Dame i gospodo delegati, uvaženi gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 15. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i ministri Savjeta ministara BiH, predstavnici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Centralne izborne komisije BiH, Kancelarije za reviziju institucija BiH, Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, sve koji su prisutni srdačno pozdravljam. Sjednici prisustvuje 14 delegata – 5 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 4 iz reda hrvatskog naroda(?), uz moje objašnjenje da je Lazar Prodanović, delegat iz reda srpskog naroda najavio kašnjenje i dakle doći će na ovo zasjedanje Doma naroda. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam vas da su vam zajedno sa pozivom za 15. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 15. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnog sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Denis Bećirović za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Zorana Tegeltiju; delegatkinja Marina Pendeš za ministra bezbjednosti BiH, gospodina Selmu Cikotića; delegatkinja Lidija Bradara za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Stašu Košarca i delegat Bariša Čolak za ministra pravde BiH, gospodina Josipa Grubešu. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi postavljanje usmenih delegatskih pitanja. Riječ dajem gospodinu Denisu Bećiroviću, izvolite. 2
Dame i gospodo smatram da Vijeće ministara BiH ima obavezu da i ono takođe informira svjedoke, odnosno garante Dejtonskog mirovnog sporazuma o skandaloznom veličanju i nagrađivanju presuđenih ratnih zločinaca, što je učinjeno u Skupštini bh. entiteta RS. To posebno napominjem zbog toga zato što su suštinske odredbe Općeg okvirnog sporazuma za mir izgradnja demokratije, povratak povjerenja, izgradnja pravne države i kažnjavanje ratnih zločinaca. Odlikovanje zločinaca u Skupštini bh. entiteta RS je prvorazredni skandal za cijelu Evropu, Ujedinjene nacije i za cijeli svijet. Zamislite gdje bi Evropa danas bila i EU da je odlikovala presuđene ratne zločince iz Ninberga. Zbog budućnosti cijele Evrope i svijeta mislim da moramo uputiti jasnu poruku da se zločinci ni iz Ninberga, ni iz Haga ne smiju nikada nagrađivati i odlikovati. Vidite ratni zločinci iz Drugog svjetskog rata, primjera radi, Hajnrih Himler i Alfred Rozenberg su zagovarali zločinačku politiku o tome da postoje superiorni narodi, da postoje više i niže rase i da postoje kvarni narodi. Pravosnažno presuđena ratna zločinka, primjera radi, Biljana Plavšić, je također zagovarala politiku da postoji jedan superioran narod u BiH i da postoje neki koji su kvarni narodi. Postavlja se pitanje – kako se takvi ljudi mogu odlikovati? Pazite, te rasističke, najvulgarnije rasističke teorije Himlera Rozenberga i Plavšićke ne smiju nikada biti odlikovane, pa to treba uvijek da izrazimo u vezi s tim osudu i zgražavanje. Zato ja danas javno u državnom parlamentu i pitam, ali i upućujem poruku, prije svega, Miloradu Dodiku, on je tamo glavni nalogodavac – da li je svjestan kakva je to civilizacijska sramota?
Imate za, vrijeme je isteko, ovo nije minut poruka nego pitanja, molim Vas završite pitanje.
Obrazloženje s pitanjima.
Molim Vas, završite s pitanjem, probili ste rok.
Dakle, u pitanju su pravosnažno presuđeni ratni zločinci u skladu s presudama Međunarodnog suda pravde, a pri tome moramo imati u vidu i presude Međunarodnog suda pravde. Nedopustivo je da se takvi ljudi odlikuju, to su pravosnažno presuđeni ratni zločinci, zato ja javno pitam i prmijera državne vlade – šta je Vijeće ministara BiH u vezi s tim učinilo i da li je informiralo svjedoke, odnosno garante Dejtonskog mirovnog sporazuma u vezi s tim, prije svega SAD i Evropsku uniju?
Predsjedavajući, gospodin Zoran Tegeltija, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, gospodo delegati i kolege ministri, predstavnici medija, želim da vas pozdravim na početku današnje sjednice Doma naroda i pokušam da dam ovaj odgovor, koji je jako neprecizan i nejasan i u svojoj suštini. Ali ... na osnovu onoga što se 3 moglo vidjeti iz pitanja, više iz ovoga što je bilo komentara, da kažem da garanti Dejtonskog mirovnog sporazuma su velike zemlje, koje su jako dobro informisane i svim događajima u svijetu, a ne samo u BiH, oni ne trebaju nekoga ko bi im posebno nešto o tome informisao. Takođe, jasno je da ovaj Savjet ministara nije informisao bilo koga izvan BiH o odlukama bilo koje skupštine u BiH, bilo da se to radi o odluci Narodne skupštine Republike Srpske, Parlamenta Federacije, kantonalnih, odnosno županijskih vlada, lokalne zajednice itd. Smatramo da sva pitanja u BiH, sve odluke naših nadležnih tijela trebaju da se donose i o njima razgovara u BiH. Pitanje koje sam ja dobio nije jasno o kojima se odlukama Narodne skupštine Republike Srpske radi, iz kog vremenskog perioda, ali je sasvim jasno da iz ovih komentara, čini mi se da se odnosi na neke odluke koje sada, te odluke u fokus stavio visoki predstavnik nakon mnogo, mnogo godina. Ako ste mislili na te odluke onda je sasvim sigurno da su te odluke donesene davno prije izbora ovog Savjeta ministara i da mi o njima nismo ni mogli da se izjašnjavamo. Prema tome, smatram da sve odluke koje donose naši parlamenti trebaju biti predmet razmatranja u BiH, a ne izvan BiH. I na kraju ne bih komentarisao, nije ni mjesto, ... želim da komentarišem Vaše stavove o odlukama nadležnih tijela poput odluke Narodne skupštine Republike Srpske i stavova o pojedincima i ljudima koji nisu ni u prilici ni Vama, ni meni da odgovore šta misle. I na kraju radi javnosti, odluka svakog parlamenta u BiH, uključujući i ovog Doma, je dostupan javnosti i svi su se mogli upoznati sa tim odlukama i donijeti stavove o tim odlukama. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zoranu Tegeltiji. Da li je delegat zadovoljan dobijenim odgovorom?
Naravno da nisam i evo ovdje gospodine Tegeltija dokaza da Vam je vrlo jasno i precizno postavljeno pitanje i znate i Vi da se to odnosi na 2016. i na skandalozno nagrađivanje presuđenih ratnih zločinaca Karadžića, Krajišnika, Plavšićke itd. Sve je, dakle, jasno i Vijeće ministara BiH treba da ima jasan stav u vezi s tim, jer čak i ratna zločinka Biljana Plavšić je priznala na sudu svoju odgovornost. Ne možemo graditi budućnost i ne šaljemo dobru poruku mladim generacijama ako se odlikuju ratni zločinci, pa na šta će se djeca ugledati i šta će željeti da postanu ako vide da se odlikuju ratni zločinci. Ljudi to je civilizacijska razdjelnica, vi koji dolazite iz tog entiteta utičite malo na te ljude
Upozoravam, probijeno je vrijeme, kolega Bećiroviću.
da ne rade to što rade, a naravno da ovo moje pitanje ima i posebnu poruku prema međunarodnoj zajednici. Poruka prema međunarodnoj zajednici je jasna, očigledno je bez obzira na sve napore, da je izgleda potpuno nemoguća misija demokratizirati bh.entitet RS, jer ako čelnici tog entiteta 4
Ja Vas, molim
svoje izvorište i inspiraciju nalaze u ratnim zločincima
/nije uključen mikrofon/
pa o čemu mi ovdje
....molim da sjednete, riječ dajem Marini Pendeš, Marini Pendeš. Gospođo Pendeš, izvolite postavite pitanje.
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas da sjednete, riječ ima kolegica Marina Pendeš i vodite računa inače o vremenu i vodite računa da postavljanje pitanja i prozivanje nije jedno te isto, možete biti zadovoljni ili nezadovoljni odgovorom, a sve drugo je, dozvolite da vodim sjednicu. Izvolite kolegice Pendeš.
Uvaženi članovi Kolegija, poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja sam postavila pitanje ministru sigurnosti, nisam sigurna da ovdje ima netko da mi da odgovor u ime Mnistarstva sigurnosti, a pitanje se odnosi – Da li raspolaže informacijom je li grupa talijanskih europarlamentaraca imala zvanični poziv od neke državne institucije za posjetu Unsko-sanskom kantonu, ilegalnim migrantima, i jesu li prešli našu državnu granicu koristeći diplomatske putovnice? Zbog čega postavljam to pitanje. Ozbirom da se radi o grupi europarlamentaraca smatram da su sigurno upućeni da postoji i određeni diplomatski kodeks, Kodeks ponašanja, a obzirom da Kolegij oba doma Parlamentarne skupštine nema tu informaciju, niti je uputio poziv, niti smo imali predviđen sastanak, za mene smatram da je to neprimjereno, evo i upozoravam institucije koje trebaju voditi računa o dignitetu i državnog parlamenta, ali isto tako i Ministarstvo vanjskih poslova, da nam se ne dešava da se može granica prelazit. Imamo problema s ilegalnim migrantima, ilegalnim migrantima koji dolaze iz EU, mislim na Grčku kao državu koja je članica EU i mislim da je bio red da ti europarlamentarci posjete Parlament BiH, da li je Zastupnički dom ili Dom naroda i da razgovaramo o migrantskoj krizi, a smatram ovo je, ovaj njihov potez neprimjerenim.... [[nije uključen mikrofon]] očekujem da mi u pismenoj formi .... 5
Hvala Vam lijepo. Ministar nije prisutan, imamo obećanje da ćete dobiti odgovor u pisanoj formi od gospodina ministra, koji je spriječen da prisustvuje ovom dijelu sjednice. Riječ dajem, delegatkinji Lidiji Bradari. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi dopredsjedavajući, članovi Vijeća ministara ovdje nazočni, drage kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam. Također, koliko ja vidim da resorni ministar nije nazočan, pa ću ja postaviti pitanje i očekujem da mi se pisemno odgovori, a možda može to i predsjedavajući Vijeća ministara. Poznato nam je da se BiH jasno opredijelila za preuzimanje pravne tekovine EU u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, jasno nam je da s tim u vezi potrebno dostići određenu razinu standarda kvalitete i sigurnosti hrane za nesmetanu trgovinu poljoprivrednim proizvodima i izvoz svih roba životinjskog porijekla na tržištu EU. U ovoj obasti diferencirano je prioritetno područje za sprovođenje reformi, a to je zakonodavstvo i to usvajanje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o hrani, Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o veterinarstvu, Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH, Zakona o vinu, unapređenje zakonskog okvira za jačanje i razvoj organske proizvodnje u BiH. U vašem Godišnjem izvješću iz 2020. iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za BiH po pitanju donošenja novog Zakona o vinu, Zakona o organskoj proizvodnji u izvještajnom periodu prethodnom nije bilo nikakvog značajnog napretka, a u istom izvješću u kontekstu izmjena i dopuna tri zakona u Poglavlju sigurnosti hrane nema informacija relevantnih za period izvještavanja. Postavljam Vam pitanje, budući da je ovih dana jako akutalno pitanje zaštite domaće proizvodnje – Šta ste Vi kao ministar poduzeli po ovom pitanju, obzirom da su ovo najznačajnije aktivnosti u zaštiti domaće proizvodnje i mogućnosti njenog plasmana na europsko i globalno tržiše, te da je prošlo gotovo godinu dana od kreiranja navedenog izješća? I na kraju želim zaključiti, da morate priznati da smo reguliranje normativnog pravnog okvira u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja može značajno doprinijeti jačanju konkuretnosti domaće proizvodnje, a samim tim i kako na domaćem, tako i na inozemnom tržištu. Mislim da ćemo na takav način najbolje zaštiti domaću proizvodnju. Hvala.
Zahvaljujem lijepo. Pošto ministar nije prisutan dobićet odgovor u pisanoj formi. Riječ dajem delegatu, gospodinu Bariši Čolaku. Izvolite. 6
Poštovani članovi Kolegija, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, predstavnici institucija BiH, svi nazočni pozdravljam vas. Moje pitanje odnosi se na Revidiranu strategiju za rad na predmetima ratnih zločina, a konkretno pitanje glasi – Zašto nije donesena odluka o imenovanju članova nadzornog tijela za praćenje primjene rada, odnosno ove strategije, dakle, Revidirane strategije za rad na predmetima ratnih zločina? Naime, Strategija je usvojena još u, mislim u rujnu prošle godine, u roku od 30 dana trebalo je ispostavit ovo tijelo, a koliko mi je poznato to do dana današnjega nije napravljeno. Što je zapravu u pitanju, je li u pitanju to da institucije nisu dostavile imena, je li u pitanju da možda je do članova Vijeća ministara ili je nešto treće u pitanju, radi li se možda o opstrukciji, jer uistinu jako dugo se čekalo da imamo ovu Revidiranu strategiju i sad ponovo smo u jednoj vrsti zastoja zbog neimenovanja, dakle, ovog nadzornog tijela. Pa evo molim ministra da mi odgovori na to pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem ministru pravde, gospodinu Grubeši. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene izaslanice, izaslanici i kolegice i kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Kako je i rečeno u pitanju 24.09.2020. godine na 29. izvarednoj sjednici Vijeće ministara BiH usvojilo je Prijedlog revidirane državne strategije za rad na predmetima ranih zločina, uključujući anekse A i B. Revidirana strategija predviđa, između ostalog, da će u nadzorno tijelo biti imenovani po dva člana, odnosno član i zamjenski član, predstavnici iz Ministarstva pravde BiH, Federalnog ministarstva pravde, Ministarstva pravde Republike Srpske, Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, zatim Ministarstva sigurnosti i Pravosudnog povjerenstva Brčko distrikta. Aneksom B Revidirane strategije dodatno je predviđeno da se u nadzorno tijelo imenuje po jedan član bez prava glasa iz Suda i Tužiteljstva BiH, te da u svojstvu promatrača sudjeluju predstavnici OSCE-a, Ureda tužitelja Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove i Ureda Europske unije. Ministarstvo pravde je od nadležnih institucija dobilo podatke predloženih članova, pripremilo prijedlog odluke, pribavilo mišljenja i dostavilo radi donošenja Vijeću ministara BiH. Vijeće ministara je na 24. sjednici, 28.01. ove godine, odgodilo razmatranje prijedloga odluke, te je zaključeno da je predmetni materijal potrebno korigirati na način da se od šest zamjenskih članova predlože i imenuju dva zamjenska člana iz reda bošnjačkog naroda. Na 25. sjednici, održanoj 03.02. ove godine, na zahtjev Kolegija Vijeće ministara nije razmatralo prijedlog odluke, dok se tekst prijedloga ne pripremi sukladno zaključku sa 24. sjednice. Radi navedenog Ministarstvo pravde je, 02.02. ove godine, zatražilo da Ministarstvo sigurnosti BiH i Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće umjesto ranije predloženih za zamjenike članova imenuje predstavnike iz reda bošnjačkog naroda, do danas Ministarstvo sigurnosti je to učinilo, međutim čekamo još odgovor iz Visokog sudskog i tužiteljskoga vijeća. 7 Provođenje velikoga broja aktivnosti predviđenih strateškim ciljevima vezano je za usvajanje Revidirane državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina, tako da rok za početak njihovog provođenja je počeo teći njenim usvajanjem, kako ste Vi to u svome pitanju i rekli. Zadužene institucije su dužne provoditi aktivnosti u skladu sa rokovima predviđenim za svaku od utvrđenih mjera. Dakle, neusvajanje Odluke o uspostavi nadzornog tijela ne uvjetuje nadležne institucije da provode aktivnosti sukladno ciljevima i rokovima iz Strategije. Uspostavom nadzornog tijela osiguraće se adekvatan mehanizma kontrole na provođenju Strategije i odgovornosti za nepoštivanje odluke nadzornog tijela, a sve u skladu mjera predviđenih Strategijom i strateškim ciljevima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Grubeši. Da li je kolega Čolak zadovoljan odgovorom?
Hvala ministru, zadovoljan sam ja ovim što je kazao, ali naravno da ne mogu biti zadovoljan, jer je previše vremena prošlo i mislim da to treba što je moguće prije napraviti i nadam se da će to biti tako i učinjeno. Hvala ministre.
Zahvaljujem. Delegat Lazar Prodanović dobio je odgovor u pisanoj formi na postavljeno pitanje Državnoj regulatornoj agenciji za radijacionu i nuklearnu bezbjednost. Da li je delegat zadovoljan dobijenim odgovorom? Jeste. Zahvaljujem... [[nije uključen mikrofon]] Dakle, sada na dnevni red, za 15. sjednicu dobili ste prijedlog usaglašenog dnevnog reda i otvaram raspravu o usaglašenom dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javio Zlatko Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Dobar dan svima, pozdravljam kolegice i kolege, pozdravljam predsjedavajućeg Vijeća ministara, nazočne ministre, predstavnike institucija BiH, naše djelatnike iz stručnih službi, predstavnike medija. U vezi s dnevnim redom imam tri prijedloga. Prvi je prijedlog ako postoji mogućnost da skinete s dnevnog reda tačku 16. s ozbirom da se radi o mojoj osobnoj inicijativi, a već ste sa njom od ranije bili upoznati, koja se odnosi na pomoć građanima Republike Hrvatske, imajući u vidu da je Vijeća ministara 12.01.2021. godine svojom Odlukom broj 3/21 donijelo 8 odluku o odobravanju sredstava tekuće rezerve budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH u svrhu pružanja međunarodne pomoći Vladi Republike Hrvatske, objavljeno u „Službenom glasniku BiH“ broj 6/21, od 29.01.2021. godine i dodijelili su iznos od pola miliona konvertibilnih maraka. Mislim da nema potrebe da o tome raspravljamo, evo samo da iskoristim ovu priliku da se zahvalim predsjedavajućem Vijeća i svim ministrima na donošenju ove odluke. Kad je u pitanju dnevni red predlažem dvije tačke dnevnog reda u skladu sa članom ili člankom 61. stav (1) Poslovnika. Prva je, ja sam zaista, ako mi vjerujete na riječ, ovo pokušao da pišem prošli tjedan u četvrtak i nisam znao da će pojedinci iz ove sale, predstavnici institucija i političkih stranaka u petak sjediti s predstavnicima međunarodne zajednice, da ne mislite da sam ja u nekom dosluhu sa njima. Znači, predlažem tačku dnevnog reda – Presjek implementacije prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o kandidatskom statusu BiH, od 29.05.2019. godine, u kontekstu konačnog donošenja i usvajanja zakona u oblasti vladavine prava i to: Zakona o sukobu interesa, Zakona o javnim nabavkama i Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Uz, znači, traženje da se danas definišu nosioci te aktivnosti, odgovornost tog ko tu aktivnost nosi i konačni rok dostave tih zakona u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. I još jednu tačku dnevnog reda predlažem, s obzirom da za nju postoji veliko interesovanje građana u čitavoj BiH, a to je – Analiza mjera i aktivnosti poduzetih od strane institucija BiH u cilju daljnjeg sprječavanja širenja epidemije COVID-19 i posljedica izazvanih gubitkom ljudskih života, na današnji dan imamo preminuli 4 765 naših građana, uključujući proces imunizacije, vakcinacije bosanskohercegovačkog stanovništva putem mehanizma Kovaks i Sporazuma o zajedničkim nabavkama u okviru EU ili direktnim nabavkama od strane administrativnih jedinica ugovornih strana u BiH uz jasnu prezentaciju planova za prioritetnu imunizaciju unutar BiH uz pregled mjera i aktivnosti sprječavanja širenja novih sojeva virusa kovid B117 iz Velike Britanije i N501Y iz Južne Afrike. Hvala lijepo, evo dostaviću.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Molim Vas, samo u pisanoj formi da dobijemo. Riječ je tražio kolega Bosić Mladen. Izvolite. [[nije uključen mikrofon]]
U cilju korektnosti trebala bi da kažem nekoliko riječi, dakle radna tijela Parlamenta služe da se svaka od tačaka dnevnog reda raspravi dobro i da se samo s onim što je čisto, jasno, ide prema Domu. Na sjednici Komisije za finansije i budžet od prekjuče, kada je razmatrana ova tačka 16. kolege Zlatka Miletiće, upozorila sam ga da je Savjet ministara završio svoj posao i molila ga da odluku, odnosno ovu inicijativu povuče i on nije pristao. Dakle, ovo je jedno iskustvo koje bi trebalo da nam bude, mi sad ovu tačku imamo kao obaveznu tačku dnevnog reda i ona ne može da se povuče sada. Bilo je vrijeme kada je moglo, ali on to tad nije htio. Dakle, mislim da bi morali biti korektniji i sve što imamo da do vremena komisija, poslije toga je kasno i o tome se moramo izjašnjavati. Hvala. 9
Zahvaljujem. Gospodin Bosić, izvolite... [[nije uključen mikrofon]] gospodin Miletić. Izlolite kolega Miletiću, Vi ste tražili ispravku krivog navoda.
Oprostite kolega Bosiću, neću dugo, samo jednu rečenicu ću reći. Znači, tačno je ovo što je gospođa Majkić rekla, ali djelimično. Na toj komisiji, koliko se ja sjećam, glasali ste o toj inicijativi i niste je donijeli u smislu da ste glasali 2:2:1, znači inicijativa nije prošla i pored toga što je Vijeća ministara već donijelo takvu odluku. A evo da ne bi dodatno komplikovali situaciju, ako uzmete sadržaj inicijative, ona u biti je djelimično ispunjena, jel' nismo pronašli onaj drugi mehanizam kako pružiti mogućnost građanima BiH da pomognu građanima Republike Hrvatske u tom smislu. Al' da ne bi zakuhavali, evo da imamo priliku prvi put da pohvalimo Vijeća ministara za nešto, mislim da je to korektno i ja imam pravo, pošto sam ja pobio tu inicijativu, da tražim da se skine. Prema tome, molim vas lijepo, eto glasajte pa stavljaje ili skidajte, sasvim svejedno.
... [[nije uključen mikrofon]] sjednice Doma, delegati kao i svaki ovlašteni predlagač ima pravo da traži izostavljanje svake neobavezne tačke i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi. Izostavljanje obaveznih tačaka iz člana 60. stav (2) ovog Poslovnika nije dozvoljeno. Dakle, ja vas molim da razumijete, nije problem završićemo mi tačku 16. i da ostane, na korektan način, ali poslovnički, dakle, dok postoji Poslovnik moramo se držati okvira Poslovnika. Hvala vam lijepo... [[nije uključen mikrofon]]
Nadam se predsjedavajući da me nećete treći put prekinuti. Naime, Predstavnički dom je na 15. sjednici, održanoj 11.01.2021. godine, usvojio zahtjev poslanika za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH i smjenio zamjenika ministra civilnih poslova BiH Sinišu Ilića. To je bilo prije mjesec dana, ja sam primjetio da na današnjem dnevnom redu nema te tačke, iako je u obavezi da se o ovoj smjeni izjasni i Dom naroda i zato ja inicirama stavljanje te tačke na dnevni red. Ne znam šta je razlog zašto nije bila, zašto Kolegij nije stavio tačku, možda i postoji razlog, ali bi volio onda da čujem obrazloženje za to. Ali da bi obrazložio ovu inicijativu, reću par riječi koje su bile i u obrazloženju inicijative u Predstavničkom domu. Naime, Republička uprava za igre na sreću saopštila je 14. decembra 2020. da su inspektori ove Uprave otkrili ilegalno pripređivanje igara na sreću na terminalu za elektronske igre, automatima za igre na sreću, kao i neovlašćeno priređivanje kladioničarskih igara na sreću u automat klubu Bet In u Zvorniku od strane privrednog društva Bingo trejd Šamac kojem je zbog učinjenog djela izdat prekršajni nalog. U Registru privrednih subjekata kao vlasnik Bingo trejda iz Šamca naveden je Siniša Ilić, aktuelni zamjenik ministra civilnih poslova, dok su kafe barovi Bet In uz Zovrniku, Bijeljini, Osmacima i Brčko distriku registrovani kao vlasništvo 10 Bingo trejid iz Šamca. Takođe inspektori Odjeljenja za inspekcijski nadzor Republičke uprave za igre na sreću 10. avgusta prošle godine otkrili su neovlašćeno priređivanje igara na sreću na području Bijeljine, a iza kojeg takođe stoji zamjenik ministra civilnih poslova Siniša Ilić itd. itd. Ja mislim da je ovo dovoljno u inicijativi i ne mogu da vjerujem da, iako su oni koji su podržali gospodina Ilića da bude član Savjeta ministara, odnosno zamjenik ministra za civilne poslove, vjerujem da nisu imali uvid u to čime se bavi dotični gospodin. Mislim da ova institucija mora da iskaže svoju volju da i da ukaže na to da ne može svako biti u institucijama, pogotovo ne u tako važnoj instituciji kao što je Savjet ministara i vjerujem da će Dom naroda glasati kako je ispravno oko toga. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Mi smo dnevni red proslijedili, koji ste dobili, pre sedam ili osam dana, tako da je sve u okviru roka u kojem trebamo se izjasniti i nemam ništa protiv da ste predložili tu inicijativu, izjasnićemo se o toj inicijativi, samo molim u pisanoj formi. Hvala vam lijepo. ... tražio kolega, gospođa Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, moja inicijativa je, koju podnosim ovog puta, je vezana za proširenje tačke nove dnevnog reda, a to je – Analiza stanja u Ministarstvu spoljnih poslova i diplomatsko- konzularnoj mreži sa prijedlogom mjera. Za pripremu ove tačke neophodno je da Ministarstvo soljnih poslova u roku od 30 dana sačini odgovarajući materijal koji će poslužiti za raspravu na Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i na osnovu čega će se odrediti o mjerama koje treba postići da bi se stanje tamo promijenilo. Zašto i otkud ovakva inicijativa? Prva stvar, da je MIP jedna od, jedan od najvećih budžetskih korisnika, da je njegov budžet skoro 70 miliona, ... 67 precizno, da ima, zapošljava blizu petsto ljudi, od toga 224 u sjedištu i 273 u DKP mreži. U poslednjih pet godina broj preporuka revizije se stalno povećava i to je jedna od malo institucija koja gotovo nikakvog pomaka u svom radu nema i još što je gore, to je jedna od institucija koja nikad nije našla za shodno da Parlamentu objasni gdje se nalazimo, zašto je takvo stanje, zbog čega su toliko, toliki problemi u DKP mreži i naročito koje su mjere koje treba preduzeti da bi se stanje u toj oblasti popravilo. Dakle, nije to od juče, dakle govorim da sama revizija kaže da pet godina je tamo stanje kritično. Revizija je konstatovala da iz ... zadnji put, da poslednjih godina 31 preporuka koju su dobili ... prethodnih godina, samo je jedna ispunjena, da je devet realizovano i realizacija u toku, a da 21 nije realizovana. Ako se tome doda da smo nedavno usvojili Izvještaj revizije za 2019. godinu i da je tom prilikom dato 36 preporuka, to znači da sledeće ... da ove godine kad budemo ... revizorske izvještaje, ova institucija treba da realizuje 57 preporuka što je potpuno nemoguće i znači ostaje stanje takvo kakvo jeste. Sljedeći ozbiljan razlog je vrijeme kovida u kojem mnoge zemlje su činili posebne napore da naprave uštede u svojim budžetima, onda je bilo logično da najveći budžetski korisnici i naprave najveće redukcije, odnosno bar naprave analizu stanja koje se nalazi u tim 11 institucijama i prijedlog mjera kako bi se to uspješno završilo. Dakle, ako znamo da u sastavu ovog ministarstva je 56 ambasada, šest generalnih konzulata i šest stalnih misija, znači lako je zamisliti kolika su to sredstva i kako bi se moglo efikasnim radom smanjiti troškovi u mnogim segmentima. Dakle, neću da otvaram više, znači sad bi mogla da govorim, ali to je stvar za raspravu. Ja vas molim ... molim da razumijete povod i ne samo za MIP nego za sve institucije bi trebali tako da se odnosimo, zadatak Parlamenta je da bude nadzor nad korštenjem i potrošnjom javnog novca, ajte da jednom to uradimo. Eto, pozivam vas da podržite ovu inicijativu. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Riječ je tražio kolega Bećirović. Izvolite.
Želim vrlo jasno reći da je ulazak države BiH u NATO savez strateški cilj BiH, zacrtan je odlukama, rezolucijama, strategijama svih nadležnih državnih organa, na kraju posebno podvlačim riječ je o preciznoj zakonskoj obavezi države BiH i ko god to opstruira čini krivično djelo, ko god želi da mijenja tu zakonsku odredbu nek mijenja zakon dokle god ne promijenimo zakon to je obaveza za sve. E sad, gospodin Dragan Čović, zamjenik predsjedavajućeg ovog Doma je u gostovanju prije nekoliko sedmica na HRT-u u emisiji Jedan na jedan javno pred širokim auditirijem rekao, citiram – jedino hrvatski predstavnici žele u NATO, Srbi prate Sribiju i nisu za članstvo, a bošnjački predstavnici iskreno se ne zalažu za NATO. Prvo ja se ne slažem da se politički predstavnici svrstavaju u tri etnička tora, ali ova konstatacija je potpuno netačna gopsodina Čovića i zato je dobro da danas i pred javnošću u BiH i u Hrvatskoj provjerimo koliko je Dragan Čović govorio istinu kada je plasirao takvu tezu. Ovdje nemam vremena da govorim o brojnim drugim neistinama, koje je Čović javno rekao na račun države BiH, na račun glavnog grada BiH, stvarima koje nemaju nikakve veze sa činjenicama, ali dakle da ne bude nikakve dileme i da provjerimo ove javno izrečene navode gospodina Čovića, u skladu s našim Poslovnikom predlažem sledeću tačku dnevnog reda – Razmatranje izvještaja Vijeća ministara BiH o napretku BiH u procesu priključenja u NATO, s prijedlogom konkretnih mjera za dinamiziranje aktivnosti na putu prema punopravnom članstvu u NATO savez. Dakle, ponvaljam to je zakonska obaveza i o tome nema rasprave hoćemo li ili nećemo u NATO, ali mislim da taj proces trebamo ubrzati i zato predlažem konkretnu tačku dnevnog reda i da vidimo nakon glasanja zaista koliko je ova javno izrečena teza predsjednika HDZ-a, a i zamjenika u ovom Domu bila tačna. U skladu sa Poslovnikom, naravno, dostavljam i u pisanoj formi taj prijedlog.
Ispravka krivog navoda, zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Dragan Čović. Izvolite. 12
Uvažene kolege, od srca vas pozdravljam i evo daću ja zadovoljstvo kolegi da odgovorim, jer je evidentno jedina i želja ovog njegovog pristupa je bila da izađem za govornicu da bi on dobio još koju minutu, ali možda ova tema i zaslužuje tako nešto. Ne samo u toj emisiji, nego u stotine takvih emisija u zadnjih 20 godina, ja sam rekao neke slične stvari o svojoj domovini BiH. To da li ste Vi sad u nekom toru ili niste, to ćete Vi sami opredjeljivati se, ovdje postoje tri kluba, tri naroda i ništa više od toga i s ponosom smo dio ovog Kluba Hrvata u ovom Domu, jer je to tako definirao Ustav BiH. Kad je u pitanju rasprava o tome kako želimo ići, kad je u pitanju proces euroatlanskih integracija, mislim da sam to na stotine puta ponovio, a nekad možete uzeti jednu moju knjigu koja govori upravo o tome što sam izjavljivao u javnosti zadnjih 25 godina, pa tamo ćete naći izrekom i moj stav o euroatlanskim integracijama i EU, ali i o NATO savezu na vrlo jasan način. I to što sam rekao tamo i za NATO, mogu ponoviti i argumentirati na tisuću načina, ovdje svakako to neću raditi, jer to je za raspravu na jedan drugačiji način, jer smo mi u proteklih 20 godina od predstavnika svih političkih stranaka u BiH potpisivali sporazume upravo na ovu temu, kad je u pitanju Partnerstvo za mir na više adresa i svaki put smo odustali od potpisanih sporazuma i to je razlog zašto sam ja kazao da jedni žele na jedan način pristup, drugi javno kaže da ne žele, a treći imaju neke taktike oko toga. I sve ono što sam kazao o Gradu Sarajevu kao glavnom gradu moje domovine BiH apsolutno stoji i danas kao što je stajalo prije pet, šest godina i svi mi koji bi trebali nešto promijeniti od tih činjenica možemo samo jedno uraditi, da stvarno drugačiji pristup napravimo, pa da ja mogu izaći i kazati - da i u Sarajevu Hrvat može biti predstavnik neke javne institucije na općinskoj, gradskoj ili kantonalnoj razini, Srbin može biti predstavnik javne institucije na općinskoj, gradskoj ili kantonalnoj razini. Nažalost, u zadnjih desetak godina to je izbrisano i danas je Sarajevo grad jednog naroda i ono malo onih ostalih koji su ostali kao građani da žive u Sarajevu. Nažalost, to je tako i zbog toga ne bi trebali analizirati, nego jednostavno, moje riječi u nekog prigodi, nekog novinarskog istupa ili nekog političkog komentara, jer ovo što sam rekao tamo evo rekao sam ti sad ovdje s govornice. Nažalost, upravo da mi danas i u tvojoj Tuzli, ali jednako tako u Goraždu, Bihaću, Zenici možemo na isti način govoriti kad je pozicija nekog od naroda u pitanju, kao što možemo u nekim drugim sredinama govoriti za neka druga dva naroda. BiH ima svoju nacionalnu strukturu i imaće još dugo, jer ona počiva, prije svega, to je ustavno ... kategorija konstitutivni narodi i to nije nikakav tor, nego jedno bogatstvo BiH, ja dok god imam prigodu izaći pred ovakve mikrofone, govoriću o jednakopravnosti tri konstitutivna naroda na svakom pedlju BiH. Eto, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Draganu Čoviću, zamjeniku predsjedavajućeg. Riječ je tražio, ispravku krivog navoda, kolega Bećirović. Izvolite.
Kolega Čoviću, ja mislim da se moramo držati istine i na nivou činjenica i mene samo činjenice interesuju i zato sam precizno naveo ono o čemu ste govorili. Niste govorili istinu na HRT-u i to je problem, optužili ste kompletnu vlast u Sarajevu da radi na realizaciji Islamske deklaracije, unitarne države, muslimanske deržave itd. To nije istina. Zatim ste izrekli neistinu da u Sarajevu živi manje od 1,5% Hrvata, pogledajte popis iz 2013. godine najmanje četiri puta ste rekli manje od onoga što jeste. Rekli ste jednu podvalu građanima Sarajeva da je to etnički 13 čist grad, ne to je kozmopolitski grad, a to što mu je promijenjena etnička struktura stanovništva, znamo koje su politike radile na razdvajanju naroda i koje su odgovorne za to, gospodine Čoviću. Ja Vas pozivam da govorite o istini, da govorite o činjenicama, da ne blatite ni glavni grad, ni državu BiH, da ne stavljate mete na čelo cijelim narodima, kao što ste to uradili u onom saopćenju iz novembra prošle godine vezano za teroristički akt u Francuskoj, to je dno dna, gospodine Čoviću.
Mogu li Vas zamoliti ....
Poštujete sve građane i narode, dajte da govorimo o činjenicama /istovremeno pričaju Bećirović i Špirić/
... za raspravu ako tačka bude usvojena.
Kolega Špiriću još imam vremena da odgovorim.
Imate, ali ja Vas molim ....
Kolegica Majkić, Vam je minut i po prekršila ... /istovremeno pričaju Bećirović i Špirić/
Da, ali morate birati riječi, ipak je ovo Dom naroda
Kolega Špiriću, mal ste Vi igrač da mene možete zbuniti, ono što ja hoću da kažem, ja ću to reći. Dakle, poredao sam kolega Čoviću činjenice i istinu i ništa drugo.
.... [[nije uključen mikrofon]] ta fizička ... ne znači, budeš li nas ti mirio, nikad mira biti neće, moj Denise.
Dobro, evo, ja sigurno više neću izlazit zbog Vas, jer Vam ne želim više davati materijala da istupate onako kako Vi istupate zadnjih deset, petnaest godina u politici u BiH i to treba vrjednovati onaj ko prati ono što Vi radite i to nije na meni da analiziram uopće. Ali svaku riječ koju sam kazao i u tom intervju i svakom drugom, je činjenica odnosa u BiH i apsolutna istina onog što se dešava u BiH. Vi možete staviti masku i na uši i na oči i na usta i to sve skupa ne vidjeti i ne čuti i ne djelovati prema tome, ali ja držim sa svojim godinama, 14 iskustvom i znanjem da dobro vodim računa kako zastupam interese svoje domovine BiH i kad govorim bilo gdje kao predstavnik hrvatskog naroda, govorim u interesu ove BiH, jer sam uvjeren da je ona jedino može preživjeti kao država upravo kao zajednica tri konstitutivna naroda, kako je to definirano upravo u Aneksu IV, što je naš Ustav djelimično BiH.
Zahvaljujem kolegi Čoviću. Riječ je tražio, ponovo, kolega Bećirović. Izvolite.
Država BiH će preživjeti zato što su integrativne snage u državi BiH jače i zato što su prijatelji države BiH u svijetu puno jači od onih koji ne misle dobro državi BiH. Što se mene tiče nastaviću, gospodine Čoviću, isključivo da govorim o činjenicama, ne služi Vam na čast da iznosite takve neistine i o Sarajevu i o BiH. Ja sam Vam vrlo precizno i jasno rekao šta ste rekli i šta nije tačno, zato Vas pozivam da se držimo činjenica i čistih argumenata, a ne da koristimo medije da bismo iskazivali neke stavove koji nemaju jednostavno podlogu. Pogledajte popis stanovništva, pa ćete da vidite kako stvari stoje, pogledajte i druge stvari o kojima sam Vam govorio. A što se tiče građana i birača koji prate i Vas i mene i sve druge političke zvaničnike, njima ćemo ostaviti da se izjašnjavaju. Vaša izborna jedinica, kao i moja izborna jedinica je bila ista prije dvije i po godine ili dvije godine, pogledajte koliko ste Vi dobili glasova, koliko ja, ako Vas već i to interesuje.
Zahvaljujem. Riječ je tražio zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Bakir Izetbegović. Izvolite.
Mislim da je zaista bilo krivih navoda, pa bih da ih ispravim kad je u pitanju opredjeljenje naroda spram NATO puta, ne znam koliko je uopšte red takve stvari analizirati, ali imamo tu ispitivanje javnog mjenja, pa se zna da je NATO put, naravno, od strane bošnjačkog naroda snažno podržan, a od strane predstavnika bošnjačkog naroda također godinu dana mi nismo uspostavili Vijeće ministara zato što su predstavnici tog naroda, konkretno SDA, insistirali na tome da ima da se nastavi, ovaj, NATO put u skladu sa ranijim strategijama i odlukama. Dakle, imali smo jednu krizu političku zato što nismo odustajali od toga, to su činjenice. Kad je u pitanju položaj, ovaj, naroda i benignost u odnosu na, jednih u odnosu na druge, ja mogu istaći da smo mi tu u Sarajevu četiri godine nakon rata voljom birača imali načelnika Opštine Centar Srbina, dakle četiri godine nakon završetka opsade Sarajeva. Sada ponovo u Opštini Centar imamo izabranog načelnika koji je Srbin, imali smo gradonačelnika gospodina Ivu Komšića, koji je Hrvat, dakle do prije par mjeseci imali smo Hrvata prvog čovjeka Kantona Sarajevo, gospodina Nenadića, to je bilo voljom političara i dogovorom političara. Dakle, i kad je u pitanju narod, glasači, kad su u pitanju političari tako stoje stvari. U Tuzli je uveden ministar iz HDZ-a, mada HDZ nikako nema u skupštini kantonalnoj predstavnika, ali evo dakle voljom političara je napravljen takav jedan kompromis i na takav način su se otvorili prema i Hrvatima i prema HDZ-u. U Varešu dva puta zaredom je izglasan Hrvat za gradonačelnika i to iz HDZ- 15 a. Toliko o Bošnjacima, ja čekam vrijeme kada ću vidjeti da na takav način, ovaj, srpski političari, hrvatski političari i glasači tretiraju predstavnike i kandidate iz bošnjačkog naroda.
Zahvaljujem. Kolegica Pendeš, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo bi željela upozoriti na članak 69. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine, stavak (5) – nepoštivanje reda, koje podrazumijeva vrijeđanje izaslanika i nazočnih, nepoštivanje opomene predsjedatelja. Pa samo upozoravam, jer gospodin Bećirović ovo nije prvi put da krši članak ovoga Poslovnika. A kad govorimo o točci dnevnog reda, trebao je se fokusirat, al' onda ne treba vrijeđat one koji su već dugi niz godina radili, kad govorimo o euroatlanskim integracijama i sam je gospodin Izetbegović rekao tražili su da nastave, a ko je prije u Ministarstvu obrane bio, znači nastave put, HDZ je bio, u Predsjedništvu BiH HDZ je bio, zato gospodine Bećirović nemojte me vrijeđat i nemojte vrijeđat članove HDZ-a koji dugi niz godina rade na implementaciji onoga što su kao stranka donijeli kroz svoja dokumenta i svoja tijela i to na svim pozicijama na kojima jesu implementiraju već dugi niz godina.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, Lidija Bradara. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam nekoliko puta pročitala ovaj neki naš Poslovnik i jako je zanimljivo kako kolega Bećirović svaki put iskoristi točku dnevnog reda da bi postavljao pitanja. Pa ja mislim ako krenemo u izmjene Poslovnika da bi bilo dobro da mi možemo pitat rukovodstvo Doma, onaj razne teme, jer se ovo pretvorilo u direktno pitanje predsjedniku Čoviću, što mislim da nije bila točka dnevnog reda i molim vas da poštujete članke Poslovnika 66, 67. i 68. A o tome kako, koliko glasova imamo, kako smo došli ovdje, mislim da je iluzorno raspravljati i zaista molim ako je točka dnevnog reda nešto je kolega Bećirović predložio, ne vidim nikakvog razloga da se direktno obraća dopredsjedavajućem, gospodinu Čoviću.
Zahvaljujem kolegici Bradara. Denis Bećirović ispravka, povreda Poslovnika.
Pa malo bi bile tri minute sada kada bi krenuo redom po Poslovniku da vam objasnim šta sve krišite u Poslovniku. Evo, recimo, član 56. za početak – Kolegij Doma utvrđuje mjesečni kalendar aktivnosti do kraja mjeseca za naredni mjesec. Je li to ikad urađeno? Nije. Pa član 56. stav .... 16
.... kolega Bećiroviću, molim Vas da se držite tačke dnevnog reda.
Pa ja ...
Ukoliko se ne budete držali izreću Vam drugu opomenu i oduzeti riječ.
Kolega Špiriću pogledajte, javio sam se za povredu Poslovnika.
Oduzimam ... [[nije uključen mikrofon]]
Javio sam se za povredu Poslovnika. [[nije uključen mikrofon]]
Oduzeta Vam je riječ. Idemo na izjašnjavanje, kolege Bećiroviću ne možemo tolerisati Vašu drskost, ja predsjedavam, dvije opomene, imate Poslovnik i molim lijepo. Idemo, dakle, na izjašnjenje
/nije uključen mikrofon/
Vaša funkciju ja poštujem, Vi ne poštujete ovaj Dom i kolege i žao mi je, to sam morao uraditi, to nerado činim, svaki put sam Vas upozoravao, izgleda da Vi to ne razumijete ili nećete, Vama izgleda odgovara neki drugi stil
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas lijepo, oduzeta Vam je riječ. Idemo na izjašnjenje, dakle, prijedloga
[[nije uključen mikrofon]] 17
Mogu, ne nije tačno. Izjašnjavamo se, dakle, o prijedlogu gospodina Zlatka Miletića. Molim Zlatka, prva tačka dnevnog reda, da ostane tačka, jer ćemo svakako o njoj kratko, pretpostavljam razgovarati, Vi ste rekli sve što ste imali, ali ne možemo je poslovnički skinuti. Idemo na drugi, dakle, prijedlog – Presjek implementacije prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o kandidatskom statusu BiH, od 29.05.2019. godine, u kontekstu konačnog donošenja i usvajanja zakona u oblasti vladavine prava i to: Zakon o sukobu interesa, Zakon o javnim nabavkama, Zakon o VSTV-u, definisanje nosioca aktivnosti, odgovornost i konačnog roka dostave zakona Parlamentarnoj skupštini BiH. Molim da se izjasnimo o prijedlogu ove tačke dnevnog reda. Dakle, prisutno 15 – za 6, protiv 8, uzdržan 1. Federacija BiH – za 6, protiv 4, niko uzdržan. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Konstatujem da nismo uvrstili tačku dnevnog reda. Idemo na drugi prijedlog gospodina Miletića – Analiza mjera i aktivnosti poduzete od strane institucija BiH u cilju daljeg sprječavanja širenja epidemije COVID-19 i posljedica izazvanih gubitkom ljudskih života, preminulih 10.02.2021. godine ili do 10.02.2021. godine 4 765, uklučujući proces imunizacije, vakcinacije bosanskohercegovačkog stanovništva putem mehanizma Kovaks i Sporazuma o zajedničkim nabavkama u okviru EU ili direktnim nabavkama od strane administrativnih jedinica ugovornih strana u BiH uz jasnu prezentaciju planova za prioritetnu imunizaciju unutar BiH, pregled mjera i aktivnosti i sprječavanja širenja novih sojeva COVID-19 – B117 Velika Britanija ili N501Y Južna Afrika. Molim da se izjasnimo o ovom prijedlogu kolege. Prisutno 15 – za 6, protiv 8, uzdržan 1. Federacija BiH – za 6, protiv 4, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Konstatujem da i ovaj prijedlog nije dobio podršku da bude tačka dnevnog reda. Prelazimo, dakle, idemo po redoslijedu predlaganja, dakle prijedlog kolege Bosića, na osnovu člana, dakle on predlaže novu tačku dnevnog reda – Zahtjev za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH, smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH Siniše Ilića. Molim da glasamo. Prisutno 15 – za 6, protiv 7, uzdržana 2. Dakle, nemamo većine. Dakle, Federacija BiH – za 4, protiv 4, uzdržana 2. Republika Srpska – 2 za, protiv 3, uzdržan niko. Dakle, nemamo opštu većinu i ova tačka nije uvrštena u dnevni red. 18 Prelazimo na prijedlog, dakle, kolegice Dušanke Majkić zu uvrštavanje u dnevni red 15. sjednice Doma naroda sljedeće tačke – Analiza stanja u Ministarstvu spoljnih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži sa prijedlogom mjera. Dakle, prisutno 15 – za 9, protiv 3, uzdržana 3. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržana 2. Republika Srpska – za 4, protiv niko, uzdržan 1. Dakle, imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem da će biti ovo tačka, nova tačka dnevnog reda na ovoj sjednici. I imamo, dakle, poslednji prijedlog kolege Bećirovića, to je – Razmatranje izvještaja Vijeća ministara BiH o napretku države BiH u procesu priključivanja NATO-u, s prijedlogom konkretnih mjera za dinamiziranje aktivnosti na putu prema punopravnom članstvu u NATO- u. Molim da se izjasnimo. Prisutno 15 – za 6, protiv 8, uzdržan 1. Federacija BiH – za 6, protiv 4, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Dakle, nemamo opšte većine, nemamo ni entitetske većine. Konstatujem da ovo neće biti nova tačka dnevnog reda. Dakle, za, dnevni red današnje sjednice, usaglašeni dnevni red ove sjednice jeste, Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj:01-02-1-2310/20 od 14. 01. 2021. godine; 3. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 01-02-1-1805/20 od 14. 01. 2021. godine; 4. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15-14/20 od 14. 12. 2020. godine; 5. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18- 2196/20 od 10. 11. 2020. godine; 6. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Digitalizacija TV signala u BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-2464/20 od 23. 12. 2020. godine ; 7. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi „Planiranje i sprovođenje obuka zaposlenih u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-2465/20 od 23. 12. 2020. godine; 8. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih partija u 2018. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2293/20 od 27. 11. 2020. godine; 9. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-16-1-2278/20 od 25. 11. 2020. godine; 19 10. Informacija o trenutnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa, podnosilac: Izvozno-kreditna agencija BiH, broj: 01,02-50-18-81/21 od 06. 01. 2021. godine i dopuna Informacije, broj: 01,02-50-18-81/21 od 29. 01. 2021. godine; 11. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-listi kandidata za imenovanje članova: a) Nezavisnog odbora i b) Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, dostavljeno od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-197/21 od 22. 01. 2021. godine; 12. Imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini – Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini broj: 01,02-50-16-161-5,1/21 od 21. 01. 2021. godine; 13. Prijedlog odluke o Savjetu nacionalnih manjina BiH dostavljen od Zajedničke komisije za ljudska prava broj: 01,02,03/6-39-1-1718/21 od 21. 01. 2021. godine; 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-196/21 od 22. 01. 2021. godine, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH; 15. Prijedlog zaključka Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH koji glasi:„Ustavnopravna komisija predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine da od Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine zatraži Informaciju o sprovođenju Lokalnih izbora 2020. godine, uključujući i sprovođenje Lokalnih izbora 2020. godine u Gradu Mostaru, u roku od 30 dana od prijema zaključka“, broj: 02/1-50-8-22-15/21 od 27.01.2021.; 16. Inicijativa delegatkinje Dušanke Majkić koja glasi: „Analiza stanja u Ministarstvu spoljnih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži“ sa prijedlogom mjera“ od 02. 10. 2021. 17. Delegatska inicijativa Zlatka Miletića kojom se inicira da Savjet ministara iz tekućih rezervi budžeta institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa trenutnim mogućnostima institucija BiH izdvoji dio finansijskih sredstava za promptnu pomoć građanima Republike Hrvatske za sanaciju posljedica razornog zemljotresa, broj: 02-50-6- 2526/20 od 30. 12. 2020. godine; 18. Delegatska inicijativa Denisa Bećirovića kojom Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara da, u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Analizu o vođenju hibridnog rata protiv države Bosne i Hercegovine sa prijedlogom mjera za efikasnije sigurno djelovanje i jačanje državnih kapaciteta odbrane, broj: 02-50-6-78/21 od 06. 01. 2021. godine; 20 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Montrealski protokol o supstancama koje oštećuju ozonski omotač (Amandman iz Kigalija), broj: 01,02-2- 21-1-2269/20 od 24. 11. 2020. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o primjeni XI dijela Konvencije Ujedinjenih nacija o pravu mora od 10. decembra 1982, broj: 01,02-21-1-2410/20 od 16. 12. 2020. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma o finansijskoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke za 2014. i 2015. godinu, potpisanog u Sarajevu 03. septembra 2020. razmjenom diplomatskih nota, broj: 01,02-21-1-2428/20 od 18. 12. 2020. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o izgradnji i uspostavljanju novog zajedničkog graničnog prelaza na lokaciji Bratunac – Ljubovija, broj: 01,02-21-1- 2486/20 od 24. 12. 2020. godine. Ovo je, dakle, usaglašeni dnevni red. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Je li se neko javlja za riječ? Nema niko. Dakle, glasamo o Zapisniku sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, prisutno 15 – za 14, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – za 10, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za 4, protiv niko, uzdržan 1. Konstatujem da je usvoje Zapisnik sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 01-02-1-2310/20 od 14. 01. 2021. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Pa nekoliko riječi o samoj proceduri. Kad je riječ o ovom Zakonu, najveći problem je što se on ne primjenjuje i kamo sreće kad bismo mi ovim inovacijama napravili nekakav iskorak ili posebno ako bismo napravili značajan iskorak. Ono što, gdje sam ja u velikoj dilemi, kad sam pročitao, a ovo nije teško pročitati, jer su vrlo male izmjene, intervenira se na članak 106. i 109. dakle, radi se o protjerivanju stanaca i radi se o zaštiti stranaca. Pored toga što ovdje nedostaje, dakle, mišljenje, nisu, dakle, sam Zakon nije snabdjeven potrebnim mišljenjima, nije po meni, ovdje je trebalo još u najmanju ruku mišljenje Direkcije za europske integracije, jer mi se čini da bi mogao neki od ovih prijedloga, odnosno ove izmjene da bi mogle biti i u koliziji sa samom stečevinom EU. Zato mislim da bi bilo dobro da ovo ipak ide u redovitu proceduru, kako bismo mogli to izanalizirati i kako bismo mogli Zakon popraviti, na taj način omogućiti našim institucijama da konačno počnu raditi svoj posao, jer ovo do sada zaista, dakle, nitko im nije branio da Zakon kakav jeste, postojeći Zakon koji je sigurno jako dobar zakon, ali on se cijenjena gospodo ne primjenjuje od strane naših institucija i u tom je problem. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi ... [[nije uključen mikrofon]] Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Dakle, da se izjasnimo. Dakle, prisutno 14 – za 6, protiv 8, uzdržan niko. Federacija BiH – za 6, protiv 4, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan niko. Dakle, ovdje konstatujem da nemamo opštu i nemamo entitetsku većinu. Konstatujem da nismo prihvatili, dakle, da raspravljamo o ovom Zakonu po hitnom postupku i time to znači, dakle, da Zakon ide u redovnu proceduru.
Glasajte o skraćenoj prvo.
Ah, ah, sad se izjašnjavamo, dakle, o skraćenoj proceduri. Dajte da glasamo. Dakle, prisutno 14 – za 6, protiv 8, uzdržan niko. Federacija BiH – za 6, protiv 4, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan niko. Dakle, nemamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Konstatujem, dakle, ovaj Zakon, ovaj nije dobio podršku da se o njemu raspravlja u skraćenoj proceduri u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. Zato konstatujem da ovaj Zakon ide u redovnu proceduru, redovni zakonodavni postupak. 22 Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 01-02-1-1805/20 od 14. 01. 2021. godine Dobili ste zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Zakonodavni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda, a usklađen je sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa. Riječ dajem predlagaču Zakona, ako je tu i ima potrebe? Nema, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Dušanka Majkić, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, kad dobijemo ovako jednostavan zakon, koji praktično sadrži izmjenu samo jednog stava, onda obično se kaže da za to treba glasati za hitnu proceduru. Ja stvarno mislim da treba podržati hitnu proceduru. Kad sam vidjela ovaj Zakon sama njegova jednostavnost, znajući o čemu se radi, dakle, kaže da u vozačku dozvolu upisuje se informacija da je vozač saglasan da u slučaju smrti bude donator organa, ako osoba takvu izjavu potpiše prilikom podnošenja zahtjeva za izdavanje, zamjenom i produženje roka važenja vozačke dozvole, u svim takvim slučajevima neće biti potrebna saglasnost srodnika za donaciju organa. Kad sam počela da se bavim ovom temom, onda sam našla, naišla na gomilu stvari koje su ustvari meni dale i dovoljno informacija da mogu da govorim o ovoj temi. Prva stvar, ovako ozbiljno pitanje kao što je donacija organa ne može biti uređena Zakonom o bezbjednosti saobraćaja na putevima, to je potpuni apsurd. Drugo, čak i kad bi prvi, kad bismo odlučili da ovaj Zakon dalje raspravljamo o njemu, on ne bi izdržao nijedan od principa o kojima bismo trebali glasati. Recimo, prvi princip, taj princip dostupnosti transplatacije. Kad nekom ko je stradao u saobraćajnoj nesreći odlučite da uzmete organ, znači ne vodeći računa o tome, da li se taj čovjek u međuvremenu od momenta kad je donio takvu odluku do momenta kad se to desilo, da li je on promijenio svoje mišljenje o tome. Da li je dostupno svima kojima je organ neophodan, moguće provjeriti s ovim Zakonom o izmjenama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima, dakle, taj princip ne može izdržati. Drugi princip, princip medicinske opravdanosti transplantacije i ako se njome ostvaruje najpovoljniji način liječenja. Gdje će to završiti i je li, hoće li završiti na mjestu gdje je najpotrebnije, ko su, ko o tome sudi? Hoće li u ovakvom stanju i u ovakvoj zemlji u kojoj se 23 nalazimo, gdje postoji strašna sumnja u sve i svakoga, hoće li neko posumnjati da mu je uzet organ u ne sasvim jasnoj situaciji, u ne sasvim čistim i jasnim okolnostima? Načelo bezbjednosti, koje obezbjeđuje da se to radi na sigurnom i pouzdanom mjestu, pod potpunom medicinskom zaštitom. Jedan mi je ljekar rekao, pa znaš šta znači to, drugim, to u prevodu znači „Žuta kuća“ za jednostavno i lako dolaženje do organa. Znamo šta se radilo u „Žutoj kući“, ako nisu sve bezbjednosne mjere obezbjeđene, onda je ovo gadan posao u kojem smo, u koji bi se odlučili upustiti. Dakle, malo je stvari, suviše površno je jedna ozbiljna tema obrađena i zato ja mislim da ovakav predlog zakona ne treba prihvatiti, iako treba glasati za hitan postupak. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Je li se još neko, kolega Nović se javlja za riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara. Pa želim nekoliko rečenica da kažem u vezi sa ovim Prijedlogom zakona. Naizgled zaista bi se reklo da jest on jednostavan, ali po svojoj strukturi i šta reguliše reklo bi se opet da je on i vrlo složen. Naime, Prijedlog zakona vidimo sadrži, istina, samo jedan stav u kojem se predviđa dopuna osnovnog teksta Zakona. Šta se ovom izmjenom suštinski želi postići? Trebali smo saznati i saznajemo iz obrazloženja ovog Prijedloga zakona, ako detaljno čitamo, a čini mi se da svi čitamo obrzaloženje, stoji da su razlozi za donošenje ovog zakona to što, pa citira – u BiH za razliku od značajnog broja razvijenih demokratskih zemalja trenutno nije predviđena mogućnost da se osobe izjasne da žele biti donori organa u slučaju smrti. Nevjerovatno, da je ovo u obrazloženju navedeno, a reći ću zašto. Predlagač cijeni i hitnost postupanja u vezi doniranja organa i činjenicu da srodnici uglavnom nisu, kaže, u stanju da odlučuju o tim pitanjima, još jedna vrlo interesantna konstatacija u obrazloženju. Dalje, navodi, pa opet citiram – davanjem mogućnosti građanima da se izjasne prilikom izdavanja, zamjene ili produženja vozačke dozvole da li žele da budu donori organa, značajno bi se pospješila efikasnost tog postupka, pazite naglašavam „postupka“, te bi bili spašeni brojni životi. To se navodi u obrazloženju Zakona i tako nekoliko još stvari. Šta je, po mom mišljenju, problem ovog zakonskog rješenja? Prvi i najveći problem je taj što ovo pitanje je već uređeno propisima na snazi u BiH, prema tome ne možemo govoriti da nijednim propisom ovo nije uređeno. Uređeno je i te kako uređeno. Podsjetiću, sam predmet ovog što mi danas razmatramo nalazi se u dva zakonska rješenja koji su na snazi već odavno u BiH i to u Federaciji BiH na snazi je Zakon o transplantaciji organa i tkiva u cilju liječenja, da ne navodim koji je to službeni novine. Ovim Zakonom utvrđuju se uslovi transplantacije ljudskih organa i tkiva od živog ili umrlog lica u svrhu liječenja na teritoriji Federacije BiH. U skladu sa članom 6. stav (4) ovog Zakona, dakle, Federalno ministarstvo zdravstva je u 2014. godini formiralo Centar za transplantaciju, transplantacijsku medicinu kao federalnu upravnu organizaciju u sastavu Ministarstva u svrhu sprovođenja uzimanja i presađivanja organa i tkiva u svrhu liječenja, a u skladu sa članom 45. istog zakona. Centar za transplantacijsku medicinu Federalnog ministarstva zdravstva obavlja, između ostalog, vođenje Registra lica koja su saglasna sa darovanjem organa i tkiva poslije smrti. 24 U Republici Srpskoj je na snazi Zakon o transplantaciji ljudskih organa, kojim se takođe uređuje transplatacija ili dijelovi organa ljudskog porijekla, načela transplantacije, organizacije, obavljanja stručno-medicinskih poslova i oblasti transplantacije, postupak transplantacije, uzimanje ljudskih organa od života, od živog davaoca, uzimanje ljudskih organa od umrlog i druga pitanja koja su veoma značajna. Takođe je formiran Koordinacioni centar koji isto vodi jedinstven registar davaoca ljudskih organa koji su dali pristanak za uzimanje istih u slučaju svoje smrti. Kad malo zavirite dublje u taj, u te zakone, koji su, ja bi rekao, sa veoma mnogo pažnje donošeni, jer je to jedan od najosjetljivijih zakona koji je ne u BiH, već inače izaziva interesovanje, jer se odnosi na građane. Naprosto obrazloženje predlagača da u BiH, dakle, od značaja za drugi broj razvijenih demokratskih zemalja, da nije predviđena mogućnost da se osobe izjasne, da žele biti donori organa u slučaju smrti nije tačna. Pogledajte član 30. federalnog zakona koji reguliše ovu oblast i moram da vam i da nam svima ili da podsjetimo, kaže stav (1) – dozvoljeno je uzimati organe i tkiva sa umrlog lica radi presađivanja u svrhu liječenja samo ako su darovalac za života saglasio sa darovanjem organa i tkiva poslije smrti. Stav (2) kaže – pisanu izjavu o davanju organa i tkiva iz stava (1) ovog člana punoljetno lice sposobno za rasuđivanje daje izabranom liječniku ili ti ljekaru primarne zdravstvene zaštite i nikom više, nikom više, pisana izjava o darivanju organa i tkiva iz stava (1), (2) i (3) ovog člana, što sam pročitao, može se opozvati u svakom trenutku. Šta to kod nas znači u predloženom tekstu? Suprotno, dakle, ovom članu hoćemo da se izjava o davanju, o ... da budete donor organa dajete pred policijskim službenicima. Pa ljudi, dajte da malo budemo zaista razumni ljudi, šta znači pred šalterom kad dođem da predam zahtjev za izdavanje vozačke dozvole i njima kažem ja hoću da budem donor. Sjetite se malo kad smo uvodili nove lične karte, pa samo tamo rekli da se u ličnoj karti građanin može da izjasni da ima krvnu grupu, što je vrlo bilo pozitivno, vrlo značajno, vrlo bitno, pa je u jednom od članova rečeno – krvna grupa se može unijeti isključivo na osnovu dokumenta koji izdaje nadležan organ zdravstva. Ovdje mi kažemo, da dođemo pred šalterske radnike i kažemo mi bismo, ja bi htio da budem donor. Šta ako nakon mjesec, dva dana to lice, vozač, kaže ja neću više da bude donor, jer na to ima pravo, on mora da mijenje vozačku dozvolu, to su finansijski izdaci i ne samo to, procedura za izmjenu vozačke dozvole je regulisana Zakonom o bezbjednosti saobraćaja, to nije razlog za zamjenu vozačke dozvole, kako ćete je promijeniti, morate o tom voditi računa, odnosno moramo o tome voditi računa. Član 31. istog zakona, federalnog, kaže – pisanu izjavu o davanju organa i tkiva iz člana 30. stav (2) Zakona o transplantaciji u Federaciji ljekar primarne zdravstvene zaštite dostavlja Ministarstvu zdravlja, odnosno Centru i ista predstavlja profesionalnu tajnu, profesionalnu tajnu. Vozačka dozvola je javni dokument, vozačku dozvolu svi gledaju i šta će biti ako se izgubi ili ne izgubi. I da još ne ostanem i zbog Republike Srpske, u članu 39. istog zakona, kaže se – uzimanje ljudskih organa od umrlog radi transplantacije u svrhu liječenja može se izvršiti na osnovu datog i evidentiranog pisanog pristanka za života davaoca i uz saglasnost porodice. Tu je još rigidnije i još oštrije, dakle, ne on sam da dadne, već i porodica da da pristanak. Ovo bi bilo suprotno i tom zakonu. Pisani pristanak iz stava (1) ovog člana daje se pred ovlaštenim licem Koordinacionog centra koje imenuje direktor zdravstvene ustanove četvrtog nivoa, sa 25 sjedištem u Banja Luci i pred ovlaštenim licem u zdravstvenoj ustanovi trećeg nivoa koju imenuje direktor te ustanove, na osnovu datog i evidentiranog pisanog pristanka Koordinacioni centar i zdravstvena ustanova iz stava (2) ovog člana izdaju potencijalnom davaocu donorsku karticu u kojoj je evidentiran pristanak. Dakle, sve sam, pošto sam dosta vremena potrošio, sve sam ovo htio da kažem, da ne možemo na ovaj način ovakve zakone predlagati. Moramo voditi računa o sistemskim zakonima, a Zakon o saobraćaju on jeste sistemski, al' u drugoj oblasti i nemojmo to činiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Noviću. Riječ je tražio kolega, Lazar Prodanović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nemam ništa dodati na ove diskusije uvaženih kolega Dušanke i gospodina Novića. Razumijem namjeru gospodina Arnauta i problem koji je evidentan bez obzira na ove zakone, ovaj, u BiH koji su prisutni. Gospodin Nović to zna obavljajući osam godina poziciju ministra civilnih poslova, ovdje je, da sad ne izlazim, ministrica Gudeljević, Bosni i Hercegovini treba bolje organizovan model transplantacijske medicine. Nažalost, BiH je jedna od zadnjih zemalja od, zemalja nastalih raspadom bivše Jugoslavije u ovoj oblasti. Najbolje iskustvo u tome ima Republika Hrvatska, ona ne samo da je postigla iskustvo u odnosu na zemlje bivše Jugoslavije, ona je u vrhu svjetske transplantacijske medicine i u smislu uzimanja ... organa sa kadavera, dakle osobe koja je usljed traumatizma doživjela tragediju i kod koje su utvrđene mogućnosti, odnosno i saglasnosti za donaciju organa, ali u periodu čekanja vi to čak za vrlo ozbiljne transplantacije, ovaj, koje, gdje imaju izuzetan uspjeh u transplantaciji srca, bubrega, jetre i drugih organa. U BiH je ova aktivnost u oba njena entiteta u određenom smislu u začetku. Opasnost koja bi prijetila, žao mi je da nisam ranije sa gospodinom Arnautom razgovarao, jutros smo telefonom pričali, dok sam kasnio na ovu sjednicu, opasnost bi potencijalna mogla da izazove nesagledive posledice. Dakle, u smislu čak i najuređenije zemlje u svijetu, koje teže ovo i koje bi mogle da kažu da imaju u pravom smislu vrhunsku medicinu i ovaj utvrđeni su zloupotrebe sa nevjerovatnim situacijama, čak i u zemljama uređenoj, dakle, vladavine prava. Mi mislim da bi u ovoj situaciji bi moglo, dakle, nisu dovoljni čak ni ovi zakoni koje imaju entiteti o transplantaciji organa bez podzakonskih akata i visokog stepena kontrole. Normalno ljudi će tražiti zdravstvenu zaštitu tamo gdje je najbolja medicina, neko će iz Zvornika bez ikakvog razmišljanja otići u Tuzlu kad imate ovaj vrh, ali morate imati proceduru koja neće biti predmet zloupotrebe. I najbolji svjetski vrhunski stručnjaci za transplantaciju mogu biti na ivici kriminala ako nemate zakonske riješene ove procedure da se ne zlouptrijebi, a da ne govorimo kako bi se to moglo kod nas biti. Normalno treba da, imam, imao sam čak situacije nevjerovatne, čak evo reću, susjedna Republika Srbija, kad su me zvali za jednog 27-godišnjeg momka koji je trebao transplantaciju srca, da li bi mogao preko BiH da ide u Eurotransplant, nažalost momak je preminuo nije dočekao to. BiH mora zakonskim i podzakonskim aktima u skladu sa svojim ustavnom strukturom riješiti pitanja kako bi što prije došla do članstva u Eurotransplantu, kao najvećoj asocijaciji, najkvalitetnije medicine u svijetu, izuzev, dakle, pored američke i medicina u članicama EU. Normalno neke druge zemlje velike su to razvile, ne treba da podcjenjujemo, niti Tursku, niti Kinu, možete zamisliti koliko je to. 26 Sada šta je, šta bi ovdje u čitavoj situaciji trebalo, nije, u potencijalnoj situaciji u knjižici kad bi pisalo, to je izuzetan put za moguću trgovinu organima, bez obzira, ne može se reći da su svi pošteni, ne možemo reći da je to bilo šta. Treba ići, vidjeti kako su to zemlje, evo rekao sam u okruženju najbolje riješile. Republika Hrvatska je tu radila nevjereovatnu kampanju i oni su stvorili svijest kod građana o posjedovanju identifikacione kartice koja je, mislim, medicinski dokument pred Etičkim komitetom i koja se svaki put, ovaj, može da čak provjeri ili da se opozove ako nije spreman. Mislim da na tom trebamo raditi, u ovom nećemo ništa uraditi. Šta bismo uradili? Ovdje imamo jedno parcijalno rješenje, čak da je to moguće, onaj ko tek vadi ovu vozačku dozvolu u njegovoj vozačkoj dozvoli bi to pisalo ili onaj ko obnavlja vozačku dozvolu i sad zamislite kako bi nastupio haos veliki broj ljudi u ovoj čitavoj situaciji sada jedne paranoidnosti koja nam je, uslovno rečeno, i teorijama zavjere, jer pandemijom ovog koronavirusa i svega toga, sumnjičavost, mi bismo imali enormno odstupanje od ovog principa. Mislim da treba voditi razgovor i na nivou BiH i u okviru Sektora za zdravstvo pri Ministarstvu civilnih poslova, imati veći stepen kordinacije i doći do rješenja u kojima ne bismo kasnili, neopravdano je, još uvijek imamo potencijale, mi imamo bolje potencijale i od Crne Gore i od Makedonije, ali nažalost mi smo na dnu svega ovoga. Nije opravdanje ustavna struktura za kašnjenje u ovim pitanjima koliko je nepostojanje jedne vizije i u oblasti zdravstvene zaštite i dakle, obrađujem se od ove mogućnosti zbog mogućih zloupotreba. I da ne bi ispalo sada da je iz Republike Srpske neko protiv toga, ne, jedina obaveza na nivou EU, reću to samo na kraju, je dakle ujednačen obrazovni sistem iz oblasti zdravstva i dakle mogućnost, dakle, potpuna prohodnost svakoga građanina članica zemalja EU u smislu ostvarivanja zdravstvene zaštite ne samo u matičnoj državi, već i u članicama. To i sada nije prepreka u BiH, iako nije još uvijek dovoljno razvijene dobra volja, ali mislim građani, normalno, neće tražiti dobrog političara, ako im treba operacija srca ili nečega, tražiće kardiohirurge i tome slično. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Prodanoviću. Riječ je tražila kolegica Bradara. Izvolite.
Pa budući da ovdje mi imamo točku dnevnog reda koja je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama i mi smo se evo i opravdano dotakli upravo ove teme. Budući da sam bila u prigodi nekoliko puta sudjelovati u donošenju ovog zakona na razini Federacije i njegovih izmjena, mislim da smo mi, kolege koje su u tome sudjelovali i kolegice, bili svjesni dubokog etičkog, moralnog, vjerskog i svakog drugog, osim zdravstvenog problema ovog pitanja. Znači, ovo nije uopće jednostavno i mislim da je ovaj Zakon ovako kako je predložen, prije svega u osnovi diskriminirajući, što je s ljudima koji nemaju vozačku dozvolu, ne namjeravaju je imati i ima jedan veliki broj ljudi u ovoj zemlji koji to nemaju i mislim da je u startu taj zakon diskriminirajući. Ono što je trenutačno na snazi u Federaciji jeste da se od 2017. trebate izričito donijeti karticu da ste protivnik doniranja organa, svi koji nemaju tu karticu su potencijalni donori, jer su nas ekipa iz, koja se bavi transplantacijom organa, razne udruge, uvjeravale da je to puno bliže Eurotransplantu i da je tako lakše ljudima dolaziti do organa i onda smo mi donijeli izmjene i dopune takvog zakona i po tom zakonu, znači, zaista je potreban pristanak, ako vi niste se ili niste znali da se trebate izjasniti da ste protivnik, treba vam pristanak obitelji i ako jeste i ako niste, što ja mislim da u svakom slučaju vrijedi, jer upravo mi smo jako puno dvojili oko toga. Ono što jeste problem i 27 što mi bez obzira na transplantaciju organa trebamo razvijati, centre koji će se baviti tom humanom djelatnošću, sve je to dobro dok se to događa nekom drugom, međutim kad imate nekog bližnjeg kojem treba organ, onda postanete svjesni koliko je to važno. I ovo postoji ... i također u vašem prijedlogu, o ovom se da jako puno govoriti, ali mislim da ovo nije tema današnjeg ovog Zakona i mislim da nije istina da za ovaj Zakon nisu potrebna financijska sredstva, jer izdavanje svakog dokumenta koji je vezan za CIPS, pogotovo izradu novog dizajna, sigurno iziskuje značajna financijska sredstva, tako da mislim da ta činjenica da za ovaj Zakon nisu potrebna financijska sredstva ne stoji. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Bradara. Više nemamo prijavljenih za raspravu. Idemo, dakle, se izjasniti, glasamo o proceduri, dakle, o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Dajte da se izjasnimo. Dakle, prisutno 14 – za 7, protiv 5, uzdržana 2. Federacija BiH – za 4, protiv 4, uzdržana 2. Republika Srpska – 3 za, protiv 1, uzdržan niko. Nemamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Dakle, konstatujem zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika po hitnom postupku nije usvojen.
Jeste usvojen, jeste usvojen.
Je usvojen, da, a usvojen po hitnom postupku.
Jeste usvojen, da.
Ah, ok usvojen je po hitnom postupku, da izvinjavam se. E sad idemo, dakle, u drugi krug. Otvaram raspravu. Nema niko. Dajte da se izjasnimo, ko je za to da se Zakon usvoji po hitnom postupku? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da se usvoji da, dakle, u redovnom. 28 ____________(?) Glasamo o Zakonu.
... entitetska, oprostite, ima i entitetska.
A, tako je, kako. Hoćemo ponoviti glasanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim da se ponovi glasanje.
Dakle, o čemu glasamo.
Glasamo, dobro, dobro, glasamo o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za 2019. godinu. 30
O Izvještaju, a ne o Izvještaju komisije.
O izvještaju, ne, ne, glasamo u drugom krugu,
Drugi krug glasanja.
Drugi krug glasanja o Izvještaju. Dakle, prisutno 14 – za 6, protiv 4, uzdržana 4. Federacija BiH – za 6, protiv 4, uzdržana 4.
Evo molim da se ponovi, pošto nisam ja stigao glasovati ....
Molim vas dajte ponovite ponovo. Samo lagano, sve će doći kako treba. Dakle, prisutno 14 – za 8, protiv 4, uzdržana 2. Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržana 2. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržana niko. Dakle, nemamo većinu iz Republike Srpske i konstatujem, imamo, dakle, 2/3 protiv, dakle, da Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2019. godinu nije usvojen. Prelazimo na šestu tačku, Ad. 6. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Digitalizacija TV signala u BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-2464/20 od 23. 12. 2020. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda, Komisija je usvojila Izvještaj. Predstavnički dom je na 16. sjednici, održanoj 03.02.2021. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospođi Dušanki Majkić, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet, ako ima potrebe? Ne, hvala. Riječ dajem podnosiocu, ako je prisutan i ima potrebe. ____________(?) Ne. 31
Gospodin Sarajlić.
Šta?
Rasprava.
Gospodin Sarajlić javlja se za riječ, izvinjavam se ... aplikaciju. Ok.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Pošto je predlagač tu prisutan, a evo Komisija je dala pozitivno mišljenje o ovom Izvještaju i Zastupnički dom je o njemu se očitovao, ja bih predlagača, pošto je tu, upitao par stvari, pošto je tema – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Digitalizacija TV signala u BiH“. Pitao bih sljedeće: 1. Zašto u reviziji nije daljnje i detaljnije opisan obim korištenja i učinka nabavljene opreme, zašto u reviziji uopće nije tretirano pitanje vlasništva nad opremom? 2. Zašto je ta uopće oprema nabavljena kada korporacija nije zaživjela? 3. Zašto u preporukama revizija nije ukazala i preporučila da sljedeće faze digitalizacije podrazumijevaju ulaganje preko 30 miliona KM koje moraju biti praćene provedbom Zakona o javnom emitovanju, tj. formiranju konačno korporacije? Nije sve tema za reviziju, ali ste morali imati u vidu i ovih par činjenica, pa bih molio da mi odgovorite na ova tri pitanja. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sarajliću. Riječ je tražio kolega Bećirović, izvolite.
Smatram da je ovo višestruko važna tema za cijelu BiH i da ima i te kako potrebe da progovorimo o ovom pitanju. Digitalizacija TV signala u BiH je vezana za dvije ključne stvari koje mi moramo imati u vidu. Prvo, pod broj jedan, riječ je o strateškom opredjeljenju organa državnih BiH, a drugo, također jednako važno, u pitanju je preuzeta međunarodna obaveza države BiH u skladu sa Ženevskim planom emitiranja i logično je da mi ovdje u državnom 32 parlamentu postavimo, evo kolega Sarajlić je postavio nekoliko važnih pitanja, ali i da na druge načine rasvjetlimo i ukažemo na različite aspekte ovog, ponavljam, važnog pitanja za BiH i za sve njene građane. Ovdje želim podsjetiti na jednu činjenicu, da je proces digitalizacije u Hrvatskoj završen za samo četiri godine, u Srbiji za nekih devet godina, u BiH taj proces traje već 16 godina i još uvijek mu ne vidimo kraj. Mi o tome moramo progovoriti i svi zajedno dati doprinos u izvršnoj i u zakonodavnoj vlasti da napokon imamo jednu efikasnu i jasnu mapu kretanja kako bi ovaj proces završili. Jer ako to ne uradimo, bojim se, da ćemo imati ozbiljne posljedice. Moram reći, također, da su nadležni organi za potrebu digitalizacije do sada donijeli odluku da odobre preko 39 miliona konvertibilnih maraka. Do sada je za te potrebe utrošeno, prema mojim saznanjima, negdje oko 6,7 miliona konvertibilnih maraka i Ured za reviziju, između ostalog, o tome govori. Ono što je za nas također jako važno jeste da vidimo kakva je situacija kod građana BiH, a konstatacija da je veliki broj građana BiH uskraćen za kvalitetan TV signal, digitalni TV signal, apsolutno stoji i mi na tu činjenicu moramo upozoriti. U materijalu kojeg smo dobili, nadam se i detaljno pročitali, između ostalog su date i neke preporuke, direktne obaveze i prema Ministarstvu komunikacija i prometa da izradi i dostavi kome treba konkretan plan aktivnosti, obaveze, rokovi, nosioci posla, da to napokon vidimo ovdje u državnim organima vlasti. Takođe, preporuka je i da Vijeće ministara osigura jedan nezavisan nadzor te aktivnosti, kao i da redovno imamo izvještaje o tome. Mislim da su to stvari koje ne bi trebale da stoje. Zašto govorim da bi BiH mogla imati ozbiljne posljedice? Pa ja čak mislim da BiH prijete vrlo ozbiljne blokada ako se ovdje stvari ne poprave. Postojeće dozvole za javne emitere u BiH za analogno emitiranje istekle su 20. aprila 2020. godine, dozvole za analogno emitiranje privatnih TV kuća ističu 2021. godine, dakle ove godine. Da li znate šta to znači? Nakon isteka ovih dozvola za emitiranje RAK u BiH u skladu s međunarodnim obavezama neće moći štititi analogne frekvencije ukoliko ih neko zatraži za digitalne potrebe. Šta dalje stoji u Izvještaju koji je pred nama? Pogledajte stranu, recimo, 30. koja, gdje se govori o zaključcima. Ko su odgovorne institucije što ovo ne ide onako kako bi trebalo? To su Vijeće ministara, nadležno ministarstvo i RAK koji nisu osigurali efikasnu i blagovremenu provedbu aktivnosti digitalizacije. Naša je obaveza kao najvišeg zakonodavnog organa u državi BiH da upozorimo na to, jer i mi imamo mehanizme da tu stvar uozbiljimo. Loše upravljanje aktivnostima digitalizacije, bez jasnih planova, bez jasno utvrđenih odgovornosti, uzrokovali su da su probijeni svi rokovi za okončanje procesa digitalizacije. Mi te konstatacije moramo najozbiljnije shvatiti. Ali ono zbog čega sam se prije svega javio oko ove tačke dnevnog reda, jesu građani BiH, jer zbog kašnjenja ovog digitalnog TV signala trpe upravo građani, njima nije osiguran kvalitetan zemaljski emitiran TV signal, zbog čega su ljudi prinuđeni na plaćanje drugih, alternativnih, vidova dostribudcije TV signala i to sada posebno apostrofiram najviše su pogođeni najsiromašniji građani BiH koji nisu u stanju da plaćaju te druge vidove distribucije TV signala, a u BiH, ako je vjerovati ozbiljnim statistikama, gotovo sedam stotina hiljada ljudi je ispod granice siromaštva. Kad te činjenice ukrstite, uporedite, onda zaista vidite koliko je to ozbiljan problem. Stoga uz ovo o čemu je govorio moj prethodnik, mislim da i te kako ima smisla da ovu stvar danas dobro podcrtamo, uozbiljimo, pozovemo javno ministarstvo nadležno da pripremi konkretan plan okončanja aktivnosti digitalizacije TV signala, uz ove preporuke koje smo čuli, ali takođe i da uključimo i Vijeće ministara BiH koje će osigurati nezavisan nadzor, ali i stalno izvještavanje i državnog parlamenta kako stvari s tim idu. Mi često zaboravimo na neke stvari, pazite ako mi ovdje u Domu naroda i u Predstavničkom domu, kao izabrani predstavnici 33 građana i naroda BiH, nećemo o ovome razgovarati u nadležnim organima i tijelima ove države, pa koće drugi, a ponavljam, važna je stvar, važna je za obične ljude u BiH.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Riječ je tražila kolegica Dušanka Majkić, izvolite.
Dakle, ovo je revizija učinka, kod izbora tema koje će obrađivati Kancelarija za reviziju institucija BiH treba voditi računa da nalazi tog multidisciplinarnog tima koji radi na reviziji učinka budu takvi da nam pomognu kod donošenja odluka. Šta smo mi dobili ovakvom revizijom učinka? Ja sam zato i reagovala na Komisiji za finansije i budžet, da je ovo nesretno izabrana tema za reviziju učinka. Zašto? Zato što kaže – cilj je da se utvrdi, dakle, cilj ove revizije je da se utvrdi jesu li institucije BiH efikasne u provođenju aktivnosti digitalizacije. Pa čekajte, ima li neko ko to, ko nema odgovor na to i ko zna, kome to nije poznato? Dok je toliko kašnjenje znači nisu efikasne, je li tako. Dakle, sama revizija učinka je nesrećno izabrana. Kad pogledate ovaj dio koji se odnosi na zaključke, odnosno posebno preporuke, revizija uvijek ima kad su to neke ozbiljne teme i koje zahtjevaju da se sve institucije angažuju na tom, dakle, ona proglašava ko su to ključne institucije, znači Vijeće ministara, znači Ministarstvo komunikacija i transporta i RAK. Pa čekajte, zar za tolike godine nikome nije palo na pamet da sjedne i sve te nedosljednosti i nemogućnosti dogovora ne stavi na sto i kaže da vidimo šta možemo uraditi. Zato što se u ovoj zemlji ni o čemu ne dogovara i ni za šta ne može postići dogovor, to je, takvo je stanje sa digitalizacijom. Možete vi imati ne znam kako dobre namjere, ali one su dobre koliko su ostvarive, očito ova nije ostvariva. Imali smo predstavnike, različite predstavnike vlasti u Ministarstvu komunikacija i transporta, postoji ....zbog koje projekat ne ide, sjećam se da jednom, da je neko govorio o tome i kaže – ej došla je oprema i kažu moja oprema treba da ide u tvoje prostorije, e ne može moja, tuđa oprema u moje prostorije. Dakle, poslije bilo je suštinskih stvari koje su bile problematične. Isti razlog, ovo je, ovo samo pokazuje stanje u BiH, kao što se, zašto nema više zakona iz Savjeta ministara, pa nema ih zato što ne može da se postigne nikakav dogovor. Nema ni jedna inicijativa koju će podražiti bošnjački ministri, mislim prvenstveno na SDA, ako su nosioci te inicijative iz reda srpskog naroda, da ne govorim iz hrvatskog oni to bolje znaju. Nema dogovora ljudi, pokazuje li neko da je njemu stalo, hoće li da se dogovore. Ova zemlja bi već pokazivala, da je normalna zemlja, da pokaže takve elemente. Dakle, pričati o digitalizaciji u kontekstu ovoga da Ministarstvo komunikacija treba izraditi plan aktivnosti sa rokovima odgovornosti za nastavak procesa digitalizacije. Vidi se revizor se patio, ne zna šta da uradi, nigdje nište ne štima, a on mora nekakav, završiti reviziju. I drugi, Vijeće ministara treba osigurati nezavisan nadzor i raditi o izvještavanju o ... pa dakle, neozbiljno. Dakle, prvi put u životu za tolike godine koliko sam u Parlamentu, je nešto što sam glasala protiv revizije, jer to je nedopustivo da revizija sebi odabere temu iz koje sama ne zna da izađe. A ova pitanja koja je kolega Sarajlić pitanja, to nisu pitanja za reviziju i ne može revizija odgovarati na njih. Zna se čija je to nadležnost i ko treba da odgovara na to. Hvala. 34
Zahvaljujem kolegici Majkić. Više nema, Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Prvo, nije ovo nesretno izabrana tema, niti to bilo ko u državnom parlamentu može reći Uredu za reviziju, ako je za nešto odobreno preko 39 miliona konvertibilnih maraka, a to nije nimalo mala cifra, ako je do sada realizirano nešto više od 6 miliona, zašto bi to bila nesretno odabrana tema. Mi o tome treba da raspravljamo, Ured za reviziju treba da se bavi tim pitanjima. Da li su ove stvari koje stoje u reviziji, uključujući i preporuke, uključujući ovo o čemu je govorio kolega Sarajlić, provodive? Pa naravno da jesu, samo treba da se ponašamo na način da je ovo pravna država. U pitanju je, ponavljam, strateško opredjeljenje državnih organa koje su dogovorili i treba da implementiraju. I broj dva, u pitanju je međunarodna obaveza, koja se mora provesti. A zašto nema zakona više od Vijeća ministara, zašto su blokade i opstrukcije, pa jasno je svima koja je to politika i zašto je to tako, to je isključivo zbog toga zato što neki politički centri žele da dokažu svoju nemoguću tezu o tzv. nemogućoj državi, pa zato sve blokiraju. Ali to je jalov posao, trpe nažalost građani zbog takve politike.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Više nema prijavljenih. Ima li neko iz Kancelarije za reviziju da želi odgovoriti na postavljena pitanja? Izvolite. Zamjenik glavnog revizora.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, delegatkinje, delegati, uvaženi gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Zovem se Jasmin Pilica, ja sam zamjenik generalnog revizora i prije svega želim vam prenijeti isprike u ime gospodina Hrvoja Tvrtkovića, generalnog revizora, koji je kovid pozitivan već nekih sedam dana, hvala Bogu stabilan je, ali on zbog tog razloga nije mogao prisustvovati ovoj sjednici. Želim istaći da vezano za ovaj Izvještaj, digitalizacija TV signala u BiH je strateško opredjeljenje i preuzeta međunarodna obaveza BiH koja do ovog trenutka nije ispunjena. Digitalizacija TV signala u BiH podrazumijeva, kao što reče uvažena delegatkinja Majkić, da je to svima jasno, ali eto ipak smo mi to obradili, da je gašenje analognog emitiranja TV programa u BiH i prelazak na digitalno zemaljsko emitiranje i to u skladu sa međunarodno prihvaćenim Ženevskim planom emitiranja. Što se tiče konkretnog pitanja uvaženog delegata Sarajlića, ja ću skrenuti pažnju da na stranici 9. imamo cilj i opseg same revizije i sama revizorska pitanja u ovom Izvještaju su bila konkretna – Jesu li institucije BiH efikasne u procesu uvođenja digitalnog zemaljskog TV signala? Iz ovog pitanja proizašla su dva podpitanja revizorska – Jesu li aktivnosti uvođenja digitalnog emitiranja provedene blagovremeno i koje su posljedice kašnjenja? Drugo podpitanje bilo je – Jesu li aktivnosti prelaska na digitalno emitiranje dobro planirane imajući u vidu provedene aktivnosti, odgovornosti i krajnji rok za okončanje procesa digitalizacije? 35 Mi u Uredu za reviziju, dakle, tim koji je radio ovaj Izvještaj, vođa tima i revizor, isto tako rukovodilac Odjeljenja revizije učinka, rukovodilac Odjeljenja kontrole kvaliteta učinka, poslije toga Stručni kolegij, pa i menadžment smatrali smo da je uspješno odgovoreno na ova dva pitanja i da su dati nalazi, zaključci i preporuke koji su poprilično jasni. Ja smatram da su pitanja koja je uvaženi delegat Sarajlić postavio i čini mi se, mada nisam bio na samoj sjednici Predstavničkog doma, da je poslanik Mušić postavio isto pitanje, da su ta pitanja relevantna svakako, ali mi jednostavno revizorima ne ulazimo u njihovu revizorsku prosudbu kada se jedna tema odredi, kad se postave revizorska pitanja njima se jednostavno daje u skladu sa standardima i njihovom nezavisnošću daje im se da rade određenu reviziju, a bilo kakva pitanja specifična koja mogu proizaći se mogu predložiti kao zaključak da bi se uradila neka druga revizija, možda malo šira, možda u nekoj drugoj oblasti, koja može biti zaključak komisije, dakle radnog tijela samog Parlamenta ili čak doma. Nakon toga generalni revizor razmatra ove zaključke i procjenjuje da li će uključiti u plan za narednu godinu tu reviziju. Evo ja se nadam da sam bar djelimično uspio odgovoriti na vaša pitanja. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, gospodinu Pilici. Dakle, nema više prijavljenih za raspravu. Idemo glasati, glasamo o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi – Digitalizacija TV signala u BiH. Prisutno 15 – za 10, protiv 4, uzdržan 1. Federacija BiH – za 10, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Imamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Idemo u drugi krug? ____________(?) Možemo. Možemo. Dajte u drugom krugu da se izjasnimo. Dakle, prisutno 15 – za 9, protiv 4, uzdržana 2. Federacija BiH – za 9, protov niko, uzdržan 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Imamo 2/3 protiv iz entiteta. Dakle, konstatujem Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi – Digitalizacija TV signala u BiH nije usvojen. 36 Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi „Planiranje i sprovođenje obuka zaposlenih u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-10-2465/20 od 23. 12. 2020. godine
Dakle, treba nešto reći ovdje, jer gdje god se pojavi tema IGA, dakle, Izvozno-kreditna agencija BiH ona izaziva veliko iznenađenje, izaziva veliko iznenađenje kod onih koji su godinama u Parlamentu, a kamo li kod onih koji su tu od juče i nisu upoznati sa dešavanjima vezanim za IGA-u. Sad kad je stanje u IGA-i takvo da ona ne može više da funkcioniše, e onda su se ljudi svi zabirnuli šta ćemo sad, odnosno kako ćemo izaći iz svega ovoga. A onda kad gledate taj begraund, šta se dešavalo do sada i kad vidite način na koji se postupalo u svemu tome, onda je to logičan slijed da se nalazimo u ovoj situaciji u kojoj smo danas kad je u pitanju ova institucija. IGA je uspostavljena 1997. godine i to je uspostavljena za realizaciju projekta hitno pokretanje industrije koje je finansirala Svjetska banka, 1999. godine IGA započinje realizaciju projekta Svjetske banke u iznosu od 8.900.000 specijalnih prava vučenja i ta, taj iznos služi za finansiranje i pripremu izvoza, finansiranje i zaštitu od ratnog rizika i to su bile namjere Svjetske banke da učini, da pomogne BiH. Pazite, vrijeme prolazi, još uvijek nemamo zakon, Zakon o Izvozno-kreditnoj agenciji kojom je ona osnovana, pojavio se tek 2004. godine, do tada Republika Srpska nije ni ... niko je nije ni pitao šta misli o tome, na koji način treba da se ... i treba li uopšte da se uključi. Dakle, ništa nije, bila je potpuno nepoznata u tom segmentu. Međutim, onda se dogodilo da osnivački kapital koji je morao da se unese formiranjem, donošenjem zakona i formiranjem IGA-e u iznosu 51 milion, oko 51 miliona maraka je Svjetska banka ovako odredila, 38 miliona su kreditna sredstva, a 13 miliona su sredstva donacije. I sad je neko ovdje rekao, e tih ta, to što su besplatna ta donatorska sredstva to pripada institucijama BiH, a krediti pripadaju entitetima. Republika Srpska je tad izašla i rekla ne može tako, mora, možemo biti svi nosioci i jednog i drugog, ne može to tako ja sebi izaberem ono što mi odgovara, a ono drugo neka to rješava, neka rješavaju entiteti. Dakle, šta je još važno? Zakon koji je 2004. donesen, on je toliko loš zakon, da nije riješio nijedno ključno pitanje koje svaki zakon treba da riješi, pa zamislite šta kaže da je to, znači to nije ... IGA nije institucija BiH, to je institucija koja, Agencija je samostalno, nedepozitno i neprofitno pravno lice, pazite neprofitna organizacije, sa punim ovlaštenjima posluje u skladu sa principima likvidnosti i osiguranju poslovanja bez gubitka. Agencija je ovlaštena da samostalno sklapa ugovore, nabavlja i raspolaže pokretnom i nepokretnom imovinom i da bude strana u sporu. I na kraju, na lica zaposlena u Agenciji ne primjenjuju se odredbe Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Dakle, izvan sistema. Nemate udešeno ništa što je ključno za to, trebao je biti formiran međuministarski savjet. Ko čini međuministarski savjet? Predstavnik Ministarstva finansija i trezora, predstavnik Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i po dva predstavnika entitetskih ministarstava nadležnih za to, znači ministarstva finansija. Nije formiran nikad ministarski, zašto? Entiteti su vidjeli kuda ide IGA i oni su se polako izvukli, znači oba entiteta su postala nezinteresovana za IGA- u, jer izlaz iz IGA-e nije moguć. Ona se zaduživala i davala je garancije tamo gdje nije smjela i u količini, vrijednosti za koju nije smjela. Stanje je totalno neuređeno, godinama se podnose izvještaji, Parlament se, kao vruć krompir provuče kroz ruku, Savjet ministara je tražio da Svjetska banka koja je osnivač IGA-e se odredi o tome šta da se uradi sa njom. I Svjetska banka 39 je ponudila pet rješenja i rekla, samo prvo, a to je da pustite da se IGA ugasi, je rješenje koje ne zahtjeva da institucije BiH daju bilo kakav novac za to. Sve ostalo morate reći ko će platiti troškove. Kolike? Ne znam, kad bi neko znao da izračuna koliko su te pare koje duguje IGA, to bi bilo zanimljivo. I zašto, sada svi ćute, zašto ćute? Pa ne odgovara im, odgovara im da prođe prvi prijedlog Svjetske banke, a to je da se ugasi i da se formira, sad da se formira nova, ne znam, jer i jedan i drugi entitet imaju institucije koje rade taj posao, oni više nisu zaiteresovani. Još jedan napor je napravilo Ministarstvo finansija i trezora i pozvalo je, dakle, ajte da vidimo šta da radimo, ... uopšte nisu zaiteresirani entiteti da se bave IGA-om. Znači, nemamo mi mnogo izbora, oni koji su se naknadno uključili pa sad imaju ideje, treba ovo, treba ono, ali treba malo pročitati od ranije šta se sve dešavalo i put kojim je, kako smo došli dovde, da shvatimo da, ako imamo bilo koju verziju izuzev ove prve koju je Svjetska banka dala, moramo odma reći ko će to platiti i odakle će to biti plaćeno. Dakle i sve ono kako izgleda, IGA nema šansu i treba vidjeti da možda jedino to bi bilo smisleno zaduženje, da Savjet ministara vidi na koji način se sve to može privesti kraju i da joj pomogne ustvari, jer ona hoće promjenu zakona i da se oslobodi da može nju sud blokirati, pa zamislite ko to može danas u ovo vrijeme da nekog oslobodi, da sud ga može blokirati. Dakle, treba dostojanstveno završiti ovaj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Miletić se javio za riječ. Izvolite.
Neću predsjedavajući dugo, evo slažem se sa svim ovim što je gospođa Majkić iznijela, samo da napravim jednu dopunu, mislim da je to korektno. Ja sam, kako reče gospođa Majkić, jedan od onih koji je došao juče i zaista je sramota da toliki niz godina se pitanje ove Agencije ostavlja po strani i da niko ne želi da ga riješi. O čemu zapravo ja želim da kažem? Ako pogledate stranu 12. ovog dokumenta i stranu 13. imate ovdje popis predmeta gdje su sudovi širom BiH u prvostepenom postupku presudili u korist tužitelja da je nadležna Agencija dužna samo po osnovu kad je u pitanju jedna firma, a to je UNIS iz Dervente, isplatit gotovo 34 miliona. Kad uzmete ovo samo po sebi lajički da gledate, znači očigledno ovdje postoje, znači, sasvim izvjesno nezakonite radnje koje su se dešavale i u okviru te Agencije, a bogami i od strane ovih pojedinih osoba, vlasnika ovih privatnih preduzeća koja su koristili te garancije, koje ustvari IGA daje. To je jedan aspekt problema. Drugi aspekt su njihova potraživanja, koja imate na strani 13. koja su ogromna. Znači, imate skoro iznos od dvije stotine miliona. Treći aspekt, trenutno je IGA dala garancije, da ne pominjem ovdje privredne subjekte iz BiH, znači govorim u inostranstvu, u iznosu od preko 50 miliona eura. Znači, ako ona ne može da radi, pod navodne znake, evo prejudiciram šta će se desiti, i ugasi se, znači toliki novac da propadne i da jednstavno ovim firmama za takav nerad, takvu neodgovornost, da ne kažem takav kriminal, da zatvorimo oči, okrenemo se i da ovo sve ovako prođe, ja mislim da to nije uredu. Šta ću vas zamoliti, a predsjedavajuća je to dobro rekla, molim vas da još jednom jel' pomenete, pod navodne znake, ove zaključke koje je donijela komisija, mislim to je jedini ispravan način da pokuša ovo neko pitanje da riješi, a ovo imate, bar smo mi pomenuli, dvije 40 institucije, ovdje je interesantno napomenuti kad se nadležna agencija obratila Pravobraniteljstvi BiH u smislu ko će isplatiti ovaj novac, ovaj novac, ovih 30 i nešto miliona će isplatiti država BiH. Pravobraniteljstvo im je odgovorilo da oni za ovo nisu nadležni. Što je smješno samo po sebi, jel' sutra kad dođu ovi troškovi na naplatu, bogami, oni će te pare uzet iz budžeta institucija BiH, vidjećete sto posto. Znači, molim vas, kad je u pitanju, znači, ovaj predmet ili rad po ovoj IGA-i, dvije stvari su vrlo važne, znači prvo da uključimo Pravobraniteljstvo BiH. A druga stvar, s obzirom da smo dobili informaciju na komisiji, navodno da SIPA istražuje i državno tužiteljstvo sve ovo, da tražimo informaciju u vezi s ovim radnjama koje se dešavaju tamo, evo da ne kažem jednu deceniju, da vidimo ima li išta od te istrage i dokle je ona jednostavno došla. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim da ima više prijavljenih za, ima Dušanka Majkić.
Ispravak krivog navoda. Ja sam molila na komisiji da se ne usvoji ovakav zaključak. Zašto? Pravobranilaštvu se obratila IGA i jasno su joj rekli, mi, to nije naša nadležnost i s tim nemamo ništa. Dakle, usvajati novi, to se vidi da eto da se komisija iščupa, pa aj da mi nešto zaključimo, nema veze, pa ćemo prepisivati zaključke Predstavničkog doma, bez obzira jel' stoje ili ne stoje. Nema smisla to raditi. Pravobranilaštvo nije nadležno, jasno su to rekli i nema potrebe trpati, samo odugovlačimo problem. I drugo, treži se da, od tužilaštva se traži informacija u vezi realizacije zaključka Doma naroda, a to je da se taužilaštvo uključi. Pa čekajte molim vas, kad se tužilaštvo izjašnjavalo o pojedinim predmetima koji su u toku, pa nemojte da, da stavljamo, komične stavljamo zaključke. Dakle, nema smisla usvajati ni ovo Izvještaj o radu, ali još, posebno nema smisla ovakve zaključke usvajati. Jer šta ćemo napraviti, šta ćemo dobiti, usvajanjem ovog zaključka ćemo nešto pomjeriti, nećemo IGA će i dalje tonuti. Ono što oni traže to ćemo u sljedećoj tački pričati koja govori šta nam, šta oni traže da bi oni opstali. Dakle, apsurdno je ove zaključke usvajati.
/nije uključen mikrofon/
Hvala predsjedavajući. Ovdje je evidentno da su velike pare nestale, da je napravljena ogromna materijalna šteta, znači stotine miliona maraka su u pitanju novca koji je novac građana BiH, znači i entiteti i BiH kao država su učestvovali u stvaranju ove Agencije i pravljenju ove situacije. Pošto je novac kao energija, ne može ispariti, on je završio u nečijim džepovima. Sad je pitanje šta se dalje dešava, ko je odgovoran za ovu situaciju, je li iko odgovarao zbog loše procjene kojim firmama dati ovaj novac, koje su očigledno propale i taj novac je negdje završio, jesu napravljene loše procjene rizika prilikom odlučivanja oko toga, je li bilo političkih uticaja na to, a da su se raspitali malo ko je vlasnik UNIS-a Derventa, možda bi mogli zaključiti da to ima mnogo veći rizik nego ovaj na koji su pristali i ovaj način na koji su doveli u situaciju društvo i građane da otplaćuju sad te nečije marifetluke. Jer radi se o čovjeku koji je direktno povezan 41 sa dijelom političkog vrha u BiH i moj zaključak je, ako mu neko daje tolike garancije i tolike pare, da to ima veze sa tim i to je normalan zaključak, ali to je stvar pravosuđa i pravosudnih organa, koji bi trebali da ispitaju, a koji ne rade svoj posao, mi svi znamo u kakvom stanju je pravosuđe i šta radi i šta ne radi Tužilaštvo BiH i sad imamo situaciju kakvu imamo. Sad je pitanje šta uraditi, kako, odnosno kako smanjiti štetu. Gospođa Majkić se zalaže, očigledno, za varijantu da se IGA ugasi, ako se IGA
[[nije uključen mikrofon]] Svjetska banaka.
Ne, Svjetska banka je rekla ovo su varijante koje su moguće, Svjetska banka nije rekla ugasite pa, nego je rekla ovo su vam varijante koje su moguće. A znate šta se dešava kad se ugasi? Ovi koji su uzeli pare, pare ostaju u njihovim džepovima, ovi procesi koji se vode sad pred sudovima za naplatu tih para prestaju tim činom. Bio sam frapiran kada predstavnici IGA- e, znači Upravni odbor i direktorica na komisiji tvrde da će biti, da će prestati procesi za naplatu potraživanja, koji se vode sada pred sudovima, zato što nemaju para da plate advokata da ide tamo, a nema nijednog pravnika zaposlenog u IGA-i. Pa zar to nije nešto što debelo smrdi na korupciju, nepojavljivanje njihovo na suđenju, a što najvaljuju, znači da se te pare ostavljaju, ti milioni maraka se ostavljaju u džepovima tih ljudi. Znači, ozbiljan je problem, ne može vlast pobjeći od rješavanja tog problema. Ovdje svi bježe od rješavanja problema, sam problem se neće riješiti, bježe svi već godinama, znači, ovo se radi o deset godina ovdje se ne radi o nekom događaju koji se desio, ne znam, prije godinu, dvije ili tri, ovdje se radi o dugotrajnom procesu i rukovodstvo IGA-e je od početka, od osnivanja do sada isto. Prema tome, ovaj, trebalo bi shvatiti ovu situaciju ozbiljno i zato se zalažem za ovakav zaključak: Da se traži od Pravobranilaštva BiH da se uključi u zaštitu imovine, odnosno novčanih sredstava građana BiH, da ne dozvoli da se sudski procesi za naplatu ugase. I zato je u tom zaključku komisije stavljeno, odnosno Dom naroda traži od Pravobranilaštva BiH da se uključi u to i smatram da je to korektno, to i jeste posao Pravobranilaštva ili pravobranilaštava pošto i entiteti imaju učešća u svemu ovome, da se direktno angažuje da bi se spasilo ono što se može spasiti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bosiću. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ponavljam, Svjetska banka je unijela osnivački udjel u IGA-u u vrijednosti pedeset i nešto miliona, od toga 38 miliona su bila sredstva koja su data kao kredit, koji sada entiteti vraćaju, i koliko, 13 miliona su bila, to je bila donacija i to je sve. IGA je u međuvremenu zaključila ugovore sa drugim finansijskim institucijama, osiguravajućim kućama, 42 reosiguravajućim kućama i privukla mnogo veći portfolio, oni su dobili značajna sredstva, jer su uživali povjerenje, ta fabrika iz Dervente je nosila 20, 30% vrijednosti izvoza proizvoda koji su veoma traženi. IGA bi vjerovatno napredovala da nije došlo do ekonomske krize, da nije došlo do pada čelika na svjetskom tržištu i zbog toga, to je razlog zašto je ona propala. Dakle, institucije BiH vraćaju samo iznos osnivačkog duga od 38 miliona, sva ostala sredstva koja stoje nam nad glavom, to preterano finansiranje, to nema ništa da vraćamo, znači to ćemo vratiti ako izaberemo od onih pet četiri, samo prva ne podrazumijeva to, zato .... nismo, nije Savjet ministara donio tu odluku nego Svjetska banka je donijela pet mogućnosti i rekla izvolite izaberite koju ćete od tih pet mogućnosti. Dakle, treba reći jasno, dakle, kad kažete građana, svi smo mi imali koristi od toga, dakle i finansirane su firme i vjerovatno bi to bilo i dalje tako da se nije dogodilo. Dakle, ne možete da prenosite priču o tome da su eto to su sva ogromna sredstva, nećemo vraćati u slučaju te prve stavka i zato ja podržavam tu stavku, jer ne može se iščupati drugačije.
.... ispravka krivog navoda.
Ma ne, ja na repliku da smo svi, repliku na tvrdnju da smo svi imali koristi od ovog,
/nije uključen mikrofon/
koristi od ovog su, debelu korist su imali pojedinci, na račun društva i građana i ovdje je upravo.., kako, koju god temu otvorimo sve se vrati na pitanje nefunkcionisanja pravosuđa. Prema tome, ovdje se radi, evidentno je o stvarima u kojima bi trebalo razjasniti šta se dešavalo do kraja, a to može jedino pravosudni sistem, a to bi trebalo da radi Tužilaštvo, odnosno organi za sprovođenje zakona i reda, SIPA i oni koji su nadležni za to.
Gospodin Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice delegati. Pa dvoumio sam se da li uopšte da pričam o ovim stvarima, ja mislim da mi smo ušli u fazu obesmišljavanja institucija i to duboko ušli u tu fazu. Kad se uđe u genezu formiranja IGA- e možda je neko ne znam kakve ambicije imao, osnivači su entiteti i međunarodne finansijske institucije. Zašto mi danas o ovome raspravljamo? Dakle, poslije je tek napravljen zakon, ali ono što u samoj genezi ne valja, da je IGA na startu dala garanciju iznad portfelja koji može, nekoliko puta, tu nastaje problem i umjesto da se vratimo ishodištu ovdje, ja sam ovdje dugo, gledam komisija za komisijom, pa kriv je onaj, pa kriv je onaj, niko nije mrdnuo, ja mislim da institucije BiH od početka nisu imale potrebe da se uključuju u ovo nego su uvedene da se ne vrati tamo gdje je problem i još uvijek se tapka u mjestu, dakle još uvijek. Dakle, prvo i osnovno pitanje ko nekog može da natjera, a to je sukob ambicija međunarodnih i domaćih, neću da kažem želja, ima li kriminala ili nema, nek ispituje ko god hoće. Dakle, ko može rukovodstvu 43 IGA-e danas da kaže izdaj garancije deset puta više nego što imaš garantni portfelj. Da li se im neko, sasvim je svejedno ko im je sugerisao. Dok se ne dođe do toga mi ćemo imati ... kao što imamo iz mandata u mandat zaključak na zaključak, da ispituje ovaj, da ispituje onaj. Svi oni dobro znaju, pa znaju i ovi iz Svjetski banke gdje su napravili propust i problem i kad su vidjeli da ne mogu tamo, tražili su, oni kažu mi znamo da nije vaša nadležnost, tražili su da negdje nađu adresu gdje mogu problem da spuste, a ne da ga riješe. Ako niste znali, pa IGA je ljudi ugašena, samo što to niko nije javno rekao, mi se vrtimo oko mrtve stvari. Davno je tu bilo propusta, ja se slažem da to treba organi da utvrde, čim pre ... Da li u ovoj zemlji treba neka agencija garancije izvoza? Treba. To je sigurno zapamtite šta vam kažem, nije IGA, niti je ona to sad, niti će moći biti. Dakle, moramo se vratiti tačno na izvor ko je formirao, zašto je formirao, zašto danas osnivači ne priznaju svoje čedo. Zašto ne priznaju, zašto Svjetska banka ne prizna da je ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Mi smo juče na komisiji oko ovoga debatovali dugo i u većini se složili, u većini se složili i zato ne mogu da prihvatim ovaj pristup kolegice Majkićke, kada je kolega rekao za zaključke, da je to nešto kontradiktorno onome što smo mi juče zaključili. Ovo što je kolega Bosić govorio i on i ja juče smo oko toga debelo, ovaj, pričali, al' sad iz svega i ovoga što kolega Špirić, što i Vi rekoste na kraju, jer Vi ste sigurno upućeniji u ovo nego ja, ja sam ovo saznao malo više juče na komisiji, pored informacija koje su dali iz ove Agencije. Činjenica je otprilike da sam i ja stekao utisak da je to mrtva agencija, ali ne zna se kako izaći, ali svi komentarišete štete su ogromne nastale, ovdje svako miriše na jedan krupan kriminal. Međutim, kao ajmo samo zaobići, nije to ovdje, nego je na drugoj strani. Pa čekaj, jesu osnivači entiteti, ali nemoguće je, jesu osnivači entitetske, kako ne.
[[nije uključen mikrofon]] 44
Ali nije moglo proći takođe bez Vijeća ministara, s obzirom da je ova Agencija, znači i njenog nekog ima učešća. Kako tako, juče smo obavješteni da su, ako ništa, ja ne znam koja, koji dio sredstava, ali i taj kredit se vraća, vraćaju ga, država ga vraća, odnosno kad kažem država u sastavu države postoje, vraća ga neko. Najednom mi komentarišemo ništa se ne dešava. Zaključak koji smo mi, nije tačno da je kolega Miletić rekao, mi tražimo da se uključi, saopšteno je juče da je, od agencije, da je to već radi ... mi smo samo juče rekli, bilo bi korektno da nas informišu šta je s ovim, dokle, u kojoj fazi, ne utičući uopšte na ni sud, ni pravosuđe, ni bilo koga, nego jednostavno imamo pravo za ovako krupne stvari gdje nastaju posledice tražiti informaciju. Dugo, pitanje pravobranica, nikad, ja ne znam zašto se vi zalažete toliko da njihov je odgovor ispravan kad su rekli da nisu nadležni, oni jesu nadležni, ako hoće da rade, da štite državu, a jesu i bilo koju instituciju države, moraju to raditi. A do čeg je dotjerano, pa juče je rečeno ovo što je kolega Bosić rekao, nema pravnika koji će izaći da ih zastupa, pa normalno ako na sud ne izađe ona strana koja je .... da će biti i presude. Nekoga briga, onaj koji tuži na kraju krajeva što ova strana nije zainteresovana i ne dođe jednostavno na sud, normalno biće presuda zbog izostanka, to je poznata stvar. Ali onda se postavlja, a ko to ustvari režira takvu situaciju, ovdje se ne radi o hiljadama, radi se o velikim krupnim milionima. Ko je, šta je, ne znam, ali mi nije jasno zašto ne insistramo, ko god da je, koji god organi mogu nešto, da razrješe ... bar ako ništa drugo da nam pojasne o čem se radi. Ovdje ja imam utisak neko je više upućen, neko manje, ali mi niko ne zna pouzdano o čem se radi, samo znamo da se radi o velikim ... i znamo još dalje, garancije su ponovo date. Znači, ide se dalje u krug, kad stati, kad tačku staviti. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Munibu. Ne javlja se niko više za raspravu. Zaključujem raspravu. Dakle, glasamo o zaključku Komisije za spoljnu trogivnu, politiku, carine i saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Prisutno 15 – za 10, protiv 4, uzdržan 1. Federacija BiH – za 10, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Možemo u drugi krug? ____________(?) Može. Idemo drug krug glasanja. Dakle, prisutno 15 – za 10, protiv 4, uzdržan 1. Federacija BiH – za 10, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Dakle, konstatujem zaključak Komisije za spoljnu trgovinu, politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda nije usvojen. 45 Glasamo o Izvještaju o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2019. godinu. Prisutno 15 – za 9, protiv 4, uzdržana 2. Federacija BiH – za 9, protiv niko, uzdržan 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Nemamo, dakle, entitetske većine. Idemo u drugi krug? ____________(?) Idemo u drugi krug.
Kratko samo, nemamo epiloga po tom materijalu vezano za IGA-u. Dakle, nekoliko zaključaka koji su u opticaju: 1. Da se osigura pravna pomoć IGA-i kako bi se mogla zaštiti i braniti svoje interese u nadolazećim sudskim sporovima, zaduživanjem Pravobranilaštva BiH i putem angažovanja advokatske kuće. Šta to znači, nemamo novca, blokiran je glavni transakcioni račun, Pravobranilaštvo je reklo svoj stav vezano za nevladinu organizaciju. Dakle, samo vam, da ništa ne govorim, evo nijednu riječ više da ne dodam. 2. Izvršiti hitnu deblokadu računa, pazite molim vas, izvršiti deblokadu računa putem usvajanja izmjena i dopuna Zakona o osnivanju IGA-e ili izmirenje obaveza po osnovu sudske presude iz budžetskih sredstava. Pa čekajte molim vas, dakle te dvije mogućnosti, ajde vi na brzinu donesite novi zakon, mi smo blokirani, postoji procedura, pa ne znači da svaki prijedlog koji dođe u Parlament da mora biti usvojen. Dakle, šta oni to misle, da to neko za uši iščupa sviju da kaže, treba što prije da donesete taj zakon ili kaže dajte iz budžeta pare. Pa ko ste vi nevladina organizacija, ko bi se smio usuditi na to. 3. Uspostaviti međuministarski savjet kao ključni organ koji daje smjernice za rad IGA-i. Ona i jeste u poziciji ovako što jeste, što ne postoji međuministarski savjet, znači predstavnik Ministarstva finansija i trezora, predstavnik Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i po dva predstavnika entitetskih ministarstava finansija, nema ništa od toga i na kraju 4. Formirati radnu grupu koju čine predstavnici Savjeta ministara, vlada entiteta i IGA- e, koja će raditi na daljim smjernicama za iznalaženje rješenja. Pa čekajte, mislim, tolike godine poslije pričati o onom što nije sve ove godine realizovano i kad je bilo mnogo više šanse da se to završi je apsurd. Pa evo svako nek sam sudi po, o tome. 47
Zahvaljujem kolegici Majkić. ... [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo, ali stvarno djeluje malo zbunjujuće, nismo mi juče usvojili, trebali ste reći čiji su to prijedlozi. To su prijedlozi, ako ja dobro shvatam, ove Agencije, koju mi apsolutno juče, ja se tu slažem ... niko o tome juče nije ... sasvim nove, druge zaključke, ispada zbunjujuće sad da su to zaključci koje je predložila ova komisija,
/nije uključen mikrofon/
jer to komisija nije apsolutno ovo predložila. Drugo, ponovo, još jednu rečenicu oko pravobranioca. Ako ništa drugo, evo znamo ne treba ni uvlačiti sad, ja kad bi odlučivao onda bi apsolutno pored toga što smatram da jesu, ovaj, nadležni, ako ništa drugo nema pravne, ovi govore da nemaju pravnika, nemaju ništa, trebao bi pravobranilac da ode u ime države, pa da bar pojasni tamo, da je to samostalna organizacija, da je neprofitna, da je ovakva, da je onakva, ako ništa drugo da odbije napade da pokušava da objasni situaciju, da ne, da pokuša odbiti napade od države i njenih institucija. Ali ne ovako, ovako svi rade da svi oni koji tuže mogu dobiti, neko će ta sredstva isplatiti. Međutim, nemoguće je kad mi to već znamo, pa bez obzira čija su sredstva znači radi se o nekom, nekim sumnjivim ... dužni smo da reagujemo. Nažalost, ne razumijem neke stvari, ali evo nek i ostane da ih i dalje ne razumijem. Toliko, hvala.
... [[nije uključen mikrofon]] Jusufović. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Glasamo o Informaciji o trenutnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa. Prisutno 15 – za 9, protiv 5, uzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv 1, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Idemo li u drugi krug glasanja? ____________(?) Idemo. 48 Idemo. Dajte drugi krug. Dakle, prisutno 15 – za 8, protiv 5, uzdržana 2. Federacija BiH – za niko, protiv 1, uzdržan 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Dakle, konstatujem da imamo, dakle, konstatujem Informacija o trenutnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa nije usvojena. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-listi kandidata za imenovanje članova: a) Nezavisnog odbora i b) Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, dostavljeno od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-197/21 od 22. 01. 2021. godine
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja bi bio bez ikakve zadrške za ovakav prijedlog samo da ne stoji jedan pogrešan prefiks, a to je ovdje „nezavisni“.
Šta, nezavisni?
Nezavisni, je li de, stoji ovdje nezavisni, za nezavisni. Ako je ovo nezavisni, pa onda sam ja Napoleon. Hvala lijepo, zasto samo govorim, ako je zavisni, ja glasam za kandidate i sve mi je jasno, logično,
Zahvaljujem.
ali mi je ovo krnjavao. Toliko, hvala.
Zaključujem rasrpavu. Glasamo o imenovanju kandidata za članove Nezavisnog odbora rang-liste Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, a to su: - Enes Obralija predsjednik; - Mišo Ćavar prvi zamjenik predsjednika; - Uroš Pena drugog zamjenika predsjednika; - Muhamed Mujakić član; - Enes Bezdrob član; 50 - Mate Miletić član; - Nikola Džambas član; - Darko Kremenović član i - Milan Stanić član. Glasamo, ko je za, ko protiv, ko je uzdržan? Dakle, prisutno 14 – za 11, protiv 1, uzdržana 2. Federacija BiH – 7 za, protiv 1, uzdržana 2. Republika Srpska – za 4, niko protiv, niko uzdržan. Konstatujem da imamo opštu, entitetsku većinu. Konstatujem za članove Nezavisnog odbora imenovani su: Enes Obralija predsjednik, Mišo Ćavar prvi zamjenik predsjednika, Uroš Pena drugog zamjenika predsjednika, Muhamed Mujakić član, Enes Bezdrob član, Mate Miletić član, Nikola Džambas član, Darko Kremenović član i Milan Stanić član. Sada ćemo se izjasniti o imenovanju kandidata za članove Odbora za žalbe građana, kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH sa rang-liste Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH, a to su: - Boris Buha predsjednik; - Vjekoslav Vuković prvi zamjenik predsjednika; - Semir Šut drugi zamjenik predsjednika; - Hana Korać članica; - Tihomir Marinčić član; - Miroslav Janjića član i - Merima Šenderović član. Otvaram raspravu javlja li se neko. Glasamo ustvari, obavljena je rasprava. Glasamo. Prisutno 14 – za 11, protiv 1, uzdržana 2. Federacija BiH – za 7, protiv 1, uzdržana 2. Republika Srpska – za 4, protiv niko, uzdržan niko. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Konstatujem za članove Odbora za žalbe građana, kao nezavisnog tijela policijeske strukture BiH imenovani su: Boris Buha predsjednik, Vjekoslav Vuković prvi zamjenik predsjednika, Semir Šut drugi zamjenik predsjednika, Hana Korać članica, Tihomir Marinčić član, Miroslav Janjića član i Merima Šenderović član. Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini – Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini broj: 01,02-50-16-161-5,1/21 od 21. 01. 2021. godine Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH utvrdila 51 je i dostavila Predstavničkom domu i Domu naroda izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH. U skladu sa prijedlogom rang-liste kandidat za imenovanje, koja je dostavljena od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH, treba da se izjasnimo o imenovanju zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH. Predstavnički dom je na 16. sjednici, održanoj 03.02.2021. godine, imenovao Antu Borasa za zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH. Riječ dajem predsjedavajućoj Privremene zajedničke komisije Lidiji Bradari, ako ima potrebe. Ne, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Glasamo, dakle, o imenovanju prvog, odnosno jedinog kandidata sa rang-liste Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH i to Ante Boras. Glasamo. Dakle, prisutno 14 – za 12, protiv 1, uzdržan 1. Federacija BiH – za 8, protiv 1, uzdržan 1. Republika Srpska – za 4, protiv niko, uzdržan niko. Dakle, konstatujem za zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH imenovan je gospodin Ante Boras. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Prijedlog odluke o Savjetu nacionalnih manjina BiH dostavljen od Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 01,02,03/6-39-1-1718/21 od 21. 01. 2021. godine
/nije uključen mikrofon/
Da, da, za raspravu se prijavila gospođa Bradara.
... predlagača, ja sam se prijavila za raspravu.
Za raspravu, ok, ok.
Da.
Nema niko u ime predlagača, dakle, za raspravu. Otvaram raspravu.
Zahvaljujem. Pa evo nakon, ne znam, koliko već mjeseci od raspisanih izbora, mislim da će kada to Središnje izborno povjerenstvo, koje je imenovano na takav način, koje iz dana u dan pokazuje način na koji djeluje, način na koji je trebalo raspisat, kontrolirat, organizirat izbore i očito je kroz ovo svo vrijeme se pokazalo da oni za, nisu izabrani na zakonit način, da su više političko tijelo, a trebalo bi biti tehničko tijelo za provođenje izbora i na kraju smo došli u situaciju kakvu jesmo. Danas imamo nastavak sjednice Gradskog vijeća u Mostaru, kroz ono sve što se događalo kroz rad Središnjeg izbornog povjerenstva, prije svega, moja je želja da na neki način mi saznamo što se to tamo točno događa, ne znam kako vi ostali, međutim ono što radi Središnje 54 izborno povjerenstvo, a suprotno svim dosadašnjim praksama, možda je vama nekima sve to dostupno, da bi vi mogli pratiti sjednice Središnjeg izbornog povjerenstva, ja sam o tom govorila kad smo imali neki od naših sjednica, morate biti vječito ili za laptopom, za računarom ili pri mobitelu da bi mogli upratit koju su to oni odluku donijeli i na kraju vi nikad ne znate kako izgleda ta odluka. Na kraju, svo ovo vrijeme odluke koje je donosilo Središnje izborno povjerenstvo su u krajnju ruku, bez obzira kako je sud o njima presuđivao, u najmanju ruku upitne. Dovele su u pitanje povjerenje, cijeli izborni proces je u potpunosti kompromitiran, bez obzira na rezultate u određenim sredinama i sve ono što se nama sviđa ili ne sviđa. Evo ja mogu se dotaći od rezultata u Uskoplju, gdje su bez ikakvog razloga prekinuli brojanje listića pošte, inače ta pošta je posebna priča. Znači, prvo smo imali dramu kako imamo oko 117 tisuća prijavljenih glasača, što je, na kraju su izlaznost tih birača odgovarala izlaznosti birača u BiH. Ali ono što sam ja njima i postavila pitanje, saće već skoro mjesec dana, to je za dan, dva, ja nikad nisam dobila odgovor na osnovu čega su odbačeni toliki glasački listići. Ja neću ulaziti u to da li su ti glasački listići i kakvi su ili bilo, kakvi su oni dostavljeni, ali međutim način na koji su oni odbacivani, znači, ako je odbačeno 17 tisuća listića glasačkih putem pošte, za koju opet mi ne znamo kako je došla, kad je sortirana, tko ju je verificirao, imamo li zapisnike o verificiranju, mi na kraju dođemo do podataka, bez obzira što ste vi, osim što ste ugrozili glasačko pravo pojedincima da glasuju na općim izborima, jer su se prethodno registrirali, pa su se potrudili, pa su te listiće popunili, pa su ih poslali, vi ste na kraju ugrozili ... i ta pošiljka je koštala u prosjeku negdje oko 10 eura ako je to bilo iz europskih zemalja, a najviše iz europskih. Mi o tome nemamo zapisnike, to, vi znate da je to pravni akt u kojem vi morate odrediti i napraviti zabilješku zašto ste nečinji glasački listić odbacili. Ono što, takođe što se događalo s Travnikom, uz svu žalost i uz svu nesreću što se neke stvari događaju, mi smo svi i u ovoj dvorani svjedoci da su se takvi slučajevi i ranije događali i neću uopće ulaziti u način i sadržaj, međutim ono što je radilo Središnje izborno povjerenstvo je do kraja obesmislilo izbore. Čekalo, čekale su se neke odluke, meni je jasno da nešto u zakonu nije izdefinirano i mi se za to i zalažemo da se Izborni zakon mijenja, jer kad otvorimo neka pitanja o Izbornom zakonu normalno da ćemo doći do nekih rješenja. Ono što ... i onda nije ni čudo da mi iz Središnje Bosne, ljudi koji evo su doživjeli prije par godina Novi Travnik, pa smo sad doživjeli Uskoplje, gdje vam netko ujutru slavi, jer zna da će, a još uvijek traje proces prebrojavanja pošte, doživjeli smo Tavnik, bez obzira na smrt pokojnog kandidata, međutim ako zakon nešto nije definirao, onda ja ne vidim način kako je Središnje izborno povjerenstvo baš došlo do takvih rješenja kakvo jest i zato je sad logično da su predstavnici HDZ-a Travnika, naše organizacije odlučili da ne izlaze na izbore, da jednostavno, evo, Bošnjaci sami sebi izaberu predsjednika, ustvari načelnika, jer kao što sam tražila od Vijeća ministara i sjećate se da smo usvojili zaključak da pokrenemo proceduru izmjena Izbornog zakona, pa pitam se ja da je Travnik definiran kao Mostar ili Mostar kao Travnik, onda bi neke stvari već bile davno riješene. Ovo Središnje izborno povjerenstvo, ovaj proces, prije svega, došlo je do odgode izbora nezakonito, koliko god oni tvrdili da je rad preko interneta transparentan, ja sam još uvijek onaj stari tip političara koji voli vidjet dokument, voli vidjet zaključak, zapisnik, pa vam onda to bude tako puno jasnije. Kada je bio proces potvrđivanja izbornih rezultata, vi ste morali uzet malu zabilješku sebi uzeti papir i olovku kako bi vi te podatke koje je poslije nigdje nećete naći koliko je bilo izašlih birača, koliko je bilo pošte, koliko je odbačeno, koliko je verificirano, niti se zna tko je odgovoran za to. Sve one žalbe sa terena o nesposobnosti pojedinih biračkih odbora, način na koje su birana izborna tijela je upravo kompromitirao izborni proces. Ono što, 55 evo meni nije vidljivo, tko su ljudi koji su verificirali glasačke listiće došle poštom. Također, postoji jedna odredba, jako je zanimljivo kod izbora Središnjeg izbornog povjerenstva, evo bira ga Zastupnički dom, al ne postoji način kako vi možete zamjeniti Središnje izborno povjerenstvo, ali isto tako postoji tamo i samokažnjavanje u kaznenim odredbama Izbornog zakona, pa mi još i nismo nikad ni čuli da li je netko kažnjen zbog nekih malverzacija, osim što je to bilo na generalnoj razini, na općoj razini u kojoj ste vi evo poništavali, ponovno prebrojavali, po stoti put i ja se ne sjećam da li je ikad, da li je ikada ovoliko dugo trajao proces prebrojavanja glasačkih listića i tko će na kraju snositi odgovornost zašto općinski birački odbori nisu to završili na vrijeme i kad su trebali. Znači, Središnje izborno povjerenstvo je odgovorno za provedbu izbora i to je očito ovaj put dokazalo da je potpuno nesposobno za taj proces. Mislim da nikada nije bio netransparentniji rad Središnjeg izbornog povjerenstva, al dobro to je i sam način njihovog izbora nas i upućuje na to. Ne možete doći do informacija i mislim da je jako važno da to danas i javnost zna. Znači, proces koji se mogao završiti i trebao se završiti u Mostaru, kao što se u svim našim sredinama završi za 24 sata imate .... eventualno neka vreća se ne slaže, vi kad čujete podatke koji su po određenim sredinama i koliko je sve to dugo trajalo, ja mislim da je ovo u svakom slučaju nedopustivo, ja vjerujem da će sukladno zakonu Središnje izborno povjerenstvo kad bude to trebalo dostaviti svoje izvješće, ali mislim da će biti po načinu kako su neka, ponovljni izbori, kako negdje imate izbore za gradonačelnika, načelnika, mi ćemo na kraju doći u situaciju da će proć više od godinu dana od raspisivanja izbora, lokalnih izbora, ne govorim ja o posrednim, neposrednim izborima, da ti izbori neće biti implementirani i provedeni do kraja. E ja se zaista pitam kakvo je to Središnje izborno povjerenstvo, meni je jasno kakvo je, ali ja se nadam da, da i u ovoj dvorani i kad budemo imali priliku nekad raspravljat o tome, ima dovoljno ljudi koji su svjesni da nama nekompromitirani izborni proces svima treba i nama jedino takvi izbori odgovaraju demokratski, jasni, transparentni, a ne po diktatu i volji iz pojedinih ureda, iz pojedinih stranaka, jer ovo vam izgleda brojimo, brojimo, brojima dok ne izbrojimo onako kako to nama odgovara, to je moj dojam, a ja vjerujem da je to dojam sveopće javnosti u BiH, jer po prvi put se brojalo do, dok, do trenutka dok, evo, pojedine stranke nisu odlučile da je dosta. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice delegati, uvaženi gosti. Ma kad pročitam ovaj Zaključak, a apropo naših prijašnjih stavova naspram Centralne izborne komisije, čini mi se da, bar po meni, ovdje mnoge stvari ne štimaju. Znači, pozvati Centralnu izbornu komisiju da referiše ovdje o lokalnim izborima u opštinama gdje se ponavljaju izbori ili tamo gdje se sumnja u rezultate, zapravo znači potvrditi legalitet i legitimitet te Centralne izborne komisije. Mi stojimo na stanovištu i to će ostati u ovome mandatu, da i to je kršenje i zakona, jer se kaže u zakonu da u izbornoj godini nema promjene ili nije dobro vršiti promjenu članova Izborne komisije, mi smo dobili novi sastav CIK-a koji smo osporili, dakle, njihov legalitet i u skladu sa tim ne bi bilo pristojno da mi kažemo dođite pa nam podnesite izvještaj kad se mi ne slažemo sa njihovim radom i ponašanjem. Kolegica Bradara je govorila o neuralgičnim tačkama na koje se skreće pažnja, tu možemo ubrojati slobodno i opštinu Doboj, Srebrenicu i mislim da je ovo nesnalaženje Centralne izborne komisije i po mom viđenju ovdje se radi o navođenoj Centralnoj izbornoj komisiji, o nevođenoj Centralnoj izbornoj komisiji, dok neko dopusti sebi da mimo zakona ili kršeći zakon bude izabran znači da oni koji to podržavaju da su oni ljudi koji slušaju te glasove, da su sulušali glasove Parlamenta vjerovatno sebi ne bi dozvolili da na takav način budu 56 izabrani. I zato ja neću glasati za ovaj Zaključak, jer bi on bio duboko u koliziji sa onim što mi govorimo mjesecima i danima. Hvala vam. ... se prijavio gospodin Bećirović, izvolite.
U okviru ove tačke prethodni diskutanti su ukazivali na elemente, po njihovom mišljenju, čak i izborne krađen, netransparentnosti, neregularnosti, nekih sumnjivih aktivnosti itd. E sad kad to slušamo ovdje logično da moramo postaviti jedno pitanje, s obzirom da smo i ja i kolega Miletić i u ovom sazivu Doma naroda predlagali konkretne akte ovdje u Domu naroda kako da napravimo transparentniji izborni proces, pa smo predlagali uvođenje kamera, skenera i druge tehnologije koja bi napravila jedan transparentniji proces. I interesantno je da su upravo protiv takvih prijedloga glasali ovi koji danas diskutuju o tome da nešto nije transparentno. Ja jedino što mogu zaključiti iz ove diskusije, da su i ti delegati ili delegatkinje danas zaključili da su napravili grešku u prethodnim godinama kada su glasali protiv tih prijedloga i da kada sledeći put ovdje dođemo sa konkretnim izmjenama Izbornog zakona u smislu da napravimo puno transparentniji i pošteniji izborni proces, da će i oni podržati takve izmjene, jer bi to bilo jedino logično rješenje. Naravno, ova diskusija mogla bi se produžiti, ne samo na 2020. već i na 2018. godinu, pa kada bi otvorili te izborne vreće i kutije, Bog zna kakvi bi bili rezultati, ali ne vrijedi se vraćati sada u to. Dakle, jedino konkretno što mi možemo uraditi jeste izmjene Izbornog zakona na način da uvedemo nove tehnologije i da smanjimo mogućnost bilo kakvih malverzacija na prvim narednim izborima.
Ma nije moj cilj da polemišem ovdje, zapravo ako nije došlo do ... da, da, do promjene Izbornog zakona, znači, treba razgovarati, tražiti kompromis itd. ja vjerujem da će to vrijeme ispred nas donijeti, ali to ne znači poziv na kršenje postojećeg. Dok ima zakon, mora da se primjenjuje, dok ne dođe do novog zakona. Dakle, ja ovdje nisam govorio ni o greškama na terenu Centralne izborne komisije, nego o pravu koje mi imamo da sporimo legitimitet Centralne izborne komisije, koja nije izabrana u skladu sa zakonom, to je za nas sporno, a kad je to sporno sve dalje je sporno. E sad, ako tražimo da ljudi dođu da nam referišu, onda znači da nismo bili iskreni u vremenu ispred nas, samo u tom smislu, a kad dođe vrijeme da razgovaramo i sada se otvara to pitanje da radimo na izmjeni Izbornog zakona ili da dođemo do novog Izbornog zakona, naravno da ćemo učestvovati, ali mi nikada ne pozivamo da se krši postojeći dok ne dođe do novog. Hvala lijepo. .... krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, sjećam se tog mutnog vremena kada je pokušano 2018. pred 2018. izbore da SDP progura jedan smutljivi zakon koji je bio plod 40 sastanaka održanih u jednoj stranoj ambasadi, da bi se došlo do novih tehnologija koje bi, šta u prevodu značile, a to je da se dođe do baze podataka, a ta baza podataka je trebala da posluži da se podaci dobijeni na izborima u određenom momentu upotrijebe protiv onih koji će dobiti izborni rezultat. Svjesni smo mi bili toga, pobjedu dobija onaj ko ima bazu podataka i zato smo bili svjesni šta se radi, niko nije bio 57 protiv toga da se uvedu skeneri, da se riješi to pitanje biračkih odbora, da se maksimalno preuzmu sve druge mjere, ali podsjećam vas na odluku Ustavnog suda Njemačke, koja kaže – samo olovka i papir i ništa više. E sad Njemačka jedna nema povjerenja na taj način, a BiH u kojoj niko nikome ne vjeruje, mi ćemo ići na nove tehnologije koje će nam omogućiti da radimo tako da dobijemo izborni rezultat, kreiramo izborni rezultat koji nam se sviđa. Pa bili smo svjesni to, tačno smo znali koje su sve političke partije bile uključene i tačno smo znali svi da je to bilo upućeno protiv SNSD-a i HDZ-a i niko, protiv nikog drugog i pozicija i opozicija su bile na okupu da se dođe do tog rješenje. Nećete dobiti to rješenje nikada, dok mi sjedimo u ovom Domu, znajući kakve su namjere, međunarodna zajednica vrlo nekorektno se i tu ponaša i ona pokušava da kreira izborni rezultat. Dakle, nema načina da se donese takva odluka, kad budemo vidjeli da neka od tih zemalja radi na sličan način i ima rješenje koje garantuje bezbjednost, a taj zakon nije pojma imao da kaže kakva je bezbjednost izbornog sistema u kome baza podataka je u Centralnoj izbornoj komisiji. Zamislite sad da je taj zakon usvojen, sa ovakvom Centralnom izbornom komisijom, ... šta bi se sad desilo, ne trebaju se ... više se izbori ne bi ni trebali voditi, ove političke partije koje su sad na vlasti, izuzev SDA, više nikad ne bi dobile izbore. Dakle, nemojte da ne mislite da smo, da ne porepoznajemo namjere i prepoznavaćemo to namjere dok god budemo bili u poziciji da odlučujemo.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ispravka krivog navoda Mladen Bosić.
Pa ja mislim da je ovo dobro, znači, mi jedni druge optužujemo za krađu izbora, krađa izbora postoji, ako je to tako hejmo mijenjat Izborni zakon, hajte Vi predložite, gospođo Majkić, promjene Izbornog zakona koje će obezbijediti da se ovo što se dešava, a svi znamo šta se dešava, prekine. Evo mi ćemo, ja sam spreman da podržim i vjerujem da je narasla svijest o značaju izbornog procesa i stepenu kriminalizacije tog procesa koji ovdje više ne možete pričati o demokratiji, ovdje je nešto što se dovodi u sumnju oko svega, znači, čitava vlast je ovdje pod upitnikom, ako su kriminalizovani izbori. Drugo, evidentno je da ako nije naš prijedlog onaj ko je izabran u Izbornu komisiju, onda je on korumpiran, ako je naš prijedlog taj koji je izabran u tu Izbornu komisiju onda on nije korumpiran. Predložite način formiranja Izborne komisije. Gospodine Špiriću, ovaj, ja se sjećam vremena kad ste Vi bili član Kolegija, mislim Predstavničkog doma, a bili ste opozicija, SDS je imao ubjedljivu većinu, ali ste obezbijedili glasove ostalih i bili ste, trebao je biti Novaković, čini mi se, kad je Mirko Šarović smjenjen s, nije, da nešto tako je bilo, ovaj, ali znači kao manjina može biti izabran neko, ne možete očekivati da čitav sistem počiva na tome ko je uspio da sjedne u vlast. Znači, ali vidite i to, čitava ta priča nas vodi opet na ovu priču o politizaciji svega u BiH, svih institucija o jednom sistemu koji je ustvari prešao onu granicu koja dijeli kriminal od neke normale. Ja mislim da smo mi svi zajedno prešli na onoj drugoj strani i da vam kažem, kažete osporavate izvještaj Izborne komisije zato što je ona nelegalna. Ali vi ste učestvovali na izborima po odlukama te Izborne komisije, vi ste toj Izbornoj komisiji davali članove biračkih odbora, znači vi ste nju defakto priznali. Bili ste vi, ovaj, principijelni kada ste bojkotovali, kada je predsjedavao Džaferović u prošlom mandatu, pa napuštali svaki put, to je u redu, ali ovdje fali jedan dio u toj priči oko nepriznavanja Izborne komisije. 58
Zahvaljujem. Zlatko Miletić ima riječ, izvolite.
Vrlo kratko, neću dugo, samo da kažem jednu činjenicu, koja je, mislim da je vrlo bitne. Ja se neću spuštati na nivo da uzimam bilo koga u usta, znači i od članova Centralne izborne komisije ili povjereništva, kako god noćete, ili da govorim o krađi koja se dešava, evo, decenijama u BiH kad je u pitanju izborni proces. Samo gospođu Majkić da podsjetim, znači to nije prijedlog bio SDP-a, to je bio prijedlog 17 političkih partija, otprilike polovina je bila iz Republike Srpske i ja Vas zaista molim, evo slažem se s gospodinom Bosićem, ne sviđa vam se taj prijedlog, pa dajte da razgovaramo o nekom drugom. Ali kad tad građani ove zemlje zaslužuju taj dan kad glasaju da znaju rezultate istu noć, a ne da to čekamo, evo, mjesec, dva, pola godine i ne znam ni ja koliko i da se opet bavimo sami sobom, dajte zaista kad dođemo do tog Izbornog zakona, pa dajte predložite vi ili neko drugi koji je najbolji i najtransparentniji način da ima što manje krađe u BiH, to je suština tog zakona. Da ne govorim da tim Izbornim zakonom trebamo riješiti pitanje, ako mi ovdje sjedimo džaba godinu dana, fino oba doma, Predsjedništvo, Vijeće ministara svi da se raspuste, to znači mi moramo prdvidjeti takve mehanizme, sve dok to ne budemo radili, mi nećemo biti učinkoviti. Da ne govorim i zaista neću da se spuštam nivo, ja sam ponosan na ljude, evo, nažalost izašao je gospodin Izetbegović, pominje se, ne znam, evo općina Vareš ili Novi Travnik, pa ja sam ponosan kad neki narod izabere nekog iz reda drugog naroda, uključujući evo ovog čovjeka iz HDZ-a. Kad odete pričate sa stanovništvom, Bošnjacima u Varešu, kako hvala tog čovjeka, ne samo da treba biti HDZ ponosan na njega, već svi mi i ja očekujem da u tom smislu promijenimo stanje u BiH i zaista u kontekstu tog Izbornog zakona u BiH da dovedemo ljude koji će najbolje raditi ovaj posao i zaista da od njih građani BiH na svim nivoima vlasti imaju koristi. Hvala.
...kolegica Lidija Bradara, izvolite.
Prije svega kolega Bosiću, mi nismo izlazili na izbore zbog Središnjeg izbornog povjerenstva, neg smo izašli po Izbornom zakonu, ne po pravilima Središnjeg izbornog povjerenstva nego, ne znam ni kako bi ga nazvala, nego po Izbornom zakonu i još je samo trebalo, ono što ste vi očekivali, pretpostavljam da ste to zato i napravili, da se onaj dogodi taj scenari. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa to da ne izađemo na izbore, nepoštujući, onaj, tzv. instituciju. Nama je sporan način izbora Središnjeg izbornog povjerenstva od početka i nije nitko rekao ni da trebaju to biti ovi, 59 ni oni, ni vaši, ni naši. Postoji u Izbornom zakona, a Izborni zakon je osnova da bi se stvaralo povjerenje, način propisan zakonom kako se biraju članovi Središnjeg izbornog povjerenstva i evo prvi put u povijesti, koliko ja znam, taj je način promijenjen i netko je odlučio, da evo, saćemo mi delegirat neke ljude, pa da je bar ispoštovao tu proceduru da ljudi ti trebaju imat neka, znači ne postoji opravdanje, ovo Središnje izborno povjerenstvo nema iskustva u provođenju izbornog procesa. Da je to radilo povjerenstvo Zastupničkog doma koje je bilo već raspisalo natječaj, sigurno bi došlo do rješenja u kojem bi članovi Središnjeg izbornog povjerenstva imali iskustva u provođenju izbornog procesa i to je onaj problem. Ono što sad mi govorimo o kozmetičkim izmjenama, tehničkim izmjenama, da bi mi izmjenili Izborni zakon prvo trebamo izmjeniti osnovu, a to je da u našem Izbornom zakonu sukladno presudama, presudi Ustavnog suda postoji legitimno predstavljanje tamo gdje to zakon predviđa i omogućava.
Hvala ...
Kolega Špirić, izvolite.
Pa mislio sam da nećemo ostati dugo, ali uglavnom dobro je da svi kažu ono što misle. Kolegica Bradara je jedan dio odgovora dala, ali ja hoću da kažem, dakle, nije sporno da se u skladu sa zakonom izaberu članovi Centralne izborne komisije, ja nikada sebi neću dozvoliti ni jedno ime da pomenem, a vi znate da je bio proveden konkurs, dakle, i da u zakonu piše da se u toku izborne godine ne mijenjaju članovi Centralne izborne komisije. Te koje ste vi izabrali nisu bili dio konkursne procedure, dakle, to je problem. A kad ste pominjali mene, ja sam iz opozicije predsjedavao domom jer je većina poslanika glasala za mene, to su dva nespojiva dijela. Da ste vi to u skladu s konkursnom procedurom, da su ti ljudi konkurisali i da je Predstavnički dom vašom većinom odabrao ove iste ljude, oni bi bili legalni i legitimni za mene. Dakle, ne može to, to se ne može sakriti. I u tom smislu, dakle, neću da govorim o ljudima, govorimo danas, dakle, jedno je zakon, drugo je CIK. Ja ne sporim vama pravo da ih vi smatrate legitimnim do kraja mandata, ok, kao što vi nemojte sporiti meni da kažem oni za nas nisu to, jer ste dezavuisali, dakle, proceduru konkursa. Kad je trebalo da se donese odluka i da oni koji su bili na konkursu budu izabrani, vi ste to preko noći izabrali svoje članove CIK-a, sa tim teretom moraju da žive i oni, a i vi. Dakle, ja poštujem glas svakog građanina, biračko pravo, kako god da se izjasni, tu nema nikakve dileme, oni treba to da konstatuju, ali mislim da ste bez razloga tim ljudima stavili ogroman teret na leđa i to nije, po meni, nije korekto vizavi njih da se to radi. Mi, dakle, ostajemo mi u istom ubjeđenju, vi da su legalni, legitimni, mi da nisu, imamo pravo i jedni i drugi i ja mislim da oni nama ne trebaju da podnose nikakve izvještaje iz tih razloga. Eto, hvala vam lijepo. ...tražio redovnu diskusiju, kolega Čović. Izvolite. 60
Hvala lijepo. Pa uvažene kolge točka dnevnog reda 15. nosi naziv kakav nosi, a dotakli smo se malo šire ovog ... Prije svega vezano za Središnje izborno povjerenstvo, da ne bude dvojbi, pošto sve što mi kažemo ovdje za potrebe javnosti, neki mediji prenesu na jedan il' drugi način. Što se tiče i mene osobno i političke opcije ili opcija koje predstavljam, ovo Središnjo izborno povjerenstvo je uspostavljeno suprotno zakonu, mimo kriterija i procedura i to možemo na tisuću načina argumentirati činjenično. Ono se i ponaša tako, kako je dovedeno i nije tu u pitanju iskustvo, neiskustvo ili ne znam ni ja pripremljenost da se radi ovaj posao, ono je duboko kompromitiralo čitav izborni proces, jer točka dnevnog reda nosi otprilike takav naziv da mi na osnovu njihovog izvješća analiziramo Lokalne izbore provedene 15.11. i 20.12. Pa sama činjenica da ovi datumi su postavljeni ovako, da odudaraju od zakona, dovoljno je jasno usmjerila način ponašanja tih ljudi. Tim ljudima ili dobrom većinom njih se upravlja iz jedne stranke, iz jednog ureda, znači vrlo otvoreno, to treba jasno kazati ovdje, ja to govorim uz punu odgovornost za ovo što kažem i to se i dalje radi tako. Zabog toga nas ne treba uopće začuditi što mi danas pozivamo se na Izborni zakon, o tome ćemo pričati i o tome mogu kazat dvije ili tri riječi, međutim mi nemamo potrebe ili ja bar osobno nemam potrebe slušati izvješće nekoga za koga sam rekao jedno dvadeset puta u zadnja dva mjeseca, kako se traju i pripreme za lokalne izbore i provedba lokalnih izbora, da čine kaznena djela i da su duboko kompromitirali čitav proces kako Lokalnih izbora jedanaesti, odnosno 15.11. a osobito one 20.12. Prije svega pomjerajući namjerno, izdvajajući rok za izbore u Mostaru, iako zaključcima svi sporazuma koje smo napravili jedna od točaka je bila da se izbori imaju odraditi istovremeno. Ove krađe, kako su neki ovdje već kazali, glasova, zlouporabe koje imamo, neće otkloniti nijedan izborni zakon, da se mi razumijemo, ako se time zanosimo ok, možemo i o tom pričati. Ja sam siguran da ova Izborna komisija mora podnijeti ostavku ili biti brutalno smijenjena i kazneno za to odgovarati, politička opcija koju predstavljam je podnijela kaznenu prijavu i na razini županije, odnosno kantona i na razini države protiv ovakve Izborne komisije, upravo zbog toga što je omogućila da se rade krimogene radnje tjekom izbornog procesa. Izvlačit se na nekog drugog, na nečiju drugu odgovornost, mislim da je nekorketno ovdje i to treba vrlo jasno kazati. Pa mi sad dok sjedimo ovdje traje sjednica Gradskog vijeće Grada Mostara, sve se učinilo, apsolutno sve da unaprijed znamo izbornog pobjednika u Mostaru. HDZ-u je dole brutalno ukradeno dvije tisuće glasova i ja to govorim evo javno već mjesec ili dva dana i opet se nije uspjelo, gradonačelnik Mostara će bit predstavnik koga predloži upravo grupacija koja ima većinu u Mostaru, gdje je i HDZ BiH. Znate radi čega? Jer kao što sam ja prije dvije godine dobio 86% glasova hrvatskog naroda, tako je i danas opet u Mostaru HDZ i njegova lista dobila više od 85% glasova hrvatskog naroda u BiH i time 13 mandata. Jel' vam trebam naznačavati one naše primjedbe da se jedan dio žitelja Mostara iz jednog naselja preseljavao u drugi, znate od kada? Kad smo usvojili pravila mi ovdje i izmjenili Izborni zakon, da bi mogli održati izbore u Mostaru. Ti su se ljudi već danas vratili nazad, otišli su na ... adrese da bi popravili strukturu jednog izbornog mjesta dole kako bi dobili jedan mandat i opet nisu uspjeli. I naravno ovo ne pričam da bi zabavio nekog od vas, od toga je već prošlo evo skoro dva mjeseca, a ne može se na ovaj način vodit izborni proces, o tome mi danas govorimo i ja ne vidim nijednog razloga da Izborno povjerenstvo, Središnje izborno povjerenstvo nama podnosi izvješće. Ono treba podnijeti izvješće onima koji su ih imenovali i oni koji s njima upravljaju, jer sve što se uradilo i u noći 20.12. u Mostaru i ono što se radilo nakon izbora 15.11. za sve druge sredine, duboko ... sve ovo što mi pričamo danas ovdje, jer ovdje opet smo mi predstavnici, jesmo tri naroda, ali i više političkih opcija i stranaka koji se zalažu da taj proces 61 ipak bude odvijan po najvišim standardima koji danas vrijede negdje oko nas i pa sad samo dvije, tri riječi o tim standardima. Mi ćemo predlagati da Izborni zakon za BiH bude izmjenjen i dopunje najdalje do kraja šestog mjeseca ove godine i da to bude jedan od uvjeta kandidatsko statusa BiH. Naravno, mi primarno zagovaramo da se promjene odredbe koje govore o članovima Predsjedništva i domovima naroda, da bi se osiguralo legitimno predstavljanje konstitutivnih naroda u BiH. Ali smo isto tako kazali da možemo razgovarati o svim tehničkim popravkama izbornog procesa da bi se osigurala ova zaštita. Prava da birate, da vaš glas nema niko pravo promjeniti, a dobili ste jednu ilustraciju koja je kolegica Bradara vam dala, recimo, za Uskoplje, evo da druge ne navodim. U jednom trenutku kad se prepoznalo da će gradonačelnik ili načelnik Uskoplja biti jedna osoba iz jedne političke opcije, brutalno se prekinulo brojanje dopisnih glasova i ništa, kao da se ništa nije desilo. U Mostaru imamo 150 mjesta za glasovanje, 50 tisuća ljudi izašlo na izbore, nijedno glasačko mjesto više od tisuću glasača, mi smo procjenjivali da će nam trebati sat ili sat i po da dobijemo grubu, grube rezultate izbora u Mostaru, jer to se za, bez problema za sat vremena prebroji, bar da znamo koje političke opcije, kakve su rezultate ostvarili da preferencije ostavimo za drugi dan. Znate kad smo dobili te rezultate? Sedmi ili osmi dan, a kad su počele tužbe, kako je ko radio preferencije, to ste mogli pratiti i dodirnulo se, pazite, samo 15 od 150 glasačkih mjesta i mogli ste vidjeti mijenjalo se i do tisuću preferencija na pojedinim listama. A ja sam u startu kad se ovo desilo imao, naravno da smo imali dojave i podatke s terena, da otprilike negdje oko četiri ili pet sati poslijepodne duboko kompromitiran proces izbora u Mostaru, ali pazite ne u Mostaru koji je onako reda radi ušao u proceduru izbornu, pa svake druge ili četvrte godine ima izbore, pa će to lagano, nemate od Američkog veleposlanstva, pa do bilo kojeg drugog čija administracija danas sjedi u BiH da nisu imali svoje predstavnike u nadzoru izbora u Mostaru, OSCE-a, one naše Pod lupom. Kad ste čuli iza pet sati da se Pod lupom oglasila oko izbora u Mostaru, do dva, tri, četiri, 17 sati se pričalo i poslije toga tajac. E sad bi ja mogao vama nabrajati koliko god hoćete toga. Pazite, u tim uvjetima je napravljena brutalna krađa i opet se nije uspjelo, to Središnje izborno povjerenstvo opet nije uspjelo dobiti rezultat koji su unaprijed postavili kao zadatu vrijednost. E zbog toga, evo, u najkraćem, ja osobno mislim da, evo, dovoljno smo kazali ili će još neko se uključit da nešto kažemo o Središnjem izbornom povjerenstvu, a ponoviću ono što je većina vas kazala, nezakonito, bez kriterija i procedura uspostavljeno povjerenstvo, koje odgovara isključivo jednom skoro pojedincu ili jednoj političkoj opciji u BiH, a nikako onima koji su ih trebali imenovati kroz Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH i takvo Izborno povjerensto ne treba imati alibi u svom iskustu ili neiskustvu nego mora kazneno odgovarati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Draganu Čoviću. Riječ, ispravka krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
Pa pazite, trebali bi se vratiti na dnevni red, ovdje je prijedlog Ustavnopravne komisije, Ustavnoprana komisija nama kao Domu predlaže da zatražimo od CIK-a da nam dostavi cjelovitu informaciju o održanim izborima 2020. s posebnim osvrtom na Mostar, to je izglasano na Ustavnopravnoj komisiji. Prema mojim saznanjima, a evo neka me neko demantuje, ako nisam u pravu, za ovakav zaključak glasali i članovi HDZ-a u Ustavnopravnoj komisiji. I sada kolega Čović, kao predsjednik HDZ-a kaže ne treba nam takva informacija, mi ne priznajemo 62 tu Centralnu izbornu komisiju. Koji je sad pravi stav HDZ-a, je li ovo o čemu je govorio Čović ili ovo za šta su glasali i što su tražili članovi HDZ-a u Ustavnopravnoj komisiji? Pošto se ovo prati i snima, pošaljimo jasnu poruku, može se ona svidjeti ili ne svidjeti nekome, ali CIK je izabran u skladu sa zakonom i sa važećim procedurama. Jesu li one dobre, ima li tu manjkavosti itd. o tome se može pričati, ali to je legalno urađeno. Dalje, neprihvatljiva je konstatacija da pravimo neku kao liniju razdjelnicu, pa eto kako je došao ovaj CIK počele su kao neke malverzacije, a prije toga bilo sjajno. Pa još gora situacija je bila prije, ovaj CIK čak pokazuje tendencije da neke stvari dovodi u red, istina ima tu puno prostora za unapređenje rada, ali dajte da pošaljemo jasnu poruku. Rijetko je da se kolega Špirić i ja slažemo oko nečega, ali kolega Špirić je u prvoj diskusiji danas kod ove tačke rekao jednu istinitu rečenicu, dok ima zakon ima da se poštuje, to je stav principijelne prirode i tako i jeste. Mi dok ne promijenimo zakon on ima da se poštuje i Izborni zakon i ono o čemu sam ja danas govorio i Zakon o odbrani, član 84. koji govori o NATO-u i sve drugo, a stvar je sada dogovora, procedura kada ćemo i na koji način određene stvari ispraviti, ali suština svega toga je upravo bilo u ovom Domu kada smo kolege Miletić i ja predlagali konkretne izmjene, uvođenje video kamera, skenere, niz drugih mjera koje bi povećale transparentnost da smo mi to sad odbijali ovdje, odnosno odbijala je većina. Te stvari treba promijeniti da bi se ove stvari predupredile i da se ne bi događale.
Zahvaljujem. Kolega Bosić je tražio riječ, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Da, pa prije izvjesnog vremena je glavna tužiteljka BiH podnosila izvještaj o radu Tužilaštva u ovom Domu i ja sam ju pitao za neke slučajeve zašto drže u ladici slučajeve prijavljene izborne krađe u Brčko distriktu. Njen komentar ovdje je bio, znate na regularnost izbora se uvijek žale oni koji izgube izbore, to je njen komentar. Ja sam bio frapiran, da neko, da glavni tužitelj može reći, ne, ne sve je u redu, vi ste izgubili izbore tamo sigurno se za to žalite. To je najdrastičnija izjava koju sam ja čuo od nekog funkcionera ovdje. Ruku na srce, poslije toga je zaista pokrenut proces u tim slučajevima i ukoliko tvrdite da je prekršen zakon, a ja sam siguran da ste u pravu, da je na mnogo mjesta prekršen zakon, ali ne samo u Mostaru, nego širom izbornog procesa, jer se on krši od prvih izbora koji su organizovani u BiH, jer sam nažalost učestvovao i na tim izborima, prvim poslijeratnim izborima kad je međunarodna zajednica bila uključena, pa pred centrom za brojanje preko noći osvanu vreće glasova niko ne zna odakle su se pojavile, ko ih je donio, pa kad ovi odbiju da ih prime dođu ovi kamioni UNPROFOR-a stave vreće i nestanu kao da se ništa nije desilo. Znači, ovdje je proces korumpiran od samog početka i pošto je tako svi su jedno vrijeme i smatrali da je to normalno. Možda je ovo pomak sad, možda sad svi dođu do zaključka da ipak ovo treba dogovoriti da se nešto mijenja. I na kraju ako je to tako, pa ko je zadužen u ovoj zemlji za sankcije protiv onih koji krše zakone, ko je zadužen za sprovođenje zakona u BiH? Pa pravosudni sistem na svim nivoima i opet dođemo do istog, dođemo do toga da pravosuđe ne ganja, jer kaže to je pitanje Izborne komisije, a ustvari radi se o krivičnim djelima. Ja pretpostavljam da ste vi uložili, uložili krivičnu prijavu, kažete da ste uložili krivičnu prijavu, sudovi su dužni da presude po tome, nažalost ne postoji povjerenje u institucije, ni pravosuđe i kakva god presuda da bude tog pravosuđa druga strana će reći korumpirano pravosuđe. I zato, ponavljam, a imate odgovornost za to jer je veliki dio pravosuđa, gospodine Čoviću, i pokriven kadrovima iz HDZ-a, znači 63 ministar u Savjetu ministara je na prethodnom Predstavničkom domu zaključkom obavezan da u roku od 6 mjeseci predloži novi Zakon o VSTS-u, nikad ništa nije urađeno. Znači, moramo mijenjati pravosuđe da bi došli uopšte do ove priče da možemo da riješimo pitanje da li je kriminal u Izbornoj komisiji ili na nekom drugom mjestu ili bilo koji problem i bilo koju svađu oko koje se ovdje glođemo. Znači, ne optužujem nikog, mislim da svi treba da učestvujemo u ovom, možda je ovo prilika da se na kraju krajeva dođemo do svijesti da svi izvučemo deblji kraj na kraju ukoliko ostane ovo ovako i da dođemo do zaključka, dajte predložite, ako ste nezadovoljni, evo i ja sam nezadovoljan, hajte predložite od načina izbora CIK-a, od načina izbora VSTS-a do ostalih stvari koje će vratiti povjerenje u isntitucije društva.
Hvala kolegi Bosiću. Riječ je tražio gospodin Dragan Čović, izvolite.
Evo nastojaću da se više ne javljam po ovom pitanju, ali ipak da ne bude dvojbi oko zakonitosti imenovanja Središnjeg izbornog povjerenstva, apsolutno protuzakonito, mimo procedura i mimo kriterija. Kriterij je pokušao kolega Špirić malo obrazložiti ovdje i procedure, sve je to prekrišeno. Ali zanimljivo je da Sud BiH nikad nije riješio prizive po tom predmetu i još uvijek ključni priziv stoji nerješen u Sudu BiH. Evo da ne polemiziram s tim šta je tu trebalo radit ili nije trebalo radit, ali je činjenica da ovdje se ne radi da li je neko zlouporabiju moj ili vaš glas negdje u nekoj općini ili nekom gradu diljem BiH, ja ovdje govorim o činjenicama za koje imate jako puno materijala i argumenata da je to rađeno organizirano kroz instituciju koja je trebala nadzirati ova proces i zato sam se ovoliko zadržao na Mostaru. Naravno, mogao bi nabrajati još desetke drugih sredina. Naglasio sam evo i Uskoplje gdje se radi o dopisnom glasovanju kao jednom posebnom primjeru i mogli bi još puno stvari naglašavati. Znači, govorimo ono za što postoji jako puno dokaza, da je sustav organizirao krađu glasova i zato je to kaznena odgovornost i kazneno djelo, upravo sa vrha Središnjeg izbornog povjerenstva, pa dalje i zbog toga smo digli kaznene prijave, upravo protiv tih ljudi u Središnjem izbornom povjerenstvu na ovim razinama o kojima sam govorio. Kada ćemo mi dobit odgovor za to, to je sad nešto drugo, ali ako već otvaramo ovu temu ovdje HDZ zna kako će glasovati po ovoj točci dnevnog reda, poslali smo vrlo jasne poruke što mislimo i prema tome ćemo se dalje ponašati i prema ovakvom tijelu i svakom drugom tijelu koje bude na ovaj način uspostavljeno, na isti način, principijelno, sukladno i Ustavu i zakonima koje danas imamo na snazi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čoviću. Marina Pendeš ispravka krivog navoda, izvolite. Povreda Poslovnika, izvinjavam se.
Zahvaljujem predsjedatelju. Povreda Poslovnika, jer i gospodin Bosić i gospodin Bećirović su zloupotrijebili repliku kao institut u ovoj današnjoj sjednici na način da nisu ničim pokazali da je gospodin Čović kazao nešto što je netačan navod i drugo su prekršili vrijeme, pa ja mislim da je stvarno krajnje vrijeme da se vodi računa o tome, to s jedne strane. 64 A s druge strane iz ovog je vidljivo, pa bi samo evo još gospodinu Bećiroviću usput, pošto je i on evo prekršio, pa malo ću i ja prekršit, na početku je govorio broj glasova, znate. Jako je bitno kad moja braća koja su u inozemstvu, a ima ih puno, Hrvata koji su u inozemstvu, i kad govorimo koliko ih je nakon '91. procentualno manje u BiH, onda je postavlja se pitanje ko to zloupotrebljava institut glasovanja i zbog čega HDZ nema još sto tisuća glasova više. Al' to ćemo pod jednom drugom točkom dnevnog reda, uz kvalitetnu analizu i podatke.
Zahvaljujem. Imamo kolegu Čolaka, redovna diskusija, izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Pa nastojaću se ne ponavljat, mada je teško ne ponoviti ili barem ne spomenuti nešto što su pojedinci danas ovdje rekli. Tvrditi da je Središnje izborno povjerenstvo imenovano zakonom zakonito stvarno je van pameti. Znate kako, hajde vi u jednom komunalnom poduzeću, evo ne bi htio nikoga uvrijediti, omalovažiti, izaberite jednoga čistača ulica mimo raspisanog natječaja, mimo oglašavanja, mimo javnog oglašavanja, mimo konkursne procedure ili natječajne procedure, pa to je nemoguće. Znate šta smo mi uradili, odnosno šta su neki uradili u Zastupničkom domu? Dakle, ignorirali su taj institut koji naprosto postoji u zakonu i nije moguće drugačije, dakle, ne postoji nijedna odredba u Izbornom zakonu koja bi dala za pravo nekom da imenuju članove Središnjeg izbornog povjerenstva mimo, dakle, javnog oglašavanja, a to je napravljeno, to je napravljeno. Dakle, samo to čini izbor ovog Središnjeg izbornog povjerenstva nelegalnim, nezakonitim. Sad se postavlja pitanje – može li nezakonito izabrano Središnje izborno povjerenstvo donositi zakonite odluke? Znate, nešto što je u startu nezakonito, vi ne možete ozakoniti na način ako to nastavlja radit, vi ga morate u ..., dakle, u svojim temeljima morate to promijeniti, morate ga učiniti zakonitim. To nije napravljeno. Kad bismo se sad, kad bismo sad poredali sve što je u međuvremenu napravljeno, a što nije zakonito, zaista je to jedan ogroman spisak, ogroman spisak, to je malo reći propusta, to su takve stvari koje zaista nemaju nikakvog utemeljenja u zakonu, dakle, protuzakonite su i zato bi trebao netko odgovarati. Zašto su se oni koji su se odlučili za tako nešto, dakle, zašto su se za to odlučili, zašto su se na takav postupak odlučili, ja to ne znam, ali je činjenica da su oni mogli iste te članove Središnjeg izbornog povjerenstva, potpuno iste, dakle, možda izabrati, možda izabrati i u konkursnoj, odnosno u proceduri koja je predviđena zakonom. Ne znam bi li to prošlo, jer bi se analiziralo je li netko istaknuti, ne znam, pravni stručnjak sa poznavanjem izbornog procesa, je li izborni stručnjak, ima li nekakvu konkciju sa političkom strankom ili u smisli, financijskom smislu, organizacijskom i nekom trećem smislu, ovaj, ili sa nekom nevladinom organizacijom ili organom, ovaj, ili ustanovom ili zakladom, koja opet ima veze sa strankom itd. itd. Ali, dakle, osnovna stvar je prekršen je zakon, sve ovo što je uslijedilo poslije toga ne može, nažalost, biti zakonito, ne može ili možda nasreću ne može biti zakonito. Ako, ovdje je se postavljalo pitanje, pa evo vi ste išli na izbore temeljem toga što je to Središnje izborno povjerenstvo raspisalo izvore. Pa naravno, mi živimo u Federaciji od nametnutih ustavnih amandmana jako dugo, nikad oni nisu dobili svoju potvrdu kroz Parlament Federacije BiH, od 109 amandmana 73 su nametnuta od strane visokog predstavnika, pa nikom ništa, mi moramo s tim živjeti, ali ne znači da se nećemo boriti protiv toga i da nećemo tražiti da u ovoj zemlji konačno zakon bude vrhunac svega i da se svi moramo jednostavno ponašati u skladu sa zakonima. Znate, šta je ovdje problem? Ovdje je problem, znači, što se i po postojećem zakonu 65 ne ponašamo po zakonu, odnosno Središnje izbornom povjerenstvu, nažalost ni svi oni koji su podigli svoje ruke za ovako Središnje izborno povjerenstvo, ovaj, nisu se pridržavali zakona. Dakle, mi moramo početi od sebe, odnosno svi mi prije svega u zastupničkim domovima, odnosno Zastupničkom domu i Domu naroda, ovaj, primjenjivati postojeće propise dok postoje takvi kakvi su, a mijenjati i popravljat ih, inovirati ih i onda se ponašati sa tim izmjenama i dopunama. Naravno, da mi imamo svoj politički stav i da ćemo ga mi vrlo jasno reći i na kraju kad budemo se izjašnjavali o ovoj ovom prijedlogu koji je došao od Središnjeg izbornog povjerenstva. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti, glasamo o Prijedlogu zaključka Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, prisutno 14 – za 4, protiv 8, uzdržana 2. Federacija BiH – za 4, protiv 4, uzdržana 1. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Konstatujem da Zaključak Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH nije usvojen. Prelazimo na tačku 16. a tačka 16. je, Ad. 16. Inicijativa delegatkinje Dušanke Majkić koja glasi: „Analiza stanja u Ministarstvu spoljnih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži“ sa prijedlogom mjera“ od 02. 10. 2021. godine Dobili ste inicijativu delegatkinje Dušanke Majkić. Riječ dajem Dušanki Majkić podnosiocu inicijative. Izvolite.
Samo kratko, ... dijelu već rekla šta je namjera. Dakle, očekujem da će Ministarstvo spoljnih poslova u roku od 30 dana obezbijediti odgovarajući materijal koji će nam omogućiti ovu raspravu i da će ovo biti primjer na koji način ubuduće trebamo gledati kad je u pitanju popravljanje stanja u institucijama BiH. Dakle, očekujem da ćemo u najskorije vrijeme dobiti i organizovati ovu raspravu na Domu naroda.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Kolega Bećirović, izvolite. 66
Ja mislim da kod ove tačke dnevnog reda ima prvo formalno-pravni aspekt, a onda sadržajni aspekt ove tačke i sad ako pogriješim nešto u ovom formalno-pravnom zamolio bi sekretara da me odmah ispravi ili sekretarku, u pravu si. Evo ovako, dakle, imamo tačku dnevnog reda koja je dostavljena danas na sledeći način – U skladu s članom 9. Poslovnika podnosim delegatsku inicijatvu za uvrštavanje u dnevni red 15. sjednice i sad da ne čitam ovu tačku dnevnog reda. Dakle, gospođa Majkić je pokrenula delegatsku inicijativu u skladu s članom 9. i vi znate, evo biće sad delegatske inicijative pod narednim tačkama dnevnog reda, kako se delegatske inicijative tretiraju. Da biste nešto uvrstili u dnevni red vi se morate pozvati na član 61. koji tretira pitanje dopuna i izmjena dnevnog reda i da ne čitam, jasno je šta piše. Sad ja pozivam da na jedan pristojan način, ipak, se ispravi ova greška i da mi ovo ipak sada apsolviramo na način da ovo ne može biti zaista iz formalno- pravnih razloga tačka dnevnog reda, jer jednostavno pobrkali smo Poslovnik i članove koji reguliraju potpuno dvije različite stvari. Da ne idem dalje, je li to u redu kolega Špiriću, da li se i Vi slažete s tim?
To bi bilo u redu da se u okviru rasprave oko tačke dnevnog reda kolega Bećirović osvrnuo na ovaka način, s obzirom da imamo tačku dnevnog reda, ja vas molim da diskutujemo o njoj, sve drugo je ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da. Ma, dakle, mi smo usvojili da je ovo tačka dnevnog reda i
Između ostalog pokušao sam Vam i to kod dnevnog reda da kažem, ali eto postupili ste danas kako ste postupili. Dakle, u pitanju je sada jedan antiposlovnički pristup i svi ga, svi ste svjesni da ovo o čemu govorim potpuno sam u pravu. Mi ovo sad, još uvijek se zadržavam na formalno-pravnom aspektu, možemo riješiti na način da ovo tretiramo kao grešku, eto ako je u dnevnom redu, da ne pričamo dalje, proletilo, a nije trebalo. A drugo je da uvedemo novu praksu, to jednostavno da ova mapa puta kako delegatske inicijative završe u dnevnom redu da to postane model. Nemam ništan ni protiv toga, onda za prvu narednu sjednicu nova poslovnička mogućnost, ali hajde da ovo pitanje sada prvo na ovoj, ponavljam, formalno poslovničkoj ravni razriješimo. Evo, ne morate ni govoriti, ali napravljena je ta vrsta greške i da ja sad ne ulazim u ovu sadržajni dio ove inicijative itd. da se zaustavim, da ne vodimo raspravu i da od naredne sjednice ovakve propuste jednostavno ne dogode nam se kod utvrđivanja dnevnog reda. Evo, ja ću se tu sad zaustaviti.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Redovna diskusija, kolega Dragan Čović. Izvolite. 67
Uvažene kolegice i kolege, obzirom da mi imamo točku dnevnog reda, ja ću o njoj kazat sam dvije ili tri riječi, da bi mogli napravit zaključak koji će vjerovatno kolegica Majkić i napraviti na kraju ove točke dnevnog reda. Naime, zabrinjava lakoća s kojom mi prelazimo preko djelovanja izvršne, dijela izvršne vlasti na razini BiH, u ovom slučaju Ministarstva vanjskih poslova kroz osobu ministrice vanjskih poslova, inače uvaženu kolegicu, kroz moje neko razmišljanje iz prethodnih vremena. Samo u zadnjih 10, 15 dana imate izlazak u javnost u ime Ministarstva vanjskih poslova BiH kada je u pitanju komentar prvostupanjske presude na Sudu za ratne zločine, da ne ulazim u predmet na bilo koji način i nije fer prvostupanjske komentirati, zanimljivo ministrica izlazi sa komentarom te prvostupanjske presude. Bez dogovora sa bilo kim, koliko ja znam, od Predsjedništva ili Vijeća ministara, koga bi bar malo trebala u definiranju vanjske politike ili provođenju vanjske politike konsultirati. Prije izvjesnog vremena ima li smo takođe, onaj, gospodarski pojas Republike Hrvatske, gdje imate notu na koji nam onda piše Ministarstvo vanjskih poslova Republike Hrvatske, primo sam ministra nedavno u Mostaru, koji me informira kako je upoznao ministricu upravo sa dešavanjima, kao i sve druge kolege koji se vežu za Jadransko more, a nisu članice EU i svi su prihvatili obrazloženje koje je došlo, da bi onda iza toga došla nota i onda čovjek pita, je li to stvarno nota Ministarstva vanjskih poslova, koje predstavlja insitucije BiH ili osobe, ministrice. E to je sad pitanje za razlučivanje. Mogli bi nabrajati još ovakvih stvari, recimo, pošto smo prethodnu točku imali dio lokalnih izbora u BiH, pa imate vrlo jasno organiziran sustav prikupljanja onih koji trebaju dopisnim glasovanjem djelovati u BiH kroz ovo Ministarstvo i opet kroz jednu osobu ili sustav koji ta osoba ....i sad bi mogao dalje nabrajat, ali rekli smo pošto ovu točku evidentno treba pripremiti ili ministarstvo ili Vijeću ministara, pa da o njemu u roku od 30 dana temeljito raspravimo, ali ovo su samo neke od naznaka koje vrlo jasno govore kako mi srljamo u provođenju vanjske politike BiH. A obzirom da imamo jako puno vanjskopolitičkih tema, dobro je da ovo pitanje što prije raspravimo i kadrovski i kad je u pitanju naše diplomatska mreža, ali i samo ponašenje, uzeo sam samo u zadnjih petnaestak dana ova dva primjera. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Draganu Čoviću. Ispravka krivog navoda, kolega Bećirović. Izvolite.
Pa evo možete tretirati kao raspravu, ja sam pokušao u prethodnom javljanju da se zaustavim na ovoj formalno-pravnoj dimenziji, s kojom ste se svi složili da jednostavno nije mogla biti tačka dnevnog reda i pokušao sam da ne otvaramo raspravu o sadržaju ove tačke dnevnog reda. Međutim, s obzirom da je kolega Čović otvorio i tu vrstu rasprave, nije problem, raspravljaćemo i o tome, imamo i te kako šta reći na ovu temu. Prva stvar, kad je riječ o vanjskim poslovima, mislim da generalni princip u državi BiH mora biti da se vratimo u okvire ustavnosti, a to znači da je vanjska politika isključiva nadležnost države BiH. Kada je to tako onda postavlja se pitanje ko, zašto, s kojim ciljem finansira paradiplomatska predstavništva jednog entiteta širom Evrope i svijeta. Što će to nama? Troše se novci poreskih obveznika, ogromni su novci u pitanju, bez ikakve potrebe. Zamislite 68 da te novce poreskih obveznika BiH uložimo u diplomatsku mrežu BiH, sasvim sigurno da bi tamo popravili stanje i unaprijedili. Dakle, moramo govoriti o suštinskim stvarima, kako da generalno oblast vanjskih poslova postavimo na ono mjesto na kojem treba biti. Druga stvar jeste, da smatram i da tu treba puno više raditi, treba ojačati dipomatsko- konzularna predstavništva BiH na brojnim destinacijama. Moj prijedlog je da otvorimo i neke nove ambasade, ima niz država s kojima BiH ima ekonomske veze koje su po svim parametrima u nekoj uzlaznoj putanji koje bi se trebale poboljšati na način da uspostavimo i pune diplomatske odnose s tim državama, da ne pobrajam sada koje su to države u pitanju. Mislim da postojeće ambasade mogu povećati efikasnost, mogu više sasvim sigurno raditi na polju ekonomske diplomatije, tu ima prostora puno za unapređenje rada. Također, mislim da u vanjskoj politici BiH puno veći akcenat moramo staviti na četiri strateške destinacije Vašington, Brisel, London i Berlin, tamo mislim da moramo biti puno prisutniji i imati još ozbiljniji pristup. Ima sada tu i niz drugih stvari, nije ova tačka dnevnog reda, niti može biti samo pretvorena na način da se destabilizira to ministarstvo, ukupna vanjska politika BiH itd. Ova tačka dnevnog reda može se okrenuti i na potpuno drugačiji način, a to je kako da imamo jače, efikasnije i bolje diplomatsko predstavništvo BiH širom svijeta i u tom smislu, samo da naznačim, pošto ova tačka tek predviđa raspravu na tu temu, da i te kako postoji širok spektar mogućnosti da zaista konstruktivno djelujemo i na taj način i ojačamo vanjsku politiku države BiH.
... kolegi Bećiroviću, Dragane najavi me.
Kolega Špirić izvolite, ispravka krivog navoda.
Ma hvala gospodine predsjedavajući. Cijenjene kolege i kolegice, ma ja mislim da s obzirom na ovu inicijativu, pošto je uvrštena u dnevni red, ja mislim da, to je ispravak krivog navoda, da se mi nismo složili da je ona greškom uvrštena u dnevni red, nego smo glasanjem potvrdili da je tačka dnevnog reda, dakle, to je jedan krivi navod. A druga je stvar, ja mislim kad se vode rasprave ovdje da treba voditi računa da uradimo nešto za vrijeme koje je ispred nas. Mislim način na koji nas kolega Bećirović poziva da uradimo povjesnu stvar, nas zapravo udaljava. Pričati o parapredstavništvima po svijetu, zapravo nema veze sa ovom tačkom dnevnog reda, nema ni sa čim veze. Predstavništva Republike Srpske u Vašingtonu, u Beogradu, u Briselu, u Njemačkoj, u Austriji su odlika organa Republike Srpske, ona se ne kose ni sa Ustavom, ni sa bilo kojim zakonom. Ta predstavništva funkcionišući su donijeli dosta dobrih stvari, možda ne ono sve što se očekivalo u smislu investiranja, razvoja, boljeg života i ja mislim ako je intencija da Vi i to stavite u sklopu ove priče, zapravo je nešto što, pogotovo nazivati to parapredstavništvima, pa kad bi ja govorio o parainstitucijama koje postoje u ovoj zemlji, a Vi govorite o potrebi i ja govorim o potrebi da ona bude na bazi Ustava, da se razvija itd. Ja mislim da ova inicijativa gospođe Dušanke Majkić je data u tom smislu da ministarstvo pripremi materijal kako ga vidi, da bismo mogli raspravljati i doći do onoga s čime se slažemo i s čime se ne slažemo i do onoga što treba popraviti. Dakle, mi ne, očekujemo materijal na bazi kojeg ćemo raspraviti. A sve Vaše upadice koje nas tjeraju jedni od drugih, 69 zapravo su u koliziji sa Vašim, Vašom pričom o potrebi, o izgradnji budućnosti BiH. Nemojte to raditi, nemojte, ja sam mislio da mlad čovjek u politic, a Vi to možete ako hoćete, sa toliko mržnje kad nastupi, zapravo bojim se da Vama to ne naškodi, čuvajte zdravlje. Neće Republika Srpska pitati Denisa Bećirovića gdje će otvarati predstavništvo, neće moj Denise, neće, bilo je jačih koji su to možda tražili, pa nije prošlo i nomojte, ako neko postavi korektnu tačku, dajte da raspravljamo o njoj. Samo u tom smislu želim kao mladog čovjeka da Vas upozorim. Ima Vaših ideja koje predložite ovdje koje su suvisle, koje zaslužuju ponekad podršku, ali način na koji Vi to radite, Vama treba ovdje javna manifestacija da se sve odbija, Vama ne treba ništa da se prihvati. Pa pošto smo mi to shvatili da Vama treba javna manifestacija neuspjela, mi Vam u tom pomažemo, šta ćemo drugo, kolege smo. I zato Vas molim, nemojte nešto što je u skladu sa Ustavom i zakonom nazivati para, jel' to ono zaista nije i nije u sklopu ove tačke dnevnog reda. Evo, to je što sam htio reći. Hvala vam. Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
A svašta ste Vi, kolega Špiriću u ovom monologu napričali, al' nažalost niste se dotakli nijedne činjenice, a da ja Vas malo podsjetim ipak na činjenice. Prvo, napravljena je poslovnička greška s ovom tačkom dnevnog reda, ušla je na antiposlovnički način u proceduru i to piše u Poslovniku. Da li ova tema zaslužuje i na koji način raspravu, to je druga stvar. Drugo, nadležnost, kad je riječ o vanjskoj politici je nadležnost države BiH, Vi to jako dobro znate, kao i ja, da je to precizna nadležnost države BiH. Nije podjeljena, isključiva nadležnost, nema pravo entitet da uzima isključivu nadležnost države BiH, a da Vam ne kažem šta ta paradiplomatska predstavništva rade po svijetu, kakvu politiku provode i zašto nisu u funkciji ukupne ekonomske diplomatije i vanjske politike BiH. Treće, nemojte spominjati mržnju, kakva mržnja, ne postoji nikad nijedan moj nastup koji ima i slovo „M“ od mržnje, a upravo sam ja ovdje predlagač brojnih zakona da se zakonski zabrani mržnja, raspirivanje mrženje, šovinizma i bilo čega drugog i Vi znate kako je ko glasao o tim prijedlozima. Dakle, na djelima mi pokazujemo svojim prijedlozima u kom pravcu i koju politiku slijedimo. Prema tome, važne teme svakako treba otvarati, ali na ozbiljan način, prvo to formalno-pravno treba da izgleda kako nam Poslovnik propisuje, a onda i na način da, kad je riječ o vanjskoj politici, pošto je Predsjedništvo BiH tu glavni organ, da malo uspostavimo kordinaciju. Dugo ste Vi na čelu različitih domova u Parlamentu i Vi jako dobro znate da postoji odredba gdje članovi Kolegija uspostavljaju kordinaciju i sa čelnicima Vijeća ministara i Predsjedništvom BiH. Ko Vama zabranjuje da uspostavite tu kordinciju, da prvo Vi popričate malo na tu temu, da vidite kako stvari stoje, pa da nam za raspravu duđe onda neki smislen prijedlog, ne prijedlog koji će razbijati državu, državne institucije, već da napravimo nešto što je bolje, kvalitetnije za sve ljude i za sve narode u BiH, ako imamo takav pristup neće biti nikakvog problema. 70
Zahvaljujem. Za nijansu ti je barem ton pristojniji, Denise. Idemo dalje, Zlatko Miletić
Ne, gospodin Bosić...
A Mladen Bosić se javio, ispravak krivog navoda, izvinjavam se.
Pa, ja mislim da je ovo dobra inicijativa, ali mi se čini da ta inicijativa ipak ima neku drugu pozadinu, vjerovatno je plod nekih odnosa unutar vladajuće koalicije, jer da je to tako, dobro je da raspravljamo ovdje o ministarstvima i lošem radu u ministarstvima, pa svakako da bi ovdje bila rasprava o Ministarstvu vanjske trgovine, zašto se ovako stvari odvijaju, pa treba i tu raspravu i treba podržati, pa treba raspravu o Ministarstvu civilnih poslova i ovom što se dešava oko vakcinacije u BiH i njihove uloge ili neuloge u svemu tome i svih drugih ministarstava. Ima se o čemu ovdje raspravljati, ali mi se čini da ova inicijativa ipak ime neku drugu pozadinu. Znači, podržavam, ali i očekujem zaista da se proširi i na druge, druga ministarstva, jer očigledno je da bi se imalo svašta ovdje ispričati oko nerada Savjeta ministara.
Zahvaljujem. Redovna rasprava kolega Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Hoću da se vratim na formalno-pravni aspekt ovog pitanja, s obzirom da sam ja u najmanje dva navrata imao sličnu situaciju, da sam vam predlagao inicijative, vi kao članovi Kolegija oba puta ste me onako baš odokativno odbili, objašnjavajući mi da nijedna inicijativa ne može doći na dnevni red dok se nadležne komisije o njima ne izjasne. Da vas podsjetim zadnji put kad sam govorio o plaćama naših državnih službenika i uposlenika, još sam vas pitao koja je to komisija u Parlamentu nadležna da cijeni da li će oni imati generalni štrajk ili neće imati, vi mi niste dali odgovor, al' ste me skinuli s dnevnog reda i rekli, to ne može, to nek ide. Ja nemam kompleks od gospođe Majkić i meni je drago da žena potencira, po meni, ovo jako važno pitanje i treba da bude na dnevnom redu, ali se slažem s gospodinom Bosićem imam osjećaj da ovdje provalči se neka druga konotacija, ko biva ministrici vanjskih poslova trebamo da danas skinemo glavu. A ako ćemo i o tom razgovarat, ima da kažem dvije, tri stvari na tu temu, s obzirom da sam ja imao priliku i čast da radim u našem Ministarstvu vanjskih poslova u dva navrata, skoro četiri godine i moram vam reći tri, četiri stvari kojima nekima od vas, pa čak i javnosti neće to zvučati dobro, ali ja zaista ne želim da budem populista i želim da kažem ono što je tačno. Po mojoj osobnoj procjeni, ovo što je žena uradila, što je gospodin Čović pomenuo, smatram da je neprimjereno i to je moj osobni stav, ali isto tako i vi koji ovdje sjedite godinama ste ratne zločince koji su presuđeni iz svojih naroda dočekivali, ... pravili od njih 71 narodne heroje i kad sam vam predložio zakon da se to onemogući, da to bude kazneno djelo, vi ste to odbili. Degutantno je onda pričat o tome šta je ministrica vanjskih poslova rekla ovom, onom, to je moje stanovište. Mi trebamo donijeti zakon da to ljudima zabranima, bilo kome, na bilo kom mjestu za osobe koje su od strane Međunarodnog suda u Hagu ili domaćeg suda presuđeni kao ratni zločinci. E sad, Ministarstvo vanjskih poslova, ako je stvarna namjera, a ja ne želim da izigravam ovdje vagu, da zaista pričamo o problemima kad je u pitanju Ministarstvo vanjskih poslova, to je ministarstvo koje je godinama i tu je gospođa Majkić u pravi, koje ima toliko problema, toliko revizorskih izvještaja, mislim da nema nijedan revizorski izvještaj bez 20 preporuka. Znači, tamo je katastrofa. I još jednu stvar ću reć koja se možda vama pojedinim i javnosti neće svidjeti i moram se ograditi od ratne prošlosti tog čovjeka, sad kad bi anketu izvršili u Ministarstvu vanjskih poslova 70% uposlenih reće da je najbolji ministar vanjskih poslova bio Jadranko Prlić. Svi ovi ostali koji su dolazili u ministarstvo gledali su da ga skrše iz temelja, nema veze o kojoj se političkoj partiji radilo. Da vam ne govorim o kriminalu koji se tamo dešavao, o ministru koji vodi svoju prijateljicu u obilazak Srednje Evrope i uzme tri putna naloga da bi mogao platiti gospodin .... klasu sebi i djevojci, uzme tri naloga podijeli na tri dijela da to ne bi provalila nadležna istražna tijela i interna revizija. Znači, nema šta se tamo nije dešavalo. Bilo je ministara koji su više bili u vazduhu nego na zemlji. Šta je suština problema u Ministarstvu vanjskih poslova? Ono je zadnjih 20 godina, njegova unutrašnja organizacija i rad u tom ministarstvu je u potpunosti zapostavljena i to treba uzet neko sagledat, što kažu ljudi, iz temelja, uključujući Predsejdništvo koje je nadležno, pogotovo kad je u pitanju DKP mreža, znači Predsjedništvo je prije svega nadležno za vanjsku politiku BiH, pa tek onda Ministarstvo vanjskih poslova, pa će se opet otvoriti pitanje, ja sam vas pitao jednom prilikom i za to, mi smo jedina država u Evropi koja nema Zakon o vanjskim poslovima, jedina. Ako i za šta u Dejtonu ima pravni osnov ima da ima taj zakon, e onda ne bi ovo, možda ne bi došli u situaciju da raspravljamo da li neko ima ovo predstavništvo, izvinjavam se, ima ili nema. A mog kolegu da ispravim, prvu vrstu takvog predstavništva je otvorio Kanton Sarajevo, vjerovali ili ne i onda kad su vidjeli da to može proći, onda su gospoda iz RS-a, ko veli kad mogu oni, možemo i mi i to je otišlo u nedogled. Da zaključim, 70% sigurno službenika u Ministarstvu vanjskih poslova, znači, znam od sekretara dole do ljudi koji obavljaju poslove vozača, su svjesni, časni i profesionalni. Problem je u politici koja kad postavi svog ministra ti ljudi rade šta hoće, tamo vlada opšti javašluk. Znači, govorim unazad 20 godina. Ko ne vjeruje, jedan dan ja ću vas uputiti kod ljudi koji dosta toga znaju, otiđite pa ovo provjerite. A da postoji osnov da razgovaramo o ovom, ako je motiv gospođe Majkić na mjestu, a mislim da jeste, mislim da je krajnje vrijeme zaista da se pripremi jedna temeljita informacija, uključujući i Predsjedništvo BiH da razgovaramo o ovom, da vidimo kako, čini mi se 56 miliona na godišnjem nivou da potroše, kako to ministarstvo na najbolji moguči način da iskoristimo. Da dodam, poražavjuće, juče smo na komisiji dobili podataka, da svega stranih ulaganja u BiH ima 300 i nešto miliona, to je ljudi moji katastrofa. Postavlja se pitanje tih veleposlanici, ambasadori što rade tamo, pa zamislite da svaki u ovoj zemlji, ne znam ni tačan broj, ali ima ih jako puno, na desetine, pa zamislite da se mjeri njegova efikasnost po tome koliko poslova daš BiH, koliko para doneseš u ovu zemlju, pa bi vidjeli da to može funkcionirati na mnogo drukčiji način. Da završim, u svakom slučaju, znači, ja ću podržat, ako ova incijativa, ako se ne odnosi na personalni osnov, ako se, govorim o instituciji, o kvalitetu njenog rada i da poboljšamo taj kvalitet u svakom slučaju ja ću je podržati. Hvala. 72
Hvala Vam lijepo. Pre nego što dam riječ, tražio je Denis Bećirović, smisao ove inicijative je da dobije materijal ministarstva da o njemu raspravljamo. Šta će napisati ministarstvo u tom materijalu to niko od nas ne zna, ali ako se svi slažu da dobijemo tu, dakle, taj materijal ok. Evo, kolega Bećirović, krivi navod.
Samo jedna stvar ne ostane nejasna, dakle, da ukažemo na jednu činjenicu, ovo o čemu je kolega Miletić govorio, ali u jednom dijelu moram ga dopuniti, kada je govorio da je prvo predstavništvo koje je formirano bilo predstavništvo Kantona Sarajevo. Vidite, ako baš govorimo šta je to bilo prvo od Dejtona i stupanja na Ustavu onda da poredamo stvari onako kako jesu bile. Jedino ministarstvo koje ima pravo i nadležnost nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma da vodi vanjsku politiku je Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ali tu kolega Miletić nije u pravo. Gotovo tri ili četiri godine nakon Dejtona, je Zakon o ministarstvima i drugim organima uprave, ne znam je li baš tačno takav naziv, ali je postojao zakon u bh. entitetu RS u kojem je gotovo tri ili četiri godine poslije Dejtona egzistiralo u tom entitetu ministarstvo vanjskih poslova Republike Srpske, tako se zvalo, na čelu bio i Aleksa Buha i to, to prije Dejtona za mene ne postoji, to je paratvorevina, ja govorim sada o stupanju Dejtona. Dakle, tek nakon tri, četiri godine je nakon niza intervencija ukinuto to i predstavništvo ovo ekonomsko Kantona Sarajevo, ja sam tražio informacije da vidim šta rade, jedna je stvar kad vi pokušavate nešto na ekonomskom planu da unaprijedite, a potpuno drugi sadržaj je ovih paradiplomatskih predstavništava i danas koje ustvari pokušavaju da nadoknade nešto što je jasno da nikad ne može opstati u BiH. Eto to je jedno pojašnjenje.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih,
Ima za raspravu Denis Bećirovi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, nema.
Nema, nema, jeste li se Vi javili diskusija redovna ili krivi navod, Denise? Završeno je li?
[[nije uključen mikrofon]] Završeno. 73
Hvala... [[nije uključen mikrofon]] Ad. 17. Delegatska inicijativa Zlatka Miletića kojom se inicira da Savjet ministara iz tekućih rezervi budžeta institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa trenutnim mogućnostima institucija BiH izdvoji dio finansijskih sredstava za promptnu pomoć građanima Republike Hrvatske za sanaciju posljedica razornog zemljotresa, broj: 02-50- 6-2526/20 od 30. 12. 2020. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Komisija nije podržala ovu inicijativu. Riječ dajem Dušanki Majkić, ako ima potrebe, kao predsjednici Komisije. Nema. Riječ dajem podnosiocu inicijative, ako ima. Izvolite, kolega Miletić.
/nije uključen mikrofon/
Pa niste mi dali da obustavim.
Ovo je realizovana inicijativa kako ja vidim.
Evo, ako dozvolite
Izvolite, izvolite.
.... ovo pitanje nadograđuje na ovo prethodno pitanje, s obzirom da sad kad nisam već bio u prilici da pojasnim otkud ova uopšte inicijativa i što sam je podnio. Imajući u vidu činjenicu da kad se ovo desilo, ovaj potres u Republici Hrvatskoj, a vidjeli ste, pogotovo između 28. i 30.12. ja sam zaista očekivao da će nadležne institucije, tu prije svega mislim na Predsjedništvo, Vijeće ministara, Ministarstvo vanjskih poslova, da će neko reagovati u smislu da pokažemo empatiju prema stradanju, je li, stanovništva u Republici Hrvatskoj i da će se neko sjetiti toga da ljudima pomognemo. S obzirom da to nije bio slučaj, ja sam izašao sa ovom inicijativom, priču da kratim, Vijeće ministara iako je imalo neke vanredne sjednice u međuvremenu je na svojoj sjednici 12.01. donijelo Odluku, znači, akt broj 3/21 da se uputi pomoć Republici Hrvatskoj u iznosu od pola miliona konvertibilnih maraka i ja sam rekao, ja im se zahvaljujem na tome. A kad je u pitanju ovaj drugi dio inicijative, a gdje sam tražio da se eventualno napravi neki fond, broj telefona itd. imajući u vidu da su se građani BiH, znači, u 74 svim njenim dijelovima, mnogo bolje organizovani su od institucija BiH, znači sad nema potrebe jel' je po meni već kasno, jel' imali ste priliku da vidite da mnogi volonteri iz Hercegovine, ne znam, policijski službenici, razna udruženja građana, da su se pojavili na području Republike Hrvatske i da su pružili pomoć tamo ovom stanovništvu. Znači, još jednom zahvaljujem se jel' predsjedavajućem Vijeća ministara na donijetoj odluci. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Otvaram raspravu, ako ima potrebe. Nema, zaključujem raspravu. Idemo glasati o delegatskoj inicijativi Zlatka Miletića. Dakle, prisutno 14 – za 5, protiv 8, uzdržan 1. Federacija BiH – za 5, protiv 4, uzdržan niko. Republika Srpska – protiv 4, 1 suzdržan. Nemamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Konstatujem da ova inicijativa kolege Miletića nije prihvaćena. Prelazimo na tačku 18. Ad. 18. Delegatska inicijativa Denisa Bećirovića kojom Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara da, u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Analizu o vođenju hibridnog rata protiv države Bosne i Hercegovine sa prijedlogom mjera za efikasnije sigurno djelovanje i jačanje državnih kapaciteta odbrane, broj: 02-50-6-78/21 od 06. 01. 2021. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, Komisija nije podržala ovu inicijativu. Riječ dajem Asimu Sarajliću predsjedavajućem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, ako ima potrebe. Nema. Riječ dajem podnosiocu inicijative, ako ima potrebe. Izvolite.
Ma kraća verzija obrazloženja i šira, evo s obzirom da smo prilično odužili ovu sjednicu Doma naroda pokušaću u kratkim crtama reći nekoliko stvari, a ako se otvori rasprava onda biće i šira rasprava. Prvo, dakle, moj prijedlog je da dobijemo jednu takvu analizu i da možda u ovoj fazi rasprave previše ne prejudiciramo, već da dobijemo takvu analizu i mislim da uz to svakako trebali bi dobiti i prijedlog mjera za jačanje tih kapaciteta odbrane. U BiH se mora graditi jedna aktivna strategija sigurnosti, BiH kao i druge države mora braniti svoju nezavisnost, suverenitet, 75 teritorijalni integritet, moramo uključiti i struku. Ljudi koji se profesionalno bave ovim segmentom, mnogi od njih tvrde da je u toku čak i četvrta faza hibridnog rata protiv BiH, sve te stvari treba provjeriti, da vidimo gdje smo i kako stvari stoje na tom planu. Također, mislim da kao i druge države moramo biti svjesni vremena u kojem živimo, ali i opasnosti sa kojima smo suočeni, u tom smislu predlažem, dakle, da usvojimo ovakav prijedlog, da dobijemo takvu analizu i da nakon toga otvorimo sveobuhvatnu raspravu oko toga.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko, zaključujem,
/nije uključen mikrofon/
A kolega Bosić, izvolite. Izvinjavam se, nisam vidio.
Pa ne molio bi samo, ovaj, pojašnjenje – ko vodi hibridni rat, nije, ne može se zaključiti iz Vaše inicijative, ko vodi protiv BiH hibridni rat?
Dakle, ne javlja se niko, nemamo odgovora. Nema niko prijavljen dalje. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti o inicijativi. Dajte da glasamo. Dakle, prisutno 14 – za 5, protiv 8, uzdržan 1. Federacija BiH – 5 za, protiv 4, niko uzdržan. Republika Srpska – za niko, protiv 4, uzdržan 1. Nemamo opštu, nemamo entitetsku većinu. Konstatujem da ova inicijativa kolege Bećirovića nije prihvaćena. Sad imamo, dakle, tačke ratifikacija sporazuma, je li tako, to je od tačke 19. do 22. uključujući i 22. Molim vas da se izjasnimo hoćemo li jednim glasanjem vršiti ratifikaciju. Pripremite se za glasanje.
[[nije uključen mikrofon]] Nije gotovo, imam pravo. Znači, glasamo o tome da li ćemo glasati o svim tačkama?
Ne, ne, glasaćemo nego u paketu da glasamo, sem ako neko ne spori neki sporazum u tom smislu. 76 Hvala vam, da ne gubimo vrijeme. Znači, pristuno 14 – za 11, protiv niko, uzdržana 3. Federacija BiH – za 7, protiv niko, uzdržana 2. Republika Srpska – za 4, protiv niko, uzdražn 1. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Tačke od 19. do 22. Ad. 19. – Ad. 22. Ratifikacija sporazuma Sad dakle otvaram raspravu o ratifikaciji sporazuma od tačke 19. do 22. uključujući i 22. Javlja li se neko za riječ? Kolega Miletić, je li tako? Izvolite.
Vrlo kratko, oprostite mi ako ću pogriješit, znači govorim o tačci 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o izgradnji i uspostavljanju novog zajedničkog graničnog prelaza na lokaciji Bratunac – Ljubovija. Ja vas molim lijepo, ovo je četvrti ili peti put da raspravljamo o izgradnji graničnih prelaza, znači, imajući u vidu činjenicu da nemamo sporazum potpisan o granici s Republikom Srbijom i Republikom Hrvatskom, znači, molim nadležne institucije, prije svega Predsjedništvo, Vijeće ministara i Ministarstvo vanjskih poslova da priđu što prije tom procesu, da dođemo do tih sporazuma. Da sad ne idem u dubinu, nemamo vremena, postavlja se pitanje ako sutra grančna crta bude iznad tih objekata, mi to napravimo bićemo ljudi moji u problemu. Ne mogu da shvatim da taj preduvjet još do danas nismo ispunili i da ne možemo u dobrosusjedskom duhu s Republikom Hrvatskom i Republikom Srbijom da riješimo ovo pitanje, stvarno mi nije jasno. Eto, hvala.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti o ratifikaciji sporazuma od tačke 19. do tačke 22. uključujući i 19. i 22. Prisutno 14 – za 13, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – za 9, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za 4, protiv niko, 1 uzdržan. Dakle, izvršili smo ratifikaciju sporazuma od tačke 19. do 22. uključujući tačku 19. i 22. 77 Ovim smo zaključili današnji rad sjednice Doma naroda, o novoj sjednici ćete biti blagovremeno obaviješteni. Hvala lijepo. Sjednica završena u 15:38 sati.