti sa ovom intervencijom ali uzevši u obzir kolike su ukupne te obveze, sigurno i to sam i uvodno rekao, ne možemo računati ni očekivati da je rješenje svih naših problema. Vi dobro znate za vrijeme vaše Vlade je proveden model sanacije zdravstvenog sustava, čini mi se 6,5 milijardi kuna koje su 2013. i 2014. kolokvijalno rečeno upumpane je li, usmjerene u zdravstveni sustav. Isto tako brojka kaže da je krajem 2015. godine ukupni iznos obveza iznosio 8 milijardi kuna. Dakle, one se u ove dvije godine i nisu toliko značajno povećale, svega nekakvih 200 milijuna kuna. A evo sa ovom intervencijom odnosno prostorom koji smo našli u proračunu ćemo ih i smanjiti. Na treći dio ću kasnije odgovoriti. Ovaj drugi dio, što se tiče Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ovdje je jedna prezentacija koju vi dobro znate i vaši kolege. Znam da je bila jako velika rasprava 16.10.2014. Prijedlog najučinkovitijeg modela izlaska iz Riznice HZZO-a. Između ostalog, stavki piše briše se iz Zakona o zdravstvenom osiguranju članak 82. i prava posebnim skupinama se dodjeljuju iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Predlažemo da zdravstvu po zakonu pripadne 1,1 milijarda kuna manje. Na žalost nikad se to nije provelo. Hvala.
Hvala. Idemo na šestu repliku. Poštovani kolega Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, pažljivo sam slušao vašu raspravu pa imam jedno metodološko pitanje. Dakle, ja se mogu složiti da je vaša fiskalna reforma djelomično uspjela, dakle niste ju proveli do kraja kako ste planirali i da je to imalo pozitivne reći ću neke porezne učinke na, prije svega na prihode. No, ja osobno smatram da jedan od temeljnih ciljeva reći ću makro ekonomije ili nacionalne ekonomije svakog društva, svake države zapravo povećanje broja zaposlenih. E sad ovdje imamo, to je kao neki najvažniji cilj. Ovdje su malo svi u kontradikciji. Dakle, ne napadam vas nego samo pokušavam sam sebi objasniti u ponekom trenutku, a i vama da vidim koje je razmišljanje o tome. Da li vi gledate podatke Državnog zavoda za statistiku, dakle i onaj JPPD obrazac ili kad pričate o tome razgovarate o podacima HZMO-a, dakle u broju osiguranika jer vi ste upravo dakle ako se sjećam dobro početkom godine dodali da svi koji plaćaju autorske honorare, ako su umirovljenici drugo zaposlenje itd. itd. su ujedno i obveznici plaćanja mirovinskog doprinosa. I sad šta imamo, dakle imamo podatke DZS-a koji govore da u prva četiri mjeseca zapravo imamo 22922 osobe manje zaposlenih u svim pravnim osobama i poljoprivrednim zanimanjima. Dok podaci zbog SOR-ovaca, dakle i plaćenog doprinosa govori nešto drugo u drugoj statistici. Dakle, s jedne strane imamo Državni zavod za statistiku, imamo EUROSTAT koji isto kaže, što je opet činjenica da imamo 0,8% manje zaposlenih da smo na žalost u negativnom nazovimo to trendu kao Latvija i Rumunjska. A problem je u principu da vjerujemo da nemamo razvijenu statistiku, a mislim da bi temeljni cilj trebao biti bilo kakvih reformi fiskalnih, monetarnih koje na žalost ne možemo imati povećanje broja zaposlenih. Mi ih nemamo. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče također hvala na pitanju i komentaru. Pa ja bih rekao i ne samo da ste pozorno slušali, nego i problematiku razumijete, odnosno promišljate na dobar način. Jer iz svega ovoga i obično to tako i bude kada prezentiramo makroekonomske pokazatelje onda pokušavamo ih približiti svakom hrvatskom građaninu. I sigurno da je ovaj podatak i pokazatelj zaposlenosti upravo onaj koji možda i najviše tome doprinosi zajedno sa onim pokazateljima koji govore o ukupnom standardu hrvatskih građana. I na to trebamo sigurno polučiti i najveći naglasak. I ja sam i uvodno rekao i kada spominjem smanjivanje i daljnje smanjivanje stope nezaposlenosti uvijek se trebamo više referirati na kretanje zaposlenosti. Ono je u prvih 6 mjeseci u porastu nekih jedan posto. Naravno da postoji određena metodološka razlika i tu ste također dobro rekli, jer u poreznoj reformi dakle više nitko nije izuzet od plaćanja doprinosa, pa niti autori, niti ostali koji su prije imali tu beneficiju. Sada naravno to ima svoje reperkusije i na podatke Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Međutim, koji god od podataka, izvora koristili oni su usporedivi i oni prate svoj dio i djelokrug odgovornosti pokazuju da se trendovi na tržištu rada oporavljaju. Je li dinamika svima zadovoljavajuća? Pa nije. Ja bih rekao i nikome. Svi bi mi htjeli da rast zaposlenosti bude kud i kamo viši, kud i kamo jači. Ali to je bilo na neki način i evidentno. Podsjetit ću na razdoblje početka recesije. Niti tada poslodavci odnosno firme nisu krenule odmah sa otpuštanjima. Postojao je nekakav vremenski odmak. Na žalost taj vremenski odmak kada stvari krenu dobro, kada imamo gospodarski rast i kada kreće zapošljavanje je nešto još i duži, tako da na ovim podacima o stopi rasta zaposlenosti od 1% sigurno ne smijemo stati. Dapače treba činiti sve što je moguće da taj rast zaposlenosti i ukupnog standarda bude još i veći nevezano o izvoru. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Glasnovića, izvolite.
Poštovani ministre ja iskreno mislim da ste vi iskreno napisali taj izvještaj samo imamo jedan problem sa Hrvatskom i to je problem svih ministarstava, a to je problem ovo da naš pravni sustav nije prikladan, … [[Govornik se ne razumije.]] jednoj modernoj ekonomiji. To se ovdje ne događa. Imamo neka kratka pitanja. Rat se vodi na strateškoj razini. Vi ste na strateškoj razini. Šta se događa na taktičkoj razini tamo dole Porezna uprava? Tamo šta se događa u poreznom … [[Govornik se ne razumije.]] odjelu. Imate tvrtke na primjer gdje nisu … [[Govornik se ne razumije.]] znate vi možda oblik, jedan pojedinačan problem. Imate tvrtku dole u Omiša gdje nisu uknjižili jedan, recimo samo jedan kredit za 12 milijuna švicarskih franaka itd. Imamo fiktivne tvrtke. Kako može čovjek može otvoriti još jedno poduzeće ako je već deset poduzeća doveo u stečaj? Šta se događa? Ljudi se, naplaćuju se nepostojeće usluge, ima kleptokraciju na svim razinama. Na toj taktičkoj, operativnoj razini imate jednu kleptomansku državu, jer Hrvati su postali eksperti po pitanju … [[Govornik se ne razumije.]] računovodstva. Imate li vi podatke koliko je od ovih novaca što je izneseno iz Hrvatske van samo 14 obitelji je uzelo 17,5 milijardi kuna. To nisu moji podaci, nego ovaj Global Financial … [[Govornik se ne razumije.]] te udruge koji se bavi sa protokom novca, zna da vi ne pratite, niste ovlašteni za to. A kakva je suradnja sa HNB-om? Koliko je poreza vraćeno natrag iz Hrvatske od tih 17 i pol milijardi oko 680 milijuna kuna. Šta se tu događa? Šta je sa porijeklom imovine itd. Koliki je postotak stvarne, sive ekonomije u Hrvatskoj gdje se ne biraju porezi od tih kneza Drpislava po općinama to znači taj sustav na taktičkoj razini uopće ne funkcionira. Ja bi vama predložio pošto je Bocvana iznad nad po pitanju antikorupcijskih zakona, kako vi nagrađujete svoje radnike? Neke mišu iz Poreznih uprava jer su istražili kriminal, dolaze na blokadi i rekao bi samo ovo, šta je sa kriminalom u Poreznoj upravi gdje je oprano milijardu kuna?
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Zdravka Marića, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo odmah na početku da si ne prisvajam zasluge koje nisu samo isključivo moje, dakle rekli ste da nisam osobno pisao ovaj izvještaj, tu je troje od jako puno mojih suradnika i kolega u Ministarstvu financija koje su danonoćno radile proteklih dana da bi pripremili i ove izvještaje kao i prijedlog proračuna za iduću godinu. No pustimo taj dio, ja ću se njima i zahvaliti i uvijek i pohvaliti, volio bih da ih mogu i na neki način a ne samo sa lijepim riječima, odnosno volio bi da i u sustavu državne administracije, nadam se da ćemo to kao Vlada uspjeti i kroz Hrvatski sabor kao reformu staviti da se takvim ljudima za njihov iznadprosječni i kvalitetan rad može i na pravi način i adekvatno odgovoriti odnosno nagraditi ih. Što se tiče Porezne uprave, Porezna uprava he integralni dio Ministarstva financija i ja ću uvijek kao ministar financija naravno braniti instituciju i reći da je sigurno na tragu svega onoga što je i u našim zakonskim propisima predviđeno i da radi sukladno svojim ovlastima i zaduživanjima. Uvijek postoje određeni pojedinačni slučajevi određenih anomalija koje ne možemo u potpunosti izbjeći, tako i ovi pojedinačni primjeri koje spominjete, nisu mi poznati svaki pojedinačni primjer poreznih nekakvih situacija. Ali evo već kad ste spomenuli te međunarodne situacije, evo i ovi recentni primjeri već kolokvijalno nazvanih paradise papersa, koji pokazuju da zapravo naravno istrage će pokazati, ljudi koji se time bave dal' je bilo zakonitog ili nezakonitog izbjegavanja plaćanja poreza jer naravno da je i zakonito naći određene mogućnosti izbjegavanja odnosno umanjivanja porezne osnovice ali ako pređete onu granicu i uđete u nezakoniti dio, onda normalno institucije trebaju reagirati. Hrvatska Porezna uprava i zajedno sve službe Ministarstva financija su duboko integrirane i povezano za europskim i međunarodnim sustavima i jednostavno na tim i takvim predmetima surađuju ali i to je možda jedna od stvari i završna misao. U Poreznoj reformi jedna od stvari je bilo pojednostavljivanje poreznih propisa da između ostalog i porezna administracija može učinkovitije raditi. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažene zastupnice Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa ministre rekli ste i vidimo da je ovim rebalansom proračuna, Ministarstvu zdravstva osigurano dodatni milijarda i 161 milijun kuna, to je za svaku pohvalu. Međutim kažete za dospjele obveze bit će osigurano 870 milijuna i to za one koji imaju najdulji rok neplaćanja računa. Ovom prilikom bi apelirala na vas a i na ministra zdravstva da ne zaboravite bolnice koje nastoje racionalno poslovati, koje nastoje i nastojale su svoja dugovanja rješavati na vrijeme kao npr. Opća bolnica Šibensko-kninske županije nema dugovanja starijih od 365 dana i sad sanirat ćete dugovanja onih bolnica koje imaju starija od 900 dana, a naša bolnica po tom ključu ne bi dobila ni kune. Pa vas molim jer bi bila jako ružna poruka i onda bi i nas doveli u situaciju da razmišljamo da li u narednom periodu na vrijeme rješavati svoja dugovanja, da li racionalno poslovati ili čekati ponovno jednu intervenciju iz državnog proračuna kako bi se sanirali ovi prastari dugovi. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, mogu samo reći da ste apsolutno u pravu i to je između ostalog i bila namjera, samo moram vas u onom prvom djelu ispraviti. Dakle, ukupni iznos je sve za sanaciju različitih vrsta dugova, ovih 870 su bolnice, kako opće dakle državne, tako i županijske, ali onaj preostali dio poput ovog transfera HZZO-u, to su dugovanja po pitanju ovih bolovanja. Ali ovaj upravo dio na što sam se referirao da ste skroz u pravu i to bi trebala biti jasna poruka, ja sam već i sa ministrom Kujundžićem, mi smo na razini Vlade o tome razgovarali i on će u okviru naravno svojih i procedura i ovlasti napraviti jedan postupak na koji način i kako će se transferirati ta sredstva. Nije tajna i ne treba biti tajna, dakle puno je lakše od tih 870 milijuna kuna transferirati sredstva prema državnim bolnicama, dakle kliničkim bolničkim centrima. Oni su već u okviru samog proračuna. Prema županijskima bolnicama, općim bolnicama, čiji su osnivači županije je nešto složeniji postupak ali mi smo i u okviru Zakona o izvršenju proračuna predvidjeli to i ministar će svojim aktom propisati kako dođe. Ali suština je upravo ovo. vi ste spomenuli Opću bolnicu Šibenik, nije ona jedina, ja ću spomenuti Slavonski Brod, Čakovec, Našice, Požegu, Zadar koje su također bolnice koje odgovorno upravljaju svojim sredstvima ako sam nekoga slučajno preskočio, ja im se ispričavam, razgovarao sam s nekima od ravnatelja, i to su koji u okviru svojih mogućnosti i ograničenja evidentno uspijevaju držati rokove plaćanja unutar određenih okvira a nama je svima skupa interes da ova sredstva i interventna dođu i do njih pa da se svima skupa rokovi plaćanja smanje, ali svakako je to jedna od poruka kojima mora biti jasna da ovakve vrste intervencija neće vječno biti i treba biti poticaj svima a poglavito onima koji nešto manje efikasno možemo reći tako upravljaju sa svojim proračunom. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Križanić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre, rekli ste da pozicija za elementarne nepogode u rebalansu dignuta 5 puta odnosno sa 20 na 100 tisuća kuna. … [[Govornik se ne razumije]] što ste uvažili zamolbu povjerenstva od elementarnih nepogoda s obzirom na enormne štete koje su se ove godine dogodile i tim sredstvima ćemo donekle ublažiti posljedice od elementarnih nepogoda ali sigurno ne možemo niti izbliza sanirati te štete. Bit će komentara. Ja hoću samo reći otprilike da znate i zbog hrvatske javnosti kolike su štete. Ovog momenta su štete prijavljene 2 milijarde 835 milijuna kuna, potres 5 milijuna, olujni vjetar 26 milijuna, 500 milijuna požar, poplave 327 milijuna, suša milijardu i 100, 176 milijuna tuča i mraz 692 milijuna. Bit će komentara da su ova sredstva premala i da ste premalo odvojili međutim želim isto tako jasno reći da je od 2011. pa do dana današnjega su sredstva koja su izdvajana za elementarne nepogode, a bile su štete isto, 2,5 milijarde, 3 milijarde 700, 4 milijarde 600, 2 milijarde 400, milijarda i pol. A sredstva su izdvajana 2011. ništa, 5 milijuna kuna 2012., 19 milijuna '13., '14. 35, '15. 19 i '16. 20 milijuna. Sigurno je da ćemo morati tražiti druge načine za sanaciju šteta, kao što je to mjera 5.2.1. iz ruralnog razvoja. To je jedan dio mogućnosti, gdje su štete preko 70%, te ćemo morati razmišljati, ministre, o nužnosti subvencije osiguranja, pogotovo imovine, a posebice u poljoprivredi stočarstva. Hvala vam na tome.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, vi problematiku elementarnih nepogoda, znate jako dobre, ove brojke sve koje ste rekli, stoje, možda samo jedna nadopuna, govorimo o prijavljenim štetama, koji kreću, sa onim tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, sa same razine pojedinačnih slučajeva prema gore. Dakle, postoje prije svega općinska, gradska, odnosno, županijska povjerenstva, koje ih onda potvrđuju, odnosno, šalju na resorna ministarstva i na državno povjerenstvo koje onda utvrđuje konačne te štete koje su na neki način i potvrđene i koje imaju zakonsku osnovu da budu obeštećena. Naravno zakon predviđa i ima čitav niz odredbi koje u ukupnih tih prijavljenih šteta zapravo čini razdiobu, da li govorimo o pravnim osobama. I sami znamo zakon ne predviđa da se tu vrši ikakve intervencije. Isto tako, uzima se u obzir i imovinsko stanje, dakle, nekakav cenzus koji se uzima, da li je netko bio u mogućnosti, materijalnoj, osigurati, a nije to učinio, u odnose na one koji to nisu niti mogli, financijski, materijalno. Dakle, prema njima sigurno treba usmjeriti ta sredstva. Naravno ponavljam, sve u skladu sa mogućnostima koje smo stvorili, smatramo da i na ovaj način šaljemo jednu naravno dobru poruku, ali mislim ova tema koju ste vi otvorili je sigurno jedna relevantna, jer govorimo onda ipak o sustavu prevencije, da mi ne možemo promijeniti i utjecati na vremenske nepogode i evidentno je i globalno gledano, nisam stručnjak za meteorologiju i slično, ali klimatske promjene i sve skupa ima sve više i više reperkusija upravo na ovakvim, možemo reći tako, graničnim i krajnjim slučajevima, od poplave, suša i sličnoga. Dakle, sustav prevencije kroz mogućnosti subvencioniranja dijela prema osiguranja, dakle, kad se to tržište počinje malo jače razvijati, onda vjerujemo svi skupa da bi i te premije mogle biti niže, ali na neki način, da svi promišljamo ipak unaprijed, a ne kad se dogodi, onda kako i na koji način sanirati. Ali, evo, i ova interventna sredstva do kraja godine, biti će utrošene, jer govorimo o nekim gradovima, općinama, županijama, kojima su nepresušno potrebna interventna sredstva, za europske fondove uvijek treba nešto malo dulja dinamika, ali i na to ćemo aplicirati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre žalosno je da o dokumentu koji je možda najvažniji za ovu državu, raspravljamo pred praktički praznu sabornicu. Nameće se samo jedan zaključak, da je teško prihvatiti, kad se pogađaju i događaju neke pozitivne stvari. Ja bi se ovdje osvrnuo i želio bi s vama komentirati 4. stavku po veličini u državnom proračunu nakon mirovina, plaća i zdravstva, to je trošak javnog duga. Dakle, da li je ova kamata, koju mi plaćamo za trenutna zaduženja posljedica samo međunarodnog okruženja i jeftine kamatnih stopa ili je ona posljedica ipak nečeg drugog. A to je da su investitori prepoznali da Hrvatska nije rizična zemlja, da se ovdje vodi odgovorna fiskalna politika i da je praktički došlo do uravnoteženja proračuna. Ja isto, iskreno se nadam, o tome sam govorio puno puta u ovom Saboru, da će i rejting agencije, koji su na kraju glasnogovornik kapitala i usmjeravaju nas male prema njima, da nas oderaju s kapitalom, konačno priznati ove rezultate i Hrvatskoj dignuti kreditni rejting. Oni to naprosto moraju napraviti, jer financijsko tržište i na vešem sljedećem … [[Govornik se ne razumije.]] će pokazati koliko imamo povjerenja u Hrvatsku i vođenje hrvatske politike. Dakle, ono što bih želio da još jedanput ponovite, koliko su manji troškovi, na rashodovnoj strani proračuna, s osnova manjih kamata koje Hrvatska plaća s jedne razlike zato što se smanjila potreba za zaduživanje zbog smanjenog deficita i s druge strane što se po tako sniženim kamatnim stopama refinancira, zapravo stari dug koji dolazi na naplatu. Mislim da to naprosto treba reći, to su činjenice, jer oni koji vam posuđuju novce, nemaju sentimenta. Oni žele zaraditi više, ali isto tako prepoznaju gdje je sigurno uložiti novac, a onda treba i malo manje zaraditi, da ti bude sigurno da i to vratiš.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Šuker. Dakle, sigurno i vi kao dugogodišnji ministar financija i skupa smo radili na tom poslu, uvijek nam je bilo namjera između ostalog, na jednu stavki rashodne strane koju Ministarstvo financija može izravno utjecati čini sve što je u našoj mogućnosti kako bi ti ukupni troškovi bili niži. Konkretno govorim naravno o rashodima za kamate. Jer, nemojmo zaboraviti na sve ostale rashode, svi su proračunski korisnici unutra povezani. Hrvatska je prošle godine 762 milijuna kuna manje kamata platila na razini opće države u odnosu na 2015. Ova godina još uvijek nije završena, imamo ispred sebe još 2 značajna posla, koja trebamo napraviti. Ali i prema ovome prijedlogu izmjena i dopuna, možemo reći da ćemo i još ja bih rekao toliko uštediti i ove godine. Dakle, situacija kada smo početno stanje uzeli, ja kao ministar financija, gdje smo izdvajali 12 milijardi kn za kamate, po različitim vidova dugova obveznički, trezorskih zapisa, kredita i svih ostalih, na razini opće države, mi sada svodimo na razinu da će on doći unutar zone od 10 milijardi. Ja i dalje kažem da je to i dalje visoki iznos, naravno, dok god je to skoro 3% BDP-a to je i dalje visoko i činiti ćemo sve što možemo, naravno da i taj iznos dalje smanjimo. Ali evidentno 2 godine za redom, mi smo praktički uštedili milijardu i pol do dvije milijarde kn samo na kamata. Reći ću vam evo, recentni primjer, svi dobro znate s početka godine, izdali smo jednu domaću obveznicu, potom, jednu međunarodnu, pa ponovno jednu domaću, na 15 godina, sve su to bili uz prinose od oko 3%. Zadnji primjer, a ponavljam da imamo do kraja godine još nekoliko aktivnosti na tom području, vam je bilo izdavanje jednog trezorskog zapisa koji je originalno bio izdan po 1,9% još 2015., refinanciran prošle godine po 07, a sada smo ga refinancirali po 0,1% na godinu i pol dana. Dakle, samo kad gledate taj jedan instrument, milijardu i pol eura, trezorskog zapisa, samo kad uspoređujete u odnosu na prošlu godinu, ušteda je 13,5 milijuna eura dakle gotovo 100 milijuna kuna. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, jučer ste pratio sam imali izlaganje hrvatskim gospodarstvenicima u Opatiji gdje ste iznijeli podatke koji govore o makroekonomskim pokazateljima u RH od porezne reforme koja je očito polučila uspjeh kojega ste i najavili kada ste predstavljali. O činjenici da je u proteklih godinu dana pokazan rast BDP-a na razini 3%, da za prvih 6 mjeseci kao što sam i čuo da je postignut i suficit opće države, činjenica da je iza nas jedna sjajna turistička sezona, činjenica da smo u tih godinu dana se susreli sa najvećom krizu u gospodarstvu kroz koncern Agrokor koji je također ova Vlada dobro riješila. I na kraju mene interesira nakon što ste predstavili tim istim gospodarstvenicima prijedlog proračuna za 2018. godinu kao najvažnijeg financijskog dokumenta u RH, inače ih upoznali sa fiskalnom politikom RH, mene bi interesiralo kako su hrvatski gospodarstvenici na tom skupu prihvatili politiku ove Vlade kada je u pitanju fiskalna politika, kada je u pitanju upravljanje javnim financijama i kada je u pitanju prijedlog proračuna za iduću godinu? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa. Evo jučer upravo to, 25. savjetovanje društva ekonomista, dakle tradicionalno u Opatiji, trodnevno, u kojem prvi dan, najvećim djelom govore državni dužnosnici, potom sve više naravno i akademske zajednice ali i gospodarstvenika, uvijek dobro posjećeno u Opatiji. Ja bi rekao možda jedan od najrelevantnijih skupova unutar godine i uvijek pogodno tempiran krajem godine, dakle u ovom razdoblju jer se rade planovi za iduću godinu. Kao što ste rekli, ja sam to jučer sve izložio i u Hrvatskom saboru ćemo uskoro imati raspravu o idućoj godini i o proračunu, rezultati koje ste sada čuli i vidjeli ali isto i planovi jer planovi bez postojećih rezultata bi bili samo na neki način lijepe želje. Mi sada ovdje imamo već 2 godine za redom jasnih rezultata, sjajnih pokazatelja, smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u i cijele fiskalne konsolidacije koje onda daju i njima i više i za vjeru u te brojke ali naravno, ono što je najvažnije, za njihovo planiranje. Dakle, to je onaj dio ja bih rekao i materijalno i psihološkog djela koji onda utječe i na hrvatske gospodarstvenike. Jer hrvatski gospodarstvenici danas sigurno u svojim projekcijama financijskih planova koji uključuju i zapošljavanje i planove investicije i sl., pod jednu komponentu mogu uzeti stabilnost javnih financija kao relevantnu i kao konzistentnu. Prije par minuta, možda samo da se referiram na to, Europska komisija je objavila svoje zadnje projekcije gospodarskog rasta u decimalu identičnim hrvatskim projekcijama, 3,2. Dakle, nema nerealnih projekcija u Hrvatskoj, nema napuhivanja brojki koje onda poslije samo stvaraju određeni problem, čak smo dapače vrlo često i konzervativni u svojim originalnim projekcijama što se vidi iz prijedloga izvršenja. Dakle, nastojimo i na taj način kao Vlada i kao država odgovorno upravljati javnim financijama, stvarati red u sustavu a s druge strane otvarati prostor gospodarstvu jer oni su ipak glavni kreatori i gospodarske aktivnosti i a i zapošljavanja. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnika Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre. Svi se mi slažemo da je potrebno porezno rasterećenje međutim da bi do poreznog rasterećenja moglo doći, negdje država treba namaknuti i novac. Najbolji način za namaknuti novac ja mislim da je na nesrazmjeru imovine i prijavljenih prihoda. Ono što sam vas osobno u više navrata i kritizirao i pitao je činjenica da su izmjenama porezne reforme bilo planirano i smanjiti stopu koja je zahvaljujući meni i kolegi Kristiću na kraju ipak povećana na naš prijedlog koji je bio 54%, ali ono što je napravljeno i što je katastrofalno je da od perioda, znači za imovinu stečenu od 2005. do 2011. mi više ne možemo provjeravati taj nesrazmjer prijavljenih prihoda i imovine Ja mislim da je to potpuno pogrešan potez bio, to je razdoblje najveće korupcije, ja sam ovdje u Saboru rekao da je to Ćaćino vrijeme, razdoblje u kojima se sada i neke koje spominjemo također možemo provjeriti što se tiče njihovih tada prijavljenih prihoda imovine koju imamo. Ja mislim da je potpuno kriv i pogrešan potez, mi smo išli ka povećavanju porezne stope ugostiteljima, a vidimo da oni uvijek nađu načina kako da ubiti izigraju državu, vidimo ovdje gdje smo zahvaljujući MOST-u išli u smanjenje poreza na dobit, da tu imamo povećanje jer ljudi kad je manja porezna stopa onda više i prijavljuju i ja mislim da su upravo oni koji su se na nezakoniti načini okoristili, pravi bazen iz kojeg država mora namaknuto sredstva kako bi mogla ići u porezno rasterećenje poduzetnicima. Mislim da je to bio pogrešan vaš potez, meni on do danas nije jasan i ne mogu ga nikako shvatiti.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo probat ću opet ponoviti odnosno pojasniti pa možda budemo kad-tad našli neću reći suglasje, ali barem da prihvatite moje argumente. Sjećate se i sami između ostalog uz spomenutog bivšeg zastupnika, bio je i moj kolega iz Porezne uprave tada na sastanku i pričali smo o ovoj problematici. Još jedanput, dakle kada govorimo o porezno postupku, to je upravni postupak koji ima sukladno zakonu određene procedure. I državna revizija i struka, struka prije svih porezna, dakle ne Poreznoj upravi nego vani jer oni su također bili uključeni u poreznu reformu su temeljem nalaza i pravosudnih tijela i državne revizije i općenito pravne i porezne sigurnosti predložili da moramo definirati koliki je taj zastarni rok i podvući nekakvu crtu. To znači da tih 6 godina je praktički nepromijenjeno kao što je bilo i prije ali je jasno definirano. U prijašnjim, odnosno postojećim tada zakonima imali ste mogućnost utvrđivanja srazmjerno od 1.1.2015. u smislu poreznog postupka. Dakle, tih 6 godina smatramo da uslijed informatizacije sustava, povezanosti sa međunarodnim poreznim upravama, izvorima, informacijama to je više nego dovoljno Poreznoj upravi da u okviru tih 6 godina provede porezni postupak. Međutim, postoji onaj drugi element a to je kazneni postupak. Za njega zastare nema. Dakle i za ovo razdoblje o kojem vi govorite ako se utvrdi da negdje postoji nesrazmjer imovine i izvora prihoda porezni postupak ako i završi kazneni postupak je taj koji to može utvrđivati. Jer i danas u današnjem sustavu vi ako krenete u porezni postupak i utvrdite da postoji nesrazmjer koji je neopravdan porezni postupak prestaje i otvara se kazneni sukladno Kaznenom zakonu i Zakonu o kaznenom postupku. Dakle, ništa se nije pogoršalo. Dapače, pojačali smo, bili smo mudri pa smo onu stopu poreza stavili 36% kao najvišu da se može uvećati za 50%. Dakle, mi tretiramo taj nesrazmjer kao drugi dohodak bez prava na odbitak. Oporezujemo ga de facto sa stopom 54%. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi ministre, ovo je prvi proračun Vlade Andreja Plenkovića i ovo je prvi popravak na bolje od strane vas. Ja ću u ovim današnjim raspravama govoriti i politički gledajući sve ove brojke, o situaciji koju smo zatekli jer nedavno smo čuli jednu konstataciju gospodina Bernardića da je SDP ovoj Vladi ostavio sve super, sve uređeno i da ništa u stvari vi niste kao ministar trebali raditi. I sa nekoliko razina ćemo to gledati tokom cijelog dana. Prije svega stabilnost poreznog sustava, tu je neka referentna točka od SDP-ove Vlade. 46 izmjena poreznih zakona u 4 godine, deficit. Ostavljena nam je procedura prekomjernog deficita i jedna razina koja nije bila prihvatljiva. Kreditni rejting, ostali smo, što nam je SDP ostavio to ćete nam vi reći i kakvi su sada izgledi nakon godinu dana ove Vlade. I naravno javni dug. Svi znamo da je Vlada SDP-a državu zadužila u onom vremenu 4 godine za preko 80 milijardi kuna. Nikada nisam dobio odgovor na što se to uspjelo utrošiti, koji su to infrastrukturni projekti ili neke druge probleme riješila, koje je to druge probleme riješila država. I sad smo ovdje u 2017. godini, znači dvije godine nakon toga. Znači, komunicirat ćemo između toga što nam je ostavljeno super i da li ste vi kao ministar kojeg su neki htjeli i smijeniti u ovih godinu dana, ne? Radi vaše kompetentnosti, znanja, radi vaših sposobnosti više nego radi nekih drugih stvari koje oni navode. I da li smo u tih godinu dana mi napravili pomak. To je ono o čemu ćemo mi danas raspravljati sa oporbom, da pokažemo da ova Vlada zna gdje ide i da zna pravac na koji način treba voditi financije i na koji način te financije utječu na naš život i život svih građana.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića, izvolite.
Hvala lijepo. Evo po imenovanju osobno mene kao ministra financija zajedno sa mojim cijelim timom ovo su ljudi koji dugo godina rade i radili smo skupa i u Ministarstvu financija i čitav niz drugih kolega i kolegica. Odmah smo prepoznali problematiku javnog duga kao problem iz naše perspektive broj jedan kao jedan od ključnih makroekonomskih rizika i izazova koji trebamo rješavati. Sjećate se prijedloga proračuna za 2016., sjećate se rezultata. Evo sad je prijedlog 2017. i ova Vlada je praktički odmah taj dug, odnosno odmah taj problem duga prepoznala kao izuzetno važan nastavno i na riječi zastupnika Šukera. Rashodi za kamate, ukupna razina duga, kreditni rejting, procedura prekomjernog deficita to su sve stvari sa kojima smo se suočili. U godinu i pol, dve dana rezultati se vide, vide se pozitivni pomaci. Ali isto tako pred nas sve skupa to neće značiti da sada možemo skrštenih ruku sjesti i reći učinili smo svoje. Dapače, pred nama je i dalje itekako dobar posao poglavito iz perspektive porezne reforme. Vi ste iskoristili jedan od epiteta koje bih ja također osobno volio da možemo reći, jer sam ga tako između ostalog i prezentirao kod porezne reforme. U ovom trenutku ja o poreznoj reformi mogu govoriti iz perspektive efekata na potrošnju, na investicije, na sustav, makroekonomiju, javne financije. I mogu sigurno dati zadovoljavajuću, više nego zadovoljavajuću ocjenu. Ali trebat će sigurno još godina ili dvije dana da stanem za ovu govornicu i svi mi skupa i da utvrdimo ovo što ste rekli, da je porezni sustav stabilan, da je predvidiv i da je dosljedan. To je jako važno za hrvatski porezni sustav i za pravnu sigurnost i za cijelo gospodarstvo. Jer nije samo važno koliko su česte izmjene, nego je još važnije da li su one jedna drugoj u suprotnosti. Dakle i sam sam rekao kod porezne reforme krećemo sa poreznim rasterećenjem i naša je namjera sa tim poreznim rasterećenjem nastaviti i dalje u okviru mogućnosti i dinamike koju sami stvorimo. Ali to je nešto na čemu ćemo ustrajati i da svi skupa po pitanju javnih financija imamo sigurno jedu stabilnu i sigurnu priču. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ćemo prijeći na raspravu. Otvaram raspravu i prvi klub će biti onaj SDSS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani ministre sa suradnicima i suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Klub SDSS-a kao vjerujem i većina klubova u Hrvatskom saboru ne može a ne ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za ovu godinu koju sad raspravljamo najprije povodom rebalansa proračuna i izvršenja proračuna, a onda ćemo raspravljati s obzirom na projekciju za proračun za sljedeću godinu, odnosno, prijedlog proračuna za sljedeću godinu. Činjenica da je to rezultat sinergije dvaju faktora, podizanje ekonomske aktivnosti u području Europe kojom su značajno povezani. Posebno s pojedinim zemljama, ali isto tako i činjenice da su mjere fiskalne politike, posebno porezne politike, blagotvorno djelovali i uklopili se u taj trend, i da je ta sinergija rezultirala ovako povoljnim, dobrim pokazateljima, kao što je porast BDP-a za 2,7% u provom polugodištu. I vjerojatnost da će se taj trend nastaviti do kraja ove godine i da će dostići 3,2%. Istovremeno, ovdje treba reći, da podaci od prihoda od turizmu su zapravo obuhvaćeni za samo prvo polugodište, a nisu obuhvatili i drugo polugodište, najznačajnije polugodište, s obzirom na činjenicu da se bilježi porast samo u 2 mjeseca od 8%. To znači da se doista može očekivati da će realni rast BDP-a biti u skladu s onim što je predviđeno, što je planirano. To je veoma značajno. To je značajna pretpostavka i za one stvari za koje znamo da još trebaju biti postignute. Znamo da trebamo podiči produktivnost, ali bez dobre fiskalne slike, kao što je ova, to je naravno manje realno nego li sa ovakvom slikom. Znamo da trebamo podići razvojni kapacitet na različitim nivoima, ali bez ovakvih pretpostavki, kao što su ovi, o kojima je djelomično govorio u svojim replikama i kolega Šuker i ministar odgovarajući na njih, s obzirom na pogodnije uvjete zaduživanja, znatno pogodnije uvjete zaduživanja sa ovakvom stabilnom slikom, za nadati se da će se onda i mjere razvojnih politika biti znatno, znatno bolji. Što se tiče onoga o čemu se posljednjih dana govori, a to je pitanje vitalnosti radne snage i posebnih segmenata radne snage u RH, to je kompleksnije pitanje i o tom pitanju doista će Vlada svim u Saboru morati posvetiti značajnu pažnju, jer već čitav niz godina zapravo primjećujemo, da vitalnost radne snage u RH, pada i na taj način značajno ugrožava našu ekonomiju. I ugrožava ove elemente o kojima smo govorili, ali to nije, ova tema nije mjesto o kojoj bi se o tome šire raspravljalo. Ono što bih htio još jedanput podvući jeste dakle činjenica da je došlo do rasterećenja ukupnog poreznog rasterećenja od 2,5 milijarde kn, te da je to porezno rasterećenje djelovalo na povećanje raspoloživog dohotka stanovništva i rasterećenje gospodarstva i to se može naravno vidjeti i u činjenici ukupnog povećanja prihoda. Što je ne samo za uravnoteženje odnosa između prihodovne i rashodovne stanje proračuna nego istovremene mogućnosti da brži i povoljniji gospodarski rast brže i povoljnije odnos izvoza prema uvozu i to su pokazatelji koji nesumnjivo mogu pogodovati i na porast zaposlenosti, na porast investicija i na ukupne prihode državnog proračuna. Svakako je dobro dakle, želim krenuti s onim što je pozitivno, sad imam još jedan set onih stvari koji primjećujemo da su pozitivni, prije nego što pređem na ono što klub SDSS-a brine. Pozitivna je činjenica da će se za potrebe županijskih zdravstvenih ustanova, preko Ministarstva zdravstva i ovaj put osigurati sredstva, koja će omogućiti da te zdravstvene ustanove riješe svoje teškoće u nabavci lijekova, u nabavci opreme i ukupnog poslovanja. Mi znamo da to nije ni blizu onome koliko je to potrebno jer je dug u zdravstvu enorman. Dakle prije samo nekoliko godina govorili smo o 6 milijardi kn, danas je nažalost to doseglo 8 milijardi kuna. Milijarda i nešto kuna će sigurno biti značajan doprinos, kao što je to znala biti u ranijim godinama, ali dugoročno i strateško gledano, to neće riješiti problem stanja u našem zdravstvu. I osjeća veliki izazov i veliko pitanje kako sačuvati kvalitetu zdravstva. Dostupnost zdravstva u najširim društvenim slojevima je s jedne strane i s druge strane njegova održivost u sadašnjim ekonomskim uvjetima i ekonomskim pokazateljima. I jedna ozbiljan analiza bi morala biti napravljena ako već ne postoji i poduzete mjere za dugoročnu sanaciju zdravstva, u protivnom će to biti velika teškoća za državni proračun. A posebno će biti velika teškoća za samo zdravstvo. Što se tiče izdvajanja sredstava za štete koje su nastale u poplavama, mi to doista pozdravljamo. Proteklih godina je bilo čitav niz elementarnih nepogoda na različitim područjima koja su opteretile jedinice lokalne samouprave, opteretile su županije, posebno su opteretile velik broj naših građana u pojedinim područjima koji ionako žive u otežanim životnim uvjetima i otežanim životnim sredinama i interventna sredstva koja će biti osigurana. Nakon ovoga rebalansa će značajno snažiti kapacitete za revitalizaciju tih područja od obnove infrastrukture, kuća, pa do stvaranje socijalnih pretpostavki za normalan život. Želim posebno istaći važnost mjere prema Hrvatskim cestama, odnosno prema Županijskim upravama za ceste. O tome smo u više navrata razgovarali i želim zahvaliti i ministru financija i drugim ministrima s kojima je on o tome vodio razgovore, ministrom prometa ali i drugima a to je da se izdvaja 100 milijuna kuna sredstava za županijske ceste, ako sam dobro obaviješten. I pri tome bih posebno naglasio da bi se to trebalo prije svega odnositi na 4 županije čiji prihodi su znatno ispod prosjeka ostalih županija s obzirom na zakonske odredbe da se sredstva osiguravaju iz prihoda temeljem prodaje goriva a na čijem području prihodovanje te vrste nažalost nije ni blizu kao što je prihodovanje recimo u Istarskoj ili u međimurskoj ili nekim drugim županijama. Dakle Karlovačka županija svakako spada među te županije, Sisačko-moslavačka, Požeško-slavonska, Ličko-senjska. I tim županijama, odnosno njihovim županijskim upravama za ceste je nesumnjivo neophodna podrška barem ovakva privremena do iznalaženja sistemskog rješenja koje će ih dovesti u okolnosti ravnopravnije nego što su sada posebno ako znamo da neke županije poput Karlovačke imaju preko 2500km koje su neasfaltirane. A da ne govorim da je velik broj cesta u tako lošem stanju da bez dodatnih sredstava koje bi država osigurala oni ne mogu dovesti te ceste u stanje koje će jamčiti sigurnost s jedne strane, koje će jamčiti očuvanje imovine ljudi, kao što su vozila ili radna sredstva i koje će im omogućiti naravno da kao i drugi građani imaju šanse da prijeđu pojedine dionice puta ne za 3 ili 4 sata, ne za sat ako je potrebno 15 minuta ili ne za pola sata, ne za 3 sata, ako je potrebno svega pola sata. Ono što Klub zastupnika SDSS-a brine a o čemu ćemo govoriti i u petak, ali i treba ovdje povodom izvršenja proračuna jeste činjenica vezana uz to da planirano izvršenje proračuna kod pojedinih tijela Vlade, kod pojedinih ministarstava nažalost su podbacili. Ozbiljno je podbacilo povlačenje sredstava iz EU fondova u skladu sa planiranim. To je preko 2 milijarde kuna. I mi moramo, govorim to prije svega strankama i grupacijama vladajuće koalicije, ali naravno to vrijedi i za sve jer je to iskustvo koje se ponavlja nažalost. Mi moramo naučiti lekciju da ako nešto planiramo da se to treba izvršiti. I mislim da bi bilo od iznimne važnosti da se ustanovi gdje su teškoće, koja su to ministarstva kod kojih je došlo do ozbiljnog podbačaja. Drugu stvar koju želim reći kada su po srijedi planirana sredstva, ona koja se tiču ostvarivanja prava pripadnika nacionalnih manjina i ona koja se tiču nerazvijenih općina. Nerazvijene općine koje imaju indeks razvijenosti 1 ili eventualno indeks razvijenosti 2, ako i onako ne osobito velika sredstva koja dobivaju za razvoj svoje komunalne i socijalne infrastrukture i u protekloj i u ovoj godini ako značajan dio tih sredstava nije utrošen do ovog rebalansa a ostalo je mjesec i pol dana do zaključenja riznice ako ne i manje. Onda se postavlja pitanje kako će npr. Ministarstvo regionalnog razvoja potrošiti 60, 70 milijuna kuna koje je ostalo upravo za te potrebe. Možda ministarstvo zna, možda mi ne znamo, možda je slika bolja i nadam se da je bolja. Ali morali bismo znati i morali bismo znati pod kojim kriterijima će ta sredstva biti podijeljena. Da li će biti podijeljena onima koji su pirjavili 2, 3 projekta a onima koji se drže natječaja i prijave samo jedan projekt oni neće dobiti priliku ni da znaju da li da prilikom rebalansa postoji mogućnost da se realizira još neki projekt. To se mora promijeniti. To posebno vrijedi i za općine sa niskim indeksom razvijenosti koje trpe zbog loše općinske infrastrukture i naravno zbog činjenice da ni samo vodstvo općine često ne može biti na potrebnom nivou. Ne govorim tu samo o općinama koje su većinski, naseljene srpskim stanovništvom, to vrijedi za sve općine koje imaju taj indeks razvijenosti. Druga stvar koja me posebno brine, to su dvije stvari, spomenuti ću ih a tiču se nas, a to je ured za nacionalne manjine, Ured za ljudska prava i nacionalne manjine. Planirana sredstva od 4 milijuna 215 tisuća 469 kuna, ni lipe nije utrošeno. To su sredstva iz Europskog socijalnog fonda, ne znamo zašto ta sredstva nisu ni na koji način povućena. Možda postoje opravdani razlozi. Ali ako postoje teškoće onda je potrebno na vrijeme da se te teškoće otklone. To su značajna sredstva za pripadnike nacionalnih manjina. Mi koji pregovaramo o pojedinim sredstvima, znamo što to znači izdvojiti i osigurati 4 milijuna kuna za pojedine programe. A ovo su sredstva koja ne opterećuju proračun ali ostaju nepotrošena. Zašto je realizacija programa, regionalnog programa stambenog zbrinjavanja svega 64%, 21 milijun kuna ostaje prema ovome stanju kakvo je sada snimljeno, dakle prije nekog vremena, nadamo se da je ono u sadašnjoj slici povoljnije. Zašto 21 milijun kuna za ljude koji čekaju da budu stambenog zbrinuti a imamo različite kategorije. Sad govorimo o jednoj kategoriji, rasteretimo jednu pa ćemo lakše riješiti drugu. Koji je razlog da je tih 21 milijun kuna nije utrošeno? Prosječna vrijednost izgradnje jedne kuče od temelja do krova prema standardima koje radi Ministarstvo regionalnog razvoja je negdje oko 200 tisuća ili 250 kuna. Možete zamisliti koliko je objekata moguće izgraditi. U svakom slučaju Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj prijedlog rebalansa proračuna sa ovako iskazanim brigama posebno o tome ćemo govoriti kad je posrijedi relektrifikacija. To naprosto nešto u što mi ne možemo čekati mandat ove Vlade, to se mora riješiti u slijedećoj godini inače Klub zastupnika SDSS-a će to smatrati svojim ne padom Vlade, nego svojim moralnim padom a mi to nećemo dopustiti.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Pupovac, složio bi se s vama. Iznosi za županijske uprave za ceste trebali bi biti više izdvajanja sredstva za nerazvijenije županije, vi ste nabrojali 4 ali vjerujte mi da puno nije bolje u ove dvije koje ću ja sad nabrojati ali vjerojatno i u drugim a to je Splitsko-dalmatinska koja je ogromna. Evo imamo recimo primjera omišku općinu i zaleđe, sinjsku općinu i zaleđe koja je apsolutno zaboravljena jer je ogromna površinski i po broju stanovnika, ne kao Lika. Možda u iznosu to izgleda jer je Split veliko područje, tako i Šibenik, međutim zaleđe drniški kraj, kninski kraj je apsolutno prometno loša infrastruktura i zbog te infrastrukture je i utjecaj možda sve što ste nabrojali da ljudi ili odlaze ili se ne vraćaju na ta područja. Tako da i ove dvoje županije također bi trebalo zbog zaleđa govorim jer samo iz Dalmatinske zagore u zadnjih nekoliko, otkad su županije nastale, 100 tisuća ljudi j otišlo, govorim o Dalmatinskoj zagori, znači otkad smo preustroj napravili. Prema tome ja mislim i složio bi se s vama da bi tu trebalo gledati ta područja koja su, u biti to bi bilo pravično prema tim područjima, ako mislimo na sva ta područja tj. ili da ostanu ljudi na tome području ali vrlo bitno je prometno ulaganje u prometnu infrastrukturu uz sve ostalo zdravstvo, školstvo koje bi trebalo na tom području poticati dječje vrtiće, opstanak ljudi, demografsku sliku. Slažem se s vama također po pitanju indeksacije i da ta područja ne samo da dobivaju novac po nekakvom kriteriju kao do sada nego isključivo projekti a da im bude pomoć kako županija a ne problem županija i ministarstvo. Jer sigurno da oni nemaju kapacitete u tim manjim općinama kao što imaju veći gradovi.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, krenut ću od ovog drugog djela vaše replike što se tiče razvijenosti i općina sa najnižim indeksom razvijenosti. Nema nikakve sumnje da niti županije niti ministarstva sa ovom dinamikom priliva sredstava na ta područja ne mogu značajnije nadoknaditi spori rast razvijenosti ulaganja u popravljanje razvijenosti i nisku stopu razvijenosti. Zato je potrebno da država donese Zakon o potpomognutim područjima, zato je potrebno da se osigura financijski instrument kao šta piše u operativnom programu koje je Vlada usvojila zajedno izradila sa zastupnicima nacionalnih manjina kako bi taj financijski instrument bio na raspolaganju tim jedinicama lokalne samouprave kojih vi neke spominjete kao što bismo mogli spominjati čitav niz drugih odavde pa sve preko zapadne Slavonije gore do Baranje jer ta područja bez tih interventnih financijskih sredstava, razvojnih, koje su zanemariva u ukupnoj sumi sredstava koje država inače izdvaja za te potrebe, ta područja će se potpuno ugasiti i ljudi će iseliti. Što se tiče vašeg pitanja u vezi Splitsko-dalmatinske županije, omiškog područja ili Šibensko-kninske županije, mogao bi naravno dodati Zadarsku županiju, doista postoji pojedina područja koja se bitno ne razlikuju od područja županija koja sam spomenuo lička prije svega, ali isto tako i karlovačka. Međutim, u ukupno iznosu sredstava koje prihoduju županijske uprave za ceste temeljem naknada odnosno udjela u cijeni benzina odnosno goriva su znatno veća u tim županijama pa bi unutrašnjim preraspodjelama i nešto intervencijom države to išlo lakše nego u slučaju ovih 2 država i u ovih 4 županija koje sam ja spomenuo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pupovac, potaknulo me na ovu repliku vaš dio izlaganja vezan uz županijske bolnice. Naime, ovaj dug od tri milijarde kuna koji je prema veledrogerijama koje je za medicinsku opremu i lijekove, gotovo 75% toga duga otpada na kliničke centre ali najveće vrijeme kašnjenja imaju upravo županijske bolnice. Čak se to proteže na 3 godine pojedine bolnice. Mislim da bolnica u Virovitici ima 727 dana kašnjenja. To je jedna vrlo opasna situacija jer bolnice mogu vrlo kalo doći u stanje da ih se blokira a znate šta bi to onda značilo za zdravlje građana. E sad da se vratim na temeljnu repliku, žao mi je što ministar nije ovdje. Ministar se hvali sa poreznom reformom, može kroz poreznu reformu povećati prihode, može to raditi uspješno, međutim, on ne može stalno odgovarati na sve zahtjeve koje pred njega predstavlja sustav, društvo u cjelini ako svi koji bi trebali ne provode reforme. Uzmimo to na primjeru kad je bila Kukuriku Vlada ona je predlagala funkcionalno spajanje bolnica. Kolege HDZ-a su tamo čuda stvarali na terenu. Govorili da smo mi grobari bolnica, da ne znam šta će se sve dogoditi. Sad se događa obrnuta situacija. Sad kolege iz HDZ-a to predlažu, a sa druge strane ista reakcija. Nemojte nam ukidati bolnice, samo zato što spominje funkcionalno spajanje. A bez reformi, bez strukturnih reformi i u tom dijelu nećemo moći zatvoriti ove minuse u zdravstvu i tako u svim sferama društva. U tom smislu i gledam kritiku Predsjednice. S njom se potpuno slažem kad je rekla u Opatiji da bez konsenzusa oko tih pitanja, bez sustava koji se neće ukidati iznova kad bilo koja Vlada dođe, da jedino tako možemo postići prave ciljeve u ovom društvu. Znači provođenje reformi i smanjenje onda potrošnje jer teško ćemo sa poreznom represijom uvijek postići pravi učinak.
Hvala. Čut ćemo odgovor uvaženog zastupnika Pupovca.
Poštovani kolega Žagar, zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Žagar stanje županijskih bolnica otkako sam ja u Saboru je stalno na dnevnom redu kao jedna od najurgentnijih i najhitnijih. Kašnjenje sa plaćanjem prema dobavljačima, loše stanje ukupno gledajući u pogledu opremljenosti bolnica posebno nekih u pogledu obnovljivosti i obnove bolnica. Stalne teme. Netko se snalazi bolje, netko se snalazi, neki župani se snalaze bolje, neki se snalaze lošije, neki gradonačelnici. Međutim, nema nikakve sumnje da je to prvi korak prema saniranju. Ali ovo saniranje je palijativno, ono nije strukturalno kao što vi kažete. I strukturalno saniranje zapravo je nešto što se ne usudimo napraviti. I oko toga bi doista morao postojati nekakav, prije svega neka snaga politička unutar Vlade da to uradi, a s jedne strane morao bi postojati nekakav konsenzus oko tog između ključnih političkih aktera. To je jedna od stvari koja bi mogla biti predmet ključnog političkoga dogovora. Što se tiče pitanja poreza koje ste spomenuli i reformu blagotvorno je djelovala porezna reforma i vjerojatno bi druge mjere blagotvorno djelovale koje su predlagane, da ih iz određenih razloga nismo zaustavili. A jednu stvar treba ovdje reći o kojoj ćemo mi raspravljati u petak. Baveći se pitanjem Agrokora mi zapravo imamo priliku da se pozabavimo ozbiljnim strukturalnim reformama unutar našeg društva kada je posrijedi gospodarstvo i način njegovog funkcioniranja i o kojem ovisi štošta.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Pupovac vaša rasprava o ove tri točke je bila po onom sistemu svatko se češe gdje ga svrbi i to je dobro. Mi bi o proračunu trebali upravo raspravljati na takav način. Dakle, svatko od nas ima neku poziciju koja ga zanima ili zastupa nekoga i logična stvar je da u toj poziciji izrazi i svoje političko stajalište i pobrine se za onoga koga politički zastupa. I kad bi na takav način raspravljali onda bi efekat ovoga Izvješća o izvršenju proračuna za 6 mjeseci bio drugačiji, jer nakana da se podnosi polugodišnje izvješće upravo zbog toga ne samo da se vidi kolika je prihodovna strana jer ona je kad se donesu zakoni u najvećem dijelu automatizam. Ali je vrlo bitna rashodovna strana koliko je tko ažuran da tako kažem u provođenju programa i korištenju sredstava. Također rekli ste jednu stvar da ste dugo govorili, dugo godina u ovom Visokom domu o županijskim bolnicama. Međutim, problem županijskih bolnica je jedno … [[Govornik se ne razumije.]] kako ne trebamo raditi. Sjećate se izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, ja mislim da je to bilo tamo negdje 2001., 2002. Mi smo prenijeli osnivačka prava na županije, ali nismo dali prava na financijska sredstva. I od tada se generiraju gubitci u županijskim bolnicama, oni se saniraju. I zato ću ja danas govoriti još dosta o tom zdravstvu. Naprosto mi moramo dati još ako želimo ovakvo zdravstvo još 0,5 ili 0,6 bruto domaćeg proizvoda naprosto da to zdravstvo bude dostupno svim građanima Republike Hrvatske. I još jednu stvar i s tim ću zaključiti svoju repliku. Vrlo rijetko, skoro nikada u ovom Visokom domu se ne raspravlja o financijskim planovima, izvješćima izvanproračunskih fondova. A samo Hrvatske ceste su milijarda i 800 ustupljenih poreznih prihoda, a tu se onda javljaju i problemi ŽUC-a i ostalog, ali bit će vremena da govorimo o tome.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Što se tiče poštovani predsjedniče, kolega Šuker što se tiče vašeg razmišljanja o tome kako pristupiti daljnjem saniranju stanja županijskih bolnica ja se sa vama potpuno slažem i nadam se da ovo što ste rekli je čuo i ministar i da će naravno čuti i članovi Vlade i premijer o tome ako to nije konačan način kako se to može učiniti ali da bude poticaj da se nađe rješenje. Što se tiče rashodovne strane, pa nas to muči već duže vrijeme. Nas to muči duže vrijeme a to se može riješiti boljom koordinacijom međuresornom. To se može riješiti time da ljudi ne budu zatečeni kada dođe momenat rebalansa proračuna ili izrade proračuna za sljedeću godinu. Dakle, bolje unutrašnje komunikacije i naravno povećanje odgovornosti. Jer kao što onaj koji stvara pretpostavke da se osigurava prihod ima svoju odgovornost, tako Boga mi i onaj koji ima svoju odgovornost o tome da planirana sredstva i planirane rashodovne postupke realizira kako valja u što je moguće većem postotku, ako je moguće čak i malo više. Što se tiče samih korisnika to je poželjno. Naravno nije poželjno za one koji čuvaju stabilnost budžeta. To je dakle poželjno. Međutim, mi bilježimo da te stvari nisu dovoljno uigrane i to nas brine. To što se mi zanimamo za pojedine stvari to je razumljivo, a zbog prirode naših mandata ali istovremeno naravno ne zaboravljamo niti širu sliku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nego što krenemo na sljedeći klub zastupnika jedna obavijest samo. Nekoliko kolegica i kolega me pitalo radit ćemo danas bez stanke, samo tako da znamo. I sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dakle, danas raspravljamo o tri točke objedinjeno što je sasvim logično s obzirom da sve ono što se događa i učinci koji se događaju na polugodištu utječu na kretanja i na trendove koji su se onda evo pokazali u rebalansu, odnosno izmjenama i dopunama proračuna za 2017. a isto tako i na konačni prijedlog zakona o izvršenju proračuna, odnosno izmjenama dopunama toga zakona. Ono što bih na početku samo kratko napomenula, dakle to su ova makroekonomska kretanja o kojima je ministar nešto već i prije rekao. Dakle, činjenica je da su naše procjene i naše statističke procjene puno kvalitetnije i puno bolje što u svakom slučaju treba pohvaliti. I zaista ne treba živjeti u oblacima, nego u realnosti u kojoj jesmo, a dakle to je u ovom periodu, u polugodištu rast od 2,7% bruto društvenog proizvoda. Naime, kad govorimo o proračunu moramo reći da su svi pomaci koji se događaju u bilo kojem prijedlogu, bilo izmjena, bilo proračuna su vrlo osjetljivi i vrlo vidljivi. Isto tako svaki mikronski pomak zapravo daje potpuno različite rezultate o kojima o cjelini treba upravo ministar financija voditi računa i to su zapravo efekti koje mi kao građani možemo vrlo lako kritizirati. Ali vjerujte vrlo je teško doći do pozitivnih pomaka i na ovaj način zapravo postići ovu razinu sada i rasta, odnosno smanjenja deficita. To smo jučer u jednoj raspravi oko evo nekakvih naknada itd. poslije ću o tome govoriti koliko one čine u samom rashodu poslovanja. Dakle, kada kažemo da smo nekome povećali 600 ili 1300 kuna od osnovnog, one osnovice koju do tada ima, onda se to ne čini jako puno. Međutim, kada to utječe na to da li ćete imati, da li je ta osoba nezaposlena pa ima naknadu 1600 ili ima 2003. ili 400 kuna pa zato ima za kupiti dječju hranu i pelene onda je to itekako vrlo važno. A isto tako onaj zaposleni roditelj koji onda ima u daljnjih 6 mjeseci naknadu značajno veću nego što je to bila do sada, pa je to skoro 4000 kuna. Dakle, to su čini se mali pomaci, ali kada se generiraju u masi, onda je to za ministra financija itekako veliki pomak. Dakle, makroekonomski pokazatelji su pozitivni, a on je došao prvenstveno jedan od utjecaja je izvoz roba i usluga koji su utjecali za 3,3 postotna boda i realno su povećani i koji je realno povećan za 8,6%. Potrošnja kućanstva doprinijela je rastu BDP-a za 2,1 postotna boda i to je prvenstveno utjecaj rasta neto plaća koje znamo da su zbog utjecaja poreznih izmjena. Bruto investicije su porasle u fiksni kapital za 5,4% a sve djelatnosti osim poljoprivrede doprinijele su rastu bruto dodane vrijednosti od 2,2%. Od toga najviše trgovina, prijevoz, turizam, a nakon toga industrija nešto manje. Treba istaknuti da je bruto plaća u prvom polugodištu iznosila, prosječna bruto plaća preko 8000 kuna. To je nominalno 3,4% veća, a realno zapravo 2,3 u odnosu na 2016. Isto tako i neto plaća koja je veća, odnosno iznosila je 5000 prosječna neto plaća 5960 kuna. Inflacija kao što smo čuli je negdje na razini 1,1%. Međutim, ono što treba još istaknuti da postoji visoka likvidnost financijskog sustava. U posljednja četiri tromjesečja ostvaren je pozitivan saldo tekućeg računa platne bilance u iznosu od 1,2 milijarde eura, odnosno oko 2,7% BDP-a. Inozemni dug smanjen je za 2,4 milijarde eura u odnosu na travanj 2016. Dakle, on u travnju 2017. iznosi 42 milijarde eura. Kada govorimo o prihodima proračuna oni su ostvareni u ovom polugodištu 58,3 milijarde kuna i to je rast od 3,5%. U poreznim prihodima kao što smo vidjeli najznačajniji su porezni prihodi, u prihodima poslovanja najznačajniji su porezni prihodi koji su zapravo vrlo dobro ostvareni i iznose 35,1 milijardu kuna ili 48% godišnjeg plana. Ako se usporede porezni prihodi u ovom polugodištu u odnosu na 2016. onda ćemo vidjeti da je u odnosu na, u 2017. u odnosu na 2016. da imamo čak visoka ostvarenja naročito u porezu na dohodak iako su ona nešto čak niža u odnosu na sam plan. Glavne promjene u sustavu poreza na dohodak odnose se na smanjenje poreznih stopa sa 25 na 24% i sa 40 na 36% uz povećanje jedinstvenog osnovnog, osobnog odbitka na 3800 kuna. Isto tako važno je uvođenje jedinstvenog poreznog razreda od 17,5 tisuća kuna. Vrlo je važno spomenuti da je kod tih poreznih olakšica je dodatno se porezno umanjuje, porezna obveza za umirovljenike, zatim u odnosu na posebna područja kao što je grad Vukovar itd.. S obzirom na to da u prihodima vidjeli smo ostvarenje od poreza na, od samih poreza je vrlo visoko. Isto tako nešto veće od plana je i ostvarenje prihoda od prodaje nefinancijske imovine. Iako u odnosu na ono što se očekivalo je to još uvijek nedovoljno. Rashodi proračuna su ostvareni dakle sa, u odnosu, planirani su 128,4 milijarde kuna. Od toga kada pogledamo samo ostvarenje dakle 59,9 milijardi kuna ili 46,6%. Najznačajnije kretanje rashoda samih poslovanja odnosi se na same rashode u, rashode za zaposlene koji su povećani za 2,67%, dakle odnosi se na povećanje osnovica za izračune plaće za državne i javne službenike. Valja napomenuti da su isto tako subvencije izvršeno je u visini od 3,5 milijardi kuna i to subvencije su najbolje odnosno u najvećem dijelu izvršene u poljoprivredi sa 2,5 milijarde a zatim isto tako dakle izravna plaćanja u poljoprivredi i ostale subvencije koje se odnose na fondove EU, dakle subvencije u sektoru mora, prometa i infrastrukture i gospodarstva i poduzetništva. Rashodu za nabavu nefinancijske imovine su nešto niže ostvarene a ono što treba posebno istaknuti da je ukupan manjak općeg proračuna u prvom polugodištu, dakle ostvaren je višak u odnosu na prethodnu godinu odnosno 35 milijuna kuna ili 0,01% BDP-a. To u svakom slučaju veseli i ono što je i sam ministar kazao, to nas itekako obvezuje da nastavak svih ovih reformi, odnosno napretka u smislu smanjenja deficita nas itekako stimulira da i dalje oprezno planiramo i oprezno trošimo proračun. Proračunski korisnici, ovdje je zanimljivo da, oni su ostvarili 14,9 milijardi kuna prihoda, to je povećanje ali je važno ovdje reći da ukupni rashodi izvanproračunskih korisnika su isto tako ispod znači ostvarenih prihoda. Dakle tu se postigla određena kontrola i oni su sada 13,9 milijardi kuna na polugodištu i zaista to treba i zadržati dakle vrlo visoka kontrola izvanproračunskih korisnika koji su prije generirali vrlo visoke rashode. Pri tome moram istaknuti da je fiskalno pravilo ispunjeno. Dakle, s obzirom da smo izišli iz postupka procedure prekomjernog proračunskog manjka, dakle ispunilo se i fiskalno pravilo po kojemu, po samom proceduri, dakle naši su troškovi, odnosno kretanje rashoda općeg proračuna u skladu je sa privremenim fiskalnim pravilom. To je i u skladu sa ESA metodologijom. Kada kažemo, kada govorimo o samom, izmjenama i dopunama proračuna dakle jako je važno da su i u ovom razdoblju postignut značajan rast industrijske proizvodnje, daj e došlo do rasta prometa na malo broja turista i sve ostalo, dakle svi makroekonomski pokazatelji govore u prilog upravo ovome na koji način se sam prijedlog izmjena i dopuna radi. Važno je naglasiti kako se planiranim izmjenama neće povećavati razina rashoda koje utječu na visinu proračunskog manjka, to je ono što je ključno. Iz dosadašnje dinamike izvršavanja vidljivo je kako je na pojedinim rashodovnim stavkama bilo potrebno izvršiti preraspodjele. To smo evo sada već djelomično i komentirali, dakle, najveći dobitnici su Ministarstvo zdravstvo, Ministarstvo mora, nešto financija i slično, dakle ključno je samo zdravstvo o kojemu ćemo još puno i dosta pričati s obzirom da smo i na samoj sjednici i povjerenstva i odbora o tome vrlo kvalitetno raspravljali. Dakle, zdravstvo za koje je potrebno iznaći modele i načine kako ne samo dodavati zapravo ili unositi dodatna sredstva unutra nego pronaći mehanizme kako ta sredstva racionalno i trošiti i kako zapravo unificirati postupke kontrola a isto tako racionirati u samim troškovima. Prema ovim izmjenama prijedloga [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ja se ispričavam, evo meni je prekratko očito.
Evo ga, hvala vam lijepa, ali zato ćete imati prigode u više replika nadopuniti. Dakle, prva replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara, izvolite.
Uvažena zastupnice HDZ-a, vi nama pričate, evo citiram „makroekonomski pokazatelji su dobri“. Pa kako su gospođo uvažena, dobri ako se cijela zemlja raspada, ako mladi iz nje bježe u autobusima, ako pada broj zaposlenih ukupan, ako broj blokiran ne pada, ako njihov dug raste. Vi kažete visoka likvidnost financijskog sustava. Pa pola svih kredita danih pravnim osobama ne mogu se vratiti. A što znači da je njihova likvidnost dobra. Ključno pitanje je kak realna ekonomija funkcionira? A realna ekonomija se raspada. Vi ste Lex Agrokorom, stečaj Agrokora odgodili za godinu i 3 mjeseca. I šta kad to prođe? Šta onda? Vi imate situaciju da ljudi neće moći naplatiti, ovi svi vjerovnici, ostat će bez 70% potraživanja, a vi kažete onda nama ovdje kao da ne znam da plaće rastu ono, ono. Pa kome plaće rastu? Ante Ramljak ima plaću 117 tisuća kuna. I šta vi njega računate u statistiku? Šta onda nama znači statistika? Netko ima plaću 3 tisuće kuna, ne znam ajmo reći da ima bruto 3 i pol tisuće kuna a on ima 117. Evo malo sam kratak sa matematikom. 39 puta veću plaću od tog čovjeka koji je na minimalcu. 39 puta, gospođo. I šta stavite 39 na minimalcu u Konzumu i stavite jednog Antu Ramljaka i kažete nama ovdje da prosječna plaća, jednostavno ne daje, ove brojke koje vi iznosite, one ne odražavaju stvarno stanje u društvu jer da odražavaju situacija bi bila drukčija. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Brojke koje imamo odražavaju stanje kakvo je u proračunu i sigurno kada se planira i kada se rade bilokakvi izračuni, onda su oni zasnovani na realnim podacima. To što postoje razlike u samim plaćama, to proizlazi iz vrste posla, vrste ugovora koji netko radi, prema toma nikada nećemo postići ovo što vi mislite da tu može postati nekakva uravnilovka, nikad je neće biti jer bi bio onda potpuno drugi sustav. Svjesni smo da postoje problemi blokiranih i sličnih, sigurno bi i prethodne Vlade i ova Vlada vrlo rado i radi na tome da se određeni način saniraju ti problemi i da se rješavaju problemi ali da je to tako jednostavan recept on bi bio već davno riješen. Prema tome, kada pogledate samu strukturu recimo blokiranih onda ćete vidjeti koliko ih do 365 dana, koliko ih je preko toga, u kojim grupama dužnika odnosno vjerovnika su pojedini građani i pravne osobe prema tome, to je itekako složena procedura i postupak o kojem treba brinuti, na kojemu treba raditi, ali zadaća Ministarstva financija je kako povećati dohotke da bi ti isti građani mogli servisirati svoje dugove i normalno živjeti. Prema tome, u tome je nastojanje u kojem sa ovim reformama se pokušava doći do pravog rješenja.
Hvala. Kolega Pernar je digao, ako sam dobro vidio povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik, molim?
Članak 238., gospođa vrijeđa mene kao zastupnika ajmo nazvati misaono biće kada govori da ovi pokazatelji su realni i objektivni kada znamo da se 45 milijardi kuna Upadica: Kolega Pernar, molim vas, molim vas nemojte zlorabiti Poslovnik./… za vraćanje kredita ne vodi u proračunske rashode i onda oni lažno pokazuju suficit proračun, a stvarni deficit, odnosno, manjak u kasi 40 milijardi. To sam objašnjavao i ministru Mariću, ali nažalost ovdje svi sjedite na ušima.
Kolega Pernar vi ste vrlo svjesni da sada zlorabite instituciju povrede Poslovnika, ja vas lijepo molim da to ne činite. Molim vas nemojte to raditi. To nije u najmanju ruku korektno i spram drugih kolega. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice Perić, pa evo, ja nisam imao tu čast da sjedim u upravi Agrokora, niti u upravi HBOR-a, niti da budem guverner HNB-a, ali nekakva zdrava logika mi govori, da se gospodarstvo potiče prije svega poreznim rasterećenjem. Pa bih vas htio pitati, s obzirom da ste vi u vašem programu vjerodostojno napisali da ćete u drugoj godini mandata smanjiti ogroman PDV za 1% bod, dakle, na 24%, zašto ste od toga odustali? Evo pitam i ministra Marića, znači u programu vjerodostojno piše, da će se PDV u drugoj godini mandata smanjiti za 1%. Pa dajte mi recite, zašto se ne držite svog vlastitog programa i zašto ste davali lažne nade ljudima a s druge strane nama govorite da ste vi populisti, pa to vam je populizam. Evo, pričali ste jedno, a sad radite drugo. Dajte, molim vas smanjite PDV na 24%, pa onda se obraćajte nama, pa nam govorite, kako smo mi ovo ili ono destruktivni ili konstruktivni ili ne znate kakvi. S druge strane vi ste u tom vašem istome programu napisali, da ćete otvoriti 18000 radnih mjesta, i da ćete samo iz europskih fondova povući 7 milijardi kn, pa bih vas htio pitati, koliko ste u tih 7 milijardi kn povukli do sada? I koliko je od tih 180000 radnih mjesta otvoreno. Evo to je dakle, sasvim konkretno pitanje, temeljem vašega vlastitoga programa. Ja samo želim, evo odgovor, isto ko i svaki drugi građanin RH, koji izlazi na izbore, kako bi na nekim ponovljenim izborima znali ocijeniti balans vašeg obećanja i vaših dijela. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Hvala lijepo. Evo, dakle, Ministarstvo financija je kroz samo poreznu tzv. reformu pokazalo da u jednom segmentu zapravo je vrlo kvalitetno utjecalo na smanjenje deficita i došlo je do rasta BDP-a. Dakle, to se ne može nikako, na kraju, krajeva postoje provjere i … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, nismo mi sami i samostalni koji procjenjujemo svoj rast. Rasterećenje građana, pa postignuto je jednim dijelom i time, ali ova Vlada još uvijek ima mandat koliko ja znam, prema tome, nemojte se bojati da neće ispoštivati ono što je zapisala u svom predizbornom programu. Dakle, nemojte žuriti. Uvijek se ide step by step. Dakle, prvi korak je napravljen, postoje vrijeme kada će si do toga doći i postupno smanjivati i druga porezna opterećenja, dakle, nemojte biti tako nestrpljivi. A isto tako i za radna mjesta, bez brige itekako će se potruditi, da ostane ovdje radna mlada snaga i da se ispune sva ona obećanja koja su napisana u našem programu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Felaka. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, prvo bi pohvalio način na koji ste prezentirali ispred kluba znači ovo što, ove rezultate koji su postignuti u privih 6 mjeseci ove godine, što se tiče proračuna i izvršenje proračuna. Pohvalio bih i ministra, da je izdržao sve ove i medijske i napade iz ovog Sabora i da je usprkos tome uspio ovo ministarstvo voditi na jedan po meni zadovoljavajući način da se postignu ti, ovi generalni, makroekonomski, pozitivni rezultati, koji daju nadu u optimizam u ovom društvu. Bez obzira što se pokušava evo iz nekih stranaka i nekih zastupnika širiti samo negativistička ideologija, ništa ne valja, sve propada. Nije baš tako. Objektivni pokazatelji govore da je ipak suprotno. Svi smo mi željeli da neke stvari idu brže, da plaće bolje rastu, da ostvarujemo veće prihode, no i ovo što se sada događa, po meni, može zadovoljiti jednim dijelom ona naša očekivanja. Posebno bi pohvalio da se u ovom rebalansu proračuna iznašlo novaca da se pomogne županijskim bolnicama, odnosno, općenito zdravstvu za 200 milijuna kn i naglašavam pomoć županijskim upravama za ceste, od 100 milijuna kuna, što će sigurno jako dobro doći da se popravi stanje na dobrom dijelu naših cesta koje održavaju županijske uprave za ceste i nadam se da će u budućem proračunu se iznaći još sredstava jer je ranija Vlada koja je bila do 2015. županijska uprava za ceste, jako zakinula kod raspodijele novaca iz državnog proračuna. U svakom slučaju pohvaljujem ova postignuća i nadam se da ćemo u drugom polugodištu imati još bolje rezultate.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Hvala gospodine Pelak. Kolega, i ja sam isto tako zadovoljna sa rezultatima i učinkom koja je ova Vlada i u ovom periodu kratkom uz silne pritiske koje ste sami spomenuli i silne probleme koje smo u ovom periodu zapravo bili svjedoci i koje se rješavanju paralelno sa svim ovim zapravo promjenama koje se događaju, silne opstrukcije koje postoje, ali unatoč tome, zapravo, svi skupa su i mi i Vlada našli su zapravo načina kako. te probleme rješavati, kao realno gledati zapravo na njih, kako ih konstruktivno i kvalitetno riješiti, odnosno ponuditi rješenja. Da su rješenja lagana bila bi se puno prije našla, ne bi bili toliko dugo u recesiji kako smo bili. Prema tome, isto tako je važno reći da ova Vlada koristi kako bi se reklo, svaki trenutak da bi zapravo došla do određenih rješenja. Upravo ovo što je spominjao i kolega Šuker dakle, potrebno je i samim refinanciranjem obveza koje su do sada bile uz vrlo visoke kamate, zapravo postići upravo uštede kojim se onda unutarnjom preraspodjelom može zadovoljiti određene standarde koji su itekako visoki. Ako hoćemo standardi naši u bolnicama su visoki i ne možemo reći da su nam nedostupni. Prema tome upravo iz tih ušteda, dakle kvalitetno rješavati i to s time da se normalno trebaju raditi restrukturiranja i racionirati troškove.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnike Mire Bulja.
Uvažena kolegice, ja bih govorio o proračunu ne bih kao vaše kolege da li je bio na sastanku gospodin Marić s nekim ili nije, vrijeme izuzeća. Ja bih vas točno citirao i ne bih … [[Govornik se ne razumije.]] Rekli ste po pitanju zdravstva i naravno situacija je takva kakva je, vi hvalite i naše zdravstvo. Međutim i činjenica je evo nedavno i u Kaštelima, tj. na području Solina jedno dijete je nije moglo, po smrt, a vidimo svakodnevne opasne bolesti imali nisu mogli dobiti lijek jer nije na listama, na popisu u Zavodu za javno zdravstvo i na taj način je ogroman problem. Ja bih vas pitao kako vi smatrate funkcioniranje zdravstva gdje ljudi poglavito u nerazvijenim krajevima nemaju nikakvu uslugu zdravstvenu ili vrlo malu isključivo zbog toga što decentralizirana sredstva preko županija, ja govorim za Splitsko-dalmatinsku županiju, vjerojatno je u vas slično, se decentraliziraju na način, pa ja ne vidim nikakvu logiku. Ne možete vjerovati u Vrgorcu na primjer je uređaj u laboratorijima su iz Drugoga svjetskog rata. U Makarskoj, Primorju katastrofa. Nemamo znači dovoljno laboratorija, osnovni laboratorij. Također u Sinjskoj Krajini, u Drniškom kraju, katastrofalne usluge i to je jedan od razlog zbog čega ljudi iseljavaju i ostaju stari ljudi koji nisu u mogućnosti a novac se šalje iz naše blagajne, države prema županijama koje ta sredstva decentraliziraju, dobili su moć kako njima padne na pamet. Naravno više imaju činovnika unutar domova zdravlja nego liječnika, liječnici odlaze, ne raspisuju specijalizacija dovoljno teritorijalno jer im to nije interes. Više je interes da šta više imaju činovnika unutar domova zdravlja, da što više novca odlazi decentralizirano, ne funkcioniraju ni županije i to treba Ministarstvo financija kontrolirati, da li taj novac za zdravstvo odlazi … [[Govornik se ne razumije.]] u zdravstvo. Hvala lijepa.
Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Pa da, imate pravo da zaista, znate kako je organizirano zdravstvo, dakle postoji sustav državnih bolnica i županijskih bolnica. Dakle u svakom slučaju odgovornost za nivo županijskih bolnica treba biti na nivou … … [[Upadica se ne čuje.]] I domovi zdravlja su u sustavu županija, dakle one moraju itekako voditi računa o standardu koji imaju. Dakle svaka ona jedinica regionalne samouprave koja ima nadleštvo dužna je snimiti situaciju, vidjeti što ima, što nema, gdje su zapravo uska grla, što je potrebno popraviti. Osim toga imate i ove sustave hitne pomoći. Dakle jednostavno svaka županija je dužna organizirati s obzirom na našu teritorijalnu, vrlo raširenost dakle svih županija. Potrebno je itekako voditi računa o tome kako će se ta hitna medicinska pomoć organizirati, sa koliko timova će biti, koje vrste timova, da li se tu može poboljšati i na koji način zapravo omogućiti da je kvaliteta samog zdravstvenog sustava što brža, dostupnija i da može kvalitetno reagirati. Prema tome, kada govorite o decentralizaciji u svakom slučaju to treba biti decentralizirana sredstva ali onda i obveze moraju biti decentralizirane da onda o tome ne razmišlja ministar zdravstva nego svaki nadležni zapravo župan odnosno čelnik lokalne samouprave.
Hvala i zadnja replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Perić, makroekonomski pokazatelji su takvi kakvi jesu, nekom se sviđaju, nekom se ne sviđaju međutim oni su dobri. Ali ono što je vrlo bitno i što treba stalno ponavljati sa ovim rebalansom proračuna i sa proračunom za 2018. se rješavaju lagano dva goruća problema o kojima je do prije nekog vremena bilo praktički vrlo teško ili nemoguće govoriti. Jedan je zdravstvo, o njemu ću nešto govoriti više u pojedinačnoj raspravi. Međutim, ne treba gledati samo da tu se rješava dug od milijardu i sto milijuna zdravstva. To je milijardu i sto milijuna koje se ubrizgava u krvotok hrvatskog gospodarstva. Jer onima kojima su dužne bolnice, itd., oni su dužni nekome i to je jedan, vjerojatno nekoliko tisuća korisnika koji će dobiti svoje novce. Ali ono o čemu se danas vjerojatno neće puno govoriti, proći će ovako da tako kažem ispod žita jer nekome nije u interesu je da je Hrvatska država sa svim ovim pokazateljima i jednom stabilnom politikom došla u poziciju da krene u financijsko restrukturiranje svoje tri da tako kažem prometne tvrtke, to su Hrvatske ceste, ARZ, i HAC. I neke su u proteklim vremenima potrošili desetine milijuna za razno razne savjetnike, te monetizacija, te ovo te ono, međutim sa drugačijom ročnošću dospijeća kredita sa nižim kamatnim stopama infrastrukturni projekti koji su bili temelj za ovakvu dobru turističku sezonu. Jer da nema tih autocesta ljudi ne bi imali s čim doći su došli u poziciju da praktički mogu sami financirat svoje obveze. I ovo što sad ministar Marić sprema zajedno sa ministrom prometa je nešto što bi na godišnjoj razini po nekakvoj gruboj procjeni trebalo tim prometnim tvrtkama ušparati negdje oko 400 milijuna kuna, a budimo iskreni ne samo za hrvatske, nego i za neke druge prilike to su veliki novci.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Hvala kolega Šuker. Da, potrebno je to isticati stalno da infrastruktura koja je napravljena nije trošak u konačnici. Ona sada proizvodi upravo ove učinke koje ste govorili. Dakle, ulaganjem u nju smo postigli dugoročno da ćemo od turizma i turističkih posjeta imati puno veće koristi. Jako je važno ovo što sam i ja prije spomenula. Dakle, svaki ministar financija mora iskoristiti trenutak kada su evo ovi povoljni pokazatelji makroekonomski, kada je naš financijski rejting se poboljšava pa su onda kamatne stope i okruženje u kojem živimo puno niže. Dakle, upravo iz tih ušteda koje na pravodobno reagiranje može se zapravo postići jako puno i na taj način možemo doprinijeti razvoju odnosno rastu BDP-a. To je ono što je najvažnije.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj MOST-a nezavisnih lista i vrijeme će podijeliti uvažena zastupnica Ivana Ninčević Lesandrić i poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, ministre i suradnici. Prije svog komentara na polugodišnje izvješće izvršenja proračuna, rebalans proračuna i Proračuna 2018., 2019. godinu jednostavno ne mogu a da ne komentiram da opet nas je u sabornice svega dvadesetak kada pričamo o ovoj vrlo bitnoj po meni najbitnijoj temi u Hrvatskom saboru. Ovo je ujedno i najvažniji dokument koji možemo donijeti u ovom Saboru. Zapravo ne znam što je razlog tome, zbog čega tolika nezainteresiranost za ovu temu. Isto tako moram reći da nadam se da će ministar te primjedbe uzeti u obzir obzirom da smo upravo na moju inicijativu i na moje primjedbe koliko toliko regulirali rad Nadzornog odbora po pitanju dostave materijala, pa se nadam da ćemo i materijale po pitanju proračuna kad nam proračun dođe dobiti na više od 7 dana prije zato što ... … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] A kad vam je došao prije? Nakon sjednice Vlade smo ga dobili. Dakle, ako ćemo gledati jednu kvalitetnu analizu ekonomsku i stručnu jednostavno to je premalo vremena pogotovo ako uzmemo u obzir toliko puta spomenutu i željenu konstruktivnu oporbu koja treba doći sa prijedlozima rješenja, onda zaista smatram da trebamo dobiti proračun koji će nam uskoro i doći malo ranije, jer potrebno je ukoliko nećemo lupetati sa amandmanima, da to bude zaista i konstruktivno napravljeno. Što se tiče ova tri navedena dokumenta mišljenja sam da fali više ambicioznosti pogotovo u uvjetima trenutačno iznimno povoljnih vanjskih okolnosti. U vremenima kada gospodarstvo i prihodi države rastu i više nego što je proračunom bilo predviđeno, idealne su zapravo okolnosti za smanjenje deficita javnog duga, pa čak i više od predloženog. Ne samo smanjenje deficita. Usudit ću se reći da bismo trebali pokazati i malo hrabrosti pa barem iskazati želju za stvaranjem suficita ne samo na primarnom proračunu. Okolnosti su idealne za akumuliranje sredstava za buduća vremena koja vjerujte mi neće biti tako povoljna kao danas, a sigurna sam da će nam itekako doći. Iznimno povoljne trenutne međunarodne okolnosti, povijesno niske kamatne stope, geopolitička situacija na dijelu Mediterana koji nam je nekada bio direktna konkurencija i koja se direktno odražava na veliki uspjeh našeg turizma, iznimno povoljni vremenski uvjeti za ljetni turizam. Dakle, ovo je najtoplija godina od kada se mjere temperature, rast gospodarstva u cijeloj Europi odrazile su se zapravo i na prihode proračuna dobrim dijelom i van bilo kakvog našeg utjecaja. Treba biti pošten i reći da je manjim dijelom za to zaslužna i porezna reforma i djelomično rasterećenje osobnog dohotka. Ipak svjesni smo da su to većinom vanjske okolnosti koje nisu vječne, možda su i kratkoročne i na koje naša politika nema ama baš nikakav utjecaj. Stoga smo mišljenja da se ove iznimno povoljne trenutačne vanjske okolnosti nedovoljno dobro koriste u smislu uravnoteženja proračuna, pa zašto ne i prvog proračuna bez deficita, smanjenju vanjskoga duga i skupljanja rezervi za vremena koja su ispred nas, a koja ponovit ću neće možda biti više ovako povoljna. Moramo biti svjesni toga da nam vjetar trenutno puše u leđa, ali da će doći i trenutak kada će nam puhati i u prsa i kada ćemo možda žaliti za ovim vremenima i postupcima u njima koje smo možda mogli napraviti i bolje. Malo prije se evo ovdje upravo postavilo pitanje da li je ovaj cijeli rast zapravo u jednu ruku i situacija, odnosno rezultat toga što smo postali poželjni investitorima. Na žalost to nije istina koliko god mi to htjeli iščitati iz pojedinih statističkih podataka ja bih osobno voljela da je to istina i da smo stvarno poželjno područje za investitora. Međutim, mi to još uvijek nismo. Nadam se da ćemo vrlo brzo doći do toga. Moram napomenuti da me žalosti kada vidim države, dakle naše susjedne države koje su nas itekako pretekle upravo u toj poziciji meni je jasno da mi ne možemo konkurirati jednoj Estoniji koja je ne znam mislim 2011. godine provela jedan fenomenalan set reformi. Moram priznat doduše tu je dosta pomogao i njihov mentalitet na kojem mi itekako još trebamo poraditi. Međutim, ne mogu razumjeti da su nas pretekle sve države koje su naše zapravo susjedne države, pa bih tako i spomenula da je zapravo prije par godina sam sudjelovala na jednoj manifestaciji gdje su predstavnici Vlade Makedonije predstavljali svoje uvjete za investitore, gdje zapravo Makedonija peta na svijetu po uvjetima za investitore, peta na svijetu. Kad sam pogledala sve te uvjete i sve ono što oni nude investitorima zapravo to stvarno i ima razloga. Međutim evo kažem meni nije, ne mogu razumjeti da zapravo mi, jedna Hrvatska koja je po svom potencijalu daleko ispred i Makedonije i svih naših susjednih država zapravo dopušta da nas sve te iste države prelaze. Što se tiče i rebalanasa i projekcija proračuna za 2018. i 2019., u načelu ništa novo. Nastavak dosadašnjih politika, izostanak strukturnih reformi, država trenutno pa ja ću se usuditi upotrijebiti riječ „jaše“ na oporavku privatnog sektora a dosadašnja praksa kupovanja glasova se nastavlja i intenzivira kao da će izbori biti sutra. Što hoće reći da rastu svi rashodi koji se odnose na kupovanje socijalnog mira, de facto kupovanja poslušnosti glasova, rastu rashodi zaposlenih u javnom sektoru, poticaji itd. Što se tiče proračuna odnosno projekcije proračuna za 2018. godinu koji je rađen pod procjenom rasta BDP-a za 2,9% a deficit proračuna se planira u iznosu 0,5% BDP-a. javni dug se predviđa da će do kraja ove godine na 79,8% BDP-a a u 2018. pasti na 76,6% BDP-a. u 2019. na 73,4% BDP-a dok je to u 2020. na 69,5% BDP-a. Ovo možda lijepo zvuči, odnosno zasigurno lijepo zvuči, međutim detaljnija analiza onoliko koliko smo vremena stigli napravit zapravo pokazuje jednu drugu stranu priče. Deficit je zapravo najveće smanjenje doživio 2015. i 2016. godine. U tim godinama je preokrenuta tendencija kretanja javnog duga i po prvi put on se zapravo i počeo smanjivati. Deficit je 2014. godine iznosio 4,1 BDP-a, 2015. godine je smanjen a 2,3 BDP-a dok je 2016. godine na 0,9% BDP-a a od ove godine taj trend smanjivanja znatno osporavamo i 2017. godine iznosi 0,6% BDP-a dok se za slijedeću godinu planira na 0,5%. Zapravo iz ovog kuta gledanja mišljenja smo da je planirani pad deficita za 0,1% daleko od dovoljnog pogotovo u uvjetima rasta BDP-a. Ako uzmemo u obzir i mišljenja MMF-a i zadnje posjete Hrvatskoj a to je da se strukturni deficit, stvarni deficit bez utjecaja povoljnog ciklusa zapravo pogoršao Strukturna fiskalna prilagodba je vjerojatno potpuno nestala i prepušteni smo možemo reći jedno sreći i nadi da će se poslovni ciklus i vanjske pozitivne okolnosti nastaviti. Osim toga, Vlada očito je krenula putem uvođenja eura međutim upravo zato bi trebalo napraviti i strukturne reforme i postaviti puno ambicioznije kriterije od javnog duga od predviđenih 69,5% u 2020. godini. MMF je sam u zadnjem izvještaju napisao da bi javni dug trebao pasti na 60% do 2022. godine a ukoliko se želi uvesti euro, to je ipak daleko ambicioznije od 70% u 2020. godini. Prijedlogom proračuna odnosno projekcijom proračuna za 2018. godinu, Vlada predviđa da će ukupni prihodi iznositi 129 milijardi kuna i biti 6,1% viši u odnosu na aktualni proračun. Dok će ukupni rashodi za 2018. iznositi 133,3 milijardi kuna odnosno 5 milijardi više. Međutim, u rebalansu za 2017. godinu rashodi padaju za 1,6 milijardi kuna sa 128,4 na 126,8 milijardi kuna i to de facto znači da se u odnosu na rebalans za 2017. godinu planirani rashodi za 2018. godinu ne povećavaju za 5 milijardi kuna nego za 6,5 milijardi kuna. U odnosu na rebalans proračuna planirani prihodi i rashodi za 2018. rastu zapravo za isti apsolutan iznos od 6,5 milijardi kuna a da deficit proračuna za 2018. u odnosu na rebalans za 2017. je u postotku manji zbog samog dizanja iznosa proračuna iako je deficit po apsolutnoj brojci isti. Znači, u povoljnom makroekonomskom okruženju nema ništa od financijske konsolidacije dubljih strukturnih reformi i stvaranju prostora za anticiklična djelovanja kada dođe slijedeća kriza. Zapravo vidimo ovdje nedostatak ikakvog vizionarstva i dugoročne strategije. Što se tiče ministarstava, ističem činjenicu da je projekcijom proračuna 2018. godinu za Ministarstvo financija predviđeno 34,6% milijardi kuna odnosno 25,8% manje nego u originalnom proračunu za 2017. godinu. Najveće smanjenje iznosa na stavkama su izdaci za otplatu glavnica za izdane vrijednosne papire za 35,7% na 11,8 milijardi kuna. Izdaci za otplatu glavnice primljenih kredita za 35,6% na 5,6 milijardi kuna te izdaci na financijsku imovinu i otplate zajmova na 35,5% na 18 milijardi kuna. Znači plaćamo manje i glavnica i kamata u 2018. godini. Osim Ministarstva financija jedini nazovimo ih gubitnici za 2018. su MUP, Ministarstvo pravosuđa. Pa zapravo se pitamo u ovo doba kada se već dijeli šakom i kapom opravdano ili ne, je li zabrinjavajuće ili ne da se uz Ministarstvo financija jedino zapravo smanjuju proračuni unutarnjih poslova i pravosuđa. U svim ostalim ministarstvima su povećani rashodi, najviše Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta za čak 27,6% na 2,8 milijarde kuna odnosno od preko 600 milijuna kuna, ostali rashodi tog ministarstva su povećani za preko 400% na 925 milijuna kuna a po postotku najviše je narasla stavka naknada građanima i kućanstvima, 19,55 milijuna kuna odnosno rast od 732 %. Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je naraslo za 25,7% na 3,3 milijarde kuna, odnosno rast za 674 milijuna kuna da sad ne nabrajam sve ono što već svi imamo.
Kolegice Ninčević-lesandrić, ja znam zašto se javio uvaženi zastupnik Ivan Šuker za povredu Poslovnika, vi cijelo vrijeme govorite o proračunu za slijedeću godinu.
Ne, ja sam imala dakle prvi dio.
Ali ovo sad cijelo vrijeme pričate o proračunu za slijedeću godinu za 2018.
Zar mi nismo objedinili sve točke?
Ni za Boga.
Ne proračun, projekciju.
Ma pogledajte molim vas dnevni red pa ćete vidjeti.
Pogledala sam dnevni red i imamo dakle polugodišnje izvješće izvršenja proračuna, imamo rebalans za 2017. i imamo …
Ali ne proračun u 2018., vi ulazite u detalje.
… [[Govornik se ne razumije.]] imam još cijeli jedan dio rebalansa.
Vi izvolite, ali samo hoću vam skrenuti pozornost da nije…
Pa ako mislite raditi jednu ekonomsku analizu onda uzimate sve ono što imate da napravite analizu. Dakle molim vas ove dvije minute pošto kolega Bulj skupa sa mnom.
Vrijeme je zaustavljeno inače, ali vi govorite o 2018. ali vi samo izvolite.
Ja vam govorim dakle, kompletnu sliku koju smo mi dobili, koja je vrlo bitna da bi dala analizu onoga što nas čeka i što imamo sad na rebalansu što je bilo na izvršenju. … [[Upadica se ne čuje.]] vi bi meni ono što je moja struka jedini put u godinu dana imam priliku zabraniti, e ne može. Dakle, što se tiče rebalansa proračuna i projekcija, politički motivi Vlade nisu u korelacije s ključnim ciljem, dakle, rastom BDP-a, nema dvojbe da je porezna reforma, odnosno, osobna potrošnja prethodila ovom rebalansu 2017., ali izostanak investicijske pa i državne potrošnje pokazuje kako se igra zapravo na jednu kartu, osobnu potrošnju koja nije dovoljna za rast BDP veći od 3%. Povećanje osobnog odbitka očito ne može rasti u nedogled a 2 porezna razreda očito se neće povećati, a neće niti tek tako lako svesti na jednu poreznu stopu na dohodak, kroz nekakvu razinu između onih koji imaju i onih koji nemaju. Ministarstvo financija je očito planski ukomponirala priču o rebalansu 2017. priču o uvođenju eura, te priču o tzv. odgovornom vođenju fiskalne politike i konsolidacije. Ovo je klasična zamjena sredstava i cilja. Jer euro nam neće sam po sebi srediti javni dug, a niti provesti reforme i riješiti deficite zdravstvenog i mirovinskog sustava. Konačno, priča o rebalansu, je pokazala kako Vlada RH, pokušava manipulirati tako da najprije zauzme cilj, pa ga dokazuje tezama bez pokrića u rastu BDP-a i bez ijednog reformskog zahvata. Dati ću vam i primjer. Evo, nama bi po ovome zapravo trebalo 8 rebalansa po jedno milijun kuna transfera u HZZO-u da bi pokrili dug od 8 milijardi kn. To su zapravo pitanja o kojima se Vladi ne da razgovarati i koja nisu tako uhu ugodno, kao što je ova ukomponirana priča o rebalansu proračuna na općoj razini. Hvala.
Sad će nastaviti uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Ja ću kratko ministru, znači ono 35 općina i gradova koji su 2015., tj. od 2014. zakon od 2015. su izgubili 100 milijuna kn, to su nerazvijene općine i gradovi, činjenica izgubili su 100 milijuna kuna, u 2016. su dobili 10 milijuna također kompenzacijom a ove godine 23 milijuna kuna. To vam je, uzmete 100 a nekome vratite 23. I to na područja koja su nepravednim zakonom 2014. doduše tada SDP-ove Vlade u biti nepravedno oštećena i proglašena u biti razvijenim područjima. Ja sam dao ovaj amandman, a također, nažalost nije prihvaćen i u razgovorima početku godine, tako da su 35 gradova i općina, Gorski Kotar, Dalmatinske zagore, u biti ljudi gradonačelnici i načelnici čekaju u biti rebalans, krvave, da bi nekakvu kunu izvukla na tome području. I sad na kraju, dobivaju 23% od onoga što im je uzeto 2014. I čak i manje, jer im se uzelo prema 2015. 10 do 15% je plaćeno manje. Ovo je mali korak. Znači mi moramo vratiti jednim pravičnim zakonom, a to ste vi ministre obećali u 2016. u prvoj Vladi ovdje s ove govornice, 2000. također u drugoj Vladi. Zajedno smo razgovarali o tome, to se nije napravilo. Ove kompenzacijske mjere su zasluga tim krajevima, Gorskog Kotara, Sinj, Sinj, Vrgorac su najviše oštećeni, ono sad se vratio dio, a to je niti 20% onoga što je uzeto 2014. zakonom, tj. od 2015. Zato, očekujem da bar ovih 15% što ste dali manje, jer u obrazloženju piše da ćete dati u cijelosti u odnosu na 2015. bar ovaj odnos da riješite. Inače dati ću opet amandman, jer nepravdu treba ispraviti, i ja znam, da je to teško kad govorimo o amandmanima i ja bi volio da je ovo na početku godine bilo uvršteno, da ti ljudi, gradonačelnici mogu imati određena sredstva u tim lokalnim samoupravama. Međutim, na ovaj način svake godine dajemo u biti na kraju godine ova sredstva. Puno je prihvatljivije da to bude na početku. Zakon mislim smatra da je to u najmanju ruku sramotno, da na ovaj način vračamo od 123, znači od 100 milijuna vraćamo 23 milijuna, pozivamo se na demografsku obnovu, a u biti uzeli smo sve tim područjima, tj. 35 općina i gradova nerazvijenih područja. Nadam se da će se ovo promijeniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo više replike, sve su na izlaganje, uvažene zastupnice Ninčević Lesandrić. Izvolite. Pa sad ovako, prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Ninčević-Lesandrić, vi ste u pravu, zapravo, točka se doista zove rebalans proračuna za 2017. i projekcije za 2018. i 2019. Svakom ekonomistu oni makroekonomski pokazatelji koji su sada, pa služe valjda da nešto planira u budućnosti. Tako ja shvaćam. Ja nisam ekonomist ali ja tako shvaćam to. I upravo na predstavljanje proračuna, ministar je izjavio, gospodarski rast se temelji na doprinosu domaće potražnje i na tome se temelji zapravo onda i rebalans. Jer domaća potražnja je uzrokovala da se povećaju prihodi i porezna reforma. Evo ja odajem, ministar je izašao ali je odajem mu priznanje, da je uspio poreznom reformom podiči prihode. E sad, gdje se mi ne slažemo, da je ministar menadžer naše reprezentacije, da vodi reprezentaciju večeras, izveo bi 3 vrlo, 3 stopera danas, 2 defenzivna bočna igrača, izveo bi još 2 defenzivna vezna igrača, stavio bi eventualno jednog ofenzivnog veznog i možda jednog napadača. I onda bi očekivao rezultat. A što se može dogoditi, možemo vrlo lako dobiti gol i onda ćemo vidjeti problema kako da mi postignemo pogodak da se plasiramo na svjetsko prvenstvo, a drugim riječima, ministarstvo najavljuje ulazak u euro zonu i zbog toga to … [[Govornik se ne razumije.]] deficita smanjujemo. Ali, nije problem u deficitu, to sam već puno ekonomista čuo. Zavisi za što se troši. Ako povećamo rashod za što se oni troše? Ako se rashodi troše na taj način da mi povećavamo našu poziciju na duing buisnis ljestvici kroz ishođenje građevinskih dozvola, pristup energetskom sektoru, svemu, onda to nije problem, a ako to ide na potrošnju, kako ste vi rekli na potrošili da bi na taj način kupili glasove, da se ne zamjeramo ni jednoj grupaciji. E onda je problem deficit a onda grozničavo ga stišćemo. I još jedanput da ponovim i rekao sam to ministru pa stvarno neka proba spustiti stopu PDV-a za 1%-tni poen, ne za 1%, 1%-tni poen iduće godine, za dvije godine za još jedan pa da vidite koji bi rezultati bili. Neka malo, ovom narodu treba malo i mrkve ne samo batina.
Hvala. Odgovor uvaženoj zastupnici Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Žagar, složili smo se vrlo brzo po pitanju ove vaše replike a ja bih iskoristila ovo pošto ste vi to spomenuli u vašoj replici a to je da ja poštujem što je gospodin Reiner akademik pa isto tako očekujem od njega da poštuje što sam ja ekonomist i to mikroekonomist, specijalizirala u poduzetništvu. Imam iskustva u tome, osim što sam studirala na jedno od 16 fakulteta u svijetu pa vas molim da to poštujete kada pričam o ekonomiji jer ipak ćete mi dopustiti da više od vas znam nešto o tom području. Hvala.
Dobro. Hvala. Niste zapravo meni replicirali. Ali dobro, sljedeća replika je uvaženog zastupnika Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa moram reći da se slažem sa većim dijelom vaše rasprave, pogotovo u onom dijelu gdje ste rekli da su ovo izrazito povoljni uvjeti na financijskim tržištima na koje mi nismo zapravo utjecali i samu najavu guvernera prije nekoliko mjeseci da je doba niskih kamatnih stopa prošlo. E sada kada nas guverner upozorava da je doba niskih kamatnih stopa prošlo, žao mi je što to nisu osjetili hrvatski građani i nije to duži period osjetio i hrvatski proračun nego je evo ovo jedan kratki period. Znamo da sigurno u sljedećim godinama isto kao što sada, kao što se kaže da budu uštede na tim kamatnim stopama tako mogu se dogoditi da to se te kamatne stope povećaju. Isto evo tu sam nedavno razgovarao i sa kolegom Šukerom, znači 2007., 2008. kada čak nismo imali deficit, nismo imali toliko veliki deficit, vrlo teško se moglo zadužiti na financijskim tržištima. I tada je kolega Šuker uspio dobiti, pazite 6% kamatnu stopu što je možda tada u tom nekakvom trenutku iz današnje perspektive izgleda jako puno a kada gledate, uzmete taj kontekst toga vremena uopće da smo mogli izaći na financijsko tržište i dobiti nekakav novac je bio jedan uspjeh. Isto tako nismo se mogli ni euro zadužiti, tek zadnjih nekoliko godina možemo izaći na nekakvo europsko tržište nego smo isključivo se mogli zaduživati u dolarima. A znamo kada se zadužujemo na domaćem financijskom tržištu onda uzimamo novac gospodarstvu. I to uvijek tu treba zapravo balansirati, ali svakako se slažem i da tu treba biti oprezan i ovo što ste vi danas upozorili da je vrijeme kamatnih stopa kao što je i sam guverner rekao iza nas, nažalost i da bi trebalo biti puno oprezniji kada sastavljamo ovakve proračune. Hvala lijepa.
Odgovor uvažene zastupnice Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Slažem se s vama i upravo iz tog razloga je i potrebno da analiziramo sve ove projekcije koje imamo jer kako ćemo drugačije zapravo znati reći danas da nemamo zapravo dugoročnu strategiju i da nema nikakve vizije u njoj. I upravo zbog toga nam je potrebno da gledamo dugoročno a ne ono što je bilo jučer. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Pa kolegice Lesandrić, vi ste istakli neke činjenice koje su poznate iz svih ovih dosadašnjih i razgovora i vjerojatno izjava itd.. Međutim ono što ste vi bitno pogriješili, to je da ste promašili razgovarati o onome što je tema a to je polugodišnji izvještaj i rebalans za 2017. U metodologiji izrade proračuna je izmjena i dopuna 2017. a u izmjenama i dopunama se ne diraju projekcije 2018., 2019. to je ono što ne znate iz Zakona o proračunu. Prema tome, kada se izrađuje proračun za 2018. onda se rade nove projekcije za sljedeće razdoblje. Dakle, ovo je razdoblje koje je za period koji je planiran iz prošle godine, dakle 2017. sa projekcijama 2018. i 2019. one se u izmjenama ne diraju kao projekcije, dakle nije dinamički u ovom momentu nego je dinamički u momentu kada se donosi proračun za 2018. i to ćete vidjeti u projekcijama koje ćemo imati tek kao sljedeću točku. Prema tome, vi ste promašili u tom dijelu jer očito to ne znate.
Odgovor poštovane zastupnice Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Grozdana Perić, ako sam ja promašila temu vi ste definitivno promašili repliku. Jer kaže točka br. 2. koja je objedinjena a kaže: „Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2017. i Projekcija za 2018. i 2019. godinu.“. Hvala.
Dobro. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Lesandrić, ispravno ste dakle iznijeli u svom osvrtu da su povoljni uvjeti što se tiče gospodarskog rasta pa onda i stanja proračuna krenuli još tamo negdje od 2014., posebno 2015. godine kada su zabilježeni relativno taj pad deficita. Međutim, ono što imamo sada imamo, dakle zahvaljujući povoljnim rekao bih uvjetima u okruženju i makroekonomskim uvjetima nastavak tog trenda rasta. Međutim, ono što zabrinjava a to je svakako izostanak reformi. Vi ste to opet vrlo jednostavno i konstatirali da je to najvidljivije zapravo temeljem pada na ljestvici konkurentnosti doing business Svjetske banke. Dakle Hrvatska je ove godine pala čak za 8 mjesta. Ja bih samo želio podsjetiti da je 2014. i 2015. donijela rast na toj ljestvici sa negdje 80 i nekog mjesta na čak 43 mjesto, praktički duplo smo smanjili taj gap koji se u tom dijelu, koji je u tom dijelu postojao, djelom je to možda utjecaj metodologije ali najvećim dijelom to je utjecaj jednog intenzivnog procesa razgovora sa Svjetskom bankom, ljudi iz Ministarstva gospodarstva i Agencije za investicije koji su se vraćali u Hrvatsku, pripremali uredbe, izmjene zakona i stvarali nekakve nove uvjete poslovanja u Hrvatskoj. Na žalost taj proces je stao. Očigledno da se tu operativno sa Svjetskom bankom više ne radi posao koji se treba raditi i to je ono što nas zabrinjava i to je vjerojatno ključni razlog zašto je Hrvatska pala na toj ljestvici. Jer podsjetit ću vas u međuvremenu se metodologija nije mijenjala, a mi smo pali osam mjesta.
Hvala. Odgovor nema. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Anke Mrak- Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo kolegice Ninčević Lesandrić. Ja sam vas dosta pažljivo slušala i kad je riječ o proračunu, proračun jesu brojke ali iza tih brojka stoji politika jedne Vlade u kojem smjeru ide razvoj jedne države. Dakle i dobro je zato gledati i koje su projekcije za 2018., 2019. I zato i je izvršenje proračuna da netko tko, jer proračun je plan rada. I stoga vi vidite što ćete raditi, dolaziti tu i priznajete da nešto jeste radili ili da ste radili krivo ili da ste krivo planirali i zato i mi raspravljamo o svemu tome. I vi ste ovdje ne slučajno spomenuli Makedoniju i o tome da je Makedonija država koja je na ljestvici konkurentnosti na koju se referira kolega Grčić neusporedivo bolja nego što je Hrvatska. I bolja je i bit će bolja i dalje ako se nešto ne promijeni, a nešto što se treba promijeniti, dakle nas uopće sve moguće ljestvice ocjenjuju objektivno, ocjenjuju temeljem kriterija. Ti kriteriji ako se promijene, promijene se za sve zemlje. Pa neće sad Hrvatska, samo se promijenilo za Hrvatsku na tragu ovog što je rečeno. I zaista je Hrvatska za vrijeme kad smo i mi bili u Vladi rasla, odnosno došla na bolje mjesto na ljestvici konkurentnosti i tada nam je Svjetska banka rekla što trebamo činiti, što trebamo napraviti da bi zadržali to i išli dalje. Očito se godinu, odnosno dvije godine nije napravilo ništa. I točno je rečeno u kojem resoru što treba napraviti. Makedonija je slušala, Makedonija je dakle ne samo vezano uz financije nego parafiskalne namete sve u procesu. Oni su sve slušali, sve napravili i bio je jedinstveni stav da treba veliki uzlet gospodarstva u Makedoniji. Mi to jednostavno nismo napravili. Dvije godine stojimo na mjestu ono što su nas upozorili da napravimo nismo napravili i tu smo gdje jesmo. I apsolutno nismo ni mogli biti bolji. Meni je čudo da nismo i više pali nego što je bilo tih 8 mjesta.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Ninčević-Lesandrić.
Pa evo pokušala sam naći sve ove, pokušavam naći sve ove uvjete vezane baš za Makedoniju ali nema veze. Uglavnom slažem se sa ovim dijelom za projekcije, jer upravo iz tog razloga sam ih i isprezentirala. Dakle, da bi komentirali, analizirali smjer proračuna, kakav je rebalans, kakvu je u krajnju ruku i izvršenje proračuna. Mi jednostavno trebamo uzeti sve parametre u obzir. Dakle, ne možemo gledati slijepo jednu točku nego moramo vidjet što se dogodilo, što se nije izvršilo kako treba, zašto se radi rebalans i što nam se planira napraviti u budućnosti. To jednostavno moramo uzeti u obzir da bi dali nekakvu koliku toliku analizu u ovo malo vremena koje smo imali. Što se tiče Makedonije sad mi je žao što nema ovdje, što ne mogu tako brzo naći ove sve uvjete koje su oni napravili. Ali evo bit će sigurno prilike i tokom dana da vam pročitam što su oni to sve napravili kako bi zapravo postali peta država na svijetu po uvjetima za privlačenje investitora. I meni je jako žao što nije prepoznala Hrvatska i ne prije dvije godine, ne prije pet, nego prije deset godina. Mi isto to nismo napravili mi a ne Makedonija, Crna Gora, Srbija, ne znam više. Još malo i Bosna će nas prijeći. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažena zastupnice, pa rekli ste da država ima deficit i da je to kao problem. Međutim, država mora imati deficit, država mora društvu vraćati više novca nego je od njega uzela a evo i zašto. Zato jer jedino na taj način se može omogućiti da neki subjekti unutar države ostvare dobit bez da neki drugi ostvaruju gubitak. Ako pokušate zamislit grupu nas ovdje od 151 zastupnika kao državu i ako sav novac koji mi imamo je onaj koji trenutno posjedujemo dobitak za jednog zastupnika je nužno gubitak za drugog. I kada država kao sustav ne bi davala više novca društvu nego od njega uzima ljudi bi s vremenom akumulirali gubitak i bankrotirali. Ono što je problem u Hrvatskoj nije deficit proračuna. Proračun mora biti agresivan, politika mora biti ekspanzivna. Ono što je problem je odljev kapitala, je to što milijarde kuna odlaze van granica naše zemlje, to što dajemo na otplatu kredita 45 milijardi kuna ove godine. To je problem. A o tom problemu nitko ovdje ne govori osim nas iz Živog zida i svi se prave kao da to ne postoji. Znači nije problem u deficitu. Drugi par rukavica je odakle se deficit financira. Ja tvrdim i mnogi drugi ekonomisti da bi trebao se financirati izravnom emisijom iz Centralne banke, da je uloga Središnje banke da financira proračunski deficit, a ne da se financira kreditima privatnih banaka. Na žalost iz vašeg govora imam dojam da ste jednostavno na liniji mein streama ako to možemo tako reći, odnosno onog načina razmišljanja koji je dominantan u našoj zemlji, a koji nas je odveo ovdje gdje nas je odveo. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Marina Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih se evo nadovezao na repliku gospodina Pernara. Kad gospodin Pernar kaže da ne treba biti cilj Ministarstva financija i ove Vlade isključivo smanjivanje proračunskog deficita on je tu u pravu, zato što smanjivanje proračunskog deficita nužno znači mjere štednje. Vi ste pričali i manje novaca odlazi građanima. Vi ste pričali o fiskalnoj konsolidaciji. Ta priča fiskalne konsolidacije nije priča ove Vlade. To je priča koja traje dugo godina i to je priča uglavnom Međunarodnog monetarnog fonda, a nije tu samo taj termin fiskalne konsolidacije, tu vam je interna devalvacija, interna devalvacija isto znači smanjenja plaća i mirovina i naposljetku privatizacija svih državnih resursa. Nedavno smo imali priliku vidjeti koje mjere je MMF predložio za Hrvatsku, jedna od tih mjera je bila da se poveća prag za odlazak u mirovinu. Znači na 67 godina ako se ne varam. Tako da te politike koje se nameću od strane međunarodnih financijskih institucija koje u načelu uvijek gledaju interes kapitala banaka, one su podložne preispitivanju i vi kao mlada kolegica, definitivno trebate preispitivati njihove naputke. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo preći na slijedeći Klub zastupnika a to je onaj nacionalnih manjina u ime kojeg će govoriti uvaženi Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovaj prijedlog izmjene i dopuna državnog proračuna RH za 2017. sa projekcijama za 2018. i 2019., klub nacionalnih manjina će podržati naravno uz nekoliko konstatacija do koji nam je stalo i koje se tiču uglavnom djela koji se odnosi na ljudskih prava i na financirane ljudskih prava iz domene ljudskih prava i prava nacionalnih manjina sa nekoliko konstatacija zbog čega neke stvari bi trebalo po našem mišljenju promijeniti. Znači prije svega jedno paušalno čitanje ovoga prijedloga izmjena i dopuna zapravo dovodi nas do konstatacija koje su na prvi pogled poražavajući dok se ne uđe u dubinu razloga. Kad se uđe u dubinu razloga oni i dalje ostaju poražavajući ali shvaćamo zašto. Ali sad ću objasniti o čemu se radi. Npr. mi imamo nekoliko stavki koje su važne financiranje nacionalnih manjina, udruga nacionalnih manjina. Jedna i to je tamo gdje ide glavnina novaca za udruge je Savjet za nacionalne manjine i tu ostaje sve nepromijenjeno tako da ovdje nema nikakvih niti dodatnih konstatacija barem sa naše strane. Druga je međutim stavka Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. I ovdje nailazimo odmah na jednu stavku koja se zove što god to značilo i nitko nije uspio do kraja shvatiti što to znači ali međutim na dobrom smo tragu da dođemo do tih informacija i ispunjavanje zove se ispunjavanje preduvjeta za učinkovitu provedbu politika usmjerenih na nacionalne manjine. Objašnjeno mi je danas da su to međunarodni projekti jer tu je jedan minus od više od 4 milijuna kuna i ti projekti su u fazi ugovora, ugovorit će se u 12. mjesecu, to je dio koji mora dati Hrvatska i zapravo realizirat će se u idućoj godini. To nas je na neki način smirilo. Iz Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina međutim ide jedna dosta pozamašna cifra koja mada podaci nisu jasni do kraja, objašnjeno nam je da nije smanjena, koji ide za institucije i za udruge i za potrebe nacionalnih manjina. Prijašnjih godina to su bil cifre koje su bile naznačene za svaku nacionalnu manjinu, sada je ta cifra globalna. Ja mislim da treba otvoriti prostor za razmišljanje o tome da se vrati pojedinačno i transparentno na vođenje koliko od toga ide svakoj nacionalnoj manjini kako bismo mogli i mi to objasniti i našim biračima a i objasniti cijelome društvu a i pokazati odnos koji imami zapravo u ovom trenutku prema proračunu odnosno prema koaliciji koji podržavamo. Onda kad prelazimo na više na ljudska prava i na Ured za udruge, na civilno društvo, zapanjilo me da Ured za udruge dobiva 1/3 manje novaca one na indeksu 64,8%, 1/3 manje novaca od predviđenoga, znači to je zapravo umjesto 147 milijuna, jel' da, 51 milijun manje, znači manje od 95 milijuna i nešto. Kada sam nazvao predstojnicu ureda, objašnjeno mi je također da se radi o europskim projektima koji još nisu realizirani. Kada vidimo taj slijed minusa, shvatimo da je zajednički naziv nerealizirani europski projekti. Zato sam rekao prije kada govorimo o tome da postoji manje novaca od predviđenoga, da najprije ostaneš zapanjen, ali onda da i dalje imaš zapravo putno pitanje, ali objašnjenje postoje. Neostvarivanje europskih projekata. Zašto se ne ostvaruju ti europski projekti danas, imamo neku vijest u novinama, od malo prije sat vremena kojem se kaže da 2 milijarde kuna. Tko zna da li je istinita ta vijest ili nije, ona je iz novina da 2 milijarde kuna nisu ostvarile. Zašto oni nisu ostvarili? To naravno Ministarstvo financija zadnji, kako da kažem, zadnji niz u tom lancu, on dolazi ovdje tek kad su gotove, kad su gotova cijela ta priča. To znači, nije kritika Ministarstva financija. To je kritika u institucijama vladinim ugl. u tom slučaju ali nevladinim, a u tom slučaju Vladinim koji i ministarstvima, koji planiraju sredstva više nego što mogu realizirati, to je jedna stvar, što je već pogrešno. A druga je stvar koja je još pogrešnija, po mom mišljenju, rade premalo na tome da se sredstva realiziraju. Premalo zasuknu rukave da se ta sredstva realiziraju. Naša kao klub nacionalnih manjina koji smo zainteresirani i naravnao za naša sredstva, ali smo zainteresirani i u slučaju i za sredstva civilnog društva i općenito za ekonomiju države. Preporuka je ta, to ista pristupitost ozbiljnost u svemu tome i u planiranju i u zasukanju rukava radi realizacije. Jer inače ispasti ćemo neozbiljni, a nećemo imati, prema drugima, prema sebi nećemo imati sredstva. Pa zato bi htio sada i reći dvije stvari što se tiče prihoda, smanjenje realizacije i povećanje sredstava. Znači što se tiče prihoda, glavno smanjenje je na sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj, odnosno, manje povlačenje sredstava iz tog fonda. Što se tiče smanjenje realizacije, najveće smanjenje sredstva realizacije, operativnog programa konkurentnosti i kohezije 2014. i 2020. ukupno 140 milijuna i nešto kuna. Slično i kod Fonda za sufinanciranje EU projekta, manje od 70 milijuna kuna po ovim podacima koji su do sada dostupni. Ali, međutim, ima i povećanja sredstava na nekim mjestima. To treba pohvaliti, povećanje sredstva je kod Fonda za regionalni razvoj, razvoj potpomognutih područja odnos 70 milijuna kuna u odnosu na 35 milijuna kuna. Znači duplo. Znači indeks 48,1 kod razvoj potpomognutim područja i indeks 110,3 kod europskih fondova za regionalni, kod Ministarstva regionalnog razvoja i fonda EU, ali taj je, tih 35 milijuna. I tu bih postaviti pitanje, su u onom dijelu Ministarstva regionalnog razvoja koji se zove ostali prihodi za posebne namjene. Znači Ministarstvo regionalnog razvoja i Fonda EU, ima 2 stavke u ovim mojim papira, jedna je Europski fond za regionalni razvoj i tu ima 127 milijuna manje realiziranih. Znači indeks je manje od 50%, manje od 50, a ono gdje je povećanje od 35 milijuna je ostali prihodi za posebne namjene, mi ne znamo koji su ti ostali prihodi za posebne namjene, to je jedan upitnik što se nas tiče. A htjeli bismo znati, zato što postoji jedan niz projekata koji godinama ostaju nerealizirani i tiču se npr. infrastruktura. Već kolega Pupovac je prije govorio o elektrifikacije. Ja bi htio podcrtati. Nezamislivo je. Ne, to nije manjinsko pitanje, to je pitanje, razvoja zemlje. Nezamislivo je da nekakva mjesta nisu elektrificirana još. To je nezamislivo u 21. stoljeću u zemlji koja je uvelike doprinijela izum elektriciteta, jel da sa Teslom. Nezamislivo je da neki stambeni problemi još nisu riješeni. A osim toga postoji isto jedan veliki upitnik. Od stambenog zbrinjavanja osoba sa odobrenom međunarodnom zaštitom, azilantima, indeks je 14,7. Znači umjesto 6 milijuna i 415 tisuća, potrošeno, realizirano 940000 kn. Izgubljeno je 5,5 milijuna kuna. Imali smo manje azilanata od predviđeno, hranili smo ih manje, tretirali smo ih loše, o čemu se radi? To je pitanje, koje ostaje itekako za razjasniti. I na kraju, kao pohvalno, želim istaknuti nešto što se tiče moje nacionalne manjine, održano je obećanje Ministarstvo kultura, da će se rebalansom dostići ona razina koja je bila prijašnjih godina. Kad govorim o prijašnjim godinama, govorim o onim godinama, prije nego što su pojedini ministri iz kulture iz prošle Vlade da ih po 100-ti put ne nabrojimo, jer nisu prisutni danas ko zastupnici, smanjili. Znači oni prije kolege Hasanbegovića vratili smo se na milijun i 300 za edit, jer je na početku bilo planirano milijun, onda smo rekli da je prava cifra uvijek bila milijun i 300, milijun i 300 je. Znam da je to predviđeno i za 2018. godinu i to smatram održanjem jednog, kako bih rekao a dobro obećanja, jel da, ali to obećanje je sadržano u našim operativnim planovima, a operativni planovi koja je Vlada potpisala sa nacionalnim manjinama, sa zastupnicima nacionalnih manjina su nešto što se treba poštivati jer je to je, naravno oni predstavljaju osnovu, svake prave i dobre suradnje. Znači glasati ćemo za taj rebalans, prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i s molbom da držite na umu, da postoje određene dvojbe. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Furio, evo htio sam pomoći da u razumijevanju ovih nekih brojki koje su se pojavile tu po novine, vezano za EU fondove. Dakle, u ovoj godini i u ovom rebalansu, pa i u izvješću za prvih 6 mjeseci stoji, da je ukupna sredstva, dakle, pomoć iz EU, da su utrošena na razini cirka 4,5 milijarde kuna, od preko 11 milijardi planirano. Dakle, u tih 4,5 milijardi u prvih pola godine, 3,5 milijarde otprilike je za potporu poljoprivrednicima. Dakle, dobijete sredstva i raspodijelite po određenim kriterijima. Dakle, ne radi se o EU projektima. Samo oko milijardu kuna je utrošeno na projekte u privih pola godine. Temeljem toga Vlada je očigledno odučila procjenjujući dinamiku do kraja godine da reducira taj iznos i to je tih 2 milijarde koje je skinula kroz rebalans. Međutim, veliko je pitanje, da li će tih nešto više od 9 milijardi biti iskorišteno do kraja godine, ako je 4,5 pa onda u tome ugl. poljoprivreda, gdje je lako potrošiti sredstva, potrošeno u privih pola godine. Jučer sam čuo podatak na Odboru za financije, da je trenutno stanje iskorištenosti negdje oko 6 6,5 milijardi kuna. Znači oko 2 milijarde u 4 mjeseca je dodatno isplaćeno. A u idućih 2 mjeseca treba isplatiti još nešto više od 2 milijardi kuna, koliko je to realno, da bi dosegli 9. Znači otprilike to je ta računica, međutim, ono što jeste najveći problem te priče, što stu ukupno iskorištene sredstva do sada, u novoj financijskoj perspektivi 2014.-2020., jako mala. Jutros sam gledao najnoviji podatak na stranicama EU, isplaćeno je svega 2,4% ukupne alokacije od 11 milijardi eura, što je porazno za Hrvatsku. To je loše.
Odgovor uvaženog zastupnika Furio Radina.
Vrlo kratak odgovor. Znači dvojba naravno ima. Siguran sam da su oba dva, ja i kolega Grčić, nadamo da će se ta sredstva iskoristiti u puno većoj mjeri, jer to nije više pitanje nadmetanja između pozicije i opozicije, nego pitanje dobrobiti zemlje.
Hvala lijepo. Sad ćemo preći na sljedeći klub zastupnika, to je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti uvažena zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa evo, ja ispred Kluba HNS-a izražavam zadovoljstvo što su nastavljena pozitivna kretanja kojoj smo izvještaj dobili za prvih 6 mjeseci 2017. g. Pa tako imamo realni rast BDP-a od 2,7% u odnosu na 2016. Ukupno je ostvareno 58,3 milijarde kuna prihoda, što je više za 2,4%. Ukupni porezni prihodi su 31,5 milijardi kuna i u tome, najveći rast bilježi upravo porez na dobit, koji je veći za 16,5%. Imamo tu kroz poreznu reformu gdje smo smanjivali da 20 na 18%. Međutim, uplaćivane su za ovu godinu veće akontacije, jer znamo da je do kraja 4. mjeseca trebalo uplatiti po stopi od 20% za prošlu godinu, dakle, sve to pokazuje da naše firme, naše tvrtke posluju sve bolje. Odnosno, da su naši gospodarski subjekti ojačali i da posluju pozitivno. Rezultat je, su ti podaci makroekonomske situacije, ali sigurna sam da je tome u mnogome doprinijela i porezna reforma. Pa tako imamo pozitivna kretanja kod osobne potrošnje, gdje je rast u trgovini na malo 5%. Ali, ono što posebno veseli je i povećanje investicija i to nakon dugo vremena povećanje u građevinarstvu, gdje bilježimo rast od 1,7% indeksa obujma građevinskih radova. To stvarno nismo imali proteklih nekoliko godina zapravo, ne znam kad smo zadnji put imali pozitivan taj podatak. Danas smo od ministra čuli, da o ovakvoj dobroj situaciji u proračunu, doprinijelo uvelike i smanjenje kamata. Pa je tako podatak da je u 2016. bilo smanjenje kamata od 762 milijuna kuna, da se u 2017. očekuje čak i nešto više, a to je stvarno bitno, ako znamo da kamate čine 3% u strukturi BDP-a. I vjerujem da smo svi svjesni da tom smanjenju kamata nije doprinijela samo smanjenje kamatnih stopa na nivou Europe, odnosno, na svjetskom tržištu, nego da je tome doprinio i stabilnost naše države, našeg poreznog sustava, naša stabilnost u svim dijelovima poslovanja države. I sigurna sam da će nam rejting se povećati i da ćemo samim time doći do još nižih kamatnih stopa. Danas kao i mnogih dana ovdje pričali smo o problemu zaposlenih vezano s time normalno i o problemu plaća. Problem zaposlenosti nije samo značajno pitanje za državu nego i svakog građanina osobno. Često se tu spominjala metodologija i da li imamo povećanje zaposlenosti, da li imamo smanjenje zaposlenosti, da li je samo nezaposlenost veća. Drago mi je da smo čuli bez obzira na metodologiju da je povećanje 1% kako god gledamo. Međutim, s mog stajališta najbitnije da ljudi rade i ostvaruju prihode. Zato smatram da je ovaj podatak koji se iskazuje na JOPPD obrascu relevantan podatak koji možemo koristiti. Jer ne bitno je da li netko ostvaruje dohodak od nesamostalnog rada i s tog osnova uplaćuje poreze i doprinose i normalno ima svoj prihod. Da li ostvaruje svoj dohodak kao samostalnih poduzetnik pa s tog osnova ostvaruje. Ili da li netko ostvaruje svoje prihode po drugim osnovama kao recimo od autorskih prava pa ja smatram da svi oni koji ostvaruju takve prihode a to su naši slikari, pisci, glazbenici, ostali umjetnici rade i oni s tog osnova imaju svoje prihode i oni uplaćuju poreze i doprinose. Dakle svaki onaj koji ostvaruje po bilo kojoj osnovi prihode, po osnovi svog rada prihode, on je zaposleni bez obzira na koji način gledamo. Druga stvar su tu plaće. Slažem se da s ovom poreznom reformom smo napravili određeni korak i oslobodili dio prihoda odnosno omogućili veće plaće kroz ta porezna rasterećenja. Vjerujem, odnosno sigurna sam da svi naši građani smatraju da im to nije dovoljno. I stvarno nije dovoljno kada vidimo kolika je minimalna plaća i da treba ozbiljno razmišljati o povećanju minimalne plaće. Vjerujem da će i naši gospodarstvenici, jer vidimo da su krenula neka povećanja plaća to prihvatiti s obzirom da se radi i na rasterećenju gospodarstva i da sigurno oni imaju određeni dio koji će moći dati za plaće, odnosno za veće zadovoljstvo svojih radnika odnosno naših građana. Što se tiče rebalansa, radi se zapravo o tehničkom rebalansu zbog ovog boljeg poslovanja, odnosno boljeg ostvarivanja, povećanje prihoda imamo od 876 milijuna kuna, smanjenje deficita iz 1,9 na 1,2 BDP. Međutim, ono što je isto bilo spomenuto tu slažem se da ovaj dio od 1,9 milijardi kuna koji je iskazani bio što nisu povućena sredstva iz EU i to su te pomoći države koje nemamo u prihodima, doduše nema ih i u rashodima. Ali ja se nadam da se stvarno radi samo o dinamici i da će to biti vidljivo već početkom 2018. jer ako stvarno nemamo tu određenu kontinuiranu dinamiku i ako ju ne dostignemo veliko je pitanje koliko ćemo sredstava iz EU i tih fondova iskoristiti. Ovim su rebalansom osigurana sredstva za povećanje određenih pozicija, najviše je od milijardu i 100 tisuća, milijuna, 1,1 milijardu osigurano za zdravstvo. Problem zdravstva nam je poznat da ovaj iznos neće riješiti taj problem i to nam je svima jasno ali da će pomoći i to znamo. I da o tome treba raspravljati i u okviru drugih ministarstava, sigurno treba, prvenstveno Ministarstva zdravstva ali tu nam je potrebna, da nazovem reforma, može reforma ali možda i neke izmjene koje nisu toliko teške ali će doprinijeti boljem poslovanju našeg zdravstva. 175 milijuna kuna ide u Ministarstvo znanost i obrazovanja i to u plaće, što je dobro. Imamo tu 266 milijuna kuna piše Ministarstvo financija i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Naime, znamo kada smo imali tu izvješća FINA-e da su se tu vukla neka dugovanja koja su bila iz 2003. i 2011. i koja će ovime konačno biti riješena. I pozdravljamo odluku da se ŽUC-evima da bar pomoć u obliku 100 milijuna kuna što neće riješiti taj problem ali će ipak bar malo im pomoći u njihovom poslovanju. I na kraju imamo 558 tisuća za jedinice lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskih područja. I svi znamo onim ukidanjem zakona koliko su one izgubile i u kako teškoj situaciji su se našle. Ovime za 2017. taj dio se pokušava namiriti ali vidimo i da nam je tu sada ide u drugo čitanje Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave za koji sam sigurna da će doprinijeti ravnomjernijem razvoju Hrvatske za koji se svi zapravo zalažemo i sigurna sam da ćemo ga podržati. Međutim, da svatko od naših građana očekuje više, to je normalno i država kao takva mora se truditi da im to i osigura. A mislim da je upravo kroz ovaj Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave će upravo one jedinice kojima je fiskalni kapacitet bio najugroženiji u ovih nekoliko godina, možda zadnje 3 godine kako je bilo to kontinuirano smanjenje raznih prihoda s osnova poreza kao i drugih pomoći, njima dati vjetar u leđa, odnosno pomoći da i njihovi građani osjete da žive u Hrvatskoj jednakih šansi. Hvala lijepa. Klub HNS-a ć podržati ovo izvješće.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovanje. Htio sam vas pitati gospođo, rekli ste najbitnije je da ljudi rade i ostvaruju prihode. Međutim, što je sa 100 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu od 500 kuna ili manje? Koju vrstu posla vi njima preporučate? Je li to za onoga tko živi od 400 kuna, 350 kuna mirovine je li to neki nesamostalni rad, samostalni rad ne znam koji već ciljate, ili je zapravo ta izjava najbitnije je da ljudi rade i ostvaruju prihode se zapravo sugerira njima da bi trebali kopati po smeću jer im ova Vlada nema namjeru pomoći niti dići minimalnu mirovinu? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospođa Makar.
Kolega Pernar, ne vjerujem da vi osjećate više senzibiliteta sa našim umirovljenicima i sa našim građanima od mene ili bilo kog kolege ili kolegice ovdje u Hrvatskom saboru. I ja danas nisam govorila o umirovljenicima za koje sam svjesna u kakvoj su situaciji. Govorila sam o metodologiji izračuna i o čemu se tu često nadmudrujemo. I smatram, i iznijela sam svoj stav da svatko onaj koji radi i ostvaruje dohodak od nesamostalnog rada, dohodak od samostalnog rada ili prihode od autorskih djela ostvaruje prihod za život i da se može kao takav evidentirati i smatrati zaposlenim. Hvala.
Hvala i vama. Sada će gospodin Branko Hrg govoriti ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Naš Klub, Klub Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke, HDSSB-a će podržati izmjene proračuna za 2017. godinu. No nekoliko rečenica o samom dokumentu odnosno o samim dokumentima koji su ponuđeni u ovoj objedinjenoj raspravi. Jedna rečenica koju je ministar rekao na početku u obrazlaganju rebalansa proračuna nekako mi je posebno ušla u uho i zabilježio sam si, ministre, rekli ste trošimo onoliko koliko stvaramo i koliko imamo. To je rečenica kojom se na žalost vrlo rijetko oni koji raspolažu proračunima na bilo kojoj razini i koriste i vrlo ju rijetko primjenjuju. Ima slučajeva ali to su malo izdvojeni slučajevi. Većinom se proračunski novac troši i dosta unaprijed i troši se puno više nego što ga se može ostvariti. Imamo takvih primjera i u ovim dokumentima gdje u nekim dokumentima danas vidimo da se sanira upravo takav način trošenja kao što je to primjerice u Fondu zaštite okoliša koji se prošle godine morao zadužiti za nekakvih 500 milijuna kuna, da bi sad vidjeli da se to polako stabilizira i da je planirani minus u principu beznačajan i drago mi je da se to događa u Fondu zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, da on može počet opet normalno funkcionirati jer sada je u ovom vremenu zbog saniranja tog trošenja unaprijed, trošenja onoga čega nije bilo iz vremena Vlade kukuriku koalicije i tadašnjeg ministra Zmajlovića, taj Fond je u ove zadnje dvije godine radio na leru. Ono što je vrlo važno i bitno ovdje i naglašeno je rečeno i što treba ponoviti, a i ministar je o tome govorio, da je ustvari porezno rasterećenje dovelo do povećanja prihoda u proračunu. Porez na dohodak u principu je ostao na istoj razini on se ne mijenja. Prema lokalnoj samoupravi je bilo uredno poštivanje onih zakonskih odredbi o izravnanjima svakog 15. u mjesecu, znači tu se pokazala jedna stabilnost. I vrlo je važno da se dođe do proračunske stabilnosti da se zna točno što se ima i što se može trošiti. No definitivno s obzirom na sve ove dobre pokazatelje koji su prezentirani u ovom rebalansu proračuna, mislim da bi bilo vrijeme da se u narednom periodu malo jače zagrebe i malo jače razmisli o povećanju minimalnih plaća. Ali ne za 100, 200 kuna. Mi smo radili neke izračune, neke projekcije, došli smo do izračuna da kad bi se minimalna plaća u neto iznosu od 4.000 kuna isplaćivala u Hrvatskoj, da bi državni proračun gubio pod navodnicima, oko milijardu i 100 milijuna kuna na godišnjoj razini, s tog osnova poreza na dohodak, ali da bi zbog povećane potrošnje i povećane socijalne sigurnosti istovremeno prihodovao negdje oko milijardu i 600 kuna više iz PDV-a. Po podacima do kojih smo došli negdje oko 53, preko 53% roba koje se nalaze u našim trgovinama su hrvatskog podrijetla, hrvatske proizvodnje. Imamo svi percepciju da to nije tako. Evo mi smo istraživali podatke, došli smo do tih podataka što znači da bi automatski povećanom potrošnjom i znači kupnjom se trošilo ipak i veći dio roba domaće potrošnje što bi znači omogućavalo i povećanu proizvodnju. Evo to na neki način bude jedno razmišljanje ministarstvu da se stvarno to razmotri, jer danas definitivno imamo problem malih plaća i velik broj mladih ljudi u principu odlazi iz zemlje za većim plaćama jer jednostavno za neku minimalnu plaću koja je danas u Hrvatskoj nemoguće je da i tri člana obitelji rade za minimalnu plaću ne mogu napuniti onu sindikalnu košaricu. A bez te socijalne sigurnosti, bez nekakvog normalnog minimalnog financijskog statusa teško da možemo očekivati i neki značajniji razvoj. Ima jedna mala stavka u razdjelu Ministarstva poljoprivrede od pet milijuna kuna novih sredstava. Ona se odnosi na pomoć u opremanju strukovnih poljoprivrednih škola. Ona jest mala ali dobro pokazuje i nadam se da će se takva slična stavka pojaviti i u narednoj godini i u projekcijama za one godine iza, da će se opet krenuti sa modelom pripremanja i da velim tak opremanja strukovnih škola u poljoprivredi kao i strukovnih škola u obrtničkim zanimanjima jer bez takvih ulaganja teško da ćemo postići i tu napredak u tom sektoru. Malo ću se osvrnuti na apostrofirano sto milijuna kuna za ŽUC-eve. Apsolutno za pozdraviti, ali to je samo sanacija jedne četvrtine štete koja je nastala nesmotrenim potezom ondašnjeg ministra Hajdaš Dončića koji je ŽUC-evima uzeo, to ponavljam često puta ovdje i danas ću ponoviti, u jednom mahu oko 400 milijuna kuna. Nakon toga je novim zakonskim izmjenama uzeto još 100 milijuna kuna, a ceste su ostale. I danas stvarno kao što je ovdje rečeno već u nekoliko navrata imamo situaciju da Županijske uprave za ceste jednostavno ne mogu zadovoljavati ni one minimalne standarde na najvećem broju kilometara cesta kojima se mi svi diljem Lijepe naše vozimo. Ovih 100 milijuna kuna su ionako u jednom dobrom dijelu negdje 20, 30% već unaprijed raspoređeni. Ona razlika će se rasporediti po ŽUC-evima. Nadamo se da će to biti po pravednim kriterijima, po opće poznatim pravilima, da će se uvažiti svi oni elementi koji su potrebni da bi se ta sredstva raspodjeljivala, da oni koji su potrebitiji, koji trebaju više da dobe više, a oni koji ovoga trenutka i ne trebaju toliko da dobe manje kako bi se standard građana Republike Hrvatske u tom dijelu poravnavao. Ali to nije dovoljno. To nije dovoljno. I ukoliko se u naredne tri godine ŽUC-evima ne vrati barem onaj iznos koji im je oduzet u mandatu Kukuriku Vlade onda ćemo imati dugoročno velikih, velikih problema. I ja stvarno tu apeliram i na ministra i na ministarstvo da se taj problem još jedanput detaljno razmotri, da se vidi i napregne sve mogućnosti da se taj dio novaca vrati, da se u resornom ministarstvu ili gdje već napravi jedan pravilnik koji će biti javno obznanjen, objavljen, gdje će biti točno određeni kriteriji bodovanja i gdje će se taj novac raspodijeliti stvarno po pravednom receptu. Jer onih 400 milijuna kuna koji su bili oduzeti ŽUC-evima su nakon toga podijeljeni ŽUC-evima ali proizvoljno odlukom jednog čovjeka bez ikakvih pravila, pravilnika ili kriterija. Danas trpimo svi skupa posljedice toga. Recimo ŽUC-u Koprivničko-križevačkoj županiji, u Križevcima je zbog tog poteza negdje kroz četiri, pet godina je oduzeto preko 30 milijuna kuna. Sad si zamislite kako se uopće može nešto na tim cestama napraviti i raditi. Ono što malo zabrinjava i tu bih molio dodatno pojašnjenje 1,9 milijardi prihoda od pomoći iz europskih fondova zbog vjerojatno razno raznih problema s kojima se srećemo u korištenju europskih sredstava, pa bilo bi možda dobro malo detaljnije čuti gdje je to najviše bilo problema, gdje se je to najviše odrazilo, gdje se nije uspjelo iskoristiti taj dio novca. Znamo da imamo velike probleme sa ovim regionalnim centrima za gospodarenje otpadom. Da li je to u tom sektoru, gdje drugdje jer definitivno mi stvarno što se često ponavlja i ovdje uvijek imamo situaciju, svi znamo da nešto moramo riješiti, svi znamo da se to treba napraviti ali uvijek je ono ne u mojem dvorištu, ne kod mene doma. I sada nam u principu u tom dijelu, a tu je vezan i ovaj dio Fonda za zaštitu okoliša prijete dakle i penali i kazne i sankcije i bojim se da tu nećemo moći taj dio izbjeći, pa evo interesira me stvarno gdje se je to najviše dogodilo problema da se 1,9 milijardi mora skinuti iz pomoći iz europskih fondova. Uz tih nekoliko prijedloga, sugestija i pitanja Klub HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a će podržati ovaj rebalans proračuna. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Hrg. Nemamo replike, to je ugodna vijest. I sad imamo gospodina Branimira Bunjca ispred zastupnika Živog zida i SNAGA.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Mi danas govorimo o rebalansu proračuna i htio bih istaknuti jedan dio tog rebalansa, a to je onaj najosjetljiviji dio koji je jedan dio kolega već apostrofirao tijekom današnje rasprave, a to je da je plan povlačenja EU sredstava podbacio za jednu milijardu 900 milijuna kuna. Da star bude još gora od ugovorenih sredstava iz EU fondova isplaćeno je tek 15 do 20% njih. Znači, situacija je još puno gora nego što je prikazana u ovom proračunu, a to nije prvi put. Znači to nije sada da je to 2017. nekakva pojedinačna ekscesna situacija, nego je to pravilo. To se ponavlja iz godine u godinu. To imamo 2015., 2016. sad opet 2017. i mislim da je konačno došlo vrijeme da netko u ovoj državi, netko u ovom Saboru otvori oči i da shvati da je problem sistemski, a ne da je problem u jednom ili drugom ministru, u jednoj ili drugoj Vladi makar one u biti nisu ne znam kako različite po politici koju provode. I tu mi dolazimo do situacije dakle, da se mi moramo suočiti s time da Hrvatska svake godine uplati u europski, te Europske fondove 3 i pol milijarde kuna, a povlači manje sredstava nego što smo uplatili. Dakle, vrlo jednostavnim rječnikom rečeno, više smo dali nego što smo primili. I tako iz godine u godinu. I tu je vrlo važno da mi s obzirom na jučerašnju raspravu koju smo ovdje slušali o Europskoj uniji i ne znam o politici Vlade, da razbijemo jedan mit koji je sada u cijelosti razotkriven, barem meni, nadam se da će vremenom biti i ostalim zastupnicima. Jer vidim da neki ovdje postavljaju pitanja, a odgovor je ustvari vrlo jednostavan. Dakle, kako dolazi do toga da mi dajemo više nego što povlačimo iz Europskih fondova? Pa vrlo jednostavno, mi damo 3 i pol milijarde čistoga novca bez ikakvih prepreka, bez ikakvih ispunjavanja uvjeta, bez ikakvih formalnosti, a da bi mi povukli nazad ta sredstva mi moramo ispuniti nevjerojatan broj uvjeta koje naša država, birokracija ili ako hoćete udruge nisu sposobne ispuniti. Dijelom zato što nemaju ljudske i druge potencijale, a dijelom zato što su ta europska sredstva se daju na način da vi praktički ne možete do njih doći. Znači svjesno su postavljene prepreke da se do tih sredstava ne može doći. Jer npr. europski projekti se moraju sufinancirati, znači mora se osigurati nekakva sredstva sufinanciranja ako se ta sredstva ne osiguraju novce nećete dobiti. Druga stvar, novac se dobiva često tek onda kada je projekt u potpunosti proveden što znači da vi morate osigurati još veća sredstva od sufinanciranja da bi ste uopće došli do tih EU sredstava. Na koji način se ta sredstva mogu dobiti? Mogu se dobiti tako da se ustvari moramo zadužiti kod banaka koje su naravno sve u stranom vlasništvima kako bi mogli sufinancirati i dijelom financirati provedbu projekata da bi onda došli do tih sredstava za koja vidimo da se ove godine isplaćena tek u iznosima 15 do 20%. Osim što mi moramo sufinancirati, sad si vi zamislite u toj takvoj kompliciranoj proceduri kolike desetine i desetine tisuća radnih sati se utroše u našoj lokalnoj upravi, u našim ministarstvima, najbolji kadrovi u svomu radu stotine milijuna kuna daju da bi uopće mogli se prijaviti na te europske natječaje. A to je naravno novac koji se ne vidi, ali koji je stvaran. Oni su dakle dali svoje vrijeme, oni su dakle dali svoje znanje i taj, idemo reći indirektni trošak također bi se morao uračunati u povlačenje EU sredstava. Znači, ne daje samo Hrvatska 3 i pol milijardne kuna čistoga novca nego Hrvatska daje još nekih milijardu, dvije kroz rad, kroz vrijeme, kroz sufinanciranje, kroz zaduživanje, kroz administraciju, logistiku itd. I što dobijemo nazad? Nazad dobijemo duplo manje sredstava nego što smo ih uplatili, ali ne sredstava koji će rješavati prioritete hrvatskog gospodarstva, društva općenito, nego sredstva koja će rješavati probleme europskog gospodarstva. Njihovu zamišljenu politiku, a ne našu. Politiku koju provodi ne znam Njemačka, Francuska, i druge razvijene zemlje. Znači, ti Europski fondovi služe njima prvenstveno, a ne hrvatskim građanima. Jer Europska unija dakle nije Caritas, niti dijeli novce siromašnima, niti daje novcima nerazvijenima iz neke dobrote, nego daje novce da bi provela svoju vlastitu politiku, a zna se u čijem interesu je ta politika. Ta politika je četiri, pet najjačih država članica koje žele nametnuti svoje standarde svim drugim manjima članicama. Između ostaloga gdje je taj novac koji mi trebamo povući iz Europskih fondova. On se dodjeljuje isključivo ciljano. Znači ne može Hrvatska odlučiti za šta će se trošiti novac, odnosno u koju svrhu će se ti novci povlačiti. I što je vrlo bitno onda često taj novac koji mi dobijemo mi moramo vratiti nazad u EU. Na koji način? Kroz javnu nabavu, kroz tzv. konzultantske ugovore i različite druge načine. Znači, mi ponovno i od tih 3 milijarde koje smo dobili jedan veliki dio tog kolača ne ostaje u Hrvatskoj nego odlazi van jer su takvi bili uvjeti dodjele tih sredstava. Općenito da bi se došlo do EU sredstava potrebno je ispuniti tone i tone papira. Ja vjerujem, evo vidim da se zastupnica Roščić već pripremila da mi replicira. Ona vrlo dobro zna da biste vi uopće sudjelovali u proceduri vi morate ispuniti tone i tone papira, a onda kad natječaj prođe, kad konačno ga provedete, dobite neka sredstva onda morate tone i tone papira popuniti da biste opravdali taj projekt. I onaj tko je to jednom radio taj vrlo dobro zna da je to toliko zamorno, stresno, glupo da jednostavno odustanete da više ikad sudjelujete u nekakvom takvom projektu. Evo ja sam gledao jedan projekt koji se provodio u školi, gdje je škola kupila 50 škarica i jedne škarice su koštale tri kune. I sa umjesto da škola pravca 50 škarica sa jednim računom na kojem piše 50 škarica puta 3 kune 150 kuna ona je morala priložiti 50 računa po 3 kune, 50 računa po 3 kune je morala priložiti. Koliko je to birokratski nesnosno i komplicirano. Pa tko bi onda normalan dalje tražio bilo kakva sredstva. Jednostavno ljudi odustaju od toga, odustaju, ne da im se s tim maltretirati. A to je namjerno tako smišljeno da EU kaže gledajte mi vam damo na raspolaganje 11 milijardi, ali on već unaprijed zna nećete vi dobiti 11 nego 3. I onda kaže pa vi ste si sami krivi, mi smo vam nudili 11. Pa mogli su nuditi i 111 kad u praksi se ta sredstva ne mogu povući, ne mogu se povući. Znači to je mit. Ljudi vjeruju da imaju na raspolaganju neka sredstva, a do tih sredstava ne mogu doći. I zato imamo ovakvu rupetinu u proračunu, rupetinu. I sad zamislite 2 milijarde kuna nedostaje, netko je planirao. I šta sad, kako da sad ja tom čovjeku pristupim. Da velim ministre rekli ste 2 milijarde. I gdje su te 2 milijarde? On će reći ha, čuj sorry. Ne? Jel' to način komunikacije? Onda bi trebalo za to podnijeti neku odgovornost. Trebalo bi reći oprostite evo 2 milijarde ste rekli da će biti, nije bilo. Ha izvolite podnesite ostavku. On će reći, joj kak' ste destruktivni. Ali za mene je to ozbiljna politika. Ako nešto planirate izvolite izvršiti. Niste izvršili, ha žao mi je, vratite se u Agrokor. A šta da kažem? Tako da je dakle ovdje ja vjerujem sada nakon nekoliko godina vrlo plastično dokazano da europska sredstva u biti nisu ono što su ona na papiru trebala biti. Na papiru je jedno, praksa je drugo. Iz toga razloga postavlja se sasvim logično pitanje kako razriješiti ovu situaciju, što je rješenje. Evo ja ću vam reći sad što se meni čini kao neko logičko rješenje. Da mi kažemo Europskoj komisiji gledajte, mi više ta sredstva iz europskih fondova ne želimo. Vi sebi to zadržite. Mi ćemo si zadržati svojih 3 i pol milijarde. Eto. Dil, mi vama, vi nama. Vi samo sebi uzmite koliko god da je to na papiru samo vi to zadržite, mi ćemo se držati svojih 3 i pol milijarde, sami ćemo raspisati natječaje, podijeliti novac, sačuvati stotine tisuća radnih sati dragocjenog vremena naših djelatnika i to je to. Pa onda kad vi budete doista vjerodostojni u svojoj politici, pa kad promijenite uvjete na način da vi nama više dajete nego što ste primili, a to cijelo vrijeme govorite da bi to tako trebalo biti kad mi damo kunu, a vi nama vratite dvije, e onda o.k. Onda ćemo mi opet uplaćivat članarinu, prije toga nema ništa. Jer vi govorite da ste vi razvijeni, mi smo nerazvijeni. Vi ćete nama dakle pomagati, ali u praksi mi pomažemo vama. Mi financiramo Njemačku i Francusku, a ne oni nas. Mi njima dajemo subvencije, njima otvaramo radna mjesta, a ne sebi ovakvom politikom europskih fondova. Eto, odgovor je vrlo jednostavan. Idemo iduće godine reći nećemo EU fondove, hoćemo 3 i pol milijarde kuna koje već imamo, naš novac i bolje ćemo proći, garantiram vam. I odmah ćemo imati i za mirovine malo veće i za plaće malo veće i za nezaposlenost mladih, za stambeno zbrinjavanje garantiram. Eto, pošteno. Hvala lijepa Europska unija vama i vašim fondovima. Promijenite pravila igre pa ćemo se mi opet s vama igrati. Što drugo da im kažem. Nemam što drugo, dakle za reći nego gospodo draga ima jedna poslovica kaže „car je gol“. Europski fondovi mit a neki malo oštriji bi rekli prevara. Hrvatski narod je sa europskim fondovima izvukao deblji kraj. Smišljeno je prevaren isto kao i u slučaju švicarskog franka i svih drugih tzv. proizvoda kojim su nas uvukli u jedan neravnopravan odnos otprilike na isti onakav način kao kad su bijelci prvi koji su došli u sjevernu Ameriku dali Indijancima dva ogledalca, a oni njima kilu zlata. Hvala lijepa.
Mislim da su prvo pucali, onda dali ogledala. Imamo 4 replike. Ako sam dobro vidio i gospodin Bulj se javio za repliku. Jel'da gospodine Bulj? Učinilo mi se. Znači gospođa Roščić, izvolite.
Zahvaljujem. Evo baš mi je zanimljivo da se i kolega, prof. Grčić javio. Jer upravo kad ste spominjali EU fondove, ja kada sam došla na prvi sat od prof. Grčića na predmet regionalnog razvoja bila sam jedan veliki euroskeptik i razmišljala sam šta ovo mi sad radimo sve neke skraćenice europski fondovi, hoćemo li to povuć nazad. Ja se slažem s vama sa svim činjenicama koje ste rekli, ali ne možete mi imputirati vaše mišljenje. Znači, slažem se da je prijava na europske projekte i stresna i zamorna, i masu puta i mene je zamorila i ne bih spavala kod tih prijava, ali ne slažem se da je glupa i ne slažem se da mi nećemo dobiti od toga ono koliko ulažemo. Činjenica je da u ovim početnim godinama puno svog novca dajemo i njega dajemo po već zadanom načinu, a kada hoćemo izvlačiti te novce, onda trebamo strategiju, onda trebamo plan, onda trebamo analizu. Ali to ne znači da je to glupo, jer mi tada trebamo izmjeriti učinke. To ako vi date neki novac nekome ne znači da ćete imati dobar efekt, znači sa tim načinom da planiramo, da radimo strategiju, da radimo studiju izvodljivosti možemo imati veći učinak sa manje novaca. Možemo stvoriti više radnih mjesta, možemo imati održive projekte. Zato to što govorite niste u pravu. Znači ja upravo u utorak sam zaključila odluke sa 32 poljoprivrednika kojima sam radila na prijavi projekata i svako od njih je dobio, znači ukupna masa je bila preko 3,6 milijuna kuna. I prije kada je Ministarstvo poljoprivrede dodjeljivalo sredstva za poljoprivredu onda bi poljoprivrednici rekli mi želimo taj traktor. I oni bi dobili novac i već bi vozali u mjesec dana te traktore. A sada kada se dodjeljuju ta sredstva mi onda gledamo koliko oni imaju površinu zemljišta, kakva snaga traktora njima treba kako bi oni povećali proizvodnju. A ne da se vozaju sa ferarijima na malo dijelu površine i da učinka od toga od potrošnje takvog javnog novca nema ništa. Evo to sam spomenula na tom primjeru traktora ali i na mnogim drugima kada govorimo o hotelima i drugim nekakvim sredstvima za koje dajemo javni novac, moramo znati da javni novac damo za one troškove koji povećavaju i zaposlenost i sve.
Hvala gospođa Roščić. Hvala. Ja bih vas pustio još pola sata govoriti ali vrijeme je isteklo. Gospodin Bunjac odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Roščić. Znači vi imate svoj koncept koji je na liniji politike vaše Vlade gdje jednostavno slijepo vjerujete svemu onome što dolazi iz Europske unije. Vama jednostavno Branimir Bunjac iz Živog zida, ne znam, možda da ja živim u Bruxellesu možda bi vam bio zanimljiviji. Možda bi ste onda rekli – gle kako je on pametan! Ali evo ja živim u Čakovcu i vama je to odmah diskvalifikacija, ne, ne zna on to dobro, to zna moj premijer bolje i oni dobri stričeki tamo koji žive 2000 km odavde. Ali ja se vodim nekakvom zdravom logikom pa gledam taj proračun. Pa ako vidim da tri godine 2015., 2016., 2017. povlačimo manje sredstava nego što dajemo onda je to za mene promašena politika. I sad ja vas pitam, vi kažete dobila su 32 seljaka. Pa hajde dajte mi 3 i pol milijarde od te članarine idemo ostaviti ja vam garantiram da će dobiti 132 seljaka, a ne samo 32 traktora. I što sad ako 2018. godine ponovno bude rupa u proračunu? I tko će onda biti za to odgovoran? Da li ja koji po vašem mišljenju ne razumijem gospodarstvo i europsku politiku ili ćete možda ipak vi na kraju biti odgovorni? Dajte poduzmite nešto. Onda ako mislite da je to sve tako kako mora biti, kako treba biti, dajte onda povucite ta sredstva iz Europske unije. Napisali ste 11 milijardi, pa dajte 11 milijardi da ih vidimo. Ako, ne znam, ako se ne mogu povući dajte ostavku ili promijenite stvari. Četvrtog nema. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Mađar.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, govorili ste o povlačenju sredstava iz Europske unije. Ne slažem se sa vama da ne treba pisati projekte, treba pisati projekte ali slažem se da li Agencija pri Ministarstvu poljoprivrede, da li je to moguće, to se valjda jedino u Hrvatskoj događa da godinu dana, da godinu dana nije dala odgovor jedinicama lokalne samouprave koje su se javile sa raznim projektima. Pa mislim da je to nedopustivo u zemlji, a mislim da je dopustivo jedino kod nas u Hrvatskoj. I zbog toga ne dolazi do povlačenja sredstava iz Europske unije, ima novaca. Ali još jedno što se događa pri javnosti da se prezentira da jedinice lokalne samouprave nisu izradile projekte i da nema projekata što je u javnosti vrlo se krivo prezentira. Ima projekata, ali ja stvarno ne znam vjerojatno iz vladajući znaju zbog čega je Agencija nesposobna? Ili neka ju raspuste. Ne treba nam Agencija i ovako imamo u Hrvatskoj agencija koje ništa ne rade, na žalost. Da li su oni nesposobni i ne mogu riješiti godinu dana jedan natječaj prema mjeri 7:2.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Znači spomenuo sam to u svojem govoru da jednostavno Hrvatska nema ljudski i logistički kapacitet za povlačenje tih sredstava. To možda ima Njemačka, to možda ima Francuska, ali mi smo jednostavno ušli u nešto za što mi nismo spremni. A ova druga strana medalje o kojoj vi sada govorite da vama godinu dana ne žele odgovoriti. Ja se isto, to mi je nevjerojatno, moram priznati da me ponekad doslovce sram da ljudi u našoj zemlji moraju toliko čekati na nekakve banalne stvari kao što su odgovor na email, odgovor na telefonski poziv, odgovor na natječajnu dokumentaciju. Ne znam ja sam po struci povjesničar, čitao sam nekad kako je Napoleon u 15 dana porazio austrijsku i rusku vojsku nije imao ni mobitele, ni prevozna sredstva ni ništa, a nama treba tri mjeseca da vam odgovore na email. Ja mislim da je u srednjem vijeku išla komunikacija među ljudima brže nekakvo dopisivanje, nekakvi razgovori, da su se stvari brže rješavale. Pa to je upravo skandalozno da oni vama godinu dana nisu odgovorili na nekakav natječaj. Pa to, to, takvi ljudi bi trebali doslovce letiti sa svojih radnih mjesta. Oni bi se trebali naučiti nekoj osnovnoj kulturi, a to je da se treba odgovoriti na zadani rok u roku 48 sati. To je u SAD-u 48 sati se rješava. To je između ostalog pitanje uopće bontona, a ne samo ponašanja državne administracije, da vi puštate ne znam saborske zastupnike, poljoprivrednike, obespravljene građane da čekaju godinama na jedan odgovor a kamoli na rješenje svoje situacije. Evo ja apeliram na sve one koji su u takvoj poziciji dajte pokrenite se ljudi, dobivate jako visoke plaće, imate veliku odgovornost. Ili radite svoj posao ili ga nemojte raditi. Hvala.
Gospodin Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, evo raspitao sam se koliko dođe izgradnja Pelješkoga mosta. Kažu oko 2 i pol milijarde kuna, a godišnji iznos koji mi uplaćujemo u EU nije puno manji, čak ako ne i veći. Prema tome, ja sam osobno bio protiv glasao ulaska u EU i toga se ne stidim, ne što sam manji europejac od lijevih, desnih i onih srednjih koji su sidili u to vrijeme ovdje. Jer jednostavno u javnosti čovjek sam koji voli čitati, slušati, volim. Nisam imao informacije zbog čega ne u EU ili što triba popraviti ili što su ispregovarali pregovarački timovi. Znači oni su ispregovarali da mi uplaćujemo kao što ste rekli svoj novac u EU, da bi naša neka općina koja nema kadar odradila određene projekte po njihovim standardima, njihovim politikama i da bi mi dobili svoj novac. To je tako. Znači mi svoj novac uplaćujemo da ispunjamo tuđe uvjete. Možda tu određene grupacije profitiraju koje imaju svoje projektne biroe, ne znam ti ljudi koji se bave fondovima. Ali općenito, na ovaj način uče EU a o ovome ne govoriti javno, mijenjati zakone, ulaziti u jednu, u biti u jednu zajedničku državu gdje isključivo svi gledaju svoje interese kako Njemačka i velike države tako i lobiji razno razni. Pa nama su preuzele, ovo ne zna se tko će graditi infrastrukturu telefonsku, optičku mrežu. Trebala bi Hrvatska radit, ne Njemačka. Ne znam jel' premijer pitao Merkelicu tko će raditi ili mu je možda naredila da će raditi Nijemci. Zbog toga smatram da hvaliti nešto što nije dobro i negdje su nas uvalili šta nije dobro u bunar. Više godišnje uplatimo u EU novca [[Upadica Radin: Hvala.]] nego šta je Pelješki most. Sramotno!
Hvala gospodin Bulj. Odgovor gospodin Bunjac.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bulj. Da, niste bili na samom uvodu moje rasprave. Znači mi doista dajemo više nego što primamo i što je još vrlo bitno ponavljam desetine tisuća ljudi u Hrvatskoj troše svoje dragocjeno vrijeme da bi ispunili natječajnu dokumentaciju i da bi radili na provedbi tih europskih projekata što dodatno još povećava, dakle neiskazani trošak uplata u EU fondove. I nama su obećavali prilikom ulaska vi ste siromašni, vi ste nerazvijeni, mi ćemo vama davat za svaku tu kunu dvije kune, tri kune i to bi bilo i pošteno. Jer mi smo između ostalog Europskoj uniji otvorili naše tržište. Oni sada masovno … [[Govornik se ne razumije.]] Predali smo im svoje banke, dali smo im ne znam tvrtke. Oni su već ovdje ostvarili ogromne ekstra profite, da sad ne velim da smo im poslali 200 tisuća radnika da tamo, da im tamo rade na nekim strateškim pozicijama a oni dakle sad još nama i tu članarinu daju manje nego što smo mi njima uplatili. To zaista nema smisla, nema smisla. Neka se promijene uvjeti pod kojima se dobivaju ta sredstva iz EU fondova, neka se ne znam osigura nekakva logistika koja će ljudima pomoći da ispunjava tu nepreglednu dokumentaciju i da onda doista mi možemo i realno planirati proračun. Jer ovako imamo situaciju, sad će opet za par dana ministar Marić donijeti proračun. Reći će gledajte imate 14 milijardi na raspolaganju, onda će doći 11 mjesec 2018. ha reći će, e oprostite, opet smo dobili 3 milijarde itd. Znači krajnje neozbiljno. To je doista vrlo, vrlo neozbiljno i ne šalje dobru poruku građanima i jednostavno je vrijeme da otvorimo oči, da se otrijeznimo od zabluda i da krenemo nekim drugim smjerom. Meni se bar tako čini da ovo više nema smisla. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Posljednja replika gospodin Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, vi ste u jednom pravu, a to je da efekat EU i europskih fondova na Hrvatsku ovisi isključivo o nama, isključivo o nama ne o Europskoj uniji, o nama ovisi. Dakle, koliko ćemo biti sposobni i spremni iskoristiti ta sredstva. I ovaj rebalans je vrlo jednostavna računica, znate. Dolje tamo piše u podacima da je Hrvatska uplatila, odnosno će uplatiti negdje oko 3 milijarde i 600, 700 milijuna kuna u EU proračun, a da je već do jučer barem ako je vjerovati predstavnicima Ministarstva financija, nema razloga da im ne vjerujem dobila iz EU u hrvatski proračun 6 i pol milijardi kuna. Prema tome, na žalost moram reći da taj naslov koji se sada koristi u ovim raspravama nije ispravan. Dakle, to je nešto što ne stoji. Dakle, jedno je kad promatrate samo EU fondove, a drugo kad promatrate sva sredstva koja dolaze iz EU. Samo potpore za poljoprivredu gotovo su identične ili nešto malo manje od onoga što uplaćujemo u EU proračun. A sve onda što projekata realiziramo to je plus, to je ono što je korisno za Hrvatsku. Ali ono što je na žalost istina da jako malo sredstava smo povukli. Posebno u ovoj godini su stvari stale. Malo prije sam rekao svega 2,4% od ukupno 11 skoro milijardi eura sredstava. Tu je problem. Dakle, problem je u efikasnosti povlačenja. Ali ako mi povučemo 80 ili 90% koliko to rade druge zemlje tzv. kohezijske zemlje onda nemamo straha. Hrvatska će uspjeti i Hrvatska će iz EU imati benefit, to je nesumnjivo. Ali mi moramo doći do tih 80, 90%. Tu je keč.
Nisam vas vidio gospodine Bunjac, ali vjerujem vam.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Grčić. Znači mislim da ste ovdje pobrkali dvije stvari, a to je jedna su ugovorena sredstva, a druga su isplaćena sredstva. Znači u Hrvatskoj je samo 15 do 20% ugovorenih sredstava isplaćeno. Znači nije da je Hrvatska povukla ta sredstva da su ona došla na račun. Ona ih je možda ugovorila, ali ta sredstva ponavljam ide vrlo, vrlo slaba isplata. Znači ako mi onda pogledamo kako bih rekao gotovinu koja je došla u Hrvatskoj ta gotovina je manja od gotovine koja je uplaćena u europske fondove. S druge strane vi sad ide vaša riječ protiv moje riječi, ja tvrdim da je bilo manje, vi tvrdite da je bilo više. Ja bih volio da se napravi procjena učinaka neovisna, znači studija koja bi nam pokazala kad bi se uvažili svi parametri da li je točno ovo što vi tvrdite da je Hrvatska ipak dobila neku kunu više nego što je uplatila jer nekakve takve znanstvene studije primjerice u Bugarskoj ili u Grčkoj jasno su pokazale da su te države manje dobile nego što su primile. I sad bih ja htio reći, dakle ako takve studije postoje, htio bih da se takva studija napravi u Hrvatskoj, da skinemo to pitanje sa dnevnoga reda. S obzirom na to na šta se sve troši novac u Ministarstvu financija i općenito u proračunu ja mislim da bi se za jednu takvu studiju moglo izdvojiti i onda bismo imali crno na bijelo. Mislim da bi to bila daleko manja šteta nego ovako na slijepo ulaziti u nekakve programe, pisanje nekakvih proračuna, a onda u stvari vidjeti da su rezultati vrlo mršavi, da proračun nije realiziran, da ljudi nisu dobili ono što su očekivali. A između ostaloga cijeli taj program HDZ-a vjerodostojno se temeljio na povlačenju sredstava iz EU fondova. Znači i njihov vlastiti program se temeljem toga srušio, urušio. Znači opet bi mogli reći odgovornost je prije svega njihova, a ne moja kao što vi velite odgovornost je naša. Ja ne želim dijeliti odgovornost za loše politike. Hvala lijepa.
Nemojte mi zamjerat gospodine Grčić. Danas igramo protiv Grčke, ali ako je studija pokazala da Grčka je dala više nego što je dobila tu studiju su Grci napravili sto posto. Gospodin Lalovac, izvolite ispred kluba SDP-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo pred nama se danas nalazi Prijedlog izmjena i dopuna proračuna, Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. Dosta je danas bilo ovdje govora o ovim temama kao što su kako se povlače EU sredstva, o dugovima zdravstva, o zapravo nekakvim mjerama koje se vide ili ne vide zapravo u ovom proračunu. Tako da što se tiče samog dokumenta mislim da je korektno napravljen, tako da što se toga tiče tu nema nikakvih zamjerki. Ono što je, što nas zapravo odražava u 2017. godini je, to su pozitivna kretanja u domaćem gospodarstvu koje se izražava u bruto domaćem proizvodu od negdje 2,7% i s obzirom da smo imali dobru turističku sezonu i da su ovi pokazatelji još za vrijeme ljeta, znamo koliko nam jako puno utječe i na državni proračun, a zapravo i na cjelokupno gospodarstvo. Jer najveći dio naših proizvoda se zapravo prodaje ljeti kada ovdje dolaze više milijuna stranaca. Utječe pozitivno svakako i na našu platnu bilancu, tako da sigurno će biti i do kraja ove godine pogotovo u, vjerojatno ministar ima još bolje podatke za 9 i 10 mjesec što se tiče punjenja PDV-a on vam je uvijek bolje se puni tijekom ljetnih mjeseci pogotovo negdje osmi, deveti mjesec, a nešto su oscilacije niže tamo u jesen i negdje tamo u prvom i drugom mjesecu. Što znači da je hrvatska ekonomija jako ciklična, osjetljiva je zapravo na određene i pozitivne a tako reći i na negativne utjecaje. To se ogleda i u ovome proračunu što vidimo da ćemo imati više što se tiče i PDV-a. Znači negdje oko milijardu i čini mi se negdje milijardu i 400 i negdje oko milijardu kuna ćemo imati više poreza na dobit. Umanjuje se taj dio. Ovdje smo danas dosta toga rekli sa tim EU sredstvima. I taj jedan dio, znači pozitivno je znači prihodovnoj strani proračuna, a rashodovna strana proračuna prvenstveno odnosi se na podmirivanje jednoga dijela duga zdravstva. O tome je ovdje i kolega Šuker govorio, zapravo da je to jedan kontinuitet svih hrvatskih politika u 17 godina, zapravo da svaki put imamo nakon nekog određenog razdoblja da imamo, da se taj određeni dug koji se gomila u zdravstvu, da se nakon nekog određenog vremena da se isplaćuje. Tako se događa i sa ovim rebalansom gdje se negdje 1,1 milijarda transferira u zdravstvo, odnosno dospjele obveze za državne i županijske bolnice 870 milijuna kuna, HZZO-u 137 milijuna i KBC-u Split 27 milijuna. Osim toga tu su povećanja rashoda, odnosi se još na neka dospjela dugovanja, odnosno za dugove iz prijašnjih godina iz 2003. i 2011. prema FINA-i od 266 milijuna kuna. Mislim da s obzirom, FINA je imala prošle godine onaj problem sa HNB-om, odnosno oni stari problemi iz 90-tih godina upada u platni promet i sustav gdje će sigurno ova sredstva Financijskoj agenciji dobro doći i što se tiče likvidnosti i što se tiče stabilizacije njegovog poslovanja dobro je da su se te stvari i riješile. Također ovdje se povećanje plaća, znamo da se ovdje korigirala osnovica za plaću i ona sada je Vlada je u kolovozi 2017. korigirala osnovicu za obračun plaće, znači ona je 5.300 kuna i ovaj drugi dio se odnosi na korekciju negdje oko 90 milijuna kuna onih što se vrača onima koji su imali mirovine do 5.000 kuna, iznad 5.000 kuna kada su zapravo u onim kriznim vremenima također i oni sudjelovali u toj nekakvoj, stezanju remena kada nisu bile javne financije bile onakve kakve su danas. Međutim, ja bih nešto kratko rekao ono što mi je zapravo uvijek zanimljivo povući nekakvu paralelu stanja javnih financija evo sad 2017. npr. 2 godine sada smo izvan nekakvog procesa recesije. Znamo da smo imali 6 godina recesije i znano da je gospodarstvo palo 13% sa onim razdobljem prije recesije i znamo negdje 2007. godine tada je gospodarstvo ralo oko 5%. Kolega Šuker je tada bio ministar dobro se sjeća kako je tada bilo. Ali da vidimo malo brojke u proračunu kako su izgledale i kako danas izgledaju. Tada vam je npr. na ime, znači 2007. godine kada je bilo gospodarstvo raslo 5%, a gospodarstvo je raslo 2000. kontinuirano je raslo skoro do 30% akumulirano kada se uzima i PDV je tada iznosio 37,7 milijardi kuna, tada, a izgledalo je to puno. Danas u ovom rebalansu proračuna PDV vam je 47 i pol milijardi kuna. 10 milijardi kuna imamo više PDV-a 2017. godine nego što to imamo kada gledamo tako samo u apsolutnim iznosima nego što to imamo 2007. godine. Tada je također bio negdje porez na dobit negdje oko 8 milijardi kao što je i sada i svakako su puno veće iznos trošarina jer znamo da smo se jedan dio morali usklađivati sa EU direktivama pogotovo što se tiče duhana, a i povećavane su bile trošarine na naftne derivate. Tako da su tada negdje iznosile oko 12 milijardi, 12 milijardi su vam iznosile trošarine, a 10 godina poslije ukupne trošarine su vam 15 milijardi, negdje oko 15,2 milijarde, 8,4 vam je na naftu, što prikupimo, a negdje na duha 4,4 milijarde. I sada kada vidimo zapravo kumulaciju tih prihoda 2007. kada je gospodarstvo, kada smo mislili da se nalazimo na vrhuncu i sad imamo 2017. samo kada vidite na ime PDV-a da je tu 10 milijardi kuna više svakako smatramo da danas moramo početi razgovarati o tome da idemo ono što je zapravo i HDZ u svojim programima i govorio da imamo prostora i da moramo razmišljati o smanjivanju stope PDV-a. Da moramo razmišljati o smanjivanju stope PDV-a iz razloga zato što vidimo da je to opterećenje koje je najizdašnije, to prihod u državnom proračunu. Ali svakako da će i dalje to smanjivanje stope PDV-a kao što je ova porezna reforma pokazala da bi trebala multiplicirati gospodarsku aktivnost, da bi trebala multiplicirati gospodarsku aktivnost ako se sve ovo što je sada tu zapravo govorimo da je porezna reforma dovela do povećavanja prihoda onda bi trebalo i smanjivanje PDV-a dodatno povećati tu određenu gospodarsku aktivnost pogotovo kada se sada nalazimo na tzv. nultom deficitu odnosno čak ovisno o metodologiji tijekom godine se može doći u primarni suficit. Međutim, ono što je svakako ovdje bitno je da je određeni problemi koji su ovdje danas govoreni, a to je pogotovo povlačenje EU sredstava da to nema veze sa Ministarstvom financija. Znači tako je bilo i u moje vrijeme i mojih prethodnika, da jednostavno pojedina ministarstva imaju svoje određene planove, svaki put smatraju da moraju realizirati te određene planove i tu su uvijek bitke Ministarstva financija prema svim drugim ministarstvima koliko realno se nešto prikaziva. I onda kad danas dođemo tu onda se optuživa Ministarstvo financija kao da nešto nerealno zapravo prikazivalo, a zapravo se odnose na sva resorna ministarstva koja planiraju ta određena sredstva i koja uvjeravaju i ministra financija i sve da će se zapravo tu izvršiti u punom iznosu i onda kada dođe do rebalansa proračuna i kada se danas moramo ovdje 2 milijarde kuna smanjivati te određene minuse, odnosno crvenjeti se zašto nismo ostvarili iznos onda zapravo ministar financija mora braniti svoje kolege zašto to nisu izvršili u svom punom iznosu, a mislim da bi bilo puno korektnije da su to sjedile njegove kolege i zapravo da vidimo po pojedinim ministarstvima šta se nije izvršilo, zašto se nije izvršilo. Jer oni su ti koji su odgovorni za limite svog proračuna da ih izvršavaju u punom iznosu. Tako da ovdje i mislim da bi bilo dobro da se povede rasprava koja su to ministarstva i na kojim to projektima i gdje je to zapelo. I možda u budućnosti kada budemo radili rebalanse proračuna da se ta ministarstva posebno očituju u ovome dijelu tako da barem imamo mi ovdje odgovore, a zapravo da ne mora biti ministar u jednoj neugodnoj poziciji da na takav način mora jer ne može i ne zna zapravo sve te pojedinosti zašto pojedini natječaji su izvršeni, nisu izvršeni, zbog kojih određenih problema. Međutim, kada se ovako prezentira ovdje zapravo ispada da smo se, imamo lošu kvalitetu planiranja kao što znate to je utvrdio i Državni ured za reviziju. Pogotovo kada su to govorili o EU fondovima gdje su naglašavali posebno što se tiče samog tog planiranja da bude što realnije to određeno planiranje i da onda ta sredstva tako budu i prezentirana. Jer ako, ovdje smo danas čuli da su negdje s današnjim danom, odnosno jučer smo čuli na Odboru za financije da su negdje povučena sredstva oko 6 i pol milijardi, a ovdje govorimo o 9 i pol milijardi, nema šanse da se ove 3 milijarde u ova dva mjeseca pogotovo što znamo da ako su to vezano za građevinske radove, ako znamo da sada ide lošije vrijeme da ide i kiša i snijeg itd. jednostavno znamo da nećemo i ovo do kraja godine da nema šanse ni ovih 9 i pol milijardi kuna tu izvršiti. Međutim, bilo bi dobro da se onda taksativno tako i navede i da se pojedina resorna ministarstva očituju zbog čega su ti projekti nisu u realizaciji, da li je to ponovo zbog administracije ili zbog nekih drugih problema. Pa onda bi ovakve rasprave kao što smo malo prije čuli mogle biti puno kvalitetnije, nego da sada zapravo na temelju površnih podataka koje mi ovdje imamo odnosno nemamo da vodimo raspravu u kakvom su slabom povlačenju sredstava. Također kada govorim ovdje sam bio rekao i o dugu zdravstva ovdje danas govorimo jedne iznose, jučer smo čuli druge koliko su određeni dospjeli dugovi, koliko su ukupni dugovi u zdravstvu. Ono što je činjenica je da to su dva strukturna velika problema koja se vuku svih ovih 27 godina mirovinski sustav i zdravstveni sustav i zapravo najveće deficite koji se stvaraju da se stvaraju iz ta dva sustava. Znači iz ta dva sustava vam se stvaraju najveći deficiti i zbog toga na žalost imamo visoke porezne stope i PDV-a od 25% i ove visoke stope i što se tiče poreza na dohodak i poreznim stopama ne možete napraviti čudo, ne možete napraviti toliko, poticati ekonomiju možete jednim dijelom ukoliko se stvarno ne uhvatimo tih strukturnih problema. A na žalost za strukturne probleme, a to su problemi zdravstva i mirovinskog sustava morate imati puno više od 76 ruku. To je zapravo ono što i same reiting agencije kada zapravo ocjenjuju koliko Vlada zapravo može provesti određene reforme da imamo puno više od 76 ruku i da zapravo mora postojati konsenzus i vladajuće i iz oporbe da se provedu jer to su po meni najvažnije reforme. Najvažnije jer ukoliko ih ne rješavamo ovdje sada imamo određen ciklus, neću reći određenu sreću da smo dobili na ovakav način i što se tiče turističke sezone i određenog dijela gospodarstva. Međutim, jedan samo poremećaj u gospodarstvu, jedan samo poremećaj, a vidimo na Agrokoru kako može uzdrmati ekonomiju. Mi zapravo i ne znamo što će se još dogoditi 2018. godine. Ne znamo kako će izgledati bilance dobavljača 2018. godine. Danas čujemo određene najave da će morati dolaziti do većih otpisa. Ukoliko bude dolazilo do većih otpisa, što će se događati kod svih dobavljača? Svi dobavljači će završiti u minusu. Svi dobavljači će morati završiti u minusu jer ako su ovi iznosi od 76, 60, 70% oni će sljedeće godine imati u svojim bilancama gubitak što znači da ovih porez na dobit koje ovdje sada povećamo milijardu kuna sa 7 i 100 na 8 i 100, pitanje je uopće koliko će ga biti sljedeće godine. Znamo u konačnici kada se cijeli taj jedan lanac, a odluka kakva će biti nagodbe vidjet ćemo, pitanje što će biti sljedeće godine sa poreznom na dobit. Također je pitanje što se tiče PDV-a jer kažemo vidimo koliko je osjetljiv i na turističku sezonu, koliko je osjetljiv i na nekakve investicijske prilike u Republici Hrvatskoj i kako to može brze ili slabo zapravo udariti na proračun. Znači, pogotovo što se tiče kamatnih stopa. Kažem, jutros sam bio govorio u razgovoru sa kolegom Šukerom, znači kada se tada 2007. godine zaduživalo, ha nekih 6% iz današnje perspektive rekli biste svi koji bi danas govorili tko se to skupo zaduživao po 6%. Jel' tako? Međutim, tada izaći na financijsko tržište i dobiti određeni dio novaca, uopće se pojaviti na financijskom tržištu je bio uspjeh. Isto tako kada smo zapravo negdje 2014., 15. prvi put izlazili na europsko tržište dobiti nekakvih 3%, 4% je zapravo bio određeni uspjeh. Tako da je pitanje uopće s tim kamatnim stopama koliko možemo i koliko ne možemo. Međutim, ono što je činjenica na žalost, na žalost, a kažem nije pitanje za Ministarstvo financija zapravo da nema onih strukturnih reformi da nam povjeruju zapravo i reiting agencije da zapravo i ona Svjetska banka kada radi duing busines da skočimo na tim ljestvicama zato što oni očekuju od nas dubinske strukturne reforme. To je ono što su zapravo dugo vremena je zapravo bilo govoreno, a najveće strukturne reforme se zapravo nalaze u strukturi zdravstva, mirovinskog sustava i javne uprave. To su nekakva tri područja koja svi zapravo detektiraju.
Hvala gospodine Lalovac. Hvala vam lijepa. Ionako imate tri replike, pa ćete nastaviti. Prva replika je gospodin Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, dakle u principu suštinu cijele priče ste objasnili jednim jednostavnim jezikom. Ovaj proračun izgleda neloše tako ću reći. Projekcije su još bolje. Međutim, vi ste upozorili ispravno na sve dubioze ovoga proračuna i generalno stanje u javnim financijama, prije svega sektor zdravstva, problemi sa korištenjem EU fondova. Kolega Šuker je čini mi se danas spomenuo i ovaj segment koji je od izrazitog značenja, a to je sanacija stanja u cestogradnji odnosno prije svega u Hrvatskim autocestama, gdje je tu preko 40 milijardi kuna gdje samo godišnje kamate plaćamo gotovo 2 milijarde kuna. Možemo li to rješavati? Dugoročno, to su prave strukturne reforme one koje olakšavaju i oslobađaju prostor u proračunu kako bi se taj novac mogao preusmjeriti u prijeko potrebne stvari. Ja ovdje već nekoliko puta ističem, a i ističu to i kolege koji direktno zastupaju umirovljenike. Pravednost u našem društvu nećemo postići dok u tom segmentu mirovina iz rada ne napravimo krucijalni pomak u smislu da te mirovine prestanu dalje zaostajati manje, dakle sa postotkom manjim od 40% za prosječnom plaćom u Hrvatskoj. To je katastrofalna situacija. Taj postotak se mora najprije stabilizirati. On ne smije više padati, a za to su potrebne dodatne mjere i pozivam Vladu da osmisli takve mjere. Redovno usklađivanje više nije dovoljno.
Hvala. Hvala vam. Gospodin Lalovac odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa da kolega Grčić, na žalost u svojoj raspravi nisam se dotakao i onih bolnih problema. Zapravo to su javna poduzeća. Zapravo najveći dio javnog duga i najveći dio i kada se utjecalo na javni dug i njegovog transfera, a znamo da su sada uključeni i sektor željeznica, sektor cesta, da su uključena HBOR, HRT-e. Znači, sve je to sada dio javnih financija i zapravo imamo vrlo malo informacija što se događa u sektoru javnih poduzeća, da li tamo postoje procesi restrukturiranja. Znamo da su tamo bili poslani i prema Europskoj komisiji određeni dokumenti što se tiče restrukturiranja i željezničkog prometa. Vidimo da Ministarstvo financija pokušava restrukturirati dug Hrvatskih autocesta i to su stvarno teška i bolna pitanja za hrvatsko društvo. Znači, osim što smo govorili o zdravstvu, umirovljenicima svakako je li imamo vrlo niske mirovine i u tom kontekstu ne možemo očekivati da imamo poboljšanje životnog standarda. Na žalost, kažem, iskoristili smo određene prilike u rebalansu proračuna za da kažem uravnoteženjem. Međutim, ne vidimo zakonske mjere, zakonske prijedloge koji će u budućim godinama rješavati ove strukturne probleme ukoliko nam se dogodi nekakva kriza da ju možemo izbjeći. A na žalost ukoliko se ne daj Bože dogodi proračun će ponovno biti pod utjecajem vrlo visokog pada prihoda, a onda ponovno otvaranje deficita.
Hvala. Druga replika gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Lalovac, vi ste se dotakli jedne teme koja za ovu sabornicu vrijedi već nekoliko godina zbog same promjene strukture prihoda i tako rasprava državnog proračuna da bi uz ministra financija trebali sjediti neki drugi tu. Ili druga stvar, da možda da li izmjenom Zakona o fiskalnoj odgovornosti ili izmjenom Zakona o proračunu promijenimo modalitet ili model izvještavanja o ovom proračunu. Lako je bilo dok smo imali izvor financiranja kakav smo imali. Proračunski korisnici su dobili, pa su neki probili, pa se to rebalansom pokrivalo. Međutim, ovo je vrlo bitno da li ćemo mi taj benefit članstva u Europskoj uniji iskoristiti ili ga nećemo iskoristiti proračunski gledano, jer naši poduzetnici nam trebaju biti primjer kako se to radi. Jer kada pogledate dobre makroekonomske pokazatelje, najveći dio tih dobrih makroekonomskih pokazatelja je samo inicijativa naših poduzetnika koji su naprosto osjetili priliku da mogu otići preko granice i ponuditi svoj proizvod i svoju uslugu i to je razlog zašto nam je toliko izvoz rastao. Jer naprosto ne trebamo se mi ničemu čuditi. To su činjenice i te činjenice treba pretakati u neke odredbe, zakone iz jednostavnog razloga da sami sebe prisilimo da budemo bolji, ništa drugo. Jer odgovornost, lako se nabacivati kada si u oporbi i zato je meni drago što ste vi raspravili ovako danas kao što ste raspravili. Odgovornost za ono što trebaš napraviti naprosto mora postojati. A ministar financija ne može biti odgovor za nešto u što uopće nema upliva. Međutim, odgovornost svih nas je da li se ovdje u ovom Visokom domu prepucavati oko nebitnih stvari, ili inzistirati na nekim stvarima da povučemo nešto jer zapamtimo svaka kuna koju povučemo iz Bruxellesa iz Europske komisije vrijedi duplo, jer nećemo je morati dati iz domaćeg proračuna. A druga stvar za tu drugu kunu smo si omogućili da napravimo nešto što inače iz svog proračuna ne bi mogli napraviti.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se s vama kolega Šuker i to se zapravo vidi iz samog proračuna po uplati poreza zapravo na dobit koja se sada približava negdje onoj rekordnoj čini mi se negdje 2008. godini kada je bilo 10 milijardi kuna poreza na dobit, sada smo negdje na nešto više od 8 milijardi kuna. Što većim uplatama PDV-a i zato sam rekao da čini mi se da ukoliko je porezna reforma, a tu je zapravo bilo govora pokazala utjecaj da se može zapravo i sa određenom poreznom reformom povećati porezi da u budućnost svakako treba razmišljati o smanjivanju opće stope PDV-a. Čini mi se o tome je isto ministar govorio. Tako da mislim da je to sigurno dobar smjer da se ukupno porezno opterećenje u doba kada je sada ekonomija počinje rasti da se treba ići smanjivanjem poreza da se s tom politikom nastavi i da će sigurno i u budućnosti biti efekti proračuna bolji. Međutim, ono što ste ovdje rekli, a to je istina, vidite izdvojili smo HZZO iz riznice. Znamo naše mišljenje o tome. Međutim, vidim ovdje stavku u proračunu, govorili smo da je puno prije bilo transparentnije kada smo govorili kada su bili unutar sustava. Sada su pojedinačno. Zapravo nemamo uopće odgovora o tom dijelu i ponovno ovdje na žalost ministar moga o tome odgovarati, a uopće to nije njegova odgovornost što se tiče dugova, što se tiče restrukturiranja zdravstva i tu moramo naći nekakav konsenzus između opozicije i vlasti. Što se tiče zdravstva mislim da nam je to zajedno u interesu. Ili ono što ste zapravo rekli ako je to 0,5 do 1% BDP-a da to znamo da je to svake godine toliko i da onda općenito o tome ne raspravljamo. Međutim, bez obzira htjeli ili ne htjeli raspravljati, čini mi se da ćemo morati doći da moramo zajedno naći odgovore na ta pitanja i da onda nema više prebacivanja s jedne na drugu stranu – jeste li ovako trebali napraviti, ovako – jer mislim da nam je u interesu sviju da riješimo te dugove u zdravstvu.
Hvala. Gospođa Perić. Grozdana Perić.
Kolega Šuker, Lalovac. Pardon. Govorili ste o mirovinskom sustavu da dakle kada gledamo troškove samih naknade za građane kućanstva je nekih 46 milijardi na razini 2017. od toga je samo za mirovine 37,4 ako znamo da se iz doprinosa ubere oko 20 do 21 milijardu, onda vidimo koliki je taj gep između jednog i drugog. Međutim, sigurna sam da je i ministar financija, a i Vlada isto tako razmišlja o tome kako olakšati, kako smanjiti PDV-e. Međutim, treba odabrati vrijeme to vi dobro znate, jer jedna proračunska godina je toliko kratka zapravo za napraviti sve ono što se hoće i zapravo su efekti vrlo spori, pa je upravo to vrijeme kada će se nešto napraviti pa nismo ni mi pretpostavili da ćemo imati jedan takav strašan problem i udarac na cjelokupno gospodarstvo, a to je jedan Agrokor i onda u kontekstu toga svega zaista onda treba odabrati vrijeme kada će se moći eventualno i posegnuti za rasterećenjem od jedan npr. postotna poena za PDV.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa da ukoliko znamo i sve je iznenadilo gospodarstvo što se događa sa Agrokorom onda je vjerojatno je to i participirano u proračun za 2018. godinu pogotovo prilikom projekcija poreza na dobit. Jer ono što sam rekao ukoliko se nagodba postigne u siječnju odnosno ukoliko znamo da najveći dio barem tako prema medijskim natpisima da će veći dio otpisa morati ići, vidim da jedan dio banke su ušle u rezervaciju one su već jedan dio rezervacija napravile, to se vidi u njihovim pokazateljima u ovom dijelu godine, međutim problem je taj sav dio dobavljača ukoliko uđu i budu fizički morali raditi određene otpise oni će svi otići u minus. Mislim to svi znaju, svi ukoliko jedna od kompanija Vindije, Kraša i svih ovih koji su bili ukoliko budu morali raditi otpise svojih potraživanja oni će ići u minus i ostvarivat će određeni gubitak. I zato kažem da treba što se tog dijela, ja se nadam da se u tom dijelu svakako vodilo računa za 2018. godinu jer je to nešto što već sada otprilike znamo kako će nagodba izgledati i da sigurno još kako će biti utjecaja na gospodarstvo ne znamo. Znači ovaj prvi utjecaj Agrokora gdje su išla određena likvidnosna sredstva je sada riješen, međutim kako će biti i šta će biti 2018. godine, 2019. godine jel znamo da ekonomski procesi uvijek idu sa nekakvim vremenskim odmakom i da uvijek treba vremena da se cjelokupno ti procesi događaju, vidjet ćemo šta će biti 2018., 2019. godine, ali nažalost ne bih htio da nas uhvati euforija da smo to sada kao problem taj dio riješili i da možemo nastaviti trošiti proračunska sredstva jel zapravo ne znamo kako će izgledati bilance poduzetnika u 2018. godini. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo dalje sa raspravom, gospodin Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, uvaženi ministre sa suradnicima. Pozdravljam u ime kluba HSS-a i evo naš osvrt na ove zakone koji se raspravljaju naravno sa naglaskom na rebalans državnog proračuna. Evo pozdravljamo povećanje prihoda proračuna u iznosu od 875 milijuna kuna i smanjenje rashoda 1,6 milijardu kuna i podsjetio bih da je i sam ministar kao predlagatelj istakao da je povećani prihod i rezultat povećane domaće potražnje, izvoza i turizma. Smatramo da bi prihodi bili veći i veća domaća potražnja da se ozbiljnije pristupilo prijedlozima koji su izišli iz oporbe da se kroz poreznu reformu definira veća minimalna plaća, da bi na taj način povećali kupovnu moć naših građana, pogotovo u nerazvijenim krajevima gdje je još uvijek većina poduzetnika isplaćuje onu minimalnu plaću od 2.620 kuna zbog koje mnogi ljudi se odlučuju na odlazak iz RH. Također često je u krugovima poduzetnika bila rasprava kako pomoći izvoznicima i nismo tu naišli na pravi recept, a evo vidimo da izvoz i dalje generira povećane prihode i državnog proračuna i da treba o tom sektoru posebno skrbiti. A naravno pohvale svim turističkim djelatnicima koji su iznijeli ogroman teret da Hrvatska bude jedna od top destinacija i da ovakve prihode imamo, ali sigurno da ne treba zaboraviti kontinentalni dio Hrvatske, razvoj turizma u ruralnim područjima jer činjenica da se u proteklih godinu, dvije premalo ulagalo u razvoj kontinentalnog turizma i pomoć OPG-ima, obrtima i turističkim zajednicama u Slavoniji i Baranji, Srijemu i drugim nerazvijenim područjima da se digne nivo razvoja kontinentalnog turizma i njihov kapacitet za privlačenje turista. Mislim da tu treba istaknuti i osmišljavanje programa ne samo Ministarstvo financija nego i sva druga nadležna ministarstva kako plasman domaćih roba, prehrambene i prerađivačke industrije plasirati kroz turizam, to bi bio najbolji vid plasmana i osiguranje prihoda toj industriji, a i samim građanima koji bi mogli od toga živjeti. Kada je riječ o poljoprivredi evo pozdravljamo da je u narednom razdoblju planiran je rast pozicija za Ministarstvo poljoprivrede, ali ono što naše poljoprivredne proizvođače zanima da li će do kraja 11. mjeseca kako je obećano biti isplaćene potpore u poljoprivredi i vjerujem da shvaćate nužnost ovoga obzirom na sve probleme koje je zadesilo hrvatsku poljoprivredu i ukupno našu državu kroz elementarne nepogode od poplava, požara, olujnog nevremena, na kraju evo i suše u slavonskim županijama gdje su štete preko 500 milijuna kuna i mislim da moramo voditi brigu o tom dijelu da se poveća iznos za naknadu štete od elementarnih nepogoda. Pozdravljam inicijativu da se ta pozicija sa 20 milijuna kuna poveća na 100 milijuna kuna, međutim u startu smo upozoravali da 20 milijuna kuna premalo, a i ovih dodatnih 80 mislim da nije dostatno obzirom da prema informacijama koje do sada imamo da je Državnom povjerenstvu za elementarne nepogode prijavljeno preko 2,5 milijarde kuna šteta, a bit će ih bliže tri dok se svi elaborati predaju. Mislimo da ovu poziciju treba povećati ne za 80 nego za 180 i da ta pozicija treba biti bar 200 milijuna kuna i u tom pogledu će HSS uputiti i amandman na ovaj rebalans proračuna. Također treba reći da je ovdje kod smanjenja najveći teret podnijelo Ministarstvo financija i to zahvaljujući smanjenim troškovima glede kamata i otplate dugova RH, ali smanjen je iznos na poziciji transfer odnosno kompenzacijskim mjera jedinica lokalne samouprave i to ako sam dobro pročitao 558 milijuna kuna se smanjuje ova pozicija što smatram da smo mogli možda ne učiniti, odnosno da je trebalo više isplatiti jedinica lokalne samouprave kroz kompenzacijske mjere u ovoj godini. Naravno da pozdravljamo odluku da se ovih 35 jedinica u brdsko-planinskom području dodatno nadoknadi ali i to je puno premalo u odnosu na onu ne samo što je tih 35 jedinica lokalne samouprave izgubilo u 2015. i 2016. kroz one loše izmjene, porezne na štetu prihoda jedinica lokalne i regionalne samouprave jer na taj način im smo pomažemo da nastave raditi. Ali za ona izgubljena sredstva, za izgubljene šanse da naprave projekte nismo im učinili puno. Čuli smo da je grad Vrgorac, samo on negdje oko 35 milijuna kuna izgubilo zbog tih izmjena zakona, da je Brodsko-posavska županija, gospodine ministre preko 50 milijuna kuna izgubila u te dvije godine. A nadoknadili smo u ovoj godini, koliko, 5, 6 milijuna kuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, tako je. Iduće još više. Ali što s onim dugovima i obvezama koje su iz prethodnog razdoblja, to im više nikako ne možemo refundirati i nadoknaditi a smanjujemo ovu poziciju i mislim da smo do kraja ove godine mogli još tu više učiniti. Evo vas pozivam da još razmislite da se ova pozicija ne smanjuje za 558 milijuna kuna nego da nešto malo manje a da ipak izvršite određene transfere jedinicama lokalne i regionalne samouprave za razvojne projekte, ne za potrošnju nego za razvojne projekte. A mislim da imamo dovoljno projekata na lokalnom nivou koji bi se mogli kroz ova sredstva isfinancirati. Kada je riječ o poljoprivredi, također treba istaknuti da su poljoprivredni proizvođači i ukupno društvo nezadovoljni sa dinamikom povlačenja sredstava iz mjera ruralnog razvoja. Puno su očekivali od ovoga, kasnilo se sa donošenjem odluka po onim natječajima za mjere 4.1.4.2, znamo iz kojih razloga, zbog manipulacija i malverzacija oko toga. Ali evo što se sada događa da za mjeru 7.2 već godinu dana jedinice lokalne samouprave nisu dobile odgovore, da mjera 7.4 kako kaže državni tajnik tek su sada uzeti u obradu podaci a predati su projekti još u svibnju mjesecu. I to je jedan od razloga, očito da nema ili dovoljno hrabrosti ili dovoljno kapaciteta da se ovi natječaji čim prije riješe i da u investiciju idu. A znate i sami da su općine i gradovi puno sredstava uložili u pripremu tih projekata i da očekuju puno od ovih mjera. Također kada je riječ o isplati poticaja, evo u ime svih slatkovodnih ribara, ljudi koji se bave slatkovodnim ribarstvom, protest jer im je ukinut poticaj po kili proizvedene ribe ali nije isplaćen ni onaj dio potpora za ekološku rentu ili za ono što su im napravili štete ribojedne ptice. Bilo je i planirano u ovoj godini negdje oko ako sam dobro dobio informacije 18 milijuna kuna za isplatu, neće ići isplata jer navodno nisu sve zakonske pretpostavke stvorene za to. Pa tko je za to kriv? Pa nisu oni krivi. Zašto, što je radilo ministarstvo da se to nije riješilo? Kao radi se na tome pa će na godinu dobiti više. A trebaju oni i ovu godinu preživjeti i prethodne godine nisu dobili ništa. Mislim da se to kraja godine još mora naći načina da im se isplati bar taj dio koji je planiran u ovoj godini. Što se tiče dijela resora Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, pozdravljamo odluku da se županijskim upravama za ceste dodatno osigura 100 milijuna kuna potpore za njihov rad i za investicije lokalne i nerazvrstane ceste. Ali već je rečeno da je to samo krpanje rupa. Hvala na tome ali mi bi u našim županijama i našim općinama i gradili ceste a ne samo krpali rupe. Pa evo pozdravljam inicijativu koja je na odboru izrečena da se osigura stabilan prihod kroz 0,10 kuna, odnosno 0,10 lipa iz cijene goriva za financiranje ovih poslova. Također i ovdje je smanjeno za cca. 270 milijuna kuna za eu projekte. Zašto? Kao zato što su složeni projekti, treba puno za pripremu, administriranje i imovinsko pravni odnosi. Pa zašto nismo uložili više u pripremu tih projekata, u jačanje tih kapaciteta da povučemo više sredstava iz EU. Ono što posebno me smeta i nas iz HSS-a da se smanjuje iznos za projekt razvoja infrastrukture za širokopojasnu mrežu. Jer koliko imamo informacija od državnog tajnika preko 30 projekata je spremno i s pravom i grad Nova Gradiška i općine pitaju kada će natječaj jer imaju spreman projekat. Također smanjuje se iznos Ministarstvu znanosti i obrazovanja za oko 173 milijuna kuna. Jučer sam već spomenuo premijeru i pitao ga što sa prijevozom učenika. Planirano je 295 milijuna kuna za ovu namjenu. Međutim zbog nereda na terenu, zbog razlike u cijeni između radničke karte koja je za jednu udaljenost od 40 kilometara 528 kuna i učeničke možete misliti 1300 kuna ljudi jednostavno ne mogu razumjeti ovu priču i predlažem da se ova pozicija sa Ministarstva znanosti ne smanjuje u iznosu od 173 milijuna kuna nego da se osigura dodatnih 20, 30 milijuna kuna za prijevoz učenika i da se u 100%-tnom iznosu da plaća prijevoz srednjoškolcima kako bi iz udaljenih krajeva učenici mogli doći do srednje škole i da se obrazuju. I na taj način bi pomogli i ostanak stanovništva u tim ruralnim područjima i osigurali koliko toliko kvalitetno obrazovanje našim srednjoškolcima. Kada je riječ o Ministarstvu zaštite okoliša i energetike smanjuje se njihov proračun 167 milijuna kuna. A gledajte i tu je smanjeno povlačenje sredstva iz operativnog programa kohezija i koherentnost, negdje cca. 20% je svega povućeno i opet su poteškoće u pripremi projekata, administrativne, složeni projekti i ostaje opet pitanje zašto se nije više uložilo u pripremu tih projekata i u osnaživanje kapaciteta. A ono što posebno treba istaknuti da jedna od sljedećih točaka je Zakon kojim se ukida Centar za praćenje i poslovanje energetskog sektora i investicija jer nije ni jedan projekat pripremljen i proveden. A bilo je tamo x ljudi sa plaćama, sa svim troškovima. Evo to je jedan od razloga da osnivamo agencije, centre koji su nefunkcionalni i ne pomažu ministarstvima i Vladi u pripremi projekata i sada ih ukidamo. A što smo radili do sada, šta su oni radili do sada i mislim da to treba javnost znati da postoje takvi centri i agencije koje nisu radile ništa ili netko im nije omogućio da rade, ne znam o čemu je ovdje riječ. Posebno bih ovdje spomenuo problem Fonda za zaštitu okoliša kojem su smanjeni prihodi, koji je poslovao negativno. Što se tu planira učiniti da se osnaži dalje poslovanje Fonda za zaštitu okoliša i kad se očekuju natječaji za energetsku učinkovitost, za naša kućanstva, za naše sugrađane. Jer znamo da bi na taj način štedili na utrošku energije, njima uštedili koju kunu u kućnom budžetu. A s druge strane znamo da je to najveći dio poslova dobivaju naši lokalni obrtnici i poduzetnici i na taj način bi ovaj sektor pomogli da se digne njihovo poslovanje i njihovi prihodi. Već je puno rečeno i o zdravstvu. Pozdravljamo naravno inicijativu da se za zdravstvo izdvoji dodatno 1,1 milijardu kuna. Od toga 870 milijuna kuna za dospjele obveze i to najviše ide farmaceutskoj industriji. Znamo da je to premalo, jer su dospjele obveze puno veće. Ali evo nadamo se da će se naći način kako da to ne osjete građani, odnosno pacijenti. I stoga evo ovih 200 milijuna kuna koji idu za županijske bolnice pozdravljamo, međutim koji su kriteriji. Bojim se da će opet oni koji su uspješno poslovali, koji nemaju dospjele unutar 365 dana biti kažnjeni. Ministar je pohvalio poslovanje županijske bolnice u Slavonskom Brodu hvala mu na tomu. Ali mislim da i pacijenti i djelatnici ove bolnice očekuju da im se pomogne u daljnjem poslovanju, jer oni su dvaput sanirani, a u biti su dugovi i dalje ostali koji su preko 130 milijuna kuna. I s pravom se bojimo za te dvije naše ustavne bolnice u Slavonskom Brodu i Novoj Gradišci kako bi i dalje uspješno poslovale treba i o njima brinuti. I ono što smo puno svi zajedno očekivali, a to je osnivanje novog Ministarstva za upravljanje državnom imovinom, stavljanjem tih resursa u funkciju gospodarstva. Svega 40 i nešto milijuna kuna su povećani prihodi iz naslova poslovanja oko državne imovine. Puno premalo, puno više se očekivalo i dalje stoji upit jedinica lokalne i regionalne samouprave kad će se onaj dio državne imovine koje nije od strateškog interesa RH dati njima na upravljanje pa da vidite da su jedinice lokalne samouprave efikasnije i da će prije staviti ovu državnu imovinu u funkciju razvoja gospodarstva i razvoja svoga kraja i osigurati dohodak i sebi i državi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Roščić, izvolite replika.
Zahvaljujem. Kolega Vlaović, vi ste zadržali na ovom dijelu na kojega ću se ja osvrnut što se tiče elementarnih nepogoda i ovih stvari koje se tiču resora Ministarstva poljoprivrede. Osim onih sredstava koji su vama ovdje vidljiva kolega Križanić je spomenuo iako imamo tri milijarde već prijavljenih šteta da će se jedan dio njih pokriti kroz mjeru 521. To je obnova poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala. Ja sam i njega razveselila jer ovdje se u raspravi spominjalo da će se moći koristiti tu mjeru tek kada je šteta veća od 70%. To nije točno, nego kada je veća od 30%. Mi već na svom terenu što se tiče šteta od požara prijavljujemo takva poljoprivredna gospodarstva. Naravno da se i regionalna uprava i ostali uključe što se tiče šteta na fizičkim, kod fizičkih osoba. S druge strane što je važno istaknuti da je prihvatljiva i šteta na mehanizaciji. Vi ste često spominjali LAG-ove. Čak 22 lokalne akcijske grupe iz Poljske su prije 10 dana izabrali upravo našu kao primjer dobre prakse LAGAdrion i jako su se iznenadili kad su vidjeli uopće na kakvom području proizvodimo, koliko je tu puno kamena. Ali oni su nam rekli da jedna Poljska je ispregovarala da se šteta pokriva tek nakon 90%, tako da eto možemo bit zadovoljni da ipak nismo mi neki koji su sve loše ispregovarali, da smo u nekim stvarima stvari bolje ispregovarali. I ono što bih isto rekla što se tiče dugog čekanja za 7.22 ja isto često kritiziram. Ali procedura se radi, znači procedure po kojima se ocjenjuju projekti su stare i dugo se čekalo, a na 6.3 već smo skratili, znači za pola godine, a očekuje se da će se čekati 90 dana. I ranije ste spominjali Agenciju za plaćanje zašto je ne ukinemo ako je spora, da će Agencija za plaćanje u poljoprivredi i ruralnom razvoju i ribarstvu je jedina agencija koju smo ugovorom o pristupanju EU rekli da ćemo osnovati. Nju moramo osnovati. Sve ostale možemo gasiti šta god želimo, ali Agenciju za plaćanje zbog i usmjerenosti proračuna i EU ne možemo gasiti. Eto.
Hvala. Gospodin Vlaović, odgovor na repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Roščić, evo hvala na vašoj replici. Ja sam pozdravio želju i namjeru da se poveća iznos sredstava sa 20 na 100 milijuna kuna za elementarne nepogode, a i smatramo da to nije dovoljno i predložit ćemo da to bude 200 milijuna upravo iz razloga što se najveći dio naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava neće moći javiti na mjeru 5.2 i vi dobro znate da se na mjeru 5.2 može javiti samo za obnovu proizvodnog potencijala, samo ono gdje je izgorila maslina, vinograd u konačnici strojevi i ostalo. A oni koji su imali umanjene prinose i iz toga smanjene prihode zbog suše, olujnog nevremena, tuče ne mogu se javiti na mjeru 5.2 jer je to neprihvatljiv trošak. I iz tih razloga mislim da je nužno da se povećava ova pozicija i da se na taj način obeštete obiteljska poljoprivredna gospodarstva i građani u RH koji su pretrpjeli štetu od elementarnih nepogoda, a ona će dosegnuti vidjet ćete oko 3 milijarde kad svi predaju svoje elaborate. Naravno da ne možemo ukinuti Agenciju za plaćanje, ali onda Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa Vladom mora osnažit tu instituciju da može promptno odreagirati, a ne da više od godinu dana se ne riješi natječaj po mjeri 7.2. Ja znam da nisu oni krivi, ali i ministar je obećao da će smanjiti administrativne barijere, olakšati te procedure a uvidimo da to nije tako, da to i dalje traje više od godinu dana. Naravno da sam govorio i lokalnim akcijskim grupama jer oni su jedan alat koji može povećati apsorpciju EU sredstava na lokalnom nivou. Ali i tu se kasnilo sa plasmanom sredstava. Sjećate se da sam ovdje govorio da još u proljeće su bili gotovi laborati i sve su LAG-ove poslali, a sredstva su im tek nedavno doznačeno. Pa evo apeliram da to ide samo brže kako bi više sredstava povukli i pomogli razvoj naših ruralnih krajeva. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vlaović, dakle vrlo važna tema. Otvorili ste pitanje mjere 4. i drugih mjera u poljoprivredi. I gledajte, to su stvari gdje ne treba se štediti. Tu ne treba deficit smanjivati. Treba uvijek pitati jel' ima kadrova, treba zaposlit tu ljude. Ima mladih obrazovanih ljudi, pametnih neka rade na tim poslovima. Šta se dogodilo? Ministar Jakovina bila je dugačka ta procedura. Ministar Jakovina skupio je sve prijave, tek kada ih je sve skupio onda je došlo do administrativne provjere i došlo je do evaluacije i onda se vidjelo koji mogu dobiti i došlo je potpisivanje ugovora. Šta je rekao ministar Tolušić? A ministar Tolušić voli malo PR znate? On kaže ma nema frke, skupimo mi prijave, napravimo administrativnu provjeru, a to mogu, to je kolegica Vesna već upozoravala kod drugih natječaja. To mogu raditi i ovi na stažiranju ili na stručnom osposobljavanju ljudi provjere i kad kaže gle, ima, dao je sve papire. Sklapamo ugovor o financiranju. Šta je ugovor o financiranju? Ništa. To se sad tek vidjelo kad je napadnut zbog Lucićevog sina od gospodina Franje Lucića. Njegov sin je dobio. Pa kaže on nije dobio sredstva, ali je dobio ugovor o financiranju. Kaže taj ugovor ništa ne znači. Stvarno ništa ne znači, jer tek sad nastupa evaluacija. I onda tek ako bude to sve prošlo, onda će dobit sredstva. A znate šta je opasno sad kod ovog drugog načina? Ako netko bude ispao iz igre ostat ćemo bez tih sredstava. Više se ne može kasnije uključivat ljude. Znači to su ozbiljne stvari, a opet, a pazite dužina opet ista. Opet dužina cijelog postupka i tko gubi? Poljoprivrednici. Dakle, treba o tome pitanju ozbiljno pristupiti i na tome se ne treba štedjeti. Treba zaposliti imamo kažem pametne, obrazovane mlade ljude neka rade na tim poslovima da se što više novca privuče iz europskih fondova i da se pomogne hrvatskoj poljoprivredi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar, dobro ste determinirali tu problematiku vezano za provedbu mjera ruralnog razvoja pogotovo mjere 4.1, 4.2. Podsjetio bih da smo prvo predugo, skoro dvije godine radili na mjerama ruralnog razvoja, pa smo više od godinu dana čekali da bude akreditacija tih mjera, pa natječaji i na kraju kad je na natječaj prispio veliki broj projekata onda su u hodu mijenjani neki uvjeti i zbog toga je došlo do propitivanja zakonitosti rada oko tog dijela. Međutim i bivši ministar Romić je tu isto predugo odugovlačio da li će donijeti odluku o odabiru pristiglih ponuda ili ne, jer činjenica je da su ti ljudi isto potrošili sredstva u pripremu projekata da su rezervirali neke robe i usluge kod dobavljača, da je u međuvremenu došlo i do promjene tehnologije, do promjene cijena i njih smo doveli u vrlo nezgodnu poziciju. Naravno da osuđujem svake nezakonite radnje u pripremi i provedbi natječaja pogotovo kad je natječaj već bio raspisan. A ovdje je sad kroz ove mjere 7.2 i 7.4 ne želimo ponoviti takve greške, ali opet ne treba ni godinu dana za takvu proceduru. Slažem se sa vama da treba zaposliti mladih, stručnih ljudi koji znaju čitati materijale i koji mogu administrativno olakšati agenciji da dođe do evaluacije i ocjene tih projekata, a sve s ciljem da što više sredstava provučemo iz EU, da stvorimo preduvjete za razvoj naše poljoprivrede, ruralnih krajeva, nepoljoprivredne proizvodnje na ruralnom području jer i za te su mogućnosti ovdje planirana sredstva. I mislim da smo i loše programirali. Za neke mjere su sredstva već sad prema pristiglim projektima će biti iskorištena, a za narednih dvije, tri godine nećemo imati više sredstava, pa evo i to nam je opomena da bolje programiramo sljedeće razdoblje. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Vlaović, izrazili ste svoje žaljenje a rekla bih i kritiku zbog nepovlaćenja planiranih europskih sredstava. I ja dijelim sa vama žaljenje zbog toga što ta sredstva nisu povučena i neće biti povučena u onom obimu ranije planiranom. Međutim, treba reći da u ovoj godini ova Vlada i Ministarstvo regionalnog razvoja je značajno ubrzalo korištenje tih sredstava, tako da je tijekom prvih 9 mjeseci u 2017. objavljeno natječaj u vrijednosti 2 milijarde eura. U usporedbi sa 2015. i 2016. bilo je objavljeno natječaja svega 2,8 milijardi eura, nadalje još veće ubrzanje je zabilježeno u ugovaranju sredstvima u prvih 9 mjeseci ugovoreno 1,6 milijardi eura što je 2,2 puta više nego u prve dvije godine provedbe programa. Vi jako dobro znate da bi nešto se moglo koristiti i povući u 2017. godini, da je trebalo minimalno u 2015. raspisati te natječaje. Isto tako, operativne programe na primjer kohezije 2014., 2020. čija sredstva sad možemo i povlačimo su se ugovarala i dogovarali uvjeti znatno prije, pa evo možemo reći tako da prema sadašnjim uvjetima se ne može raditi vrtići iz europskih sredstava u naselju iznad 5000 stanovnika, ne može se raditi društveni dom, vatrogasni dom i slično bez obzira što novac leži. I evo vidimo da nećemo ga imati ne samo na rashodovnoj, nego ni na prihodovnoj strani. Tako da ne bude zabune tko je odgovoran za to nepovlačenje sredstava.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice, pa ja nisam u svojoj raspravi o rebalansu i vezano za problematiku povlačenja sredstava iz EU išao čisto kritizerski, niti mi je to namjera. Jer i sam ministar je najavljivao da je jedna od poluga razvoja Hrvatske i naših šansi i povlačenja sredstava iz EU, da će se smanjiti administrativne barijere, da će se raditi na jačanju kapaciteta. Činjenica da prema iskazanim podacima Ministarstva poljoprivrede čuli smo da mjere 7.2., 7.4 godinu dana se čeka. Realizacija da se Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture smanjuje pozicija za 270 milijuna kuna zbog nepripremljenosti projekata, da se ukida Centar za praćenje i poslovanje energetskog sektora i investicija, ni jedan projekat realiziran, ja to samo ukazujem kao problem da se hitno učini nešto da budemo operativniji i efikasniji na korist svih građana RH. A ono kritika prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave da nema projekat jednostavno ne stoji, jer su projekti pripremljeni i kandidirani. Ima ih čak i u suvišku i puno sredstava je na to uloženo i potrošeno i red je da te procedure ubrzamo kako bi se te investicije pokrenule. Hvala.
Hvala lijepa. Pojedinačna rasprava se nastavlja, gospodin Bulj je na redu.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvaženi ministre, pomoćnici, tajnici. Žao mi je ne znam kome ću govoriti ipak volio bi da je tu neko od predstavnika ministarstva. Ako ja mogu pričekati ili ću govoriti, evo ja ću čekati [[Upadica Radin: Na vama je odluka.]] pa čekat ću. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … mislio sam postaviti pitanje.
Vjerujem da vas veliki brat ipak sluša. Izvolite.
Pa meni je drago što me vi slušate, ali ipak ovaj Parlament i Sabor i vi kao predsjedavajući morali bi omogućiti da neko iz ministarstva. Evo ministra. Dobro. Uvaženi ministre već sam pozdravio i vas i tajnike, nisam vidio da nedostajte. Evo ja bi počeo odmah sa onim što sam i danas kod replike vama kazao. U biti 2015. godine, to sam govorio u ime kluba, ali bilo je nedovoljno vremena jer sam s kolegicom dijelio vrijeme. Znači 2014. godine SDP-ova vlada donijela je izmjene Zakona o regionalnom razvoju gdje je 35 općina i gradova nepravedno proglašeno po nekom indeksu koji su donijeli, nerazumljivom indeksu nekom jasnom političkom indeksu koji je doduše HDZ-ova vlada 2009. Jadranke Kosor donijela indeks, Zakon o indeksaciji ali je 2014. donesena indeksacija i … općina i gradova ispalo iz potpomognutih područja, to je bio negdje iznos oko 100 milijuna kuna za tih 35 općina i gradova, uglavnom Gorski kotar, najvećim dijelom dolje Dalmatinska zagora, nešto Zagorje, Dalmacija. Međutim činjenica je da kada je ministar po prvoj vladi postao ministar s ove govornice je javno kazao ja sam to tražio u razgovorima, javno je kazali ste da će se mijenjati taj zakon, međutim zakon se nije promijenio, došlo je do nove vlade također je kazano i bivši ministar Ministarstva regionalnog razvoja, također i sadašnja ministrica će u 2017. međutim evo prošla je i 2017. vidimo sada i 2018. Da ne bi bilo, biti ću samokritičan, ja odmah kažem kada je bila ovdje rasprava novoga Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave ja sam kazao da je to dobro da imamo nekakve referentne točke gdje se, financijske i za gradove i za općine i gdje će se pokušati na taj način u biti kompenzirati. Međutim, 2017. godina, 2016. je bila također kompenzacija rebalansom ali u 2017. godini ja sam dao prijedloge, pa čak i amandman i razgovarao sa ministrom i ministarstvom, međutim tada na početku godine je bilo puno bolje da je bilo prihvaćeno jer bi gradonačelnici i načelnici sa tih područja ta sredstva imali odmah i cijelu godinu bi mogli upravljati. A ovako je to bilo mučno njima na terenu jer ipak su oni koji upravljaju proračunom. Međutim, sada je unutar proračun 35 općina i gradova su dobili taj novac, čini mi se i ostali neki ali uglavnom oni su dobili. Taj iznos je 20-ak milijuna kuna, međutim je činjenica je uzeto 100 milijuna kuna 2015. godine. Znači to vam je, 100 milijuna kuna je uzelo a vratilo je sada 20 milijuna kuna. Ja mogu i nabrojiti evo najveće znači je imao Vrgorac, Sinj, Gorski Kotar, najveće štete. Samo je Sinj imao koliko cijeli Gorski Kotar tim izmjenama zakona. I dobro je što imamo to u proračunu ali to je nedovoljno. To je nedovoljno i zato se nadam da će ovaj zakon, izmjene zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave u biti puno pravičniji. I žao mi je šta nije u cijelosti taj iznos 10% manji nego što je bilo dogovorno, 10% manji po 2015. godini, to je bilo kao nekakvo mjerilo. Međutim, nažalost 10% je manje. Ja bih sada krenuo, još jednom sam kazao da pozdravljam tu kompenzaciju, to je ono što su tražili i gradonačelnici, načelnici koji su bili na sastanku u ovih 35 gradova. Bio sam i ja s ove govornice sam govorio bezbroj puta ali se nadam da će se novim zakonima, neće nanositi štete tim krajevima koje mi uvijek govorimo da trebamo i očuvati i sačuvati a u biti uvijek je na njihovu štetu. Ja bih sada osvrnuo se na privlačenje fondova Europske unije. Znači činjenica je evo i iz prethodnih rasprava i da ministar nam odgovori da je žalosno da Hrvatska država toliki novac uplaćuje godišnje u visini pelješkoga mosta a u biti da se vraća po 2, 3% godišnje. Pa meni je to više u ovoj godini sada bolno jer koliko vidim iz ovih podataka da je ugovoreno 410 milijuna, isplaćeno 66, 7,3 u 2015., a ovo je 1,6 milijardi eura. Plan je bio 9,3 milijarde eura a 410 milijuna eura. Znači to je nekakvih par posto. A mi uplaćujemo 3 milijarde, 4 milijarde. Mi, evo ministar neka potvrdi. Ne govorimo o kamatama, ne govorimo o vođenju računa. I banke nam isti taj iznos uzmu na naknadama i provizijama, 4 milijarde. 4 milijarde EU dajemo, 4 milijarde, to je samo 8 milijardi, a koliko mi vraćamo. I mi za svoje novce moramo pisati projekat i dobijemo 2%. Pa zašto se to nije govorilo tada kada se jednoglasno u ovome Saboru izglasalo, kada se ulazilo u EU zašto nije to kazano da će to tako biti. Jer jedna mala općina, jedna mala sredina ne može imati taj potencijal da odrade te projekte po standardima i politikama EU i naravno da će taj novac odlaziti u velike članice jer one štite velike svoje interese. Njima je interes, ako mi u jednoj godini imamo članarine koliko uplaćujemo EU u jednoj godini, da bi to bio novac koji ćemo dobiti za pelješki most, onda znate da je promašeno apsolutno i to je više nego bezobrazno prema jednoj maloj državi. I ja ne znam je li prema drugima ali samo 2% od planiranoga dobiti sredstava iz EU privući to je poražavajuće a svi se pozivamo na EU, poziva se premijer na dobre odnose sa čelnicima EU, bliske odnose a u biti na kraju nemamo ništa. Žao mi je kolega Bunjac je govorio da je malo sredstava iz EU nemamo pravila, kriterija, niti je to, zna se zbog čega se toliko uplaćuje novca, ni zbog čega se tako potpisalo ali me žalosti što europski novac, ministrica daje svojim prijateljima, ne u skladu … … [[Upadica se ne čuje.]] Iz proračuna novac, iz proračuna, ili iz natječaja, bez natječaja, uglavnom protivno pravilima, da li je to EU, da li je to Ministarstvo regionalnoga razvoja koje treba skrbiti o proceduri i projektima koja daje bez natječaja, bez natječaja 10 milijuna kuna posao svome prijatelju. Ministre, još jedna stvar mi je za vas pitanje, moramo misliti na koncesije. Evo izvor Cetine je iznajmljen 2015. godine u raspravi u hrvatskoj Vladi za vrijeme SDP-a 37 sekundi mjesečno plaćaju, strana tvrtka 5 tisuća kuna. 5 tisuća kuna jedan malo veći OPG ja plati ja mislim za pola mjeseca. Vrlo bitni su naši prirodni resursi, koncesije i to će biti problematično. Mi moramo znati da se nažalost izglasao ovdje zakon da u 2020. godine će stranci moći kupovati poljoprivrednu zemlju. Mi smo davali amandman, mi iz MOST-a, nažalost nije prihvaćen, nažalost taj problem se dogodio u Mađarskoj gdje je njihov premijer raspisao referendum, gdje je narod pobio znači referendumom tu odluku o privatizaciji poljoprivrednog zemljišta. Znači koncesije su vrlo bitne, kako pomorskoga dobra, voda, poljoprivrednoga zemljišta i to treba vidjeti kako se naplaćuje, kako se dodjeljuje i koliko mi u biti imamo sredstava. Vi te podatke imate od hrvatskih prirodnih dobara. Ja mislim da to možemo puno više naplaćivati i puno bolje koristiti. Tako i s telekomunikacijama, tako i ovo govorim a što se tiče prometa evo samo bih postavio pitanje, ali nema nitko. Zbog čega projekti koji su bitni na području evo Dalmacije, Ravčeva, Drvenik koje je otvorio gospodin tada ministar gospodin Bačić, dva metra je napravio toga spoja. Zaobilaznica Dicma prema Sinju spojen sa Imotskim, Drnišom [[Upadica Radin: Vrijeme gospodine Bulj.]] Zaboravljena mjesta, ovo su sve Vlade obećavale a ništa nisu napravili. Hvala lijepo.
Gospodin Mišić, replika.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, malo sam vam slušao u Europskoj uniji ulaganja u Hrvatsku, koncesijama, ulagačima i svemu onom što pridonosi ovom stanju danas koje imamo u Hrvatskoj državi. Pa vas ja želim pitati da li ste obišli susjedne zemlje koje nisu u Europskoj uniji da vidite kako izgledaju te susjedne zemlje koje nisu dobile europski novac kako se oni imaju, šta oni imaju, kakve imaju ceste, kakve imaju puteve, kakvu imaju infrastrukturu, šta imaju daleko, daleko ispod nas 30 godina sigurno. Pričamo o ulaganju, pričamo o koncesijama. Mi ako ne budemo dozvolili ulagačima ulazak u Hrvatsku državu mi možemo samo iseljavati i to je istina. Mi moramo dozvoliti, ali ne pod svaku cijenu. Ja se sa vama mogu složiti. Imali ste ne znam termoelektranu na Cetini koja se trebala graditi gore Peruče, jel' je gore negdje koju vi opstruirate, ne date, nećete. Ja bih to dao stručnjacima hrvatskim da vide da li stvarno jeste to što vi pričate i da li je to ulaganje stvarno pošteno koje možda 200, 500 ljudi zaposlilo u vašem kraju. Ja ne vidim kako bi mi mogli zaposliti naše građane ako ne dozvolimo nekakva ulaganja svakako pošteno i voditi računa da ne budu lihvarske i da ne budu, ali to se može. Mi imamo sve preduvjete, ali ne možemo stalno pričati o opstrukciji. Hajmo nekada pričati u ovom Saboru da smo nešto dobro napravili, da ovaj narod ima jedan motiv i da kaže, mi da odavde poruku dajemo i vi koji ste u oporbi da je, ovo je dobro napravljeno kao što je napravljeno ovo je po meni lex Agrokor. Jer da smo ga urušili u 4 mjesecu da [[Upadica Radin: Hvala.]] oni su imali probleme. Mi još nemamo, ali nadam se dogodine da ćemo imati rješenje nekakvo, a nadam se dobro.
Hvala. Radit ćemo dobro, ali dvije minute. Izvolite, odgovor gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Pa naravno spomenuli ste autocestu, … [[Govornik se ne razumije.]] autocestu ali evo ja ću vam jednom ponoviti splitska Željezara je propadala a mi smo uvozili željezo koje se ugrađivalo, znači interesni uvoznički lobij je dizao novac i zbog toga su ceste bile umjesto ne znam 5 milijuna eura po kilometru bila je 5 puta skuplja. To je sad priča za te, ali je ostala ta cesta, sve je uništeno iza nje. Šta se tiče, govorili ste o termoelektrani. Pa da, baš znanstvenici su protiv termoelektrane. Mislav Cvitković, gospodin Uršić, gospodin Šimunović brojni. Voda je taj potencijal hrvatski, strateški koji moramo čuvati, ali na žalost šta se je ipak provuklo bočno da je … [[Govornik se ne razumije.]] koja je vrlo bitna i nitko nema ništa protiv … [[Govornik se ne razumije.]] izglasala je Vlada, ali je vlasnik projekta od ministrice muž, to je sukob interesa ništa manji nego Karamarko čak već jer je vlasnik projekta koji bi trebao biti HEP-ov projekt isključivo državni, jer je to vršna energija i to stručnjaci govore. Ne govori Miro Bulj o problemima. 1000 primjedbi na Studiju utjecaja na okoliš dali stručnjaci, znanstvenici, ne znanstvenici oni zbog kojih je hrvatsko društvo ovdje gdje je, koji se predstavljali da je radio Ruđer Bošković pa Ruđer Bošković demantirao, ne znanstvenici koji su hrvatsko društvo doveli ovdje. Jer da su znanstvenici radili svoj posao, ne svi, onda danas Miro Bulj ne bi bio u Saboru. Hrvatsko društvo bi da je radilo u interesu javnog dobra, ne govorim svi, pojedinci nego bili su gdje novac zveči, pravda ječi a tu i narod. To sam rekao i na skupštini da smo imali raspravu o ovome gdje su bili i ti koji su radili te projekte ne protiv projekata, održivih projekata, energetika, poljoprivreda, zrak to da. Ali ne na štetu najvećeg potencijala kojega imamo to je voda graditi stranu termoelektranu koja će poticati plin kojega uvozimo iz Rusije kao obnovljivi izvor, kao vjetroelektrane šta …
Gospodine Bulj, da su znanstvenici radili svoj posao ovo nisam shvatio, ali sada je gospodin Žagar na potezu.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, spomenuli ste jedan slučaj a važno je reći ovdje i slušam ministra financija. Dakle, javna nabava u Republici Hrvatskoj iznosi ukupno 35 milijardi kuna. Toliko prođe kroz javnu nabavu. Vi ste spomenuli jedan slučaj u Ministarstvu regionalnog razvoja gospođe Žalac koja je išla u pregovarački postupak. I znate šta je sad ohrabrujuće? Što ipak, ipak su institucije ustanovile da to nije u redu, pa je usvojena žalba i to se, taj se natječaj poništio. Ali što nije dobro, da se nitko nije žalio to bi prošlo, nitko ne bi znao. Ministarstvo financija, pazite govorim o 35 milijardi kuna samo u javnoj nabavi, a ne spominjemo bagatelnu nabavu. Ministarstvo financija ovdje navlači kad su u pitanju pojedine stavke gdje će uštediti 100 milijuna i gdje će 200 milijuna. Ovako kroz prste prolazi ogroman novac i to nitko ne kontrolira osim ove Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave koja postupa u slučaju žalbi. Dakle, javna nabava je El'Dorado za sve one koji vole postotak, za sve one koji u tome kroz kumove, prijatelje, rodbinu i ostale ubiru određene koristi. I opet da se vratim na ono što svi dobro znamo, dajte mi dobar ugovor, pa vidite što će biti dobar poduzetnik. To se u RH događa. Pogledajte malo strukturu i kad pogledate poduzetnike koji su uspješni redovito posluju sa državom ili sa javnim proračunima.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Bulj.
Kolega Žagar, bio je u mom kraju jedan prijevoznik zvao se Autoprijevoz Sinj možda jedan od najvećih na bivšem prostoru Jugoslavije u manjim takvim veličinama i naravno tijekom Domovinskog rata daje veliku ulogu. O javnoj nabavi neću govoriti puno. Samo ću vam kazati primjer. Imamo ugovor čini mi se da je tada bio ministar gospodin Šuker o rekonstruiranju toga prijevoznika gdje je Promet Makarska bio već privatni vlasnik, apsolutno ništa nije ispunio iz ugovora, niti ugovorne obaveze apsolutno, nego je čak ugasio tu tvrtku da bi privatizirao komplet sve. Te radnike koji su stvarali tu tvrtku baca na sve strane. Ja sam osobno dizao i kaznene prijave, ne sada, nego prije 6, 7, 10 godina. To je katastrofa. I sada u ministarstvu stoje zadužnice koje je dao kao garanciju i baš evo ministar dobro je da kaže tih 17 milijuna kuna treba naravno ako nije ispunio ugovorne obaveze prema toj tvrtki treba aktivirati i staviti u državni proračun, a ne ljude koji su to stvarali, koji su prevozili branitelje oni su branitelji na najteža ratišta imali štete sada te ljude potjerati na cestu. Ljudi nemaju 5, 6 mjeseci plaću, a komplet dugove i obaveze na Autoprijevoz tu tvrtku gradsku, a na svoju dobit. E to je tako funkcioniralo. Ministar Šuker zna dobro o čemu ja govorim jer je bio ministar kada se to događalo. To je odnos Grad Sinj bio, ministarstvo i dolje promet Makarska autoprijevoz. To je samo jedan mali primjer, a tu se radi o milijunima. E pa zamolio bih ministra financija da taj ugovor promjeri jel' se ispunio ugovor, da se ta zadužnica aktivira u Promet Makarske i da se stavi u državni proračun i neka se usmjeri za prijevoz učenika na području Dalmatinske Zagore ili ne znam gdje, a ne da nam preuzima dobro koje je potpisao gdje vozi samo linije koje su … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Vrijeme gospodine. Gospođa Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, moram ponoviti nešto što sam jučer rekla vašem kolegi Paneniću na istu temu. Naime, tu ste govorili kako je ministrica regionalnog razvoja potpisala u pregovaračkom postupku ugovorila milijunski posao ugovor vrijedan 10 milijuna kuna sa svojim prijateljem. Radi se o jednoj od žalbi, jednoj od tisuću i 200 žalbi koje zaprima Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave koja je usvojena i po kojem će se nalogu postupati. Ono što bi voljela da znaju naši građani koji su manje upućeni kada se govori o pregovaračkom postupku i vi ste nekako aludirali da se radi o koruptivnom ili kriminalnom djelu. Zakon o javnoj nabavi propisuje da se u pregovaračkom postupku ugovaraju svi oni intelektualne usluge i intelektualni poslovi, a upravo se tu radi o intelektualnim uslugama. Naime, ako ćete me malo poslušali, ja znam da kolegica zna puno više o tome zato me i zasmetalo kada je kolega Panenić o tome na takav način govorio i vi da ste postali župan znali bi kako ćete ugovarati odvjetničke npr. usluge. To se za takve usluge se ne raspisuje natječaj niti uzima najjeftinijeg odvjetnika, nego onaj odvjetnik koji vam je radio ranijih godina i jako ste zadovoljni započeo je taj postupak u narednoj godini u pregovaračkom postupku s njim sklapate ugovor. Evo, tek toliko radi javnosti, a ovo je žalba koju je usvojila Državna komisija i po njoj se treba postupati, to je jasno. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor gospodin Bulj.
Što bi sada rekao premijer Šeks na ovo, s pete na desetu. Ali je činjenica da će netko morati platiti tu žalbu iz proračuna, ali to je ministarstvo koje je zaduženo za projekt za regionalni razvoj. Ne treba razvijati regionalno, … [[Govornik se ne razumije.]] prijatelje, nego teritorij, ljude koji se bave. Ja ne ulazim u to jel' bilo zakonito. Nisam ja spomenuo nezakonito. Ja sam spomenuo ovaj drugi slučaj. Prema tome, ja mislim da ovi krajevi o kojima mi govorimo, za koje se borimo, a to je regionalni razvoj i to ministarstvo je ključno ministarstvo i žalosti me što samo 2% smo iz tih sredstava planiranih privukli, žalosti me što jedan Pelješki most godišnje daje … daje sredstava. Žalost mi što moramo klečiti i pratiti njihove politike da bi vratili ta sredstva. To me žalosti. Ja bih više volio da ministrica na ovome radi planu, a ne samo da se mi pozivamo sada na nekakve jel' to zakonito ili protuzakonito. Ja čak nisam rekao jel' zakonito, jel' protuzakonito. Ali činjenica je da je žalba i da se pogodovalo prije prijateljima. To je činjenica i od te činjenice ja ne znam kako se možete opravdati. A u žalbenom tijeku će pokazati i morat će platiti vjerojatno ministrica ili ministarstvo ja ne znam. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada nastavljamo pojedinačnim raspravama. Gospođa Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Dobro je kada rasprava nakon što se ustanove dobra kretanja nastavi na taj način jer nikada se nije desilo na drugačiji da se svatko spominje da je zaslužan za to. Nikada se ne desi da su nekakva dobra kretanja, pa da netko kaže e ti si zaslužan za to, nego uvijek ispadne ta kretanja su bila ranije, a ova rasprava za ovaj izvještaj rebalans mogla je krenuti i tako da imali smo problema, distributivna mreža turističkih subjekata je pala zbog krize u Agrokoru. Turizam je imao svoje drugačije efekte. Toliko i toliko je bilo otkaza. Bili su nam požari, suša i ostale elementarne nepogode koje su prouzročile 3 milijarde kuna štete i to se odrazilo na našim prihodima, na našim rashodima. Međutim, tako nije počela rasprava. I kada smo ipak ustanovili da su planovi bili realni i da je učinak porezne reforme bio čak podcijenjen i kada prestanemo govoriti o tome tko je zaslužan za to, a ustanovili su i Klub SDP-a i Mosta isto tako da su kretanja bila pozitivna. Jer to je ono i što se vidi po brojkama. To je ono što ne možemo tek tako ocjenjivati. Onda rasprava krene u smjeru koliko treba biti ambiciozan, u što uložiti, kako iskoristiti uštede, gdje više štediti, gdje smanjiti troškove javnoj upravi. Evo kolegica iz Mosta je isto spominjala da je upitno je li treba povećati plaće u javnoj upravi. Onda mi smo na Odboru za financije imali raspravu da li treba porezno rasterećivati kroz izravne ili neizravne poreze, da li je dobro da se PDV-e smanjuje ili da se porezom smanji odnosno da se smanji porezno opterećenje rada. I to je ono ključno i to je ono zašto je današnja rasprava dobra i želim unatoč neslaganjima čestitati i oporbi i poziciji na ovoj raspravi. A ipak nakon svih ovih komentara vladajuća većina donijet će svoj konačni stav i prijedlog proračuna odnosno reformi te će sagledati učinke svakog poteza općenito. Što se tiče poreznog rasterećenja moram ustanoviti da je napravljen veći iskorak i da je 2 i pol milijarde kuna da je već rasterećeno. Prihodi od poreza na dobit rastu i ono što se raspravljalo, znači na Odboru za financije, znači već se uplaćuje, znači već se koriste stope iz porezne reforme znači jer se uplaćuje po akontacijama i takve rasprave nemaju mjesta u biti da ne vidimo učinak porezne reforme. Ono što je važno da ćemo imati novi val poreznog rasterećenja 1.1.2018. godine i što je isto važno reći da ova povećanja i ostali troškovi za zaposlene se odnose i na regres i sve ostalo. Malo bih se osvrnula na zdravstvo jer sam već govorila vezano za ove elementarne nepogode. Znači, što se tiče zdravstva, svi ovdje primijetimo da su tu veliki dugovi i veliki troškovi i svi to komentiramo da treba to kontrolirati. Ali opet kada uđemo u srž toga svega, svi opet želimo da privatni sektor koji isporučuje možda hranu ili nekakvu opremu zdravstvu da ne čeka 900 dana da mu se plate računi, a i svatko od nas i zastupnik i građanin Republike Hrvatske svaki dan čeka i gleda hoće li se odobriti neki skupi lijek bolesnoj osobi, naročito djeci. To svi pratimo i kada to spojimo u ove rasprave vidimo da nije lako rezati troškove u zdravstvu, da nije lako smanjiti taj dug. A smatram da unatoč svemu moramo reći da je ministar unatoč čestim predstavama i destrukciji satima koji je sjedio tu koji se nisu odnosile na suštinu i cijela naša Vlada da je ipak uspio odraditi odličan posao i da imamo dobre rezultate unatoč svim ovim situacijama s kojima smo se našli prošlu godinu, te da su planovi bili realni. Hvala.
Hvala i vama. Nemate replike. Gospodin Ivan Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa … [[Govornik se ne razumije]] kolegice i kolege. Žalosno je da raspravljamo o najvažnijem dokumentu, dokumentu koji je najsnažnija poluga za vođenje ekonomske politike, a da imamo ovakvu situaciju u sabornici kakvu imamo. No, očigledno kada treba nešto konkretno reći i kada su dobri rezultati, kada bi trebalo reći da se nešto napravilo onda se bolje odmaknuti, nego pričati o tome. Dakle, što se može iščitati iz ovoga izvršenja proračuna, a isto tako i prijedloga rebalansa? Dakle, svi oni dobri makro-ekonomski pokazatelji koji su ostvareni u zadnje dvije godine mogu se iščitati i na prihodovnoj strani, jer kada pogledate rast neto plaća, znači povećali su se dohodovni kapacitet hrvatskih građana paralelno s tim i rastu prihodi od poreza na dodanu vrijednost, a isto tako rastu i prihodi od trošarina. Također prihod od poreza na dobit nije se dogodio slučajno. Određene gospodarske grane su doživjeli oporavak i logična je stvar da su ostvarili viška dohotka tj. dobit i da porez na dobit u državnom proračunu usprkos smanjenja stopa poreza na dobit se povećao i on će vjerojatno rasti. I možda ministre sugestija, možda bi u nekom budućem izvješću ili prilikom rasprave o proračunu, pa možda i danas kada budete imali završnu riječ možda da se osvrnemo na strukturu toga koje gospodarske grane kako uplaćuju porez na dobit. Dakle, uz ovo sve što je dobro i sviđalo se to nekome ili ne sviđalo, ali naprosto pokazatelji su dobri. Međutim, ima ona narodna da i kada ti je lijepo treba u cipelu staviti kamenčić da te žulja da se ne bi uspavao. I ja bih naprosto želio reći da svi sudionici u procesu planiranja državnog proračuna i trošenju državnog proračuna, a naročito mi koji donosimo odluke jer mi smo ti u principu koji u konačnici dižemo ruku za taj proračun i dajemo Vladi i korisnicima državnog proračuna da ga troše, imamo jednu stvar na pameti. Dakle, kada uzmete 4 najveća potrošača ili 4 najveća troška proračuna onda dolazite do nekakvih interesantnih zaključaka, o jednom segmentu smo danas dosta govorili, ali mirovine, plaće, troškovi zdravstva i kamate su vam negdje cca 95, 96 milijardi državnog proračuna. I kada maknete onu europsku komponentu to vam je preko 80% državnog proračuna. Međutim, kada maknemo ove kamate, i mirovine, i plaće i zdravstvo koje su negdje oko 85, 86 milijardi državnog proračuna dakle znatno opterećuju državni proračun, oni su razlog i takvog poreznog opterećenja. Međutim, kada razgovarate sa hrvatskim umirovljenicima oni će reći mi smo nezadovoljni, imamo male mirovine i to je naprosto istina. U ovom trenutku praktički negdje oko 800 tisuća umirovljenika ima mirovinu ispod 3 tisuća kuna. Kada govorimo o plaćama onda će vam i naši carinici, i poreznici, i policajci, i vojnici, i liječnici, i učitelji i profesori reći da plaća nije adekvatna onome što bi oni trebali imati, pa na kraju krajeva često se tu govori da liječnici odlaze zbog toga što nemaju velike plaće. I ja sam siguran da bi i ministar financija i predsjednik Vlade, i resorni ministar bio za to da se te plaće povise. Međutim, treba imati na umu koliki je ovaj proračun i da li su ovi nekakvi strukturni izazovi u budućnosti za Vladu bez obzira koju. Zašto? I vračam se sada na zdravstvo. Dakle, ja sam jutros u ime kluba kada sam govorio onih 5 minuta onda sam govorio da zadnjih praktički 5 godina svaki ministar financija, svaka Vlada je imala jedan rebalans proračuna s kojim je osiguravala milijardu, dvije, tri da bi se pokrili dugovi u zdravstvu. Pa čak se i došlo na nekakvu solomonsku ideju da se zdravstvo makne iz riznice i sve će biti o.k. Međutim, danas je situacija u zdravstvu 2 milijarde 900 dospjelih obveza. 8 milijardi i 200 ukupnih obveza i to je situacija u zdravstvu. I sada se nameću samo dva pitanja. Da li će netko provesti strukturnu reformu u zdravstvu ili ćemo svi reći zdravstvo košta toliko i da zdravstvo više ne bi stvaralo gubitke mi zdravstvu moramo osigurati negdje 0,5, 0,6 bruto domaćeg proizvoda više sredstava u proračunu sa toliko povećati deficit i hajde riješili smo problem na neko vrijeme. Dakle, to su činjenice. I sada kada uzmete ove rashode u proračunu, kada uzmete kako se vrlo često ponašamo mi ovdje kada raspravljamo o tome onda ćete vidjeti da ministar financija prilikom kreiranja proračuna ima vrlo malo manevarskog prostora. Međutim, ono što je vrlo bitno i što naprosto nikada ne smijemo smetnuti s uma to su sredstva iz europskih fondova. Dakle, puno toga je Hrvatska žrtvovala, hrvatski građani, hrvatski gospodarstvenici da bi se završili pregovori i da bi Hrvatska ušla u Europsku uniju. Efekti ulaska u Europsku uniju se vide određeni makroekonomskim pokazateljima. To su i gospodarski rast, i neki drugi pokazatelji, rast izvoza, jer budite sigurni da nismo članica Europske unije, da nam se nisu otvorile granice vjerojatno neki naši poduzetnici danas je pitanje da li bi postojali ili bi uopće radili u ovakvom obimu. Međutim sa otvaranjem europskog tržišta oni su otišli sami, našli su posao i tako su opstali i to je jedan od razloga zašto nam je u makroekonomskim pokazateljima izvoz ima takav rast unatrag 3 godine. Međutim, da li je velika odgovornost svih onih koji kroz razno-razna ministarstva, urede, agencije mogu povući sredstva, a to ne naprave? I postavlja se jedno elementarno pitanje, a to pitanje je davno već postavljeno još dok smo govorili oko pretpristupnih fondova kada je Hrvatska ulazila u Europsku uniju da li Hrvatska ima dovoljno snažnih, jakih administrativnih kapaciteta da napravi prave i dobre, kvalitetne programe da bi se to povlačenje sredstava ostvarilo. To je pitanje koje naprosto moramo naći odgovor na njega. I da vam više ne uzimam vrijeme, bit će replika. Kolegice i kolege, da li je prilika bila da mi danas raspravimo o tome što je Vlada napravila dobro, što je Vlada napravila loše temeljem argumenata, jer nema jačeg pokazatelja od brojke. Vi možete pričati ovako i onako, ali u konačnici brojka je ta koja daje točan odgovor i nema tu nikakve slobodne izvedbe i filozofije, a vidjet ćete koliko će ih sutra biti u sabornici i što će se pričati kada su slobodne teme, kada svatko svašta može reći, a nema za to nikakvog efekta. Ja sam se namjerno dotaknuo nekih rashodnih stavki u proračunu koji su pratile u zadnjih 17 godina jednu i drugu političku opciju. Praktički jedino je Živi zid koji nije sudjelovao o vlasti u pojedinim trenucima u Republici Hrvatskoj. I mi možemo se sada prepucavati, ali ako oko zdravstva ćemo se praktički danas svi, kolega Lalovac, i Grčić, i Jovanović i ja složili da je taj problem takav, ali onda kada Vlada predloži neke stvari onda nemojmo politikanski to sprječavati, nego zbog interesa hrvatskih građana, zbog toga da imaju kvalitetniju zdravstvenu uslugu i da sutra može doći do poreznog opterećenja, onda moramo to zajedno podržati. Onda ćemo pokazati političku ozbiljnost i odgovornost. Dakle, uz europske fondove, bolje iskorištavanje imovine mislim da se mogu steći realni uvjeti da Hrvatska krene uz uravnoteženje proračuna k jednom drugom cilju, a to je smanjenje poreznog opterećenja kako hrvatskih građana, tako i hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Prva gospodin Pernar.
Uvaženi gospodine Šuker, htio bih vam reći jedan zanimljiv hajmo reći detalj. U zemlji poput naše koja se nalazi u ekonomskom ropstvu, kada kažem ekonomskom ropstvu to znači da svake godine milijardu kuna recimo Pliva dobit izvuče iz Hrvatske, milijardu TCOM itd. druge firme, znači banke izvlače po milijarde dobiti i u okolnostima u kojima mi na godišnjoj razini još uz to moramo i kredita 45 milijardi kuna vračati tim stranim kreditorima, jasno je iz aviona da hrvatski dug po prirodi stvari ne može padati. Odnosno hajmo to ovako reći, ako hrvatski dug pada, što to znači? Pa to znači da dolazi do urušavanja novčane mase unutar zemlje. Znači da, vi možete smanjiti tipa sutra vanjski dug za 2 milijarde kuna tako da uzmete 2 milijarde kuna svim građanima iz džepa kolektivno i date stranim kreditorima i vi kažete bravo, smanjili smo dug za 2 milijarde kuna. Ali koji je rezultat toga ovdje? Rezultat toga što vi pod navodnicima smanjujete dug je to da ljudi kopaju po smeću, da nemaju 3 kune u džepu. Pa to je rezultat te politike. Rezultat te politike je da ljudi bježe iz zemlje, da ovdje nema, da su plaće katastrofa, da jednostavno kunska likvidnost kao takva ne postoji, da postoji kriza plaćanja. Ta kriza plaćanja ne postoji od jučer. Ona je pretvaranjem HNB-a u mjenjačnicu zamišljena da bude trajna. I ovo što nam ministar Marić predstavlja kao uspjeh, pa čovječe božji pa to je katastrofa živa. Ljudi će ostati bez gaća. Deložacije su svaki dan. Probudite se. Pogledajte broj blokiranih, sve će vam biti jasno kakva je situacija s likvidnošću. Hvala.
I vama. Kolega Šuker odgovor.
Kolega Pernar, javni dug raste isključivo za visinu deficita. Vi deficit možete financirati na dva načina. Da se zadužite ili da prodate imovinu. Jedino na takav način. Ovo što vi govorite od 40 milijardi, vama ističe jedan kredit, dižete drugi, ali vam se ne povećava javni dug. Ali računajte jednu stvar. S obzirom na povijesno vrijeme niskih kamata vi ste taj kredit nekada digli uz 5, 6% kamata, danas se zadužujete uz 2 i 3%. Znači, vama su se praktički troškovi zaduženja to su kamate, smanjile za 50% Vi dobro znate kada je nastala pošast na žalost blokiranih. Kada su ljudi u vremenima kada je gospodarski rast u Hrvatskoj bio 4, 5% dizali kredite itd. došla ekonomska kriza i na žalost mnogi su od njih ostali bez posla. Na žalost mnogi su ostali bez posla. I o takvima država kroz socijalnu politiku treba voditi računa. Ali ponavljam, javi dug raste samo za iznos deficita kojeg možete financirati isključivo da prodate imovinu, pa se ne trebate zaduživati ili se zadužite i tako ga financirate. Tek kada proračun bude na nuli, onda ćemo reći da javni dug ne raste. Međutim, udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu zbog razno-raznih stvari se smanjuje zadnjih par godina.
Gospodin Pernar vi ste tražili povredu Poslovnika? A možete mi reći zbog čega?
Mogu. Članak 238. znači zastupnik Šuker vrijeđa zdrav razum ne samo moj, nego svih nas ovdje.
… /Upadica Radin: Ne. Ne, ne možete o tome./…
A radi se o tome da državni …
Gospodin Šuker je iznosio svoje mišljenje. Oprostite.
Ali uvredljivo je to mišljenje za mene.
On je iznosio svoje mišljenje ovo je Sabor.
Ja imam pravo odgovoriti na njegovu uvredu.
Ovo je Sabor. Iznosio je svoje mišljenje. Nije vrijeđao nikoga.
Molim vas samo …
Oprostite gospodin Lalovac.
On kaže da državni dug može rasti samo za …
Vi ste. Molim vas lijepo gospodine Pernar nemojte nas zafrkavati. Nemojte. Nemojte. Sjedite. Sjedite.
Nemojte mi upadati u riječ.
Gospodine, nemojte nas zafrkavati. Vi imate opomenu.
Vi mene zafrkavate gospodine Radin.
Imate opomenu.
Zajedno sa Šukerom.
Izvolite gospodine Lalovac.
Znači državni dug raste.
Ne, ne. Gospodin Lalovac. Gospodine Pernar, imate drugu opomenu.
Državni dug raste za iznos kamata, a ne samo deficita jer se kamate obračunavaju na državni dug, samo sam to htio reći. Hvala.
Gospodine Pernar, zašto tretirate nas kao da smo budale? Zbog čega? Hajde odgovorite.
Pa zašto Šuker mene smatra budalom?
Zašto tretirate nas kao da smo budale?
Pa pitajte njega zašto me vrijeđa cijelo vrijeme.
Gospodin Šuker je iznosio svoje mišljenje.
Pa imam ga i ja pravo iznijeti o njegovom vrijeđanju.
Kada vi iznosite vaše mišljenje, vaše je mišljenje da vama svaki put netko daje povredu Poslovnika, to bi bile same povrede Poslovnika, oprostite. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kao što je kolega Šuker rekao kakva je struktura proračuna odnosno jedan dio zdravstvo, mirovine, plaće i kamate zapravo, negdje 80 do 90%. A ono što bi možda bilo dobro da u budućnosti kada budemo raspravljali o proračunu jer vidimo sada samo jednu stavku u Ministarstvu zdravlja da to su 24 tamo milijarde kuna, možda da u budućnosti ne samo, a znamo da se tu nalaze određeni strukturni problemi da isto tako i ova javna poduzeća koja znamo da ulaze pogotovo prema novoj metodologiji u dio javnog duga i da se sada prema sm metodologiji javna poduzeća tako promatraju da u budućnosti kada bi imali još kvalitetniju raspravu u ovome Visokome domu da imamo možda još drugačije prikazano i javna poduzeća, i strukturu javnog duga, kako napreduju ta javna poduzeća. Znamo da su veliki problemi i u željeznicama, da su veliki problemi u cestama i što se tiče njihovog reprogramiranja njihovog duga tako da znamo kada se ukupno govori, a sada je bilo riječi o javnome dugu, kada gradimo ceste, kada gradimo autoceste, kada gradimo željezničke pruge, kada gradimo, kada imamo hrvatski vlak da svi kada to govori kada postoji određeni dio duga i 6 milijardi, 8 milijardi zdravstva da će to postati dio javnoga duga. Znači, kada raspravljamo o proračunu mislim da bi možda u budućnosti trebalo razmisliti kada se tako prezentira da kada ulažemo u određene infrastrukturne projekte, a to su bili infrastrukturni projekti koji su nosili dio ekonomskog rasta. To su nosili dio ekonomskog rasta. Više takve politike nisu. Zamijenili smo ih EU fondovima. Međutim, to je još jedan period koji moramo u budućnosti nositi na dio javnoga duga. I to je nosilo dio gospodarstva. Sada više nisu takve politike, više se okrećemo EU fondovima. Ali kada je rasprava o javnom dugu, mislim da bi bilo dobro da se uključe svi oni koji u konačnici stvaraju najveći dio javnog duga, ovo što smo rekli i javna poduzeća, i svi ovi koji trebaju koji su sada u obuhvatu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Šuker tražili ste odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, na žalost uvijek kada raspravljamo o proračunu imamo malo vremena govoriti o izvanproračunskim korisnicima. Međutim, ti izvanproračunski korisnici itekako tangiraju svakodnevni standard života naših hrvatskih građana od Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih željeznica. Ali ono što je vrlo bitno, Hrvatske željeznice su možda uz brodogradnju i poljoprivredu zadnjih 15 godina najveći potrošač državnog proračuna, jer što jamstva, što naplaćena jamstva negdje oko 25, 26 milijardi su Hrvatske željeznice potrošile u proteklih 15-tak godina. I logična stvar da o njima treba razmišljati. Ali isto tako ne možemo reći da u onom periodu od 2002. do 2008., 2009. infrastrukturni projekti nisu bili glavni generator gospodarskog oporavka i gospodarskog rasta Republike Hrvatske. Pa vi se sjetite, vaša Vlada u kojoj ste vi bili ja mislim da ste u to vrijeme bili zamjenik ministra je donijela odluku o povećanju cijene električne energije 25% da će se ta sredstva koristiti za određene energetske projekte i da će HEP biti generator gospodarskog oporavka i gospodarskog rasta. Jer je očigledno bilo da neki drugi izvori prihoda i investicije u Hrvatskoj ne dolaze onakvim tempom kakvim se željelo. I željelo se opet potaknuti praktički nešto što je u vlasništvu države da bude generator gospodarskog rasta. Dakle, mi u ovom trenutku imamo i jedan dio javnih poduzeća koje to mogu biti, ali isto tako najveći adut i najveća snaga je u sredstvima europskih fondova. Samo trebamo biti pametni, gurnuti ih, iskoristiti jer pogledajte priču, jedna i druga i treća Vlada su radile na Pelješkom mostu. Hvala Bogu, došli smo do toga da ćemo dobiti praktički skoro 200 milijuna bespovratnih sredstava za izgradnju jednog od u ovom trenutku najznačajnijih infrastrukturnih projekata ne samo zbog njegove važnosti, nego i zbog nacionalnog ponosa Hrvatske da spojimo svoja dva dijela.
Hvala lijepa. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, javio sam se za repliku kada ste počeli govoriti o dobrim makroekonomskim pokazateljima usprkos kojima treba onda početi razmišljati i o drugim mjerama koje se provode u fiskalnoj politici. Ja sam samo to htio reći da je porezna reforma koju je Vlada predložila krajem prošle godine kojom je poreznom reformom tada ministar govorio da će omogućiti rast BDP-a oko 0,5%. Tom poreznom reformom sa 16. izmijenjen je zakon, a praktično smo rasteretili hrvatske građane prema tadašnjim projekcijama oko 2 i pol milijarde kuna. U isto vrijeme je povećani su prihodi državnog proračuna na svim stavkama, i na stavci PDV-a i na stavci poreza na dobit i na stavci poreza na dohodak. Dakle, iako smo tim mjerama rasteretili građane smanjenjem porezne osnovice usprkos tome se zahvatilo u sve veću bazu i došlo je do povećanja poreznih prihoda što je pravi put. Ono što bih još posebno istaknuo kada se govori o rebalansu državnog proračuna to je da Vlada na kraju godine ostaje na pozicijama predviđenog rasta BDP-a koji je bio zamišljen prošle godine otprilike u ovo isto vrijeme. Koliko je dobro ministarstvo i Vlada projicirala rast BDP-a govori i današnji podatak kojega je potvrdila Europska komisija koja na isti način definira rast planirani rast BDP-a u ovoj godini i takav predviđeni rast BDP-a u idućim godinama. To govorim iz razloga što praktično mi raspravljamo o jednom dokumentu koji govori o radu Vlade, to ste ustvari vi rekli, dokumenti o radu Vlade u predvečerje rasprave o povjerenju Vlade. Dakle, s pravom ste rekli evo vidimo da se vrlo malo kolega zastupnika uključilo u raspravu o najvažnijem dokumentu pri činjenici da bi taj dokument itekako razobličio sutrašnju raspravu.
Hvala gospodine Bačić. Hvala. Ispričavam se. Ali vrijeme je prošlo. Odgovor. Hvala. Da, da.
Kolega Bačić, ja sam jutros u prvoj svojoj replici rekao u principu ovo što ste vi sada rekli na kraju. Dakle, kada evidentno da postoje dobri makroekonomski pokazatelji nekima je to očigledno teško priznati. Danas je svatko imao priliku doći u ovu sabornicu, dotaknuti se kojeg hoće segmenta proračuna, hoće izvršenje za prvih 6 mjeseci, hoće prijedlog rebalansa proračuna i kritizirati i ministra, i državnog tajnika, i predsjednika Vlade za vođenje ukupne ekonomske financijske, fiskalne politike, ministra financija za vođenje porezne fiskalne politike, ministricu gospodarstva za ova sredstva, ministricu regionalnog razvoja za fondove. Dakle, svatko je danas imao priliku to reći. Je, ali da bi se to napravilo trebate uzeti onaj materijal od tisuću i još nešto stranica, od nekoliko tisuća stavaka, trebate ući unutra i trebate naći stavku i pročitati i reći tom koji je odgovoran za izvršenje tog proračuna pogriješili ste tu. Ili ono što je kolega Pupovac danas rekao nisu utrošena ta i ta sredstva. Dakle, danas je bila prilika za bitku u sportskoj areni, danas, jer nema jačeg dokumenta od državnog proračuna. U njemu su sumilirani svi zakoni koji se donose tijekom godine i tijekom godina jer temeljem tih zakona se osiguravaju i prihodi i rashodi državnog proračuna. Dakle, on je mjerilo politike sviđala se ona nekome ili ne sviđala. Međutim, Europska komisija kao što ste vi rekli je danas potvrdila prognoze Vlade. I sada sjetite se kolega Bačiću što su neki govorili prije par mjeseci što će se dogoditi zbog Agrokora itd. A pogledajte danas sud u Londonu donosi nekakvu presudu da Lex Agrokor vrijedi, jel' tako nešto. Sada me zanima što će ti kritičari sutra reći, na što će se sutra pozivati za milog Boga. Jel' će reći da je možda taj sud u Londonu nastran, da je netko sudjelovao na njega, da ovo, da ono, pa mislim vrlo, vrlo interesantno će biti sutra. Samo kolege zapamtite ove brojke o kojima smo danas govorili i samo ih ponavljajte jer hrvatski građani neke stvari osjećaju. Ne možete ih varati.
Gospodin Varga izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Šuker, pomno sam slušao što ste govorili vezano za segment zdravstva i izrazito mi je žao što nisam bio prije podne ovdje jer ste spomenuli da ste imali raspravu sa kolegom Lalovcem i sa kolegom Grčićem. Na žalost evo ja sam korisnik zdravstvenog sustava danas ujutro. Prema tome, ja mogu samo pretpostaviti o čemu se radilo. Naime, spominjali ste činjenicu u riznici, van riznice. Evo drago mi je da je tu i ministar Marić. Naime, 2016. godine je hrvatska Vlada na čelu stranaka HDZ-e i Mosta poslala izvještaj odnosno Nacionalni program reforme za 2016. godini prema europskom semestru gdje su u uvodnom dijelu izrazito taksativno nabrajali blagodati izlaska iz riznice i gdje je taksativno nabrojeno što je sve dobro u hrvatskom zdravstvu napravljeno 2015. 2015. godine niti ministar Lalovac, niti ja kao ministar zdravlja nismo imali probleme sa dugovima u zdravstvu, osim onih što smo imali iz prethodnih razdoblja. Počeli smo fiskalnu godinu sa 2 milijarde 800 tisuća kuna dospjelog dugovanja. Završili sa 2 milijarde i 500. To piše u izvještaju koji je poslala Vlada HDZ-e Most prema europskom semestru. Ako laže HDZ-e Most, onda lažem ja. Prema tome, moje pitanje evo pitanje prema vama kao stručnjaku za financije i za računovodstvo, moje pitanje je gdje je u državnom proračunu za 2017. u projekcijama za 2018., 19. i 20. taksativno nabrojeni dugovi u zdravstvu? Gdje se evidentiraju i na koji način se oni gledaju? Možemo i usporedno vidjeti, imamo vanproračunski fond koji se zove Hrvatske autoceste točno tamo stoji proračunska stavka koji se zovu dugovanja. Za zdravstvo što se tiče državnog proračuna i Ministarstva financija dugova nema. Prema tome, smatram da tu Ministarstvo zdravstva itekako treba pomesti oko svog praga, ali mislim da i Ministarstvo financija također ima puno posla u raščišćavanju financija u zdravstvu.
Hvala lijepa. Hvala gospodine Varga. Gospodin Šuker.
Javio sam se, jesam odmah. Kolega Varga.
… /Upadica Radin: Ako ministar kaže da jeste, onda jeste./…
Jesam, jesam. Kolega Varga ja kada bi govorio o vašem poslu ne bi se nikada usudio ovako autoritativno pričati ovo što ste vi sada rekli. Gledajte, ja sam danas to rekao, uzmite Izvješće državnog proračuna za 2011. sve na jednom mjestu u Ministarstvu zdravstva imate. Sada imate financijski plan HZZO-a koliko ušlo toliko izišlo. Imate na poziciji Ministarstva zdravstva kliničke bolničke centra onda meni nije jasno kolega Mariće za koga ste vi osigurali ovih milijardu i 100 ako ne postoji dug. Pa vi ste nas prevarili kolega. To je nevjerojatno. Kako vi nama možete reći da ste osigurali milijardu i 100, kolega Varga kaže da nema duga? A ja znam da poslije kolege Varge kaže da nema duga, a ja znam da je poslije kolege Varge ostalo 2,5 milijarde dospjelih nenaplaćenih potraživanja. Znam da je kolega Linić 2012., 2013. osigurao skoro 3 milijarde kuna za sanaciju zdravstva. Znači uz tu sanaciju gdje ste došli na nulu vi ste ostavili 2,5 milijarde kuna i još ima 8 milijardi i 200 dospjelih. Ali kolega Varga, vama i svima ostalima da li se zdravstvo plaća kroz riznicu ili kroz proračun je totalno nebitno, to je totalno nebitno. bitno je da mi, a to ste prečuli to niste htjeli čuti da mi hrvatskim građanima kažemo da ovakav sustav zdravstva ko što je sada košta ovo što sada ima plus 0,5, 0,6% BDP-a i da je to, to ili ćemo vršiti reformu ili će ministar financija morati povećati deficit za 0,5, 0,6 i to je istina koju mi kao odgovorni ljudi zbog hrvatskih građana moramo priznati jer ako to ne napravimo opet će netko za dvije, tri ili četiri godine pričati o nekakvom deficitu imaginarnom takav kakav je. A vi dobro znate koje ste probleme kao ministar imali da izvršite plaćanja i da vam uopće nije bilo sa ljudske strane ugodno kada vam je netko rekao da mu dugujete 380 ili 390 dana nekakve novce, dakle to su činjenice. A ja sam danas sa kolegama isključivo raspravljao o činjenicama, a kada raspravljate o činjenicama onda se ipak ljudi slože.
Hvala. Gospodin Prelec.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo kolega Šuker … za repliku prvo zbog onog početka koji ste rekli da nas ima ovdje relativno malo. Ja mislim da nas nema … SDP-ovaca malo i da je ovo važna rasprava, nije najvažniji dokument je proračun, a ovaj rebalans možda zericu manji. Ali ste rekli da jednostavno pokazujemo da nam nije stalo. Apsolutno nam je stalo ali nismo od onih koji kritiziraju bez ikakvih osnova. Jučer nam je premijer rekao da je bila rasprava dno dna, ja sam to stvarno onako uzeo k srcu i smatrao sam da je stvarno pretjerao u svemu tome skupa jel koliko znam nijedan sugovornik na ovoj strani govornice nije sigurno imao takvu raspravu da se to tako kvalificira. I mislim da niste u pravu kada kažete da nam nije stalo, stalo nam je jasno do ovdje i repliciramo i govorimo onoliko koliko mislimo da treba replicirati. Ja bih vas pitao, a vi ste isto govorili o tome kada ste rekli ima jedna poslovica kod nas kaže se da se štedi onda kada se ima. Činjenica da je u ovom trenutku možda u državnom proračunu „dobra situacija“ pa bih vas ja pitao kada bi imali, a bili ste i cijenim vas kao stručnjaka u financijama, bili ste i ministar financija, kada biste vi imali ovakvu situaciju u proračunu što bi vi napravili sa tim „viškom sredstava“? Znamo da imamo ogromne probleme sa Hrvatskim autocestama, ogromne kamate i vi ste sami rekli, da li bi išli na neki način sređivanju te situacije u Hrvatskim autocestama, da li bi rješavali probleme sa INA-om? Ne znam da li znate u ovoj situaciji u INA-i su masovna otpuštanja, ne znam da li to znate, da li to hrvatska javnost zna masovno otpuštanje? Da li bi išli sa povećanjem postotka u INA-i jer znamo da je to po svima strateška kompanija? Pa evo konkretno pitanje, što bi vi učinili sa ovim tzv. viškom sredstava u državnom proračunu?
Hvala. Gospodin Šuker, izvolite.
Kolega Prelec, nas dvojica se dugo znamo i zato ću nastojati zadržati svoju raspravu na nekakvoj razini. Vi ste nabrojali stvari koje sa proračunom nemaju nikakve veze, dakle govorili ste o HAC-u. HAC nije u proračunu, Hrvatske ceste su izvanproračunski korisnik. Država HAC-u daje onih 20 lipa, Hrvatskim cestama daje 60 plus 20 lipa, samo malo. Da ste bili danas cijelo dopodne tu, zato kažem birat ću riječi ne bih vas htio s ničim povrijediti, ministar je rekao da se ide u financijsko restrukturiranje duga Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta i AZR-a i sa refinanciranjem na drugi način 10 milijardi kuna, te tvrtke će samo na kamatama na godišnjoj razini ušparat negdje oko 300 milijuna kuna. Dakle ja kada sam, ako ste primijetili kada sam poslije obrazlaganja prihodovne strane onda sam rekao da je dobro kada je lijepo u životu imati u cipeli kamenčić da te podsjeća da može biti lošije i onda sam spomenuo četiri najveće stavke državnog proračuna, a sjetite se kolega Prelec kako je kolega Lalovac imao probleme tamo 2013., 2014. kada je trošak kamata eksplodirao. Zašto? Zato što Hrvatska ne zbog toga što je tada vlada bila loša ili on loš ministar nego se na svjetskom tržištu nije mogla zadužiti jeftinije. Danas je situacija puno bolja i kolega Marić je jutros lijepo obrazlagao kolika je samo ušteda na kamatama s osnova povoljnije situacije i povoljnijem statusu Hrvatske na financijskom tržištu bez obzira što one rejting agencije lupaju, ali oni koji ulažu novce su prepoznali da Ministarstvo financija i hrvatska Vlada vodi jednu ozbiljnu sustavnu politiku i da se u njih isplati uložiti da nije to veliki rizik. I zato imamo takve kamate kakve imamo, to su naprosto činjenice. Pogledajte, trošak kamata od državnog proračuna je manji sad nego što je bio prije tri godine, a u međuvremenu se Hrvatska morala itekako zadužiti za pokrivanje deficita, dakle to su te stvari o kojima možemo raspravljati bez ljutnje ali s argumentima.
Hvala. Jeste čuli gospodin Lalovac vlada nije bila loša tada, jeste čuli? Dobro. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, budite obazrivi sada kada budete meni odgovarali, možda ću reći nešto. Dakle ja vjerujte dijelim to zadovoljstvo, na kraju krajeva ja sam glasao za poreznu reformu osim za onaj porez na nekretnine, drago mi je da ministar ispričao, povukao ga to mi je iznimno drago što nije išao. 2,7% rast BDP-a super stvar, ministar navodi u svom obrazloženju kaže da je to najveći dio potaknut potrošnjom kućanstva, izvozom roba, prvenstveno roba i onda usluga. Ja sam jutros ministru rekao da bilo dobro sada imamo te dobre pokazatelje, šta sada napraviti da ne idemo samo u sigurnoj oazi, ajmo nešto napraviti da se potakne još više gospodarski rast. Predložio sam mu da iduće godine već pa onda još za dvije godine za jedan postotni poen da skine PDV sa dva postotna poena. … kaže da nema duga, a ja znam da je poslije kolege Varge ostalo 2,5 milijarde dospjelih nenaplaćenih potraživanja. Znam da je kolega Linić 2012., 2013. osigurao skoro 3 milijarde kuna za sanaciju zdravstva. Znači uz tu sanaciju gdje ste došli na nulu vi ste ostavili 2,5 milijarde kuna i još ima 8 milijardi i 200 dospjelih. Ali kolega Varga, vama i svima ostalima da li se zdravstvo plaća kroz riznicu ili kroz proračun je totalno nebitno, to je totalno nebitno. bitno je da mi, a to ste prečuli to niste htjeli čuti da mi hrvatskim građanima kažemo da ovakav sustav zdravstva ko što je sada košta ovo što sada ima plus 0,5, 0,6% BDP-a i da je to, to ili ćemo vršiti reformu ili će ministar financija morati povećati deficit za 0,5, 0,6 i to je istina koju mi kao odgovorni ljudi zbog hrvatskih građana moramo priznati jer ako to ne napravimo opet će netko za dvije, tri ili četiri godine pričati o nekakvom deficitu imaginarnom takav kakav je. A vi dobro znate koje ste probleme kao ministar imali da izvršite plaćanja i da vam uopće nije bilo sa ljudske strane ugodno kada vam je netko rekao da mu dugujete 380 ili 390 dana nekakve novce, dakle to su činjenice. A ja sam danas sa kolegama isključivo raspravljao o činjenicama, a kada raspravljate o činjenicama onda se ipak ljudi slože.
Hvala. Gospodin Prelec.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo kolega Šuker … za repliku prvo zbog onog početka koji ste rekli da nas ima ovdje relativno malo. Ja mislim da nas nema … SDP-ovaca malo i da je ovo važna rasprava, nije najvažniji dokument je proračun, a ovaj rebalans možda zericu manji. Ali ste rekli da jednostavno pokazujemo da nam nije stalo. Apsolutno nam je stalo ali nismo od onih koji kritiziraju bez ikakvih osnova. Jučer nam je premijer rekao da je bila rasprava dno dna, ja sam to stvarno onako uzeo k srcu i smatrao sam da je stvarno pretjerao u svemu tome skupa jel koliko znam nijedan sugovornik na ovoj strani govornice nije sigurno imao takvu raspravu da se to tako kvalificira. I mislim da niste u pravu kada kažete da nam nije stalo, stalo nam je jasno do ovdje i repliciramo i govorimo onoliko koliko mislimo da treba replicirati. Ja bih vas pitao, a vi ste isto govorili o tome kada ste rekli ima jedna poslovica kod nas kaže se da se štedi onda kada se ima. Činjenica da je u ovom trenutku možda u državnom proračunu „dobra situacija“ pa bih vas ja pitao kada bi imali, a bili ste i cijenim vas kao stručnjaka u financijama, bili ste i ministar financija, kada biste vi imali ovakvu situaciju u proračunu što bi vi napravili sa tim „viškom sredstava“? Znamo da imamo ogromne probleme sa Hrvatskim autocestama, ogromne kamate i vi ste sami rekli, da li bi išli na neki način sređivanju te situacije u Hrvatskim autocestama, da li bi rješavali probleme sa INA-om? Ne znam da li znate u ovoj situaciji u INA-i su masovna otpuštanja, ne znam da li to znate, da li to hrvatska javnost zna masovno otpuštanje? Da li bi išli sa povećanjem postotka u INA-i jer znamo da je to po svima strateška kompanija? Pa evo konkretno pitanje, što bi vi učinili sa ovim tzv. viškom sredstava u državnom proračunu?
Hvala. Gospodin Šuker, izvolite.
Kolega Prelec, nas dvojica se dugo znamo i zato ću nastojati zadržati svoju raspravu na nekakvoj razini. Vi ste nabrojali stvari koje sa proračunom nemaju nikakve veze, dakle govorili ste o HAC-u. HAC nije u proračunu, Hrvatske ceste su izvanproračunski korisnik. Država HAC-u daje onih 20 lipa, Hrvatskim cestama daje 60 plus 20 lipa, samo malo. Da ste bili danas cijelo dopodne tu, zato kažem birat ću riječi ne bih vas htio s ničim povrijediti, ministar je rekao da se ide u financijsko restrukturiranje duga Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta i AZR-a i sa refinanciranjem na drugi način 10 milijardi kuna, te tvrtke će samo na kamatama na godišnjoj razini ušparat negdje oko 300 milijuna kuna. Dakle ja kada sam, ako ste primijetili kada sam poslije obrazlaganja prihodovne strane onda sam rekao da je dobro kada je lijepo u životu imati u cipeli kamenčić da te podsjeća da može biti lošije i onda sam spomenuo četiri najveće stavke državnog proračuna, a sjetite se kolega Prelec kako je kolega Lalovac imao probleme tamo 2013., 2014. kada je trošak kamata eksplodirao. Zašto? Zato što Hrvatska ne zbog toga što je tada vlada bila loša ili on loš ministar nego se na svjetskom tržištu nije mogla zadužiti jeftinije. Danas je situacija puno bolja i kolega Marić je jutros lijepo obrazlagao kolika je samo ušteda na kamatama s osnova povoljnije situacije i povoljnijem statusu Hrvatske na financijskom tržištu bez obzira što one rejting agencije lupaju, ali oni koji ulažu novce su prepoznali da Ministarstvo financija i hrvatska Vlada vodi jednu ozbiljnu sustavnu politiku i da se u njih isplati uložiti da nije to veliki rizik. I zato imamo takve kamate kakve imamo, to su naprosto činjenice. Pogledajte, trošak kamata od državnog proračuna je manji sad nego što je bio prije tri godine, a u međuvremenu se Hrvatska morala itekako zadužiti za pokrivanje deficita, dakle to su te stvari o kojima možemo raspravljati bez ljutnje ali s argumentima.
Hvala. Jeste čuli gospodin Lalovac vlada nije bila loša tada, jeste čuli? Dobro. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, budite obazrivi sada kada budete meni odgovarali, možda ću reći nešto. Dakle ja vjerujte dijelim to zadovoljstvo, na kraju krajeva ja sam glasao za poreznu reformu osim za onaj porez na nekretnine, drago mi je da ministar ispričao, povukao ga to mi je iznimno drago što nije išao. 2,7% rast BDP-a super stvar, ministar navodi u svom obrazloženju kaže da je to najveći dio potaknut potrošnjom kućanstva, izvozom roba, prvenstveno roba i onda usluga. Ja sam jutros ministru rekao da bilo dobro sada imamo te dobre pokazatelje, šta sada napraviti da ne idemo samo u sigurnoj oazi, ajmo nešto napraviti da se potakne još više gospodarski rast. Predložio sam mu da iduće godine već pa onda još za dvije godine za jedan postotni poen da skine PDV sa dva postotna poena. Zamislite ministar Marić, prvi ministar u povijesti koji je skinuo PDV. To bi možda izazvalo gospodarski rast. Ja nisam ekonomist, ne mogu to procijeniti ali možda bi, za neke stvari treba hrabrosti. Ili da kaže Ministar Marić, ajmo u dogovoru sa poslovnim bankama sve kredite konvertirati u kunu. Ajmo, vidimo da je HNB u 2017. čuvala se od prejakog tečaja kune, pa je otkupila od poslovnih banaka eure, ajmo namjerno srušiti tečaj kune da pomognemo izvozu, jer izvoz generira gospodarski rast. Jer to su neke stvari koje bi možda trebalo sad poduzeti što vi kažete sada dok je vreća puna pa možda bi se još bolje punila. U tom smislu ja smatram da nema za to dovoljno hrabrosti. Naravno kada bih ja bio ministar financija onda bi vjerojatno drugačije razmišljao jer za to treba biti odgovornost prije svega. Ali kako kažu u narodu bez rizika nema ni profita.
Hvala lijepo. Gospodin Šuker je digao palicu. Izvolite.
Gledajte kolega Žagar, svaki ministar financija bez obzira iz koje političke opcije je bio kada se pojavi višak prihoda u proračunu onda ima puno gladnih usta koje žele uzeti. I ja mislim ako ste pogledali prijedlog proračuna za 2018. da kolega Marić već daje lagane naznake da sljedeći korak sve ide kao poreznom rasterećenju. Dakle vi dobro znate da je nama u javnom dugu … [[Govornik se ne razumije.]] 20 i još nešto milijardi restrukturiranja brodogradnje a koju nam je nametnula Europska komisija, onda su nam po ESA-i rekli da to mora ući unutra. Da nije bilo toga, mi bi već vrlo blizu bili mastriškog kriterija od 60% udjela javnog duga u BDP-u. Dakle nemojmo zaboravljati neke stvari koje su se događale i koje nam je jednostavno netko natovario. Ali ponavljam, onaj kamenčić u cipeli nas upozorava da budemo oprezni. Ne valja se zaletavati ni sa dijeljenjem novaca, ne valja se zaletavati ni sa rezanjem poreza, onda se nađete u silnim problemima. Ali da bi osigurali stabilnost onda moramo napraviti neke strukturne reforme. Dakle ja nisam slučajno pobrojao ova tri segmenta i četvrti su kamate. Mirovine, plaće i zdravstvo. To čini preko 80% proračuna i naprosto između petoga i 15. u mjesecu morate dati preko 250 tisuća plaća. Morate dati skoro milijun i 250 tisuća mirovina, morate platiti troškove u zdravstvu, morate dati dječji doplatak, morate dati porodiljnu naknadu, morate dati socijalnu pomoć i to je sve što vi morate dati između 5.-og ili 15.-oga. To su činjenice. Možemo se mi politički prepucavati koliko god hoćemo ali kolege u ministarstvu jasno znaju svako jutro koliko će kome poslati da bi moglo to sve skupa funkcionirati. Ja se ne mogu složiti da moji poreznici i carinici imaju plaću kakvu imaju. Ja bih htio da imaju veću ali se postavlja pitanje dali li to u ovom trenutku može biti. Ali ako promijenim neke zakone onda to može biti bez značajnijeg povećanja obima plaća.
Hvala kolega Šuker. Sada nastavimo rasprave. Gospođa Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Na samom početku ja bih se osvrnula na Prijedlog izmjena i dopuna proračuna za 2017. godinu, odnosno rebalansa vezano uz Ministarstvo znanosti i obrazovanja gdje vidimo da se smanjuju, u ukupnom dakle iznosu smanjuju se sredstva za negdje oko 173 milijuna i 540 tisuća 929 kuna. To nije nešto što je dobar trend, kada pogledamo stanje u hrvatskom proračunu koje je ipak bolje prije godinu, dvije, tri. Ali kada malo uđemo u strukturu smanjenja proračuna za ovaj resor Ministarstva znanosti obrazovanja onda možemo vidjeti da je zapelo zapravo na dvije ključne instance. Prva instanca su kapitalni projekti. Ne znam što se tu događa u Ministarstvu znanosti i obrazovanja ali je činjenica da se zapravo sredstva koja su bila namijenjena za recimo projekt u Babinoj Gredi OŠ Mijata Stanića, Centar za odgoj i obrazovanje za djecu sa teškoćama u Virovitici, Obrtničkoj školi u Sisku pa onda i izgradnji dječjeg vrtića centra, tzv. centra Voštarnica, zapravo uvelike smanjuju odnosno trend pokazuje da u ovoj godini predviđena sredstva nisu i neće biti utrošena što će uvelike usporiti dinamiku ili će značiti potpuno odustajanje od određenih projekata a što se vidi već i u prijedlogu proračuna za 2018. godinu da će se od nekih projekata potpuno odustati. Mi znamo da zapravo investicije u kapitalne projekte su de facto u nadležnosti jedinica lokalne i regionalne samouprave, država nema tu obavezu financiranja, odnosno ulaganja u kapitalne investicije. Međutim, činjenica jest da jedinice lokalne i regionalne samouprave nemaju svojih sredstava i pogotovo jedinice regionalne samouprave koje su nadležne za srednjoškolske ustanove su zapravo na neki način u većinskom djelu skretničari državnog proračunskog novca na lokalnu razinu. U nekoj manjoj mjeri imaju izvorne prihode kroz koncesije ali one zapravo nemaju izvorne prihode kojima bi mogli pokrenuti, ja ću se to tako izraziti školo gradnju i ulaganje u kapitalne investicije u srednjoškolskom a jedinice lokalne samouprave u osnovno školskom obrazovanju. I tu je država ta koja uskače u trenutku kada procjeni da su neki projekti značajni, da odgovaraju na neki način strategiji odnosno, da strategiji razvoja obrazovnog sustava i da je za to potrebno stvoriti preduvjete. Stoga smatram da ovakvo usporavanje dinamike određenih projekata definitivno nije dobro. Kada pogledamo drugi problem, znači u Ministarstvu znanosti i obrazovanja koji se nameće da postoji u Ministarstvu znanosti i obrazovanja uz odustajanje od kapitalnog investiranja, odnosno usporavanje dinamike predviđenih investicija, to je zasigurno ono što je boljka i drugih resora a to je neiskorištenost, odnosno nedovoljna iskorištenost fondova. Ako pogledamo prije svega razne resore, znači tu najviše pate na neki način znanost i visoko obrazovanje, znanost najviše ali ako pogledamo nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja koje je jedna od institucija neću reći agencija, ali institucija kojima je krovno financijsko tijelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja i sporta, odnosno nadležno tijelo. Onda tu vidimo da se zapravo njihovi predviđeni prihodi smanjuju za, negdje oko 56 milijuna kuna na 44 milijuna kuna. To je znači smanjenje za 12 milijuna kuna. Kada pogledamo strukturu onda ćemo vidjeti da su to upravo fondovi ISF. Ono koliko znam što se radilo u Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje i obrazovanje mogu pretpostaviti da se radi o odustajanju od projekata koji bi trebali osigurati osiguravanje kvalitete. Pritom mislim na vanjsko vrednovanje obrazovanja, a što je predviđeno Strategijom znanosti i obrazovanja i tehnologije. Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih također je uz Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja zapravo pretrpjela najveću štetu u smislu nedovoljne aktivnosti u povlačenju fondova EU, pa i kod nje vidimo istu tu razinu. Znači za 25% se smanjuju rebalansom sredstva i opet vidimo da je to odustajanje od određenih mjera koje su definirane dvama operativnim programima, a to je s jedne strane operativni program učinkoviti ljudski potencijali koji nam je na neki način mehanizam za povlačenje sredstava iz Europskog socijalnog fonda. Ali s druge strane kod Agencije za strukovno obrazovanje, obrazovanje odraslih imamo i ovu komponentu operativnog programa konkurentnost i kohezija gdje povlačimo sredstva iz ovog Fonda za regionalni razvoj. Ovo je isto tako zabrinjavajuće jer ukazuje na odustajanje odnosno usporavanje dinamike, realizacija određenih mjera propisanih Strategijom znanosti, obrazovanja i tehnologije. Ne mogu detektirati o čemu se konkretno radi, ali zasigurno se radi o mjerama koje su vezane na plan razvoja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji nam je i sama Europska komisija uvjetovala da moramo napraviti taj program, jer on u strategiji naprosto nije bio dovoljno definiran. Znači sve ovo skupa nam govori da u 2017. godini bez obzira na to što nas uvjeravala ministrica Divjak i ministar Barišić prije nje, da se Strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije provodi, da se od nje nije odustalo, pa i čak ovog dijela kurikularne reforme. Ali ovdje je sad ona kako bih rekla tu u jednom sekundarnom po meni položaju. Mislim da ove stvari koje se tiču fondova su zapravo itekako vezane na realizaciju Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije. Jer mi kad smo donijeli Strategiju znanosti, obrazovanja i tehnologije mi 2015. godine zajedno sa proračunom, planom proračuna za 2015. godinu operativne programe, dva operativna programa konkurentnost i kohezija i učinkoviti ljudski potencijali upravo kreirali na način da sve ono što RH neće moći financirati sama, a predviđeno je Strategijom znanosti, obrazovanja i tehnologije i akcijskim planom za šesnaestu, sedamnaestu, osamnaestu godinu do 2020. godine stvorimo preduvjete u ovim dvama operativnim programima da možemo sredstva povlačiti upravo iz fondova EU svjesni činjenice da snaga našeg proračuna ne može podnijeti financiranje, odnosno samofinanciranje, nacionalno samofinanciranje svih mjera predviđenih Strategijom znanosti, obrazovanja i tehnologije. Tako da ovo što se događa trenutno u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta u 2017. godini nije dobar znak. Vidjet ćemo kad budemo raspravljali o proračunu za 2018. godinu hoće li situacija biti nešto bolja. Isto tako za stručno usavršavanje i osposobljavanje odgojno-obrazovnih djelatnika u sustavu osnovnog i srednje školskog obrazovanja sredstva se također smanjuju za 24% što demantira zapravo gospođu Divjak koja kaže da smo mi u punim pripremama za provedbu kurikularne reforme nismo. Jer ukoliko imamo spremne dokumente na kojima je ona rekla da sada radi nova radna skupina, da će se provesti javna rasprava, da bi oni mogli biti spremni ući u hrvatske škole. Drugi ključni element kada imamo dokumente odnosno programe su edukacije za učitelje i nastavnike. Bez njih naprosto nema ničega. Dakle, ovo pokazuje da se sa njima jako malo radilo, da se u ovom dijelu jako malo radilo. Ja se nadam da će u proračunu za 2018. godinu upravo ova stavka stručnog usavršavanja i osposobljavanja učitelja odnosno odgojno-obrazovnih djelatnika biti znak i podrška argumentima gospođe ministrice da se ide punom parom naprijed. I završno. Znači ovo nije jedini slučaj, ovdje se već dosta govorilo danas o neiskorištenosti fondova EU, znači smanjenje od milijardu kuna unutar sredstava EU fondova zapravo vrlo jasno predstavlja neugovorene nerealizirane projekte. Oni će se vratiti u proračun EU. Ne bismo ih morali vratiti da smo ih znali koristiti. Tu su, Ministarstvo znanosti je zapravo mala kap u cijeloj toj priči, radi se o manjim iznosima. Ključna tri ministarstva koja na neki način pokreću gospodarstvo koja su najviše zakazala su Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo regionalnog razvoja. Ali s druge strane ova Vlada vrlo jasno pokazuje da kada govorimo o rashodovnoj strani onda vidimo da povećamo plaće na razini države za 71,6 milijuna plus ostale rashode za zaposlene negdje 195 milijuna. Ukupno 270 milijuna kuna. Ja ne znam na koji način će se opet dodatno zapošljavanje u državnom i javnom sektoru, kako će se na taj način zapravo rasteretiti prekomjerni javni dug i nismo li trebali zapravo ova sredstva, ovih 200 milijuna usmjeriti u razvoj hrvatskog recimo gospodarstva pogotovo uzmemo li u obzir da upravo povjerenica za regionalnu politiku istaknula potrebu smanjenja administracije i birokracije koja predstavlja usko grlo i koči mala, srednja poduzeća koja imaju težak pristup do fondova. Hvala.
Hvala. Imate replike, pa ćete moći raspraviti raspravu. Prva gospođa Putica.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena zastupnice Glasovac s većinom vaše rasprave se mogu složiti, međutim da smo jutros na Odboru za znanost i obrazovanje slušali i predstavnike Ministarstva financija, ali i pomoćnika za financije u Ministarstvu znanosti i obrazovanja rekla bih da ukupna slika možda u ovom rebalansu izgleda loše, međutim, u projekcijama za 2018., 2019. mislim da taj proračun neće izgledati tako. Ono u čemu se mogu složiti s vama, a to je da smo nezadovoljni povlačenjem sredstava iz europskih fondova, međutim, zato ne trebamo tražiti odgovornost u Ministarstvu financija. Odgovornost je naravno na pojedinačnim ministarstvima, pa tako i na Ministarstvu znanosti i na ljudskim potencijalima koji su zapravo kapacitirani i osposobljeni da bi ta sredstava povlačili. Nažalost, Europski socijalni fond koji je u glavnini predodređen za korištenje u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, pa i za edukaciju, najviše nastavnika, koji ste spominjali, nije iskorišten u dovoljnoj mjeri. Rekla bih da se tu ne radi niti o diskontinuitetu i povlačenju sredstava, nego se radi jednostavno o izmjeni prioriteta ministarstva. I ono također što treba primijetiti to je realizacija strategije, kao krovnog dokumenta u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, međutim, naravno kao što i sami znate, strategiju propisuju, odnosno, način i brzinu i modalitet, zapravo djelovanje i povlačenje sredstava određuje akcijski plan koji još uvijek nažalost nije krenuo u realizaciju. Ja vjerujem da će se sada nakon recenzijice svih karikiranih dokumenata znati što s njima treba napraviti i kojom dinamikom ih zapravo implementirati i kroz proračun za sljedeću godinu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku, Sabina Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegica Putica, mi sigurno znamo o čemu govorimo jer smo se time susretali i živjeli u ministarstvu danima i suočavali se s ovim problemima. U pravu ste kada kažete da tu zapravo dinamika nije zadovoljavajuća. Međutim, ono što me brine je kada ste kazali da su se promijenili prioriteti ministarstva. Strategija znanosti, obrazovanja i tehnologije, je naš na neki način prioritet. OK, mi smo napravili određeni akcijski plan. U skladu s tim akcijskim planom smo planirali proračun za 2015. g. i operativne programe za razdoblje 2014.-2020. Taj akcijskih plan nije ispoštovana u dinamici u kojoj je trebao biti ispoštovana iz raznih razloga. Međutim, ono što nije dobro je da mi već imamo prijedlog proračuna za 2018. g. Znači prioriteti su nam strategija. Vi ste mogli mijenjati akcijskih plan i reći, ok, nama nije prioritet više ne znam licenciranje ravnatelja, primjerice, to smatramo da je u ovom trenutku nije ključno. Ulagati ćemo više u neki drugi segment. Međutim, proračun za 2018. prijedlog koji je Vlada usvojila koja će doći pred nas zastupnike vrlo brzo je donesen, a nije akcijski plan za provedbu strategije znanosti i obrazovanja tehnologije još uvijek nema. Napravila ga je ta skupina gospođe Dijane Vican, on je otišao u Ministarstvo znanosti obrazovanja kod gospođe Divjak da se oni očituju o njemu. Nemamo pojma što se dalje dogodilo, e to nije dobro. To nije dobro i to nije nešto što obećava. Znači, planiralo se napamet i taj akcijskih plan i kad se donese, zapravo nećemo imati garanciju, njegove financijske opstojnosti, odnosno, garanciju njegove provedbe. Zašto? Zato što nećemo znati, što je to u tom akcijskom planu predviđeno za 2018. g. što ćemo financirati iz državnog proračuna, za što imamo sredstava, kao primjer, 200 milijuna za europske fondove, za europske škole, koje moramo mi iz države u 2 g. platit, ostatak od 85% iz EU fondova ide. E tako bismo trebali znati za cijelu … [[Govornik se ne razumije.]] ono što je po meni loš znak da to neće biti baš dobro.
Hvala. Gospodin Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolegice Glasovac, drago mi je da imamo možda i malo, po pojedinom ministarstvu raspravu. Jer danas zapravo cijeli dan smo govorili o strukturi prihoda, strukturi rashoda, znači, kako funkcionira, kakav je deficit, kakav je javni dug. Mislim da je ovo prva konkretna rasprava koja nije se doticala zdravstva. Govorili smo o reformi o području zdravstva, u području mirovinskog sustava, a mislim da je zapravo reforma svih reformi reforma obrazovanja. Zapravo što će i sutra, definira i naše tržište rada, a nekakva struktura obrazovana, struktura će nam u konačnici jednog dana definirati kakvi će nam biti prihodi, kakvi će nam biti rashodi. Kako će nam izgledati proračun, koliko ćemo imati mladih, koliko imamo nezaposlenih, koliko imamo iseljenih. Nažalost, to je reforma svih reformi. I nažalost malo govorimo i o toj reformi. Žao mi je bilo da čujem da se čak ni u kapitalne projekte, a koji smatram da su u obrazovnom sustavu vrlo važni, čak i obnova škola i srednjoškolsko obrazovanje vrlo važni projekti. Ovo što smo tu čuli i slabije korištenje EU fondova pogotovo žalosti, jer ako znamo da bi trebalo Ministarstvo znanosti koje prednjači u korištenju EU fondova, jer imaju mlade, obrazovne ljude koji mogu, natjecati se i dobivati ta EU sredstava. Vidimo da nije bilo smanjivanja zaposlenih, nego čak odviše i državnih tajnika i pomoćnika itd. se tu zapravo dovelo. A ono u konačnici me zanima, da li ste možda vidjeli ili možda u proračun za 2017. koliko će ih koštati obrazovna reforma. Često govorimo o tome, … [[Govornik se ne razumije.]] za to moramo imati sredstva i to treba i također uz ova 2 projekta, jer ne možemo imati ni rješavati, ni mirovinsku ni zdravstvenu, ukoliko nismo napravili obrazovnu reformu, pa mi je drago da smo čuli ovako detalje i oko obrazovne reforme, ali me zanima, i žalosti me što se ovi novci u znanosti ne iskorištavaju u potpunosti, ali me zanima, a koliko i nadam se da će u budućnosti biti puno veća sredstva za ovu obrazovnu reformu. Jer onda multiplikator će biti puno veći nego čak i porezna reforma. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani kolega, kolega Lalovac, jesam pogledala sam prijedlog proračuna za 2018. g. tamo jednu od značajnijih povećanja vezano uz obrazovnu reformu piše vam jedna stavka, provedba kurikularne reforme, negdje po putu je ispalo cjelovito. Povećanje vam je onako impresivno. Znači kada vidite povećanje u odnosu na ovu godinu je 34 milijuna kuna. Međutim, kada uđete malo u strukturu onda ćete vidjeti da je 26 milijuna kuna od tih 34 zapravo ulaganje u kompjutere, odnosno, u računala. Ja sam nešto govorila o tome i na aktualnom satu. Nemam ništa protiv informatizacije naših škola. Međutim činjenica jest da ubacivati kompjutere s jedne strane u učinioce koje prokišnjavaju i nemaju grijanje, pomalo apsurdno to je s jedne strane, a s druge strane cjelovita kurikularna reforma ako se shvati samo kao uvođenje informatike i ulaganje u kompjutere to smisla nema. Kada govorimo o prihodima koje bi trebalo osigurati odnosno sredstvima koje bi trebalo osigurati za provođenje kurikularne reforme to je vrlo teško reći. Ono što su ključne investicije vam je edukacija nastavnika, učitelja što bi trebalo osigurati na pozicijama Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih i Agencije za odgoj i obrazovanje. S druge strane kurikularni dokumenti su mahom gotovi, tu neće trebati više puno sredstava za ove članove vanjske skupine, projekt te škole ide, tu država Hrvatska izlazi iz svog sufinanciranja na neki način ove godine i sljedećih par godina će se to potpuno financirati iz fondova EU. I ono što je ključno ulaganje kapitalne investicije gdje mi možemo povući sredstva nisu nažalost ulaganja u vrtiće i osnovne škole, to nismo uspjeli ispregovarati, ali jesu ulaganja u strukovne škole iz Fonda ERD i ERDF-a. Ali mi sva ta sredstva u fondovima imamo u oba fonda do 2020. godine samo moramo biti …
Hvala. Gospođa Bedeković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Glasovac u većini stvari ovo sve što ste izrekli slažem se s vama, samo ću evo potvrditi još neka i dodati neka svoja promišljanja. Dakle činjenica da ovih 173 i nešto pola milijuna čini mi se milijuna manje u proračunu za razdjel obrazovanja i znanosti za ovu godinu, najvećim dijelom su to ne povučena sredstva iz eu fondova i kada malo bolje pogledate to su sredstva koja su u transferu kroz proračun kroz godinu. E sada tu čak možemo malo razmišljati ne samo o tome jesu li sredstva izrealizirana ili ne nego i način na koji su planirana. Dakle i tu se ostavlja prostor za promišljanje o tome jesmo li realno planirali ili smo malo otišli u neku drugu krajnost. Druga stvar, to upravo takva situacija nam je poruka svima da moramo osnaživati kapacitete za pripremu projekata eu fondova, dakle kapacitete mislim kapacitete prije svega ljudske potencijale. Recimo imate primjer da na sveučilištima kada malo bolje pogledate recimo primjerice Sveučilište u Rijeci nije povuklo 53 milijuna kuna negdje otprilike je smanjenje zbog toga što je bilo problema s nepotpunom dokumentacijom, manjkavim projektima dakle doista prava šteta. Što se tiče kapitalnih projekata svakako tu ističem isto tako Babinu Gredu, pa i Zadar Centar za djecu, pa i Sisak, pa i moju Viroviticu Centar za odgoj i obrazovanje neki od tih projekata doista su maknuti iz proračuna. Ja znam npr. u Virovitici nismo imali svu dokumentaciju i nije se stiglo izrealizirati, ali i to naravno da je ključ u kapitalnim projektima, ali to nam je pouka da moramo mijenjati paradigmu općenito planiranja proračuna i financiranja jer je prošlo sjajno ono zlatno vrijeme famoznog … dakle moramo se oslanjati na eu fondove.
Hvala bili ste jasni. Gospođa Glasovac.
Pa mi možda jesmo malo napuhali neke stavke i proračuna za 2015. godinu kada smo planirali kako realizirati mjere iz strategije pa i provedbu cjelovite kurikularne reforme jer nas je bilo strah da će nam nedostajati sredstava, a to nikako nismo htjeli. Možda smo u to dijelu napravili previd i kod planiranja … kada govorimo o alokacijama, ali kažem ponovno kroz ovaj akcijski plan i paralelno planiranje proračuna za 2018. s akcijskim planom koji nažalost još nije donesen se to moglo na neki način anulirati i vidjeti. Mislim mi smo tu bili pioniri što se kaže, možda smo negdje pogriješili, ali nismo pogriješili u smislu da smo planirali manje. Možda smo se malo što se kaže ono preračunali. Ja evo apeliram na vas, dobro to sada ne možete napraviti za 2018., ali u buduće da to pokušate ispraviti i nekako preraspodijeliti ta sredstva. Sigurno ovo što se s vama slažem je da naše institucije trebamo osnaživati ondje gdje nije država nositelj određenih projekata, bilo agencije, bilo ministarstvo nego škole, naša sveučilišta da trebamo ih osnažiti podržavam ovu ideju ministrice Divjak ukoliko će se zaista školama odnosno zaposlenicima koji će povlačiti fondove EU povećavati plaća i oslobađati dijela nastave, to mislim da je iznimno dobro da jedino s njima kao dijelovima sustava koji će biti sposobni vući fondove, raditi na osiguravanju kvalitete unaprjeđivati sustav možemo provesti ne samo kurikularnu reformu i strategiju nego unaprijediti naš obrazovni sustav. Kažem ajmo vidjeti što se to može, ubrzajte evo ja vas molim vi imate nekakav utjecaj u stranci kao zastupnici HDZ-a ubrzajte donošenje akcijskog plana, sada se to ne može kod planiranja za 2018. godinu, ali da to zaista ima neku svoju logiku da vidimo što su to prioriteti i što je to što možete jamčiti da ćete iz strategije provesti u 2018. godini i čime ćemo to platiti, gdje je to državnom proračunu, a što je to u fondovima što možemo koristiti.
Hvala. I na kraju gospodin Žagar. Izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Glasovac, ja bih vas molio da malo pojasnite i meni jer je sada promaklo prošao je neki odmak vremena, ne znam koji se dio financira koji dio financira osnivač, a koji dio iz ministarstva. Naime, kada pričate sa učiteljima, profesorima, stručnim suradnicima oni se redovito žale da je stručno osposobljavanje u njihovom slučaju veliki problem jer financije su problem. često puta nemaju ni za dnevnicu ni za odlazak za gorivo i sa da ne znam u kojem to dijelu to financira osnivač kojem ministarstvo, ali zapazio sam ovaj podatak koji ste rekli da gotovo za jednu četvrtinu smanjena su ta sredstva. Pa me zanima jesu li ta sredstva znači da će biti manje tih skupova stručnih, manje aktiva, manje svega ili je to jednostavno manje sredstava ukupno i za odlazak učitelja, stručnih suradnika i profesora, ako možete samo to pojasniti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospođa Glasovac.
Pa koliko je meni poznat način financiranja, znači ako je ovo na stavkama Agencije za odgoj i obrazovanje to bi značilo izmjene u planu stručnog usavršavanja i osposobljavanja godišnje predviđenom Planu Agencije za odgoj i obrazovanje što bi značilo da se tu nešto zapravo mijenja, smanjuje u organizaciji same agencije kad govorimo o stručnim skupovima. Kad govorimo o sudjelovanju na stručnim skupovima to na žalost država ne pokriva, da. To je nadležnost jedinica, odnosno osnivača, odnosno škola koje se dalje financiraju u tom dijelu iz osnivača što je vrlo često prepreka brojnim školama, brojnim zaposlenicima je i uz najbolju volju na žalost nisu u mogućnosti sudjelovati, osim ako to nije obvezno, ako država ne propisuje da se to mora a to znamo da im o tome vrlo često ovisi i njihovo napredovanje o tome. I tu je jedan sustav koji nije baš možda najsretnije reguliran. Mi ga nismo izmijenili, nismo se time uhvatili u koštac onako strukturno to izmijeniti, ali to je sigurno nešto s čime se, s čime ćemo se u budućnosti morati suočiti, morat ćemo to riješiti. Jer ako očekujemo od naših učitelja i nastavnika i to je potreba sustava zapravo da e oni kontinuirano stručno usavršavaju osposobljavaju, jer to je jedini ključ kvalitetnog sustava odgoja i obrazovanja, onda ćemo morati kao država preuzeti na sebe i veću odgovornost u financiranju tog istog hajmo reći, a sad se vi snađite kako god znate i umijete. A njima vrlo često županija ako govorim o srednjim školama nemaju odakle to financirati posredstvom škole i to je na žalost tužna istina. Ako želimo ovu kurikularnu reformu morat ćemo preuzeti taj financijski rizik i taj teret na sebe kao državu, inače ako to prepustimo ono znate naša je slava, vaša je je odgovornost to neće bit dobro. Ovo što se radilo i sa ovim Zakonom o braniteljima da se prebacuje recimo na jedinice … [[Govornica se ne razumije.]] to je nemoguće.
Hvala. I sad mislim da ćemo se vratiti fundamentalnoj ekonomiji. Gospodin Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice, zastupnici. Kako bih opisao proračun za ovu godinu i projekcije? To vam izgleda ovako. Pozove čača ženu i djecu i kaže za večerom ženo i djeco sljedeće godine nećete bit gladni i žedni, pa nećete bit ni bosi, ni goli ali vozit ćemo i dalje onaj stari auto. Nemoj slučajno da se netko razboli ili da mora popravljati zub, nećete moći svi studirati, a internet zaboravite Internet, a putovanja ni slučajno. Za dva dana kad se ponovno nađemo da mi svatko od vas kaže od ovog što sam rekao na čemu još možemo uštediti. Evo poštovane kolegice i kolege, dragi građani koji nas gledate to je priča o hrvatskom proračunu i ja neću ovdje govoriti o kućicama gdje netko nešto prebacuje u ovoj sirotinji koja je zahvatila Hrvatsku i svak se s tim nešto hvali. Ja ću koncepcijski govoriti o ovom problemu. Kao prvo brojke o javnom dugu nisu točne. Oko 14 milijardi kuna dugova trgovačkih društava u vlasništvu lokalne uprave i samouprave nije uključeno u javni dug. Na primjer Zagrebački holding je ostao. Oko 8 milijardi kuna manjka u zdravstvu nije uključeno, to na kraju završava u javnom dugu. Da ne govorim da podaci o rastu BDP-a nisu točni za to mi treba više vremena, a to nije ova prigoda. Prema tome, ni svi drugi podaci nisu točni. Zašto se desio porast prihoda u proračunu to je očito točno. Oni su došli prije svega iz područja turizma zahvaljujući turističkoj potrošnji i ovdje je rečeno da je samo u 7 mjesecu prihodi od PDV-a porasli za milijardu kuna. Je li to rezultat smišljene ekonomske politike ili … [[Govornik se ne razumije.]] ? Pa naravno da nije. Mi smo samo imali situaciju da zbog nesreće u drugim sjevernoafričkim zemljama, Bliskom istoku, zbog terorizma i ostalog imamo hvala Bogu da je tako, da su turisti dolazili, trošili i evo prihoda. No, skrećem pažnju na sljedeće. Skoro dvije trećine proračuna ili 60% puni se okvirno kako koje godine, puni se iz PDV-a. E sad se postavlja pitanje tko najviše sudjeluje u plaćanju PDV-a? Pa najviše sudjeluju siromašne skupine u društvu jer oni najviše troše. Tu su radnici, seljaci, penzioneri, a bogati slojevi oni ili malo troše u Hrvatskoj ili ih i naravno manje ih ima. S druge strane, bez obzira što se preko leđa ovih ugroženih puni državni proračun najviše Vlada kako je došla stalno izmišlja nove poreze ili poreze na poreze, pa jedne povlači da bi smislila bolji marketinški naziv da ih ponovno uvede i vrati kao što je porez na nekretnine. Ali da budem konkretan. Stavka kamata na javni dug je izuzetno važna i opasna. Evo konkretan primjer. Kunski dio javnog duga iznosi oko 160 milijardi kuna, to sam govorio već prije godinu dvije, ponovit ću. Prosječna kamatna stopa na taj kunski dio javnog duga je oko 5% što znači svake godine 8 milijardi kuna za kamate. Predlagao sam da se to refinancira i da se uštedi 4,8 milijardi kuna, a mi smo dobili izvještaj i ministar kaže uštedili smo 750 milijuna kuna. O.k. pozitivno, ali mogli ste još 4 milijarde uštediti. Ali ova Vlada nema snage da presiječe i da kaže nećemo više puniti blagajne banaka i svih onih kreditora koji su ulagali. Nema potrebe obrazlagati što bi se sve sa još 4 milijarde kuna da se uštedilo na kamatama na ovaj dio javnog duga kunski moglo isfinancirati, ali možete zamisliti što bi se sve moglo još platiti za 4 milijarde kuna. Evo sljedeći primjer su Hrvatske autoceste i one na kraju ulaze u javni dug. One su postale gutač javnog novca, proračunskog novca koji mi svi plaćamo. Malo prije je kolega Lalovac govorio, ja ne znam koji su u stvari podaci na kraju točni. Ako oni duguju 40 milijardi kuna, pa uzmimo da je prosječna kamatna stopa 5% znači oni godišnje moraju platiti 2 milijarde kuna samo na kamate. E sad pogledajte o čemu se radi. Kinezi su dali ponudu za izgradnju Pelješkog mosta za 2 milijarde 600 milijuna kuna. Da je ova Vlada samo HAC-ove dugove a ništa tu nisu napravili, moglo se uštedjeti za godinu i pol, pa ajmo reći za dvije samo na kamatama se isfinancira Pelješki most, a ovdje se na koljenima moli EU, kumi, oni kažu dajte napravite onda pa ćete onda itd., znači mogli smo to od kamata gospodo, napraviti. Što to govori? Da nam drugi vode politiku i da se ne želi smanjivati ovaj kancerogeni dio rashoda državnog proračuna, to su kamate bankama i drugim financijskim institucijama. Stranka Promijenimo Hrvatsku neće kritizerski nastupati prema ovom proračunu i projekcijama, projekcija za 2018., 2019., 2020. su projekcije, tu možete da ne kažem, napisati želje. Mi ćemo biti konstruktivni i vidite da argumentirano nastupamo, nudimo rješenja, tako ćemo i nastaviti. Oporba se može nametnuti ovoj Vladi samo nuđenjem rješenja, pri tome nije presudno ima li stranka u oporbi 30, 10 ili 2 zastupnika. Samo građani će prepoznati prava rješenja i ona koja su u njihovom interesu. Na ovaj način ovaj proračun, neću ulaziti u druge segmente, on nije niti pravedan, on nije razvojni jer već je rečeno da kapitalne investicije se smanjuju i prema tome mi imamo problem. Svaki onaj proračun i rast BDP-a koji se temelji samo na potrošnji, to može biti vrlo problematično i rizično. Investicije nam trebaju, investicija nema dovoljno a vidimo zbog čega. Još jedna stvar je ovdje vrlo važna. Prognozira se rast BDP-a 2,9, pa neko kaže nije nego 2,8, neki kažu optimistično 3%. A ja kažem, 3% rasta BDP-a je dovoljno samo da se servisiraju kamate, prema tome nema tu razvoja. Takva ekonomska politika je besperspektivna, mi imamo beskoncepcijsko stanje da neko to kaže. Ja znam, ne treba se nitko sekirati u ovom Saboru, da će ovaj proračun biti izglasan, ima dovoljno ruku jer je trgovina već obavljena, ali to nisu rješenja za Hrvatsku. ali nema veze, ova Vlada i ova politika spremna je iseliti sve iz Hrvatske samo da oni ostanu. Pa prema tome, ovakva ekonomska politika koja se godinama vodi na način da se samo koristi fiskalna politika, ona je neprihvatljiva, ona ne nudi nadu, onda ne nudi perspektivu za našu djecu da ostanu u Hrvatskoj. Ovo je politika siromašenja i raseljavanja. Ali što gospodo možemo napraviti? Rekao sam da ću nuditi rješenja. Vidite ponudio sam kako refinancirati velike kredite, dugove, kako milijarde uštedjeti, vidite, mi da smo refinancirali dugove, mi bi ove godine bili u suficitu za ove 4 milijarde što sam govorio ali ima još jedna stvar. Kada bi se transformirao drugi mirovinski stup, pa javne financije bi u Hrvatskoj bile znate koliko zdravije, ali vidim kada sam prije godinu i pol, dvije otvorio tu temu, bio sam doslovno izrešetan iz ovih režimskih medija, evo to i kolege potvrđuju, tada smo bili jedni drugima nasuprot. Ali danas mediji govore, propituju, sinoć gledam Otvoreno, to više nije tabu tema, meni je drago zbog toga. Znači ima smisla biti ovdje, nuditi rješenja. Ako se drugi mirovinski stup transformira na dobrovoljni način u prvi ili tko želi neka ostane u drugi, hrvatske javne financije će ozdraviti ali gledajte, to vam mogu napraviti samo novi ljudi, ne političke opcije koje su nas dovele u krizu jer one niti žele niti znaju, već dakle samo nove političke opcije i novi ljudi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Lalovca, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović, pa na samom početku ste rekli evo, možda je to drugim kolegama promaklo, kako se širi obuhvat, šta sve zapravo spada u dio javnih financija i dio javnog duga. Znači to je nekad bilo samo su se gledala ministarstva, gledala su se uglavnom zdravstvo, socijala, mirovinski sustav i prije nekoliko godina EUROSTAT je to proširio i kaže ne, ne više to nije, sad sav dio Hrvatskim cesta, Hrvatskih autocesta itd., i ovo ste jako dobro pogodili. Znači oni i rade na tome tako da nas to ne bi iznenadilo i drago mi je što ste to napomenuli, oni u to pokušavaju uključiti i komunalna poduzeća, vi ste samo jednoga spomenuli i sa svojim velikim dugom koji također će povećati udio javnog duga. Tu se postavlja pitanje da li će nam i neke ceste, kao što BINA cesta u Istri, Istarski ipsilon, znači da li će ga staviti u taj, mi znamo da smo čak jedna dio kada se financirala Zračna luka Zagreb također su prikazali jedan dio budući da je država samim tim ugovorom jamčila jedan dio tog prometa, tako da je danas kada govorimo o sferama javnog duga, svakako moramo voditi računa o njegovom obuhvatu jer danas se brojni zaigraju, potpisuju ugovore itd. ili nekakva poduzeća nisu pod nadzorom, a jedan dan dođu i lupe proračun i onda se postave pitanja na koji način rezati i na koji način upravljati javnim dugom. Ali i ovaj drugi dio što ste vrlo dobro pogodili je cijelo vrijeme ovdje naglasak na fiskalnoj politici. Evo vi ste danas prvi put otvorili pitanje monetarne politike i kad pitate guvernera on će samo reći da se cijela sfera rješavanja naših problema nalazi u fiskalnoj politici i da je njihova tu zadaća završena a kad se govori o monetarnoj politici, oni kažu da svoju zadaću završili ali čini mi se da ne nisu ni počeli od '90-ih godina.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Uvaženi kolega Lalovac, zaista je točno da na kraju kako god mi metodološki negdje nešto stavljali ili izuzimali kao što je primjer zdravstva evo vidite, bilo Ministarstvo financija pa u HNB-u. Ali ono i dalje curi. Prema tome 8 milijardi pa samo jednoj nenormalnoj državi to pokazuje da to nije država razumijete. Kada netko ne zna koliko će zdravstvo završiti godinu onda vidite da je to država gdje curi na sve strane. I sad, nitko ne spominje ovih 8 milijardi kako će se zatvoriti. Ali ono što je bitno i što treba dakle naglasiti, vi ste to podcrtali. Monetarna politika se uopće ne koristi, koristi se samo fiskalna politika. Zašto? Pa zato što tamo ne smiju dirati ništa, nitko ne propituje način njenog rada HNB-a. A s druge strane od tamo dolaze savjeti, pazite, tamo se ne možete miješati a od tamo se možete miješati u poslove što treba raditi Vlada, premijer, predsjednica itd.. Zašto je to tako? Pa nije to samo nešto što se dešava u Hrvatskoj. To se dešava u čitavoj Europi i razvijenom dijelu svijeta jer je kapital, ajmo tako reći, financijski kapital je preuzeo političku vlast. To se nikada ne može i nije dešavalo i zato imamo problema. Mora biti obrnuto da predstavnici naroda, dakle politička vlast mi, da kontroliramo procese, odnosno da mi budemo onaj najviši oblik vlasti. I na kraju problem je nastao zbog toga što kažem potiče upravo od financija ili kapitala. Prema tome, sloboda pripada narodu a ne kapitalu.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Marka Vešligaja. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi ministre. Evo danas na kraju ovoga dana, na kraju ove rasprave objedinjene koja se odnosi na proračun javio sam se zapravo za pojedinačnu raspravu da velim nekakvo svoje viđenje, ja ću se naravno osvrnuti na ono o čemu uvijek pričam a to je aspekt državnog proračuna koji se odnosi na lokalnu samoupravu, zapravo utjecaj koji je imalo. Naravno proračun kao dokument je uvijek vrlo kompleksan za donošenje, uvijek je nešto za što možete biti ili nešto gdje možete biti protiv. Mi smo u situaciji da nam ekonomija ipak dijelom raste zbog internih i eksternih razloga, po mojem mišljenju isto su više eksterni što je danas također spomenuto u više navrata ovdje, ali dobro to su nekakve stvari koje možemo gledati na ovaj ili na onaj način. Što se tiče evo lokalne samouprave, govorim o ovoj 2017. godini makar znam da će možda biti i kasnije kroz replike spomenut i novi Zakon za 2018. godinu. Ali lokalna samouprava je zapravo u 2017. godini zamrznuta na onoj razini na kakvoj je bila u 2016. godini. Dakle mi smo donijeli ovdje odluke kroz onu poreznu reformu, kroz novi proračun smo ih proveli, ukinuli smo porez na tvrtku, dakle tu je lokalna samouprava izgubila nekih 130 milijuna kuna. I također znate da je zapravo podizanjem ovih poreznih stopa, podizanjem, smanjenjem poreznih stopa i podizanjem neoporezivoga djela dohotka također lokalna samouprava izgubila određena sredstva koja su istina kompenzirana. Međutim od ovoga gospodarskog rasta kojega smo imali u 2017. godini nažalost lokalna samouprava, još jedanput ponavljam govorim od 2017. godini nije imala nikakve koristi. To su činjenice. Možemo sada raspravljati o tome šta će biti do godine. Ako usvojimo naravno novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave a vjerojatno hoćemo ali o tome ćemo raspravljati kada donosimo novi proračun ili kroz godinu dana kada ćemo opet pričati o rebalansu. Druga stvar koju bih htio spomenuti, koja smatram da je dobra, svakako je ovo povećanje znači za elementarne nepogode sa 20 milijuna kuna na 100 milijuna kuna, nešto slično sa kolegom Sinišom Hajdaš-Dončićem sam predlagao i kod samoga donošenja državnoga proračuna a onda to nije usvojeno kroz amandman. Ali ovaj iznos je zapravo premali, ovaj iznos je premali. Moramo biti svjesni toga da su elementarne nepogode sve češće, da ih nećemo moći zapravo financirati u potpunosti, niti s ovih 100 milijuna kuna ne rješavamo gotovo ništa jer procijenjene štete su sada na 3 milijarde kuna, one zadnje zapravo nismo još niti imali konačne podatke. Ali dobro, ovo se može reći da je nekakav napredak. Nadam se da ćete razmisliti također i o nekakvom mijenjanju modela na koji ćemo u budućnosti nadoknađivati. Prvenstveno ja se sada, s obzirom da dolazim iz sjevernog djela Hrvatske gdje nisu bile ove godine, nismo srećom imali i obično nemamo požare, poplave i takve stvari ali imamo naravno elementarne nepogode koje se odnose na poljoprivredne usjeve gdje su malo drukčije stvari gdje se treba ja mislim trenutno model da se ipak sufinancira to dijelom i to treba osigurati u državnome proračunu. I treća stvar na koju ću se osvrnuti to su naravno, ova stvar koja se odnosi oko EU fondova gdje vidimo evidentno da smo zakazali. Nismo napravili onaj jedan ključni iskorak da povlačimo veća sredstva iz EU fondova. HDZ je evo već 2 godine u nekakvim kombinacijama na vlasti i nemamo onoga pravoga iskoraka. To se naravno reflektira na lokalnu samoupravu jer s ovim prihodima i s ovim s kojima sada raspolažemo i sa prihodima s kojima ćemo raspolagati do godine ili za 2, 3 godine, mi nećemo moći zapravo napraviti onaj jedan razvojni iskorak kakvoga bi trebali napraviti na lokalnom nivou bez tih sredstava koja su u EU fondovima. Mi ih još uvijek nemamo, još uvijek vidite da rebalansiramo sada i smanjujemo to za više od milijardu kuna. Dakle imate situaciju da imate program ruralnog razvoja pa onda čekate natječaj koji ste recimo prijavili u 11. mjesecu prošle godine, nemate još uvijek rezultata. Ima još puno takvih primjera, neću ih nabrojiti. Recimo ovaj konkretan natječaj se odnosi na natječaj za asfaltiranje nerazvrstanih cesta. Pa kome treba godinu dana da ocijeni kome će dati za neku nerazvrstanu cestu za dva, tri kilometra za asfaltiranje. Mislim da je to jedan apsurd, onda se na taj način planiraju proračuni lokalnih jedinica, pa imate neke kolege koji planiraju proračun pa napuhne proračun pa ga onda mora smanjivati za 100% ispadamo manji itd. Evo ja sam se ukratko osvrnuo na ovo što smatram da je važno, da je bitno sa aspekta nekakvoga lokalnoga pa ako hoćete i regionalnoga jer tamo sam čelnik, tamo živim i da te probleme mislim da najbolje poznajem. Nisam podržao proračun kada se donosio, neću niti podržati ovaj rebalans proračuna. Vjerujem da će ipak za lokalnu samoupravu u idućoj godini biti nešto bolje, sredstva se povećavaju to je istina, ono što nije dobro da sve svodimo na porez na dohodak, a vidimo da nam nažalost prihodi i kroz ovaj polugodišnji izvještaj o izvršenju proračuna da nam prihodi od poreza na dohodak padaju. Vjerojatno će i u budućnosti padati jer država uvijek na neki način intervenira u porez na dohodak, nastoji povećati nadnice građanima, a s druge strane to je jedini ključni prihod od jedinica lokalne samouprave i one će tu opet gubiti. Dugoročno opet ne rješavamo niti s ovim novim zakonom, otišao sam malo van teme, niti s ovim novim zakonom nažalost ne rješavamo dugoročno financiranje jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Alena Preleca. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega VEšligaj, pa evo vi i ja smo ljudi koji vode jedinicu lokalne samouprave pa bi htio konkretno pitati, a stalno govorimo o tome da su fondovi nam dostupni, da je velika iskoristivost fondova. Kakvo je vaše mišljenje, da li su se te procedure oko dobivanja sredstava iz europskih fondova u zadnje vrijeme smanjile, kako stalno kritiziramo da je to danas puno dostupnije nego je ikad prije bilo, da li je vaše mišljenje da je apsorpcija samih sredstava sada puno veća nego bila prije? I još jedno pitanje, kao čelnik čelnika pitam, mi ovdje u Hrvatskom saboru nismo donijeli još Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, a već smo u obvezi kao jedinica lokalne samouprave da radimo proračun za 2018. godinu. Evo moje bi bilo pitanje kako vi rješavate to na svojo lokalnoj razini, a znamo da evo ovisimo o ovom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave, a još uvijek nismo na čisto na koji način proračun formirati i velim kak vi to radite i da li je to nešto što moramo zajednički prebroditi? Hvala.
Hvala kolege Prelec na pitanju. Mislim da sam kroz raspravu spomenuo koliko su te procedure kompleksne i zamršene. Evo ministar poljoprivrede je jučer na Aktualnom satu rekao da će se nastojati mijenjati pravilnici i da će ići to sve puno brže. Ja se nadam da će biti tako, ja se stvarno nadam da će biti tako i da nećemo recimo više za mjeru 7.2. koja se odnosi ponavljam na asfaltiranje nerazvrstanih cesta trebati čekati duže od godinu dana na objavu natječaja, da li ste dobili sredstva ili ne. A nakon toga imate cijelu proceduru, treba provesti javnu nabavu, trebaju biti nekakvi pogodni vremenski uvjeti pa vam to dođe na nekakve dvije godine da vi uopće realizirate i poasfaltirate ta dva kilometra ceste. Ovo što ste spomenuli također je točno, mi još uvijek nismo usvojili Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave do 15.11. trebao bi se predati prijedlog proračuna predsjedniku općinskog ili gradskog vijeća, dakle još uvijek ga nemamo, čekamo drugo čitanje ja se nadam da će doć. Ono što također smatram da je loše što donosimo taj zakon bez novoga Zakona o regionalnom razvoju i bez novog Indeksa razvijenosti jel ta dva zakona su izuzetno povezana jer je intencija novoga zakona je koliko smo imali prilike vidjeti kroz prvo čitanje jest da se ta nekakva regionalna komponenta koja je postojala do sada u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave više ne provodi kroz novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Dakle opet neće lokalne jedinice znat točno sa čime raspolažu u 2018. godini, a opet još jedanput ponavljam taj problem, sve smo sada sveli na kompletno financiranje jedinica lokalne samouprave smo … porez na dohodak što smatram da dugoročno nije dobro. On će sada u jednom dijelu iznivelirati te prihode i dovesti čak do određene jednakosti, međutim u budućnosti ti prihodi će se smanjivati i opet ćemo imati problem kako riješiti financiranje jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvaženi ministre Marić. Opet smo se našli u ajmo reći nisu baš sitni sati, ali je sabornica opet više prazna nego puna, a tema je i dalje ista, a to je način financiranja državnog proračuna i samim time njegovog provođenja odnosno izvršenja. Vaš model kojeg vi tek provodite, a niste njegov tvorac svodi se na u suštini beskonačno zaduživanje, prebijanjem dugova uzimanjem novih dugova itd., itd., što se u jednom žargonu može nazvati dug na dug, kamata na kamatu. I kroz taj proces zaduživanja uvijek ide i onaj drugi proces, vi znate sami koji je to, rasprodaja imovine. Znači ne može država se beskonačno zaduživati, a sačuvati imovinu koju ima ili bolje rečeno socijalna prava svojih građana ili ne uvoditi neke namete koje kreditori traže itd., itd. E sada, kakav izbor je pred nama? Pa izbor je da podržimo tu politiku ili ne podržimo. Vi ste profesionalac radite za plaću kao i mi, samo što vaš poslodavac od vas traži i očekuje da vodite neku vrstu dvojnog knjigovodstva gdje rashode za kredite ne knjižite u troškove. Znači državni proračun funkcionira na način da 45 milijardi kuna kredita koje država mora vratiti, oni se ne vode kroz proračunske rashode već je napravljana ona tzv. posebna knjiga to se zove račun financiranja i onda vi te obveze za kredite iz naknada zaduženja da se ti krediti vrate vodite u jednoj zasebnoj knjizi. Slično knjigovodstvo imao je i vaš dojučerašnji poslodavac gospodin londonski građanin Ivica Todorić. Ivica Todorić je isto tak zapravo prikrivao stvarno stanje duga i uvjeravao sve da je u plusu. Ono što vi danas radite, odnosno vaša funkcija od vašeg izbora kao ministra financija je u suštini da negativne poslovne pokazatelje prikazujete kao pozitivne i čak da idete korak dalje, da tvrdite da ima čak i višak u proračunu, iako viška ima, da suficita ima, pa logično ne bi se država zaduživala. Koji bi bio smisao zašto država koja ima višak novca diže kredite, nema logike, odnosno ima logike ako se shvati da zapravo nema viška, nego samo manjak koji se broji u silnim milijardama kao i u slučaju vašeg prethodnog gazde hajmo tako reći Ivice Todorića. I Ivica Todorić svojedobno je rekao da on ima takve stručnjake oko sebe u Agrokoru, da bi mogao 20 premijera hrvatskih dati. I vi ste zamalo postali jedan od njih. Vas su nudili kao kandidata za premijer. I sjećam se mog kolege Sinčića su pitali gospodine Sinčić biste li vi podržali Todorićevog menadžera kao premijera Vlade. I mi smo već tada znali kakav model Todorić vodi i zgražali smo se nad njim i gnušali. Međutim, naravno kao što pretpostavljate vi ste za to sve saznali tek nedavno. Zamislite koji paradoks! Vi ste do početka ove godine mislili da je u Agrokoru sve o.k., da firma ide super. I vi zapravo kad ste vi čuli u medijima da nešto ne štima, to je vama bio prvi glas. Vi ste rekli, gospodine Škibola pa je li to moguće da stvarno nešto ne valja. Evo sad sam pročitao hajmo reći slikovito da imaju problema sa likvidnošću itd. I to je ono što se zove operativni plan za one mjenice regresne itd. koji se urušio i da ja ne nabrajam dalje. Uglavnom, ono što vi od nas tražite da vam vjerujemo da imamo povjerenje u vas. Međutim, kako gospodine Marić da vam vjerujemo, kako da imamo povjerenja u vas poslije svega? Ima ona izreka da je najteže bit čovjek prije svega, a mi kažemo kako da vam vjerujemo poslije svega. Jednostavno Plenković vam vjeruje, ali pitanje je koliko vam on zapravo vjeruje. A možda vi međusobno pričate iskreno, a sa nama, dobro pričate i sa mnom iskreno kad smo u četiri oka i ja sa vama. Ali za javnost sluša nešto, što hajmo reći javnosti treba čuti. A nećemo javnosti reći ono što ne bi trebali čuti, da. I u tom svijetu gdje se javnosti govori ono što bi ona trebala čuti, javnost je zapravo, odnosno nije ona uvjerena, ona se pokušava uvjeriti da je sve u redu. Kao recimo do jučer ste govorili da je sa Agrokorom sve u redu, govorio je kolega Grčić da čak ne bi trebalo loše vijesti niti širiti. On je čak išao u sferu praznovjerja. On je rekao ako se loše stvari govore, a onda bi mogle stvari krenuti po zlu. To je ona Louise Hay. Jel' je? Moć pozitivnog razmišljanja misli pozitivno i pozitivne stvari će se događati. To je politika bila Branka Grčića. Vjerojatno ste i vi mislili ako razmišljam pozitivno, trebalo bi sve bit pozitivno. Međutim, kad-tad teret neotplativog duga se strovali na neku firmu ili na neku državu i tada kreće tarapana. Tada se pokušava prstom uprijeti na krivca itd. Međutim, ja vam mogu jednu stvar reći. Koliko god svi vikali na vas mogu vas kao čovjeka sa ljudske strane mogu reći da ste korektan. Kažem s ljudske, u četiri oka, u četiri oka ste iskreni bili prema meni, sve ste mi nacrtali kako stvari stoje i bili ste prema meni korektni. I ja razumijem da vi imate posao koji imate kao što ja imam posao koji imate samo što je igrom slučaja naš posao dijametralno suprotan. Znači vi morate uvjerit građane u to da je sve u redu, a moja zadaća je hajmo reći sa strane opozicije reći da nije u redu. Međutim, pitanje je suštinsko tko je od nas dvojice u pravu. I naravno vi imate dovoljan broj zastupnika koji će dići ruke. To su oni kako sam rekao poltroni koji će pljeskat Plenkoviću kao i ono mjesec dana ranije Karamarku. Možda će za koji dan vama pljeskati, nikad ne znate. Ali vam hoću reći ti ljudi koji će glasati za tu politiku koju vi provodite, oni zapravo sami u nju ne vjeruju i oni to rade svaki iz prizemnih razloga ne zato jer oni stvarno vjeruju da je ova proračunska, odnosno monetarna politika ispravna. Međutim, u ovom svijetu krupnog biznisa hajmo tako reći, mi smo svi prijatelju Mariću potrošna roba. A i naša država je potrošna roba i mi svi skupa. Možete vi to zamisliti? Jedino što je cilj kreditora je da se ova politika nastavi. I ta politika kad-tad mora doći do sloma. Vi ste bili uvjereni kad ste radili za gazdu, a vi ste razmišljali ma znate što, vi se razmišljali ovako ha koliko traje, traje. Tako je i Todorić razmišljao. Koliko ide ide, pa kad više ne ide a šta onda? Bit će šta bude. I to je taj način razmišljanja koji smo mi u Živom zidu odbacili. Mi smo rekli ne može se razmišljati ide dokle ide, nego danas treba tražit koji je održiv model, koji ekonomski model našu zemlju, naš proračun kako god može izvest na pravi put. I ja kad bi vas pitao vjerujete li da ovaj proračun ili ovaj ekonomski model koji se u Hrvatskoj provodi da će nas odvest u bolju budućnost. Ja ne sumnjam koji je vaš odgovor. Naravno da može. Jel' tako? Međutim, velika većina građana vidi da bez obzira koliko dugo se on provodio, a da ipak ne može. I tu je onaj sukob ratio, znači razum i hajmo reći emocije. Znači emocije vam govore ovo će uspjeti, sve je u redu, a opet … [[Govornik se ne razumije.]] vam govori, a možda ipak nije sve u redu. I na kraju dana, na kraju dana će se podvući crta. I isti oni mediji koji vas sada uzdižu, koji govore vidite kakav je Marić stručnjak, vidite kako Marić to dobro radi itd. koji vas pitaju za intervju. S Sutra će možda ko za gazdu govoriti, evo vidite kakav je to bio kriminalac i zamislite vi onaj cirkus, on trči. Jeste gledali ono kad trči? Od kamera, ste vidjeli to? Pa to je vaš šef bio čovječe Božji. On vam je bio poslodavac. I zamislite kad je vaša jedina, odnosno, ajmo reć glavna referenca iskustava s tim poslodavcem. I kako mi možemo znati da sutra kad netko bude tražio da mi vratimo te novce, za koje ste nas vi zadužili, da vi nećete možda na isti način iz ove sabornice ili od kuda već pobjeći. Kako? Nikako, možemo se samo nadati najboljem, ali i naravno pripremiti za najgore, jer u ovoj politici, taj crni scenarij je vrlo, vrlo, nažalost izvjestan.
Hvala lijepo. Evo sad ćete imati prigodu ponovno čuti uvaženog zastupnika Pernara, ovaj puta završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, ovo je jedinstvena prilika da vam se obratim, zato jer većina naših građana nema tu priliku. Većina nema. Nas 151 imamo. I vidite, uvaženi ministre, cijelo vrijeme u ovoj sabornici, znate što se pokušava? Pokušava se prikazati politički neki sukob, kao sukob između ličnosti. Tipa hoće li biti netko ili netko drugi. Ajmo reći kao da je na osobnoj razini. Međutim, stvarni sukob, dame i gospodo u našoj zemlji uopće nije lične naravni, osobno. On je duboko ideološko naravi i on je vezanu uz to je li uloga novca razmjena dobara ili stvaranje duga. I kompletan politička elita i HDZ-a i SDP-a i svih tih stranaka koje surađuju s njima ili su surađivale, zapravo ne dovodi u pitanje tu dužničku doktrinu. Tu dogmu koja nas vodi u propast. A jedan od onih koji je rekao da nas vodi u propast je Slavko Kulić i on je objasnio na koji način. On je rekao, mi smo ušli u dužničku bob stazu. Koja misao bob staza. Ako ste ikada gledali, a ja znam, pretpostavljam da jeste, gledao sam i ja, u bobu, nema izlaska iz one staze, jednom kad kreneš dolje. Odnosno, jedini izlaz je kad izletiš iz nje. Teško je na neki drugi način izaći, što će reći sljedeće, da iz ovog ekonomskog modela kojeg mi provodimo, kaže Slavko Kulić, kažu drugi poznati ekonomisti, slom je jedini izlaz. I cijela zemlja ide ka slomu, međutim, znate na koga me podsjećate vi kolege u Saboru? Podsjećate me na onu ekipu što ide u 3D kinu, pa imaju one naočale koje prikazuju sliku drugačijom nego ona je kad bi bili bez tih naočala. I ja zamišljam, kako vi svi imate ružičaste naočale i kako uvjeravate jedni druge i javnost, da će provođenjem ove politike sve završiti pozitivno. Kao što sam rekao … [[Govornik se ne razumije.]] moć pozitivnog razmišljanja. Međutim, ha gospodine Marić, znam da bi rado s nekim drugim razgovarali, ali evo još 5 minuta ako može. E hvala, ispričavam se. Eto, vi razmišljate pozitivno, ali nažalost, stvari koje se događaju imaju negativan predznak. I sjećam se kad je Kolinda govorila da ne bi trebali gledati crno i negativno. Se sjećate i kod vas toga. Rekla je da bi trebalo pozitivno gledati. Međutim, čak je i ona ajmo reći, progledala, jel to iskreno ili nije, ali je i ona rekla, ovo je jedna luda priča. I ono što je zanimljivo rekla je ne smanjuje se broj nezaposlenih, zato jer raste broj zaposlenih, nego zato jer ljudi napuštaju zemlju. Znači, mi smo slikovito rečeno u jednom Titaniku, Titanik tone i sad ja sam jedan od onih koji ljudima govore, ajmo rupe sanirati, ajmo riješiti čamce za spašavanje a svi drugi me uvjeravaju ne, biti će sve super. Netko će reći, idem ja kuhati večeru, drugi će reći idem u kotlovnicu, neki će možda svirati. Neki će možda reći gle, idem se pomaziti sa ženom, imamo vremena. Međutim, situacija je vrlo crna, vremena za zabavu i igru nemamo. Vrijeme nam je isteklo i ako jako brzo ne napravimo neke odlučujuće poteze u vidu promjene monetarne politike, propasti ćemo svi kupa i nažalost, tek tada ćemo shvatiti koliko je ova cijela situacija otišla van kontrole. Međutim, ima jedna moć u zabludi, a to je sve dok se zabluda ne otkrije, ljudi u nju vjeruju. To je oni famozni … [[Govornik se ne razumije.]] kaže se izreka, svijet voli biti prevaren. I kao što je svijet htio biti prevaren s Todorićem, vašim prijašnjem poslodavcem, koji su svi poput onoga carevog novog ruha, odnosno, poput cara hvalili, tako danas hvale svi mediji Plenkovića i moja iskrena želja gospodine Marić, da ćete jednog dana biti slobodan čovjek i da ćete moći reći ono što mislite, bez straha za svoju egzistenciju. Hvala.
Hvala lijepo. Glavnom da nam ipak ne špricaju i ne drmaju stolice ko u onom kinu. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti uvaženi ministar Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo, ja ću se samo završno zahvaliti na ovoj raspravi današnjoj, čestitati svima vama koji ste izdržali današnji dan nakon jučerašnjeg dosta dugog. Vjerujem da vas i sutra čeka također takav. Rasprava na neki način je apostrofirala stvari o kojima smo i već razgovarali i ja sam i uvodno o tome govorio. Dakle, s jedne strane sigurno da imamo i prepoznati su pozitivni trendovi javnih financija i u smislu deficita i smanjivanja duga ali također su apostrofirane određeni elementi na kojima treba poraditi i koji će sigurno i u godinama koje slijede svi skupa učiniti da budu bolji, bilo da govorimo o zdravstvenom sustavu, bilo da govorimo o apsorpciji europskih sredstva ili nekim trećim. Ali evo na kraju, još jedanput, zahvala na svim komentarima i sugestijama i vidjet ćemo uskoro naravno kod prijedloga proračuna za slijedeću godinu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. S time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, mi nećemo danas raspravljati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, prvo čitanje, budući da ima veliki broj prijavljenih za diskusiju i to bi se oteglo do kasno u noći a tema je daleko prevažna da bismo tek tako ju stavili, pa ćemo o njoj drugo tjedan raspravljati. Vidjet ćemo se ponovno sutra, nastavit ćemo u 9 i 30 i točka će biti Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Vladi RH a nakon toga biti će glasovanje o svim do sada odrađenim točkama uključujući i tu točku koju ćemo sutra odraditi. Hvala vam lijepo i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 18,00 SATI.
Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2017. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine, predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na donošenje Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, 36 suzdržanih i 19 protiv donesen polugodišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2017. godine. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru da donese, sada imamo još šest odluka moramo ih pojedinačno glasovati. 1. Odluka o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 35 suzdržanih, 17 protiv donesena odluka. 2. Odluka o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 35 suzdržanih, 17 protiv donesena odluka. 3. Odluka o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je i ova odluka donesena većinom glasova, 81 za, 35 suzdržanih i 17 protiv. 4. Odluka o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 33 suzdržana i 13 protiv donesena i ova odluka. 5. Odluka o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 81 glasom za, 37 suzdržanih i 10 protiv donesena i ova Odluka. 6. Odluka o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 81 glasom za, 31 suzdržan, 20 protiv, dakle većinom glasova donesena i ova odluka. Sukladno članku 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i članka 16.-og stavka 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti, Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru donošenje: - Polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 40 suzdržanih, 7 protiv donesen Polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2017. godine.