Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 41. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 35 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti da smo na dnevni red dodali: Točku 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013. po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-6/13 od 29.01.2013. Točku 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1/13 od 04.01.2013., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točku 11. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima. Točku 13. Informacija o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-50-19-1070/12 od 12.09.2012. Tačku 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za usuglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). 2 Tačku 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). Točku 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnikâ Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). Točku 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju Tehnička pomoć za autoput na Koridoru 5c – BiH (Tehnička pomoć u sklopu investicijskog okvira za Zapadni Balkan) između Europske investicijske banke i Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar, broj: 01,02-05-2-130/13 od 25.01.2013. Dopunjene su sljedeće točke: Točka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, dopunjena je s Izvješćem Ustavnopravnog povjerenstva koje je negativno. Točka 8. Prijedlog zakona o upravljanju imovinom privremeno i trajno oduzetom u kaznenom postupku pred Sudom BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, dopunjena je s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva koje je negativno. Sa dnevnog reda je skinuta točka 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Rumunjske o primjeni Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koja borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-39/13 od 03.01.2013 na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove zato što sjednici nije nazočio predstavnik Ministarstva sigurnosti BiH. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovene koleginice i kolege poslanici, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, poštovani gosti. Ja želim da u ime Kluba SNSD-a predložim tačku dnevnog reda. Na osnovu člana 65. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH a koja bi glasila zapravo: - Rezolucija o poštovanju i priznavanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republike Azerbejdžan. Rezolucija je sastavljena u pisanoj formi. Ja predlažem da ta tačka danas uđe u dnevni red iz više razloga, ali reći ću samo osnovne. Dakle, kao zemlja koja se zalaže prevashodno za sopstveni teritorijalni integritet i suverenitet a i kao zemlja koja se zalaže za demokratsko pravo 3 svake zemlje da štiti svoj teritorijalni integritet i suverenitet smatramo da ovakva rezolucija bi imala mjesta danas i da se o njoj razgovara, a na kraju i da svi kao Predstavnički dom usvojimo ovu rezoluciju, prevashodno prema zemlji koja je zemlja prijatelj BiH. I mislim da tu ne bi trebalo biti ništa sporno. Ja predlažem, gospodine predsjedavajući, da ova tačka dnevnog reda bude 10. u dnevnom redu, dakle poslije zakona. 10 bi postala 11. i tako redom. U situaciji ukoliko kolege poslanici prihvate da ovo uđe danas u dnevni red kao tačka materijal će se umnožiti i svi ćemo dobiti kao primjerak da vidimo, zapravo da se upoznamo i naravno optvoriće se rasprava o time danas, ukoliko prihvatimo da je to danas tačka dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, rasprava. Izvolite. ____________(?) Greška. Greška. Kao što vidim, uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, rasprava Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja nemam prijedloga za dopunu ili eventualno skidanje neke tačke sad predloženog dnevnog reda, ali evo možda da postavim pitanje. Obzrom na neuobičajeni postupak – šta je razlogom da tačka 8. i 9., koje se odnose na prijedloge zakona, idu iznad, iza izvještaja Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti, jer do sada je uobičajena praksa da imamo prvo prijedloge zakona, a nakon toga izvještaje Komisije Kolegija u usaglašavanju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih za raspravu? Ovaj dnevni red je, dakle, utvrđen od strane užeg i Proširenog kolegija i izvještaj o postizanju suglasnosti takođe se odnose na zakone. Prema tome ne vidim o tome problem nikakav. Dakle, ovo je ...
U skladu sa zakonom.
Da, da, u svakom slučaju i ... 4 Prema tome imamo prijedlog uvažene zastupnice Milice Marković da se u dnevni red, kao 10. točka dnevnog reda, uvrsti Rezolucija o teritorijalnom integritetu i suverenitetu Republika Azerbejdžan, ako sam dobro shvatio. Ja stavljam ovaj prijedlog na izjašnjavanje. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 30 glasova za, sa dovoljnom entitetskom većinom, 1 glas protiv, 3 suzdržana, ovaj prijedlog uvrštavanja u dnevni red usvojen, tako da ova točka postaje sastavni dio dnevnog reda. Ja biz zamolio, dakle, kolegicu Marković i odgovarajuće službe da zastupnicima dostave nacrt ili prijedlog teksta ove rezolucije da bi se mogli upoznati dok dođe na dnevni red za raspravu. Prema tome dnevni red za današnju sjednicu imamo sljedeći, za 41. sjednicu Doma: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 40. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013. po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-6/13 od 29.01.2013.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12 od 28.11.2012., s Izvješćem Ustavnopravnog povjerenstva; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-51/12 od 07.12.2012. (drugo čitanje); 6. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-39/12 od 11.09.2012. (zakon u drugom čitanju); 7. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH – predlagatelji: zastupnici Dušanka Majkić, Beriz Belkić i Niko Lozančić, zakon broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012. (zakon u prvom čitanju); 8. Prijedlog zakona o upravljanju imovinom privremeno i trajno oduzetom u kaznenom postupku pred Sudom BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-54/12 od 28.12.2012., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1/13 od 04.01.2013., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 5 10. Rezolucija o poštivanju i priznavanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republike Azerbejdžan – predlagatelj: zastupnici Kluba SNSD-a; 11. Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-34-1-1374/12 od 13.12.2012. (odgođeno izjašnjenje na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013.); 12. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima; 13. Informacija Vijeća ministara BiH o stanju predmeta koji se pred Sudom u Strasbourgu vode protiv Bosne i Hercegovine, s procjenom njihove moguće implikacije na Bosnu i Hercegovinu (realizacija inicijative zastupnika Nermina Purića, podnesene na 14. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 14.11.2011., a usvojene na 24. sjednici Doma, održanoj 15.03.2012.), broj: 01-50-1-15-14/11 od 10.12.2012.; 14. Informacija o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-50-19- 1070/12 od 12.09.2012. 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za usuglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova); 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). 17. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnikâ Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditu (Projekt „Modernizacija Univerziteta u Bihaću“) između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora, i Raiffeisen Bank International AG, broj: 01,02-05-2-38/13 od 03.01.2013.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju Tehnička pomoć za autoput na Koridoru 5c – BiH (Tehnička pomoć u sklopu investicijskog okvira za Zapadni Balkan) između Europske investicijske banke i Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar, broj: 01,02-05-2-130/13 od 25.01.2013. Dakle, prelazimo na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 40. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik 40. sjednice ste dobili. 6 Imate li primjedbi? Otvaram raspravu. Izvolite. Zatvaram raspravu. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Dobila sam dva odgovora i zaista imam potrebu posebno za ovaj odgovor koji je upućen Savjetu ministara a odnosi se na postupanje Savjeta ministara u odnosu na razmatranje po revizorskim izvještajima. Dakle, nisam zadovoljna odgovorom koji sam dobila. Ustvari, ne mogu da prihvatim da je ovaj odgovor odgovor koji je trebao da Savjet ministara dostavi. Dakle, ovim se kaže da u skladu s Poslovnikom o radu Savjeta ministara Savjet ministara razmatra zaključke oba doma Parlamentarne skupštine na osnovu kojih zadužuje nadležne institucije za provođenje istih. Godinama vidimo, vjerovatno Savjet ministara zadužuje ali takođe vidimo da institucije ne reaguju. Takođe kaže da je za finansijsko poslovanje odgovoran rukovodilac institucije. Pa meni je to jasno. Ali ako 70% institucija čini istu grešku onda ja ne mogu da shvatim da to nije zadatak Savjetu ministara da nešto učini na tom planu da bi se stvari promijenile. U svakom slučaju ovdje što je navedeno šta je uradio Savjet ministara da bi se popravila finansijska disciplina u institucijama BiH, to je nekoliko pravilnika, odnosno odluka, od naime osnovice u platama, toplom obroku, smještaju. Dakle, nedovoljno da bi se popravilo stanje po preporukama iz revizorskog izvještaja. I zaista sam nezadovljna odogovorom koji sam dobila. I drugi, hoću da kažem, evo imamo instituciju koja se zove Centralna harmonizacijska jedinica, pozdravljam njenog direktora i zahvaljujem se na iscrpnom odgovoru koji mi je dao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim kolegom ministrom i članovima Savjeta ministara, kolegice i kolege. E kad dobijem ovakav odgovor onda oni me stimulišu da postavljam nova pitanja i da nikad ne odustanem. Kad sam postavio poslaničko pitanje, hajde mogu mi svašta prigovoriti, ali da stoji gore da sam ja postavio pitanje koliko je Sud BiH donio pravosnažnih presuda u jednoj 8 polurečenici. Pa ja u polurečenici ne pozdravljam ni kolegu, ne kažem gdje si, zdravo, kako je, a da ga ne pitam šta ima, ima li šta novo, a kamoli ovako. I sad oni meni obrazlažu, odnosno predsjednica Suda, kako ja to nisam razdvojio, sve ovo što sam pitao. A naglašavam da ću u toku sjednice sve ovo razdvojiti i dostaviti u pismenoj formi. Pa me oni sad navodno uče nekom redu da ja trebam znati da u Sudu BiH ima Apelaciono odjeljenje, tri krivična zapravo odjela tamo sa njihovim nadležnostima, pa Odjel za ratne zločine, pa Odjel za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju, Odjel za opšti kriminal, te Upravno građansko odjeljenje, pa u tom pravcu postavljeno pitanje zastupnika Jovičića nije formulisano na jasan način. E danas ću im na najjasniji način, pa makar pitanje bilo 20 stranica, sve to obrazložiti. Ali ova sljedeća rečenica, zaista da nije smiješna ne znam kako bi je nazvao, kaže – isto tako neprecizno je pitanje o nacionalnoj strukturi, jer nije jasno na koga je zastupnik Jovičić mislio obzirom da se u presudama nalaze imena sudaca, tužitelja, zapisničara, branitelja, te optuženih i oštećenih lica. Pa ja nikad ni u snu nisam pomislio kojem sudskom vijeću, da li je ovaj sudija, onaj zamjenik, tročlano vijeće, petočlano, jedan sudija. Ja sam pitao na koga se odnose presude po nacionalnoj strukturi. Pa sam postavljao pitanja koliko je oštećen Budžet BiH, a da nemamo uopšte u Budžetu sredstva, pa sam dobio sreća odgovor kojem mogu vjerovati a i ne moram, 4,5 miliona maraka isplaćeno. Iz kojih sredstava? Ko je odgovarao? Ko je snosio posljedice za oštećeni budžet, sa ljudima koji su bespravno, reći ću, privođeni, zatvarani i naplatili ogromne materijalne štete? Pa im je dobro došlo pa su više zaradili naplatom tih odšteta nego da bi zaradili na bilo kojem radnom mjestu. E sad, poslije svega danas ću im obrazložiti sva ova pitanja i dobro su me, nisu me trebali uputiti ja sam ovo ranije sve pitao, ali kad hoće da izbjegnu odgovore onda je moj zaključak da je zaista besmisleno postavljati poslanička pitanja kad dobijete ovakve odgovore, pa ću u toku sjednice sve to formulisati i dostaviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam vrlo kratak komentar na dobijeni odgovor u formi predviđen Poslovnikom, ali prije toga želim komentarisati jednu činjenicu vezano za moje pitanje Vijeću ministara oko Programa rada, koje sam ja postavio svojevremeno i nisam dobio odgovor, ali sam u međuvremenu dobio Program rada i zahvaljujem se, naravno. I konačno nakon 2,5 godine od izbora, praktično evo imamo jedan dokumenat koji nam govori šta će to Vijeće ministara raditi i daje mogućnost i ovom Parlamentu da i svoj Program rada napravi. Naravno tu ću stati da ne zloupotrijebim vrijeme, uz činjenicu koju želim ipak istaći da u planiranim zakonodavnim aktivnostima u ovom Programu ima negdje oko 90-tak zakona, što je naravno za situaciju koja jeste nedovoljno, a od toga je oko 85-90% izmjena i dopuna. Ali o tome će drugi put. Komentar na formalno dobijen odgovor od strane CIK-a je sljedeći. Ja ovo sve što je CIK meni odgovorila, ja to nisam apsolutno pitao, to su meni poznate bile stvari. Ja sam pitao – da li su 9 svjesni kakve sve posljedice se mogu desiti i po Parlament i po CIK, i ugled uopšte tog cijelog izbornog procesa, ako Sud BiH uvaži tužbu oštećenih, pod navodnicima oštećenih, i vrati stvari na početak i dovede u pitanje odluke CIK-a i td? Dakle, ja insistiram na konkretnom odgovoru na moje pitanje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, članovi Savjeta ministara, kolege poslanici. Ja sam na jednoj od prethodnih sjednica postavio pitanje – da li Savjet ministara, odnosno Agencija za bezbjednost hrane BiH posjeduju mehanizme djelovanje ukoliko dođe do pozitivnih nalaza na određene količine žitarica zaražene ... Odgovor je iz kancelarije za, odnosno Generalnog sekretarijata, kaže – u vezi Vašeg akta obavještavamo Vas da Ured za zaštitu zdravlja i bilja nije nadležan za davanje prijedloga odgovora na predmetnom poslaničkom pitanju. Ako nije to taj ured i kancelarija i agencija, onda neko drugi treba da da odgovor ili možda da pošaljemo poruku, znači nema, niko nije odgovoran ukoliko dođe do određene zaraze na žitaricama. Ja nisam zadovoljan ovim. Nadam se da će neko iz Sekretarijata generalnog nasloviti na koga se ovo odnosi, ja i nisam precizirao, nego sam poslaničko pitanje postavio Savjetu ministara i nadam se da ću dobiti odgovor. Tako da ovo nije odgovor nego je rečeno da se jedna agencija ogradila da ona nije za to nadležna. Ja očekujem da dobijem odgovor, inače s ovim nisam zadovoljan.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege poslanici, gosti, mediji, sve skupa vas pozdravljam. Želim da par riječi progovorim vezano na odgovore koje sam dobio u pogledu jedne inicijative i tri pitanja. Međutim, istina da sam to dobio dosta kasno ali nema problema. U svakom primjeru želim da istaknem da i sve inicijative koje sam upućivao u skladu sa ovim pitanjima odnose se upravo na oblast saobraćaja ili prometa. Prvo pitanje, odnosno odgovor koji sam dobio na pitanje u pogledu koliko je žalbi uopće Ured za razmatranje žalbi zaprimio u 2012. godini, na šta su se one odnosile i šta su oni u tom pogledu učinili? Međutim, kroz izvještaj koji sam dobio, odnosno odgovor iznosi se da je 136 žalbi odnosilo se isključivo na oblast nepravilnosti u dijelu goriva, maziva, usluga osiguranja, usluga povezanih sa saobraćajem i niskogradnjom, uslugama saobraćaja, usluga prevoza i kurirskim 10 uslugama, dakle u poštanskom prometu, zatim usluge održavanja i popravki i td. ... broj povećanih žalbi u odnosu na 2011. godinu je za 17, skoro 18% veći u odnosu 2011.-2012. Dakle, 2012. je daleko veća. Međutim u samom odgovoru ništa nisam dobio šta oni čine pod tim da se ovaj trend ne nastavi. Dakle, s odgovorom sam informativno zadovoljan, ali sam ja to znao o čemu je riječ, međutim šta poduzimaju nema, tako da je to ključna stvar. Što se tiče drugog odgovora na pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa – šta se čini u pogledu uspostavljanja tijela u oblasti zaštite životne okoline, dobio sam odgovor u kome, evo pročitat ću jednu rečenicu, kažu – svjesni značaja okolinskih pitanja u Evropskoj agendi BiH, ukoliko ne postoji entitetska saglasnost za predmetnu inicijativu bilo bi nužno unaprijediti sistem koordinacije po okolinskim pitanjima između nadležnih entitetskih tijela, institucija i Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, kao i kontakt tačke nadležne za koordinaciju i međunarodno predstavljanje. Ja to zaista znam da je to tako, međutim ko treba da to koordinira? Da li mi poslanici, da li ovaj Dom? Ja očekujem od ..., obzirom da nemamo niti agencije, da nemamo direkcije, da nemamo ministarstva, ja zaista očekujem od Ministarstva vanjske trgovine da upravo oni budu ti organizatori vođenja procesa svih ovih problema u oblasti zaštite životne okoline i na kraju krajeva, prije svega zakona koji se tiču zaštite životne okoline na nivou BiH. Dakle, s ovim isto ne mogu biti zadovoljan, ali odgovor je takav kakav je.
Vrijeme.
Dobro. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam dobio odgovore na tri pitanja i četvrto naravno od Kolegija Zastupničkog doma koji su mi umjesto odgovora istumačili, odnosno donijeli Odluku o tumačenju članka 156. Poslovnika da Kolegij nema status drugog subjekta i da nije dužan odgovarati na zastupnička pitanja. Zapravo ja sam imao molbu da mi se sistematizuju sva pitanja koja sam postavio i da se dostavi odgovor, odnosno pregled na koja nisu dostavljeni odgovori, na koja jesu. I tragom toga, evo ja sam dobio napokon i odgovore na neka pitanja. Na jedno pitanje koje sam postavio na 7. sjednici, a danas je 41. sjednica, a 7. je bila 27.07.2011. godine, konačno sam dobio odgovor i ja sam naravno nezadovoljan vremenom koje je prošlo od dobivanja odgovora, a radilo se o zabrani EU uvoza šljive iz BiH. Evo, prošle su i dvije sezone berbe šljiva tako da je iluzorno da bilo šta kažem o ovom odgovoru na pitanje. 11 Drugi odgovor je bio zapravo od Ministarstva za promet i komunikacije, a vezano za kontrolu bh neba od strane BHDC-a. Mi smo u izjavama za medije od našeg ministra čuli da će u 11. mjesecu 2012. godine biti konačno uspostavljena kontrola bh neba od strane naše Direkcije za civilnu avijaciju, ali očigledno da se to još, evo i januar je mjesec, još nije desilo. I pitanje je da li će se desiti i tokom 2013 godine. Prema tome, ja bih zamolio samo ministre da ne daju olako izjave i obećanja koja nisu tačna. I treći odgovor koji je ovako malo čudan. Ja sam dobio odgovor na nekoliko stranica, a evo u konsultacijama sa kolegama zastupnicima čini mi se da samo na ovo moje pitanje kolege nisu dobili odgovor, iako je uvriježena praksa do sada bila da zapravo na svako pitanje kada zastupnici dobiju odgovor, podijeli se odgovor svima. Ali očigledno je da ovaj odgovor ne odgovara mnogima, pa i zbog toga kolege zastupnici nisu dobili odgovor. Radi se zapravo o pregledu troškova putovanja za zastupnike i delegate i pregled isplaćenih naknada za rad u Ad hocc komisijama. Stoga molim, evo Kolegij i stručne službe da iskopiraju odgovor na ova pitanja, jer vrlo interesantan je ovaj odgovor, evo ja ga neću komentarisati neka svako sebe pogleda u ogledalo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Samo da, evo u ime Kolegija odgovorim uvaženom zastupniku gospodinu Mehmedoviću. Mi smo raspravljali na zadnjem Kolegiju o ovom pitanju za koje on još uvijek nije dobio odgovor, pa želim samo podsjetiti da smo mi zaključili u Parlamentu da jedni drugima kao zastupnici, a članovi Kolegija su takođe zastupnici, nećemo postavljati pitanja, ali će kolega Mehmedović i svaki drugi zastupnik dobiti odgovor koji će pripremiti službe Parlamenta koji se tiče i postavljenih a neodgovorenih pitanja, a očekujem naravno, nadam se i za ovo zadnje pitanje koje je komentirao kada su u pitanju troškovi. Ali to su pitanja koja su zapravo dužne službe Parlamenta svakom zastupniku dostaviti i bez postavljenog zastupničkog pitanja ovdje na Domu, ja vjerujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Pa evo, imam komentar na pitanja koja sam postavio na 31. i 36. sjednici Predstavničkog doma. Pitanje sa 31. sjednice, evo mogu reći da sam zadovoljan odgovorom na dobiveno pitanje. Međutim, pitanje sa 36. sjednice, a koje je u vezi sa ovim prethodnim pitanjem, nisam zadovoljan utvrđenim odgovorom Vijeća ministara i smatram, prema informacijama koje ja ima, da je odgovor neistinit i ne odgovara činjeničnom stanju. Utvrđenim odgovorom na postavljeno pitanje nisam dobio odgovor kako je moguće i na osnovu kojih propisa Vijeće ministara da donese odluku koje su u suprotnosti sa ratificiranim međunarodnim ugovorom zaključenim između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Grčke i sve ono što se veže za rekonstrukcije bolnice u Kasindolu, odnosno neprihvatanje Vijeća ministara odluke koja je donešena od strane Vlade Republike Grčke a tiče se produženja ovog Sporazuma za finansiranje rekonstrukcije bolnice. 12 Ja jednostavno, evo kroz ovaj komentar ovdje želim da kažem da ću zbog pretpostavke da je odgovor na ovo itanje neistinit i ne odgovara činjeničnom stanju pokrenuti na sljedećoj sjednici inicijativu da se formira posebno tijelo Predstavničkog doma koje će detaljno analizirati donešene odluke i o tome informisati ovaj Parlament i takođe pozvati Ured za reviziju da se uključi u analizu Odluke Vijeća ministara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma, i ja hoću da kažem da sam zadovoljan odgovor na postavljeno pitanje. Ja sam postavio pitanje oko uvoza i izvoza nafte i naftnih derivata i u 5-6 reda dobio sam koncizan odgovor i zahvaljujem se na odgovoru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam, dakle, dobio dva odgovora na dva pitanja. Prvo je pitanje bilo – koliko je do sada visokoškolskih ustanova završilo proces registracije u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju? Dobio sam odgovor od Agencije da je imenovala 7 komisija domaćih i međunarodnih stručnjaka, što naravno nije bilo moje pitanje. Dakle, ovaj odgovor koliko vidim pripremila je Agencija za visoko obrazovanje. Dakle, mi u Vijeću ministara imamo konferenciju ministara obrazovanja, evo ovdje je gospodin ministar Nović koji i vodi ovu konferenciju, imaju i drugi načini kako se mogu pribaviti odgovori na ovo pitanje. Ja vjerujem da ministar Nović, moj kolega, sigurno nije ni upoznat sa jednim ovakvim odgovorom, jer vjerujem da ne bi dopustio da jedan ovakav odgovor bude upućen iz Ministarstva civilnih poslova. I molio bih da, evo konferencija ministara obrazovanja, odnosno nadležne institucije pribave detaljan odgovor i dostave mi detaljan odgovor na ovo pitanje. A drugo se ticalo 7 institucija kulture od značaja za BiH. Dakle, također imam jedan odgovor koji je više neke generalne naravi u kojima se obrazlaže da oblast kulture nije u nadležnost države nego da je u nadležnosti entiteta, odnosno u nadležnosti kantona u Federaciji BiH. Moje je pitanje bilo na institucije kulture u kojima je jasno da država BiH ima obavezu i nadležnost upravljanja sa 7 institucija kulture među kojima se nalazi i Zemaljski muzej. I ja bih zamolio da također u tom smislu dobijem konkretan i detaljan odgovor na to postavljeno pitanje. Hvala lijepo. 13
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja sam dobio tri odgovora na tri prethodno postavljena zastupnička pitanja i kratko ću prokomentirati ... radi javnosti. Pitanje koji sam postavio, a tiče se, postavljeno Ministarstvu pravde, i zahvaljujem Ministarstvu na brzom odgovoru, pitanje je bilo da sam iz sredstava informiranja, i ja i bosanskohercegovačka javnost, obaviješten da je za glavnog državnog tužitelja imenovana osoba koja nema ni sekunde tužiteljskog iskustva na poslovima tužitelja. Cijeneći da u BiH imamo preko 200 nositelja tužiteljskih funkcija, cijeneći da je značajan broj njih se natjecao za ovu vrlo odgovornu dužnost, poražavajuća je činjenica da je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće procijenilo da niko od njih nije kompetentan nego da je najkompetentnija osoba koja nema ni sekunde iskustva s tužiteljskim poslovima. I u odgovoru konstatira da za poslove glavnog državnog tužitelja i ne treba ni sekunda radnog iskustva na tužiteljskim poslovima. Jedino mogu reći aferim. Aferim. Nisam ja samo razočaran ovakvim stanjem, već sam ranije komentirao da je iz mnogih sredina, iz mnogih sektora, da tako kažem, iz kompletno, kako bih rekao, javnost je zaprepaštena ovakvom činjenicom. Međutim, ta javnost nema nikakvog instrumenta, ama baš nikakvog da i kad se napravi nešto ovako, što ja jednostavno ne mogu da prihvatim, da shvatim da je moguće da se to napravi, kako da to stavi van snage. Tako da kompletan besmisao, da tako kažem, ovakvog načina djelovanja i činjenica, opet kažem, da smo dobili od institucije koja je imenovala preko 200 nositeljaj tužiteljskih funkcija u BiH, znači imenovala ih, da je ona konstatirala da niko od njih nije kompetentan da može biti glavni državni tužitelj nego da moraju tražiti osobu koja je potpuno izvan tužiteljske funkcije(?). Zahvaljujem na odgovorima Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija. Odgovorom sam, sadržajem sam odgovora zadovoljan, ali nisam zadovoljan sa stanjem, isto kao i kod Federalnog ministarstva industrije, energetike i rudarstva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem drugu točku dnevnog reda i prelazimo na treću točku dnevnog reda. Zapravo, ispričavam se, b) Nova zastupnička pitanja Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 14
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam. Evo ja ću iskoristiti priliku i da komentiram kratko moje pitanje i imam jednu inicijativu, pa ako pređe koji minut, možda možete uvažiti. Na moje postavljeno pitanje o Planu i Programu rada Vijeća ministara, dakle, dobili smo kao što je gospodin Beriz Belkić rekao Program i Plan rada. Međutim, samo u ovom dijelu prijedlozi zakona – rok dostave Vijeću ministara. Mi u Parlamentu, odnosno Vijeće ministara je tek završilo svoj posao kad to bude dostavljeno u Parlament zakon, pa možda bi bilo dobro da u ovim prijedlozima da se kaže rok dostave, ne Vijeću ministara nego rok dostave u parlamentarnu proceduru, jer tada tek mi možemo nastupati a Vijeće ministara je završilo svoj dio posla. Toliko o ovom pitanju. A inicijativa se odnosi na uspostavu plaćanja u poljoprivredi, sustava plaćanja u poljoprivredi na nivou BiH. Dakle, uzimajući u obzir da u proteklih 12 godina traženja, upozoravanja, pa i usvajanja određenih zaključaka na prijedlog od Narodne stranke radom za boljitak da se osigura nesmetan izvoz proizvoda životinjskog porijekla u EU, što očito neće biti riješeno ni do 01.07. I naša poljoprivreda trpi velike štete u kontinuitetu, jer niti jedan proizvod životinjskog porijekla se ne može izvesti u EU, a niti provesti kroz EU u treće zemlje. A kako stanje stoji i od 01.07. najvjerovatnije da ćemo izgubiti jedno od najznačajnijih izvoznih tržišta za BiH, Republiku Hrvatsku. Ovu grešku ne bi smjeli ponoviti kada je u pitanju uspostava sustava plaćanja na razini BiH koji je uvjet da bi naša poljoprivredna proizvodnja mogla dobiti neophodan novac iz EU proračuna i fondova. Vladajuće stranke već više od dvije godine ignoriraju ovo veoma važno pitanje i još se uopće nije počeo uspostavljati sustav plaćanja na razini BiH, a za uspostavu i akreditaciju potrebno je 2 do 3 godine, što znači da odmah krenemo sa uspostavom sustava plaćanja sredstva bi mogli tek koristiti 2016. godine. A iako je zajedničkom evropskom poljoprivrednom politikom 2014.- 2020. se daje mogućnost zemljama koje nemaju status kandidata da mogu povlačiti sredstva za poljoprivrednu proizvodnju, dakle čime već smo napravili praktično štetu poljoprivredi, jer 2 godine već kasnimo. I zato u skladu sa člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH pokrećem inicijativu da predsjedatelj ...
Vrijeme.
Ja sam kazao da sam i pitanje imao, pa evo.
Molim. Bez obzira imate 3 minute.
Na uvodu ja sam kazao da nisam se htio javljat na pitanje da mogu da probam, ako se uvažava, a Vi znate da ja nisam trošitelj ovdje vremena, da ja ću, evo kratko. 15
Ja mogu tolerirat, međutim onda nismo ravnopravno svi zastupnici. Izvolite u najkraćem.
Dakle, da predsjedatelj Vijeća ministara BiH žurno sazove relevantne faktore koji odlučuju o ovom pitanju i donese potrebne odluke za uspostavu sustava plaćanja na razini BiH, kako bi zaustavili dalje propadanje naše poljoprivrede. Zbog važnosti ove inicijative tražim da predsjedatelj Vijeća ministara danas za, svakoj narednoj sjednici Zastupničkog doma Parlamenta BiH izvještava o napretku po ovoj inicijativi.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku. Ono sve što nije rekao može dostaviti u pisanoj formi. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, uvaženi gospodine predsjedatelju Vijeća ministara. Ja imam jednu inicijativu i nekoliko zastupničkih pitanja. Premda sam sličnu inicijativu već podnosio i obnavljao je, a nažalost nisam dočekao njenu realizaciju. Zbog aktualne situacije, odnosno neslužbenih informacija da je ponovno po drugi put zaustavljena realizacija projekta digitalizacije u BiH prisiljen sam ponoviti inicijativu, te tražim da Vijeće ministara BiH dostavi Parlamentarnoj skupštini cjelovitu informaciju o procesu digitalizacije u BiH, historijat, aktualna situacija, rokovi i perspektive. Imam nekoliko pitanja, od nadlažnog Federalnog ministarstva energetike, rudarstva i industrije tražim da mi dostave odgovore na sljedeća pitanja: 1. Koliko je novoprimljenih djelatnika u Javnom poduzeću Elektroprivreda HZ Herceg Bosne u mandatu aktualne uprave i to u stalni radni odnos i na Ugovor o djelu, odnosno na privremene i povremene poslove? 2. Kakva je bila procedura prijema istih s ili bez javnog natječala i sl.? 3. Kakvi su rezultati poslovanja ovog poduzeća u protekloj godini? Imam, četvrto pitanje se odnosi, upućujem također Vijeću ministara BiH, odnosno konkretno Ministarstvu prometa i veza. 4. Zbog čega nisu uspostavljena tri produkcijska centra predviđena Zakonom o Javnom RTV sustavu BiH, konkretno njegovim člancima 12. i 29.? Hvala.
Zahvaljujem se. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite. 16
Hvala lijepa. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara. Dakle, ja mislim da je, da su poslanička pitanja jedna od tačaka kojom obično počinju sve parlamentarne sjednice. Dakle, u posljednje vrijeme se dešava da mi ne dobijamo odgovore na ta pitanja i zaista ne mogu da povjerujem da može da postoji bilo koji razlog da odgovor na poslaničko pitanje ne stigne više od 9 mjeseci. U skladu s tim hoću da podsjetim, i drago mi je da je predsjedavajući Savjeta ministara ovdje i da će nešto napraviti na planu da odredi rok ministrima za odgovor na postavljena pitanja, jer duguju mi, ovako duguju mi se odgovori na sljedeće: poslaničko pitanje sa 26. sjednice od 17.04.2012.; dva poslanička pitanja sa 27. sjednice od 10.05.2012.; poslaničko pitanje sa 28. sjednice od 22.05.; urgencija na poslaničku inicijativu sa 29. sjednice od 07.06.; poslaničko pitanje sa 35. sjednice od 07.06.; poslaničko pitanje sa 37. sjednice od 06.12. i poslaničko pitanje sa 40. sjednice od 03.01. Dakle, nedostaju mi odgovori tri od predsjedavajućeg Savjeta ministara, tri od Ministarstva odbrane, jedan od Ministarstva inostranih poslova i jedan od Ministarstva prometa i komunikacija. Ja zaista mislim da ne postoji, nijedno od postavljenih pitanja nije tako da za njega treba godinu dana da se odgovori. I molim predsjedavajućeg Savjeta ministara da učini nešto da ti odgovori stignu u razumnom roku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, poštovani predsjedatelju i članovi Vijeća ministara. Želim prije svega istaknuti, pa iskoristiti činjenicu, evo istaknuti uvođenje jedne pozitivne prakse da u posljednje vrijeme predsjedatelj sa značajnim brojem resornih ministara nazoči sjednicama Zastupničkog doma, što ja u svakom slučaju pozdravljam. I evo, koristeći situaciju da jedan od resornih ministara kojemu bih volio postaviti pitanje i ako je moguće, iako ću ja u pisanoj formi dostaviti pitanje, ako je moguće dobiti odgovor danas, evo na ovoj sjednici, nakon postavljenog pitanja. A pitanje je naslovljeno ministarstvu, odnosno ministru civilnih poslova gospodinu Sredoju Noviću. Znači, postupajući po zahtjevu ovlaštenih predlagatelja Ustavni sud BiH je donio Odluku o neusklađenosti nekih odredbi Zakona o jedinstvenom matičnom broju građana sa Ustavom BiH. Kako u međuvremenu nije, nisu otklonjeni nedostaci zbog kojih je konstatirana neusklađenost sa Ustavom BiH Ustavni sud je prije nekoliko dana donio Odluku kojom je članak 5. Zakona o jedinstvenom matičnom broju građana brisao. Slijedi objava u „Službenom glasniku“ i od tog trenutka članak 5. se neće moći primjenjivati. To je članak koji govori o registracionim područjima, o jednom bitnom dijelu jedinstvenog matičnog broja. Zbog te činjenice, ako ja dobro razumijem tu problematiku, neće biti moguće određivanje jedinstvenog matičnog broja, 17 jedinstvenog broja građana što će, evo mnogim, mnogim građanima stvoriti čitav niz neugodnosti, u najblaže rečeno, nemogućnosti ostvarivanja mnogih prava, iz proste činjenice što za svaki dokument, za svako ostvarivanje prava u našoj pravnoj praksi jedinstveni matični broj je nešto što je, evo obveza. Pa ako je moguće danas, ako ne što prije, iako mislim da je ovo prežurno pitanje, pitanje je vrlo jednostavno – Šta kani Ministarstvo poduzeti po ovom pitanju kako bi se spriječile posljedice po građane BiH? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi ministar, gospodin Sredoje Nović, odmah odgovor. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici. Meni je drago da sam i čuo ovo pitanje, a upravo tragom toga prošle godine, ako se sjećate, da smo upravo zbog Odluke Ustavnog suda predložili izmjene i dopune Zakona o jedinstvenom matičnom broju i ovaj Parlament je to odbio. Isto se to odnosi i na Zakon o državljanstvu koji će doživjeti istu takvu sudbinu i mislim da moraćemo imati malo više svi sluha za unaprijed predložene zakone koji nisu lični, već zakoni koji su sistemski i kojim treba više posvetiti pažnje i gledati malo više u budućnost šta je razlog zbog čega se neke izmjene i dopune zakona predlažu. No, naravno bez obzira na to, mi smo Ministarstvo odgovorno, koje mora da obavlja svoj dio posla i mi smo ponovo ušli u proceduru pripreme i ovog i Zakona o državljanstvu, kao i Zakona o prebivalištu i boravištu. Sve je to vezano na kraju jedan sa drugim. Tu je i Izborni zakon oko kojeg ćemo tek imati dosta ozbiljnih pitanja u vezi sa prebivalištem i boravištem. I mi ćemo to da li moći u paketu da predložimo sve zakone ili pak pojedinačno. I ja se nadam da će biti razmotreni na adekvatan način i da ćemo u narednom priodu usvojiti. Ja mislim da je to vro hitno, upravo prije svega Zakon o jedinstvenom matičnom broju, ali ništa manje ni Zakon o državljanstvu i Zakon o prebivalištu i boravištu građana. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom ministru Noviću. Ukoliko zastupnik, naravno, želi još u pisanoj formi odgovor on to može na svom zastupničkom pitanju naglasiti. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić.
Samo da kratko kažem, ja sam zadovoljan odgovorom i vjerujem, i znao sam da ministar zna za ovaj problem, vjerujem da će poduzeti sve što je nužno kako bi se spriječile posljedice po građane. Odričem se prava na pisani odgovor. Hvala lijepo. 18
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam dvije inicijative i dva pitanja. Inicijativa jedna se odnosi – obzirom da je Vijeće ministara za svoj Plan rada u 2013. godini predvidilo niz zakona, između kojih zakoni iz oblasti saobraćaja ili prometa su predviđeni tek za maj, a neki tek u decembru mjesecu. Obzirom na njihovu važnost, na velike štete koje se njihovim neusvajanjem mogu desiti, i koje će sigurno biti evidentne, smatram da je potrebno i zamolio bih da ove zakone probamo što je moguće prije uvrstiti na dnevni red. Druga inicijativa je – obzirom da takođe u BiH, po mom mišljenju, imamo, na neki način, usporen proces svih aktivnosti vezanih za evropske integracije ja predlažem ovom Domu, a i Vijeću ministara da se razmotri inicijativa da izaberemo, odnosno da dođemo do zemlje partnera koja bi nam pomogla u bržim evropskim procesima, odnosno da izaberemo zemlju kao mentora koja bi nam na neki način pomogla, a to bi pretpostavljam bila zemlja koja nam na neki način najviše pomaže. Ja imam ideju, međutim ovom inicijativom bih molio da se razmotri i da probamo ... I pitanja, da li je vlada, za Vladu Federacije BiH i Visoko sudsko i tužilačko vijeće – Da li je Vlada Federacije BiH aktivirala sve neophodno u pogledu zaštite imovine poslovanja u Naftnim terminalima Ploče, obzirom na trenutno stanje? I drugo – U kojoj fazi su podnešene krivične prijave, podnešene od strane Finansijske policije iz jula 2008. godine protiv tadašnjih direktora koji su na tako dug rok od 30 godina, po svemu sudeći svjesno, sklopili štetan ugovor ne samo za ovo preduzeće već i za Federaciju? I zanima me, za Visoko sudsko i tužilačko vijeće – Kakva je nacionalna struktura predsjednika svih sudova i tužilaštava po entitetima, koliko bi ono moralo biti i kada će se skladno tome to i popuniti? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja bih imao nekoliko pitanja, a prije toga ovako jedna možda opaska na ove komentare na dobivene odgovore, jer mislim da kad mi komentiramo naše, znači, odgovore na dobivena pitanja, a ponekad su ti odgovori nejasni pa možda treba razmisliti i o načinu da se pozovu možda na 19 pojedine sjednice, po zahtjevima zastupnika, znači kad razmatraju odgovore na pitanja, znači da se može postaviti i usmeno pitanje onima, znači, koji su zainteresirani oko tog pitanja, evo kao što smo sada imali od ministra ovdje jedno vrlo koncizno i jasno usmeno obrazloženje. Ja bih, pošto je ovih dana bilo u medijima natpisi, znači Uprave za inspekcijske poslove, odnosno ravnatelja Uprave za inspekcijske poslove Federacije BiH, da su vršene kontrole svih benzinskih crpki ili postaja u Federaciji BiH kojih ima, kako kaže, negdje oko 600 i da na jednom dobrom broju tih benzinskih pumpi je kontrola pokazala da kvaliteta goriva na benzinskim tim crpkama ne zadovoljava kvalitete. I sam direktor je rekao da i ne želi iznositi imena tih ljudi. I stoga smatram da se ne radi o ljudima, nego da se radi o pravnim subjektima, odnosno, je li, benzinskim crpkama koje imaju svoje nazive. I stoga, evo tražim od Uprave da nam dostave nazive tih pravnih subjekata gdje je vršena kontrola kvalitete goriva, a da ta kvaliteta ne zadovoljava propisane uvjete. Ponuklo me je to jer sam i ja prije mjesec dana imao štetu na novom vozili u iznosu od 2 tisuće maraka upravo zbog goriva, gdje su mi otišli ventili i pumpa, a ne da kažemo, je li, da zbog eventualno zakona, smatram da zakon tu ne priječi ništa, da se ne objave ti, znači ne ljudi imenom i prezimenom, nego nazivi benzinskih crpki. I tamo je rečeno da su izrečene novčane kazne, pa me zanima kolike su im izrečene te novčane kazne? Drugo pitanje bi bilo Upravi za indirektno oporezivanje BiH. Obzirom da je poznato, a imali smo u rukama i odgovor na slično pitanje, da je poznato da veliki broj poduzeća ima dugovanja tri i više mjeseci po osnovu neplaćenog PDV-a koji prelazi 100 tisuća maraka pa i više, pa me zanima – Kod koliko poduzeća je izvršena pljenidba dužnikove imovine? Ako jeste kakva je sudbina te imovine, evo danas ćemo imati i nacrt zakona koji možda tretira tu materiju, te kakve su ovlasti i mogućnosti Uprave da spriječe višemjesečna dugovanja poduzeća po osnovu PDV-a? Čini mi se da to neki namjerno rade i idu svjesno u stečaj ili likvidaciju, odnosno da su osnovali poduzeća upravo da bi oprali porez i zatvorili firmu, a nemoć Uprave se pokazuje što, čini mi se, na vrijeme to sve ne kontroliraju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću jedno kratko pitanje, pošto je danas Dan borbe protiv konzumiranja cigareta, evo neka bude to doprinos. Pošto se sve češće nalaze cigarete i u slobodnim prodajama, i na ulici, i na legalan i ilegalan način, uvoznika, a ponekad i ne znamo ko su čak ni proizvođači, nekada se duvan proizvodio u bivšoj nam zemlji pa se znao i sastav cigareta, sada više to nismo sigurni zbog toga što ne znam da li uopšte se vrši kontrola tih cigareta, posebno njenog sastava, a znamo koliko je opasan i štetan po zdravlje ljudi. Nekom borbom koja se vodi iz različitih nivoa ministarstava dolazi do određenog smanjenja upotrebe, što je dobro posebno kod mlađih kategorija, al' ne 20 značajno. Ali dok ne dođemo u mjeru u kojoj bi trebalo da se to smanji na minimum trebalo bi voditi računa o kvalitetu tih cigareta koje se uvoze. Pa moje pitanje se odnosi na Savjet ministara – Da li se vrši kontrola kvaliteta cigareta, obzirom da je uvoz ovog proizvoda izuzetno velik u BiH? Ja pitanje postavljam Savjetu ministara i zamolio bih da ukoliko neka od institucija ili agencija nije nadležna da to odgovori, onda da se nađe ko je nadležan, da ne dobijem kao što sam prošlo pitanje dobio – nismo mi nadležni. Hvala lijepo.
Zahvlajujem. Uvaženi poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Nama je u posljednje vrijeme iz niz izvora prezentirano stanje u oblasti nelikvidnosti u privredi BiH. Prema podacima Centralne banke BiH, koji se publiciraju na njenoj web stranici, sa 03.01.2013. godine 59.124 računa privrednih društava u BiH su blokirani, a istovremeno blokirano je barem sa jednim računom i 36 tisuća privrednih društava. Dakle, razmjere nelikvidnosti su zastrašujuće, razarajuće i što je najgore bilježe trend, bilježe trend rasta. Moje pitanje u vezi sa ovim je oslonjeno na činjenicu da mi nemamo relevatnih podataka o tome o kolikoj vrijednosti, kolikoj vrijednosti dugovanja, koja su predmet tih blokada, se radi, pa zato postavljam pitanje koje glasi – Koliki je iznos i kakav je trend u kretanju vrijednosti blokada na računima privrednih društava u BiH koja su obuhvaćena podacima o broju blokiranih računa i privrednih društava koje publicira Centralna banka BiH? Naravno, pitanje je upućeno Centralnoj banci BiH. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Dame i gospodo. Ja ću pokušati vrlo kratko da postavim jedno pitanje u dva dijela. Naravno da postoji mnogo važnih stvari, između ostaloga i bitnih, možda i bitnijih od ovoga što ću ja da postavim, ali ja bih zamolio da mi se da odgovor u vezi sa otpadom u BiH – Na koji način se rješava pitanje otpada, a akcenat bi dao na pitanje organskog otpada? Tako da bih zamolio da iz svih nivoa vlasti dostave informaciju u vezi sa načinom rješavanja pitanja organskog otpada. Ne želim da obrazlažem to pitanje zato što bi zahtjevalo puno vremena. 21 I drugo pitanje, ili pod b) takođe je pitanje otpada, odnosi se na medecinski otpad. Obzirom da i naše javne ustanove, pa i privatne klinike imaju ozbiljnih problema u vezi sa tim medecinskim otpadom, a on predstavlja problem za mnoge nas koji živimo ovdje na ovim prostorima. Stoga bih molio i ovaj drugi segment da mi se dostavi i to sa svih nivoa vlasti. Pošto je moje pitanje vezano za ekologiju i životnu sredinu ja bih ovo vrlo kratko moje pitanje završio sa možda jednom više konstatacijom ili pitanjem možda i predstavnicima Parlamentarne skupštine. Dobio sam ovu lijepu brošuru, vrlo fino uokvirena, na kojoj ima mnogo međunarodnih konferencija i datuma, jedan od tih značajnih datuma je i danas, pa postavljam pitanje i nama i rukovodstvu ovdje – Šta to mi činimo u vezi sa današnjim međunarodnim danom? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući dozvolite da pozdravim predsjedavajućeg Vijeća ministara i sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara BiH a glasi – Kada će Vijeće ministara BiH usvojiti podzakonske akte kojim se određuju postupci i obrasci za prijavu i obavještenje o državnoj pomoći, te postupci za ocjenjivanje usklađenosti za povrat pomoći koji se trebaju donijeti u roku od 3 mjeseca od dana osnivanja Vijeća za državnu pomoć BiH? U obrazloženju sam navela sljedeće. Stupanjem na snagu Zakona o sistemu državne pomoći u BiH utvrđena su nadležna tijela za primjenu i provođenje njegovih odredbi u skladu sa pravilima EU o državnoj pomoći, posebno Vijeća za državnu pomoć BiH. Konstituirajuća sjednica Vijeća za državnu pomoć održana je krajem prošle godine, međutim Vijeće još uvijek nije počelo sa radom u punom kapacitetu. Još nije uspostavljen rad Sekretarijata Vijeća koji bi trebao da pruža stručnu pomoć u radu Vijeća, još uvijek nije odobren budžet za rad Vijeća, kao ni prostor. Molim pismeni odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Inicijativa kolege Džaferovića i mene – da se na jednoj od narednih sjednica, što je moguće naravno prije, uvrsti i razmatra tačka dnevnog reda koja bi glasila – Analiza dosadašnjeg toka provođenja Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. 22 Materijali koji bi bili podloga za raspravu o ovoj tački dnevnog reda bi, materijale bi trebalo obezbjediti Vijeće ministara preko resornog ministarstva i Ureda za veterinarsto. Razlozi vjerujem da su vam svima poznati. Dakle, nužno je znati nakon tri godine da li je Zakon u potpunosti i u punom kapacitetu implementiran i kakve posljedice proizvodi. Svjedoci ste, zajedno sa mnom, naročito u posljednje vrijeme je to eskaliralo, niz raznih događaja, informacija, inicijativa, reagovanja za i protiv rješenja i td. Na nesreću imamo stradanje i ljudi, a s druge strane imamo i patnju životinja. Dakle, mi koji smo donijeli taj Zakon mislim da najmanje što možemo učiniti jeste da ga izanaliziramo i da vidimo šta se tu može uraditi u smislu popravke stanja koje očigledno nije dobro. I pitanje, možda smo postali i dosadni mi iz Stranke za BiH, ali pitanje je za Pravobranilaštvo i za visokog predstavnika, odnosi se na knjiženje državne imovine. Dakle – Šta je to što se još treba da desi pa da Pravobranilaštvo nastavi raditi posao koji je započelo, a koje je dužno raditi po zakonu? Dakle, u međuvremenu se desila i presuda Ustavnog suda, u međuvremenu se desio Vašingtonski samit, u međuvremenu smo propustili priliku koju smo imli u smislu podrške gospođe Hilari Klinton, evo za nekoliko dana dolazi generalni sekretar NATO-a, mi apsolutno ništa na tom planu ne radimo. Mislim da gospodin Inzko i Pravobranilaštvo u ovom trenutku snose veliku odgovornost za ovu blokadu, uz izgovor da čekaju politički sporazum kojeg ja ne vidim. I u ovom Programu rada Vijeća ministara spominje se sporazum o raspodjeli državne imovine, Zakona o državnoj imovini i td. apsolutno nema. Dakle, ja pozivam ponovo Pravobranilaštvo i gospodina Inzka da rade svoj posao na način kako to zakon predviđa. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja imam jednu inicijativu i dva kratka poslanička pitanja. Naime, inicijativa je u sljedećem. Prema Vijeće ministara i entitetskim vladama pokrećem inicijativu za uspostavu klinike za kancerogena oboljenja i presađivanje organa, kao izmjene ili donošenje Zakona o donorskoj mreži u BiH. Obrazloženje: Iz BiH godišnje odlazi preko 50 miliona iz, legalnim kanalima, znači za liječenje van BiH. Svakodnevno se prikupljaju sredstva za slučajeve liječenja na klinikama van BiH, iako stručni kadar u BiH postoji, ali zbog nedostatka opreme nemoguće je neophodne zahvate obavljati u BiH. Zatim neophodno je promjeniti odnos prema donorskoj mreži u BiH na način možda kako je to riješeno u Hrvatskoj i Španiji, da su svi zdravi građani potencijalni donatori osim onih koji su, koji se izjasne da su protiv. Pitanje dijaliznih pacijenata koji su, kojih je sve više u BiH je posebno pitanje, stoga upućujem ovu inicijativu nadležnim vladama da pokrenu ovo pitanje sa mrtve tačke. I naravno imam dva kratka zastupnička pitanja. Prvo je Sudu BiH i Tužiteljstvu BiH – Da li je u periodu od 01.07.2005. godine pa do sada Sud BiH ili drugi nadležni sud u BiH izdao naredbu 23 za praćenje telefonskih razgovora, elektronske pošte ili drugih vidova komunikacija osoba koje su u vrijeme izdavanje takve naredbe bili ili su i sada poslanici i delegati Parlamentarne skupštine BiH, te ako jeste molim da mi se dostave podaci o tim slučajevima. I drugo pitanje direktoru OSA-e, MUP-u RS-a, MUP-u Federacije i Kantonalnom MUP-u Kantona Sarajevo. Molim da mi se dostave raspoloživi podaci iz operativnih i kaznenih evidencija za lice zvano Goran Zubac, rođen 23.08.'61. godine u Sarajevu, naročito za period '92.–'94. kada je obavljao dužnost zamjenika komandira Stanice milicije za kontrolu prelaska granice Ilidža, bar tako stoji na zvaničnoj web stranici, kao i ulozi istog na zbivanja na Alipašinom polju u ratnom periodu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja ću samo, možda neuobičajno, ja imam jedno pitanje na šest adresa ili šest pitanja, a nijanse su naravno u zavisnosti od nadležnosti institucija na koje se pitanje odnosi. Pa evo, dozvolite da samo kažem o čemu je riječ. Dakle, poslaničko pitanje upućujem Centralnoj banci BiH, Predsjedništvu BiH, Centralnoj izbornoj komisiji, Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, Agenciji za javne nabavke i Uredu za razmatranje žalbi i Vanjskotrgovinskoj komori BiH. Suština pitanja, ja ću pročitati za Centralnu banku, a pominjem ostalim institucijama prilagođeno je samo u zavisnosti od nadležnosti o kojoj instituciji je riječ. Dakle, Centralnoj banci – Da li ste od inicijatora, odnosno autora i Vijeća ministara BiH konsultovani o aktuelnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o Centralnoj banci BiH i kakav je vaš stav po ovom pitanju? Dakle, slično pitanje u zavisnosti od nadležnosti upućeno je na ostale institucije koje sam pobrojala. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naime, svjedoci smo u zadnje vrijeme kako u RS-u tako i u Federaciji, istina je više u Federaciji, da se pojavio veliki broj pacijenata sa malignomima, verificiranim malignomima koji po protokolu ne dobijaju adekvatnu terapiju koju im njihove komisije i ljekari su propisali. Pojava 24 je postala u zadnjih tri do četiri mjeseca izuzetno velika. Ako kažem činjenicu da mladi ljudi sa 35, 40 godina kojima su otkriveni malignomi, koji su i podvrgnuti određenim hirurškim intervencijama i koji zahtjevaju adekvatnu terapiju koja je na listama za citostatike oba fonda, kako Federacije tako i RS-a, čekaju po nekoliko mjeseci, bojim se da se i svrha liječenja i njihova, i zadaća tih zavoda gubi. Zato moje pitanje upućujem prema Zavodu zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH i Zavodu za zdravstveno osiguranje RS-a – Molimo da nam se dostave spiskovi citostatika sa pojedinačnim cijenama i ukupan iznos za 2012. godinu, kao i broj pacijenata u Federaciji i RS-u koji je podvrgnut programima dva zavoda. Ovo posebno ističemo iz razloga što se enormna, enormna sredstva, bojim se po različitim cijenama, daju za citostatike kako u RS-u, tako i u Federaciji. Obzirom na jasno, jasan i poznat broj pacijenata koji se tretiraju ovom terapijom molimo vas da nam dostavite i obrazloženje zašto se u pojedinim dijelovima BiH zbog nedostatka citostatika ne provodi terapija. Takođe molim da se ovaj odgovor dostavi u pisanoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja imam tri zastupnička pitanja, međutim pročitaću samo jedno, ono je upućeno Agenciji za rad i zapošljavanje BiH i glasi – Sa kojim zemljama BiH ima važeće sporazume o razmjeni radne snage, kako ova oblast funkcionira u praksi, te šta je potrebno uraditi na poboljšanju stanja u ovoj za BiH veoma važnoj oblasti? Evidentno je naime da se BiH suočava sa velikim brojem nezaposlenih, da nadležne institucije na svim nivoima pokušavaju riješiti ovo pitanje, međutim to pitanje prevazilazi kapacitete i tih institucija i kapacitete BiH, odnosno njene privrede i nažalost veliki broj ljudi posebno mladih obrazovanih ljudi je prisiljeno napustiti BiH i tražiti svoju sreću u zemljama, u evropskim i prekookeanskim zemljama. Smatram da bi posvećivanje dužne pažnje na uspostavljanju tješnje suradnje sa drugim zemljama bio značajan doprinos u rješavanju ovog velikog problema za BiH. I u tom kontekstu postavljam i ovo pitanje i molim za odgovor u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo sljedeća za pitanje. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. 25 Imam jedno poslaničko pitanje koje upućujme Ministarstvu za ekonomske odnose i spoljnu trgovinu BiH, odnosno Agenciji za bezbjednost hrane. Pitanje glasi – U kojoj fazi se nalazi materijalno-tehničko opremanje labaratorija za ispitivanje bezbjednosti hrane? Da li su određene lokacije za smještaj labaratorija i da li će Agencija za bezbjednost hrane u svom budućem radu sarađivati sa Akademskom zajednicom univerziteta na području BiH s obzirom da su mnoga pitanja iz njihove nadležnosti usko povezana sa naučnim dostignućima i projektima domaćih eksperata? Traži se pisani odgovor.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Sokolović, iako smo čekali nije tu, tako da zaključujemo ovu tačku. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. po hitnom postupku u skladu sa članom 127. Poslovnika Vijeće ministara je ovaj Prijedlog zakona u proceduru dostavilo 29.01.2013. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Prijedlog zakona ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih zamolio, dakle mi odprilike znamo šta se dešavalo sa implementacijom do sada usvojenog zakona, znamo odprilike zbog čega danas imamo ovaj zakon po hitnom postupku. Dakle, stvari su nam jasne ali mi kao Parlament do sada nikada ni jednu riječ nismo čuli o implementaciji tog zakona. Ja pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara ili osobu koju on odredi, ovdje je i direktor Agencije, da ovdje za govornicom kažu šta su problemi i zbog čega je došlo do odlaganja ovoga roka, da čujemo. Ja ću podržati ovaj zakon, za mene tu nema nikakve dileme, ali mislim da bi neki elementarni red bio da mi ovdje koji smo donijeli taj zakon znamo šta je sa tim zakonom, odnosno čujemo za govornicom ovoga Parlamenta šta je sa implementacijom tog zakona. Toliko, hvala vam.
Mi danas raspravljamo ovdje o zahtjevu za hitan postupak. Da li neko iz Savjeta ministara ili nadležna institucija želi da obrazloži hitan postupak? 26 Direktor Zavoda za statistiku, uvaženi Zdeno Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Sukladno Zakonu o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u 2013. godini u BiH Agencija za statistiku zajedno sa entitetskim zavodima za statistiku je u desetom mjesecu provela probni popis. Po samoj ocjeni međunarodne promatračke operacije je uspješno sam taj probni popis, a i dodatni zahtjev međunarodne promatračke operacije je da se određene stvari poboljšaju kako bi se dobili kvalitetni rezultati popisa su, pored aktivnosti koje su trebale gotove biti 01.10., a to je kartografska podloga za popis, koja, evo nažalost ni do dan danas još uvijek nije gotova, što iz objektivnih razloga zahtjeva međunarodne promatračke operacije za određenim kvalitativnim poboljšanjima u toj dokumentaciji. Nismo u mogućnosti da određene tehničke radnje provedemo na vrijeme kako bi popis bio u četvrtom mjesecu ove godine. Prvenstveno nismo u mogućnosti da ispoštujemo zakonske odredbe Zakona o javnim nabavkama po pitanju raspisivanja tendera za štampu popisnog instrumentarija jel', rokovi su, iziskuju međunarodni tender, a tu su rokovi duži i ne bi uspjeli na vrijeme da ispoštujemo, pogotovo što je to zahtjevan posao koji predviđa štampu preko 5,5 miliuna popisnica i drugog logističkog materijala, što i štampariji, koja dobije taj posao, iziskuje određeno vrijeme da to može kvalitativno pripremiti. Znači, imamo ta dva tehnička problema koja su dovela do toga da nismo u mogućnosti ispoštovati rok 01.04. Sukladno samim preporukama međunarodne promatračke operacije se traži da pomaknemo popis za 6 mjeseci kako bi se kvalitativno i ostale stvari mogle pripremiti, određene izmjene i u metodologiji koje su oni zahtijevali, a samim tim dolazi do izmjena i u drugoj dokumentaciji, prvenstveno izmjena softferskih rješenja koja će se koristiti za obradu podataka. Sukladno njihovim preporukama i realnonoj potrebi mi smo uputili zahtjev Vijeću ministara, Vijeće ministara Parlamentarnoj skupštini da se izmjene ovog zakona urade po žurnom postupku jer se isključivo odnose na izmjenu datuma popisa i određenih rokova završetka pojedinih aktivnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Tačno je da su ispunjeni uslovi, poslovnički uslovi da ovaj zakon ide po hitnoj proceduri. Tačno je da je tekst kratak, jasan i da ne traži neko vrijeme posebno. Međutim, nije tačno da ova priča traje godinu dana od kako je zakon donešen, nego ova priča traje nekoliko godina, nekoliko godina. I mi smo ovdje vrlo često bili uvjeravani bez obzira što zakon se ne usvaja, pored silnih pokušaja da se zakon usvoji u proteklih nekoliko godina, da pripreme idu svojim tokom i td. i da neće biti problema. Dakle, za mene je neuvjerljivo obrazloženje u samom Prijedlogu izmjena i dopuna ovog zakona gdje se spominju ti subjektivni razlozi. Dakle, ja bih volio da čujem koji su to subjektivni 27 razlozi izuzev ove unaprijed poznate komplikovane procedure javnih nabavki koja upozorava da se mora na vrijeme krenuti sa poslovima. I interesuje me finansijski efekat ovih prolongiranja i razvlačenja cijelog procesa. Dakle, siguran sam da će to nas i koštati. A u svakom slučaju, kako reče kolega Džaferović, nema se šta tu birati, ne mogu ja glasati protiv činjenice da mi moramo prolongirati vrijeme popisa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, zaista želim nekoliko riječi da kažem. S obzirom da sigurno u ovoj sali nema ni jednog čovjeka koji bi rekao da bilo šta se treba uraditi a da to reflektuje se daljim pomjeranjem popisa. Hoću kolege da podsjetim da smo mi dvije godine prošlog mandata i evo dvije godine ovog mandata potrošili na ovaj zakon. I ne bi ni to bilo sporno da razlozi koji su ovdje navedeni nisu takvi da ne garantuje da će i ovaj promijenjeni rok moći da se ispuni. Ako smo 4 godine radili na pripremi popisa onda je zaista degutantno da se kaže da je međunarodna posmatračka operacija u svom izvještaju rekla da je stanje spremnosti i nadležnost institucija takvo da popis treba odgoditi. Dakle, nismo to mi rekli nego su ovi došli i kažu trebate to. A zašto nam to vrijeme treba da potrošimo? Aktivnosti na izradi kartografije. Pa ja znam da je to problem koji se rješava već godinama. I kakve su garancije da BiH neće imati ponovo pomjeren rok. Jer ako samo, da je samo ovo pitanje, to je već problematično, rokovi za mijenjanje granica područja, opština i naselja. Maloprije ministar Nović govori kako priprema nove zakone, a ovdje ima zabranu da bilo šta mijenja da bi se popis mogao provesti. Dakle, ovo je veoma ozbiljan problem i mi ćemo glasati za to, ali ovim zakonom ništa nećemo dobiti, nećemo se iznenaditi ako uskoro ne dobijemo novi zahtjev za promjenu roka popisa i onda će BiH ponovo da se svrsta među zemlje koje neće ni u 2 godine da ispune rok u odnosu na ostale. Hvala.
Zahvaljujem. Ujvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Pa, što se tiče Zakona o popisu stanovništva svima nama je jasno u ovoj sali i građanima da je zakon neophodno što prije znači da se usvoji i da se pređe na popis stanovništva. Međutim, ja bih htjela da pitam ovdje, ako ima neko da mi odgovori na pitanje, kakve su implikacije, znači, svega ovoga na neriješena određena granična pitanja, granica BiH. Jer kakve su implikacije u vezi sa ovim zakonom i koliko će to usporiti praktično donošenje Zakona o popisu stanovništva i kasnije uopšte provođenje zakona? 28
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovdje se nema ništa novo dodati, ovo što su rekli prethodno, posebno gospođa Majkić i gospodin Beriz Belkić. Ne radi se o popisu stanovništva od prošle godine kad je donešen zakon, nego njegove pripreme su rečeno da idu u toku, pa čini mi se da je nekih para ostajalo u tom fondu gdje se nisu mogle iskoristiti zbog toga što nema potrebe za takvu aktivnost. Evo, da to sada kažemo, hajde da je, i na neki način da možemo da prihvatimo, ali ja bih volio da od direktora statistike dobijemo odgovor ovdje – koja je garancija da ćemo to moći u septembru mjesecu ili kada je predviđeno, da ne dođemo ponovo u situaciju da i u tom roku nećemo moći izvršiti popis stanovništva. Znači, ništa nepoznato, sve se znalo prije, trebali su izvršiti sve pripreme i ne smijemo se sad hvatati da je to zbog nabavke, Zakona o javnim nabavkama. Ako se znalo prije trebalo se pokrenuti u proceduru, sredstva su bila obezbijeđena. Ponovo napominjem, neka sredstva su čini mi se u prošloj godini skidata zbog toga što nisu imali potrebe da ih koriste. Šta su garancije, ko će snositi odgovornost ukoliko ne dođe u ovom roku koji je predviđen? Ima li neko ko će snositi odgovornost? Bilo bi katastrofalno da i u ovoj godini ne izvršimo popis stanovništva, jer u bilo kojoj analizi, u bilo čemu da počnete, o bilo čemu da raspravljate vi niste u poziciji i situaciji da uzmete zvanične dokumente sa kojima možete da napravite bilo kakvu ozbiljnu analizu. Zbog toga bih volio da čujem sa koliko sigurnošću je i ovaj rok da će se završiti u ovoj godini? Hvala.
Zahvaljujem. Direktor, izvolite.
Kad govorimo o pripremama mi smo zvanično počeli pripreme prošle godine u 02. mjesecu kada je i donešen zakon, osim određenih metodoloških priprema. Kartografska podloga je u isključivoj nadležnosti entiteta i statističke institucije nisu niti imaju nikakav utjecaj na njihov rad, niti mogu utjecati na tu pripremu. Samim radom na kartografskoj podlozi došlo je do određenih saznanja, recimo pojavilo se preko 5.000 novih popisnih krugova u Federaciji, što iziskuje dodatne analize – da li je potrebno još 5.000 novih popisivača, koliko imamo praznih popisnih krugova. To su sve aktivnosti koje iziskuju vrijeme, a samim tim se prolongirao rok poslova koji su trebali biti završeni 01.10. prošle godine, rekao sam da nisu još uvijek završeni. Samim tim je prolongiran i rok da se pokrene tenderska procedura za javne nabavke štampe popisnog instrumentarija, a svi ovi problemi utječu i na pitanje broja samih popisnih popisnica po jezičkim varijantama i ukupnog broja po općinama po popisnim krugovima. 29 Znači, to su sve objektivni problemi koji su se javili, koji se sada trenutno rješavaju. Kartografska podloga treba da bude gotova do kraja ovoga mjeseca. Imamo čvrsta obećanja da će to biti gotovo. Mi možemo samim tim krenuti i u ove daljnje procedure pokretanja tenderskih procedura za popis. A mi smo pripremili Akcioni plan koji će u utorak usvojiti Centralni popisni biro i koji ćemo dati Vijeću ministara gdje su rokovi dati, i nositelji, i odgovorne institucije za pojedine aktivnosti za popis od 01 do 15.10. ove godine. Što se tiče granica i rješavanja tih problema, upravo kroz ove poslove koji sada se rade zajedno sa geodetskim upravama se traži iznalaženje i tog metodološkog pristupa popisa u tim oblastima koje su danas spomenute. Hvala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Međuentitetska isto znači imamo, kada se povukla crta razgraničenja entiteta, to je, kad prenesete tu određeni razmjer to je jedan pojas od 50 m. Znači, mi sada ćemo iznaći način kako da, trenutno radimo na utvrđivanju broja objekata u tom pojasu i iznalaženju načina popisa u tom dijelu. Hvala.
Zahvaljujem. Ja bih isto trebao diskusiju. Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, dame i gospodo. Očigledno da je ovo nastavak blokade popisa stanovništva u BiH drugim sredstvima. Kada se više nije moglo držati voda u Parlamentu BiH da se ne donese Zakon o popisu stanovništva prešlo se na drugi način očigledne opstrukcije donošenja stvari koje se ne tiču ovog Parlamenta nego se tiču entiteta. Mi ovdje trebamo da znamo imenom i prezimenom ko je odgovoran za blokadu popisa stanovništva koje ne možemo očigledno da u aprilu mjesecu ... I nije mi dovoljno, ovo što je sada objašnjenje bilo od strane Savjeta ministara, da će se popis održati, nisu me dovoljno ubijedili i u oktobru ove godine. Nisu dovoljno jaki argumenti, znajući da još 2005. godine, svi ste vi ili većina vas bili ovdje u Parlamentu kad smo tražili da se u Budžetu BiH 500.000 maraka odvoji za potrebe popisa stanovništva. Gdje su te pare utrošene, da li uopšte utrošene ili su vraćene ponovo u Budžet? Mi to radimo od 2005. godine, pripremamo se za popis i dolazimo do situacije da neko neće popis u BiH, a ne smijemo da kažemo ko to neće. Postavljam pitanje – da li, ako ne usvojimo ovaj zakon, će neko biti odgovoran time što nije uradio popis? Ko od direktora će biti odgovoran? Da li ću ja ovim što ću produžiti ovaj zakon, amnestirati direktore entitetskih zavoda ili geodetskih uprava da su krivi za neodržavanje popisa u BiH. 30 Stoga smatram da se nisu stekli uslovi da po hitnom postupku razmatramo ovaj zakon. Ništa se neće desiti do aprila mjeseca do kad možemo da usvojimo ovaj zakon, ako nas ubijedite da je ovo dovoljno razuman rok koji će BiH, i svi u BiH koji su u sistemu popisa stanovništva, uspjeti da završe svoje poslove da bi se on organizovao kvalitetno u oktobru ove godine. S druge strane, da mi odgovorite na pitanje – zašto bi uopšte pravio popis u BiH ako nema mogućnost da se novorođenoj djeci upisuje matični broj u ovoj zemlji, jer je Ustavni sud ukinuo član kojim se reguliše matični broj? Da mi kažete kako ćemo organizovati izbore u BiH 2014. godine kad je Ustavni sud ukinuo članove koje se tiču izbora u Parlamentaru skupštinu BiH? Da mi kažete kako ćemo u gradu Mostaru organizovati izbore i mnogo druge stvari koje se tiču između ostalog i popisa stanovništva? Kad to nas ubijedite ovdje mi ćemo dati glas da se popis produži za 2013. godinu oktobar mjesec, a do tada ja neću glasati za hitan postupak ovog zakona. I da ne spominjem da su ministri ovdje govorili kako ovaj Parlament ne gleda dugoročno, a isti Savjet ministara nas nije htio ovdje obavijestiti za sve ovo vrijeme da se neće moći održati popis u aprilu ove godine. Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH – predlagač: Savjet ministara BiH s Izvješćem Ustavnopravnog povjerenstva Ovaj Prijedlog zakona je u prvom čitanju usvojen na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Izvještaj je dostavila 25.01.2013. godine. Izvještaj je negativan. Komisija nije usvojila Prijedlog zakona u drugom čitanju. Otvaram raspravu o negativnom Izvještaju Komisije. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite
Dakle, Izvještaj Komisije je negativan. Komisija je bila podijeljena, odprilike je to bilo, pola je bilo za principe, odnosno za zakon u drugom čitanju, pola je bilo protiv. Meni je žao što je ovakav Izvještaj Komisije, jer je ovo zakon koji je potreban radi dovršetka ovog posla koji se tiče izvršenja krivičnih sankcija na državnom nivou i formiranja ustanova za to izvršenje. Van roka je predložena jedna grupa amandmana koji su neblagovremeno predloženi i ja mislim da su i nepotrebni, jel', ali to sad nije bitno, bitno je da su neblagovremeno podneseni. I imam osjećaj da zbog tih amandmana zakon nije podržan. Tako da, ne znam sam šta bi vam predložio sada. Izvještaj Komisije je takav kakav jeste. Ja mislim da bi ipak ovu stvar trebalo vratiti nazad u Komisiju i da se pozabavimo ponovo, da kolege koje su glasale protiv promisle šta se dobija a šta se gubi kada je ovaj zakon u pitanju, jer ponavljam, ovaj zakon je potreban BiH. Toliko, hvala vam. 31
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Bez namjere da govorim u ime SNSD-a, s obzirom da uvaženi kolega Prodanović nije bio tu a bilo je riječ o njegovim amandmanima, koji istina jesu stigli sa zakašnjenjem, ali praksa je i do sad bila u Ustanovnopravnoj komisiji da zahtijevamo produženje amandmanske faze, dodatne rokove. No, očito je da ti amandmani nisu bili prihvatljivi uvaženim kolegama koji dolaze iz SDA i SDP-a, tako da je to bio naš razlog što ti amandmani, znači nisu ni imali mogućnost da budu prihvaćeni, da i mi glasamo protiv. I znači ja mislim da ostajemo pri tome.
Zahvaljujem. Zaključujem, ministar ništa, zaključujem raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju, ne, pardon, peta, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona je u prvom čitanju usvojen na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 29.01.2013. godine. Usvojena su tri amandmana. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, vrlo kratak komentar. Raspravljamo, dakle, u drugom čitanju o amandmanima. Ja nisam uvjeren da su ovi amandmani otklonili ono o čemu smo mi u ranijim raspravama govorili kad je riječ o ovom zakonu. I vezano za privremeno finansiranje, trajanje privremenog finansiranja, prava Vijeća ministara da raspoređuje i stavke koje nisu bile u prethodnim budžetima, i kad je riječ o rokovima. Čak u Amandmanu I umjesto formulacije koja je bila prethodno utvrđena, koja je govorila da je, formulacija je bila za prethodnu fiskalnu godinu, sad se uvodi formulacija u skladu sa posebnim zakonom o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza usvojenim u Parlamentarnoj skupštini BiH, što na neki način taj izraz posljednji može da bude i prije dvije godine. Znači, nije se išlo u pravcu da se potpuno eliminiše ili na minimum svede privremeno finansiranje, niti se je čak onemogućilo da iko mimo ove Parlamentarne skupštine raspoređuje sredstva. A rok 31.03. je ipak ostao kao mogućnost što, po meni, nije apsolutno 32 prihvatljivo. Ja sam se pomalo raspitivao, čak sam čuo da ovi ljudi iz MMF-a su tražili taj rok i td., ali niko od njih u Evropi i u svojim zemljama taj rok nema. Tako da mi nećemo podržati ovaj Zakon u drugom čitanju.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, nešto slično kao što je rekao gospodin Belkić, da se ne ponavljam, osim u onome dijelu što smo ranije, kao Klub SDA, isticali kao problem, a to je da postojeće zakonsko rješenje Zakona o finansiranju institucija BiH je sasvim dovoljan zakonski okvir da možemo ispunjavati i obaveze prema budžetskim korisnicima i obaveze prema vanjskim obavezama BiH. Potrebno je samo disciplina u radu onih koji su odgovorni za donošenje budžeta, prevashodno Predsjedništva BiH, Vijeća ministara i Ministarstva finansija kao predlagača, odnosno nas ovdje u parlamentarnim klupama kao onih koji donose ovo zakonsko rješenje. I ukoliko budemo poštovali ustavno rješenje da sa 31. decembrom tekuće godine imamo budžet, uopšte nemamo potrebu da imamo izmjene i dopune postojećeg zakona, jer ono na neki način otvara ili daje mogućnost da se upravo ne poštuje i Ustav i predviđeno zakonsko rješenje, jer upravo one stavke, a tiču se mogućnosti privremenog finansiranja, nedefinisanja roka, uvođenje novih stavki za finansiranje koje nisu predviđene prethodnim budžetom, jesu istinski i dalje sporne i mislim da ovo zakonsko rješenje je daleko lošije od postojećeg i da će stvoriti određene probleme u daljnjem funkcionisanju. Evo, da ne bi, kažem, ponavljao dalje i određene detalje iz amandmana predloženih, a takođe tiče se ovog posljednjeg zakonom donešenog budžeta a ne finansiranja iz protekle fiskalne godine, o čemu je govorio gospodin Belkić. Znači, slijedom ovih navoda Klub SDA neće podržati izmjene ovoga zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih htio reći da je nakon ove provedene procedure jasno da imamo mnogo bolji Zakon o finansiranju institucija BiH i da je on postigao značajna poboljšanja u pogledu definiranja određenih rokova vezanih za usvajanje proračuna, a isto tako i način izmirenja obaveza po servisiranju javnog duga. I mislim da smo tu osposobljeniji, da sada djelujemo u slučajevima neregularnih situacija za koje se nadam da neće biti česte. 33 Institut privremenog finansiranja, ja bih želio to da naglasim, pa nije uveden ovim zakonom. Taj institut je postojao i u ranijem zakonu koji je usvojila neka druga parlamentarna većina i u njemu je također predviđena procedura djelovanja u uslovima privremenog finansiranja. Šta smo mi sada u tom pogledu unaprijedili i šta smo suštinski promijenili? Pa, suštinski je definiran ovaj rok od 31.03. koji je jedan popravni rok za usvajanje proračuna za tekuću fiskalnu godinu i ako se do tog perioda ne usvoji proračun za tekuću fiskalnu godinu nastavlja se finansiranje samo tekućih izdataka bez kapitalnih transfera i td., što svakako predstavlja sankciju za svaku instituciju i predstavlja smetnju u funkcioniranju institucija i djeluje kao snažan poticaj da se proračun usvaja. Dakle, osnovni polazni princip je redovitost usvajanja proračuna. Znači, po Ustavu i po zakonu, ovom postojećem, do 31.12. tekuće godine za narednu fiskalnu godinu. I u tom pogledu ništa posebno nije izmijenjeno. Tako da mi se čini da imamo zaista sve uvjete da se ovaj zakon usvoji i u tom smislu će i Klub SDP-a dati podršku ovom zakonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici želim da vas upozorim da se radi o zakonu u drugom čitanju, da nema novih amandmana i da trebamo da raspravljamo u tom svjetlu, da se ne vraćamo na principe zakona i otvaramo raspravu koju smo već završili. Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, gospodine Živkoviću, ako ste pratili ja sam o amandmanima govorio i komentarisao amandmane, a replika je u sljedećem smislu. Ja ne sumnjam da su ispunjeni uslovi da se ovaj zakon usvoji i vidio sam prema izvještaju Komisije i načinu glasanja, dakle nije uopšte dovedeno u pitanje to, gospodine Domazet. I niko nije ustvrdio da nije postojalo i ranije privremeno finansiranje, nego sam ja ustvrdio da ova rješenja na neki način stimulišu i pravi se komotnija situacija za privremeno finansiranje nego što je do sada bila i ništa drugo. Dakle, Vi ste uvjereni da su ovo dobra rješenja i javno ste to rekli i otišlo je i u stenogram, a ja sam uvjeren da su ovo rješenja koja nisu dobra i da ova rješenja ne odgovaraju evropskim standardima i načinu rukovanja državnim novcem, odnosno javnim novcem. A ovo što kažete privremeno sad bez kapitalnih ulaganja, ostala je odredba da Vijeće ministara po potrebi može rasporediti sredstva i na one stvari koje nisu bile utvrđene. Pa gospodine Šakota, i td. Dobro.
... [[ne razumije se]] replika. Povlači repliku. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, 34 Ad. 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o protivminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013. ovaj Prijedlog zakona je zbog nedovoljne entitetske većine upućen Kolegijumu na usaglašavanje. Kolegijum nije postigao saglasnost. Izvještaj ste dobili. Rasprave o ovoj tački dnevnog reda nema. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH – predlagači: poslanici Dušanka Majkić, Beriz Belkić i Niko Lozančić
Vijeće ministara BiH je 28.12.2012. dostavilo u proceduru ovaj Prijedlog zakona. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Mišljenje o ustavnopravnoj osnovi dostavilo 25.01.2013. Mišljenje je negativno. Povjerenstvo je utvrdilo da Prijedlog zakona nije usklađen s Ustavom i pravnim sustavom BiH. Otvaram raspravu. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja mislim da je ovaj Zakon u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom ali u Ustavnopravnoj komisiji odnos glasanja je bio takav da je izvještaj Komisije negativan po tom pitanju. I ja sada neću govoriti kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, ja ću govoriti kao zastupnik u ovom Domu. Ja smatram da postoji, dakle, ustavni osnov i usklađenost ovog zakona sa pravnim sistemom. Smatram da treba podržati i principe ovog zakona i treba ga podržati i u drugom čitanju. Radi se o oblasti koja je do sada potpuno neuređena kada je u pitanju BiH. Mi sada, osim nekoliko 35 šturih odredbi na tu temu, u zakonima o krivičnom postupku nemamo zakonsko rješenje kako postupati i šta činiti sa predmetima koji su privremeno i trajno oduzeti u krivičnom postupku koji se vodi pred Sudom BiH. Dakle, ovdje ponavljam, ovaj se Zakon odnosi na predmete i njihovu zaštitu i čuvanje koji su privremeno i trajno oduzeti u krivičnim postupcima koji se vode pred Sudom BiH. Ovim Zakonom, a na Komisiji je i o tome bilo riječi, se ne zadire u nadležnosti ni jednog drugog nivoa vlasti u BiH. Poznato je da u toku krivičnog postupka se privremeno oduzimaju određeni predmeti, određene stvari, predmeti krivičnog djela, imovina, imovinska korist, a nakon pravosnažne presude to se čini trajno. Brojni problemi postoje u vezi sa ovim pitanjem u sudskim procedurama, krivičnim sudskim procedurama. Jedan od ozbiljnih problema je pitanje brige i zaštite ove imovine. Vrlo često se desi da imovina propadne, da okrivljeni na kraju bude oslobođen i da onda država mora iz svog budžeta da plaća štetu jer je privremeno oduzela imovinu, i morala je, dakle, privremeno oduzeti, odnosno predmete i stvari, jer takve su odredbe krivičnog postupka i to tako treba da se čini. I dolazimo u tu situaciju samo zbog toga što nemamo zakona koji uređuje način zaštite i postupanja sa takvom imovinom. Primjer – ukoliko je predmet nekog krivičnog djela kvarljiva roba, predmeti, dakle, koji će se pokvariti, isteći im rok trajanja, mi nemamo rješenja kojim bi sada ovlastili nekoga, a ovim Zakonom se to čini, da tu robu proda, pa da umjesto robe deponuje novac, pa da sutra, kada dođe se u situaciju da se obešteti onaj ko je oštećen, ili ako je okrivljeni oslobođen, dakle vrati njemu iz tih sredstava. Nego roba je propala a država poseže za svojim budžetskim sredstvima i plaća to iz budžeta. Ovo je osnovni cilj tog Zakona i ja tako vidim ovaj Zakon. Ovo nema veze sa prenosom nadležnosti i ovo nema veze sa imovinom drugih nivoa vlasti. Dakle, ovo se isključivo odnosi na sudske procedure koje se vode pred Sudom BiH. Bio je prigovor, i ja ću odmah govoriti o tome potpuno, dakle, otvoreno kazati sve moguće dileme koje su bile na Komisiji i koje su zapravo isticane od pojedinih članova Komisije na samoj Komisiji. Pa je postavljeno pitanje – šta ukoliko je npr. budžet nekog entiteta oštećen a krivična procedura se vodi pred Sudom BiH, pa se imovinska korist oduzme ili imovina se oduzme, privremeno ili trajno, hoće li to biti prihod budžeta institucije i na taj način prenijeti imovina iz entiteta na nivo BiH. Ja kažem da neće, jer to je masa iz koje će se, prije svega, obeštetit onaj ko je oštećen. Dakle, druga je stvar kada nema oštećenog, druga je stvar kada nema imovinsko-pravnog zahtjeva, druga je stvar kada nema, dakle, toga ko će podnijeti taj zahtjev, u ovom slučaju, dakle, to postoji, onda postoji jedan institut koji se zove oduzimanje imovinske koristi u krivičnom pravu i onda to može eventualno biti stvar budžeta institucija BiH. Sve drugo, dakle, ne ulazi u ovo i ne postoji, dakle, nikakva opasnost da se na ovaj način, nekim zaobilaznim putem, kao što su bili prigovori na sjednici Komisije, uzima imovina bilo kojeg drugog nivoa vlasti unutar BiH a u krivičnom postupku koji se vodi od strane Suda BiH. To je, dakle, jedna stvar. A druga stvar, nije moguće da neko drugi ni privremeno ni trajno brine o predmetima krivičnog djela u krivičnoj proceduri koja se vodi od strane Suda BiH jer se na taj način, ako bi to bile entitetske agencije, kao što se predlaže, izuzima Sud BiH iz značajnog dijela krivične procedure, jer to je dio krivične procedure koju provodi Sud BiH. I nije moguće taj dio procedure prenijeti ni na kakav drugi nivo vlasti u BiH nego ga ostaviti u okviru krivičnog postupka koji se 36 vodi pred Sudom BiH i onom sudu koji to vodi, a to je, dakle, Sud BiH. Zbog toga ja smatram da, prvo, dakle, ovaj Zakon je potreban BiH konačno, dakle. Mi ovo pitanje nismo imali uređeno ni prije rata u BiH, nikada ovo nije bilo uređeno na pravi način. Uvijek su se predmeti povucali po sudovima, pa ste u sudovima u arhivama, u kancelarijama sudija, ne znam više gdje, imali razne predmete koji su privremeno, a kasnije trajno oduzimani i jednostavno, jer jednostavno nije bilo propisane institucije, niti procedure šta i kako sa tom imovinom. Da ne govorim o organima unutrašnjih poslova, da ne govorim o policijskim stanicama i td. Ovo je, dakle, prilika da se ta stvar uredi i da konačno država, ako ništa smanji štete koje može da ima zato što nema ovakvog propisa. Druga stvar, ovim se ne prenose nikakve nadležnosti. I treća stvar, cilj ovoga Zakona nije, niti može biti, da bilo ko bude oštećen unutar BiH. Sve što bi bilo u tom Zakonu a predstavljalo bi ovu vrstu opasnosti, ja sad javno to, dakle, kažem, ja sam spreman da učestvujem u tome da se te vrste strahova otklone samo da usvojim ovaj Zakon jer nam je potreban. Njega trebaju usvojiti i oba entiteta nakon što ga usvoji Parlamentarna skupština BiH. Mislim da Republika Srpska već ima ovaj Zakon, ali ga treba usvojiti i Federacija. I ovu stvar treba postaviti na pravo mjesto. Nisu ovdje samo u pitanju ..., najmanji je problem kada je novac u pitanju. Zna se ko je oštećen, on će se prvi obeštetit iz te mase. I nema oduzimanja imovinske koristi ako je neko obeštećen i ako se ima odakle obeštetit. Ovdje je problem sa predmetima koji imaju svoju zapreminu, dakle, sa tim kabastim predmetima, gdje s njima, kuda s njima, kako s njima. To je podložno razno raznim vrstama, da ne kažem, zloupotreba i ovaj Zakon treba da uvede red. Da se uspostavi institucija koja će o tome voditi računa sa svim onim elementima koji su propisani u tom Zakonu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Pa, jedna kratka replika kolegi Džaferoviću. On često nas ubjeđuje kako po njegovom mišljenju nema prenosa nadležnosti, a onda treba odmah pogledati ustavni osnov. Pa čim se navodi onaj čuveni 4.4.a) mi odmah znamo to je onaj spanosni član Ustava na koji se pozivamo kada nemamo ni jedan drugi argument. Dakle, ono što ste ispravno rekli je da je taj Zakon neophodan, ali onda ja na to pitanje vam postavljam – kad ste shvatili da je to neophodno zašto na nivou Federacije taj zakon nije donesen. Dakle, Republika Srpska je donijela zakon, uspostavila agenciju i onda zaista mi nemamo ni jednu, nikakvu potrebu da ono što jeste njena nadležnost da to gura kroz novi zakon. Znam da to treba Federaciji. Pa u tom kontekstu mislim da bi bilo bolje da ste kolegama iz Federalnog parlamenta uputili inicijativu da se takvo nešto donese i na federalnom nivou. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite. 37
Ovo je bilo vrlo korisno čuti, i Šefika i Dušanku. Dakle, ja sam očekivao u ovoj godini ili konkretno ili u Programu rada Vijeća ministara da će se pojaviti onaj projekat o oduzimanju nezakonito stečene imovine i td., koji bi riješio i pitanje agencije i pitanje čuvanja i td., ali evo, nažalost ga nema. Imamo ovu varijantu, varijantu ovog Zakona. Što se tiče nadležnosti meni je jako žao što je predlagač ili obrađivač Ministarstvo pravde u preambuli, odnosno tamo gdje se navodi ustavni osnov, spomenuo ovaj član famozni, kojeg i Dušanka spominje, dakle član 4.4.a) ali nije spomenulo član kojeg spominje u obrazloženju, dakle to je član 3.1. tačka g), je li tako gospodine Bariša, izvorna nadležnost, gospođo Majkić, BiH. Međutim, na terenu imamo sljedeće. Ljudi iz RS-a to neće, ljudi prave svoj sistem, oni su donijeli ovaj zakon. Federacija je u postupku donošenja zakona. I ok, to su prava vaša, međutim postoji Sud BiH. Ovdje je očigledno da vi ne računate na Sud BiH. Ovo o čemu sve Šefik priča pada u vodu jer vi apsolutno ne računate da će taj sud postojati pa nema potrebe ni za ovakvim zakonom koji bi riješio pitanje oduzete imovine i stvari, i td., i novca, presudama Suda BiH. Ali evo, da ne propustim priliku da odam priznanje predlagaču zakona. Jedan od rijetkih zakona gdje ja vidim i finansijsku dimenziju, gdje je izračunato koliko ovaj Zakon košta po ... također ja do sada nisam vidio. Ali također u daljem obrazloženju i ciframa koje pokazuju potrebu za donošenjem ovog zakona, bez obzira što početne cifre se odnose na ukupno oduzetu imovinu u BiH, pa kasnije se prelazi na Sud BiH, ti troškovi apsolutno su isplativi, jer 10 puta se više oduzima. Jas ne znam kako nas ne brine i kako nas ne stimuliše da riješimo problem ili donošenjem ovog ili nešto drugačijeg zakona kada pročitate da hiljadu i ne znam koliko vozila stoje negdje, oduzetih vozila, ili miliona maraka. Dakle, bez obzira što bi možda moglo se reći na neke konkretne primjedbe mi ćemo podržati, odnosno biti protiv Mišljenja, negativnog Mišljenja Komisije.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala. Ja sam bila od onih i mi iz RS-a, uvaženi kolega Prodanović i Kunić koji nisu tu, mi smo glasali protiv ustavnog osnvoa za ovaj Zakon. A koliko mi je poznato, evo kolega Džaferović se ovdje žalio da su preglasani kolege iz Federacije, i ministri iz RS-a, koliko mi je poznato, su preglasani u Savjetu ministara po pitanju ovog Zakona. Ja moram reći da u izradi ovog Zakona nisu ispoštovana ni član 75. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH prema kojem postoji obaveza konsultacija sa svim institucijama BiH na koje se odnose materijali normativnog akta, a nije ispoštovan ni član 16. Pravila za konsultacije za izradu pravnih propisa. U ranoj grupi nije bilo predstavnika iz RS-a, niti je bilo ko tražio njihovo mišljenje. 38 Možda imam rješenje, evo sam mi nešto pade na pamet, a ono se nalazi u članu 7. Zakona o sudu BiH koji propisuje nadležnosti BiH. Nemamo mi ništa protiv ako neko nanese štetu BiH, Budžetu BiH, ako neki ministar iz Savjeta ministara napravi štetu Budžetu da to ide u Budžet, ali imamo protiv ako ministar u Vladi RS-a zloupotrijebi svoj položaj pa se neko u Sudu BiH ujutro probudi na lijevu nogu i kaže – vidiš ovaj ministar ima dosta mogli bi mi to uzeti pa ćemo mi taj predmet izuzeti pa ćemo mu suditi ovdje u Sudu BiH i tu imovinu njegovu u Banja Luci ćemo knjižiti na BiH. Nema problema, evo ja predlažem Ministarstvu pravde i svim kolegama ovdje da brišemo, da donesemo izmjene i dopune Zakona o Sudu BiH, da izbrišemo ovaj član 7.2. pa nam u tom slučaju ovakav Zakon možda i može biti prihvatljiv. Jer, zašto bi se Sud BiH bavio nekom ko je oštetio budžet RS-a jer je to, ne znam, ugrožava privredu BiH i njene ekonomske interese, pa valjda to prije svega ugrožava RS. A ekonomske interese, evo i ugled i privredu BiH ugrožava i ovolike šumokradice, pa što se Sud BiH ne bavi šumokradicama, je li tako. Članovi 25., 26., 31. ovog Zakona jasno kažu da se oduzeta imovina upisuje, nepokretna u Zemljišne knjige kao svojina BiH. Dakle, nešto što je uzeto u Banja Luci ne treba da se upisuje na BiH posebno jer RS ima svoju Agenciju za upravljanje nezakonito stečenom imovinom i zašto recimo ta imovina ne bi bila prepuštena toj Agenciji. Zašto imovina oduzeta pred Sudom BiH ne bi bila prepuštena entitetskim agencijama. Ja vjerujem da će i Federacija dobiti jednu takvu agenciju. Dalje, Zakon o izvršenju krivičnih sankcija BiH sadrži odredbe o izvršenju mjera oduzimanje imovinske koristi stečene krivičnim djelom. Problem je što Sud ne implementira ovaj Zakon. Da li zato što Sud BiH ne radi svoj posao mi treba da pravimo još jednu agenciju. Dakle, sve su, a moram reći da ni načelo pravičnosti i javnosti ovdje nije zadovoljno jer ako je neko stekao nezakonitu imovinsku korist zar nije logično da ta njegova imovina koja mu se oduzima pripadne lokalnoj zajednici jer je najugroženija lokalna zajednica u kojoj se on nalazi. Tako da sve su to razlozi zbog kojih mi, znači ne možemo podržati ovaj Zakon i podržavamo negativno Mišljenje Komisije. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja sam se javila da ukratko iznesem svoj lični stav i mojih kolega iz kluba u vezi sa ovim Zakonom. Dakle, prije nego što kažem u načelu nešto o Prijedlogu hoću da još jednom podsjetim sve nas da su poslanici iz RS-a mnogo puta ponovili u ovom Parlamentu, i u ovom sazivu i prethodnom, i u svim prethodnim, da svaki onaj zakon koji se predlaže u ovom Parlamentu a koji znači prenos nadležnosti ili koji nije u skladu sa Ustavom neće nikad proći. To je prvi uslov. Drugi uslov da li su ministri iz RS-a u Vijeću ministara preglasani prilikom donošenja određenog zakona. Ta da kriterijuma su najvažnija za poslanike iz RS-a, i svaki zakon ćemo posmatrati kroz tu prizmu. To je generalno. 39 A sad o Zakonu. Dakle, kad razmatrate ovaj Zakon i njegov prijedlog postavlja se, nameću se dvije stvari o kojima treba razmišljati. To je suštinski aspekt i finansijski aspekt. Suštinski aspekt je zapravo pitanje opravdanosti donošenja ovakvog zakona. I ako malo detaljnije, ovdje je neko rekao da to nije prenos nadležnosti, ..., i da taj zakon treba. Slažemo se mi da treba, i čak se ovdje u obrazloženju za ovaj Zakon Ministarstvo poziva na zaključak Predstavničkog doma iz juna mjeseca 2009. Ja imam taj zaključak ovdje gdje se kaže, zbog, zbog toga znači razmatran je bio Izvještaj Tužilaštva BiH za 2008. godinu na toj sjednici, onda se kaže – organizovani kriminal i korupcija su u BiH veliko društveno zlo koje podriva ekonomske i bezbjedonosne temelje društva. Iz Izvještaja o radu Tužilaštva za 2008. godinu proističe da BiH nema dovoljno mehanizma niti zakonskog određenja za efikasnu borbu protiv ovog zla. Zbog toga Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH ponovo aktuelizira ovo pitanje i traži od Savjeta ministara da u roku od 90 dana uradi prijedlog zakona kojim bi se omogućilo efikasnije oduzimanje nelegalno stečene imovine i upravljanje ovom imovinom. Svi smo mi glasali za ovo i ne može se postaviti pitanje da je neko protiv ... Znači, svi se slažemo da onaj ko je nelegalno stekao neku imovinu u ovom društvu treba da mu se oduzme i da sud kaže svoje da li je to u redu sa zakonom ili ne. Ali onda kada čitate obrazloženje zašto se ovaj Zakon predlaže kaže se – sa propisima države BiH koji uređuju navedenu oblast usklađeni su zakoni Federacije BiH i u Distriktu Brčko BiH dok je u RS-u 2010. Donesen potpuno novi Zakon o oduzimanju imovine stečene izvršenjem krivičnog djela, kojim se uređuje upravljenje privremeno i trajno oduzete imovine. Sličan zakon je u proceduri i usvajanju u Federaciji BiH. Znači, ne stoji konstatacija ovdje, što je neko rekao, da ovo nije zakonski uređeno. Jeste, evo vidite iz obrazloženja, i to i Ministarstv navodi, itekako je uređeno. Naravno, u trenutku kada Federacije usvoji ovaj zakon koji je u proceduri to će biti uređeno adekvatno i u Federaciji. Ovdje se postavlja druga stvar kao da su institucije entiteta, koje već postoje, potpuno nekompatibilne sa institucijama BiH. A sad ću vas podsjetiti na primjer koji smo mi mnogo puta vidjeli u medijima i iz konkretnog života. Kad Tužilaštvo BiH da nalog SIPA-i da obavi određenu operaciju jesmo svi vidjeli i čuli da u brojnim takvim operacijama SIPA je, dakle, po nalogu Tužilaštva BiH tražila asistenciju policije entiteta ili Brčko Distrikta. Jel to za nekog znači da nisu u mogućnosti, nisu u kapacitetu entitetske institucije da obave određen posao i za institucije BiH kao što je Tužilaštvo ili recimo Suda BiH. Apsolutno jesu, i to je MUP RS-a u bezbroj puta dokazao da je u stanju da izvrši ono što se od njega traži u smislu asistencije i pomoći SIPA-e prilikom izvršenja, a znamo da SIPA radi uvijek po nalogu Tužilaštva BiH. Dakle, ta konstatacija apsolutno ne stoji. I na to se može nadovezati da agencija u RS-u već postoji, rečeno je i pomenuto više puta, dakle, agencija koja je formirana i koja postoji u RS-u ona je apsolutno u kapacitetu da uradi sve ono što joj se nalogom traži iz Suda ili Tužilaštva BiH što se tiče RS-a. Što se tiče Federacije vjerovatno će i ona moći biti u tom kapacitetu kad usvoji ovaj zakon. Što se tiče finansijskog aspekta. Dakle, ovdje se kaže da je ovo nova agencija koja treba da se osnuje, da ima svog direktora, upravu, zaposlene, određen finansijski okvir da bi djelovala i kaže se da za početak rada te agencije treba negdje cca oko 400.000 maraka i treba da ima osam zaposlenih. Da li u situaciji kada smo Budžet BiH redukovali, kada su određeni budžetski korisnici pretrpjeli smanjenje i sredstava za lična primanja, za plate, i sredstava na osnovu kojih rade, da li je opravdano u ovoj situaciji, dakle, kada postoji agencija u jednom entitetu, treba je napraviti i u drugom, praviti još jednu, da kažem, nadagenciju koja bi radila isto ono što radi recimo agencija u RS-u. I da li je opravdano tražiti od poreskih obaveznika iz RS-a da jednim parama finansiraju 40 agenciju koja radi za RS, za entitet, a drugim parama da finansiraju agenciju koja će raditi isti taj posao na nivou BiH. Mislim da se ovdje apsolutno radi o prenosu nadležnosti i zato mi iz RS-a ne možemo podržati ovaj Zakon i ministar pravde treba ili da ga povuče pa da ga doradi, i obavi dodatne konsultacije da bi on eventualno bio u skladu sa ovim zaključkom koji kaže da se traži efikasniji način u oduzimanju ... Tu ne kaže donijeti zakon o osnivanju agencije, nego se traži modalitet kako napraviti situaciju da se ta imovina, koja je nelegalno stečena, na efikasniji način oduzme i da se, naravno, kaže šta će biti sa tim do kraja priče. Evo, to su neki od razloga koje sam ja željela da iznesem i da kažem da mi to nećemo moći podržati a apsolutno stojimo iza toga da agencija i zakon koji postoji u RS-u je kompatibilan sa onim što se traži i onim što treba da uradi Sud i Tužilaštvo BiH u pogledu ovog, u domenu ovom o kome se govori o zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Evo, kratka replika gospođi Marković. Dakle, neću replicirati na ove opservacije vezane za nadležnosti i td., nego na ovu konstataciju racionalizacije, odnosno teškoća u finansiranju institucija i td. Ovo je jedna od rijetkih institucija čija uspostava se isplati, odnosno donosi. Ako pogledate s jedne strane, tačno ste rekli koliko košta i td., pogledajte samo u 2009. u 29 predmeta koja imovina bi se morala vratiti državi i td. Pa pogledajte, pogledajte Pravobranilaštvo da je tražilo od Suda BiH da riješi neke probleme vezano za 7 miliona i 738, za raspolaganje sa protivpravnoj imovinskoj koristi i td. Dakle, cifre su potpuno neuporedive i ovaj aspekt racionalnosti kao argument za neuspostavu ove Agencije ne stoji. A ovo drugo ...
nije uključen mikrofon
Pa tako recite, a ovo što Vi kažete da, ja sam deset puta to govorio, Vaše je pravo da pitate i u svojoj mjesnoj zajednici kako ćete glasati za zakon, a ne Narodnu skupštinu RS-a, ali to nije obavezujuće za ovaj Parlament ovdje, ovo je parlament građana i ja ću Vam to uvijek reći. Vi možete, Vi radite kako radite, svatite i u svoju mjesnu zajednicu pa pitajte kako ćete glasati, ali ovo je Parlament, Predstavnički dom, dom građana.
nije uključen mikrofon 41
... ne znam je li Vam to javljaju ...
Ja bih molio kolegice i kolege zastupnike da ne vode dijalog iz klupa, svako ima pravo na repliku, izvolite.
... svoj, svoju poziciju poslanika u Predstavničkom domu, poslanika građana. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Ne mogu da prođem preko ovoga. Gospodin Beriz Belkić često reaguje na naše pravo da glasamo kako dobijemo instrukcije od onih koji su nas ovdje poslali.
nije uključen mikrofon
Molim Vas, dakle Vi možete to da ne ...
Ponovo, dakle, upozoravam zastupnike da ne vode dijalog iz klupa.
Vi možete to da poštujete ili ne poštujete, ali za donošenje bilo kakve odluke treba vam 5 glasova iz RS-a, pa u ime toga poštujte da ako mi kažemo da nešto ne možemo, ja bih poštovala gospodine Belkiću da ste rekli, hajde da vidimo načine na koji mi ubuduće možemo sarađivati, da vidimo šta, gdje su te tačke, možemo li se mi oko nečega dogovoriti, ali pri tom da ne polazite od toga, pitajte vi mjesnu zajednicu, nemojte da to nipodaštavate, nismo ovdje slobodni strelci. Dakle, mi imamo instrukcije kako ćemo da glasamo i to ne od mjesne zajednice. I morate poštovati to da 5 glasova treba za svaku odluku, a onda ćete i ...
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 42
Ma, ja se moram osvrnuti na ovu konstataciju da bi ovakva, neki boljitak, da ne pravi troškove ova Agencija nego da će donijeti korist. Pomalo mi je to, moram reći, onako u našem sistemu, ne znam, nerealno. Ja ću vam reći da je Velika Britanija imala posebnu agenciju za upravljanje oduzetom imovinom i da je zbog velikih troškova i nemogućnosti domaćinskog upravljanja vratila se na stara zakonska rješenja. Eto, izgleda ono što u Velikoj Britaniji ne može da uspije i ono što se tamo pokazalo neekonomično trebalo bi da se kod nas primi i da uspije. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Dakle, očigledno mi se ne razumijemo. Ja ponovno kažem vaše je pravo da za svaki zakon tražite mišljenje od resornog ministarstva u RS-u, Uprave prihoda, Geodetske uprave, sve je to tačno, dakle to je vaše pravo. Ali to nije praksa ovog Parlamenta, ni jedan dokumenat u ovom Parlamentu ne govori da se pribavljaju prethodna mišljenja i td. Vi to kao poslanici imate pravo i nije uopšte sporno. Al' onda kažete, nećete da se dogovarate i td. Dođete sa ultimatumom, jer imate mehanizme, imate 5 glasova, pa 10 glasova i td. nismo ravnopravni u razgovoru, nismo ravnopravni u dogovaranju, jednostavno kažete ovo može, ovo ne može. To nije dogovor, to nije kompromis. Međutim, ja trošim i vrijeme i snagu, vidim ostali članovi parlamentarne većine nemaju problema s ovim i ja se izvinjavam što sam oduzimao vrijeme.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Kada je u pitanju Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i neslaganje, tu ništa nema posebno novog, jer nismo se ni složili oko rata je li odbrambeni, oslobodilački ili je napadački, nismo se složili, ne slažemo, ljudski je se ne složiti, ne slažemo se oko heroja i zločinaca, ali ono u čemu vidimo i u čemu se slažemo, da su nam radnici neradnici, imamo i naši ljudi 500 hiljada ili 500 tisuća nezaposlenih, imamo viku na poslodavce da su to sve kriminalci i mi političari da smo korumpirani. E dakle, gospodo trebamo se zamisliti, dakle, kakvo je to društvo. I vezano za Mišljenje Ustavnopravne komisije i različita tumačenja prenosa ovlasti, da li je to prenošenje, neprenošenje, dakle to još, isto i tu se ne slažemo i točka. Ali ovaj realni dio je jasan i vidljiv svakome i ne treba ga puno objašnjavati. A kad je u pitanju ovaj Zakon, istina teoretski je jasno da zaštititi 7 miliona sa nekom agencijom od toliko ja mislim, teoretski gledano, je dobro. Međutim, 43 moje mišljenje je da odjeljenje u Ministarstvu financija, evo hoću da kažem da je potrebno sigurno donijeti zakon o zaštiti te imovine, da imovina dalje ne propada, da ja podržavam osnove, ali ja mislim da odjel tri čovjeka stručna u Ministarstvu financija sasvim s ovim može kvalitetno rukovodit, sa sudom, od suda, odnosno dobijat ta djela i tri čovjeka u Ministarstvu financija sasvim su dovoljna da se ovo sve ostvari i da ne prosipamo normalno sredstva koja su nam vrlo potrebna. Jer evo, kao što sam kazao i u današnjoj inicijativi, što je normalno agencija za platni sustav da se napravi, što nam treba donijeti deset puta više para od ovih, mi to nismo u stanju, al' nažalost nismo, ali hajde ja sam tu da, što ono kažu, svih 35 poglavlja EU odaberemo 35 općina i gradova i nek oni rade to. Ja uopće nisam, dakle, da li će to nešto biti na nivou općine, entiteta ili države, tu ja, samo je bitno da napravimo posao. Nažalost mi samo kočimo jedni druge i to je najveći problem i nažalost i ove parlamentarne većine. I zbog toga, kažem, podržavam osnove ovog Zakona, ali mislim da se može ovo u kraćem i jeftinijim sredstvima uraditi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ma, postavlja se inače pitanje, kolega Belkić, evo izašao je, rekao je ne čuje ove iz parlamentarne većine treba li njima ovaj Zakon ili ne treba. Periferno je uopće više razmišljati treba li nama ikakav zakona ili ne treba. Ja ne znam jedino da razmislimo o nekakvom mehanizmu kako ne bi jedni druge iscrpljivali ubuduće, znači da kažemo, .... postaviće se pitanje potrebe postojanja uopće Parlamenta, Vijeća ministara i td. Mi imamo Prijedlog zakona koji je došao iz Vijeća ministara u regularnoj proceduri kao propratni akt Vijeća ministara, e onda sad postavlja se pitanje, ko sjedi u Vijeću ministara, je li tamo neka parlamentarna većina ili oporba sjedi tamo, to je prvo pitanje. Drugo pitanje, ovo je Zakon, znači koji definira postupanje sa privremeno ili trajno oduzetim predmetima, imovinom i td. po odlukama Suda BiH. Ne može biti, nema nikakvi, ne daje ovaj Zakon nadležnost Sudu BiH, znači kad govorimo o prenosu nadležnosti ne daje ovaj Zakon nadležnost. Zakon o Sudu BiH dao mu je nadležnost i u nizu odluka koje taj Sud donosi, između ostalog i osuđivanja na kazne ovakve i onakve, donosi i odluke o oduzimanju te određene imovine privremeno ili trajno. Ono što mene interesira sad – ko sad upravlja tom imovinom, evo nema zakona? Čujemo informaciju preko medija da je u akciji različitih sigurnosnih agencija zaplijenjeno 500 kg marihuane, primjera radi, i da je to dato u nadležnost Tužiteljstva, odnosno Suda BiH. I taj proces, postupak pred Sudom može trajati godinu, dvije, tri, pet, šta ja znam, ovisi o složenosti predmeta jel'. Šta se u međuvremenu događa s marihuanom? gdje ona leži, ko njome upravlja, ko je čuva? Je li ona mogće, je li moguće je zloupotrebljavati dalje, znači, u procesu? Ona ne može nikad biti legalizirana, znači ne može biti vraćena usljed nedostatka dokaza počinitelju kod koga je nađena. Znači, šta se događa tad? 44 Znači, niko ne spori ovdje, ovo je meni jedan, moram reći iskreno, jedan tehnički zakon koji nema u sebi političko ništa, ama baš ništa. Ali koji sprečava, znači, da različitim vrstama roba, različitim vrstama oduzete imovine, različitim vrstama dokaza na kraju krajeva, koji su u određenom predmetu dokazi, imamo sustav odgovornosti, ovo što je kolega Džaferović rekao. Danas ti dokazi leže, leže dokazi, mislim, govorim o dokazima, materijalnim dokazima, leže negdje po podrumima, po ormarima, neosigurani, sigurno neosigurani. Imamo neki dan informaciju glamurozno najavljenu, prije 10 godina oduzeti neki narkotici uništavaju se danas. Jesmo li mi svjesni, i sad je to manji problem od toga da kažemo – hajmo napraviti reda u ovoj oblasti, hajmo sustav napraviti. On nije štetan ni po koga, nego ja ne mogu ... da neko može misliti da je ovo šteta za nekoga. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koliko košta to? Pazite, puno su već šteta danas zbog nepostojanja jedne ovakve, ako želimo gledati stvar suštinski, da tako kažem, nego što je bilo kakva šteta, da tako, ako ima štete, uspostava reda, uspostava sustava, uspostava odgovornosti, uspostava nekakvih pregleda tih oduzetih predmeta i td., i td. Ako polazimo od pretpostavke da će sudovi jedni donositi sve odluke nakaradno, onda je pitanje trebamo li prvo sud, pa ćemo onda govoriti treba li neko ko će upravljati imovinom koju on oduzme. Ali mislim ne možemo, ne možemo, moramo nekakve standarde uspostaviti, da tako kažem. Znači, ja apsolutno mislim da ovaj ovakav Zakon ne može biti štetan ni po koga, nije ni na čiju štetu. Da su moguća možda i neka preciznija rješenja, možda bolja rješenja, ali tu imamo mogućnost amandmanskim djelovanjem da popravimo. I ja ne vjerujem da je sad bilo kome bila namjera predlaganja ovog Zakona da, evo sad ne znam ni ja, uzme nekakvih nadležnosti od nekoga ili da napravi štetu nekome. Znači, uistinu nisu mi uvjerljivi argumenti da nemamo ustavni osnov za ovo, znači ja mislim da imamo ustavni osnov za donošenje ovog Zakona, a pogotovo mi nisu uvjerljivi argumenti da je ovo prijenos nadležnosti i ovaj, jer nadležnost već postoji u Sudu BiH, tako ovaj Zakon ne prenosi nikakve nadležnosti. Analogiju ću napraviti uz pitanje koje sam danas postavio i uz jedan dio rasprave kolege Živkovića o Zakonu o popisu. Mi se ubismo od brige, od zaštite interesa različitih vrsta. Ja ne vidim sad ovim Zakonom, kad bih uspio ja proniknuti i ja bi vjerovatno bio protiv, ima li ovaj Zakon ikakvih štetnih posljedica, da idem ovako onim našim kriterijima, po ijednog Hrvata u BiH? Mislim da nema. Ima li štetnih posljedica po ijednog stanovnika Federacije, evo ja sam iz Federacije? Mislim da nema. Ima li ikakvih štetnih posljedica po jednog građanina iz izborne jedinice gdje sam ja izabran? Isto tako mislim da nema. Ne vidim ni jedan razlog zašto onda ne bi podržali donošenje ovog Zakona. Ali činjenice koje su danas ovdje pobrojane, činjenica da već prekosutra moji Hrvati, ili moji federalci, ili moji građani RS-a neće imati mogućnosti da odrede matični broj svog novorođenog djeteta, pa mu neće moći izvaditi zdravstvenu knjižicu, pa neće moći putovnicu mu napraviti, pa neće moći ništa osim da ga prijave matičnom uredu, da mu odrede ime i prezime, ako u međuvremenu ne proglasimo neustavno i neke odredbe u tim zakonima pa ne promjenimo. Znači, možda ni to nećemo imati priliku. Evo, to nije problem. 45 Pitanje koje je postavio uvaženi kolega Kabil danas, svi mi to čujemo, on je doduše stručniji od mnogih nas pa može korektno, konkretnije postaviti pitanja, da mi danas imamo činjenice da kronično odjedanput u zavodima za zdravstveno osiguranje nedostaju sredsta za liječenje onih bolesnika za koje smo kao odobrili besplatno liječenje, stavili ih na popis, povoljniji kako se zovu, ne znam ni ja sad. I to nam nije problem, i mnoge druge stvari nam nisu problem, ali eto ovo će biti strahovit problem ako ne daj Bože se uspostavi ova Agencija. Moguće i da neće, ako se ne uspostavi jer ključno je pitanje, iskreno, jel' mene stvarno interesuje kad se oduzmu narkotici u vidu tableta, lijekova, šta se s njima danas radi, ko ih, kako, gdje skladišti, kako ih uništava, ako ih uništava, i da ne daj Bože se ne događa da oni ponovo budu u prometu, pa triput vrte u prometu dok se jednom ne unište. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Saveta ministara, kolegice i kolege. Neću puno govoriti, ali ću samo podržati ono što je rekla uvažena kolegica Milica Marković, ali neke, da pokušamo ovdje razjasniti stvari koje su godinama, ne kako smo mi došli u Parlament, nego iz ranijih saziva, pledirao sam uvijek i mislim da je najbolja varijanta bila da bi smo došli do nekog zakona da se u startu vidi šta se predlaže i da se odmah može pretpostaviti da to neće proći, ne zbog ovoga što je uvaženi kolega Belkić, kojeg zaista poštujem kao i sve ostale, govori da mi prenosimo atmosferu iz Parlamenta RS-a ovdje. Ma nemam pojma šta oni tamo rade, čak i ne gledam nekad te sjednice, nego vodim se sa potpuno jasnom inicijativom, idejom, zastupanjem građana, da je ovo jedna od agencija koja ništa neće uraditi. Ali evo, vam jedan primjer. Postoji u Krivičnom zakonu BiH sve kad se izriče neka presuda da se može imovina da oduzme, pa ko će sa njom gazdovati nek to vide, ali evo primjer – mi smo sad imali na Komisiji za spoljnu trgovinu i carine po ideji uvaženog kolege Mešiće ideju, da vidimo šta ćemo sa robom koja se oduzme na graničnim prelazima. I kad vi dobijete takav odgovor od Uprave za indirektno oporezivanje onda ja ne znam šta će mediji sutra objaviti, da li će to biti smješno ili će biti vjerovali ili ne, ili ovo nije tačno, ili ovo je nevjerovatna laž, kaže – oduzeli su u prošloj godini pokvarljive neke robe u vrijednosti 4,5 hiljade maraka. A sutra naslov u svim novinama svaki poslanik ima veću platu, ima 5 hiljada maraka nego što su ovi oduzeli za godinu dana. E pa sad vi dolazite u, ne u koliziju mišljenja, ne u koliziju parlamentarne rasprave, ne u koliziju sa kolegama, nego da se zapitate, a to će iskoristiti ove naše kolege koje također pozdravljam iz Centra civilnih inicijativa, koji sutra imaju ili prekosutra konferenciju, i kaže – Parlament BiH najneučinkovitiji, kako se to već, izvinjavam se na izrazu, evo neefikasniji, imaju u programu da usvoje toliko i toliko zakona, usvojili su 3%, 4%, 5% i to uvaženi moj prijatelj kojeg cijenima, Ivica će to obrazložiti. Mediji jedva dočekati i onda kažu ovi džabe dole uzimali plati, sjedili. A ja vas i sad molim i sve predlagače, nemojte u proceduru stavljati zakone bilo kakav da je za kojeg se u startu zna da neće dobiti podršku. Ne zbog tog što je rekla uvažena kolegica Majkić ili nas pet iz RS-a za ili protiv, nego što ovo nikome neće koristiti. Postoji, kažem, u Krivičnom zakonu, kad se izriče presuda, uz kaznu zatvora da mu se oduzme imovina. E sad ko će 46 gazdovati? Ma nije problem ko će gazdovati imovinom, hoće biti nova agencija od koje neće niko imati koristi, nego hoće li sudskom pravosnažnom presudom biti od onog lopova koji je pokrao svakoga živa gdje je stigao oduzeta ta imovina. Pa moje informacije, uvijek me nešto interesuje, evo ta agencija, koju je pominjala uvažena kolegica Marković, u RS-u do sad je oduzela imovine 20 miliona maraka. A evo vidim u Federaciji da nema još te agencije. Pa ako formiramo sad ovu agenciju novu na nivou BiH hoće li tih 20 miliona, što je već agencija u RS-u uzela, hoće li oni kao nadležni neki iznadinstitucionalni organ iznad te entitetske agencije uzeti tih 20 miliona sebi samo radi toga da bi opravdali svoje postojanje? Uvažene kolege i kolegice, imali smo ovdje rasprave danima o izvještajima revizorskim, pa smo se za neke agencije i sad pitali prvo da ih pobrojimo, niko ne zna ni kako se zovu, ni gdje sjede, ni koliko troše, ni što oni uopšte postoje. Pa nikad nismo našli racionalno opravdanje i dobio sam odgovor od uvaženog predsjedavajućeg Savjeta ministara da su oni sad u proceduri, da to malo reduciraju i da smanje broj tih agencija koje mi samo nagomilavamo radi uhljebljenja nekih stranačkih kadrova. A evo, ja javno kažem šest godina sam u Parlamentu i ne znam, moguće je da je van ne moram ni ja sve znati, da je najmanje kadrova iz SNSD-a našlo uhljebljenje u ovoj zgradi. A kad bi sad brojao o drugim strankama bogami znam neke podatke, pa sam čak i rekao to nije stvar ove agencije, ali jeste stvar naših odnosa, da se ovdje najmanje čuje dobar dan ili zdravo kolega, nego kako je amidža, đesi daidža, babo hoćemo na kafu, tata vrijeme je na ručak, cjele porodice pozapošljavane. Ima li te agencije da rasturi te klanove i taj nepotizam. E ta bi meni agencija bila važnija, pa da sutra se ne pozivamo na 500 hiljada nezaposlenih, što je tačno. I da završim, uvažene kolege, uvaženi prijatelji, kad predlažete neke zakone da li oni dolazili od Savjeta ministara, od nas poslanika, od bilo koga ko ima pravo da predlaže, da odmah u startu vidite koji će zakon dobiti prohodnost i šta je njegov cilj da poboljša bolji život građana BiH. Neće onaj danas koji nema u tanjiru ništa, od koristi ove agencije da li ona imala 400 hiljada maraka u budžetu, da li ona gazdovala imovinom, niko od te oduzete imovine neće uzeti „furgon“ pa reći vozim u izbjegličko naselje ili u kolektivni centar, a nažalost i danas ih imamo, i dajemo tu hranu njima, ako je to hrana ili ako je auto. Pa one nebuloze oko Uprave za indirektno oporezivanje – hiljadu i po auta reciklažu. E to vam je ta agencija. A znate šta rade? Tamo oni što plaćamo 450 hiljada maraka skladišnog prostora, prvo narodnim žargonom rečeno, a ne što ne znam bolji izraz, opušu najbolje dijelova u auta, skinu ono što je nevažno, dođe neka komisija proglasi ovo auto nije za saobraćaj, pa kad to pogotovo utvrde onda oni što su pokrali vrate te dijelove i sad ti vozaju iz tih agencija. Ljudi, bezbroj je ovdje stvari koje su preče za ovaj narod, koje su važnije. Ko brani sudiji na bilo kojem nivou i sudu kad izriče presudu nekome, ko je zaista odgovoran, da mu u nastavku te presude kaže – pošto si kriv što si to, to, radio i krivično djelo napravio, oduzimamo ti imovinu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa naći će se vlasnik te imovine, svi će se grabiti za nju, ali nema takvih presuda, to je problem što se ne oduzima imovina. Zato vas molim još jednom, dajte da u proceduru dolaze zakoni od kojih će imati koristi ovaj narod i da ispunjavamo te evropske uslove koji traže ovi, pa vidim sinuć prijeti onaj File nešto da će on smjenjivati, pa evo ja se sam nudim da mene prvog 47 smijeni, jer mi je više dodijalo ovo da slušam a ništa nam ne pomažu. Pa evo, nek mene prvog smjeni, evo i visoki predstavnik, ko god hoće. I kanite se više ovih agencija. Postavio sam nagradno pitanje u prošlom mandatu da mi samo neko kaže broj koliko ih ima, niko nije znao naravno, pa da mi kaže za pet, koje sam pojedinačno nabrojao, šta je njihov zadatak šta rade. Fin im je zadatak, 100 hiljada maraka potrošili za zakup prostora. Pa dobili ste svi izvještaj na 6. sjednici usvojili smo Zapisnik sa 5. sjednice, na 5. sjednici Zapisnik sa 4. sjednice, na 4. nismo na trećoj imali kvorum, na drugoj nije došao direktor i ta agencija živi, potrošila stotine hiljada maraka. E to su te agencije koje mi gomilamo. Zato nemojte tražiti da se formira ova agencija na nivou BiH. Na nivou RS-a ima, pokazuje neku efikasnost, kad sam čuo 20 miliona maraka da su oni oduzeli, kažem – uh dobro je, svaka čast, krećemo nabolje. Pa nek takva agencija postoji i u Federaciji, pa da vidim njihov rezultat, pa ako oni stignu ovu, pod navodnim znacima, moju iz RS- a, a jeste nije navodni znaci moja je RS, moja je i BiH, ali nemojte samo, evo nešto na nivou BiH i to će dati efikasnost. Pa to će upropastiti i ove entitetske agencije koje nešto rade, jer to ne znači ako dobije nivo i naziv, prefiks BiH, da će biti efikasno, ja mislim da će biti kontraproduktivno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, u ovim diskusijama je naravno izrečen i stav i mnogo toga što je trebalo kazati. Ja sam imao potrebu da dvije stvari kažem, iako su jednim dijelom i one rečene. Znači, mi dolazimo u fazu da ćemo u normativnom dijelo vjerovatno biti jedna od najboljih zemalja na svijetu i da ćemo sve moguće propise donijeti, ali ono u stvarnom životu da smo daleko od tog normativnog dijela i mnogi na to ne obraćaju pažnju, već isključivo i dalje guraju tu priču, dajte da je što više agencija, što više zakona, što više propisa. To što je praksa sasvim drugačija ne obaziru se puno i to je opšte poznata stvar. Ali ono najvažnije zbog čega sam se javio jeste da, da pohvalim Ustavnopravnu komisiju, jer je ona zauzela pravilan stav. Zauzela je pravilan stav, pretpostavljam da je imala u vidu da je sama pozicija pravosuđa u BiH sporna, sama ustavna pozicija nekih pravosudnih institucija je sporna. Evo, da ne otvaram to pitanje ali koliko ja znam da Ustav i Sud BiH jedan ide drumom, jedan šumom i da je to pitanje odavno osporeno, i da podsjetim sve nas da se o tom pitanju vodi strukturalni dijalog, da je to dovelo do toga zato što smo imali mnoga neslaganja. I zato mislim da je Ministarstvo pravde moralo obratiti pažnju na tu činjenicu i ne predlagati nikakve nove propise dok se to pitanje ne riješi. Ovdje je Ministarstvo pravde zanemarilo da se vodi strukturalni dijalog koji dovodi u pitanje neke pravosudne institucije i u najboljem ili najgorem slučaju dovodi u pitanje njihovu ustavno pozicioniranje koga sada nema. Oni djeluju, evo mi tvrdimo neustavno, u najmanjem slučaju djeluju ... I o tome se vodi dijalog, i mislim da je trebalo sačekati da se vidi kako će to biti rješenje pa da onda vidimo da li ima potrebe da gomilamo institucije, agencije i sve ostalo, kako će to pitanje biti regulisano. Značajan niz pitanja u ovoj zemlji Dejtonskim mirovnim sporazumom i kasnijim zakonskim propisima je regulisan tako da se ona vrlo, vrlo efikasno obavljaju na nivou entiteta. I to nije bilo sporno, niti će biti ubuduće sporno, tako da ne treba ni jednog momenta, i nemoguće je postaviti tezu da bilo koja oblast ne može funkcionisati ako nije samo na nivou BiH, nego će postati nemoguće funkcionisanje 48 institucija i da se šalje samo poruka da je život na nivou BiH i da je jedino interesanta BiH, i ono tezu koju ja pokušavam često da na neki način ukažem na nju, da se mnogima vrlo olako omakne poruka, kad govore o entitetima, da je to kao neprijateljska teritorija, kao teritorija druge države, kao da se tu ne odvija život naših građana i u jednom i u drugom entitetu. Al' ponovo kažem, i tim završavam, i jedno upozorenje Ministarstvu pravde kada je u pitanju, mislim da nije korektno da zanemarite činjenicu da se vodi strukturalni dijalog o vrlo važnim pitanjima. RS, a mislim i cijela BiH očekuje puno od tog dijaloga, imamo, iako nas već izdaje strpljenje zato što to predugo traje, ali evo, sačekaćemo da se, i vidjeti kako će to biti završeno, pa tek onda da razgovaramo u skladu sa rezultatima o nekim mogućim, a donositi ovakvu vrstu zakona, predlagati a da imamo, znamo već da imamo suprodstavljene stavove i znamo da već imamo poligon na kome te stavove sada, na neki način, usaglašavamo, mislim da nije, nije korektno i da, da, naravno da je logičan odgovor iz RS-a, bez obzira ko se s kim usaglašavao, da je on sasvim logičan i u skladu sa našim prethodnim stavovima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa, meni je vrlo logična ova konstatacija, odnosno tvrdnja gospodina Kalabića da dok se vodi strukturalni dijalog da ne bi trebalo ulaziti u intervencije i tražiti neka rješenja dok se ne desi taj ishod strukturalnog dijaloga. Al' onda mi nije jasno zašto se pokreću inicijative i u proceduru stavljaju izmjene drugih zakona koji su također predmet strukturalnog dijaloga, kao što je Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Dakle, onda da budemo principijeli pa da sačekamo rezultate strukturalnog dijaloga, pa da vidimo šta ćemo imati.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, iz ovih diskusija može se zaključiti otprilike kakva će biti sudbina ovoga Zakona o upravljanju imovinom privremeno i trajno oduzetom u kaznenom postupku pred Sudom BiH. Ja osobno smatram da nema nikakvih zapreka da na razini BiH se donese zakon, znači ovdje o upravljanju imovinom što ne priječi, znači i sudove bilo koje razine od županija, odnosno kantona, entiteta, Suda BiH, da rade svoj posao sukladno zakonom i da izriču takve kazne gdje se za kriminalna djela oduzima i nezakonito stečena imovina. Znači, ovdje se samo, riječ je, je li, o kako upravljati s tom imovinom. Naša su iskustva do sada očito da i nemamo za to pravih rješenja i mislim da treba, je li, i sjediti po ovom pitanju i iskontaktirati sve razine vlasti, jer svi sudovi 49 donose odluke o izuzimanju određene imovine koja je stečena na nezakoniti način. I sve se to odvija na prostoru općine, kantona, entiteta i td. Prema tome ako postavim u ovom zakonu nekoliko primjera, ali životnih primjera, jer nije problem donijeti nekakav zakon, problem je provedba tog zakona i ovdje što u obrazloženju se kaže ili, evo kolega Beriz Belkić kaže, da bi od ovoga bilo koristi, ja smatram da bi od ovoga bilo gubitaka, a drago bi mi bilo da kolege koje su raspravljale, na način iz RS-a, da ova agencija koja je formirana da nam dokaže tih 20 miliona maraka koje su oni, ne znam ni ja, oni ih nisu izuzeli, sud je donio odluku o izuzimanju, oduzimanju imovine, sud, temeljem tužiteljskog zahtjeva, obrade policije, agencija koje rade, sud je donio takvu presudu. Ali bi neko, eto trebao s tom imovinom kad je donešena presuda upraviti. Na koji način? Najveći dio te imovine, dosadašnja praksa je pokazala, je propalo. Imamo ovdje i u obrazloženje koliko je Uprava za indirektno oporezivanje, ne znam ni ja, izuzela vozila kojima se ne zna porijeklo, prekucani, ukradeni, četiri tisuće i nešto. Ta vozila su na ogromnom skladištu već duži niz godina. Uvjeren sam da ta vozila danas ne koštaju u prosjeku, ne znam, tisuću maraka po vozilu, jer su ona devastirana, očerupana, pokradena upravo od onih koji ih tamo kao naime čuvaju, jer su s njih uzeli one dijelove, pa i neka su, je li, dugo i stoje, jer sam imao priliku to nekoliko puta i vidjeti, auto stoji na skladištu 10 godina i vi ne znate šta ćete s njim. A sud je donio odluku čak, ja sam raspravljao u kantonalnoj vladi u Širokom Brijegu sa sudcima i tužiteljima, kad donesete odluku da se vozilo uništi, vi ste donijeli odluku, donijeli ste presudu – šta dalje slijedi? Evo zato kažem možda bi trebalo u okviru nečega, je li, jer kažem ja zamišljam kad ste vi donijeli odluku da se vozilo uništi da će doći onaj veliki grajf, onaj bager, to vozilo staviti u jednu malu onu balu negdje na otpad, ali sve to košta. Treba izvaditi akumulator, treba otkupiti onu kiselinu, treba skinuti gume, ko će to sve platiti? Evo, znači i sudovi u tom dijelu nemaju nekakve prakse, jer ovdje ne treba samostalno raditi, jer kažem i smatram da ne treba osnivati agenciju na ovaj način kako u obrazloženju piše, kako je predlagatelj ovoga zakona, mislim da ova agencija ne bi napravila ništa jer ovisi o kakvoj robi se radi. Najviše ove robe koja je izuzeta, ona bi propala osim onih nekretnina koje se nalaze, koje se mogu eventualno prodati, a ovo su sve pokretne stvari. Vjerujte da bi samo od toga država imala štete plaćajući i čuvare, ali jednostavno to se mora desiti. Ja sam, evo danas, je li, i ponukan ovim i ovim zakonom koji je danas na našim klupama, ja bih postavio Upravi za indirektno oporezivanje, znači kaže plijenit ćemo imovinu dužnika PDV- a. Eto baš me zanima koliko su oni to zaplijenili i kolika je vrijednost te imovine? Ja to ne vidim. Nego treba u suradnji i sa entitetskim vlastima i sa ovim agencijama i zakonima i sa kantonalnim, je li, i na razini države, ali da postoji posebna agencija mislim da je to još povećavanje administracije. Kao što je rekao ovdje kolega u okviru postojećih institucija BiH, mislim da bi trebao neko, evo na neki način se brinuti o ovakvoj imovini i da tu treba biti jednostavno efikasan. Ja sada ne predlažem ovdje u okviru zakona na koji način, to je najblje čim se izuzme sve prodati pa poslije eventualno, jer ćemo, država će platiti štetu, jer će neko procijeniti u ovom momentu oduzeto vozilo da vrijedi ne znam ni ja ovoliko, nećete završiti sudski spor za pet godina, više to vozilo ne vrijedi onoliko nego ćemo morati, ako se vozilo vrati nadoknaditi, država će morati nadoknaditi štetu. Tu treba biti oprezan. Ovo je materija točno na razini BiH nije uređena. Ja podržavam, znači donošenje zakona ali ovako ovu strukturu osnivanja agencije ne, jer mislim da bi trebali na neki način da unesemo u ovo iskustva već postojećih agencija, ova iz RS-a pa i sa kantona jer imamo dole i na tim razinama te oduzete robe. 50 Mislim da u financijskom pogledu ovdje ne bi donijeli ništa, ovdje je jasno da Sud BiH, na zadnjoj stranici kaže, da je u sudskim presudama donio, znači sudske presude se, nezakonito stečena imovina ukupno vrijednost oduzme u korist 4.385.000. Sad je samo stvar tehnike ko će to oduzeti i gdje je ta imovina i na koji način s njom raspolagati. Nemam ništa protiv da to bude od lokalne zajednice, ne znam ni ja kantona i td., ali ovdje je stvar da sudstvo radi efikasno, da nema, da dođemo u takvu situaciju da nam ne trebaju ovakve agencije, da nećemo imati nelegalno stečene imovine, da neće biti ni kriminala i korupcije, je li, trebali bismo na tu doći razinu. I kažem da je mislim potrebno ovako nešto na razini države, ali naravno u suradnji i sa nižim nivoima vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Prvo ću se kratko osvrnuti, jednim dijelom podržati ovo o čemu je govorio gospodin Jurišić, ali i razjasniti jer se stvara uporno priča da bez ovoga zakona sva oduzeta imovina propada. Postavljamo pitanje šta je bilo do sad sa tom imovinom? Kako su do sad radili sudovi i institucije? I postoje mnoge institucije koje barataju s imovinom koje nemaju veze sa ovim zakonom. Jer ovdje se stvara privid da će kad se oduzme kajmak u Mostaru državni sud upravljati kajmakom. Neće. Bez obzira što će ga onaj inspektor oduzeti u zakonom utvrđenom postupku. I sad se tvrdi propašće kajmak ako Sudu BiH ne dadnemo tamo nekakvu šerpu da, e nije tako. Znači nije tako. Isto tako i Uprava. I ovo što je rekao gospodin Jurišić, oni ne rade svoj posao i sad se traži izgovor. Ne rade, oni imaju sve instrumente i daćemo im još instrumenata da upravljaju sa imovinom koja se oduzme u procesu utvrđivanja od raznih subjekata, bilo da je predmet šverca ili nelegalnih aktivnosti, znači. Ali pošto se ne radi, pa da se nađe izlaz onaj čuveni kad ne znate šta ćete formirajte komisiju, u BiH kad ne znate šta ćete formirajte agenciju. I ona je izgovor. E pa sad ćemo čekat dok se ona formira, pa znate ne možemo oduzimati i slično. To je jedan dio te priče koja uvijek ide uz, zna se šta su najveće bile aktivnosti Suda BiH. Kakva je imovina u priči oko ratnih zločina. I sad tu je problem zato što ne mogu oduzimati imovinu u tim predmetima, a u drugima i ne rade ništa, da se ne lažemo. Šta im je problem? Novac čuvati. Ne postoji depozit, ne postoji kasa pa im sad treba, ne znam ni ja, nešto posebno. I od koga su to oni oduzeli taj novac i u kojoj mjeri? Ali moja replika se prvenstveno odnosila na ono što je rekao gospodin Belkić i ja ću se s njim složiti da je tačno sve što je rekao, ali je zadnji dio diskusije izvukao iz konteksta i nije rekao usaglašeni tekst prijedloga. Znači, razlika, gospodine Belkiću, što taj prijedlog ima većinu u ovom Parlamentu ili bar mi mislimo u ovom momentu da ima većinu. I tu je razlika. I strukturalni dijalog se može svakog momenta prekinuti uz podršku svih kad dođemo do većine. E naš problem je što u ostalim prijedlozima nemamo većine i što dolaze prijedlozi koji nisu usaglašeni, a mi kažemo da to nije uredu. Sve ono što je usaglašeno i sve ono što postoji, za što postoji dogovor u ovom Parlamentu, mi ćemo to uvijek naravno podržati i taj zakon ide sa epitetom usaglašenim i on kao takav dolazi ovdje, i tu je razlika. Mnogi drugi ne idu koji su spremni jer nisu usaglašeni i mi čekamo ishod strukturalnog dijaloga. Ovaj je došao na dnevni red zato što je u međuvremenu došlo 51 do usaglašavanja i evo mi ćemo ovdje, opet kažem ograđujući se jednim dijelom, nadajući se da ima većinu. Oni koji su ga predložili u ovom momentu misle da imamo većinu u ovom Predstavničkom domu.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Moja replika se odnosi na izlaganje kolege Jurišića, zapravo to bi možda više bio netačan navod na to što je rekao da, eto navodno ove entitetske agencije koje bi radile napravila bi se eventualno, stvorila neka nova korupcija, kriminal u njihovom obavljanju ovog posla, a navodno to bi najbolje uradila ova agencija koja bi se formirala na nivou BiH. Pa moram vam reći, kolega Jurišiću, da to nije baš tako bar u slučaju, ja govorim iz pozicije RS-a i agencije koja radi za RS taj posao. I sad ću vam navesti konkretan primjer, mada želim samo da vam to ilustrujem da to nije tako što govorite, ali od tog primjera i od toga što ću vam sad reći za Klub SNSD-a su važniji argumenti što je to prenos nadležnosti i što mi ne možemo podržati da se nešto osniva na nivou BiH što već ima u RS-u i radi efikasno taj posao. Dakle, u Bijeljini se desilo, gdje ja živim baš u mojoj opštini, se desilo prije godinu i po- dvije da je Šećerana koja je bila poznata kao fabrika i u vrijeme bivše Jugoslavije u nekom prethodnom vremenu, da je privatizovana i da je Tužilaštvo utvrdilo da je ta fabrika kupljena opranim novcem. Lice koje je kupilo tu fabriku je naravno pritvoreno i vodi se sudski proces. Agencija za oduzimanje nelegalno stečene imovine je preuzela obavezu nad tom fabrikom i ta fabrika sad stoji i čeka ishod sudskog procesa. Iako postoji veliki broj ljudi koji tu treba da radi, iako se javio novi kupac koji bi eventualno ponovo kupio tu fabriku, to sve stoji. I agencija vrlo odgovorno i kompetentno radi taj posao, i kad bude se okončao sudski proces onda će se vidjeti šta će se sa tom farikom. Ako se utvrdi da on nije kriv normalno da će se čovjeku vratiti ta fabrika. Ali veća je vjerovatnoća da je on kriv i da je opranim novcem kupio. I šta vi sad mislite da kad sud kaže, eh vraća se fabrika, treba da je preuzme lokalna zajednica, država, entitet, već ko, da je uredu da BiH preuzme Fabriku šećera iz Bijeljine. Prvo postavlja se pitanje da li ona ima nadležnost za privredu i privrednu djelatnost u ministarstvu, u resoru, u Vijeću ministara. Nema. Dakle, kako ona, na koji način ona može upravljati tom fabrikom. To je jedna stvar. Druga, evo i da je proda znači da uzme novac za nju, da li je uredu da BiH prodaje fabriku koju su gradili, prije svega žitelji Semberije i Bijeljine. Mislim da je najlogičnije da se to, kad se bude vratilo, da kažem nekoj zajednici, da to preuzme lokalna zajednica, jer od doprinosa i sredstvima ljudi koji tu žive je fabrika i napravljena. Dakle, nemojte da dovodimo, da miješamo kruške i jabuke, nešto što je nespojivo i što nema veze jedno s drugim. Ja znam da je nekima stalo ovdje pod svaku cijenu da se napravi ta agencija, ali ona nema svrhe, nema suštinske opravdanosti i bespotrebno nas ubjeđujete u to da je to opravdano, jer mi znamo da je opravdano ono što funkcioniše već i dokazano efikasno funkcioniše u RS-u. 52
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Evo, ja sam se javio za repliku jer kolegica Milica Marković, evo kao što ona kaže, miješanje krušaka i jabuka. Evo sad tu fabriku, što kaže ona, u Bijeljini data je na upravljanje agenciji. Pa mogla je dati Vlada RS-a ili već ako je to grad Bijeljina ili gradonačelnik ili Gradsko vijeće sada, nekada možda općinsko vijeće, mogla je dati to na upravljanje isto tako nekome iz već postojećih organa da ne mora biti za to posebna garancija. Ja sam vrlo jasan bio. Znači, smatram da ovo treba na razini države, da treba efikasniji način upravljanja, pa što je i zaključak Parlamenta iz 2009. Godine, kao što je kolegica govorila, ovako znači, znači privremeno ili trajno oduzetom imovinom. Neki dan sam imao priliku, eto baš na prostoru RS-a gdje radi ta agencija, gdje su oduzete veće količine cigareta, i te cigarete već godinu dana stoje u podrumu i poneko onako kad naiđe uzme po jednu od onih šteka, to je neka zajednička akcija bila ili je Granične policije. Vrijednost je, ne znam ni ja, tako su rekli, negdje oko 80.000 maraka, to što je tu. I to će propasti. Znači, ja sam govorio o tome da će to propasti, jer sam svjedok bio da već se pomalo odatle uzima. Uzimaju oni koji čuvaju. Neće oni ošteti, ne smiju oni to uzimati, upravo oni koji čuvaju. Šta bih ja napravio da je to oduzeto? Znači oduzeta roba, bez obzira dokaz krivnje, roba da ne propadne, stavio bih je na tržište, zabilježio, deponirao novce, pa onda ako se u nekom sudskom procesu dokaže da je to roba uredu vratiti ljudima pare, jer će roba propast. I tom eventualno kojem se dokaže da nije u krivu ili ako se dokaže da je zakon, znači u pravu, odnosno policijske službe, da je ta roba krijumčarena na ovakav ili onakav način. Znači, hoću reći da će ta roba u konačnici propast, niti će od nje imati koristi država, niti općina, niti kanton, niti entitet, niti bilo ko. Evo, to je bila, znači, moja poruka da kažem da se na efikasniji način upravlja tom imovinom. I rekao sam da u tome moraju sudjelovati svi, i rekao sam da ne vidim potrebu osnivanja agencije i kažem da bih volio dokaz materijalni da ta agencija koja je formirana u RS-u, je li oprihodovala nekakvih sredstava 20 miliona maraka.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, imam potrebe da reagujem. Ja znam, čuo sam da je gospodin Jurišić vrstan stomatolog, ali ovo šabačko poznavanje, kako mi kažemo, kad bih rekao hercegovačko onda bi se vrsni pravnici iz Hercegovine uvrijedili, šabačko tumačenje procedura, kako mi imamo običaj reći, nije prihvatljivo i Vi izbjegavate da ovakvim tumačenjem da kažete jednu drugu stvar. Ne može agencija odlučivati o imovini, sud odlučuje. I Vi ste prešutjeli jednu činjenicu da je problem u pravosuđu i da je problem u neradu sudova propadanje imovine. Agencija radi isključivo po nalogu suda. Ne može ona upravljati s tim i davati to bilo kome i kako hoće zato što imate tu pravne dileme o kojima odlučuje sud i za koje sud odgovara. Ko kaže kako će se završiti spor i šta 53 će biti na kraju, ko će biti obeštećen i ko će biti tužen. I agencija, ako želi da poštuje zakon, ne smije uopšte u to da se petlja niti miješa. Ona mora da postupa po uputama suda, a sud će odlučivati šta je za prodati, šta je za čuvati dugoročno, šta je za, na neki način. I oko toga ne smije uopšte biti dilema. Eh upravo ste dotakli pravu temu, zbog nerada pravosuđa. A i Vi ste ovdje s nama zajedno konstatovali da pravosuđe ne radi dobro na nivou BiH. Hoćete da nas uvučete u dodatnu priču da sada na sve strane oduzmemo tu imovinu i da ona zavisi od neefikasnosti pravosuđa. I tu onda imamo problem. Jer ne bismo smjeli da šaljemo poruku javnosti o funkcionisanju i radu da će to biti neka samostalna institucija koja će sama odlučivati. Ujutro podigne one paprike i kaže mogle bi one danas uvenuti idemo ih prodati do podne. Ne može. Nije to tako i nije to na taj način. Ali mi imamo velike zamjerke na rad pravosuđa. Njegova efikasnost je u isključivoj vezi sa stanjem imovine koja se oduzme. Usljed dugih sporova vjerovatno će imovina propasti, ali sudbina te imovine mora zavisiti od sudbine spora. To je neodvojivo, i samo djelovanje agencije u bilo kom obliku i na nivou entiteta jednog, i ako se formira u drugom, će biti isključivo i direktno vezano sa funkcionisanjem pravosuđa. I ne možemo prebacivati tu neke stvari na, koje su u nadležnosti sudova da neefikasnost pravosuđa može na nelegalan i nezakonit način popraviti bilo koja agencija ili lokalna zajednica. Oko toga se nije igrati.
Zahvaljujem. Nadam se da građani Šapca neće shvatiti uvredljivim ovu sintagmu šabačko tumačenje, jer nije ... sud u kontekstu ovoga. Zaključujem raspravu o točki osam. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Ovaj Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 04.01.2013. godine. Ustavnopravno povjerenstvo je Mišljenje o ustavnopravnoj osnovi i principima dostavilo 25.01.2013. godine. Mišljenje je negativno. Principi Prijedloga zakona nisu podržani. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i dajem stanku od sat vremena i pet minuta, znači u 14,30 nastavljamo s radom. /
Gospodo predsjedavajući, uvaženi zastupnici i zastupnice. Pozdravljam aktivnosti predlagača da predloži ovakav tekst Rezolucije i Klub zastupnika SDA podržava Rezoluciju s tim da, evo kao Klub imamo dvije male izmjene, odnosno dva amandmana koji bi zapravo možda preciznije definisali ovaj tekst Rezolucije. Oba amandmana ste dobili. Znači Amandman I govori o tome da se u alineji 3. doda iza riječi "pozdravljaju napore legitimnih predstavnika vlasti", da se dodaju riječi "Republike Azerbejdžan", a da ostali dio teksta ostane isti. I u alineji 5. iza teksta, odnosno iza riječi "u osudi zločina" da se dodaju riječi "u gradu Hodžala u Jermensko-Azerbejdžanskom Nagorno-Karabahskom sukobu", a ostali dio teksta alineje 5. da ostane isti. Prema tome, evo Klub zastupnika SDA, uz ove male dvije korekcije, podržava donošenje ovakve Rezolucije, jer imamo sluha za ovo što se dešavalo u Jermensko-Azerbejdžanskom sukobu, obzirom da je i BiH prolazila kroz slične stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Meni je drago da će naš Parlament donijeti jednu od rijetkih rezolucija koje se donose u ovakvim parlamentima. I vjerujte kada su mi pročitali, je li, zbog tehničkih problema, tekst ove Rezolucije i naravno dva amandmana koja su uložena, ja posjećam posebno ljude koji su bliži mojim generacijama. Pitanje Jermena je bilo vrlo osjetljivo pitanje decenijama, pa možda i stoljećima. Republika Turska je imala jako velikih problema, vjerujte. Ne znam danas kakvih ima problema još uvijek tamo. Ali kada se radi o Republici Azerbejdžan i Nagornom Karabahu vi se sjećate, kažem oni stariji, kako je došlo do toga i kako su se stvari odvijale. 55 Naravno da ova Rezolucija jedan duboko humani ljudski karakter ima, da mi priznamo neke stvari i da podržimo, što je normalno za jednu državu kao što je BiH. I tu se potpuno slažem sa svima vama koji ćete vjerovatno biti kao i mi za ovu Rezoluciju. Ali ova dva amandmana pomalo neke stvari radikalizuju, vjerujte, evo vrlo dobronamjerno kažem. Možda nije odgovarajući momenat da se mi, neko nas može ocijeniti kao neku vrstu arbitra između dvije struje, a to nije dobro za BiH kao državu. Nije baš lijepo biti arbitar, pa makar sa strane, znate. Ja poštujem predlagače oba amandmana, možda su sasvim dobronamjerno to učinili, ali ja bih, ipak bih ih zamolio da malo razmisle o tome. Rezolucija kao Rezolucija je prihvatljiva, država BiH može da stoji i ovaj Parlament iza te Rezolucije, ona pokazuje samo snagu naše demokratije i našeg pristupa demokratskog u rješavanju, jednostavno tih ljudskih pitanja koje se tamo dešavaju. A za ove amandmane, evo vjerujte ovo je moje duboko subjektivno mišljenje i razmišljanje, nemam ništa protiv da neko glasa za njih, neko protiv njih, ali ja sam htio da vam skrenem malo pažnju na to. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja sam dužna kao jedan od predlagača iz Kluba SNSD-a da se javim i da kažem nekoliko riječi u prilog teksta ove Rezolucije i kao poslanik koji se javio da to predloži. Želim da kažem da, prije svega, da je ovo jedna od malog broja rezolucija koju je usvojio ovaj Parlament, bar u ovih zadnjih 6 godina kako sam ja poslanik ovdje, ali smo uvijek usvajali one rezolucije oko kojih je postojao opšti konsenzus ovdje. Smatram da će ova Rezolucija i predloženi tekst ove Rezolucije biti upravo na tom fonu i da, očekujem bar tako, da ćemo danas u najvećoj mjeri imati zajednički konsenzus i stav da ova Rezolucija, koja je na fonu posvećenosti miru, pravdi, toleranciji i pomirenju, rukovođeni ciljevima i principima Povelje UN-a i sve ostalo što stoji u ovom tekstu, dakle, kao demokratsko društvo da smo svi na tom cilju i svi smo dobronamjerni u ovom domenu koje sam pomenula, da tu ne postoji nikakvih prepreka da ovu Rezoluciju danas i usvojimo. I samo bih još rekla da je u svijetu preko 120 zemalja usvojilo ovakvu ili sličnu Rezoluciju u vezi sa Republikom Azerbejdžanom i da će njima, ako danas mi kao Parlament usvojimo ovaj tekst, dakle značiti ova Rezolucija u mirovnim procesima koje vodi ... grupa OEPS-a. Dakle, sa tog aspekta je za Republiku Azerbejdžan vrlo važno da ova Rezolucija bude usvojena i od strane našeg Parlamenta i BiH. I želim samo na kraju da kažem da je Republika Azerbejdžan, u onom što smo do sada mogli da vidimo i da čujemo, se pokazala kao prijateljska zemlja prema BiH.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, rasprava. Izvolite. 56
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa vidite, sama Rezolucija i ovaj tekst koji je predložen, a jednako tako i amandmani, ne izazivaju zaista nikakva pitanja posebna. Ja moram reći da zaista i ne znam neke detalje koji se možda mogu prepoznati, posebno iz nekih od amandmana, ali hoću da vas podsjetim, dakle ne sporim uopšte Rezoluciju, ni sadržinu, ali pošto je ovo iz domena vanjske politike bilo bi sasvim logično da smo imali ili barem jutros kad smo se usaglasili, i mi smo podržali stavljanje na dnevni red ove Rezolucije, da smo dobili mišljenje resornog Ministarstva vanjskih poslova koje je i resorno za oblast vanjske politike na koju se i ova Rezolucija odnosi. Dakle, ne sporeći uopšte samu Rezoluciju, ja ukoliko ste tražili već mišljenje Ministarstva vanjskih poslova, povlačim svoju intervenciju. Ako ne, mislim da, složit ćete se da bi bilo logično da to pribavimo pa makar do kraja današnjeg zasijedanja i prije izjašnjavanja. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik ...
nije uključen mikrofon
Nisam ga vidio, nisam vidio na ekranu. Ispričavam se. Dakle, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Evo, kolega Živković je dao prednost.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam ustao da kažem da, sada kao zastupnik, dakle moj Klub podržava ovu Rezoluciju sa amandmanima koje smo mi uložili. Želim i kao zastupnik da kažem da podržavam ovu Rezoluciju i ova dva amandmana koja su predložena od strane moga Kluba i da zamolim kolege koji govore o ovim amandmanima da podrže i ove amandmane. Ovi amandmani zapravo konkretiziraju ovu Rezoluciju i daju joj zapravo potpunu jasnoću i smisao. I to je ono što sam želio da kažem, dakle, apeliram i pozivam vas sve da podržimo amandmane i naravno nakon toga Rezoluciju sa amandmanima. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živkovi, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite. 57
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, Vaša ekselencijo, dame i gospodo. Samo nekoliko uvodnih riječi u vezi sa Rezolucijom koju je predložio Klub SNSD-a, a predstavila uvažena kolegica Marković. Da smo u prošloj godini, evo ja sam izvadio, u Parlamentu 4 rezolucije donijeli, tiču se od Rezolucije borbe protiv nasilja nad ženama u porodici, Rezolucija o ubrzanom procesu pristupanja BiH u članstvo EU, Rezolucija o spremnosti BiH za NATO integracije i Prijedlog rezolucije o unapređenju zaštite porodice u BiH. Toliko sam od naše službe mogao da dobijem koliko je rezolucija u ovome Parlamentu usvojeno i pri čemu, kao što vidite to su rezolucije koje se tiču opštih načelnih stvari o ljudskim pravima i integracijama BiH. Malo je ili ih možda nije ni bilo rezolucija koje se ticalo konkretne stvari i koje se ticalo pojedinih stavova ovoga Parlamenta za pojedina pitanja u svijetu. Mislim da se to treba uvažavati kao rezultat da je uopšte jedna rezolucija mogla da dođe ovdje, kako vidim iz vaših diskusija, sa velikom podrškom prema samoj Rezoluciji. Znači, veliki stepen konsenzusa koji smo uspjeli da izgradimo u vezi ovim pitanjem. To je važna stvar. S druge strane, sam naziv Rezolucije je pitanje poštivanja i priznavanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republike Azerbejdžan, a ne rezoluciji o osudi bilo kakvog sukoba. Možda je sam autor ove Rezolucije pogriješio što je stavljao stvar u kojima se pridružuje kolegama evropskim parlamentarcima i ostalim u osudi sukoba, jer to nije bio bit Rezolucije. Možda smo napravili korak više gdje smo htjeli da, kao što se vidi u preambuli, svoj stav izrazimo i prema osudi bilo kakvog zločina. Tako da ovdje možemo da razmatramo da ovaj stav izbacimo, tako da i Amandman od SDA kao drugi, nije ni potreban. Mi iz Kluba SNSD-a ćemo napraviti sastanak i vidjeti da pokušamo da vas ubijedimo da ovaj stav, s obzirom da se ne tiče o samoj biti Rezolucije, izbacimo kao stav, a možda nekada, kolege i kolegice, se dogovorimo u ovome Parlamentu da napravimo neku drugu rezoluciju, ne samo o ovome sukobu nego o bilo i nekim drugim bližim sukobima ovdje kod nas gdje ćemo stići i napraviti taj komprmis i napraviti korak da takve rezolucije ovdje stavimo na dnevni red. Što se tiče prvog amandmana SDA, ja nemam protiv ništa ovog amandmana. On je za nas prihvatljiv, ako je za SDA prihvatljivo da je to i dovoljno u vezi ovoga što sam govorio o drugom amandmanu. Ali pročitajte sami smisao ove rečenice, vidjet ćete da je to tautologija gdje se kaže u samom nazivu o kojoj zemlji se radi, čiju suverenost mi podržavamo i kako smatramo da se treba riješiti to. Ako to zadovoljava SDA nama nije problem da se to doda, ali pročitajte u samoj rečenici vidjet ćete da je suvišno. Mislim da je ovo danas trebao, i mislim da jeste jedan važan počasni čin u kome trebamo zajedno da donesemo nešto oko čega imamo veliku saglasnost. Nemojte da ulazimo u neke druge, da kažem, politikantske priče i da otvaramo neke teme koje nisu niti bila namjera, niti je sam bit ove Rezolucije. Tako da vas pozivam da u tom duhu izađemo do kraja sa ovim. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite. 58
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, poštovani ambasadore Republike Azerbejdžan. Ja ću reći ukratko nekoliko stavova Kluba SDP-a BiH ovdje u Predstavničkom domu. BiH i Azerbejdžan su dvije izrazito prijateljske države. Između BiH i Azerbejdžana nema otvorenih i spornih pitanja. Već smo do sada nekoliko puta naglasili da i mi, a i Azerbejdžanska strana želimo da produbimo tu saradnju. I ja mislim da je to u obostranom interesu da unapređujemo našu saradnju i na političkom i na ekonomskom i na svakom drugom planu. Želim takođe ovdje za govornicom reći da smo mi svjesni svi, bez obzira vjerujem kojoj političkoj partiji pripadali, i da možemo svi zajedno i zahvaliti se Republici Azerbejdžan na dosadašnjoj i političkoj i ekonomskoj pomoći BiH. Ja sam ubijeđen da je cilj ove Rezolucije da i ona na neki način dodatno unaprijedi, dodatno poboljša odnose između BiH i Azerbejdžana. Zbog toga, evo na koncu želim reći da Klub SDP-a BiH podržava tekst Rezolucije, ali podržava i predložene amandmane i glasat ćemo i za amandmane. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega predsjedavajući Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, Vaša ekselencijo ambasadore Republike Azerbejdžan. Dakle, mi danas imamo pred sobom jednu od rijetkih rezolucija, kao što je rečeno maloprije u jednoj raspravi, i imamo prijedlog jednoga Kluba. Ono što smatram da ova Rezolucija afirmira to je afirmira postulate međunarodnog prava. I stoga i samo ime Rezolucija o poštivanju i priznavanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republika Azerbejdžan i eksplicite i implicite u stvari u sebi ne samo da potvrđuje postulate međunarodnog prava već i cjelovitost Republike Azerbejdžan. Ono što smatram ja ovdje, što želim reći, i što sam rekao uvaženom ambasadoru u razgovoru koji sam imao prije ove sjednice, to je da BiH ima svoje određene specifičnosti. I svi mi dobro znamo da se mi ne možemo dogovoriti oko nekih fundamentalnih stvari koji su interes i samih građana i naroda BiH i države BiH i zamolio sam, dakle, da se ne traži, da tako kažem, previše od ovoga Parlamenta jer smatram sama činjenica koja je sadržana i u naslovu implicira suštinu koju mi svi skupa u međunarodnim odnosima trebamo afirmirati. S druge strane usvajati ovu Rezoluciju na način da ona izazove unutarnje podjele u Parlamentu ili u BiH bilo bi sigurno puno gore nego je ne usvojiti. Zato ja smatram da, evo i u ovoj raspravi i kasnije u stanci, koja će biti sigurno dana između završetka programa ovoga Parlamenta, treba učiniti maksimalan napor da dođemo do teksta koji će biti usvojen konsenzusom ili približno tako, ali isto tako koji će biti prihvatljiv za Republiku Azerbejdžan s kojom smo imali prijateljske odnose i za vrijeme naših bivših država. Ne treba zaboraviti da postoji ulica grada Bakua u Sarajevu i da postoji u Bakuu 59 ulica grada Sarajeva, da Azerbejdžan pomagao je i pomaže humanitarne programe, da je Azerbejdžan jedan od najvećih investitora u regiji. Sve su to elementi koji su interes i jedne i druge države da gradimo prijateljske i dobrosusjedske odnose, ali ni u kom slučaju, dakle, naši međunarodni odnosi ne bi smjeli biti na štetu naših unutrašnjih odnosa u BiH. Zato apeliram da dođemo do teksta koji može biti usvojen konsenzusom. Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Ja se zahvaljujem njegovoj ekselenciji ambasadoru Republike Azerbejdžan na prisustvu ovom dijelu sjednice. I mi nastavljamo dalje sa dnevnim redom. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini Na 40. sjednici Doma, održanoj 03.01.2013. godine, odgođeno je izjašnjavanje o ovoj točki za narednu sjednicu. Podsjećam da su kandidati za ravnatelja Agencije rangirani sljedećim redosljedom: Petar Kovačević, Vlado Rogić, Munib Isaković, Muhamed Mujakić i Aljoša Čampara odustao. Kandidati zamjenika ravnatelja rangirani su sljedećim redosljedom: Vlado Rogić, Petar Kovačević, Muhamed Mujakić, Munib Isaković i opet Aljoša Čampara odustao. Dakle, rasprava je zaključena. Kasnije ćemo se izjasniti o imenovanju ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Budući da sam bio inicijator ove tačke dnevnog reda osjećam potrebu da u par rečenica se osvrnem na ovu Informaciju. Prije svega želim se zahvaliti Uredu zastupnika Vijeća ministara na dostavljenoj Informaciji koja je po mome mišljenju jako kvalitetna i koja daje dovoljno informacija o stanju u ovoj oblasti kada je u pitanju BiH, a podaci govore da je protiv BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava u periodu od 2004. godine do danas, dakle, proslijeđeno ukupno 353 aplikacije na očitovanje i zastupanje i od tog broja riješeno je 280 aplikacija. Dakle, trenutno se u radu Ureda zastupnika nalaze 73 aplikacije. To su podaci koje možete vidjeti i u ovoj Informaciji, odnosno u dopuni Informacije Vijeća ministara po novim predmetima. Evidentno je, dakle, da postoji veliki broj predmeta koji se vode protiv BiH. I već sam rekao da ova informacija pruža zbilja značajan uvid u stanje tih predmeta, u njihovu prirodu i td. Neki od ovih predmeta, poput presude Suda za ljudska prava u slučaju Sejdić i Finci protiv BiH imaju veoma značajan utjecaj na BiH. Ova presuda sa kojom se nosimo već duže vrijeme zahtijeva intervenciju u Ustav BiH i zahtijeva značajne promjene u uređenju i načinu funkcioniranja BiH i sa tog aspekta je svakako značajna. Naravno i sa aspekta naše pozicije u odnosu na Vijeće Evrope. Posebno značajno pitanje u ovoj Informaciji je i pitanje nadležnosti nivoa vlasti, odnosno odgovornosti za izvršenje presuda suda. Vidjet ćete u Informaciji da se na državni nivo, dakle na nas ovdje odnosi ukupno 6 presuda od kojih je, opet ponavljam, najznačajnija dakle presuda Sejdić i Finci protiv BiH. Na Federaciji, koliko sam razumio iz Informacije, odnosi se 12 i na RS 12. 61 Ono što je jako bitno u vezi sa ovom Informacijom i što bismo mi, na šta bismo danas trebali skrenuti pažnju na neki način, jesu pitanja, odnosno problemi sa kojima se u radu susreće Ured zastupnika Vijeća ministara. Prije svega to su pitanja koja nas svakodnevno muče kada je u pitanju odnos BiH prema institucijama izvan BiH. To je, dakle, pitanje koordinacije i pitanje konsenzusa među različitim nivoima vlasti što otežava i provedbu presuda Evropskog suda za ljudska prava. Dakle, ono što je jako bitno i čemu trebamo posvetiti dužnu pažnju, ukoliko želimo izgraditi efikasan sistem zaštite i prava građana, ali i interese države, je eliminisanje strukturalnih problema koji zahvaćaju veliki broj građana, što povlači za sobom i obavezu BiH da poduzme generalne mjere koje će otkloniti utvrđene povrede prava u odnosu na sve osobe koje su njome obuhvaćene. Naime, u ovoj Informaciji se tvrdi, dakle, da velika većina, odnosno značajan broj ovih predmeta se odnosi na strukturalne probleme. I ako budemo riješili ta pitanja spriječit ćemo i daljnje procese koji će se otvarati protiv BiH. Kao primjer za ovo navešću presudu suda u predmetu Ćerimović i Murtić protiv BiH, ne znam da li je to tačan naziv, gdje je sud dosudio novčanu naknadu od 3.600 eura pojedinačno za ova dva apelanta. Naravno, to nije puno ali ako se to pomnoži sa 7.000 ljudi čija su prava povrijeđena na sličan način, odnosno na isti način kao i kod ovo dvoje ljudi, onda dobivamo jednu cifru koja je itekako značajna, a treba naglasiti da ove presude imaju i značajan finansijski utjecaj na BiH. Ako sam dobro shvatio Informaciju, oko 7,6 miliona maraka je do sada plaćeno, dakle, po osnovu ovih presuda i 4,5 miliona je u zahtjevima apelacija koje su u toku. Dakle, potrebno je naći pravi način da se implementiraju ove presude i ustrojiti jedan efikasan sistem koji će otkloniti mogućnosti da po jednoj te istoj stvari BiH bude tužena više puta i da praktično dva ili više puta plaćamo za iste greške. Dakle, ja se još jednom zahvaljujem na ovoj Informaciji. Smatram da je ona veoma značajna, da pruža pravu sliku stanja u BiH u ovom smislu. I ja, evo u okviru ove tačke dnevnog reda predložit ću jedan zaključak kojim se – Zadužuje Vijeće ministara da u cilju unapređenja rada zastupnika Vijeća ministara pred Evropskim sudom za ljudska prava i Ureda zastupnika Vijeća minsitara BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava, izvrši detaljnu analizu i predloži mjere za unapređenje rada zastupnika u smislu kadrovskog i materijalnog jačanja Ureda, boljeg i jasnijeg definiranja odnosa zastupnika i nosioca aktivnosti na povedbi presuda suda, te izrade programa i edukacije službenika na svim nivoima koji se bave aktivnostima u vezi sa implementacijom presuda suda. Naime, u Informaciji vi ste mogli vidjeti i određene primjedbe na odnos na relaciji zastupnik – institucije koje su nadležne za provedbu ovih presuda i praktično se to svodi na subjektivni nivo. Oni službenici koji su više posvećeni svome poslu i koji žele dati svoj doprinos oni taj posao rade dobro. Oni drugi koji su manje posvećeni oni, dakle, ne daju svoj puni doprinos i to otežava i poziciju zastupnika, a samim time i poziciju BiH. Ja vam se zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. 62 Prelazimo na 14. točku, Ad. 14. Informacija o Nacrtu nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH Vijeće ministara BiH je 12.09.2012. godine dostavilo navedenu Informaciju. Kolegij Doma je 09.10.2012. godine Informaciju proslijedio Ustavnopravnom povjerenstvu radi davanja mišljenja. Ustavnopravno povjerenstvo je 06.11.2012. godine dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je Informaciju primilo k znanju i predložilo Domu da je primi k znanju, te da donese zaključak o utvrđivanju pravne osnove i potrebe za donošenje nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH. I Ustavnopravno povjerenstvo Doma je predložilo isto, te Informacija s Mišljenjem ustavnopravnih povjerenstava je razmatrana na sjednici Zajedničkog kolegija održanoj 22.01.2013. godine. Zajednički kolegij je odlučio da se Informacija s Mišljenjem povjerenstava uputi domovima na razmatranje. Otvaram raspravu. Nema, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko, gospodine predsjedavajući, izvinjavam se što sam kasnio sa javljanjem. Dakle, paralelno sa ovim u okviru, koliko sam ja shvatio, IPA fondova, u okviru projekta Evropske komisije, ovdje u Parlamentu se vode aktivnosti na, kako bih ja kazao, kada je legislativa u pitanju, kada su tehnički aspekti legislative u pitanju. To je jedan jako skup projekat. I u okviru tog projekta bit će potrebno riješiti i pitanje ovih jedinstvenih pravila. Ovo je nešto drugo, ovo je nešto što dolazi od koordinatora za upravu preko Vijeća ministara u Parlamentarnu skupštinu BiH. I ono što je mene navelo na zaključak da je potrebno predložiti ovako nešto, a to je podržala i komisija, je činjenica da mi u BiH na raznim nivoima imamo vlasti, različite škole, pisanja, izrade zakona i odnosa prema legislativi. Ovaj projekat bi zapravo pomogao da svaki nivo u okviru svoje nadležnosti, dakle ne dirajući ... nadležnosti, zapravo na, rekao bih, jedan identičan način ili sličan način uredi ovu problematiku i to je cilj tog projekta. To je cilj i ovog projekta koji ide preko Evropske komisije koji je ovdje u Parlamentu i, evo vi možete kao Kolegij, a posebno sekretarijat može o tome nešto više govoriti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam dobio ovaj Prijedlog i pažljivo ga pročitao i nakon uvida u ovu dokumentaciju, koja se odnosi u ovom Prijedlogu za izradu nomotehničkih pravila, smatram da Predstavnički dom treba 63 da odbije ovaj prijedlog zaključka Savjeta ministara. Naime u BiH se već više godina primjenjuju jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa u institucijama vlasti BiH. Takođe ta pravila prisutna su i kod institucija vlasti, odnosno u RS-u. Jedino ko nema nema Federacija BiH jedinstvena pravila. Mi smo dobili previše novca, i ovo je jedan od tipičnih primjera neracionalnog trošenja novca kad su u pitanju i donacije ili sredstva EU. 750.000 KM je za ovaj projekt dato. Predstavnički dom se dovodi pred svršen čin da ovo usvoji i da jedan na brzinu prepisani projekat, koji je kopija prethodno onog samo pod nekim drugim nazivom, sada treba da verifikuje ovaj Predstavnički dom. Smatram da je ovo nepotrebno, da mi svake godine faktički imamo izvještaj o implementaciji ovih jedinstvenih pravila u izradi pravnih propisa u institucijama vlasti BiH i da je moguće praviti određene izmjene ili dopune ili prijedloge za korekciju kako bi ona bolje funkcionisala. Ne smijemo zbog, ja ne mogu da shvatim, Kancelarija koordinatora za reformu javne uprave da li je ovo glavni zadatak ove Kancelarije? U kojoj je uopšte svrhi, koja je svrha ovakvog jednog projekta? Da li da nekoliko članova u tom projektu dobije po 50.000 KM, da nekoliko predstavnika različitih nivoa vlasti ode na neko od studijskih putovanja i da kaže da smo završili sve? Da li da se odreknemo mukotrpnog puta u poštovanje ovih jedinstvenih pravila u institucijama vlasti ili da dovodimo opet zabunu u pravni sistem BiH, izabrali nekog novog dokumenta koji bi eventualno odstupio ovog? Ako ga prepisujemo kopirajmo ga za nekoliko stotina maraka, dostavimo institucijama i obavežimo ih da ga provodimo. Ako pravimo novi, zbog čega, šta se negativno pokazalo u prethodnom? U tom smislu Klub SNSD-a će glasati protiv ovakvog prijedloga zaključka jer je taj zaključak Savjeta ministara da se, dakle, Parlamentarna skupština utvrdi pravni osnov za donošenje nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa, a ima ih već, a ima ih u institucijama BiH, odnosno da donese zaključak o potrebi izrade nomotehničkih pravila za izradu zakona i drugih propisa u institucijama BiH. Ne treba nam ni jedno ni drugo, imamo mnogo prečih poslova koje treba raditi, neka onaj ko je ušao u ovaj projekat snosi odgovornost u smislu pravdanja takvog neracionalnog trošenja novca u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda, Ad. 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za usuglašavanje Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova) Ova je Odluka usvojena u različitom tekstu Zastupničkog doma i Doma naroda. S obzirom da Poslovnikom nije reguliran način usuglašavanja teksta, podzakonsih akata koje donose domovi, potrebno je da, sukladno članku 165. Poslovnika, usvojimo zaključak da bismo mogli pristupiti usuglašavanju. Prijedlog Proširenog kolegija je da iz Zastupničkog doma se imenuju Nermina Ćemalović, Dragan Vrankić i Saša Bursać. 64 Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture BiH (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova)
Nema iz Federacije.
Samo malo, samo malo, ne ali ovo je drugo, ovo je drugi krug, prema tome usvojili smo, dakle, u drugom krugu u prvom čitanju. Dakle, imamo sad zaključke. Imamo prijedlog zaključka zastupnika Milorada Živkovića sa prošle sjednice Doma. Treba li ga čitati? ____________(?) Treba. Koji glasi: - U skladu s člankom 114. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH zadužuje se Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije da organizira Javnu raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Pripremite se za glasovanje o ovom zaključku. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 30 glasova za, 1 protiv, 6 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili zaključak zastupnika Milorada Živkovića. Sada glasujemo o prijedlogu zaključka iz Mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva, koji glasi: - Odlaže se razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u drugom čitanju dok ne stigne mišljenje Evropske komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 68
Tražim da se ponovi glasanje, izražavam sumnju. 69
Pripremite se za ponovljeno glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, dakle, da sad u ovom drugom krugu nema opće većine.
Nije prošao amandman.
Nije bilo protiv, dakle prošao je amandman.
nije uključen mikrofon
Izvolite kolega Džaferović, poslovnička vjerojatno.
Gospodine predsjedavajući, dakle u oba čitanja, evo tu su sekretari neka oni, sekretar neka on kaže, u oba čitanja i u prvom, zapravo i u prvom, u oba kruga, i u prvom i drugom krugu mora postojati većina, opća većina. Ukoliko nje nema u bilo kom krugu sve dalje je izlišno, ukoliko ona postoji u drugom krugu onda se gleda ima li 2/3 protiv ili nema. Molim vas, amandman nije prošao. Prema tome jasna je stvar. [[zajednička diskusija]]
Pripremite se za glasovanje. ____________(?) O čemu glasamo? Ponovo izražava sumnju. [[zajednička diskusija]]
Poslovnička intervencija.
Izvolite, izvolite, kolega Mehmedović.
Ja se izvinjavam što evo u vrijeme glasanja, ali mislim da je Azerbejdžan kao država prijateljski nastrojena prema BiH i čitavom regionu i da i investiraju, a naročito imaju planove da investiraju u ...
Kakva je to poslovnička intervencija? 71
Zbog toga predlažem da se ne izjašnjavamo o Rezoluciji, nego da damo nadležnoj komisiji priliku da eventualno usaglasi tekst, da pokuša.
Koja je poslovnička?
Nemam zaključak
Poslovnik mjenja ovaj Dom, prema tome i donosi zaključke koji su eventualno suprotni Poslovniku.
Dakle, ovaj prijedlog nije dostavljen u skladu sa Poslovnikom. Prema tome nakon što smo glasovali i konstatiram odbijeni je u drugom krugu glasovanja Amandman II Kluba zastupnika SDA. Glasujemo o Rezoluciji u njezinom originalnom obliku. Pripremite se za glasovanje. Glasujte, sada. Glasujemo o Rezoluciji u njezinom originalnom obliku kako je predložena, je li tako. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 25 glasova za, 6 protiv, 6 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Rezoluciju o poštivanju i priznavanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta Republike Azerbejdžan čiji su predlagatelji zastupnici Kluba SNSD-a. Pelazimo na točku 11. – Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini. Imamo dva prijedloga ovdje i s obzirom da nema, dakle, dovoljne razine usuglašenosti oko ovih prijedloga, predlažem da se i o ovoj točki glasujemo da se odgodi izjašnjavanje. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima, ima. 72 [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Izražava kolega Živković sumnju u rezultate glasovanja. Dakle, glasujemo ponovno o Informaciji o Nacrtu nomotehničkih pravila kako sam pročitao maloprije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 17 glasova za, 21 protiv, dakle nemamo ni entitetske većine, ni opće većine, dakle odbili smo ovu Informaciju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da li tražite ili? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]