Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a i ja mislimo da kad bismo htjeli odgovoriti s pravom mjerom, mi koji smo u vladajućoj koaliciji onima koji kažu izbori sada, mi bismo zapravo trebali reći evo izvolite izbore. Ako baš toliko hoćete izbore, ako baš u ovom trenutku i u ovim okolnostima želite imati izbore u zemlji pa izvolite izbore, dat ćemo vam izbore pa da vidimo što ćete napravit, pa da vidimo kakvu ćete Vladu sastavit, pa da vidimo kakve ćete politike vodit i s kim ćete i na koji način formirati Vladu. Tek toliko o tome. Ali razumijem vaše zahtjeve, ako na ovoj situaciji želite bildati mišiće i dokazivati da ste snažni, da možete voditi Vladu to je u redu. Ali svi znamo da niste i svi znamo da stranke kao političke institucije slabe iz dana u dan. Nečije malo jačaju, nečije malo slabe, ali ukupno slabe. Kao što ukupne institucije u državi slabe koja je završena država, već gotovo 30 godina. To samo neki entuzijasti i avanturisti misle da državu mogu tek tako urediti i složit. I oni to mogu. I njima je to dopušteno, bilo zbog mladosti ili bilo zbog neznanja. Ali Kreši Beljaku, Davoru Bernardiću, Branku Bačiću, Miloradu Pupovcu to nije dopušteno. Obmanjivati narod na takav način nakon 30 godina, to nije dopušteno. Sad da kažem ono zbog čega sam se javio u ime kluba. Mi smo naučili u vladajućoj koaliciji, a pretpostavljam da i ljudi iz opozicije, kako stvari mogu završiti kad netko ne razumije razliku između korporacije i Vlade? Između upravljanja privatnom tvrtkom i upravljanja javnim poduzećem i javnim interesom? Pretpostavljam da su i neki drugi kolege koji danas govore drugačije nego što su govorili prije nekolko godina, prije svega mislim na poštovane kolege iz MOST-a, naučili da se u politici ne djeluje kao zavjereničko-pravedničko društvo jer tu onda nema bitne razlike između onih koji djeluju kao korporacija uvjereni da je njihov interes svet i da pokriva sve i onih koji svoje političke ciljeve razumiju kao pravedničko zavjereničko društvo pa mogu sudjelovati na isti način u formiranju grupe BORG kao što to je činio netko tko više nije član Vlade. A da se to ne bi događalo nama je potrebno i kao član vladajuće koalicije SDSS smatra da je neophodno da se stvori zakonodavni okvir i pojača institucionalni kapacitete države da se takve stvari ne događaju. Da se znamo koji je okvir za lobiranje, koji je okvir za sukob interesa, da nam se ne dogodi to kao što nam se dogodilo da opći Porezni zakon rade ljudi koji su konzultanti, a da socijalni partneri u tome ne mogu sudjelovati i kad im se pridruži da se sastanci više ne održavaju. Čije interese ti konzultanti zastupaju ili su zastupali? Koliko je sastanaka održano? Tko je sve sudjelovao na tim sastancima? Ima li zapisnika? Nema. Ono što iz mailova trebamo naučiti jeste da promijenimo praksu. A to je da svugdje gdje ide državni dužnosnik, svugdje gdje se formiraju radne grupe mora ostati trag, mora biti zabilježeno, a to se može i riješiti zakonom i zbog toga ćemo mi, poučeni ovom pričom, pokrenuti inicijativu za donošenje Zakona o lobiranju i o negativnim posljedicama istoga postupka. Da, mi moramo formirati, pozivati konzultante jer imamo slabu državu. Ostalo mi je malo vremena pa ću odgovoriti na ono pitanje i to trebamo promijenit. Oni koji danas govore o stanju ljudskih prava i govoru mržnje trebaju zahvaliti, između ostaloga, i klubu SDSS-a i Srpskom narodnom vijeću što vodi evidenciju o tome pa međunarodna organizacija i pučki pravobranitelji znaju šta se o tome događa i neka nam ovdje ne drže lekcije o tome [[Upadica predsjednik: Hvala, hvala vam.]] A oni koji ne znaju razliku između Ravne gore i Petrove gore, ja samo mogu reći to su ustaše. Mi koji znamo što je Petrova gora, mi smo partizani.
Sada je na redu slobodni govor i prva na redu je poštovana kolegica Dragana Jeckov u ime kluba SDSS-a. Izvolite.
Kolege koje žele napustiti dvoranu nek' napuste, a tko želi ostati da si sjednu na svoje mjesto kako bi kolegica Jeckov mogla u ime Kluba zastupnika SDSS-a reći svoje. Izvolite kolegice Jeckov.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo, kolege zastupnice i zastupnici. U ovom kratkom izlaganju izreći ću nekoliko činjenica o kojima je važno progovoriti. Naime, kuća i štala srpskih povratnika u selu Zalužnica kod Otočca u Hrvatskoj zapaljen je. Novinski članak od 22. 5. 2018. Maturanti vikali „Za dom spremni“ i pisali ustaške grafite 22. 5. 2018. Grafit u Đakovu sa sramotnom porukom prema srpskoj djeci uz nacrtan fašistički znak 23. 5. 2018. Samo u sva dana 3 naslova koja treba da zabrinu i opomenu ali i izazovu reakciju normalnih običnih ljudi i institucija u kojima valjda rade normalni i obični ljudi. SNV je u svom godišnjem biltenu ukazao na 393 događaja u 2017. g. koji uključuju etničku netrpeljivost, reviziju i negiranje historijskih događaja te uvrede, prijetnje, fizičke napade i govore mržnje koji se odnose isključivo protiv Srba u Hrvatskoj. U 2018. zabilježeno je 11 fizičkih napada na pripadnike srpske zajednice u Hrvatskoj ili srpske državljane. 17 devastacija antifašističkih spomenika, 30 oštećenja objekata u vlasništvu Srba uglavnom srpskih pravoslavnih crkava te najmanje 107 uvreda i prijetnji upućenih na račun Srba. Osim jasno izraženih poruka kojima se Srbima želi poručiti da oni kao ni njihova kultura, jezik i pismo, a posebno političko djelovanje nisu dobrodošli u Hrvatskoj, još je opasnija činjenica da se takve pojave u našem društvu gotovo prešutno prihvaćaju. Odnosno izostaju reakcije onih koji treba da djeluju preventivno ali i onih koji treba da djeluju represivno. Upravo tada na testu padaju potpisane međunarodne konvencije Ustavom zagarantirana prava i Ustavni zakon o pravim nacionalnih manjina. Ovako poražavajuće činjenice koje su zaista stvarni događaju koliko god da su nekima upitne, pomno se bilježe i postaju dio neslavne statistike i neslavnog stanja u kojem se kao društvo nalazimo. I nakon toga, nakon iznošenja ovakvih činjenica, kao uobičajena praksa, javlja se preispitivanje validnosti istih, njihovo banaliziranje osporavanje ovakvih događaja. Ipak, ostaje jasna poruka i gorak u ustima svima koji su po bilokojem osnovu u manjini ili su jednostavno normalni, obični ljudi. Vrlo često se pripadnicima srpske zajednice koji o ovakvim događajima govore spočitava neobjektivnost sklonost ka preuveličavanju događaja i slično, ali šta ćemo sa izvještajem Europske komisije protiv rasizma i netolerancije koji pohvaljuje napredak koji je Hrvatska postigla ali upozorava na niz problema među kojima su i eskaliranje rasističkog govora prema manjinama, Srbima, LGBT manjinama i Romima? Šta ćemo sa činjenicom da su glavne mete Srbi i LGBT osobe i Romi o kojima se u lokalnim medijima i na internetu uobičajeno rasistički i ksenofobno koriste izrazi koji su upereni protiv njih? Šta ćemo sa činjenicom koja je neumoljiva da sve više jača nacionalizam posebno među mladima? I na kraju izvještaja Europske komisije protiv rasizma i netolerancije rečenica, odgovor vlasti ne može se smatrati u potpunosti odgovarajućim jer se često incidente ne kažnjava kazneno nego prekršajno a vlasti rijetko javno osuđuju govor mržnje. Pošto su izvještaji iz godine u godinu sve dramatičniji, drastičniji a za neke od nas i bolniji, očigledno da društvo kao društvo nismo shvatili da se nismo sami u stanju izboriti za mirniju tolerantniju svakodnevicu. Onda barem poslušajmo one u čijem smo društvu tako žarko željeli biti, poslušajmo preporuke uljuđene Europe i provedimo ih inače ćemo i dalje biti nijemi svjedoci koji će čitati zapanjujuće naslove, gledati u poruke na zidovi naših gradova poput onih „Smrt svemu s čime se ne slažem“ i gledati crteže drveća koji nisu drveće nego prikaz užasa koji nam se svima prijeteći cereka u lice. Hvala.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Beljak, izvolite.
Hvala lijepo. Smatram da je povrijeđen Poslovnik članak 238. Gospođa Jeckov je lijepo i dobro govorila, sve ja to potpisujem, jedino je pogriješila u tome što govori o ne postupanju vlasti. Ona je vlast, ona je vladajuća većina i maloprije je ona digla ruku za nove ministre. Dakle, ona je vlast i malo licemjerno zvuči njen govor u trenutku kad iako ja potpisujem sve ovo je govorila, kada su oni odnosno klub manjina i posebno SDSS, dio vladajuće većine. Žao mi je ali to je jednostavno tako.
Oprostite, ali to što se vi sad govorili nema apsolutno nikakve veze sa točkom koju ste naveli niti sa povredom Poslovnika.
Ja se ispričavam, gospodin Bulj mi je rekao da se može tako.
To što vam je rekao ne znam, ali dobivate opomenu zbog toga, što ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika.
I idemo na zadnju raspravu. Poštovani kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Javljam se u ime Kluba zastupnika SDSS-a povodom nesvakidašnjeg i opasnog istupa bivšeg novinara Igora Vukića na javnom servisu HRT-a u emisiji Dobro jutro ili Dobar dan u kojoj je negirao zločin genocida i zločin holokausta i činjenicu da je Jasenovac bio logor smrti u razdoblju 1941-1945. negirajući čak i minimalne podatke koji su skupljeni poimeničnih broja žrtava nešto više do 80 tisuća i negirajući činjenicu da je tamo bilo ubijeno ili umoreno u okolnostima koje su za djecu bile pogubne 20 tisuća ili više od 20 tisuća djece. Hrvatski zakoni su u tom pogledu jasni. Članak 325., glava Javno poticanje na nasilje i mržnju Kaznenog zakona kaže slijedeće: Tko poriče i znatno umanjuje kazneno djelo genocida, zločina, agresije, zločina protiv čovječnosti ili ratnog zločina usmjerenog prema skupini ljudi ili pripadniku skupine zbog njihove rasne, vjerske, nacionalne ili etničke pripadnosti, podrijetla ili boje kože na način koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] potaknuti nasilje ili mržnju protiv takve skupine ili pripadnika te skupine biti će kažnjen kaznom do tri godine zatvora. Što čini javni servis HRT? On se ograđuje, čak ni ne osuđuje, nego se ograđuje od istupa i od činjenice da HRT kao javni servis daje prostor nekome tko je osvjedočeni poricatelj, negator zločina genocida, holokausta prema Romima, Židovima, prema Srbima i ratnog zločina prema Hrvatima koji su bili nepodobni za tadašnji ustaški režim. I što da mi kao Sabor činimo u takvom slučaju? Što da radimo u slučajevima kada sve više maha uzimaju ove vrste teza i ove vrste stajališta i nastoje potisnuti istine koje su utvrđene, činjenice koje su međunarodno spoznate od strane onih, da, neki ovdje mašu glavom da nisu, to su sve izmislili Srbi, oni u holokaustu u muzeju u Washingtonu ili ... [[Govornik se ne razumije.]] u Izraelu. A da netko kojim slučajem dotakne brojke iz ovoga rata, iskopali biste mu oči. S pravom ste osjetljivi na to bez obzira na to kako je bilo … [[Govornik se ne razumije.]] jer su zločini počinjeni i često nedužni ljudi stradali, zarobljenici, civili i drugi. A ovdje, to vam je brat. Njemu ste najsličniji i po tome kako govorite i po tome šta govorite. Meni niste ni vi, ni on, i pogotovo, to se ne javljajte na ovu temu. Imajte dostojanstva saslušati kada se govori o ovoj temi.
Molim vas, kolegice i kolege, da ne dobacujmo, pustimo govornika.
Imajte dostojanstvo saslušati kada se govori o ovoj o ovoj temi, a ko ne zbog onih koji su ubijeni, onda zbog budućnosti ove nacije, ali vi toga dostojanstva i tog moralnog minimuma nemate. … [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Culej, kolega Culej … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Culej, ja vas molim ostavite govornika da govori, svatko ovdje može govoriti ono što smatra da treba reći. I vi imate pravo govoriti, vama nitko ne oduzima riječ, tako i kolega Pupovac ima pravo govoriti. Ja vas molim da se kontrolirate, izvolite.
Dakle. … [[Upadica se ne čuje.]] Izrazito je zabrinjavajuće, koliko nadležne institucije, koje su dužne za provođenje zakona, ne provode zakon, kao što je slučaj poput ovoga. Još je više zabrinjavajuće, ukoliko su neke institucije, bile uopćene u to tko će gostovati u toj emisiji, a nisu institucije unutar HRT-a.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, molim vas, da dopustimo svakom od govornika, da iznese svoje stajali šte u 5 min koje je predviđeno našim Poslovnikom. Slagali se s nekim ili ne slagali, demokratsko je pravo da svakoga da iznosi svoje stavove, postoje mehanizmi, postoje instituti, kojima možemo unutar Sabora reći ono što mislimo, ali vas molim da ne prekidamo druge, da ne izbacujemo iz klupa i da ne narušavamo demokratsko ozračje i karakter kakav imamo ovdje u Hrvatskom saboru.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Započeti ćemo sa današnjim radom i po običaju prvo će biti iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika GLAS-a, pardon, u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani zastupnik Boris Milošević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prvo želim čestitati reprezentaciji na rezultatu i uspjehu. Kako nogometno putovanje u Rusiju još traje, uspjeh može biti još i veći. Drugo, posjetio bi danas, da je dan, kada se sjećamo Srbina iz Hrvatske, velikog čovjeka i znanstvenika, građanina svijeta, danas je 10.7. nacionalni dan Nikole Tesle, dan, znanosti i tehnologije i inovacije. Iako bi htio par riječi reći Nikoli Tesli, koji je rođen na današnji dan prije 162 g. u našem odnosu prema njemu, njegovoj ostavštini ili o dostupnosti el. energije u Hrvatskoj, u zaseocima, koji čekaju da ih obasja svjetlo elektorfikacije koja je konačno počela, nisam izabrao da danas govorim o tome, o toj temi. Nisam tražio da govorim o Tesli, već o poljoprivrednom zemljištu, o tom, važnom i vrijednom prirodnom resursu, čije raspolaganje regulira novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, čiju zapravo primjenu u praksi ovih dana i očekujem. Početkom godine, ministar poljoprivrede je najavio zakon da je riječ o povijesnom zakonu, koji po prvi put sve poljoprivredno zemljište daje obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima te mali mikro poduzećima koje se bave poljoprivredom. Sada čekamo da vidimo tu primjenu u praksi, pogotovo čekaju poljoprivrednici u Trpinji, gdje sam bio ovaj vikend, slušajući njihove probleme, čekamo mi zastupnici ovdje u Hrvatskom saboru, da vidimo kako se zapravo ta najava ostvaruje. Ali, neću sada govoriti o situaciji u Trpinji, već o poljoprivrednom zemljištu i situaciju na Krbavskom polju, na području općine Udbina. Riječ je o problemima uzurpacije privatnog poljoprivrednog zemljišta i uzimanja poticaja tuđe poljoprivredo zemljište, riječ je o nekontroliranom držanju stoke, o strašivanju, pa i fizičkim napadima na stanovnike sela pod Lapača, Sraškovog sela, Krbave, Tolića, Mekinjara i Šalamunića. Te radnje čini pojedinci vlasnici stoke, čiji konji, krave i ovce uništavaju tuđe vrtove, tuđe usjeve, ograde, narušavaju međe. Radi se o pojedincima, koji ne poštuju ni tuđu imovinu ni propise. Ne poštuju zakon ni običaje sela. Ne poštuju vlasništvo, ne poštuju posjed. Oni poznaju i poštuju samo zakon sile i zakon jače. I sada ono što je izboreno silom, nastoji legalizirati i na to ubirati poticaj, bez pedlja svoje zemlje, bez pedlja tuđe privatne zemlje sa legalnim ugovorom o zakupu, s nešto malo državne zemlje s valjanim ugovorima, a s puno više površina državne zemlje bez ikakvog ugovora. Upisom privatnog poljoprivrednog zemljišta u registar, u arkod temeljem kojeg se isplaćuju poticaju na privatno zemljište, ponajviše Srba koji žive u općini Udbina ili onih Srba koji su po cijelom svijetu, ali i njihovih susjeda Hrvata, jer i oni žele ostvariti materijalnu korist, da ti ljudi, vlasnici zemljišta nemaju nikakvu korist. Općina Udbina je reagirala, njihov načelnik i zamjenik načelnika su se obratili svim institucijama, obavijestili su i županiju i ministarstvo i nadležnu agenciju, obavijestili su nas zastupnike. Na nama je zastupnicima da reagiramo i da se zapitamo u čijem je to interesu, kome je to u interesu? Ja tražim prekid takve praske, tražim da se prekine upis u arkod bez pravnog temelja, a da se izvrši ispis, sve zemlje, svih čestica, koji nemaju pravni temelj, koji nemaju upisnika, koji nemaju vlasničke papire, koji nemaju dakle, posjedovane papire iz katastra koji nemaju ugovore o zakupu bilo s državom, bilo sa fizičkim osobama, jer je riječ o tisućama čestica, o tisućama hektara. Nismo divlji zapad i ne postoji vlasnici zemljišta, svaka čestica u RH ima svog vlasnika. Hvala.
Hvala. A sad ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime kluba pa će prva u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. U ime Kluba zastupnika SDSS-a smatram potrebnim upoznati javnost i upozoriti nadležne na probleme koji se pojavljuju, već se dakle pojavljuju u provođenju novog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Još mi odzvanjaju riječi ministra poljoprivrede kada je o novom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu govorio kao o zakonu koji će na prvo mjesto staviti OPG-ove i mlad poljoprivrednike. Ipak, da, postoje oni koji su majstori vješto zaobići zakon ili pronaći tupu u njemu te zaobići poljoprivredne proizvođače, dokazalo je općinsko vijeće Općine Trpinja na čiji se teritorij prostire oko 3700 ha državnog poljoprivrednog zemljišta za koje inače vlada veliki interes. Gotovo mjesec dana izvan roka ovo općinsko vijeće donosi program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem ali probijanje roka, zakonskog roka nije jedina nelogičnost ovog programa. Upravo u njemu se umjesto ranije dogovorenih odnosno ranije usuglašenih sa lokalnim poljoprivrednim proizvođačima, 20 ha maksimalne površine koju pojedini subjekt može dobiti u zakup, naprasno i iznenada prihvaća prijedlog vukovarskog Vupika da se zakup poveća ni manje ni više nego na 2000 ha i na taj način naravno stvore pretpostavke da svih 2000 ha pripadne Vupiku a da OPG-ovi, njih 70-ak u sistemu PDV-a i još 30-ak poljoprivrednih proizvođača ne dobiju ništa. Ovakvoj odluci usprotivili su se vijećnici SDSS-a i lokalni poljoprivredni proizvođači a pozitivno su se izjasnili vijećnici općinskog vijeća, istovremeno zaposlenici Vupika koji je smatraju da su u sukobu interesa prilikom odlučivanja o prigovoru u kojoj su zaposleni. Da bi slika bila jasnija, potrebno je istaći da Vupik privremeno a na 50 g. se obrađuje 1100 ha i ukoliko dobili još 2000 ha, to bilo preko 90% ukupnog poljoprivrednog zemljišta koje je u vlasništvu države. Sada imamo situaciju da usprkos osnovnoj intenciji ovog zakona provođenjem ove odluke, OPG-ovi na području općine Trpinja na osnovu ovakvog programa raspolaganja ostaju bez mogućnosti da dobiju zemlju. Ističem da je neophodno doći do fer i poštenog dogovora odnosno zakonitog rješenja koje će osigurati nastavak Vupikove poljoprivredne proizvodnje ali i poljoprivrednim proizvođačima osigurati priliku da dobiju zemlju koju će obrađivati. Meni je jako teško ovako govoriti.
Da, ja molim da se malo utišamo pa da kolegica može u miru govoriti.
Upravo takav dogovor treba bi biti okvir za raspisivanje konkursa a nikako okvir opterećen prijetnjama, ucjenama, demonstracijama sile velikih nad malim. U narodu se često prilikom svađe oko zemljišta zna čuti izraz … [[Govornik se ne razumije.]] puna usta ali dok se to ne dogodi, ta usta treba nahraniti a čime drugim nego hranom proizvedenom na poljoprivredom zemljištu po mogućnosti u RH. Da, po mogućnosti hranom proizvedenom od naših domaćih seljaka na poljoprivrednom zemljištu u RH a ne u Irskoj ili Engleskoj na koju će nam ovakve i slične odluke otjerati poljoprivredne proizvođače. Ovakve i slične odluke nisu i sigurno ne mogu biti dobra demografska politika i zato se ovakvim odlukama oštro protivimo. Nismo zaboravili kontaminirani proces raspodjele poljoprivrednog zemljišta u općini Trpinja koji se dogodilo prije 7, 8 g. kada je pod sumnjivim okolnostima izglasana vrlo slična odluka ovoj. Zato pozivamo sve zainteresirane aktere ovog složenog procesa da se suzdrže od nepotrebnog demonstriranja snage i pronađu zakonito rješenje koje će poljoprivrednim proizvođačima dati priliku da dobiju u zakup zemljište koje im je neophodan resurs da bi mogli proizvoditi i razvijati se i na kraju krajeva, ostati živjeti u RH. Zahvaljujem.
Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Dakle, idemo sa objedinjenom raspravom, dvije točke: - Izvješće o radu Pravobraniteljice za djecu za 2016. godinu, - Izvješće o radu Pravobraniteljice za djecu za 2017. godinu Podnositeljica je Pravobraniteljica za djecu, na temelju članka 18. Zakona o Pravobranitelju za djecu, raspravu je proveo Odbor za obitelj, mlade i sport. Vlada je dostavila mišljenje. Molio bi sada podnositeljicu izvješća da nam da dodatno objašnjenje, poštovana Helenica Pirant-Dragičević, pravobraniteljica za djecu, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnici, ja ću danas podnijeti Izvješća za 2016. i 2017. g. koje se odnose na rad ureda Pravobraniteljice za djecu. U oba izvješća zapravo je dati prikaz tema kojima se Ured bavio, vrsta prijava koje su primanja, opis susreta s djecom, obilaska institucija i drugih mjesta za boravak, te pregled zakonodavnih inicijativa koje su poduzimanje. Također se izvješćem daje uvid u stanje dječjih prava u Hrvatskoj, iz aspekta pravobranitelja za djecu, ocjena i stajališta temelje se na svakodnevnim prijavama, susretima, razgovorima s djecom i njihovim roditeljima, suradnji s institucijama, lokalnom zajednicom, organizacijom civilnog društva i drugog. Treba ujedno napomenuti, kako su se pojedine konstatacije iz izvješća s obzirom na protek vremena donekle izmijenile. Izvješće o radu za 2016. odnosi se na mandat bivše pravobraniteljice, docentice, Ivane Milas Klarić, prvenstveno se temelji na pojedinačnim povredama prava djece, kojima se Ured bavio te godine. Riječ je o 1876 prijava sumnji na povredu prava djece, a u taj broj su uključeni i slučajevi iz prethodnih godina. U 2016. zaprimljeno je 1558 novih prijava. Pojedinačne prijave, slično kao i dosadašnjih godina, najviše su se odnosile na probleme u ostvarivanju roditeljskih skrbi, zatim na povrede obrazovnih prava, zaštitu djece od nasilja zanemarivanja, te na povredu zdravstvenih prava. Nešto manje zastupljene bile su prijave iz područja pravosudnih prava, socijalne skrbi, kulturnih prava i prava na sudjelovanje. Osim u slučajevima pojedinačnih prava, pravobraniteljica je u 2016. postupala u 956 općih inicijativa za zaštitu prava djece i drugim aktivnostima, sudjelovala u donošenju 21 propisa, koji su se odnosila na prava djece, dajući pritom, prijedloge, mišljenje i inicijative. Tijekom 2016. upućeno je 59 općih preporuka usmjerenih na unaprjeđenje zaštite prava djece. Ujedno je pravobraniteljica zagovarala prava djece na stručnim skupovima i konferencijama, te istupima u javnosti i kroz medije, time da upravo suradnja s medijima se pokazala kao prilika za utjecaj na razvijanje i jačanje svijesti o pravima djece. Tijekom 2016. obilježena je i intenzivna i kvalitetna međunarodna suradnja, organizacija i domaćinstvo velikog međunarodnog skupa COUP, mreža organizacija i institucija koja se bave zaštite djece, čiji su roditelji u zatvoru. U smislu jačanje nastavka međunarodne suradnje, pravobraniteljica je sa svojim suradnicima i u tom izvještajnom razdoblju, aktivno sudjelovala i predstavljala RH u okviru europske mreže pravobranitelja za djecu, mreže pravobranitelja za djecu jugoistočne Europe ali i na brojnim drugim međunarodnim konferencijama i skupovima. Tijekom 2016. nastavljena su istraživanja o stanju prava djece u RH u različitim područjima. Također je tijekom te godine, bila aktivna mreža mladih savjetnika, koja je ta godina bila obilježena izradom i dobro medijski popraćeno promocijom strategija MMS-a protiv vršnjačkog nasilja, pod nazivom „Stop tišini koja boli“ koji su izradili sama djeca članovi MMS-a a strategija se odnosi na borbu protiv i zaštitu od primarnog psihičkog nasilja, izoliranja i isključivanja među djecom. Dakle, nasilja, koja su djeca prepoznala kao sve prisutno, a nedovoljno osviješteno u društvo. Izvještajno razdoblje u 2016. bilo je obilježeno i velikim migracijama, uvjetovano događajima u dijelu Europe i svijeta koje su se reflektirala na području Hrvatske, zahtijevajući zaštitu djece i aktivnosti pravobraniteljice za djecu. Pri tom je posebna pažanja posvećena praćenju i zaštiti prava djece u pokretu, djece bez pratnje, kao posebno ranjive skupine djece. Obilazeći ustanove u kojem su smještena djeca, razgovarajući sa stručnjacima, koji se bave njihovim prihvatom, te predstavnicima organizacije civilnog društva i drugim dionicima, koje se bave ovom problematikom pravobraniteljica je tada uočila probleme vezane za prihvat, pružanje pomoći, zaštitu djece nedostatak specijaliziranih smještenih kapaciteta, probleme u sustavu skrbništva i nedostatak prevoditelja. Nadalje, što se tiče nasilja, nasilje nad djecom, prisutno je u svim segmentima društva, djeca su izložena nasilju, u obitelji, školi, na ulici, u medijskom prostoru, ugrožena su od odraslih, ali i svojih vršnjaka, a oblici nasilja su najraznovrsniji što je bilo pokazano i putem pritužbi koje je zaprimao ured. Višegodišnje ulaganje u uspostavu kvalitetnijih propisa usklađenih s međunarodnim dokumentima osim u području interneta koji pokazuje nedostatan normativni okvir za zaštitu djece od nasilja ukazuje na jasan stav društva o neprihvatljivosti bilo kakvog nasilja nad djecom, uključujući i tjelesno kažnjavanje u svrhu discipliniranja. No praksa pokazuje da sami zakoni nisu dovoljni ako nisu osigurani uvjeti za njihovu provedbu. Jedno od ključnih polazišta u učinkovitoj borbi protiv nasilja nad djecom jest zapošljavanje dovoljnog broja stručnjaka koji su kvalitetno educirani, senzibilizirani za prepoznavanje nasilja i za primjereno postupanje u zaštiti djeteta koje trpi i/ili čini nasilje. Osim reaktivnog postupanja nužno je i kontinuirano provoditi edukativne kampanje i preventivne aktivnosti za odrasle i djecu kako bi se osvijestile opasnosti od nasilja i poučilo se djecu samo zaštiti. U odnosu na 2017. godinu radi se o 15 izvješću koje je upućeno Hrvatskom saboru za tu godinu. Ono što je značajno reći da je rad ureda bio obilježen statusnim promjenama uvjetovanim odlukom Ustavnog suda RH o ukidanju Zakona o pravobranitelja za djecu iz 2003. U srpnju 2017. je usvojen novi Zakon o pravobranitelju za djecu prema kojem je dječji pravobranitelj ostao samostalna i specijalizirana institucija za zaštitu i promicanje prava djece kao posebno osjetljive skupine stanovništva. U drugoj polovici mjeseca studenog je odlukom Hrvatskog sabora imenovana nova pravobraniteljica za djecu, dakle ja obnašam ovu dužnost od 17. studenog pa se ovo izvješće odnosi na aktivnosti Ureda pravobranitelja za djecu za vrijeme mandata dviju pravobraniteljica docentice Ivane MIlas Klarić koja je dužnost obnašala do 17. studenog i mene koja sam obnašala od tada do kraja kalendarske 2017. Ono što je važno naglasiti da je u uredu održan kontinuitet rada multidisciplinarnog tima stručnjaka koji je tamo zaposlen od samog osnivanja. I u 2017. godini otvorena su 2502 nova predmeta, dakle ponovno imamo 1573 prijava koje se odnose na povredu pojedinačnih prava djece i 929 općih inicijativa ureda. Prijave obuhvaćaju odnosno odnose se na 1893 djece odnosno 255 grupa djece. Najviše su uočeni problemi, najviše su se prijave odnosile na probleme vezano za ostvarivanje roditeljske skrbi, na drugom mjestu su povrede obrazovnih prava, na trećem mjestu prijave koje se odnose na zaštitu djece od nasilja i zanemarivanja, a isto tako postoji veći broj prijava koje se odnose na prijavu zdravstvenih prava djece. Također treba reći da je u neposrednom kontaktu u prostorijama ureda ili telefonskim putem ostvareno više od 2000 davanja savjeta i uputa strankama u vezi sa zaštitom prava djece. Tijekom te godine je također upućeno 59 općih preporuka usmjerenih na unapređenje zaštite prava djece u Hrvatskoj, a obiđeno je 24 ustanove i mjesta na kojima borave djeca. Ako krenemo redom dakle od povrede pojedinačnih prava, najčešće prijave pojedinačne su one koje su se odnosila na pravo djece na život uz roditelja i roditeljsku skrb. Ono što je uočeno tijekom 2017. je i nadalje slaba zaštita djece koja su suočena sa visoko konfliktnim razvodom braka i prekidom izvanbračne zajednice roditelja. Temeljni problem je što se roditelji zbog visoke razine svog međusobnog sukoba ne uspijevaju dogovoriti o daljnjoj roditeljskoj skrbi za djecu i tu odgovornost vrlo često prebacuju na bivšeg partnera, a neki i na institucije od kojih očekuju isključivo rješenja koja će biti u skladu sa njihovim željama. Kada to nije tako podnose pritužbu. Moramo naglasiti da su uočena kroz predmete vrlo česta manipulativna ponašanja roditelja s ciljem otuđenja djeteta od drugog roditelja na najrazličitije moguće načine. Unatoč nastojanjima nadležnih institucija da se unaprijedi položaj djece u takvim kriznim, rekla bih za njih situacijama, dakle u situacijama u kojima djeca nesporno trpe i koja su za njih nesporno neizvjesna, položaj djece još uvijek otežava nedostatak stručnjaka odnosno njihova preopterećenost te nedovoljna educiranost, a posljedično i sporost u donošenju odluka. Drugo mjesto kao što sam već rekla po broju zaprimljenih prijava, odnosi se na slabosti u ostvarivanju obrazovnih prava djece. Tu je uočena nejednaka dostupnost obrazovanja, uključenost djece s teškoćama u razvoju, nejednaki prostorni sigurnosni i organizacijski uvjeti što se posebno nepovoljno odražava na djecu u pojedinim dijelovima države, dakle u onom izoliranijim područjima države. Nažalost mnoge prijave se odnose na nezakonito i nekompetentno postupanje nekih odgojno obrazovnih djelatnika prema djeci što svakako ukazuje na nužnost uspostave sustava za provjeru rada odgojno-obrazovnih djelatnika koji bi omogućio periodične provjere njihove sposobnosti za rad sa djecom. I to je ujedno bila preporuka ureda pravobraniteljice za djecu. Treće područje su prava djece na zaštitu od nasilja, zanemarivanja, tjelesnog kažnjavanja u obitelji, institucijama i na drugim mjestima. Uočen je porast nasilja koji je povezan sa suvremenom tehnologijom, a upravo to ukazuje na potrebu pojačanog preventivnog djelovanja na tom području. Ukazuje se nužnim uputiti djecu i odrasle u mogućnosti zaštite djece na internetu i pružati sustavnu podršku roditeljima za snalaženje u novim odgojnim izazovima u čemu vidimo posebno važnu ulogu odgojno-obrazovnog sustava. Također su i nadalje i tijekom 2017. česte bile prijave koje se odnose na povredu zdravstvenih prava djece i još uvijek veliki broj tih prijava odnosio se na odbijanje roditelja da cijepi djecu pa je i nadalje preporuka kako je potrebno kvalitetno i cjelovito informiranje roditelja o cijepljenju i podizanje javne svijesti o koristima cijepljenja, pri čemu važnu ulogu imaju pedijatri, obiteljski liječnici, stručnjaci iz Zavoda za javno zdravstvo. Radeći o predmetima koji se odnose na povredu ovog dječjeg prava uočeni su problemi nedovoljnog broja zdravstvenih stručnjaka, otežane dostupnosti zdravstvenih službi djeci u pojedinim dijelovima države, uvjeti liječenja djece koja boluju od teških bolesti te nedostatna briga za mentalno zdravlje djece. Osim što je radio na pojedinačnim predmetima koje se odnose na povredu prava djeteta, ono što je za 2017. važno istaknuti je da je u uredu započeto novo istraživanje pod nazivom Participacija djece u sustavu odgoja i obrazovanja. Tijekom 2017. proveden je dio pilot projekt, a istraživanje se nastavlja i u ovoj 2018. godini. Cilj je doći do spoznaja u kojoj mjeri djeca sudjeluju u procesima donošenja odluka koja ih se tiču, posebice u školi i koliko su općenito uključena kao nositelji inicijativa i aktivni sudionici u životu i radu svoje škole. Naime upravo je ovo pravo jedno od prava za koje je također utvrđeno da je vrlo često kršeno, dakle pravo djece na sudjelovanje, odnosno participacije. Ova područja najčešćih povreda prava djece upućuju na prioritete u djelovanju svih institucija koja se bave zaštitom djece, pri tome naravno neizostavno, odnosno ponovno se mora istaknuti i siromaštvo kao globalni i lokalni problem koji ugrožava brojna prava djece i oduzima im djetinjstvo. Također je kroz oba izvješća, odnosno kroz oba izvještajna razdoblja uočen problem nejednakosti jedinica lokalne i regionalne, odnosno područne samouprave, ponajprije s obzirom na njihovu ekonomsku snagu, što posljedično utječe na opseg i sadržaj usluga za djecu. Djeci nisu osigurane jednake mogućnosti, nije im dana jednaka startna pozicija u obrazovanju, mogućnosti pristupa različitim zdravstvenim uslugama, ali i u kvaliteti provođenja slobodnog vremena. Ovo su samo neki od uočenih problema o kojima se govori i u izvješćima i koji zahtijevaju pažnju svih nas te upućuju na prioritete u djelovanju svih institucija, ustanova, stručnjaka koje se bave zaštitom djece. Ova izvješća trebaju poslužiti kao temelj za unapređenje uvjeta za bolji život djece u Hrvatskoj. Da bi se ostvarili pomaci i poboljšanje položaja i prava djece u Hrvatskoj nužan je angažman svih ustanova i institucija, odnosno društva koje se bavi djecom, ali i svih članova društva, odnosno svih nas koji svatko na svoj način može doprinijeti rješavanju postojećih problema. Zahvaljujem, to bi bilo u odnosu na oba izvješća.
Hvala vam. Idemo sad, imate 6 replika. Sjednite se na svoje mjesto. Prva je na redu poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvažena gospođo pravobraniteljice, u izvješću za 2016. i za 2017. stoji jedna konstatacija, riječ je o posvojenoj djeci i stoji konstatacija da je bilo dosta prigovora zbog povrede prava na zaštitu osobnih podataka i privatnosti posvojene djece. Obzirom da smo mi išli u saborsku raspravu, odnosno s jednom inicijativom vezano uz OIB i problem OIB-a i posvojene djece, a u raspravi je izričito se referiralo na vaš stav da to, da ja sad ne mogu citirati do kraja rečenicu koja je bila, ali da je mišljenje pravobraniteljice za prava djece da se to može riješiti i na nekakav drugi način ili nešto. Sad me zanima, obzirom da je u izvješću za 2016. i 2017. stoji da se ljudi žale da postoji problem, kako uopće vaš stav i što mislite obzirom na 1100 djece, posvojene djece u Hrvatskoj ima taj problem?
Hvala. Poštovana pravobraniteljice, dakle možete odgovarati na repliku, imate jednu minutu svaki puta ili objedinjeno odgovarati nakon rasprave, kako želite. Dakle prvi puta je pa samo dam napomenu. Evo izvolite je, morate se ustati.
Zahvaljujem na postavljenom pitanju. Dakle, to je problematika s kojom se evo i ja već susrela sad tijekom svoga rada. Ured se kroz 2016-2017. pa i sada zalaže apsolutno za rješavanje ovog, rekla bih problema vezano za izmjenu OIB-a posvojene djece. Naime, mi se zalažemo za dakle, apsolutno na bilo koji način je potrebno riješiti taj problem. Ono što Ured nalazi, odnosno kako gledamo je da će se to sve obuhvatnije riješiti kroz Obiteljski zakon. Dakle, da rješavanje kroz izmjenu Zakona o OIB-u ne bi bilo sveobuhvatno. Dakle, bilo bi potrebno u bilo novelom postojećeg Obiteljskog zakona, bilo novim Obiteljskim zakonom u cijelosti to riješiti. Hvala.
Hvala vam. Idemo na drugu repliku. Poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Uvažena pravobraniteljice, vi ste ovdje govorili o izvješćima koje su zapravo vi ste dali izvješće uglavnom za vašu prethodnicu, gospođu Milas-Klarić koja, niste niti jedanput spomenuli da njezino izvješće prethodno nije bilo usvojeno i da se njezin način rada nastavio i nakon toga što joj je bilo odbijeno njezino izvješće, tako da bih volio da sam od vas čuo ovdje malo više kritike na njezin rad jer ovaj ovdje dom, ovi ovdje ljudi su zaključili da njezin rad nije dobar. Znači da nije dobar, tako da krivo mi je što to niste istaknuli nigdje. Znači, njezino prethodno izvješće ovaj dom nije prihvatio, tako da bih volio čuti malo više kritike o njezinom radu u ovim naknadnim izvješćima, a to nisam čuo. Ima li komentar za ovo?
Hvala. Izvolite. Dobro, onda idemo dalje. Poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena pravobraniteljice, baš naprotiv evo, od kolege Zekanovića meni je žao što je Vlada predložila ovu formulaciju da se primi na znanje da se ne prihvati izvješće jer upravo to bi bilo i vama u korist jer pravobranitelj mora biti neovisan ako želimo. I većina je donijela takvu odluku i to nije dobro, da većina donosi odluku. Uvijek oni koji se tiče manjine, u ovom slučaju prava djece vjerujte da je i djeca koja su ugrožena spadaju u manjinu. A vama bi dao jedan savjet, ako je to moguće. Da pokrenete inicijativu da mi do idućeg izvješća ovdje imamo, tu vam moramo mi zastupnici pomoći, da imamo na uvid dječji proračun, da mi vidimo stvarno koliko ovo društvo izdvaja za djecu. Ono je sad po raznim ministarstvima, raznim institucijama i u ovom trenutku mi to ne znamo. Vjerujem kad bi imali taj podatak da bi se svi zapitali radimo li dobro. Vama želim puno uspjeha u radu, ali baš naprotiv, ovo što je govorio kolega Zekanović, neka to bude neovisan rad i nemojte štedjeti nikoga kad su prava djece u pitanju, tu nema izuzetaka.
Hvala. Želite odgovoriti? Onda idemo na četvrtu repliku. Poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja također želim iskoristiti priliku rasprave ova dva izvješća da skrenem na kritiku koju smo dobili od povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe koji je negodovao zbog toga što je bez ikakvog opravdanog razloga prethodnica, gospođa Ivana Milas-Klarić smijenjena i onemogućena u dovršetku svog mandata. Dakle, to je bio definitivni pritisak na neovisnost ovog tijela, što nije dobro. Nije dobro jer je tako udar na neovisnost i povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, gdje je bila gospođa Dalija Orešković, pokazuje da vladajući žele pod svojom kontrolom imati neovisna tijela koja su ključna za kvalitetan rad u RH, na što nam je ukazano iz Vijeća Europe. Ja želim gospođi puno uspjeha u radu i pozivam je da se ne boji, pogotovo ovakvih ispada u Saboru kao što smo malo prije čuli od kolege Zekanovića.
Dobro. Idemo dalje. Poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite. Samo malo, kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Kolega standardno vrijeđa i ovaj put je prekršio čl. 236., st. 4., omalovažava kolege zastupnike. Ja ne znam o kakvim se ispadima radi. On kad govori onda je sve to normalno, a druge karakterizira da su to ispadi. Ja mislim da je svaki vaš govor zapravo upravo to što ste vi okarakterizirali moj i pokušajte na koncu civilizirano govoriti…
Hvala lijepo. Kolega Zekanović, molim i vas kolega Jovanoviću. Strašno ste tankoćutni svi. Jako ste grubi prema drugima, a onda kad netko vas prozove onda dižete tu pločicu povrede poslovnika. Imamo neki standard rasprave. Mislim, ne možemo sad očekivati da ćemo se samo komplimentirati, tako da vas molim da nemojte dizati mi pločicu zbog ovakvih razloga, nije izričaj možda najbolji, ali nije to povreda Poslovnika. Jer možete vi odustati sada od rasprave?
Evo, povreda čl. 238., on je i sada povrijedio Poslovnik, a i u svom istupu je rekao da je Sabor ocijenio da je gospođa Milas-Klarić radila loše. To nije istina, to je laž. To nikada nije izrečeno i to nigdje nije zaključeno.
Dobro. Nije ni ovo povreda Poslovnika. Ja vas molim, početi ću davati opomene, to je i obaveza po Poslovniku i nemojte zloupotrebljavati taj institut. Idemo dalje. Poštovani kolega Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana pravobraniteljice, ono oko čega smo se danas sastali to su povreda prava djece. TO je bitnije od povrede bilo kakvog Poslovnika i bilo čega što se odigrava u svijetu odraslih jer svijet odraslih nam se ovdje pokazuje u ovom izvješću kao svijet koji ugrožava prava djece i ta prava su ugrožena i od onih osoba koji bi trebali biti educirani da sprečavaju međuvršnjačko nasilje i da djeci uspijevaju posredovati one modele, one norme i ona znanja koja će ih dovesti do odgovornih ljudi koji se neće baviti sobom nego koji će izgrađivati svijet. U ovom izvješću sam stoga uočio da je iznimno upozoravajuće to što imamo needucirane, nekompetentne nastavnike koji nisu u stanju odgovoriti, na jedan ogromni rastući problem, a to je među vršnjačko nasilje.
Hvala vam. I idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja bi počela konkretno, 2007. g. tadašnja Pravobraniteljica za djecu je dala preporuku za osnivanje poliklinike zaštite djece u Splitu. Od tada do danas ništa se nije dogodilo. Imamo desetine sličnih preporuka Pravobraniteljice za djecu, koja ostaju neizvršena ili ignorirana od strane institucija, a čime se izravno ugrožava život i zdravlje djece u području roditeljske skrbi, ugrožava se njihovo zdravlje, ostvarivanje prava i socijalne skrbi, stanovanje i obrazovanje. Pitanje, imam dva pitanja, jedno je pitanje za Vladu RH, a drugo pitanje za Pravobraniteljicu za djecu. Zašto Vlada Republike Hrvatske u svom očitovanju na izvješće Pravobraniteljicu za djecu, učestalo koristi izraze, da mišljenje Pravobraniteljice je netočno, da ne raspolaže kvalitetnim informacijama, da je sve u redu, sa svim područjima zaštite djece u Hrvatskoj. Ponižavanjem Pravobraniteljice za djecu, ponižava i Hrvatski sabor, kao predstavničko tijelo građana RH.
Hvala vam. Nema odgovora na repliku. Pa onda sad bi bili na redu odboru, da li netko od odbora koji je raspravio, se javlja? Ne. Onda bi molio predstavnicu Vlade, poštovanu Margaretu Mađerić, državnu tajnicu u Ministarstvu demografije obitelji, mlade i socijalnu politiku, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zastupnice i zastupnici, uvažena pravobraniteljice, Hrvatski sabor je uputio Vladi RH, izvješća o radu Pravobraniteljice za djecu za 2016. i 2017. g. radi davanja mišljenja na izvješća o radu pravobraniteljice. Navedena izvješća prikazuju aktivnosti rad ureda Pravobraniteljice za djecu, tijekom 2016. i 2017. g. te sadržaj cjeline po područjima koje se odnosi na praćenje pojedinačnih područja prava djece, mrežu mladih savjetnika i dječje sudjelovanje, izdvojena područja zaštita prava djece, preporuke pravobraniteljice za djecu, normativne aktivnosti, istraživačke aktivnosti, obilaske ustanove za djecu i drugih mjesta, ostale aktivnosti vezanih za zaštitu i promicanje prava djece, susrete, razgovore i suradnju s djecom, međunarodnu suradnju, ostale aktivnosti regionalnih i središnjih tijela, te ustroj i financijsko poslovanje. Nadležna tijela su dostavila očitovanje na predmetna izvješća, a na temelju tih očitovanja, nadležnih tijela, ministarstva, Središnjeg državnog ureda za šport i Ureda za suzbijanja zlouporabe droga izrađena su mišljenja Vlade RH koje ste dobili u svojim materijalima i ukoliko ima kakvih pitanja, prijedloga ili nejasnoća, stojim na raspolaganju za sve prijedloge i pitanja i za odgovore. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Imamo jednu repliku, poštovana kolegica Čikotić, izvolite.
Ja bi samo htjela nadopuniti, zašto Vlada RH, u svom očitovanju na izvješće Pravobraniteljice za djecu, učestalo koristi izraze da je mišljenje pravobraniteljice netočno, da ne raspolaže kvalitetnim informacijama i da je sve u redu, onda valjda sa područjima zaštite djece u Hrvatskoj. Ponižavanje Pravobraniteljice za djecu, ponižava se i Hrvatski sabor, kao predstavničko tijelo građana RH. Smatram kako nam je potreban novi Zakon o pravobraniteljstvu, gdje će ovlasti pravobranitelja biti snažniji i koji će biti usmjereni na aktivnu zaštitu prava i interesa djece, a ne na prepiske između institucija. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice, kao što sam i istaknula, Vlada Republike Hrvatske izradila je mišljenja na izvješća o radu Pravobraniteljice za djecu i za 2016. i za 2017. g. temeljem mišljenja nadležnih ministarstava. Mišljenja su izradili i Ministarstvo za demografiju obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo financija, Ministarstvo uprave, Središnji državni ured za šport i Ured za suzbijanja droga. Temeljem toga, izradili smo mišljenje na sve preporuke i prijedloge koje smo vidjeli u izvješću Pravobraniteljice za djecu, a sigurno da itekako potrebna međusobna suradnja, svih nadležnih tijela, institucija i pravobraniteljice kako bi položaj djece u RH, bio na onoj razini na kojima nam je naravno svima u interesu.
Hvala vam. Sada otvaram raspravu, prelazimo na raspravu po klubovima, prvi je na redu Klub zastupnik Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovana pravobraniteljice, predstavnici Vlade, pred nama je danas su 2 izvješća pravobraniteljice za djecu, jedno za 2016. g. i jedno za 2017. g. evo to su ta izvješća. Zanimljivo je primijetiti da ovo izvješće za 2016. g. ima 31 str. a ovo drugo za 2017. ima 231 str. znači puno je opširnije. I iako svima kvantiteta nije ujedno garancije i kvalitete, ipak je ovo drugo izvješće. Iz 2017. je bolje, sadržajnije i omogućuje dublji uvid. S te strane, čini se da nova pravobraniteljica za djecu, dobro počela svoj posao. Briga o djeci trebala bi biti prioritet svakoga društva, jer djeca su naša budućnost, djeca su neiskvarena bića, koja imaju snove, koja vjeruju ljudima, vjeruju sustavu, institucijama. Rušiti ideale djeci, predstavlja tešku anomaliju društva, a slobodno možemo reći zločin sa nesagledivim posljedicama. Mnoga zla koja su počinili odrasli ljudi, imaju korijen upravo u traumama iz djetinjstva, pa je odgovornost društva tim veća. U Hrvatskoj djeca trpe brojne štete kako vidimo i u izvješćima, a jedna od njih što je posve točno navedena, jedna od najtežih predstavlja siromaštvo djece. Siromaštvo utječe na zdravlje djece, na njihovo obrazovanje, na igru, na slobodno vrijeme i općenito n socijalizaciju. Po siromaštvu djece Hrvatska je među najgorim članicama EU-a a osobito po dugotrajnom siromaštvu. Mi iz Živoga zida u proteklih 18 mjeseci, 18, koliko traje saziv ovoga Sabora, nebrojeno puta smo pokušavali upozoriti na uzroke siromaštva, na Ovršni zakon, na lošu gospodarsku i socijalnu politiku, na monetarnu i fiskalnu politiku, na problem korupcije i pravosuđa. Više puta smo ovdje u Saboru upozoravali na studije Ekonomskog instituta koje pokazuju da 1/5 djece u Hrvatskoj je siromašna. Da djeca često nemaju ne samo za džeparac, nego nemaju čak ni krevet, nemaju hranu, nemaju odjeću, znači nemaju najosnovnije egzistencijalne uvjete za nekakvo mirno djetinjstvo. Vladajuća većina nikada nije željela čuti ono što mi imamo za reći, sve naše prijedloge su odbacivali a najmanje od svega su nešto poduzimali. Evo upravo danas na saborskim odborima, vladajuća većina odbila je naš Zakon o privremenom uzdržavanju djece iako on košta samo 18 milijuna kuna, dakle oni to nisu prihvatili što je vrlo žalosno jer vidimo na primjer da je to iznos samo jednoga tjedna zarade konzultanata u Agrokoru ali eto, za njih ima, za djecu nema. Često su slučajevi nasilja nad djecom među kojima ima i fizičkoga nasilja. Iz izvješća također vidimo da djeca trpe nasilje i po različitim drugim osnovama, npr., po nacionalnoj osnovi, po vjerskoj osnovi, po spolu, po invaliditetu, po socijalnom statusu. Nasilje se dešava čak i u odgojno-obrazovnim ustanovama a osobito na putu do škole, recimo u autobusu ili u popratnim sadržajima, npr. na školskim igralištima. Posebni slučaj predstavlja sve veće nasilje na internetu. Djeca su nažalost svakodnevno izložena neprimjerenom oglašavanju pa tako npr. proizvođači alkoholnih pića u pravilu stavljaju svoje jumbo plakate pokraj škola, evo imamo slučajeve i u Varaždinu, sasvim konkretne dobio sam prije neki dan, znači kad treba reklamirati pive, onda je najbolje staviti pokraj prozora učionica da se mlade ljude unaprijed podsvjesno priprema za buduću ovisnost. Isto tako imamo neprimjereno oglašavanje na televiziji a posebno na internetu, gdje se često reklamira kockanje, pornografija, nasilje bez obzira na to kakve sadržaje gledali, dakle čak i oni sadržaju koji su za djecu, uvijek imate pokraj glavne stranice, imate tzv. prozore, tzv. bannere koje možete namjerno ili slučajno stisnuti i automatski dolazite na neželjeni sadržaj. Nažalost sve više takvih sadržaja ima i direktno u onim programima koji se nude djeci, npr. u crtanim filmovima ili u tzv. filmovima za djecu gdje se sve češće također pojavljuju ubojice, različiti psihopati, seksualizirane itd. Čitamo nažalost u sve češćim slučajevima ubojstva koje počine mladi ljudi pod utjecajem video igrica. Znači imamo ljude koji su jednostavno postali ovisnici do te mjere da taj virtualni svijet pokušavaju prebaciti u stvarnost. Prošle godine, baš 2017. više puta je u medijima objavljena vijest da jedna video igrica imenom Plavi kit direktno potiče djecu na samoubojstvo. Imamo slučaj da je recimo Matej Šustek iz Našica ubio 17-godišnju djevojku jer ga je prema vlastitim riječima na to natjerao lik iz video igrice Velika krađa auta. Znamo također da je bilo samoubojstava koji su nažalost uzrokovana društvenim mrežama, nasiljem na Facebooku, na Whatsappu i drugim računalnim sadržajima, a mi se u Hrvatskoj moramo pitati da li je Vlada ikada poduzela nešto konkretno po tom pitanju, u konačnici da li je jedno od takvih stranica pokušala blokirati, da li je pokušala provjeravati da li mladi ljudi imaju pravo uopće pristupa takvim stranicama itd. Osobito je teško stanje po pitanju zaštite djece od pedofilije kojim se ovim izvješće bavi na 7 stranica. I porazan je zaključak pravobraniteljice pa bih ga ja kratko ovdje skicirao. Poslušajte sada dobro, znači pričamo o pedofiliji. Zaključak pravobraniteljice glasi: „Hrvatska nema izgrađen kvalitetan i efikasan sustav zaštite djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja. Nedostaje sustav potpore žrtvi spolnoga nasilja kako bi se pravovremeno pružila pomoći o dogovarajući tretman da bise lakša prebrodila traumatska iskustva. Pravosudni sustav nije prilagođen djeci žrtvama te potencijalno ugrožava dijete od ponovne traumatizacije. Sudska praksa je neujednačena kako u odnosu na tretman žrtve u postupku, tako i u odnosu na kažnjavanje počinitelja spolnog nasilja nad djetetom. Nedostatna je prevencija, edukacija i super vizija stručnjaka. Nema uspostavljenog kvalitetnog nadzora počinitelja po izdržanoj kazni. Preventivni programi slabo su organizirani a kad i jesu, nisu dostupni svoj djeci pod jednakim uvjetima.“ Znači ovo je doslovce porazno, porazno. Ovo je, ja bi se usudio reći, katastrofalno izvješće nad kojim bi se svaki saborski zastupnik trebao duboko zamisliti i zabrinuti a ja jedino sad ovdje mogu pitati brine li ikoga ovo i ovakvo izvješće? Pogledajte evo sada neki čitaju novine, pregledavaju portale na svojim mobitelima, pročitajte samo novinske naslove posljednjih dana. učitelj pedofil radi na tri škole, voditelj Udruge za borbu protiv pedofilije je osuđeni pedofil, pa kako je to moguće da nikakve institucije ne reagiraju? Pogledajte nažalost imamo čak slučajeve pedofilije u svećenstvu, na mjestu gdje bi trebao biti nekakav vrhunski moral, nekakvo karakterno ponašanje imamo teške slučajeve pedofilije koje nitko ne sankcionira. Voditelj župnoga dvora u Šibeniku zlostavljaju trojicu dječaka, počinio devet kaznenih djela priveden i pušten na slobodu, splitski fratar zlostavljao dječake pušten na slobodu. Ne mogu mu ništa jer je nastupila zastara. Svećenik Nedjeljko Jovanov 20 godina zlostavljao djecu niti jedan dan u zatvoru, on je kažnjen tako što je umirovljen. Svećenik iz Slavonije za silovanje djeteta kažnjen radom za opće dobro. Svećenik DRago LJubić dvije godine zatvora za zlostavljanje petoro djece. Svećenik Mladen Kožina za prikupljanje pornografije, pazite beba, par mjeseci zatvora. Pa jel to normalno? Imamo slučaj silovanja, doduše ne svećenika nego čovjeka maloljetnice deset godina je trebalo za prvostupanjsku presudu. Za one slučajeve koji završe na sudu, a znamo da na sudu završi samo mali broj takvih slučajeva mogli bismo pretpostaviti 5%, 50% prijestupnika je pravomoćno osuđeno na uvjetnu kaznu. Oni koji su osuđeni osuđuju se na minimalnu kaznu, znači ako je kazna od jednu do pet godina oni će uvijek biti osuđeni na jednu, a rijetko ili skoro nikada na pet godina. Da stvar bude još gora pedofili nakon izdržane kazne vraćaju se na mjesto zločina, vraćaju se u susjedstvo u ulicu gdje su taj zločin počinili i nanose samu traumu svojim žrtvama kada ih one moraju sretati na ulici uz mogućnost naravno recidiva, a nadzor je vrlo slab. Imamo slučajeve pedofilije u školama, u liječničkim ordinacijama, ali te ljude ne možete ukloniti iz sustava jer njih štite tzv. štiti ih zakonodavstvo u radnim odnosima gdje oni mogu podignuti tužbu protiv svojih poslodavaca i onda ih jednostavno ostavljaju dalje na radnom mjestu i one i dalje obavljaju svoj pošao na opće zgražanje žrtava i onih ljudi koji o tome znaju putem neformalnih kanala. Nevjerojatno zvuči da u Hrvatskoj prema službenim statistikama 25% djece seksualno zlostavljano, svako četvrto dijete. Da imamo slučajeve da najbliži rođaci maltretiraju svoju djecu, rođake ili što je još gore čak i svoju djecu i unuke. A u društvu čuli smo ponavljam još jednom u ovom izvješću pravobraniteljice, nema prevencije, nema edukacije, nema stručnjaka, nema supervizije i onda na koncu konca nema ni nikakve kaznene odgovornosti. Imamo međutim slučaj koji je navela pravobraniteljica za djecu da su dvije djevojčice prijavile svoga oca za seksualno zlostavljanje da bi nakon toga Državno odvjetništvo podignulo prijavu protiv njih. Pazite, Državno odvjetništvo je podignulo prijavu protiv dvije djevojčice. Pa šta to nije apsurdno, šta to nije žalosno? Pa dajete mi uopće recite kakvi su to, koliki moraš biti monstrum da seksualno zlostavlja neko dijete otac djevojčice i da onda još državni odvjetnik progoni te djevojčice. Jeli to društvo u kojem mi živimo? Kolika je odgovornost medija za takve stvari? Oni isto imaju cijeli niz toga neprimjerenoga oglašavanja potiču kod ljudi najniže strasti, čitate svaki dan u medijima ne znam kako tinejdžerice u Nizozemskoj spavaju sa strancima za jedan sladoled, kako maturantice u Švedskoj, Norveškoj orgijaju kada primaju diplome, kako se baka zaljubila u svoga unuka od 17 godina pa im je divno, čak će imati i surogat majčinstvo. I onda dopuštaju da se ispod takvih članaka ko morski psi na krv skupljaju pedofili i da jedni druge hrabre i što je najgore od svega da pokušavaju promijeniti javno mnijenje, da pokušavaju ljude uvjeriti da je to normalno ponašanje, da to treba tolerirati, da to svi rade, da su djeca seksualan bića. Jeli to normalno? Ja prihvaćam da ste vi pravobraniteljice spomenuli ulogu medija u cijelom tom problemu, ali ste spomenuli u pet, šest rečenica na izvješću koje ima 231 stranicu. Zašto danas na odbore koji su se bavili ovom problematikom ni jedan jedini medij nije bio prisutan, nijedan jedini medij, ne zanima ih izvješće pravobraniteljice za djecu. I upravu ste kada ste naveli i dobro ste naveli da novinari između ostaloga teško krše svoj vlastiti kodeks časti i krše preporuke za zaštitu prava djece i sigurno korištenje elektroničkih medija. Prema tome, pozivam saborske zastupnike da ovu problematiku vrlo ozbiljno razmotre i da nadam se da će svi klubovi zastupnika u dogledno vrijeme izaći sa svojim prijedlozima posebno zakonskim prijedlozima da se djeca zaštite od svakog mogućeg vrsta nasilja, a mi iz Živoga zida ovo izvješće ćemo prihvatiti jer daje nadu da će u budućnosti doći do nekakvih konkretnih rezultata. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo dalje. ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospođa Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana pravobraniteljice za djecu gospođa Pirnat-Dragičević, poštovana državna tajnice Mađerić, poštovana zamjenice Gabelice sa suradnicom, evo poštovane kolegice i kolege. Mi znamo da zanemarivanje i nasilje idu ruku pod ruku i vidimo da je iz ovih opsežnih izvješća pojačano i jedno i drugo. Ja neću previše govoriti o radu ureda jer o tom je već puno toga rečeno i imali smo prilike u ovom proteku vremenskog perioda itekako pročitat ova izvješća. Bitnije je govoriti o otklanjanju problema s kojima se ovaj ured treba baviti. Ali maloprije me nešto iznenadilo, iako nas više ništa ne može iznenaditi, ovo apeliranje da se ova točka makne s dnevnog reda i da se stavi kasnije jer imamo nešto važnije sada je zapravo meni ovdje iz ove sabornice ponovno poslala jednu poruku, jer je stvarno žalosno da na teme koje se tiču djece, prvo čekamo godinu, dvije pa i više, da ne kažem nekoliko godina, a onda kad te teme dođu konačno na dnevni red kao izvješća za 2017. i 2016. u sredini 2018. pojedinci iz oporbe i onda minoriziraju ove teme i meni osobno je to slanje jedne političke nezainteresiranosti za ovu temu. Ispada da je politika stvarno okrutna djelatnost koja nema razumijevanja za sve teme, nego samo one koje su pojedincima interesantne. Jer ja bih rekla pa neće se neki tzv. veliki frajeri baviti dječjim pravima ili borbom protiv nasilja ili cyber bulinga ili zlostavljanja ne daj Bože makar šta, jer vidite kolege, a ne biste vjerovali neke ljude jednako zanimaju dječja prava i sve ovo što sam nabrojala, kao i neke druge teme koje su po nekima tzv. moćnije teme. I ni ja ne umanjujem važnost ovih tema koje su sada aktualne. I to ne znači da smo mi sad ovdje koji smo nazočni u sabornici možda slabi, mekani ili nezainteresirani za ekonomiju ili neke druge bitne teme, to znači upravo suprotno. To što smo mi sada ovdje govori da smo svjesni i važnosti ove teme. Sad da se vratim na ovo izvješće, ovo izvješće je navelo najvažnije slabe točke po mišljenju tadašnje pravobraniteljice i djelom po mišljenju sadašnje pravobraniteljice i čuli smo da je Vlada dala svoja mišljenja čitajući izvješća Vlade dijelom se mogu složiti da su negdje u razilaženju, međutim u mnogim područjima i dalje treba uložiti dosta napora i institucionalnog i stručnog pa i osobnog entuzijazma ako želite, da se situacija dovede na željenu razinu. I ono što ću izdvojit po mom osobnom mišljenju kao i dalje sporno, a sve je vidimo učestalije i okrutnije je nasilje. I nasilje u svim oblicima pojavnosti u našem društvu, od fizičkog obračuna na dvorištu škole ili na parkingu do cyber bullinga, do psihičkog zlostavljanja djece koja su i što je još gore u nekoj osjetljivoj fazi života ili su ranjivija od strane neempatičnih vršnjaka. Imali smo prilike nedavno vidjeti slučaj koji je mene osobno zgrozio, takvog cyber nasilja prema djevojčici koja je ostala bez roditelja. I ta razina neempatičnosti i hladnokrvnosti kod djece, njezinih vršnjaka je itekako zabrinjavajuća i s tim se svi trebamo ozbiljno pozabaviti. I to je jedna od pojavnosti s kojom se bavi ovo izvješće, ne konkretno ova pojavnost, ali ta tematika i ta pojavnost i ta tema je predmet raznih izvješća pa i zakona, pa i dokumenata, ali niti jedan od tih dokumenata ne može niti ispraviti, niti nadomjestiti odgoj ili ovdje bi možda bolje bilo reći nekakav nedostatak kvalitetnog odgoja. I mi možemo nijekati koliko god želimo, ali mi živimo u 4. industrijskog revoluciji i to je činjenica. Sve je ubrzano, ubrzan nam je sam život, ubrzano jedemo pa čak ubrzano i čitamo i nažalost roditelji čak i ako žele, nemaju dovoljno vremena, odnosno imaju sve manje vremena da bi se kvalitetno bavili s djecom, a djeca su nažalost često prepuštena ili sama sebi, ili što je još gore razno raznim utjecajima, medijima, društvenim mrežama, youtube kanalima, a na takvim medijima situacije kao što je odsjecanje glave, silovanje, mlaćenje do smrti i sve druge neopisive vrste nasilja i zlostavljanja je nešto što se lajka, nešto što se nekima sviđa, nešto što se smatra zabavnim sadržajem za gledanje. I ako nitko djetetu u toj osjetljivoj dječjoj dobi pred puberteta, puberteta i još ranije ne objasni da to nije prihvatljiv obrazac ponašanja, ne objasni da to nije ni simpatično, ni kul, ni zabavno, ni prihvatljivo, ako se to dijete, da tako kažem, ne vrati u neke normalne zdrave kolosijeke, onda se bojim da će biti kasno i da će nakon izvjesnog vremena i to dijete, što onda vidimo iz ovih situacija, postati i samo neempatična osoba, nasilnik ili imat neku drugu devijantnu vrstu ponašanja. Institucije kao ured pravobraniteljice za djecu su tu da ukažu, da upozore, da skrenu pozornost, no ustvari objektivno govoreći, one, pa ni institucija pravobraniteljice za djecu nema tolikih velikih ovlasti, ni mogućnosti da spriječi ove pojavnosti, da spriječi svo nasilje, niti da kazni nasilje. To mi znamo, takav je naš zakonodavni okvir i uostalom takvo je djelovanje Ureda pravobranitelja za djecu, zato što proizlazi iz tih zakonskih ovlasti. Ali, njihova uloga dakle, i Ureda pravobraniteljicu za djecu je to, ako ne najviše, onda najvećim dijelom preventivna. Preventivna, dakle, upravo ukazivanje, upozoravanje, skretanje pozornosti i to je ono gdje oni mogu dati i gdje pravobraniteljica i njezin ured interdisplinarnih stručnih osoba itekako može pridonijeti i ja se nadam da će i pridonijeti. A mi s ove govornice, možemo i trebamo stalno slati jasne poruke, da mi kao dio društva, itekako možemo dati doprinos, da svojim ponašanjem utječemo na što manje ovih pojavnosti, jer i on nama dijelom ovisi, kako će nam djeca, odnosno buduće generacije, poimati i događaje ali i ljude s kojima se zajedno nalaze u istom okruženju. Ne smijemo zaboraviti i to je spomenuto u ovim izvješćima, da je uloga roditelja, skrbnika, staratelja u procesu odrastanja djece nezamjenjiva, ključna. Naravno, to je temelj, a sve ostalo je nadogradnja, dodaci. I ja osobno ovo izvješće promatram kao popis preporuka, problema slučajeva ali i popis želja, zato bi bilo poželjno, da se nepravilnosti koje su uočene a lijepo su argumentirane u izvješćima, do slijedećih izvješća barem pokušaju ispraviti, to bi bilo poželjno, a bilo bi idealno kada mediji, institucije i roditelji koji to još nisu osvijestili, sada osvijestili da njihov utjecaj, njegove mogućnosti, njihov doseg može biti itekako pozitivniji i na taj način pojačati ono što je pozitivno, umanjiti ono što je negativno. Jer ispada da su djeca najbolji lakmus papir koji pokaže reciprocitet uloženog i dobivenog. I onda svjesni toga, budimo svjesni naše odgovornosti, uz sve ostalo što sam prethodno rekla i naravno, Klub HDZ-a složio se s mišljenjem vlade, vezano uz ova izvješća, hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDSS-a, gospođa Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pravobraniteljice za djecu, uvažena državna tajnice, dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Pred nama je objedinjeni izvještaj za 2016., 2017. i na početku izlaganja u ime Kluba zastupnika SDSS-a, želim naglasiti da govorimo o posebno osjetljivoj grupi stanovništva, o djeci, o njihovim specifičnim pravima, o onima za koje vrlo često znamo reći da su naša budućnost i bez obzira što ej to možda postala jedna učestala floskula, oni to zaista jesu. Dakle, dječja prava su ljudska prava, a ne nekakva manja prava i govorimo o 20 godišnjoj praksi postojanja prava djece kao posebna kategorija ljudskih prava. Ona se štite različitim dokumentima, od kojim najvažnijim svakako je konvencija UN-a o pravima djeteta. Izvještaj je objedinjen i govorimo o nekoliko stotina stranica i on održava i predstavlja kompletan prikaz rada i stanja, a vezano za različite povrede dječjih prava, normativne aktivnosti, događaje, opis, rada ureda i financijsko stanje. U 2017. g. na koju ću se ja ugl. bazirati u svojoj raspravi, otvorena su 2502 nova predmeta od kojih je 1573 prijava povreda pojedinačnih prava djece, te 929 inicijativa, ureda što je svako impozantna brojka na čemu treba čestitati. Mislim čestitati na inicijativi, a ne na tome što postoje povrede dječjih prava. Pojedinačnim povredama prava djece u 2017. bilo je obuhvaćeno 1903 djece i 255 grupa. Osnovni posao pravobraniteljicu za djecu je da prati sva područja života i prava djece, sagledava potpuno i procjenjuje može li se bolje postupati u zaštiti djece i ukazuje na nepravilnosti, te poticati zaštitu. Upravo ovo zadnje smatramo jednim od najvažnijih stvari koje zapravo pravobraniteljica i radi. U najvećem broju u 2017. obraćali su se roditelji, naravno, karakteristično da su to bile u većem broju slučajeva majke, tek u manjem broju, od 43 slučaja zapravo nadležne institucije. Osim roditelja u izvještaju je istaknuto o zaštiti privatnosti djece, treba voditi računa i ustanova u kojima djeca borave, dakle, škole, vrtići, domovi, vidimo potrebu dodatne senzibilizacije i edukacije medija i nakladnika o poštovanju prava djece na opasnost. Veliku opasnost od mogućih povreda dječjih prava, vidimo o neodgovornog korištenja interneta, zbog čega ih je važno educirati o opasnostima i rizicima i pritom uspostaviti nužnu suradnju institucija uključenih u brigu za djecu. Vrlo često upisanim ali i elektronskim medijima, imamo priliku čitati o vršnjačkom naselju, tada smo svi kao roditelji, ugl. zgroženi i zabrinuti, da nas ne snađe isti problem. Vršnjačko nasilje je obvezan problem, koji obavezuju na edukaciju, prevenciju i koordinirano djelovanje roditelja, nastavničkog kadra i stručnjaka. No, podaci iz izvještajima o kojima govorim, pokazuju da škole nemaju dovoljno efikasne načine, za sprječavanja i suzbijanja ove vrste nasilja. Prijave ukazuju i na često pojavu psihičkog i verbalnog vršnjačkog nasilja u vidu vrijeđanja, omalovažavanja, isključivanja, nerijetko povezanih sa sigurnosti djece. Pored ovih, već poznatih vrsta nasilja, sve češće susrećemo sa posebno opasnom vrstom nasilja koja uzima maha, a za koje još ne postoji adekvatna sankcija, to je dakle elektroničko nasilje i podaci ukazuju da postoji nedovoljna razina znanja o načinima zaštite djece na internetu i ne snalaženje u postupanju u situacijama kada je dijete žrtva nekog od oblika virtualnog nasilja. Vršnjačko nasilje među djecu i tinejdžerima putem interneta i mobilnih telefona poprima zabrinjavajuće razmjere, a policijski podaci pokazuju da je najmanje 25% djece i adolescenata u Hrvatskoj bilo žrtvom takvog nasilja. Policija je u zadnje 2 godine zaprimila 2306 anonimnih prijava, zlostavljanja preko interneta, a samo ove godine zaplijenila je 2500 fotografija, 3000 videozapisa i 400 gigabajta sadržaja dječje pornografije. Čak 93% ispitane djece posjeduje Facebook profil, a 60% njih ga je otvorilo prije navršene 13.godine, iako se to protivi pravilima te društvene mreže. Gotovo polovina djece na Facebooku dnevno provede sat, dva, a svako peto dijete 3 ili više sati. Približno petina djece ima više od jednog otvorenog profila, a preko polovina djece i više od 300 prijatelja na Facebooku. Svako peto dijete izjavilo je da je nekoliko puta ili često primalo uvredljive poruke ili komentare putem FB-a, iako je više od polovine zamolilo pošiljaoca da sa time prestane. Čak 16% djece priznalo je da im je netko provalio u profil te je njihovo ime objavljivalo neugodne stvari o njima, a 15% je barem jedanput putem FB-a primilo prijetnju. Nužno je u ovakvim slučajevima ohrabriti žrtvu da ne šuti, da se povjeri odrasloj osobi i posljedice tog i takvog pritiska su razorne jer se žrtva osjeća bespomoćno, živi u strahu, povlači se u sebe, ima lošu sliku o sebi, osjeća se nesigurno, gubi povjerenje, sklona je depresiji, često ne vidi izlaz i čak ima i letalnih slučajeva. Često na ovakve događaje gledamo kao da nas se ne tiču i to je ono što je loše jer se dakle oni ne događaju nama, ali događaju se u našoj blizini i iz dana u dan se bitno mijenjaju podaci, nasilje putem interneta se brzo širi, a pitanje je kad će se dogoditi vama ili vašoj djeci. Stoga je potrebno upoznati djecu s opasnostima pri korištenju društvenih mreža i mogućnosti zaštite. Važno je istaći, pa i za ovom govornicom, da su ovakva djela kažnjiva po članku 178. Kaznenog zakona koji opisuje kazneno djelo povrede privatnosti zaštite djeteta koje može biti počinjeno i putem računalne mreže, a propisane su i zatvorske kazne ako je takvo djelo kod djeteta izazvalo uznemirenost ili na drugi način naštetilo njegovoj dobrobiti. Iako najveću odgovornost snosi sam FB, a odgovornost je dakle i na svima nama. Svojevrsni linč putem društvenih mreža utiče na aktere više no što mi možemo i zamisliti, a posljedice su dugoročne, alarmantne, a nažalost i u posljednje vrijeme sve češće i tragične pa se zbog toga ne trebaju ignorirati. Ipak, za ovom govornicom nekoliko puta sam i govorila o raznim humanitarnim akcijama, možda ono što je dobro kada je u pitanju Internet i društvene mreže, dakle to je upravo činjenica da se putem društvenih mreža da su potaknute mnogobrojne vrijedne humanitarne akcije te je omogućeno širenje informacija i animiranje većeg broja dobročinitelja. Premda su u pojedinim slučajevima u kojima doznajemo iz medija takve akcije završile povoljno za djecu tako što su omogućile privremeno poboljšanje uslova života, nabavku skupog lijeka ili pomagala za dijete, gotovo uvijek se na neki način dijete i žrtvovalo, odnosno njegova privatnost se žrtvovala. Završavajući ovu priču o društvenim mrežama, samo se još želim osvrnuti na jednu činjenicu, a to je dakle kako neprihvatanje različitosti te nepripremljenost i neosposobljenost pojedinih odgojno-obrazovnih radnika na izazove odgoja i obrazovanja djece u multikulturalnom i pluralističkom društvu može ostaviti negativne posljedice na djecu i njihov odnos prema drugima. Naime, govorim o slučaju diskriminatornog ponašanja učiteljice prema učenicima, pripadnicima srpske nacionalne manjine koji se školuju na manjinskom jeziku kada je učiteljica zbog uznemiravanja učenika na nastavi, iznošenjem političkih stavova i diskriminatornim obraćanjem djeci proglašena krivom zbog prekršaja uznemiravanja. Međutim, dok osuđujuća presuda Prekršajnog suda ne postane pravomoćna, učiteljica ostaje u nastavi. Baviti se ovom, po svemu sudeći posebnom grupacijom, sigurno da je ovaj posao veoma odgovoran, zahtjevan i specifična. Upravo zato Institut dječjeg pravobranitelja mora biti i ostati samostalna i specijalizirana institucija za zaštitu i unapređenje prava djece nezavisna od dnevnog političkih previranja, suverena u odlučivanju i glasna u zahtjevima zaštite onih koji su, kao što sam na početku rasprave rekla, naša budućnost. I dok pravobraniteljica bude dovoljno glasna i jasna, imat će potporu Kluba zastupnika SDSS-a. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Sabina Glasovac ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana pravobraniteljice sa suradnicima, poštovane predstavnice ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Malo je neozbiljno raspravljati sada u 2018. godini, evo već skoro smo u sredini 2018. godine o izvješću o radu pravobraniteljice za 2016. godinu. Pogotovo u svjetlu okolnosti da je između ostalog i zbog onih stvari koje pišu u tom izvješću već pala glava pravobraniteljice, a da joj izvješće godinu dana prije toga za 2015. godinu u ovom Hrvatskom saboru nije prošlo, što je bila naznaka i ozbiljno upozorenje da ako ne bude pazila što piše, što priča, na koje probleme upozorava da bi je ovaj Sabor i parlamentarna većina mogla doći glave. I to se dogodilo, ali većina je bila toliko nestrpljiva da nije mogla čak čekati da raspravimo odnosno uputiti ovu proceduru ili biti hrabra tada Izvješće o radu pravobraniteljice za 2016. godinu o kome raspravljamo danas, pa da vidimo što je to Ivana Milas Klarić zapravo zgriješila pa da joj se na temelju toga izglasa nepovjerenje. Ali ne, to nije bilo moguće, moralo se mijenjati zakon i donositi novi zakon kako bi se riješilo nepoćudne pravobraniteljice. Zašto ovo govorim u uvodu o raspravi o izvješću o zaštiti prava djece i promicanju prava djece u RH, o svemu onome što je problem u hrvatskom društvu, o svemu onome na što Ured pravobraniteljice upozorava hrvatske institucije u svemu onome što bismo trebali imati jednu snažnu sponu, radnu atmosferu i suradnju između Ureda pravobraniteljice i Hrvatskog sabora, ali i nadležnih institucija koje su tu da otklone prepreke u promicanju prava djece i da pojačaju sve one mehanizme zaštite prava istih. Međutim, govorim to zbog toga što neće biti lako raditi u uvjetima u kojima se danas nalazimo. Nažalost evo i u 2016. i u 2017. godini kada govorimo o nekim ključnim segmentima zaštite prava djece, vidimo da je Ured pravobraniteljice u 2016. godini razmatrao ukupno 1876 pojedinačnih povreda prava djece odnosno prijave na povrede prava djece. U tih 1876 radilo se tu su uključeni slučajevi iz prethodnih godina na kojima se radi dugoročnije, 1558 je bilo novih prijava nešto više nego u prethodnoj godini. U 2017. godini Uredu pravobraniteljice podneseno je 1573 nova predmeta i iz godine u godinu RH suočava se sa istim ili sličnim problemima. Ponovno kada usporedimo ova dva izvješća možemo vidjeti da su se prijave najčešće odnosile na probleme u ostvarivanju prava djece u roditeljskoj skrbi, to je najveći odnosno najeklatantniji gorući problem. Drugo, nekako su povreda obrazovnih prava, to je isto ono što se ponavlja iz godine u godinu. Zaštita djece od nasilja i zanemarivanja je treći problem po učestalosti ako gledamo broj prijava odnosno problema u Uredu pravobraniteljice, zdravstvena prava, potom slijede prava djece u pravosudnom postupku, ekonomska prava i povreda prava na zaštitu privatnosti. Sve su to zapravo problemi koji se iz godine u godinu i sada kada bismo uzeli nekoliko godina za redom, ja pretpostavljam da bismo naišli na iste ove probleme, naišli bismo na iste preporuke Ureda pravobraniteljice prema državnim institucijama kako ove probleme riješiti, ali zapravo vidimo da ta suradnja ne funkcionira. I kada vidimo očitovanje Vlade RH vidimo jedno pismo obrane, znači oni to shvaćaju na neki način kao napad na sebe, a ne kao određeni alarm koji treba zazvoniti u njihovim glavama u njihovim sustavima i koji treba dovesti do toga da se ponude konkretna rješenja što kroz izmjene određenih zakona, što kroz izmjene određenih podzakonskih akata. Isto tako ja ću se osvrnuti na dvije ključne stvari koje imamo prilike vidjeti u izvješću za 2017. godinu, to su primjedbe i uključivanje Ureda pravobraniteljice za djecu u javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću kada govorimo o Zakonu o odgoju i obrazovanju gdje obrazovne vlasti naprosto ne slušaju. Prošlo je javno savjetovanje, evo ja sam sada trčala ovdje na plenarnu sjednicu sa matičnog odbora na kome smo upravo raspravljali o predloženom zakonu i oni naprosto ne odustaju niti uvažavaju primjedbe pravobraniteljice, a pravobraniteljica za djecu je ukazala da se iz Prijedloga Zakona o odgoja i obrazovanja izostavi načelo promicanja odgojnih vrijednosti i vrednota temeljenih na pravu roditelja da samostalno odlučuju o odgoju djece, a radi ostvarivanja prava i najboljeg interesa djeteta, da se omogući svoj djeci pohađanje među predmetnih i/ili interdisciplinarnih tema i/ili modula koji doprinose ostvarenju najboljeg interesa i prava djeteta zajamčenih Konvencijom o pravima djeteta. To je recimo jedna od primjedbi gdje pravobraniteljica za djecu i Ured pravobraniteljice za djecu sigurno ne bi išao mimo interesa djeteta jer je on te skrbi između ostalog i o implementaciji Konvencije Vijeća Europe o pravima djece u svim našim dokumentima. Ali ne, Ministarstvo obrazovanja očito pod pritiskom ponovno nekih radikalnih skupina mora inzistirati na ovoj stavci, bez obzira na to što je Ustavom zajamčeno pravo roditelja na odgoj svoje djece, što nitko to pravo ne dovodi u pitanje, što nitko nema namjeru dovoditi to pravo u pitanje da roditelji i dalje odgajaju svoju djecu u svojim domovima onako kako to žele. Ali država je ta koja je obvezna i dužna u interesu djeteta preuzeti odgovornost za njihovo obrazovanje, za njihov zdrav, neometan razvoj za kreiranje jednog zdravog sustava vrijednosti i za pripremu djece za život, da sa svojim znanjima, vještinama, kompetencijama i sposobnošću, spremnošću i naučenošću da budu dobri ljudi, budu spremni radi i privređivati za sebe, sutra svoju obitelj i za društvo, ali s druge strane i biti sretni i zadovoljni ljudi. Jednako tako, pravobraniteljica se isto osvrnula i na prijedlog Obiteljskog zakona, Nacrta Obiteljskog zakona i upozorava na promjene koje su bile najavljene, sjećate se, to je jedan jedini zakon valjda u povijesti RH koji je stavljen na javno savjetovanje i povučen, čini mi se dva dana nakon što je osvanuo na službenim stranicama Ministarstva. Toliko skandalozan je bio. Pravobraniteljica upozorava, kad govorimo o Obiteljskom zakonu, kako ne postoji zadovoljavajuća razina zaštite djece kod konfliktnih razvoda, a Obiteljskim zakonom trenutno važećim, koji je sada na snazi je propisana obveza posebnoga skrbnika. I to se već nekoliko godina iz ureda pravobraniteljice apelira na Ministarstvo, da nađe mehanizme kojima će oživjeti ovu zakonsku odredbu. Ali ne, Ministarstvo se u onoj jednoj svojoj suludoj ideji od 2 dana koja je bila dostupna ta sramota hrvatskoj javnosti odlučilo upravo o ovom jako ozbiljnom i osjetljivom dijelu jer recimo, u 2017. godini velik broj prijava se odnosi upravo na nepostojanje ovog mehanizma skrbi, Ministarstvo se odlučilo da posebnog skrbnika trebaju recimo, trebaju plaćati na neki način roditelji, osiguravati roditelji, predlagati roditelji. Što bi to značilo? Bi li to značilo da djeca koja nemaju sredstava odnosno roditelji odnosno djeca koja žive, koja dolaze iz siromašnih obitelji koji su u lošoj financijskoj situaciji, u tom slučaju ne bi imali pravo konzumirati ovo jedno pravo. Ono što bi trebalo, zapravo je proširiti dostupnost i bolje kapacitiran centar za posebna skrbništva, a novim onim prijedlogom Obiteljskog zakona se zapravo išlo u suprotnom pravcu. Ne ekipirati državne institucije, ne osigurati besplatnu uslugu, preuzeti odgovornost za te konfliktne situacije da država uskoči tamo gdje treba, nego ne prebaciti tu odgovornost i financijsku i svaku drugu na leđa onih kojima je već ionako u životu pakao i gledaju u državu zapravo da im da spas da riješe neke svoje osobne životne probleme. Ali vjerujem da oko Obiteljskog zakona će se još puno koplja lomiti. Vjerujem da ćemo o obiteljskim zakonima, prijedlozima obiteljskih zakona i onoj zaštiti prava djece koju oni nude i trebaju jamčiti kao najosjetljivijoj, najranjivijoj skupini društva, o tome će još biti govora u ovim izvješćima pravobraniteljice. Neće ova Vlada odustati od potrebe donošenja novog Obiteljskog zakona iako brojna istraživanja, brojna ispitivanja, pa i neke europske reference govore u prilog tome da je RH ovim Obiteljskim zakonom koji je sada na snazi pokazala zrelost i da je on jako dobar u svojoj implementaciji. Pitanje je hoće li padati još neke glave zbog novog Obiteljskog zakon, zbog nekih drugih obiteljskih zakona. Ono što bih ja željela je iskreno da ovo ne budu posljednja dva izvješća koja će biti pisana iskreno, objektivno, bez cenzure i neovisno. Ured pravobranitelja mora i dužan je ukazivati na sve propuste kod zaštite prava djece, ukazivati i šamarati institucije, ubrzavati institucije da pospješe mehanizme za zaštitu tih istih prava i ono što želim ovoj novoj postavi u Uredu pravobraniteljice, iako je to teško zapravo u ovim okolnostima očekivati je da rade svoj posao neovisno i odgovorno bez obzira na to što se zakonodavac odnosno većina u ovom Hrvatskom saboru odlučila za to da ih stalno poziva ovdje, vuče za uši i poziva na raport ne samo jedno godišnje, nego kroz ove izmjene i dopune zakona kojim se smjenjivalo Ivanu Milas-Klarić tzv. lex Milas-Klarić, se išlo toliko daleko da nije dovoljno ni da može past glava pravobranitelja zbog neusvajanja izvješća u kome piše nešto što vladajuća većina ne odgovara, nego da se u svakom trenutku može od Ureda pravobraniteljice tražiti da dođe ovdje izvanredno i podnosi račune i objašnjava svoje poteze, prozivke, alarme Hrvatskom saboru. To vam može, ako ćemo sad stvari do apsurda, dovesti do toga da ona svaki tjedan ovdje nama podnosi račune i da ne može raditi zapravo svoj posao za koji je plaćena i ono što zapravo bi trebala raditi, a to je štiti prava djece, a ne ulagivati se vladajućoj većini da ne bi bila smijenjena ili da bi sutra bila reizabrana. Nove izmjene i dopune Zakona su sramota u europskim okvirima. Povjerenik za ljudska prava nas je isto prozvao za to. To je loš primjer urušavanja neovisnosti tzv. neovisnih institucija jer one nažalost, donošenjem novog Zakona više to nisu i ja se iskreno nadam da ćemo umjesto da se obračunavamo s nepoćudnima i sa sadržajem koji nam se ne sviđa početi raditi svoj posao i da će Ministarstva vrlo ozbiljno uzeti ove primjedbe pravobraniteljica i raditi intenzivno na tome da se dječja prava ne krše nego da se ona u RH unapređuju. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa VEsna Pusić ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo pravobraniteljice sa zamjenicom, gospođo državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle ova dva teksta koja su pred nama Izvješće za 2016. i 2017., mislim da bi se osvrt na njih mogao podijeliti u dvije temeljne kategorije. Prva je činjenica da je rad pravobraniteljice o kojem se podnosi izvješće za 2016., a de facto u velikom dijelu i za 2017. je ocijenjen toliko neprihvatljivim ili lošim od Vlade da je Vlada i parlamentarna većina su išli promijeniti zakon kako bi tu pravobraniteljicu mogli smijeniti. Drugi korpus tema o kojim se treba govoriti je sam sadržaj ovih izvješća, dakle kako se radilo, što se radilo, što je konstatirano i neobična činjenica da se u izvješću za 2017. uglavnom govori o tome da se nastavlja i sa dolaskom nove pravobraniteljice koja dolazi tijekom 2017. odnosno pod konac 2017., da se nastavlja raditi potpuno isto i da se nastavlja raditi po istoj metodologiji sa fokusom na iste probleme. Dakle promijenjen je zakon da bi se izbacila jedna pravobraniteljica van da bi onda posao se nastavio po svemu što možemo vidjeti iz ova dva izvješća raditi na isti način i s istom metodologijom. Smisao pravobranitelja bilo koje vrste, a naročito pravobranitelja za djecu je da bude neovisna odnosno neovisan jer ako o izvršnoj vlasti i arbitrarnim odlukama zadovoljstvo ili nezadovoljstvo bilo koje vrste jer po definiciji zadaća pravobraniteljice za djecu kao i pučke pravobraniteljice kao i svakog drugog pravobranitelja, ombudsmana zadaća je registrirati, govoriti o upozoravati na stvari koje ne funkcioniraju, koje funkcioniraju loše. I ako u tom kontekstu pravobraniteljica za djecu nema autonomiju i samostalnost onda je ne treba jer onda Vlada bolje zna i onda im ne treba nitko tko će upozoravati na probleme koji se javljaju na mjesta na kojima institucije ne funkcioniraju, na mjestima na kojima su napravljene greške, na situacije u kojima treba mijenjati ili institucije ili postupak ili pristup, dodat, oduzet, bilo što od toga kako bi se izbjegle loše strane rada institucija, kako bi se poboljšala zaštita djeca, kako bi se izbjegla eksploatacija i maltretiranje djece na različit način o čemu oba ova izvješća svjedoče. Dakle promjenom zakona, a to se dogodilo u ovom razdoblju o pravobranitelju i pravobraniteljici za djecu toj osobi su podrezana krila ili samostalnost pravobraniteljice za djecu je okljaštrena. I pitanje je sada dalje kako će ta institucija uopće funkcionirati? Ako u situaciji u kojoj Vlada nije zadovoljna sa izvješćem koji jedna po definiciji osoba čiji je opis radnog mjesta da bude kritična i da kritizira loše točke u funkcioniranju izvršne vlasti, može biti smijenjena kada god to Vlada odluči, dakle nema autonomni mandat po mogućnosti uvijek bolje koji se ne poklapa sa mandatom bilo koje Vlade onda ne vidim koja je stvarno funkcija pravobraniteljice za djecu, ako ne smije reći ništa što se Vladi ne sviđa jer će je hiti van. To se u ovom razdoblju dogodilo i to je od svega ovoga zapravo institucionalno gledano temeljno pitanje. Da li je time jedan institut zaštite djece koji smo u Hrvatskoj imali i o kojem uglavnom govore oba ova izvješća je de facto u stvarnom smislu dokinut zbog toga što je izgubio neovisnost? Jedna inače od sigurnih znakova da se to dogodilo je da u izvješću čak eksplicitno, expressis verebis piše nakon promjene zakona nije izgubilo neovisnost. Zašto bi se o tome na taj način govorilo da to upravo nije sporno pa se onda na ovaj način, da tako kažem, zaobilazni način u samom izvješću i spominje. Što se sadržaja jednog i drugog izvješća, tiče, dakle ono što je svakako dobro je naglasak na individualnim pravima djece, dobar je i projekt Stop tišini koja boli, dakle jedan uz veliku pomoć djece da tako kažem ili od same djece se ovdje kaže, ali ja bi rekla uz veliku pomoć djece, definirani način borbe protiv vršnjačkog nasilja i bullinga u školi i među djecom. Također je dobar jedan direktni, neposredni pristup naime posjete institucijama i udomiteljima koji brinu o djeci bez roditeljski skrbi, dakle direktna prisutnost pravobraniteljice u tim institucijama i izvještavanje iz tih institucija. Dobra je i međunarodna suradnja, spominje se u oba izvješća, vrlo intenzivna međunarodna suradnja i ja bi rekla, određene priznanje koje je pravobraniteljica za djecu dobila činjenicom da je upravo u Hrvatskoj državna konferencija o primjerice djeci čiji su roditelji u zatvoru, znači da se prepoznala osoba i rad pravobraniteljice ako se jedna međunarodna konferencija gdje pravobraniteljica sudjeluje i u mreži europskih pravobranitelja i pravobranitelja jugoistočne Europe, dakle prepoznaje se kroz to ja bi rekla i nekakva nastojanja Hrvatske upravo na ovoj temi. Ono što zaista moramo pogledat u oči u ovim izvještajima i izvan ovih izvještaja je širenje i nekažnjeno ili ja bi rekla do cinizma svedeno kažnjavanje seksualnih nasilnika nad djecom. Također slučaj različitih vrsta nasilja i prijetnji koje djece doživljaju u obrazovnim institucijama, mislim da je to vrlo važno spomenuti. Kolegica Jeckov je govorila nešto o tome kad se radi o djeci različite etničke pripadnosti, to je smrtonosno po mom mišljenju za društvo i mi u GLAS-u i HSU-u svakako smatramo da ako se tako djeca odgajaju od najmanjih nogu, mi kao društvo nemamo šanse postati pristojno društvo. Imamo i slučaj famoznog vjeroučitelja u školi Matija Gubec i imamo slučajeve pedofilije u različitim institucijama od kojih djeca očekuju pomoć, kojima se povjeravaju kao što su crkva, škola, familija, dakle to su teme o kojima pravobraniteljica za djecu naravno govori i u ovim izvještajima ali to su teme zbog kojih pravobraniteljica za djecu postoji. To su teme gdje smo mi zakazali i kao društvo i kao država. Institucionalno ne sprečavajući, ne pokrivajući, ne ako hoćete sankcionirajući, kažnjavajući, sramoteći ljude koji se isključujući iz komunikacije sa djecom i uopće iz jedne dostojanstvene egzistencije ljude koji se upuštaju u takvo ponašanje i takvu vrstu maltretiranja djece. Ne znam da li je to bio glavni razlog ali govori se i o tzv. zaštiti djece u pokretu odnosno djece migranata. To je tema koje se pravobraniteljica za djecu prihvatila. U ovom razdoblju kao jedan od najpoznatijih primjera stradala je afganistanska djevojčica koju je pregazio vlak nakon susreta sa graničnom policijom. Dakle imamo alarmna zvona na sve strane. Koja je reakcija? Mijenjaj zakon i bacaj van pravobraniteljicu koja je na to upozorila i o tome govorila. Kakav je položaj i zaštita djece migranata, djece tražitelja azila, djece azilanata? Izvješće Vijeća Europe od jučer ili prekjučer govori o zabrinjavajućem porastu ekstremističkih profašističkih ideologija i ponašanja kod djece u Hrvatskoj. Pogledajte si na internetu. To bi nas trebalo brinuti puno više nego Vijeće Europe ali brine i Vijeće Europe a nas bi apsolutno trebalo brinuti i trebalo biti jedna od tema o kojoj ćemo ovdje i šire razgovarati a svakako dati ovlasti i mogućnost pravobraniteljice za djecu ne samo da o tome govori da istražuje to i da daje preporuke, nego da se te preporuke i prihvaćaju kao što je npr. građansko obrazovanje u školama, pa možda i predškolski prilagođeno zato da bi izbjegli ovakvu tragičnu situaciju. U svakom slučaju klub GLAS-a i HSU-a smatra da je pravobraniteljica za djecu u 2016. i 2017. dobro radila. Da je trebala tako nastaviti, nadam se da će nova pravobraniteljica također tako nastaviti raditi bez obzira što joj nad glavom visi mač novog Zakona, a to je ako nešto previše bude kritična, Vlada će ju moći smijeniti. Ali bolje da čuva djecu i svoj dignitet nego svoju poziciju. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu gospođa Marija Puh ispred Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovana pravobraniteljice sa suradnicom, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Eto, danas raspravljamo objedinjeno o izvješću pravobraniteljice za 2016. i 2017. godinu. Važno je istaknuti da je to sad čak zadnje već i 15. izvješće, odnosno 15 godina je od rada pravobranitelja za djecu u RH. Čitajući ova izvješća i gledajući ova izvješća, njih definitivno možemo shvatiti i ona nam mogu poslužiti kao jedan temelj za unapređenje položaja i prava djece u RH. Gledajući malo po izvješćima i iz samo statistiku, brojke oko prijava koje su upućene pravobraniteljici, vidimo zapravo da je i dalje najviše prijava po pitanju visoko konfliktnih razvoda odnosno prava na život uz roditelje i ostvarivanje roditeljske skrbi. Nažalost, djeca u ovako i onako teškom periodu života u kojem se nađu zbog razvoda svojih roditelja, iza toga su još izložena razno-raznim manipulacijama jednog i drugog roditelja, a na kraju krajeva i sami procesi razvoda braka traju poprilično dugo. Procesi su iscrpljujući i mislim da bi morali svi skupa apelirati na institucije i na sve one koji su uključeni u sam proces rastave braka, da se ti postupci što je više moguće skrate, da se što je više moguće vodi računa o djeci, da se djeci to na neki način ne bude toliko traumatično, a i samim time da u rad sa djecom na takvim slučajevima budu uključeni educirani stručnjaci koji će se moći dovoljno posvetiti svakom djetetu koje neće biti preopterećeni sa velikim brojem slučajeva. Drugi veliki problem koji muči našu djecu i koji možda bi čak ja istaknula kao jedan možda čak i najveći problem, a to je nejednaka mogućnost obrazovanja. Nažalost, naša prekrasna država je poprilično nejednako razvijena. Jedinice lokalne samouprave imaju velik doprinos na prava i na jednaku startnu poziciju djece, a one same imaju velike razlike između njihovih financijskih mogućnosti koje mogu pružiti djeci. U RH postoji ogromna razlika između urbanih i ruralnih krajeva i postoji ogromna razlika u sadržajima i brojnosti usluga za djecu koja su djeci stavljena na raspolaganje i ponuđena. Na kraju krajeva, nije samo velika razlika u samim mogućnostima koje pružaju jedinice lokalne samouprave nego je automatski i velika razlika u uslugama koje sam civilni sektor pruža u pojedinim selima, gradovima i općinama jer u mnogima zapravo niti taj civilni sektor i određene usluge ne postoje. Kao odličan primjer za ovo bih iskoristila jučerašnji dan obilježavanja, jučerašnje obilježavanje Međunarodnog dana obitelji na kojem je, između ostaloga predstavljen i rad Centra za djecu, mlade i obitelj Velika Gorica. Gledajući i slušajući o uslugama koje taj Centar pruža, način na koji oni pomažu i djeci, a i samim roditeljima kako na području obrazovanja, tako i na području svih drugih aspekata života i svih drugih eventualnih problema sa kojima se susreću djeca u postupku svojeg odrastanja, a i samim time paralelno s njima i njihovi roditelji sa svim novim izazovima koji su pred njima. Nažalost, takav jedan dobar primjer nemaju mogućnost iskoristiti mnoga djeca i roditelji. Zapravo, kada gledamo većina djece i roditelja u RH nemaju pristup takvom sadržaju i takvim uslugama, a koje im zapravo u mnogome mogu olakšati i odrastanje i upoznavanje sa svim novim eventualnim izazovima i problemima koji se u tijeku odrastanja djece odgađaju. Definitivno, po meni je to nešto o čemu bi stvarno trebali detaljnije raspraviti i trebali bi iznaći neku mogućnost da jedinice lokalne samouprave budu izjednačene, da imaju veća sredstva kako bi mogli svu djecu staviti u jednaku startnu poziciju, a na kraju krajeva i kako bi zaustavili iseljavanje iz ruralnih sredina. Svi mi pričamo o iseljavanju iz RH, malo tko zapravo priča o samom iseljavanju unutar RH gdje se iz ruralnih sredina ljudi sele u određene urbane sredine u kojima imaju više mogućnosti, više prilika i možda bolje poslove i to je jedan, pa ja bih stvarno rekla da možda čak i veći problem od samog iseljavanja izvan RH jer moramo voditi brigu o tome da nam se ne dogodi da će nam se Hrvatska pretvoriti u ajmo reći, pustu zemlju koja će zapravo imati naseljena mjesta samo oko većih urbanih područja, a definitivno prilika za djecu i mogućnosti koje se pružaju djeci i sadržaji koji se pružaju i za ostvarivanje prava i za upoznavanje sa svojim pravima su nažalost u ruralnim područjima RH puno puno manji nego što su to u urbanim područjima kao što je Zagreb, Rijeka, Split i svi veći gradovi. Na trećem mjestu prijava koje pravobraniteljica dobiva i to iskreno malo sam bila začuđena što je to tek na trećem mjestu jer prema percepciji koja se stvara u javnosti i prema vijestima koje možemo svakodnevno gledati po meni se čini da je taj problem puno, puno veći, a to je nasilje, nasilje, tjelesno kažnjavanje i zanemarivanje. Ono što nam definitivno svima nama ne služi na čast, a to je sama percepcija mladih o nasilju i sam odnos mladih prema nasilju i čak bih rekla da je ta njihova percepcija ne da je poražavajuća, nego je katastrofalna. Svako malo smo svjedoci određenih organiziranih tučnjava i zlostavljanja pojedine djece i kada gledamo da se sve to još medijski prati, dijeli na društvenim mrežama kolke su to zapravo traume za djecu koja su zlostavljana. Preko 40% djece i mladih smatra da je nasilje opravdano. Zašto nam se to dešava? Zašto je tako velik broj djece koja smatra da je u redu da udare nekoga ili da netko udari njih i da se na taj način rješavaju problemi? Kada sam malo išla detaljnije proučavat same te prijave vezane uz nasilje nad djece, onda dobijemo još jedan više nego zabrinjavajući podatak, a to je da je od ukupno 90 prijava koje su stigle po pitanju nasilja u odgojno-obrazovnim institucijama čak 8 njih vezano uz slučajeve koji se dešavaju u dječjim vrtićima. Znači u dječjim vrtićima već počinje određena spirala nasilja, djeca su naučena na neki način rješavati svoje probleme sa nasiljem i o tome smo svi već govorili puno puta, o tome ćemo govoriti svi još puno puta, ali vjerujem da nije dovoljno i da se ta svijest da moramo samu praksu na neki način početi sa prevencijom, vidimo i sami već i u vrtićkoj dobi i osvrnuti se na to. Jer ako sada 40% djece smatra da je nasilje opravdano, ja se bojim što će biti tek kroz nekoliko godina. Kako je u porastu fizičko nasilje, tako je u porastu i samo nasilje vezano uz vrijeđanje, omalovažavanje, isključivanje iz društva, a nažalost sve to skupa u mnogome još dodatno pojačavaju nove tehnologije, nove tehnologije koje bi nam zapravo svima nama trebale koristiti, koje bi nam trebale biti na neki način alat, ali nažalost nove tehnologije u mnogome služe za vršnjačko nasilje i za zlostavljanje svojih prijatelja i poznanika. Na neki način kada malo gledate to nasilje koje se vrši putem mobitela, određenih grupa, društvenih mreža, zapravo ima puno gore posljedice od onih nekih klasičnih oblika nasilja koje su do sad bila učestalija, a to je prije kad su djeca došla doma iz škole, na neki način su ostavili nasilnika u školi, ostali su ti problemi u školi i znali su da su sad kod kuće, da su na neki način sigurni, da osoba koja ih zlostavlja nije blizu njih, a sa novim tehnologijama što se dešava. Znači djeca nose sa sobom sve poruke, svo vrijeđanje, svo izrugivanje i omalovažavanje, nose sa sobom u svojem džepu, unose to u svoje sobe i sa tim nažalost žive po cijele dane i svakodnevno, bez imalo odmora od nekog straha i lošeg osjećaja koje samo nasilje prouzročuje. Sad bih se malo osvrnula, ne toliko na ove podatke koje sam već dotakla, a to je mreža mladih savjetnika. Smatram da je mreža mladih savjetnika jedna odlična praksa koja postoji u sustavu pravobranitelja za djecu i mislim da ne bi bilo loše kada bi mogli razmisliti da jednu takvu praksu proširimo i na neke druge institucije, da djeca imaju pravo na neki način izraziti svoje mišljenje, sudjelovati u kreiranju mogućnosti za ostvarivanje svojih prava. Eto vidimo da je prošle godine izabrana već četvrta generacija mladih savjetnika i koliko sam vidjela bila je poprilična zainteresiranost u prijavama pa bi ja ovim putem željela i čestitati svim novim mladim savjetnicima, a i pravobraniteljici koja sve to uokružuje, drži na okupu i potiče njihov rad. Vidjeli smo da oni rade i istraživanja o temama koje smatraju da su bitne za njih i smatram da ta institucija ili ne znam kako da ih nazovemo, pomoć, je vrlo dobra i da ćemo u budućnosti mnogo toga dobroga moći čuti od mreže mladih savjetnika, a na kraju krajeva, kao šta sam i rekla, bilo bi dobro razmisliti da se takva jedna praksa proširi i na neke druge institucije. Imali smo prilike čuti od pravobraniteljice da je pojačala obilaske terena, odlaske u razno razne institucije i škole i to definitivno smatram pohvalnim jer kako možete najbolje vidjeti kako se nešto dešava i što eventualno nije u redu ako ne dođete, ako ne pogledate i ako zapravo ne čujete iz prve ruke što se dešava i kako se može pomoći i gdje se treba eventualno urgirati s njezine strane. Ono što smo imali čuti na odboru je da je svega 40% preporuka koje pravobraniteljica uputi prihvaćeno. Mislim da je ta brojka više nego porazna i da svi mi skupa bi morali raditi na prihvaćanju vidljivosti ureda, na tome da sve institucije uvaže preporuke i sugestije dobivene od strane pravobraniteljice jer sve te njezine preporuke i sva ta ajmo reći na neki način sugestije su zapravo tu i postoje i zbog dobrobiti djece, nastale su na temelju određenih pritužaba i mislim da moramo mi sami pokrenuti tu određenu spiralu dobre prakse, spirale poštivanja mišljenja i svi bi mi morali malo više apelirati na institucije, da se ova brojka od 40% prihvaćenih sugestija, do iduće godine puno puno više promijeni. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Na galeriji su studentice i studenti Veleučilišta Marka Marulića iz Knina, pozdravljamo ih svi pljeskom i hvala što ste s nama … [[Pljesak.]] Idemo dalje sa pojedinačnim rasprava, prva je gospođa Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana pravobraniteljice sa suradnicom, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Naime, danas smo svi složni da nasilja nad djecom imamo u svim segmentima društva i da je nužno mijenjati poglede i stavove svih nas, društva u cjelini kako bi djeci bilo bolje. Naravno pravobraniteljica je ta koja treba da djeluje i proaktivno, promičući i zagovarajući prava djece, treba dati preporuku za zaštitu djece, svih, neovisno o tome, da li su oni svrstani različito u različite kat ogrije, po vjerskoj, socijalnoj ili nekoj drugoj osnovi. Djeca trpe nasilje, čujemo svugdje na igralištima, pa čak i u odgojno obrazovnim ustanovama. Ono o čemu bi ja danas govorila, da djeca trpe nasilje u ovoj sabornici. Žalosno je ali da li razmišljamo o tome, kako se osjeća dijete onog kolege, koji ćemo nazvati lažljivcem, političkim manipulatorom, licemjernim, reći mu da je žao, da je neznalica. Možda ćemo reći da su to samo napadi političkih neistomišljenika, možda ćemo reći da je to sloboda govora. Često vidimo i čujemo, da nakon toga, kolega priđe pokraj kolegi i kaže, ma moramo sam onako, malo. Zar mu je bitnije, da dobije podršku ili pohvalu od nekog svog eventualnog glasača ili da zaboli djetetov kolege. Kažemo da treba biti dobra suradnja sa medijima, čak čujem da je ta suradnja dobra. Da li razmišljamo o tome, kako se osjeća dijete, onog dužnosnika, bilo da se radi o članu Vlade, zastupniku ili gradonačelniku, načelnik, županu, direktora nekog komunalca, kada se kaže, da je njemu mjesto u Remetincu, da je kupljen ili prodan, zato što je koalirao, sa nekom većom strankom, da je oprao milijune. Da li smo pomislili ikada, kako su se osjećala djeca bivšeg ministra Rončevića, kada je nakon 6 i pol godina punio naslovnice i na kraju pravomoćno oslobođen. 2016. i 2017. g. su bile godine, da se prisjetimo '16. vrijeme kada su bili parlamentarni izbori a 2017. kada smo imali lokalne izbore. Znamo da tada smo puni plakata, puni grafita. Na plakatima često osvane lopov, crtaju nam se brkovi, da ne kažem, šta se sve može nacrtati i muškim kolegama i ženama. Molim pravobraniteljicu, da dobro razmisli, na koji način, a evo, i tu apelira na sve nas zajedno, da razmislimo kako se osjeća jedan osnovnoškolac, kada ujutro prođe kraj plakata i vidi tako nešto na slici svog roditelja. Mislim da trebamo dobro razmisliti, kako zaštiti tu djecu, a nije da ih je tako mali broj. Svjedoci smo bili neodavno, da npr. profesor ili nastavnik u školi, kaže djetetu, djetetu, kojemu će za koji tjedan zaključiti ocjenu, da roditelj dobro razmisli kako će glasati kada je u pitanju ratifikacija Istanbulske konvencije. Kolegice i kolege, nažalost malo nas je, evo toliko koliko mi vodimo računa i brinemo i želimo progovoriti o pravima djece u Hrvatskoj, da svi zajedno dobro razmislimo i da se malo klonimo lažnim i neosnovanih optužnih, teških riječi, uvreda. Dužnostnici, kažu moraju izdržati neprimjerene kritike, uvrede i prijetnje, ali šta je sa tom našom djecom. Jel možemo na bilo koji način njih zaštiti od svega toga? Možda samo da zamislimo, iako smo roditelji i nema roditelja, koji sigurno nije takvu priču i doživio i čuo u svojoj kući, ali evo, samo na tren, da pomislimo kako bi nam bilo, da netko tako javno nešto izgovori protiv naših roditelja. Da li bi mi, bez obzira na svoje godine, mogli to tako nositi, bez boli bez traga? Zato evo, još jedanput, apel, nama, a i vama, poštovana pravobraniteljice, da vidite, da pomognete našoj djeci, da ih zaštitimo od boli koje imaju s obzirom da njihovi roditelji nose odgovorne i javne dužnosti. Hvala.
Hvala lijepo, Istanbulska konvencija, znamo, štiti žene i djecu. Ne, ne, samo radi, inače, sve u redu, ali štiti žene i djecu Istanbulska konvencija, razlog više da bude ratificirana. Gospodin Mirando Mršić, nema ga, gubi pravo, gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažena državna tajnice sa suradnikom, pravobraniteljica je tu negdje sa suradnicom isto tako. Pred nama je izvješće o radu Pravobraniteljice za djecu za 2016. i 2017. Mi ne možemo raspravljati o tom izvješću, a da se ne dotaknemo malo što se u povijesti ne tako davno i desilo. Dakle, bila je pravobraniteljica za djecu, gospođa koja je jednostavno bila prisiljena, odnosno, radili smo izmjenu zakona jer ona po određenim kriterijima, vladajuće opcije nije mogla ostati i tu smo zapravo ponovno na temu djece odlučili raspravljati nešto što nismo trebali raspravljati. I tad se je u zakonu uvela odredba da ako izvješće pravobraniteljice ne prođe, da onda postaje obveza odnosno izglasava se nepovjerenje pravobraniteljici. Stoga postoji zaključak koji je bio na odboru da se ovo izvješće samo prima na znanje, mi jednostavno ne mislimo da je tako, izvješće koje je bilo o kojem drugom izvješću se treba glasati. Uloga pravobraniteljice za djecu je izuzetno važna, izuzetno je važna i njena neovisnost, izuzetno je važno da izvješća točno govore o stanju stvari koja je. Zašto? Samo zato da bi bili bolji, samo zato i kad pogledate malo ovu povijest izvješća, vi vidite određene napretke i to treba reći da napreci postoje, da svi se mi kad radimo jedan posao učimo, i na početku i na kraju postoje razlike. I zbog toga je važno ta nepristranost, ta nepristranost i da nije cijelo vrijeme nad glavom mač. Gle, ako se moje izvješće nekome dopadne onda ću imati problem, onda ću o tome problemu možda mi neće biti izglasano pa ću morati otići, pa ću ja punit stranice novina, pa će moja djeca na tragu ovoga što je uvažena prethodnica prije mene govorila, možda vidjeti. Dakle to jednostavno nije dobro, pravobranitelj mora biti neovisan, on mora u svom izvješću reći stvari koje se nekome ne sviđaju. Ali zašto? Samo zato što bi bili bolji. Samo zato da bi bio poticaj za izmjene zakona, da bi nam zakoni bili bolji, … [[Govornik se ne razumije.]] da se vidi što imamo na terenu i da probamo tu odraditi stvari na odgovarajući način. Ne možemo govoriti i o ovom izvješću da se ne dotaknemo Istanbulske konvencije i svega onoga prijepora koji se razvija u društvima, jedna Istanbulska konvencija govori između ostalog o borbi protiv zlostavljanja žena i zlostavljanja u obitelji i zlostavljanja koje apsolutno smo na određeni način i imamo kroz ova izvješća vidimo što je, i zbog toga je izuzetno dobro da se o toj Istanbulskoj konvenciji, i bila rasprava i da rasvijetlimo što je. Ja se sjećam kada je bilo natječaj za pravobranitelje za djecu, bilo je 5 kandidata, svako kandidatu je bilo postavljeno pitanje stav o Istanbulskoj konvenciji. Od tih 5 kandidata mislim, ne bi htjela uvrijediti nikoga, ali da je troje od njih po prvi put čulo za to kad smo ih mi pitali. To znači da se baš i nisu dobro pripremili za taj posao i svi su onako vrlo odgovarali, ne bi se mi tu baš šteli previše miješati što zapravo dobro je reći stav, nikad se ne možete dopast svima. I zato je, evo koristim još jedanput priliku jer je tu pravobraniteljica za djecu, neće vam biti lako, ovaj posao je izuzetno zahtjevan, neće vam biti lako i u kontekstu jer imate zakon koji kaže ako vam izvješće nije prihvaćeno odnosno ako vam se ne izglasa, tada je vaš posao ugrožen, to nije dobro. Pravobranitelj mora biti određeni broj godina neovisan, neovisan o političkim strukturama koje se mijenjaju. Vi morate govoriti stanje kakvo je jer kad govorite o stanju kakvo je, samo to može biti poboljšica, samo u tom trenutku možete napraviti iskorak dalje, a mi bi svi koji radimo ovaj posao bez obzira da li ste u izvršnoj ili zakonodavnoj vlasti, trebali težiti tome da radimo iskorak, da budemo bolji, da svako izvješće pokazuje mali pomak i da govorite o problemima koji jesu. Problemi su tu, mi ih ne možemo sakriti pod tepih, kad sakrijete bilokoji problem pod tepih, naraste velika ona hrpa, popiknete se na nos i padnete. Treba otvoreno i javno govoriti o problemima. Jednako tako sigurna sam i to ste imali prilike vidjeti, postoji jedan zakon koji je već u samoj najavi izazvao veliku raspravu u javnosti, to je Obiteljski zakon. Obiteljski zakon koji je kad je bio donesen 2014., onda je Ustavni sud ga godinu dana otprilike, ja mislim da je kraj 2014., kraj 2015. bio obustavljen od primjene pa se tamo negdje ako se ne varam, 1. prosinac 2015. krenuo dalje primjenjivati, on se primjenjuje. Ja inače sam onog stanovišta, ja mislim da nema idealnog zakona. I svatko tko misli da je napisao nešto idealno i da je to nepromjenjivo, ima malo problem. Mislim da svaki zakon treba pustiti u praksu, treba vidjeti šta je dobro jer ne možete predvidjeti sve situacije, sve scenarije, u praksi trebate vidjeti što je dobro, to nastaviti dalje, što je loše, mijenjati. Ako ima previše izmjena i dopuna onda vidimo da struktura, da je onda tu nešto ali sve neke male izmjene i dopune su apsolutno dobrodošle. Ovaj Obiteljski zakon je bio u javnoj raspravi ja mislim 2 dana, nakon toga je zaista sa velikom pompom povučen. Tu se je otvorio i problem gdje nismo znali da je ministrica znala što je pustila ili nije znala ali to je priča za nekog drugog. Obiteljski zakon će zasigurno ponovno po nekakvim najavama koje očekujemo možda u drugoj polovici ove godine ići. Ta javna rasprava će ponovo biti apsolutno pod svjetlom javnosti jer svi smo osjetljivi na to. Ali i tu će biti izuzetno značajna vaša uloga. Bit će značajna vaša uloga da aktivno sudjelujete, da sve ono što vi vidite u praksi a sad već vidite, imate suradnike, što je problem, da se u taj Obiteljski zakon proba kroz zakonodavne okvire riješiti, i tu je vaša odgovornost i to je nešto što će vas ovaj ili neki drugi saziv Sabora zasigurno pitati kad će biti izvješće i raditi izvješće za 2016. kad vas nije bilo, i branite za 2017. kad ste bili samo djelomični i to je činjenica. Ali vaša odgovornost dalje će biti za taj zakon da sudjelujete, da probate da u tom zakonu bude sve ono što vi iz prakse vidite da je problem a što bi zakonom vama olakšao posao. Dakle, zakon nije taj koji će riješiti sve probleme. Zakon daje okvire da neko može postupati, da mu je lakši posao, da da odgovor, a kad ti nešto radiš a gdje to piše da vi kažete, radim tu jer piše tu i tu će biti vaša odgovornost. I zato i kažem, netko će vas s pravom propitivati na sljedećem izvješću ako zaista tako bude sa Obiteljskim zakonom, a živimo u zemlji gdje predvidjeti nešto što će biti za tjedan dana, govorim u političkom smislu, je zaista na razini karata ili bacanje graha jer naravno ono što je vrijedilo prije tjedan dana, ne vrijedi danas, kao što imate prilike svi koji živimo u ovom političkom životu aktivno, znamo. No međutim ono što je zaista pažnju na Obiteljski zakon. Ja inače zaista mislim da ako je tako puno izmjena bolje je napraviti zbog lakšeg postupanja novi, ali dajte da se cijelo vrijeme ne odbacujemo i ono što je bilo dobro. U tom zakonu imaju i neke dobre stvari, imaju i neke prakse koje su pokazale da su dobre, nemojmo se olako toga odricati. I ja tu čitam vašu odgovornost. Dakle vaša odgovornost za izvješće 2016. je nikakva, za 2017. je u tom jednom zaista malom segmentu. Izvješće je realno napisano, govori o situacijama koje je ja sam sada i to sam govorila mislim da je bilo puno bolje da poziciju pravobranitelja ne vežemo uz činjenicu prihvaćanje ili ne prihvaćanje izvješća. I ja koristim svaku priliku, dakle ja sam bila u izvršnoj vlasti, bilo je izvješće pučke pravobraniteljice gdje resor na kojem sam ja bila na čelu nije bio ocijenjen na način na koji sam ja mislila da treba biti i bila sam strašno ljuta i na pučku pravobraniteljicu i tražila sam sastanak i sve. Nakon jednog razgovora s njom sam zapravo shvatila da svako od nas radi svoj posao. Ona je ocijenila na način na koji ona to vidi, a mi smo iz toga trebali izvuć pouku i biti u sljedećem izvješću bolji i to je smisao pravobranitelja i to je uloga i značaj i moramo u tom kontekstu gledati sve zajedno. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, dali ste primjedbe i treba ih uvažiti i volio bih da se pravobraniteljica očituje malo češće, ali činjenica je i postavlja se pitanje zašto Ured pravobraniteljice nije učestalije prisutan u javnom prostoru u kojem treba usmjeravati pažnju cjelokupne javnosti prema zaštiti interesa djeteta. Primjer, zašto se javno nije reagiralo ili očitovalo na kršenje prava djeteta kao što je bio slučaj u Splitu, svi ga se sjećamo, a taj je slučaj maloga Cesara, pri pokušaju sudske odluke ovrhe djeteta gdje smo imali događanje naroda, a ne pravnu državu. Godinama je to dijete pod pritiskom, narod se mora pobuniti, a Ured pravobraniteljice cijelo vrijeme šuti. Sada zamislite kako je tome djetetu, a imamo institut ovrhe nad djetetom. Zamislite ovršiti dijete. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj. Zaista imali smo prilike i medijski ako se ne varam, to je bilo prošlo ljeto, gdje su svi mediji govorili o svemu tome i ja se mogu s vama složiti i obveza i ureda pravobraniteljice zaista je da bude na terenu i da sudjeluje i da vidi šta se dešava jer taj komoditet iz ureda vam sve malo drugačije izgleda nego kada stvarno odete na tren i vidite stvari kako jesu. Iz izvješća i stoji da je cijeli ured zajedno sa službama krenulo po trenu i ja mislim da je to dobro. I jednako tako mislim da je neusporedivo bolje da se i u slučajevima bez obzira ured uvijek očituje da kaže svoj stav nego da šuti. Kada šutite onda uvijek imate osjeća da neko ili nešto skriva ili nema što reći. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I sada gospodin Zekanović.
Poštovani dopredsjedniče SAbora, poštovana pravobraniteljice. Već sam u replici rekao jednu stvar koja me smeta, nisam čuo od vas odgovor pa ću ponoviti. Vi ste de facto dali izvješće ne za vaš rad jer vi ste tu tek mjesec dana bili u 2017. godini mjesec i nešto nego ste dali izvješće za rad vaše prethodnice Milas Klarić koja je za tih koliko 23 mjeseca njezinog rada. A kao što znate njezino prethodno izvješće ovaj Dom, ovaj Sabor nije prihvatio. Ali koliko sam ja uspio vidjeti i ovo izvješće tj. ova vaša izvješća odnosno i ono kako ste vi njih prezentirali nema neke velike razlike u njezinom radu i onom periodu koje Sabor nije prihvatio i o ovome što ste sada govorili. I volio bi da ste vi napravili jednu jasnu distinkciju između toga i da ste se malo ogradili od njezinog rada jer upravo ovaj Dom ovdje, ovi ljudi nisu prihvatili njezino izvješće i to je jako, jako bitno. Jer ako to zanemarujemo kao jednu činjenicu, kao jedan fakt onda imamo vaš odnos prema ovom Domu nije onako kako bi trebalo biti i mislim da se radi o grešci, ali vidite još stignete u završnoj riječi i napraviti tu distinkciju odnosno komentirati i njezin rad jer ste o njemu i govorili. A kada govorimo o uvaženoj Milas Klarić evo tu smo čuli i gospođu Pusić i gospođu Mrak koji su iznimno žalosni što ona više nije pravobraniteljica za djecu i zaboravili su da pravobranitelj za djecu i njegovi zamjenici ne smiju pripadati niti jednoj političkoj stranci, niti smiju sudjelovati u političkim aktivnostima. A upravo to je vaša prethodnica radila. Ona je onako fino bila jedna desna ruka SDP-u odnosno cijelu onu politiku SDP-a ona je itekako podržavala i nije bila objektivna u svom radu što je pokazala jako, jako mnogo puta i to je ono bitno, to je ono ključno što svi morate znati. Nije ona smijenjena zbog toga što se bavila svojim poslom nego upravo zbog toga što se bavila politikom na jedan način, a to nije smjela raditi. Čuo sam kolegicu Mrak kako govori o Istanbulskoj konvenciji, slažem se s njom zapravo donekle, stvarno ja sam bio taj koji sam vam postavljao pitanje o Istanbulskoj konvenciji, većina vas nije imala stav o tome o jednom ključnom dokumentu i žao mi je što nije, ali od vas mi je bilo drago čuti da ste ipak za razliku od svih ostalih kandidata na pitanje rodne ideologije bili eksplicitni i rekli ste ovim riječima, ima to u fonogramu, ja nisam za to, jasno. I to je bio razlog zašto sam vam ja dao povjerenje, onaj ključni trenutak kad sam se odlučio za vas kad ste rekli onako iskreno, ja nisam za to. Međutim, ovdje moram ipak napomenuti da ste vi u ovih proteklih nekoliko mjeseci imali jednu priliku u kojoj ste po meni pogriješili, možda je to jedna početnička greška, ja vjerujem da jeste, a to je ona reakcija povodom onog dječjeg karnevala u Kaštelima. Jedna mala sitnica, ali smatram da vaša izjava povodom tog događaja da nije bila po meni na mjestu, smatram da se radi o karnevalu. Karneval je svaki protiv sistema, kritiziraju se razne osobe, kao krnji se spaljuju političari, poznate osobe, pa zašto ne bi i prikaz jedne slikovnice koja nekima ili mnogima u ovoj državi ne odgovora. Tako da ste morali imati to na umu, da je to karneval, da je to jedna svetkovina, jedna zabava jer i kolege Pernara su zapalili u jednom karnevalu pa ga nitko nije branio. Ali ja mislim da je trebalo možda braniti prije njega npr., iako ne mislim da je trebalo i njega, bilo koga od nas koji smo javne osobe, zapravo to se može desiti. Nadalje, kolegica Pusić je govorila opet o fašizmu među mladima. Ja nisam čuo kod vas kad ste govorili da se to događa, pa čisto možda i komentar u završnoj riječi na njezinu konstataciju o značajnom porastu fašizma i ne znam, neprihvatljivog oblika ponašanja među mladima, ja smatram da je to jedna notorna laž tako da to komentirate. Zaključiti ću. Izvješće koje ste dali de facto nije vaše izvješće odnosno vi ste govorili o izvješću vaše prethodnice za koju je ovaj dom rekao da nije dobro radila svoj posao i smatram da se kao nova pravobraniteljica radi digniteta ovog doma morate ograditi od onoga što je vaša prethodnica radila. Barem od onih stvari koje su bile sporne ovim zastupnicima ovdje koji su vas izabrali odnosno najviše domu hrvatskog naroda. Hvala.
Gospodin Zekanović, što se Rijeke tiče, tamo se odigrava karneval gdje se spale lutke. To nije inkvizicija gdje se spale ljudi, to je karneval, to je šala. Hvala lijepo.
Uvaženi potpredsjedniče, upravo sam to ... [[Govornik se ne razumije.]]
Gospodin Tomislav Žagar, kao pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena pravobraniteljice za djecu sa suradnicom, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolegi nastojati ću u kratkoj raspravi reći nekoliko stvari za koje smatram da su bitne da se naglase prilikom ove rasprave. Inače, što se tiče samog izvješća, ja bih ipak htio naglasiti da je ovo izvješće vaše pravobraniteljice, neovisno o tome što je prije listopada bila druga pravobraniteljica, ovo je vaše izvješće, ovo je izvješće pravobranitelja i tako ga treba promatrati jer mi ne smijemo institucije gledati na temelju ili prekidati njihov rad pa ih gledati ... [[Govornik se ne razumije.]] na temelju toga tko ih u određenom trenutku vodi jer u danom trenutku, kao što vas biraju u Hrvatskom saboru tako će vas možda netko sutra razriješiti, ali mislim da ono što je cilj pravobranitelja i što je zakonski definirano, vi trebate ispunjavati i tu imate punu podršku i nadam se da ćete u tome uspjeti, a posla ima puno. Zašto posla ima puno? Pokušat ću reći u jednom aspektu koji ja vidim da je iznimno bitan. Naime, sve ono što se odražava u svijetu mladih ljudi, u svijetu naše djece je posljedica onoga što se odražava u svijetu odraslih. Djeca su isključive žrtve odnosa koji se događaju ili koji za posljedicu imaju neriješene odnose među odraslima ili dovoljno nedefinirane institucije koje bi trebale skrbiti o pravima djece, o njihovom zaštiti i u tom smislu sam i u replici rekao i to sugeriram da stvarno se izdvoji, da se točno vidi koji je to dječji proračun i s koliko novca se raspolaže jer bez novca nećemo puno učiniti. Zašto je to važno? Ja se s vama slažem, mislim da ste to u uvodu rekli, a i piše u izvješću. Stručnost je nešto što ne smijemo zanemarivati, stručnost je jako bitna. Ako govorimo o stručnosti evo, uzmimo centar za socijalnu skrb. Naši centri za socijalnu skrb rade svoj posao, međutim imaju li oni dovoljno kapaciteta, imaju li dovoljno stručnih ljudi da taj posao odrade kao treba? Ovdje se spominjao školski sustav. Učitelje koji često puta nisu dovoljno kompetentni da bi se suočili sa problemima s kojima svakodnevno se nalazimo. U mnogim školama, pazite nemaju sve škole jednake standarde. Iako postoje pedagoški standardi koje smo još davno usvajali jer doneseni su pravilnici ili zakoni, mi još uvijek te standarde nemamo. Pojedine škole nemaju stručne suradnike koji su potrebni, pa tako škole nemaju psihologe, pedagoge, defektologe, sve ono što im je potrebno, logopede, da bi se mogli suočiti sa specifičnim zahtjevima i problemima s kojima su djeca svakodnevno suočena. Ja se s vama slažem da treba uvesti veću kontrolu prema učiteljima, međutim s druge strane, tim ljudima treba pomoći. Ne treba ići samo na sankcije, treba im pomoći. Ne znam jel znate podatak da u mnogim školama, učitelj ako želi otići na stručno usavršavanje ne može za to dobiti novac jer nema jednostavno novca. Mi kao društvo imamo konstantan problem da nam u bitnim stvarima nedostaje novca. I to se onda reflektira kasnije na stručnost tih učitelja pa i onda i na probleme vezane sa djecom. I ne smijemo zaboraviti upravo vi kao pravobraniteljica primate pritužbe i od roditelja, ali moramo shvatiti da i roditelji nisu uvijek u pravu, da je njihova razina znanja, kompetencija nije dovoljna da bi oni mogli prosuđivati, a naravno da su kod svog djeteta subjektivni da bi na pravi način mogli to prosuđivati. Dakle, što se tiče učitelja u školama, treba im pomoći i profesora da bolje donose odluke. I ono što bih sad posebno htio naglasiti, a to mi se čini u izvješću nekako, ali imajući u vidu da to nije do kraja vaš posao, ali možete tu puno pomoći. Govorim o predškolskom odgoju. Jako je teško izaći iz siromaštva. Mi dana u RH imamo županije koje su prema prosjecima u RH na začelju, znači vrlo niska razina prihoda, imaju ogromne probleme, na kraju sad sve manje i djece zbog ovih negativnih demografskih kretanja i te županije su siromašne. Pa tako na području moje županije, mislim da ima 13, u Virovitičko-podravskoj županiji, mislim da ima 13 vrtića, sad nemojte me hvatati za riječ, stručnjaci koji su, o tome čitamo godinama, upozoravaju da je to rano obrazovanje djece od tamo 6 mjeseca do 6 godine, iznimno bitno jer ako inteligenciju i općenito kognitivne vještine promatramo ne samo sa biološkog stajališta nego sa sociološkog stajališta, sa stajališta razvijanja tih sposobnosti kroz taj rani predškolski odgoj, onda je to iznimno bitno. I tu bi trebalo više poraditi. Jedinice lokalne samouprave uz one objektivne okolnosti da nemaju dovoljno novca, često imaju nekakve nerazumne, neobjektivne okolnosti pa tako ne žele sufinancirati dječji vrtić ako je on na području druge, zapravo roditeljima dječjeg vrtića, ako je na području jedinice lokalne samouprave što je potpuno besmisleno sa stajališta prava djeteta. I mislim da se na razini predškolskog odgoja može učiniti puno više, naravno ovaj obvezan program koji je uveden od 1. listopada 2014. godine, ova jedna godina u godini koja prethodni školi obaveznog programa, nije dovoljna. Pokazuju rezultati istraživanja koja se vrše da djeca koja su u vrtićima u pravilu postižu bolje rezultate u školi. I zbog tog u taj sustav bi trebalo ulagati više, on u ovom trenutku nije obavezan ali bi se moglo ulagati više i mislim da vi kao pravobraniteljica možete na tom području dosta sugestija dati. Puno još ima tema koje možemo otvarati ali ostavimo to za vaš budući rad i nadam se da je vaš ured otvoren za sve primjedbe, sugestije koje ćemo vam slati, imam nekih pitanja još sa terena da ne opterećujemo cjelokupnu javnost, pojedinačna pitanja i tu vas molim za vašu pomoć i podršku. Hvala.
Hvala i vama. Imate dvije replike, prvu repliku je tražio gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovani kolega Žagar, ovo nije vama, manje je upućeno ali prvo pravobraniteljici dole. Svi znamo da su djeca najranjiviji dio društva, i svaki zločin protiv djeteta je neoprostiv, a šta s jednom određenom skupinom ovdje ako se vi toliko brinete o djeci i vidimo djeca prosjače, imate dogovorene brakove, jel' to možda pedofilija u pitanju? 12 godina određene skupine, da. Jedanput sam vidio od Trga bana Jelačića do ovdje profesionalne prosjake, tko su te glave? Šta je sa integracijom u hrvatsko društvo? O kome to govori i tko štiti njihova prava? Gledam tamo mladi klinac svira harmoniku, pada hladna kiša, hoće ući unutra, ovaj mu prijeti iznutra, to je isto kao makro samo se djeca upotrebljavaju. Kakvi su vaši podaci o pedofiliji, po skupinama, klubovima, drugim vjerskim zajednicama osim Katoličke crkve, šta radite po tom pitanju, kakva je statistika? Evo pitam se to.
Oprostite, vrijeme. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Glasnović, upozorili ste na neke sudbine djece i mladih ljudi. Samo sam se javio za odgovor da vas obavijestim da će biti uskoro tematska sjednica i to pozdravljam Odbora za obitelj, mlade i sport na kojoj će se upravo o ovom problemu koji je iznimno veliki problem, to je problem pedofilije, razgovarati, na tu će sjednicu biti pozvani svi oni relevantni koji mogu o tome nešto reći. Evo pozivam vas i ja osobno, da dođete na tu sjednicu, ja sam član odbora, da dođete na tu sjednicu pa da o tim temama porazgovaramo.
Hvala lijepo. Gospodin Zekanović.
Poštovani kolega, rekli ste u jednom trenutku o pravima djece i imao sam osjećaj da nekako ste tu zanemarili i pravo roditelja. Ja bi ipak kroz ovu repliku naglasio. Roditelji su oni koji primarno odgajaju svoju djecu i to pravo nitko ne može osporiti. Naravno sve ovo ostalo nije sporno. Imao sam osjećaj da ste nekako htjeli prebaciti više odgovornosti na institucije a to se ne smije desiti odnosno i pravobraniteljica mora i kroz zakone na kojima će raditi, imati na umu da su roditelji ti koji primarno odgajaju svoju djecu i da im to pravo nitko ne može osporiti. Ali što se tiče prva djece tu smo suglasni ali nemojmo zaboraviti i na prav roditelja u ovom kontekstu.
Hvala. Odgovor, gospodin Žagar.
Uvaženi kolega Zekanović, žao mi je ako ste me krivo shvatili, ja kao roditelj stvarno isto tako razmišljam dalje prste od moje obitelji, svaki roditelj tako razmišlja. Međutim postoje znanja, kompetencije koje ja nemam, nemam ih dovoljno da bih se suočio. Pa evo budući sam radio u školi kao razrednik, puno puta su dolazili roditelji i rekli su a to su bil djeca tinejdžeri, rekli su ja ne znam šta da radim, jednostavno ne znam, kao roditelj mi je to rekao, pa onda sam se ja zapitao kao učitelj što zapravo treba napraviti. U tom smislu kažem da trebaju institucije više raditi, pomoći roditeljima, na kraju krajeva i cijelom društvo jer ta djeca danas, ona će sutra biti stupovi ovog društva kako god mi to gledali.
Hvala lijepa gospodine Žagar. Sada je na redu gospodin Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ovo izvješće koje mi danas raspravljamo zasigurno je najvažnija, najbitnija točka dnevnog reda, ne postoji bitnije, ne postoji značajnije točke o kojom mi možemo raspravljati jer sve druge su duboko politizirane. Sve ostale točke su mogućnost da putem njih mi napravimo jedan put i otvorimo prolaz u mogućnost našeg političkog opstanka ili da napravimo reviziju onoga što smo do sad činili. Ovo izvješće je izvješće koje ja nazivam izvješćem iščezle realnosti ili iščezle stvarnosti jer ono sadrži sve one podatke koji se tiču povrede prava djece. Povrede prava djece može vršiti samo ono biće koje ne shvaća da je dijete nešto najvrijednije što postoji u ljudskom svijetu. Zbog čega? Zbog toga što smo svi mi zaustavljeni u razvoju i svi mi idemo prema svom kraju a pred djecom je i razvoj i budućnost. Mi svi smo donekle i bića prošlosti a samo su djeca bića budućnosti. Njima pripada nešto, ne pripada im ono što se u ovom izvješću nalazi, a to je diskriminacija od uzimanja prava, od prava u obitelji. U ovim dosadašnjim raspravama, sada ću se osvrnuti na ovu jednu apsolutizaciju roditeljske skrbi i roditeljska prava nad pravima djecom. To je nedopustivo. Roditelji samim time, što su roditelji, ne nalaze se u privilegiranom položaju, da su njima djeca izručena i da im djeca pripadaju kao apsolutno svojina. Ne, djeca pripadaju ljudskom svijetu i pripadaju sebi samima i po tome pripadaju i roditeljima. Ova izvješća i sažeti ovih izvješća, stoga, nisu molitveni zapis pravobraniteljstvu, da prigne koljena pred svemoću roditeljstva i nedodirljivosti roditeljstva, nego da propisuje i unutar obitelji i unutar roditeljskih odnosa, je li došlo do povrede prava djece, a vidjeli smo iz ovog izvješća, da su roditelji u visoko kompletnim situacijama, da prestaju biti roditelji i da postaju vojskovođe koju djecu koriste, isključivo kao vojnike da bi ostvarili svoje ciljeve, na bojištu koje nije prikladno djetetu i na bojištu koje nije prikladno ovom svijetu u kojem bi mi trebali i htjeli živjeti. Budući su već svi nabrojili koje su povrede prava djeca u ove dvije godine, gotovo, nepromijenjene, da ih ne nabrajamo, oda i nema nekih velikih razlika, čak i u broju tih povreda, očito je da moramo razvijati drugačije strategije i da moramo se naučiti sukobljavati sa ovom zakonitošću iz čeznerealnosti i da ovo izvješće trebamo promatrati kao atlas anatomije javnih politika i atlas anatomije perfirnih odnosa svih onih koji u djecu vide instrument ili u djeci vide cilj, kojim će oni ostvariti nešto što će njima omogućiti da opstanu ili u svom sadizmu ili u svojim nekim drugačijim, za čovjeka, nedoraslim aktivnostima, u koje ubrajam i aktivnosti nastavnika, koji nije u stanju zaštiti dijete. Ubrajam i aktivnosti roditelja koji se igra … [[Govornik se ne razumije.]] liječništva i onda dječici propisuje da se ne treba cijepiti. Uključujem i religijske zajednice koje smatraju da je dijete objekt posredovanja fanatizma. Dakle, sve ovo zdravo roditeljstvo će skrbiti o zdravlju djeteta. Zdrava religijska zajednica, će se skrbiti o duhovnom zdravlju djeteta zdravo društvo će skrbiti o tome, da ne raspravljamo o pravobraniteljici, nego da raspravljamo o ovome o čemu se sastoji ovo izvješće a to je o djeci kojima su usrećena neka prava. Mi se susrećemo sa diskriminacijom, pripadnika djece romske nacionalne manjine ili pripadnika svih ostalih manjina jer im uskraćujemo neka prava. Mi se susrećemo s podacima da nemamo dovoljno mjesta u institucijama za djecu do 3 g. života. Susrećemo se da nemamo dovoljno udomiteljskih obitelji, mjesta u udomiteljskim bojiteljima za djecu. Mi se susrećemo sa živom i usobljenom tugom ovih izvješća i zbog toga pozivam da ne politiziramo ovaj predmet danas i predmet ovog izvješća, nego da shvatimo da su politike alat putem kojeg mi možemo promijeniti ovu stvarnost i ukoliko želimo razvijati nekakvo domoljublje, pozvao bi sve zastupnike, da odustanu od domoljublja koje će biti usmjereno prema obrani granica, prepričavanju krvavih tragova, ratova i življenja u prošlosti. I da shvatimo, da je naš pravi, istinski, domoljubni čin, da u djeci vidimo objekt, predmet i svrhu, smisao, cilj, onog što bi trebao biti domoljubni čin. Da se naučimo prema djeci odnositi kao prema onome najvrjednijem što postoji u nekom dijelu svijeta i u nekom dijelu koji se naziva restrukturiranje kao nacionalna država. Pozivam stoga, da u sljedećem izvješću i svim sljedećim budućim izvješćima, da im tim izvješćima pristupimo i sa razine ove redefiniranje domoljubnosti. Da u djeci, vidimo, ono što vrijedi, kolektivno ljubiti i da tu kolektivnu ljubav izražavamo na način, zaštite dječjeg svijeta i poštivanje dječjih prava, jer ćemo jedino tada živjeti u svijetu poštovanja ljudskih prava i u svijetu odsustva ovih nadmetanja koje kad kome dao negativno izvješće i jel bilo presudno, hoće li nekto biti za Istanbulsku, ratifikaciju Istanbulske konvencije ili ne. Dakle, to su potopno, nebitni odnosi, s naše osobne povijesti, ali je bitno, da živimo ne u svijetu u kojem ćemo misliti bolji svijet, nego da živimo u svijetu u kojem ćemo djelovati na način uspostavljanja realiteta tog svijeta u kojem neće biti ovih iščezlih realnosti i u kojim će djeca biti zaštićena, sretna, a u kojem će ljudi uspijevati, odrasli ljudi živjeti u rodnosti što su zaštićena dječja prava i što žive u svijetu poštovanja ljudskih prava. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Nedostatak predsjedavanja, da vam ne mogu dati za pravo, to je moj nedostatak, ali imati ćemo i drugih mišljenja sada, jer imate dosta replika. Prva je gospođa Marija Alfirev.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Vučetić, ovdje ste dosta apostrofirali i ulogu roditelja u odgoju djece, a ja bih vam skrenula jednu pozornost na jednu činjenicu, da pogotovo nakon ovog izvješća Vijeća Europe, da u Hrvatskoj, jako izraženo, pogotovo u prošloj godini, govor mržnje. Pa ja vas, evo pitam, a i sve nas, što je sa zaštitom djece od govora mržnje, od tih radnih činjenja? Tko je taj dužan, tko treba učiniti, zašto nije učinjeno? I zapravo koja je uloga onih odnosno, odgovornost, onih koji upotrebljavaju, koji se koriste govorom mržnje i time zaista utječu i na razvoj djece i onih koji ništa ne čine po tom pitanju ili čine vrlo vrlo malo i nedovoljno u smjeru jasne osude i drugih mehanizama kada je govor mržnje u pitanju.
Gospodin Vučetić, odgovor.
Evo zahvaljujem. Drago mi je što smo se dotakli ove razine naše zajedničke ili komunikacijske i socijalne dimenzije ljudskog bića, a to je čovjek je biće zajednice isključivo po tome što je u stanju sebe izreći, što je u stanju komunicirati, što je u stanju koristit govor. Govoru nipošto ne pripada mržnja. Istina je, i to je opet jedna od onih tužnih istina našeg svijeta u kojem sada živimo i našeg vremena u kojem vremenujemo svu egzistenciju, a to je da je jezik doživio mnoga svoja urušavanja i to obiteljski jezik kad roditelji djecu poučavaju mržnji, a ne mogućnosti da se susretnu s drugačijim realitetom i drugačiji vrijednim bićima. Ako imate u obiteljskim zajednicama jedan takav govor mržnje, a nesumnjivo ga imamo, onda je jasno da ćemo ga imati u svim drugim institucijama i u svim drugim oblicima naše zajedničke svijesti.
Hvala lijepa. Gospodin Glasnović ima drugu repliku.
Poštovani gospodine, ja sam slušao vas, ko da idete na predsjedniče izbore, sve to super zvuči, ali evo. Uvijek ta mantra brinut o budućnosti, ne prošlosti. O čemu govorite? Napravite analizu zašto je i tko je govorio da je obitelj neprirodna zajednica, od kud to proizlazi? I danas šta gledate u društvu, u toj društvenoj anarhiji? Tko potiče to non stop? Imate udruge, npr. udruge, civilne udruge, gdje su prvi učitelji moraju bit roditelji, tamo se stvara i formira karakter jednoga čovjeka, naravno. Ako se to ne radi onda zakon zastupa na snagu, to znači netko zlostavlja dijete, oduzmu dijete. Pa vi imate djecu koja se boje ić u školu radi vršnjačkog nasilja. Tko treba kažnjavat? Treba roditelja kažnjavat. Ovo što smo čuli danas, kakav govor mržnje? Je govor mržnje ovak, protiv koga je uperen? Protiv većinskog hrvatskoga puka jer tu se ginulo za
…/Upadica Radin: Hvala. Gospodine Glasnoviću hvala, vrijeme, gospodine Glasnoviću hvala. Gospodin Vučetić izvolite.
Svakako da čovjeku pripadaju dva govora. Prvi je govor povijesti i drugi je govor budućnosti. I jedan i drugi govor se odigrava u ljudskom sada, u državnom sada i u političkom sada. Mi imamo pravo i imamo mogućnost govoriti o prošlosti, ali nemamo mogućnost da budemo gospodari te prošlosti. Ono što čovjeku pripada je budućnost i mi se nalazimo u tijelu koje promišlja budućnost, a ne koji otvara rasprave iz prošlosti. Istina je to što ste rekli da nitko ne može zamijenit roditelje, ali roditelji su oni koji skrbe o istini djeteta, a ne oni koji poučavaju djecu kako postati njihove replike. Ja kao roditelj vam moram reći da se iznimno trudim da djeca moja se suoče i sa mnogim drugim istinama koje nisu moje istine jer jedino tako će biti u stanju se susresti sa sobom i svojim vlastitim subjektivitetom.
Hvala lijepo. Gospodin Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vučetić. Evo ponukali ste me u vašoj raspravi da citiram jednoga pjesnika koji kaže sljedeće: vaša djeca nisu vaša djeca, možete im dati svoju ljubav, ali ne i svoje misli jer ona imaju vlastite misli, možete okučiti njihova tijela, ali ne njihove duše, jer njihove duši borave u kući od sutra koju vi ne možete posjetiti, čak ni u svojim snovima. Možete se upinjati da budete kao oni, ali ne tražite od njih da budu poput vas. Upravo veliki dio sad već ljudi koji su bili djeca, veliki dio njihove nesreće, nesretnih života leži u tome da su roditelji htjeli svoje ambicije, liječenje svojih frustracija ili htjeli su da njihova djeca postanu ono što oni nisu mogli biti i upravo su doveli do toga da su ta djeca bila cijeli život nesretna, birajući bilo njihovo zanimanje, bilo njihov put, a roditelji, to moramo zaključiti, nemaju uvijek kompetencije, nemaju uvijek znanja koja su potrebna da bi svom djetetu pružili najbolje i zbog toga su bitni stručnjaci.
Hvala lijepo. Nemojte dobacivat molim vas. Odgovor gospodin Vučetić.
Zahvaljujem. Istina je da ovaj odnos između roditelja i djece možemo promatrati na nekoliko razina. Vremenski i logički roditelji su prije djece, ali ukoliko mi stvari promatramo na jedan drugačiji način, onda istina je da roditelji rađaju djecu. Ali je činjenica još, istinitija činjenica je da djeca rađaju svoje roditelje. I ukoliko to shvatimo da je to odnos gotovo istih, ne odnos nadređenih, nego se radi o činu u kojem su roditelji rodili djecu i u činu u kojem su djeca rodili roditeljstvo i svojim roditeljima. Mi bi trebali isto stvari i promatrati evolucijski da ne bi smjeli u svojim obiteljima dopustiti da nam sljedeća generacija bude na našoj razini. Sljedeća generacija ljudskosti mora biti savršenija od nas i zbog toga ne smijemo vršit teror nad djecom.
Hvala lijepa. Gospodin Mišić tražio je repliku, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Vučetiću, dosta ste govorili o pravima djece. Naravno da sva djeca trebala bi imati ista, ali i slična prava. Svako dijete ima pravo imati dom, imati pravo na jelo, pravo na školu, pravo na stanovanje, svoj djeci trebamo mi, mi smo vertikala društva, pokušati pomoći da sve to imaju. Naravno, spomenuli ste Rome, pa znamo sami da oni to sve baš i nemaju. I moramo se potruditi mi odavde, iz ovoga Sabora, mi ovdje prenijeti toj djeci da budu alat kao što ste spomenuli, ne mržnje, već alat dobrote gdje mi moramo o njima razmišljati, o njihovom standardu, o njihovom statusu, bez obzira koje nacije i koje vjeroispovijesti bili. Mi smo ti ljudi ovdje koji bi trebali i u tom zakonu koji se donosi i koji treba svakako podržati i pokušati djeci osigurati ljepši dom. Hvala.
Hvala. Gospodin Vučetić odgovor.
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Izrekli ste nekoliko istina, ja ću se samo zadržati na dvije. Prvo je kad govorite da smo mi ovdje zaduženi promišljati politike koje će pomagati pripadnicima nacionalnih manjina, onda imajmo na umu da se mi upravo suočavamo s referendumom koji zastupnicima nacionalnih manjina žele oduzeti njihova prava. Nedopustivo je da itko pomisli 2018. godine da je moguće da u istom prostoru postoje ljudi koji imaju različita prava. To je po definiciji diskriminacija. Drugi oblik diskriminacije koja opet proizlazi iz naše političke svijesti, a gotovo nitko to danas nije spomenuo je to da mi kršimo i dječja prava u predizbornim kampanjama. Na lokalnim, pogotovo na lokalnim izborima dolazi do masovnog kršenja dječjih prava i o tome trebamo progovoriti, a za ta prava smo mi kao političari odgovorni.
Hvala lijepa. I posljednju repliku ima gospodin Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega uvaženi, poštovani. Ne mogu a da se ne osvrnem na vaše izlaganje koje spominje domoljublje koje bi trebalo ukloniti. Sjećanje na domoljublje me potiče na to da vam kažem da naša prisutnost ovdje je rezultat nečijega domoljublja koje bi mnogi, a i uklanjaju ga iz kurikuluma, a i iz javnoga prostora i nameću nešto novo. Kolektivno sjećanje isto tako nas potiče da se sjećamo domoljublja iz Domovinskog rata, a isto tako čuli smo puno puta u ovoj sabornici neka nova sjećanja, nova opredjeljenja, novu fašizaciju, vraćanje u prošlost bez vaše velike ideje u savršenoj budućnosti koja je utopija, a ja ću vam pročitati kako se neki vraćaju u prošlost. Dejan Drakulić SDSSB-a, zamjenik gradonačelnika Vukovara sudjelovao je…
Ali nažalost, nemamo… Ali gospodine Culej, morat ćete drugi put jer isteklo je vrijeme. Žao mi je. Gospodin Vučetić.
Poštovani kolega Culej, biti ću sad u potpunosti jasan. Nisam negirao vrijednost Domovinskog rata, u nekoliko puta sam čak istaknuo da netko tko ne priznaje utemeljujući čin hrvatske državnosti, a to je Domovinski rat, da je samim time i negirao mogućnost da bude građanin ove zemlje. I nadam se da se s tim slažemo, da se svi slažemo. Onaj tko negira vrijednost Domovinskog rata i utemeljujući čin Domovinskog rata kao čin utemeljenja hrvatske države, hrvatske državnosti je samim time se izvlastio iz mogućnosti da bude građanin RH, ali slažemo da iz tog utemeljujućeg čina mora proizaći lanac svih ostalih domoljubnih čina. I za mene je u 2018. domoljubni čin nakon Domovinskog rata, ja ga sad vidim da se on transformira u brizi i to domoljubnoj brizi prema djeci koju nećemo izlagati niti jednom obliku kršenja prava i diskriminacije. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gotovi smo sa replikama. Idemo dalje sa pojedinačnim rasprava. Gospođa Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo pravobraniteljice sa suradnicama, ja ću se osvrnuti u svojoj kratkoj raspravi na nešto što smatram doista velikim problem kojem posvećujemo nedovoljno pozornosti, a to je spolno zlostavljanje i iskorištavanje djece. Broj onih koji se vama obraćaju naravno da nije realan. On je u disproporciji sa onim što stvarno postoji. U disproporciji je sa stvarnim brojem djece koja dožive neki oblik spolnog zlostavljanja i iskorištavanja. Državne institucije, uključujući i nas, rekla bi guraju ovaj problem pod tepih već dugi niz godina. Dugo sam ovdje, ovo mi je treći mandat i iz godine u godinu raspravljamo o izvješćima i kažemo da, to je problem, je, a imamo zakone, a loši su, al bit će bolje, a riješit ćemo, a ništa ne rješavamo. Dakle, stalno smo, tapkamo na mjestu i problem se ne rješava. Evo vam DORH-ovo izvješće za 2016. godinu, kaže sudovi su potvrdili 1095 optužnica, ukupno donijeli 1336 presuda. Znači, 93% osuđenih, ali znate koliko njih sa uvjetnim osudama? 85%. 85% sa uvjetnim osudama i mi kažemo da imamo zakon. Pa kakve zakone mi to imamo? I ne samo to. U radu sudova ostalo je 2173 optuženih počinitelja ovih kaznenih djela u kojima nije donesena presuda. Pa ovdje se direktno krši čl. 4. Zakona o sudovima za mladež koji govore o hitnosti postupka, pa se čudimo. Ma ne, nemojmo se čuditi, nemojmo se čuditi prije bi trebalo ponovno i opet i opet ponavljati kako je zapravo stanje stvari, a to je da RH nema izgrađen jedan kvalitetan i cjeloviti sustav, efikasan sustav zaštite djece. Nemamo ga. Prvo, sustav potpore djeteta žrtve nije dobar. Mi nemamo sustav koji omogućava da dijete brzo izađe iz traume. Drugo, nemamo centre za forenzičko ispitivanje djece žrtava u svakom središtu županije ili barem u regionalnim centrima. Mi nemamo efikasan nadzor, efikasan sustav nadzora pedofila po izdržanoj kazni. Mi nemamo sustavno organiziranu prevenciju koja je dostupna svoj djeci. Mi imamo pravosudni sustav takav kakav imamo uz neke sitne pomake u zadnjih 10 godina, on zapravo uopće nije prilagođen djeci žrtvama i ugrožava zapravo dijete od ponovne traumatizacije i višestrukog ispitivanja. Sudska praksa je neujednačena, ne samo što se tiče tretmana djeteta žrtve nego i što se tiče kažnjavanja počinitelja spolnog nasilja nad djetetom. O dugotrajnosti sudskih procesa neću govoriti, nemam vremena. O sramotnim sudskim presudama neću govoriti jer nemam vremena. Drugim riječima, djeca nisu zaštićena od ponovnog kontakta sa pedofilima, kazne su preblage za pedofile, sva djeca nemaju iste mogućnosti oporavka jer im nisu svi servisi jednako dostupni, što znači da diskriminiramo djecu unutar hrvatskih granica. Mi nemamo dovoljno stručnjaka i nemamo dovoljno ustanova za tretman seksualnih zlostavljača djece. I što učiniti? I što sada? Pa ono što ne bismo nikako smjeli, opet gurati pod tepih problem. Jer oni neće nestati. Mi pokušajmo možda rađe, poslušati što nam govore građani. Poslušajmo što nam posljednjih mjeseci govore iz udruge za pružanje podrške žrtvama pedofilima i njihovim obiteljima, Luka iz Rijeke npr. Što nam govori građanska inicijativa roditelja protiv pedofilije u Hrvatskoj, koji se bore, za jedan strožiji, ozbiljniji pristup zločincima i pedofilima na štetu djece i maloljetnika. Oni mjesecima već hodočašće po ministarstvima, prošli su dugačak put, od Hrvatskog sabora, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva unutrašnjih poslova, demografije, obitelj, mladi i socijalne politike i ukazuju na postojanje velikih propusta u donošenju presuda seksualnim zločincima protiv djece i mladeži u kojima se konstantno ide u korist počinitelja, a zapostavlja se i stigmatizira se žrtva. Oni su za novi zakon, antipedofilski zakon. Tako samo, u javnosti je dobio ime. Novi zakon koji bi se ozbiljno pozabavio ovom problematikom. Ali, naravno, na sam spomen novog zakona, kritičari kažu pa već imamo Kazneni zakon, on se bavi tom problematikom. Što da ga imamo kada je loš, kada nije efikasan, kada nije učinkovit. I to vidimo, to svi znamo. Neki kažu ali mijenjati ćemo Kazneni zakon, pa što smo čekali do sada, što radimo? Ako se i dogodi izmjena Kaznenog zakona, ja sam sigurna da će on biti kozmetičke naravi i da će samo produljiti i onako lošu sudsku praksu, kojoj svjedočimo godinama. Ono što nama treba, je novi cjeloviti zakon, koji će se ozbiljno pozabaviti ovom problematikom. Opet će netko reći, ali zašto pedofiliju poseban zakon. E nek idu u poseban zakon. Ako imamo problem i nemamo učinkovite instrumente borbe, pa neka ide novi zakon, a zašto ne? Zašto ne? Jel njih možda netko brani? Jel njih možda treba braniti? Sve dok su unutar Kaznenog zakona, njih se neće kažnjavati onako kako bi se trebalo. Zašto? Zato što Kazneni zakon omogućava određivanje kazne, blaže kazne, pa uzimanje olakotnih okolnosti, pa određivanje najniže zatvorske kazne, pa izlazak iz zatovra nakon odslužene ¾ kazne, radi dobrog vladanja, jako si dobro vladao, pa radio je za opće dobro. Krasno. Baš je doprinio društvu. I onda imate slučaj kao u Rijeci, 2012. g. čovjeka koji je osuđen na jedinstvenu zatvorsku kaznu od 6 g. i 2 mj. radi seksualnog zlostavljanja djeteta mlađeg od 12 g. radi dječje pornografije i neću nabrajati mučno je slušati za što je sve osuđen, pa je zbog dobrog vladanja pušten 1 g. i 2 mj. ranije. A onda kada ga je RTL televizija ulovila negdje i pitala ga šta on misli, jel on, se osjeća krivim, ne, kaže, ja nisam ništa loše napravio. Dobro smo ga rehabilitirali u zatvoru, taj se stvarno oporavio. To vam je dokaz kakvi su nam zakoni, kakav je sustav i kako se istinski zapravo ne borimo protiv problema, koji smo svjedoci svi. I stoga, kolegice i kolege, ja vjerujem, da kada zakon antipedofilski dođe u saborsku proceduru da ćete ga svi podržati zato što dosadašnja praksa nije dobra, zato što dosadašnju praksu moramo mijenjati i ne smijemo čekati da se dogode neke velike tragedije, kao u susjednim državama, jer nema toga, što se može dogoditi u društvu kada zakon ne možemo regulirati. Samo je pitanje jel to hoćemo ili nećemo. Hvala lijepo.
Hvala. Imate 3 replike, prva je replika od gospodina Hajdukovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jerković, apsolutno se slažem s ovime što ste rekli, da pedofili trebaju ići u poseban zakon, jer to je najstrašniji zločin kojem djetetu se oduzima djetinjstvo, sigurnost, zdravlje i sve ostalo. I o tome trebamo itekako razmišljati. Htio sam vašu raspravu dopuniti sa još nečim, djeca imaju pravo i na obrazovanje, kolegice i kolege, imaju pravo na kvalitetno obrazovanje, na informiranje, a ne i doktreniranje. I zbog toga mislim da je u ovoj raspravi također jako bitno spomenuti, da još uvijek u velikoj većini naših škola nemamo građanski odgoj i da se djeca ne uče, ugl. ne uče, i da to ovisi o inicijativi njihovih profesora, nastavnika, učitelja, odgovorno konzumirati medije. Da ih se ne uči da je korupcija nešto što je krivo, što je nepoželjno. Jer odrastajući u ovakvom društvu, gdje je korupcija na svakom koraku, ne smiju pomisliti da je to dozvoljeno. Ja mislim da j odgoj ključ, da je obrazovanje ključ, to sam uvijek govorio, jedna kuna obrazovanju, može nam se višestruko vratiti.
Hvala lijepo, odgovor, gospođa Jerković.
Hvala lijepo. Jako je važno da osvijestimo činjenicu da hrvatske institucije nema hrvatske institucije, koja omogućava rehabilitaciju pedofila. A takve osobe zapravo čine zločin nad djetetom sa namjerom i sa planom. U stanju su godinama pripremati se za trenutak kada će ugrabiti nedužno dijete. I to je ozbiljan zločin i to je ozbiljna povreda dječjih, odnosno, ljudskih prava. Takve osobe ne smiju prolaziti sa kaznom umanjenom radi olakotnih okolnosti. Ja stvarno ne mogu zamisliti kakve, sada bi se pravnici, vjerojatno digli na noge da me čuju, i u redu, ali za mene je pravo i na osnovni stav [[Upadica; Vrijeme.]] Hvala vam lijepo.
Vrijeme, gospodin Željko Glasnović.
… [[Govornik se ne razumije.]] izlaganje. Ovako ja sam negdje 10 godina u pravosudnom sustavu, ja sam vidio više seksualnih sadista, pedofila nego ćete ikad vidit u životu svi ovdje ukupno. Ima jedna poslovica, kaže ovo: neke ljude se ne mogu rehabilitirati nikad, nikad nisu bili habilitirani, tih se mora prepoznat, ti karaktera u društvu, ti pedofila, seksualnih sadista, izopačenih kriminalaca i oni se moraju što brže odstranit iz zakona, ustvari iz društva, a mi te zakone nemamo. Zašto nemamo te zakone? Tko je kriv za to? Evo imate 700 zakona Eu prepisanih, Istanbulsku konvenciju, ajmo u akciju. Kakve mi podatke imamo ovdje u Hrvatskoj o suicid, dječji suicid, o incestu, recimo incest je bio legalan u Francuskoj do 70ih godina, zastrašujuće. Transgeneracijski seks po područjima, gdje su nam podaci itd. Kad govorimo, imamo crne točke za te, imamo li crne točke za ta područja itd.?
Vrijeme, hvala. Odgovor gospođa Jerković. Izvolite.
Slažem se s vama, ali opet se vraćam na ono da ukoliko istinski želimo i prepoznajemo nešto kao društveni problem i ako ga želimo istinski riješit, onda mi to i možemo. Možemo. Kada govorimo konkretno o problemu pedofila, dakle zločina nad djecom, vjerujem doista da oni ne smiju ulaziti u sustav probacije jer oni zapravo nisu naučile, nisu imali niti institucija postoji gdje su mogli naučiti da je zločin koji su počinile doista zločin i da to što su učinili je nešto izuzetno loše. Lijepo je govorio kolega o budućnosti, djeca jesu naša budućnost. To je direktan udar i atak na našu vlastitu budućnost. hvala
Hvala i vama. Posljednja replike gospođa Alfirev.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice Jerković, evo ja mislim da ste jako, jako dobro naglasili jedan ogroman problem, to je zapravo problem nasilja i to seksualnog nasilja nad djecom. To je nešto što je zaista i u našem društvu jako prisutno, a rekla bih da je upravo zbog toga što nemamo dovoljno jasne i do kraja rečene zakone da se ono i dalje je tu na snazi, čak je unatoč nekim reakcijama i nekim poduzimanim koracima ipak je još uvijek tu i to snažno prisutan, a evo upravo tamo gdje ne bi smio biti, evo čitamo i jučer na stranicama portala da je upravo u Šibeniku, među svećenstvom, dakle opet jedan otkriven slučaj zahvaljujući prijavi trojice maloljetnika, srećom.
Vrijeme, hvala. Gospođa Jerković, izvolite.
Hvala lijepo. Znate kolegice što me demotivira strašno kao političarku da se bavim politikom? I već sam nekoliko puta samoj sebi rekla dosta je bilo, neću više u tome sudjelovati. Ne mogu nikako razumjeti zašto nam trebaju sve te silne građanske inicijative da nas pokrenu, zašto Vlade ne rade svoj posao? Nije važno koje, sve do sada. Zašto trebaju se ustati roditelji i braniti svoju djecu i boriti se za njihova prava? Što mi radimo ovdje? Zašto mi ne donosimo zakone koji će ih zaštititi? Zašto roditelji djece bolesna od distrofija i teških oboljenja moraju izaći na ulicu i borit se da njihova djeca dobiju plaćeni lijek, a oni godinama izdvajaju u zdravstveni sustav kako bi oni i njihova djeca se mogla liječiti. Zbog čega tako često nas moraju pokrenuti oni zbog kojih smo mi ovdje, to ne razumijem. Hvala.
Hvala. I imamo još jednu repliku od gospodina Ante Babića, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Jerković, vi ste u vašem izlaganju više govorili o posljedicama, a ne uzrocima. Mi jesmo prenormirana država u određenim stvarima, ali to izlazi iz prakse, kao što je govorila gospođa Taritaš danas, dakle Zakonom o nasilju u obitelji i Zakonom o kaznenom postupku, maloljetničkim sudovima. Imamo određene stvari koje se daju riješit, stvar je na pojedincu koji čini društvo, ono o čemu ste vi govorili, a on dolazi iz obitelji, a obitelj je opet jedna kategorija u kojoj mi svi sudjelujemo na njenoj distorziji. Dakle problem koji se nama događa jest u onim pojedincima nitko pa i kod seksualnog zlostavljanja djece i kod pedofilije, nitko ne može imati niti razumijevanja, niti opravdanja za ono što ste vi govorili, ali činjenica je također da u ovom Visokom domu i ono o čemu mi često govorimo, zapravo radimo na tome da do takvih stvari ne dolazi. A iz vašeg izlaganja ja bih zaključio da se radi o jednoj općoj pojavi, a srećom to nije slučaj.
Hvala. Gospođa Jerković, izvolite.
Hvala lijepo. Postoje vjerujem, mi smo država bremenita problemima i imamo ih puno. Mlada smo država, mlada smo demokracija, puno toga baš ta činjenica može opravdati, ali ne bi smjela sve, ne bi smjela sve i morali bi postojati kategorije problema oko kojih političke podjele ne bi smjele postojati. Ovo je jedan od tih problema, zaštita djece. Kada se pojavi dobar zakon svi bismo trebali dignuti ruku za taj zakon. Bez polemiziranja, bez, onako, ljudski, po srcu, znajući da to što radimo je dobra stvar. E to će biti veliki napredak za hrvatsko društvo kada se tako nešto u Hrvatskom saboru dogodi. Hvala.
Hvala lijepa. Makar je prošlo 27 godina od uspostave te mlade demokracije. Trebala bi već polako odrast. Gospođa Helenca Pirnat-Dragičević, pravobraniteljica za djecu ima pravo u ime predlagatelja na završnu riječ, izvolite.
Evo poštovani zastupnici na kraju ove točke dnevnog red želim svima zahvaliti koji su se danas na bilo koji način uključili u raspravu o pravima i položaju djece u Hrvatskoj, ali i podijelili s nama promišljanje, o brojnim temama vezanim uz prava djece u Hrvatskoj, ali i za rad i funkcioniranja Ureda pravobraniteljice za djecu. Ono što u tom smislu želim naglasiti u nekoliko navrata se govorilo o odredbama zakona o pravobranitelju za djecu, kojima je i kojom je određeno da se pravobranitelj za djecu može smijeniti ukoliko ne prođe godišnje izvješće. Ta odredba u zakonu postoji od 2003. g. i da, ja se slažem s svima, jer, smatram da pravobranitelj, odnosno, da sama funkcija pravobranitelja, uloga pravobranitelja, je neovisna, odnosno, da pravobranitelj treba biti neovisan. Pogotovo kada govorimo o pravobranitelju za djecu i ja bi tu rekla, jednu misao a to je da djeca zaslužuju konsenzus, dakle, u tom smislu smatram i rad Ureda pravobranitelja za djecu koji je isključivo i samo posvećen djeci sa profesionalnog i stručnog stajališta, smatram da bi trebalo biti tako sagledan od strane Hrvatskog sabora. Također je bilo govora više puta u više navrata, spominjala se bivša pravobraniteljica za djecu. Naime, tu moram reći, da kada pogledate, svih posljednjih odnosno, svih 15 izvješća, koliko i postoji i djeluje Ured pravobraniteljice za djecu, kao samostalno neovisno tijelo, sva ta izvješća, govore o određenim relevantnim temama, koje se temelje na konkretnim prijavama odnosno, na stvarima i realnim događajima koji se odnose na ugrožavanjem djece. Upravo zbog odgovornosti i poštovanja prema toj djeci, ja se ne želim i ne mogu ograđivati od važnosti svih tema, koje su obuhvaćene izvješćima koja su danas tema ove rasprave, niti mogu mijenjati broj prijava, niti mijenjati rang samih prijava. Tu mislim, odnosno, to isto tako, ne samo na posljednja dva izvješća, već isto tako mislim i na izvješće svih bivših pravobraniteljica za djecu gospođe Mile Jelavić, kao i gospođe Ljubice Matijević Vrsaljko. Ono što bi nastavno s vama željela podijeliti da će, da smo danas ovdje moja suradnica i ja pažljivo slušale, da ćemo sigurno razmotriti sve vaše prijedloge i kritike, odnosno, da ćemo poduzeti aktivnosti iz djelokruga rada pravobraniteljice za djecu. Ono što je zadaća svih nas ostalih, je da odrastanje naše djece, učinimo sigurnim i lijepim i da im pomognemo u odrastanju, a naročito u onom situacijama kada su ranjivi, u situacijama kada trpe i zapravo kada gube svoje djetinjstvo. Na nama stručnjacima, koji se bavimo i koji smo odgovorni za ostvarivanje dječjih prava je jedna dodatna zadaća, a to je da prepoznamo i pravovremeno reagiramo na potrebe sve djece. U tom smislu vas danas, pozivam da nastavimo, danas započeti dijalog, s ciljem poboljšanja položaja i prava djece u Hrvatskoj. Ono što je moja završna misao je mislimo svi zajedno na djecu i stavimo dobrobit i najbolji interes djece na prvo mjesto. Pri tome, moram podsjetiti na prijedlog Ureda pravobraniteljice za djecu, o mogućnosti uspostavljanja novog modela suradnje, kojeg su prepoznale i neke druge države, a koji bi se, koji je u Uredu pravobraniteljice nazvan tematski sat za prava djece. Dakle, bilo u sabornici, bilo u prostorijama našeg ureda, omogućio bi nam, takav, taj model, bi nam omogućio izranu komunikaciju o aktualnim ali i o svim drugim temama, koje su vezane za prava djeca. Dakle, u tom smislu sve vas pozivam na daljnju suradnju sa Uredom pravobraniteljice za djecu. I ono što na kraju, još također moram reći, je da, vezano za pojedino segmente, odnosno, za pojedine povrede prava, koje su se danas spominjale, ja ću se referirati u odnosu na možda ovo zadnje spomenuto seksualno zlostavljanje djece i reći ću da se ured od 2007. g. nadalje, zalaže intenzivno i dosljednoj za zaštitu dijete od seksualnih predatora na svim mjestima. Dakle, ured je i sada, dakle, tijekom mog mandata uputio preporuke, odnosno, uputio, podržao prijedlog koji je iznesen u Saboru, a to je vezano za izmjene nekoliko zakona, kojima bi se postrožilo upravo u ovom dijelu zaštitila djeca, a postrožilo kažnjavanje, odnosno, postrožio postupak i ponašanje prema tim počiniteljima takvih dijela. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu, podsjećam to su bila dva izvješća za 2016. i 2017. i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Izvješće o radu pravobraniteljice za djecu za 2016. godinu, podnositeljica je pravobraniteljica za djecu, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za djecu za 2016. godinu, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 glasova za i 3 glasa protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda koja nosi naslov: - Poslovnik pravobranitelja za djecu Dozvolite mi slobodu da dajem jednu primjedbu. Nije isključeno da ćemo jedan dan imati pravobranitelja za djecu, ali međutim do sada je praksa bila da imamo pravobraniteljice za djecu, ali budući da ne možemo isključiti, onda ne možemo napisati niti Poslovnik pravobraniteljice za djecu. Najbolje bi bilo da pišemo možda vašim amandmanom, a budući da se radi cijelog vašeg pravobraniteljstva Poslovnik pravobraniteljstva za djeca, tako da se to odnosi na cijeli Ured. To kažem zato što postoji i određeni zakoni koji govore o tome kako se treba imenovati određeno radno mjesto. Znači, Poslovnik pravobraniteljstva za djecu možda, vi znate da ja nisam jezičar, ali Poslovnik pravobraniteljstva za djecu možda bi bilo svrsishodnije, a imate i zamjenice i cijelo pravobraniteljstvo koje je predmet ovog Poslovnika. Podnositelj ovog Poslovnika, kako god će se nazvati, je pravobraniteljica za djecu na temelju čl. 27. Zakona o pravobranitelju za djecu. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obitelj, mlade i sport. Vlada je dostavila mišljenje. Hoće li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Gospođa Helenca Pirnat Dragičević, pravobraniteljica za djecu. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolege saborski zastupnici, za početak htjela bih zahvaliti na ovom promišljanju vezanom uz naziv i moram reći da je i u Uredu bilo takvih promišljanja. Međutim, mislim da se u tom dijelu trebaju mijenjati, trebao bi se prvo izmijeniti Zakon onda o pravobranitelju za djecu. Dakle, stupanjem na dužnost sukladno odredbama Zakona o pravobranitelju za djecu, ja sam bila dužna donijeti Poslovnik koji je danas pred vama, odnosno koji se daje na potvrdu Hrvatskom saboru. Napominjem da je zadnji Poslovnik o radu Ureda pravobranitelja za djecu donesen prilikom osnivanja znači, 2004. godine. Ovaj Poslovnik koji je danas predmetom ove rasprave razmatran je na 18. sjednici Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora kao matičnom radnom tijelu i također je razmatran na sjednici Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora i na obje sjednice je jednoglasno prihvaćen uz prijedlog za potvrđivanje, time da sam ja kao pravobraniteljica za djecu prethodno prihvatila sve primjedbe iznesene u mišljenju Vlade RH. Ovim Poslovnikom o radu trebalo je izmijeniti odnosno dopuniti postojeći Poslovnik uslijed povećanja opsega posla, a ujedno ga uskladiti sa postojećim stanjem i važećom zakonodavnom regulativom. Poslovnikom se detaljno uređuje unutarnje ustrojstvo Ureda pravobranitelja za djecu, postupanje, način rada, način planiranja i obavljanja poslova i druga pitanja koja su važna za uredno i pravovremeno obavljanje poslova. Prva izmjena poslovnika ponovno predviđa, kao što je to bilo uređeno i dosadašnjim poslovnikom da se poslovi pravobranitelja za djecu obavljaju u Uredu pravobranitelja za djecu koji ima sjedište u Zagrebu, ali uz područne urede u Rijeci, Splitu i Osijeku, što se u dosadašnjem radu pokazalo kao dobro rješenje s obzirom na lakšu dostupnost za građane. Dakle, ti regionalni uredi djeluju inače već proteklih 10 godine, od 2007. godine. U odnosu na unutarnje ustrojstvo u radu Ureda pravobranitelja za djecu su zadržane dvije službe, dvije stručne službe i to Služba za stručne i Služba za opće poslove, što je sukladno odredbama Zakona o pravobranitelju za djecu. Radom službi upravljaju zamjenici pravobranitelja za djecu koji su odgovorni za pravovremeno i učinkovito funkcioniranje službe kojom upravljaju, time da je Poslovnikom sada okvirno razrađen, odnosno okvirno su razrađene ovlasti i dužnosti zamjenika pravobranitelja za djecu koje će se detaljnije urediti podzakonskim aktom. Također se Poslovnik preciziraju odredbe o postupanju što je zapravo rezultat dosadašnje organizacije rada odnosno iskustava rada Ureda kako po pritužbama, tako i u drugim segmentima djelovanja Ureda. Osobito u obilascima mjesta na kojima su djeca smještena, odnosno u kojima djeca borave i vršenju uvida u način ostvarenja brige o djeci, posebice djeci bez odgovarajuće roditeljske skrbi, djeci s teškoćama u razvoju, djeci s problemima u ponašanju, djeci u sukobu sa zakonom, te drugoj djeci u ranjivim situacijama. Novom odredbom čl. 18. Poslovnika regulirano je postupanje sukladno propisima o tajnosti i zaštiti podataka, te čuvanju podataka u skladu sa odredbama Zakona o zaštiti tajnosti podataka, te načelom zaštite najboljeg interesa djeteta. Također je regulirana suradnja sa Hrvatskim saborom, suradnja sa ostalim pravobraniteljskim institucijama, uključivanje u postupke donošenja propisa, praćenje stanja dječjih prava i suradnja s organizacijama civilnog društva i drugo. Poslovnikom se također uređuje i uredsko poslovanje kao važan segment u svakodnevnoj organizaciji rada ureda. Novina koju ovaj Poslovnik donosi u odnosu na trenutno važeću, jesu i odredbe o mreži mladih savjetnika kao savjetodavnom tijelu koje čini 20-ero djece u dobi od 12 do 18 godina koji pomažu pravobranitelju za djecu upozoravajući ga na probleme i potrebe svojih vršnjaka. Ovi mladi savjetnici ujedno šire i informacije o dječjim pravima u svojim okruženjima i ulozi pravobranitelja za djecu te su se pokazalo kao važan faktor u radu našeg ureda. S obzirom da su uz Poslovnik vezani i drugi akti koje je pravobraniteljica dužna donijeti po njegovoj potvrdi a koji će omogućiti pravodobno i učinkovito funkcioniranje ureda, apeliram na nas uvažene zastupnike da se Poslovnik potvrdi kako bi se moglo nesmetano nastaviti s radom u Uredu pravobranitelja za djecu. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Hajduković ima repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana gospođo pravobraniteljice, samo sam htio još jedanput istaknuti ono što ste govorili o osvještavaju i dječje javnosti ali i svekolike javnosti o onome što je uloga pravobraniteljice za djecu, mislim da je to jako bitno. Uvijek kad raspravljamo o ovim institucijama pravobraniteljstva, govorimo upravo o potrebi za rekao uvjetno, popularizaciju institucija ali da se javnost informira što je uloga pravobranitelja odnosno u ovom slučaju pravobraniteljice, što radite i kada možete pomoći jer imamo slučaj da se puno prijava koje dolaze recimo na adresu pučkog pravobraniteljice su odbačene zato što građani često ne shvaćaju koja je zapravo uloga pravobraniteljice. Isto tako vrlo je važno da djece čija su prava oštećena znaju kada vam se mogu obratiti odnosno njihovi roditelji znaju kada vam se mogu obratiti i kada im možete pomoći.
Hvala. Želite li odgovoriti? Izvolite.
Zahvaljujem na upućenom pitanju odnosno sugestiji. Ja moram reći da sam preuzimajući funkciju pravobraniteljice za djecu kao jedan od odvojih prioriteta istaknula upravo s jedne strane povećanje vidljivost djece u smislu da ovaj ured bude glas djece odnosno da potaknemo da čujemo djecu i da potaknemo što veći broj djece da govore odnosno da se obraćaju uredu, a s druge strane isto tako sam navela i suradnju sa drugim institucijama kojima će se i svim ustanovama, dakle svima koji se bave sa djecom odnosno rade poslove vezano za djecu, kojima će se dodatno ukazati na ulogu odnosno funkciju Ureda pravobraniteljice za djecu kako ne bi naša rad, dakle rad ureda shvatili kao kritiku već kao želju za poboljšanjem odnosno ukazivanjem na točke gdje je moguće poboljšanje položaja djece. Hvala.
Hvala lijepa. Može i kao kritika isto, nema problema. Gospođa Margareta Mađerić, predstavnica Vlade i državna tajnica u Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku uzet će riječ i dati dodatno obrazloženje.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko, naime Vlada RH imala je određene primjedbe na prijedlog Poslovnika pravobranitelja za djecu koje su bile uglavnom novotehničke naravi. Kao što smo čuli, pravobraniteljica za djecu uvažila je te primjedbe a Vlada RH podržava potvrđivanje Poslovnika pravobranitelja za djecu od strane Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sada gospođa Ljubica Lukačić, govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a i otvaram time i raspravu. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana pravobraniteljice za djecu sa suradnicom, poštovana gospođo državna tajnice također sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo pravobraniteljica je detaljno objasnila što donosi ovaj novi Poslovnik kojeg je uputila ovom Viskom domu na potvrđivanje. Ja ću kratko samo reći da se ovim Poslovnikom uređuje način i organizacija rada, unutarnji ustroj stručne službe te druga pitanja važna za rad pravobraniteljice za djecu. Primjedbe koje je uputila Vlada kao što smo čuli bile su izrečene i raspravljene i na Odboru za obitelj, mlade i sport i pravobraniteljica je rekla da će te primjedbe prihvatiti. Dakle, novotehnički se Poslovnik o radu treba urediti. Ono što mislim da je izuzetno važno a to je novina u ovom Poslovniku a to je nova odredba koja regulira mrežu mladih savjetnika. Dakle, mrežu mladih savjetnika činit će 20-ero djece u dobi od 12 do 18 godina koji će biti putem javnog poziva imenovani na 3 godine. Ti mladi savjetnici imat će ulogu savjetovati pravobraniteljicu i pomoći joj upozoravajući na svoje probleme i potrebe svojih vršnjaka. Ja se iskreno nadam da će i među tih 20-ero mladih savjetnika biti zasigurno i barem jedan savjetnik koji će imati poteškoće u razvoju i sigurna sam da ćete iako znam da i u ovim trenucima i vaš ured pravobraniteljice surađuje sa Uredom pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom gdje djeca sa teškoćama u razvoju mogu reći ono što ih tišti ali nikad nije na odmet da evo i u vašem uredu se jedna na poseban način pozornost posveti i djeci s teškoćama u razvoju, osobito i zbog toga što smo danas prigodom rasprave za prethodne dvije točke dnevnog reda dakle za izvješće imali prigodu čuti koliko se još uvijek nad našom djecom vrši nasilja, a onda nažalost moram istaknuti nad djecom s teškoćama u razvoju dodatno više, a posebno nad djevojčicama s teškoćama u razvoju. One su kao i žene s invaliditetom trostruko više diskriminirane i to nažalost od svojih najbližih ukućana i rođaka. Mislim da je ovaj poslovnik dobar, uz ove izmjene klub HDZ-a podržat će potvrđivanje ovog poslovnika. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nema replike. Sada je na redu gospodin Zekanović koji bi imao pojedinačnu raspravu da je prisutan. Nije prisutan gubi pravo. I sada gospođa pravobraniteljica ako želi reći nešto na kraju? Ne, dobro. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Poslovnik o radu pravobranitelja za djecu, potvrđivanje, podnositeljica je pravobraniteljica za djecu, rasprava je zaključena. Tijekom rasprave podnositeljica je prihvatila primjedbe Vlade RH te on postaju sastavni dio Poslovnika. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje odluku o potvrđivanju Poslovnika o radu pravobranitelja za djecu, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za i 3 glasa suzdržana donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
I sada još jedan prijedlog, prijedlog jedne odluke: - Prijedlog odluke o izboru dva zamjenika pravobraniteljice za djecu. Predlagateljica je pravobraniteljica za djecu na temelju članka 5. i članka 28. Zakon o pravobranitelju za djecu. Raspravu je proveo Odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predlagateljica dodatno obrazložiti prijedlog? Mislim da bi trebalo. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnici. Dakle sukladno članku 28. Zakona o pravobranitelju bila sam u obvezi pokrenuti postupak za izbor dva zamjenika pravobranitelja za djecu u roku od osam dana od dana stupanja na dužnost. U tom smislu dakle 6. prosinca 2017. u Narodnim novinama br. 121/2017 te na Internet stranici pravobrantelja za djecu kao i na portalu Moj posao objavljen je javni poziv za prikupljanje prijava kandidata za imenovanja dva zamjenika ili zamjenice pravobraniteljice za djecu. Na temelju objavljenog javnog poziva stigla je 41 prijava kandidata za zamjenika odnosno zamjenicu pravobraniteljice za djecu. U prethodnom postupku utvrđivanja formalnih uvjeta za zamjenika, zamjenicu pravobraniteljice za djecu predviđene člankom 4. stavkom 3. i stavkom 23. stavak 2. Zakona o pravobranitelja za djecu utvrđeno je da su tri pristigle prijave bile nepotpune dok je 38 prijava odnosno 38 kandidata udovoljavalo formalnim uvjetima za predlaganje kandidata za zamjenika odnosno zamjenicu pravobraniteljice za djecu. Nakon utvrđivanja formalnih uvjeta obavila sam usmeni razgovor odnosno intervju sa svim prijavljenim kandidatima u periodu od 2. do 12. siječnja 2018.godine, s time da moram navesti da su na razgovoru uz mene uvijek bili prisutni i savjetnice iz moga ureda, dakle nisu bile prisutne osobe koje su se same javile na ovaj natječaj. Na temelju cjelokupno provedenog postupka utvrđivanja ispunjavanja uvjeta, radnog iskustva, profesionalnog znanja, ostvarenih rezultata u dosadašnjem radu i spremnosti kandidata za obnašanje dužnosti zamjenika odnosno zamjenice, utvrđeno je da kandidatkinje Marija Gabelica Šupljika i Ivana Buljan Ajlić svojim kvalifikacijama radnim iskustvom i postignućima najbolje odgovaraju zahtjevima i radnim zadacima na mjestu zamjenice pravobraniteljice za djecu. Gospođa magistar sc. Marija Gabelica Šupljika sadašnja zamjenica pravobraniteljice za djecu koja je i danas prisutna, psihologinja je po struci, profesionalno iskustvo stjecala je u institucijama odgoja i obrazovanja, zdravstva i visokog školstva te u Uredu pravobraniteljice za djecu kao psiholog praktičar u području prava i zaštite djece, ranog razvoja, odgoja i obrazovanja, psiho dijagnostike, savjetovanja, istraživanja i visokoškolske nastave. Na radnom mjestu zamjenice pravobraniteljica za djecu vodi stručnu službu, koordinira njezin rad i odgovorna je za izradu godišnjih i drugih izvješća o radu pravobraniteljice za djecu i o stanju pojedinih dječjih prava. Niz godina je bila vanjski suradnik predavač na Učiteljskom fakultetu u Petrinji i u Zagrebu te na Odsjeku za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu gdje ima status višeg predavača. Predavala je na domaćim i međunarodnim znanstvenim i stručnim skupovima i javnim tribinama, autorica je pedesetak stručnih radova iz područja razvojne i socijalne psihologije, psihologije sporta i dječjih prava, koautorica više priručnika za roditelje i odgajatelje iz područja psihosocijalne pomoći djeci, suradnje s roditeljima ranog odgoja i obrazovanja, dječjih prava te modela i koncepta zaštite djece. Uža područja njezinog interesa su rani razvoj i ljudska prava djece predškolske dobi, prava djece čiji su roditelji u zatvoru, sportske i tjelesne aktivnosti u dječjoj dobi, slika i privatnost djece u medijima, međugeneracijski razvoj, zdravstvena prava, roditeljstvo te modeli i institucije za zaštitu i promicanje dječjih prava. Urednica je zbornika Pozitivni sadržaji za djecu i o djeci, zbornika Prva djece čiji su roditelji u zatvoru koji su objavljeni u izdanju ureda pravobraniteljice za djecu. Članica je Hrvatske psihološke komore i Europske mreže organizacija za djecu čiji su roditelji u zatvoru, dobitnica je državne nagrade Ivan Filipović za područje predškolskog odgoja i psihologijske nagrade Marko Marulić za osobito vrijedan doprinos, primijenjenoj psihologiji koje dodjeljuje Hrvatsko psihološko društvo. U dosadašnjem radu u uredu pravobraniteljice za djecu istaknula se izradom više prijedloga i preporuka usmjerenih najboljem interesu djece te u pripremi i ostvarenju stručnih rasprava, kao i savjetodavnom radu s podnositeljima prijava. Vrlo analitično pristupa stručnim temama, kompetentno i spremno radi u području stručnih poslova s izraženom osjetljivošću u odnosu na ljudske i organizacijske resurse te pokazuje izraziti interes za timski i interdisciplinarni profesionalni pristup. Sa svojim kvalifikacijama, osobinama te profesionalnim znanjem i postignućima odgovara zahtjevima i radnim zadacima zamjenice pravobraniteljice za djecu, nije pripadnica nijedne političke stranke. Druga predložena kandidatkinja Ivana Buljan Ajlić magistra je prava s položenim pravosudnim ispitom koja je trenutno zaposlena na poslovima savjetnice pučke pravobraniteljice za pravne poslove. Profesionalno iskustvo u pravnoj struci stekla je radom u odvjetničkom uredu, u uredu pučkog pravobranitelja te kao pripravnik u okviru programa Ujedinjenih naroda za razvoj Hrvatske u Zagrebu i Chambers of Anthony Berry u Londonu. Volontirajući u neprofitnim organizacijama, organizacijama i … [[Govornik se ne razumije.]] iz Torina i Hrvatski misionari, bavila se zaštitom ljudskih prava i to osobito žrtava trgovine ljudima te pomagala u organizaciji donacija, izgradnji škola i edukacijskim aktivnostima usmjerenim prema djeci. Završila je specijalistički magisterij u Torinu iz međunarodnog, humanitarnog i kaznenog prava. Sudjelovala je i predavala na brojnim domaćim i međunarodnim znanstvenim i stručnim skupovima, javnim tribinama i konferencijama. U profesionalnom radu bavila se praćenjem prakse Europskog suda za ljudska prava te praćenjem i poticanjem usklađivanja zakona i drugih propisa s međunarodnim pravnim aktima o ljudskim pravima i preporukama međunarodnih tijela. Sudjelovala je u izradi izvješća međunarodnim organizacijama, surađivala s pododborom UN-a i Europskim odborom za sprečavanje mučenja te međunarodnim institucijama i nevladinim organizacijama koje se bave prevencijom mučenja. Prema ocjenama sadašnjeg poslodavca, poslove obavlja djelotvorno i učinkovito, pokazuje izuzetnu razinu stručnosti i kompetencije u obavljanju poslova te visoki stupanj inovativnosti i kreativnosti u radu. Uža područja njezinog interesa su zaštita osoba lišenih slobode, zaštita od torture i mučenja, zaštita izbjeglica, osobito ranjivih skupina poput djece bez pratnje roditelja te zaštita žrtava trgovanja ljudima. Sa svojim kvalifikacijama, profesionalnim iskustvom i postignućima te motiviranošću odgovara zahtjevima i radnim zadacima zamjenice pravobraniteljice za djecu. Nije pripadnica nijedne političke stranke. Sukladno navedenom, predlažem Hrvatskom saboru da izabere Mariju Gabelicu Šupljika i Ivanu Buljan Ajelić za zamjenice pravobraniteljice za djecu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo pravobraniteljice sa suradnicom. Pa evo, pravobraniteljica je u svom uvodnom izlaganju detaljno objasnila iz kojih razloga predlaže ove dvije kandidatkinje za svoje zamjenice. Dakle pravobraniteljica je objavila javni poziv za imenovanje dva zamjenika ili zamjenice pravobraniteljice za djecu te je na temelju provjerenog postupka utvrđivanja, ispunjavanja uvjeta, radnog iskustva, profesionalnog znanja, ostvarenih rezultata u dosadašnjem radu, a i spremnosti kandidata za obnašanje dužnosti zamjenika, odnosno zamjenice pravobraniteljice za djecu utvrdila da kandidatkinje magistra znanosti Marija Gabelica Šupljika i magistra prava gospođa Ivana Buljan Ajelić ispunjavaju uvjete kako bi se imenovale zamjenicama pravobraniteljice za djecu. Stoga je pravobraniteljica i predložila ovom Visokom domu da donese odluku o imenovanju predloženih kandidatkinja za svoje zamjenice. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će odluku kako ju je predložila pravobraniteljice za djecu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Nema ga. Gubi pravo na govor. I time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Odluke o izboru dva zamjenika pravobraniteljice za djecu, predlagateljica je pravobraniteljica za djecu, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o izboru Marije Gabelica Šupljika i Ivane Buljan Ajelić za zamjenice pravobraniteljice za djecu, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za i 2 suzdržana donijeta Odluka o izboru Marije Gabelica Šupljika i Ivane Buljan Ajelić za zamjenice pravobraniteljice za djecu. Člankom 25. Zakona o pravobranitelju za djecu određeno je da pravobranitelj za djecu i njegovi zamjenici prije stupanja na dužnost daju prisegu pred Hrvatskom saborom. Sada prelazimo na davanje prisege novih zamjenica pravobraniteljice. Nakon što pročitam tekst prisege, prozvat ću zamjenice pravobraniteljice koje izgovaraju riječ „prisežem“. Tekst prisege glasi: „Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštivati pravni poredak Republike Hrvatske i da ću svoju dužnost obavljati pravedno, časno, savjesno i nepristrano u najboljem interesu djece.“ Marija Gabelica Šupljika.
Prisežem.
Ivana Buljan Ajelić.
Prisežem.
Čestitam zamjenicama Pravobraniteljice za djecu na položenoj prisezi … [[Pljesak.]] i želim joj uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne dužnosti.
Sada ćemo preći na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sprječavanju sukoba interesa, hitni postupak, prvo i drugo, P.Z. br. 290 Predlagatelj je klub zastupnika SDP-a temeljem članka 85. Ustava RH i 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Sukob interesa je takvo ponašanje koje većini građana RH nije zabranjeno jer većini građana RH nije zabranjeno dijeliti svoje interese, dijeliti svoju lojalnost. Nekad je to lojalnost prema obitelji, nekad je to lojalnost prema prijateljima, rodbini ili poslodavcu. Međutim postoji skupina ljudi kojima je dijeliti lojalnost na takav način zabranjeno. To su političari. I razlog za to je poprilično jasan, kada građani nekoga biraju na dužnost onda imaju puno pravo tražiti od te osobe, od mene, od potpredsjednika ili bilokoga od nas koji sjedimo ovdje u govornici, tražiti da im dužnost na koju su izabrani bude apsolutni prioritet. Kako bi osigurali da takvo što živi u praksi i ne ostane samo nekakva misao vodilja koja bi trebala biti smjernica za sve nas, donijeli smo Zakon o sprječavanju sukoba interesa. I tim zakonom smo definirali čitav niz ponašanja koja su političarima, dužnosnicima zabranjena. Neka od tih ponašanja za sobom povlače i konkretnu sankciju, novčanu ili kakvu drugu dočim određene ostaju sferi opomene ili utvrđivanja da takvo ponašanje nije dopušteno kao što smo primjerice imali u nekoliko slučajeva kada Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa utvrdilo povredu načela Zakona o sprječavanju sukoba interesa kao u slučaju tadašnjeg potpredsjednika Vlade gospodina Karamarka, Predsjednice Republike itd. Na koga se taj zakon odnosi? Ne na bilokoga. Ne na osobe za koje se meni ili vama čini da bi se zakon na njih trebao primijeniti. Zakon o sprječavanju sukoba interesa odnosi se isključivo i jedino na one osobe koje su tim zakonom definirane kao dužnosnici. Dakle, ne n bilokojeg dužnosnika, ne na dužnosnika zato što je on definiran Zakonom o pravima i obvezama državnih dužnosnika, Zakonom o saborskim zastupnicima itd., već za to što je zakonodavac u članku 3. stavku 1. Zakona o sprječavanju sukoba interesa napravio jednu listu, popis onih osoba koje se smatraju dužnosnicima u smislu toga zakona i koji moraju provoditi njegove odredbe. Iskreno, čitajući taj zakon smatrao sam da se i izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značenja za RH svakako nalazi u krugu tih osoba na koje se primjenjuje Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Zbog čega? Pa iz vrlo jednostavnog razloga. Zato što u Zakonu o izvanrednoj upravi vrlo jasno stoji n koji se način bora izvanrednog povjerenika. Izvanrednog povjerenika ne bira sud, njega ne biraju vjerovnici, njega ne predlaže dotadašnji vlasnik trgovačkog društva nad kojim se provodi izvanredna uprava, njega predlaže jedino i isključivo Vlada RH i nitko drugi. Vlada RH kao glavni izvršni organ RH je jedina ovlaštena predlagateljica izvanrednog povjerenika, ali ne samo to, Vlada RH kao što smo vidjeli u slučaju gospodina Ramljaka kada se njega razrješavalo dužnosti je jedina ovlaštena pokrenuti postupak za njegovu smjenu. I sud u svemu tome ima samo formalnu ulogu. Zbog toga sam još krajem prošle godine od Povjerenstva za odlučivanje sukoba interesa zatražio da se očituje o tome da li se n izvanrednu upravu trgovačkih društava od sistemskog značenja za RH primjenjuju odredbe Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Nažalost, njihov odgovor je bio strogo formalne naravi i oni su zaključili da se taj zakon ne primjenjuje. E sada pitanje je da li nam je uopće potrebno unositi u zakon ovakvu odredbu. Da li bi izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značenja za RH uopće trebao biti u dosegu Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Neki će reći pa zašto, pa to je ionako privatno trgovačko društvo. Ali poštovane kolegice i kolege, to doista jest privatno trgovačko društvo ako razmatramo samo njegovo vlasništvo kao isključivi i jedini kriterij za definiciju toga da li država ima konkretna i najodlučnija prava na upravljanje tim društvom. Međutim, stvarnost je drugačija. To je privatno društvo, ali to je društvo kojim upravlja država. To je društvo u kojem od trenutka kada započne postupak izvanredne uprave, glavnu ulogu ima država. Mi smo imali prilike vidjeti u zadnjih godinu i nešto, a u posljednjih tjedan dana posebno intenzivno kako je došlo do stvaranja Zakona o izvanrednoj upravi. Saznali smo da je postojala jedna grupa pojedinaca okupljena oko bivše potpredsjednice Vlade gospođe Dalić koja je za sebe izabrala jedno vrlo zanimljivo ime, nazvali su se grupom BORG, valjda nadajući se asimilirati i sve nas ostale u svoju kolektivu, koja je mjesecima pripremala donošenje ovog zakona, mjesecima. Ali ne samo da je pripremala donošenje toga zakona, ona je tu i tamo konzultirala i neke druge ljude. Konkretno kada govorimo o pitanju sukoba interesa vezanog u izvanrednu upravu, konzultirali su i profesora trgovačkog prava i prava društava sa Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, uvaženog kolegu Miladina, i pitali su ga za mišljenje o ovom zakonu. I kolega Miladin im je jasno i glasno rekao, u Zakonu o izvanrednoj upravi po uzoru na talijanski lex Parmalat koji je bio i uzor za donošenje ovog zakona, morate ugraditi odredbe koji će definirati tko može biti izvanredni upravitelj, tko može biti taj Vladin komesar, ali i ne samo to, morate ugraditi odredbe koje će regulirati s kime on smije sklapati poslove, s kime on smije raditi. Međutim, grupica Borg kao što smo imali prilike čitati, na to se oglušila, dapače, rekla je koga briga. Pa kako ćemo izabrati svojeg čovjeka, ako u zakon ugradimo takve sulude odredbe. I nisu ih ugradili. I što smo nakon toga imali? Imali smo sukob interesa. Svakoga dana u svakome pogledu. Odvjetnički ured koji je pisao zakon, koji je svakoga dana komunicirao sa gospodinom Ramljakom oko toga kako će taj zakon izgledati postaje punomoćnik izvanredne uprave. Sjetit ćete se, u ovom Saboru smo govorili o tome, one famozne, već sada famozne e-mail adrese izvanredna.uprava@šaborić.com Ali tu nije stalo. Gospoda iz grupe Borg okupila su se i donijeli su odluku o tome tko će postati savjetnik za restrukturiranje Agrokora, tko će postati glavni savjetnik izvanredne uprave. A zašto su izabrali baš tog konkretnog ponuđača? Pa zato što su se s njime prethodno dogovorili i zato što su nakon toga bili sigurni da će im on omogućiti da poslije obavljaju poslove i da svaki mjesec lagano stave milijunčić u džep. A što je to kolegice i kolege doli sukoba interesa između osoba koje su trebale raditi u korist onoga tko ih je imenova, a to je RH, koja, jer tako smo rekli u zakonu, ima interes da trgovačka društva koja su od sistemskog značaja ne idu u redovne insolvencijske postupke. Mi smo zaključili da se u njima mora voditi poseban postupak. Ali nismo ugradili nikakve zaštitne mehanizme kako bi spriječili da oni koji provode taj postupak budu imuni na koruptivne pritiske koji su na tako visokoj poziciji prisutni svakoga dana. Predlažući ovaj zakon od vladajućih smo imali prilike čuti nekoliko primjedbi. Dopustit ću si ogovoriti na neke od njih. Jedan od osnovnih primjedbi, a uostalom takva primjedba ide gotovo svaki puta kada opozicija predlaže jednu konkretnu mjeru je mi pripremamo zakon kroz nekoliko tjedana, mjeseci i možda do kraja godine, izaći ćemo s prijedlogom zakona. I što mi onda saznamo? Da prijedlog Zakona o sprečavanju sukoba interesa radi gospođa Rimac, političarka koja je više puta bila predmet djelovanja Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa zbog svojeg ponašanja, zbog svojeg postupanja. Pa kome smo mi povjerili da rade taj zakon? Poštovani kolega državni tajniče, ja sam dobio informaciju, tako je i čitava javnost obaviještena da je gospođa Rimac maknuta se te pozicije i izuzetno mi je drago na tome, barem je u jednom djelu pritisak opozicije urodio plodom. Međutim tvrdnja da zbog toga što donosimo cjelokupan zakon ne možemo intervenirati na ovakav način je pogrešna. Ovo je akutan problem. Ovo moramo riješiti. Da smo ovo usvojili kada je to SDP predložio, dakle još u veljači 2018. godine. Već na gospodine Peruška bi se to primijenilo i već danas bi mogli ispitivati da li je i novi povjerenik u Agrokoru u istom sukobu interesa kao što je bio prethodni, a za njegov sukob interesa, mislim da o tome više nitko nema dvojbe koliki je bio. Jedino je pitanje da li je njegovo ponašanje samo u domeni rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa ili za neku drugu instituciju koja štiti malo sveobuhvatnije interese i prava RH? Međutim propustili smo to, propustili smo. I izlika da donosimo sveobuhvatan zakon ne može biti isprika, isto kao što nije mogla biti kod Ovršnog zakona, Zakona o obveznim odnosima itd. ovdje pogotovo jer se ovdje radi o ogromnim iznosima i ovdje se radi o toliko izraženim korupcijskim pritiscima kakve RH do sada nije vidjela, osim možda u predmetu FIMI MEDIA. Druga primjedba koju su uvaženi kolege iz Vlade dali kada su se očitovali na ovaj zakon je tvrdnja da ovaj zakon ne bi trebalo prihvatiti jer što ćemo onda sve stečajne upravitelje u RH podvrgnuti pod kontrolu zakona o sprečavanju sukoba interesa. Ali uvaženi kolege iz Vlade, uvaženi kolege iz vladajuće većine, stečajni upravitelj u primjerice društvu s ograničenom odgovornošću koje ima 10 zaposlenih i 3, 4 milijuna kuna prometa godišnje nije isto što i izvanredni povjerenik u trgovačkim društvima od, pročitajte naziv zakona, sistemskog značenja za RH. Pa već samim imenom zakona dali ste poseban značaj onome što taj zakon pokriva, sami. Vi ste odabrali ime, ne ispričavam se, gospodin Šavorić je rekao nek potpredsjednica Vlade sama izabere ime da joj se on u to neće miješati. Dakle potpredsjednica Vlade je izabrala ime i definirala da se ovdje radi o trgovačkim društvima od sistemskog značaja u kojem Vlada i jedino Vlada ima ovlast pokrenuti postupak za imenovanje i nakon toga razriješiti izvanrednog povjerenika. U stečajnim postupcima RH to pravo nema. Osim ako je i ona vjerovnik nekog stečajnog dužnika, a i tada nema pravo imenovati bilo koga, nema pravo imenovati nekoga samo zato što je prethodno mjesecima sa potpredsjednicom Vlade dogovarao kako će preuzimati Agrokor, a prije toga kako će preuzeti INA-u ili HEP. Ne, za stečajne postupke to nije dovoljan razlog. Tamo ta osoba mora prethodno biti na listi stečajnih upravitelja. Morala je položiti određene ispite, morala je pokazati da ima određena stručna znanja. Za izvanrednu upravu Vlada je rekla ne treba, mi ćemo predložiti, a sud imenovati. I konačno zadnji prigovor Vlade je da bi ovime ugrozili mogućnosti izvanrednog povjerenika da djeluje jer zamislite, on ima ulogu organa trgovačkih društava. A ja vas pitam, uvaženi kolega državni tajniče da li je predsjednik uprave HEP-a član jednog organa tog trgovačkog društva? Da li je predsjednik uprave HEP-a član uprave koja je sukladno odredbama Zakona o trgovačkim društvima jedan od organa trgovačkog društva koji se zove Hrvatska elektroprivreda? Je. A da li se na njega primjenjuje Zakon o sprečavanju sukoba interesa? Primjenjuje se. A sad ja vas pitam zašto za HEP može, a za Agrokor ne može. Iako niti činjenica da se ne zavaramo, iako niti činjenica da je netko u dosegu Zakona o sprečavanju sukoba interesa sama po sebi nije jamstvo sukoba interesa ili ne daj bože korupcije neće biti. Nije jamstvo. Ali nama kao građanima ove zemlje olakšava i omogućava da korupciju vidimo nekad prije nego što se dogodi, u rijetkim nažalost situacijama, prerijetkima, ali zato i kad se dogodi da ju vidimo prije. I upravo zato mi iz SDP-a smatramo da je ovo itekako potrebno usvojiti. Smatramo, dapače da je bilo potrebno poslušati kolegu Miladina kada je još prilikom donošenja Zakona uvjeravao grupu Borg da je nedopustivo ono što planiraju napraviti i na onakav način preuzeti upravljanje Agrokorom. Tada to nije prihvaćeno. Bilo bi bolje da je prihvaćeno tada, a kad već nije tada, onda barem u veljači kada smo mi to predložili, a kada vladajući ni tada nisu imali sluha, onda bi bilo dobro da to napravimo sada. Hvala vam poštovane kolegice i kolege.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi se javio poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, sve što ste rekli pokazuje u kojoj mjeri se zakasnilo sa prihvaćanjem našeg prijedloga. Ne bi se doživio sukob interesa epskih razmjera koji možemo školski proučavati na pisanju lex-Agrokora, na njegovoj implementaciji i koji je pokazao da vrijedi ona stara poslovica o promjeni dlake i ćudi jer HDZ može mijenjati predsjednike, danas više nema Tuđmana, nema Sanadera, nema Jadranke Kosor, nema Karamarka, tu je Plenković, dakle predsjednici se mijenjaju, ali HDZ ostaje stranka opasnih namjera, stranka koja je obilježena u kojoj u svakoj pori njihove srži ostaje sukob interesa i korupcija koju plaćaju hrvatski građani.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani kolega Jovanoviću, u većini se slažem sa onim što ste rekli, ali u jednom dijelu mislim da ste ozbiljno pogriješili. Mislim da ipak gospođu Kosor niste trebali staviti u isti krug ljudi kao što su Ivo Sanader, Tomislav Karamarko i Andrej Plenković. Oni su ipak klasa za sebe, a koliko se gospođa Kosor u sve to ne uklapa vidljivo je iz toga kolikom brzinom su je iz HDZ-a izbacili. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, u vašem izlaganju ste istaknuli to da povjerenik bi trebao biti dio Zakona o sprečavanju sukoba interesa i to je vrlo jasno zbog čega. Zbog toga što se u samoj prepisci skupine Borg koja je osmislila za HDZ i Vladu Zakon lex-Agrokor inzistiralo upravo na tome da su ne bira stečajnog, odnosno povjerenika u Agrokoru, nego da ga bira i predlaže Vlada odnosno da predlaže Vlada, a da ga bira sud. Ukoliko Vlada predlaže povjerenika izvanrednog u samom Agrokoru onda je logično da ako iz javne ovlasti proizlazi njegova funkcija da i on bude sa svojom imovinom, podacima javno dostupan građanima RH. Znači, to je ključni i razlog zbog čega se ovo predlaže jer Vlada je očito htjela imati potpunu kontrolu nad time koga će imenovati.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Maras, kao što sam i govorio prethodno, izvanredni povjerenik je u društvima koje smo prije godinu i mjesec dana stvorili, a prije takav pojam nije postojao u hrvatskom pravnom sustavu. Dakle, u društvima od sistemskog značenja. Ako smo definirali da je neko trgovačko društvo od sistemskog značenja za RH, pa što nam više od toga treba da kažemo da postoji javni interes za nadzorom, za kontrolom onoga tko će biti na čelu trgovačkog društva koje je za RH od sistemskog značaja? Ja čak i nemam toliki problem sa time da Vlada bira, ali imam problem kako je Vlada u konkretnom slučaju izabrala. S time imam ozbiljan problem. Imam ozbiljan problem da se netko sa potpredsjednicom Vlade dva mjeseca dogovara kako će preuzeti Agrokor i kako će nakon toga izvlačiti novac iz njega, a da mi nemamo apsolutno nikakav kontrolni mehanizam da ga u tome spriječimo. Jer s time problem imamo. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Joj, oprostite. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, rekli ste da glavnu ulogu u ovom procesu ima država. Povjerenik nije na plaći države, vjerovničko vijeće su firme koje su vjerovnici koje plaćaju povjerenika, država ne daje ni jednu kunu proračunskog novca u taj čitav proces, pa mi stvarno nije jasno kako to smatrate da glavnu ulogu ima država. I postavljam si još jedno pitanje, dok ste sada uvodno obrazlagali Prijedlog zakona. A što da je povjerenik bio netko tko nije hrvatski građanin? Što da je povjerenik bio netko iz Amerike, iz Njemačke, neke druge države. Mogao je biti, jel tako? Kako bi njega riješili i kako bi uopće riješili taj problem ako se radi o jednom vrlo kratkom vremenu od godinu odnosno godinu i tri mjeseca ukupnog vremena koliko traje mandat povjerenika?
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Hrg, odgovoriti vam na pitanje koje ste mi postavili uopće nije teško. Mi smo do prije godinu i šest mjeseci imali jednog kanadskog državljanina koji je na privremenom radu u RH, godinu dana je obnašao dužnost predsjednika Vlade RH. Zar ga je to spriječilo da podnese izvješće o imovinom stanju? Nije. Imali smo ministra Miju Crnoju pet dana je bio ministar, da li to znači da nije mogao biti u sukobu interesa? Dapače, sukob interesa je ono što je obilježilo njegov mandat. Nemojte miješati kruške i jabuke. Što se tiče zakona, zakoni RH imaju teritorijalno važenje, dakle važe na čitavom teritoriju RH za sve one koji se ovdje nalaze. Svako onaj koji prihvaća posao u RH prihvaća prava i obveze koje proizlaze iz hrvatskog pravnog poretka. Da je i ovaj zakon bio na snazi on bi se odnosio na svakog izvanrednog povjerenika u Agrokoru bez obzir na to da li je državljanin Hrvatske, BiH, Kanade ili neke 27. zemlje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Grbin. Ja podržavam vašu inicijativu da se o ovoj temi govori. Vjerojatno ste zbog toga i podnijeli ovu izmjenu zakona, ali tehnički gledano vi popravljate nepopravljivo. Znači vi sada vi ste kao pravnik trebali popraviti zakon koji je napisao Ante Ramljak što jednostavno nema smisla. Vi sada ustvari sami sebe dovodite u poziciju gospodina Miladina ili gospođe Garašić koji su isto to pokušali učiniti još dok sam zakon nije bio donesen, pa vidjeli ste kako vladajuća većina reagira. Ona ismijava to i potpuno ignorira, tako će vjerojatno i vas ignorirati i kasnije kada se ugase kamere ismijavati. Znači vi pitate koji su kontrolni mehanizmi, nažalost u ovom sastavu SAbor ih nema. nekada je iznad Sabora bio dragi Bog, a čini se da je danas iznad Sabora jedino dragi Borg.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Bunjac, možda ste i u pravu, možda jurim na vjetrenjače, možda radim uzaludan posao, ali smatram da prema onima koji su me izabrali imam itekakvu odgovornost, ako već ne predložiti zakon koji će biti usvojen, a onda barem prokazati vladajuću većinu da niti sada kada je svakome u RH potpuno jasno na koji su način potpredsjednica Vlade direktno, a predsjednik Vlade neizravno tolerirajući njeno postupanje na koji su način dopustili jednu pljačku gigantskih proporcija koja se može usporediti, kada govorimo u zadnjih nekoliko godina, samo sa onom u Fimi Mediji. Dakle ovaj zakon vidjeli smo to i na odborima neće biti usvojen, vladajući ga ne prihvaćaju. Ali neka dođu, nek izađu za ovu govornicu, neka hrvatskoj javnosti pokušaju obrazložiti ako uopće znaju kako koji su razlozi da budu protiv nečeg ovakvog. Ja to ne mogu prihvatiti i ne mogu shvatiti, ali nek probaju.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin vama je Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa napisalo zaključak što misli o vašemu pitanju. U načelu kažem da se na državne dužnosnike koji su propisani u tom članku i oni koje imenuje Vlada i Sabor odnose odredbe Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Prema tome, tu nema osoba koje imenuje hrvatsko pravosuđe, bez obzira što predlaže Vlada, to treba staviti na stranu. S druge strane taj prijedlog i ne konzistentan iz razloga što po vama može samo biti dužnosnik koji upravlja sa više od 5000 zaposlenika i 7,5 milijardi kuna prihoda. Što to znači da netko tko upravlja sa 4800 i sa 7 milijardi i 400 po vama nije osoba koja bi onda isto trebala biti. To vam govorim iz razloga što to treba riješiti sustavno ono kako vam Vlada govori, a to je mijenjati zakon i predvidjeti ne samo ovog povjerenika nego i druge stečajne upravitelje u RH. Prema tome to je vrlo važno.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče znate da ovo ne bih propustio. Kolega Bačiću, ajde za divno čudo slažem se u potpunosti s vama. Predložite Zakon o stečaju na koji će regulirati na koji način ćemo kontrolirati sukob interesa stečajnih upravitelja, moju podršku odmah za to imate. Odmah vam kažem, bio moj klub protiv toga ja ću se s vama složiti, mislim da stečajne upravitelje treba strože nadzirati i upravu ste. Ali poštovani kolega Bačiću nisam ja odredio uvjete da netko bude trgovačko društvo od sistemskog značenja za RH, dapače. Ja sam bio jedan od onih koji su vas prozivali zbog uvjeta koje ste postavili još u samom početku. Ja sam bio jedan od onih koji su vam ukazali da po prvom prijedlogu se to odnosi isključivo i jedino na Agrokor i niti na jedno drugo trgovačko društvo u Hrvatskoj. Vi ste nakon toga korigirali zakon i vi ste nakon toga postavili ove uvjete. I vi sada mene prozivate zbog onog što ste vi napisali u zakon. Branite ovo malo bolje kolega BAčiću.
Hvala lijepa. Kolega Maras, molim vas, ja sam vas lijepo zamolio da ne dobacujemo iz klupa. Kada ćete doći na red moći ćete sve reći što god želite. Neću vam dati opomenu ako nećete nikoga vrijeđati niti putne naloge također. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista sada će govoriti poštovani zastupnik Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Zakonom o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH u Hrvatski pravni poredak uveden je pojam izvanredne uprave i izvanrednog povjerenika kojeg imenuje sud na prijedlog Vlade RH. Riječ je o specifičnoj i novoj instituciji i nije riječ o klasičnom državnom dužnosniku, ali smatramo da u slučaju izvanrednog povjerenika, riječ je o osobi koju izvršna vlast ima odlučujući utjecaj prilikom njegovog imenovanja i naravno da je u pitanju politička odluka u koji sud ima samo formalnu ulogu i upitno je može li sud uopće odbiti prijedlog Vlade u pogledu imenovanja povjerenika. Jednako tako smatramo, a to je nažalost se i pokazalo da je moguće da izvanredni povjerenik bude izložen i da se nađe u sukobu interesa. I da bi upravo to bio temelj zbog čega bi tu instituciju trebalo ugraditi u Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Na upit, kao što je rekao kolega Grbin, Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa je odgovorilo formalno da izvanredni povjerenik se u smislu zakona ne smatra dužnosnikom, niti obnašateljem dužnosti te se na njega ne primjenjuje Zakon o sprečavanju sukoba interesa. U prijedlogu zakona koji predlaže Klub zastupnika SDP-a predlaže se da izvanredni povjerenik u trgovačkim društvima od sistemskog značaja bude dužnosnik u smislu zakona. Prijedlog zakona je podnesen početkom veljače ove godine, o njemu se očitovala Vlada RH 8. ožujka ove godine i u svojem negativnom mišljenju nije se složila s time da bi izvanredni povjerenik trebao biti državni dužnosnik u smislu odredbi Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Da ne duljimo dalje, o ovom pitanju apsolutno se slažem sa argumentima koji su iznijeti u prijedlogu zakona, a i Klub zastupnika MOST-a će podržati taj prijedlog u glasovanju. Ono šta očekujemo da se izjasni predstavnik Vlade RH, ja sam to očekivao prije, nakon izlaganja predlagatelja, ali razlog zbog kojeg mislimo da je nužno da se predlagatelj izjasni je slijedeći: dakle Vlada je dala negativno mišljenje 8. ožujka, a nešto kasnije, dakle konkretno dana 17. travnja, dakle otprilike prije mjesec dana u novinama, konkretno u Večernjem listu je objavljen jedan članak preko gotovo čitave stranice sa naslovom, citiram: Ubuduće će i izvanredni povjerenik u sistemskim tvrtkama biti dužnosnik. Međutim novinarka koja piše taj članak ne stavlja taj naziv temeljem onoga što predlažu kolegice i kolege iz SDP-a i ne govori toliko o prijedlogu zakona koji je uputio SDP u raspravu, nego govori o tome što će Ministarstvo uprave predložiti u izmjenama Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I u članku koji je na čitavoj stranici govori se o nizu promjena koje ministarstvo predviđa kao promjene, izmjene i dopune zakona. I onda se navodi sljedeće, sad ću citirati ono što piše u tom članku. U tom članku kaže da će: Posebna je novost da će po novom zakonu izvanredni povjerenik iz Zakona o izvanrednoj upravi u sistemski važnim tvrtkama također biti državni dužnosnik. Ta se odredba neće odnositi na Fabrisa Peruška jer će Zakon o izvanrednoj upravi prestati vrijediti 10. srpnja, osim neće li se taj zakon mijenjati i produžiti rok izvanrednoj upravi, a usvajanje novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa predviđeno je za četvrto tromjesečje ove godine, dakle nakon isteka izvanredne uprave u Agrokoru. I sad slijedi nastavak: da je već sada izvanredni povjerenik, dužnosnik, morao bi na početku i na kraju svog mandata povjerenstvu podnijeti imovinsku karticu kao i podastrijeti imovinu svog bračnog ili izvanbračnog druga kao i malodobne djece i odgovarati na druga pitanja o porijeklu svoje imovine. Dakle to je članak koji je napisala novinarka pitajući Ministarstvo uprave, kao resorno ministarstvo za izradu izmjena i dopuna zakona, što će sadržavati budući prijedlog izmjena tog zakona. Dakle Ministarstvo uprave u travnju ove godine daje odgovor da će, između ostalih izmjena i dopuna, izvanredni povjerenik u sistemski važnim tvrtkama biti državni dužnosnik. Meni se logično postavlja pitanje, što je sad zapravo točno? Da li ono što piše u mišljenju Vlade iz ožujka ove godine u kojem se negativno očituje o prijedlogu zakona koji je podnio Klub zastupnika SDP-a? ili ono što priprema Ministarstvo uprave, ali sa odgodom za kraj ove godine, ali iz navedenog članka jasno proizlazi da je stav Ministarstva uprave, koji nisu nikada demantirali, pretpostavljam da je novinarka objektivno napisala sve ono što je u navedenom članku, iz kojeg proizlazi da Ministarstvo uprave također smatra da bi izvanredni povjerenik trebao biti državni dužnosnik u smislu odredbi Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Ukoliko je to točno, a ja bih molio da se nakon mojeg izlaganja o tome očituje državni tajnik, jer proizlazi da Ministarstvo uprave zapravo ima isto stajalište kao i Klub zastupnika SDP-a kao i Klub zastupnika Most-a i da bi trebalo podržati ovaj prijedlog zakona, ali naravno ne s odgodom za kraj godine nego sada kada je taj zakon predložen i kada će se o njemu uskoro glasovati. Dakle, Klub zastupnika MOst-a će podržati ovaj prijedlog zakona. apsolutno je nužno da povjerenik u sistemski važnim tvrtkama bude dužnosnik u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa bez obzira koliko će se to sada primjenjivati na aktualnog povjerenika, ali to kako smo uvijek rekli nije zakon koji će se odnositi samo na jednu tvrtku, danas je moguće da se odnosi i na više tvrtki iako daj Bože da se nikada više ne primjenjuje niti na jednu sistemski važnu tvrtku u RH. Ali mislimo da je sada apsolutno nužno da se o tome očituje državni tajnik iz Ministarstva uprave koji nam mora reći doista što je stajalište ministarstva i Vlade jer definitivno postoji prijepor između onoga što je Vlada rekla u svom očitovanju prema prijedlogu zakona i onoga što je objavljeno da Ministarstvo uprave priprema u sklopu svojih prijedloga izmjena i dopuna zakona i to još za 2018. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Sada u ime predlagatelja će riječ uzeti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Vrlo kratko. Gospodine uvaženi zastupniče POdolnjak. Ja uopće ne znam zašto se čudite, to što su oni mjesec dana nakon što su odbili rekli da će napraviti to što su odbili. Dakle najprije su nam odbili zahtjev za opoziv gospodina Barišića pa su ga smijenili, pa su nam prije mjesec dana odbili zahtjev za smjenu gospođe DAlić pa su je smijenili. E onda su nam prije neki dan odbili Ovršni zakon kojega su oni branili u odluci u očitovanju Ustavnom sudu. Sada nam odbijaju prijedlog zakona za koji su nakon mjesec dana rekli da bi ga trebalo staviti u zakon. Prema tome, to su tzv. odbijanja sa odgodom ili prihvaćanja s odgodom, a mi samo podsjećamo da smo neke stvari o nekim stvarima govorili prije, da smo ih predvidjeli prije i da će se to što mi sada govorimo dogoditi u jedno skoro vrijeme, uključujući i ovo što ćemo poslati danas, a to je prijedlog odluke o raspuštanju Sabora. Prema tome, nema tu mjestu čuđenju, mi predlažemo i predviđamo događaje koji će se dogoditi pa će se i ovo uskoro naći u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa ili u Stečajnom zakonu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replicirat će poštovani zastupnik Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani kolega BAuk. Ja nisam izražavao čuđenje, samo sam konstatirao da postoje suprotni stavovi Vlade iz ožujka i Ministarstva uprave iz travnja. Ono što je logično očekivati da čujemo obrazloženje. Mislim da ne samo mi zastupnici koji sada ovdje pratimo raspravu nego i hrvatska javnost ima pravo čuti koji je stav i Ministarstva uprave i Vlade. I očekujemo da će sada o tome svoje stajalište i u ime ministarstva i Vlade jer vi ste zapravo ovdje u dvostrukom svojstvu i to je upravo dobro da iznesete stajalište i meni bi bilo drago da Ministarstvo uprave doista kao što je navedeno u ovom novinskom članku doista smatra da bi izvanredni povjerenik morao biti dužnosnik u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa i da još uvijek taj stav možete reći javno pred hrvatskom javnošću.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika BAuka.
Ja sam samo htio dodatno naglasiti da to što ste vi primijetili nije jedino, dakle to je sada već kontinuitet politike da se za mjesec dana promijeni mišljenje. Što se tiče gospođe Dalić u roku dva dana se promijenilo mišljenje. U petak nije bilo ništa novo u mailovima u nedjelju se već moglo iz ovih situacija i izričaja naslutiti da se malo odmiče od gospođe Dalić, a onda je ona dala ostavku u ponedjeljak. Tako da vjerojatno će, možda ne do kraja ove rasprave, ali u najskorije vrijeme Vlada predložiti zakon u kojemu će pisati upravo ovo što smo mi napisali, kao što će predložiti i možda Ovršni zakon u kojemu će pisati ono što smo mi napisali i kao što će predložiti mnogo drugo od onoga što smo mi napisali, a oni nisu predložili eto jer tako, mogu što hoću da citiram jednog poznatog hrvatskog mislioca. Hvala.
Sljedeći je KLub zastupnika Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Prije svega želim reći da podupiremo ovaj prijedlog koji je došao iz oporbe, konkretno iz SDP-a. Da je ovakav zakon postajao na vrijeme davno bi RAmljak, pa poslije i Peruško došao na dnevni red Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa. No međutim, kao što smo čuli danas u raspravi zbog samog stupanja na snagu čak i ako se izglasa do toga uopće neće doći. Pa evo prije svega potrebno je na početku mog današnjeg govora osuditi sve ovo što se događalo zadnjih dana, ne samo osuditi, osuđujemo osobno ja i kolege i oporba to već dobrih godinu dana, sada već i više i ne volim kada smo upravu jel to znači da se nije dobro radilo, to znači da je bilo kriminala, to znači da će biti posla za institucije i to znači da pada cjelokupno povjerenje hrvatskih građana u politiku, političare, sve ono povezano za politikom kao što je javna uprava, kao što su institucije koje se imenuju iz ovoga Doma i sve ostalo. To je da čovjek jednostavno ne vjeruje. Pa evo prije nego idemo na sukus, napravio bi samo kratku kronologiju. 3.3. u prostorima TExo Managementa organiziran je sastanak radne skupine Borg da bi se radilo na jednom zakonu koji će, danas je poznat kao lex Agrokor odnosno Zakon o izvanrednoj upravi u poduzećima od sistemskog značenja za RH 23.3. početak 3. mjeseca prošle godine, 13.3. isti je sastanak u Ministarstvu gospodarstva, 19.3. sastanak u prostorijama InterCapitala uz riječi najmanje će nas ljudi vidjeti. Očito je neko skrivao se od javnosti, očito ljudi nisu smjeli vidjeti, ne samo slučajni prolaznici nego cijela javnost, a pogotovo ne ovaj Sabor. Intencija je jasna da se je sve htjelo sakriti. 22.3. u Vladi se sastaje radna skupina, 10.4. lex je na snazi imenovanje Ramljaka. Sjećam se tih dana premijer Plenković iznenada je okupio oporbu tamo u Banskim dvorima i govorio nam je evo kriza u Agrokoru nije dobro i moramo nešto napraviti, evo mi smo pripremili zakona, međutim samo, samo u najgorem slučaju u krajnjim okolnostima ako Ustav, zakoni i tržište i onda opet Ustav, zakoni i tržište ne odrade svoje. Već sljedeći tjedan po ekspresnom postupku rasprava iz vedra nema, glasanje iz vedra nema i u Narodnim novinama su čekali u niskom startu odmah objava u Narodnim novinama i već krajem toga tjedna Ramljak je došao na svoje mjesto. A gospodin Alvarez vjerojatno je smetao ovoj Borg ekipi jel nije htio igrati po njihovim pravilima, nije dao da se rade kojekakve nemoralne aktivnosti, jednostavno je otjeran. 12.4. veoma bitan datum danas, vidjet ćete zašto je to veoma bitan datum, zato što su tada objavljena imena osam pomoćnika i njihovih firmi koje će pomoći gospodinu Ramljaku. Pa evo imam nekoliko članaka iz 12.4. što sa lijevih, što sa desnih portala jasno pokazuju da su tu neki ljudi angažirani za savjetovanje. Javnosti oni tada nisu bili poznati ni po čemu, tako se spominje recimo ime u to vrijeme gospodina Branimira Bricelja i Marka Delića iz Altera, znamo ih iz korespondencije, Tomislava Matića, gospodina Šavorića itd. U to vrijeme jer nismo znali ovu pozadinu tko je pisao, ta informacija nije bila nešto mnogo vrijedna. Međutim ovo časa ona je izrazito vrijedna jer sada možemo povezati što je bilo prije i što je bilo poslije. A ima onih, a znamo koji su ti ministrica DAlić, ministar financija gospodin Marić, premijer Plenković i drugi koji su znali i što je bilo prije i tko je poslije dobio poslove. 25.4. Ramljak bira Alix Partners američku firmu, istog dana Alix Partners kao glavni savjetnik daje potposlove pod konzultantima rekao bih među kojima su Texo Management njegova vlastita firma, InterCapital, Altera i drugi. I dva dana nakon toga dolazi do pucanja koalicije HDZ-a i Most-a. Ovdje više nije bitna Martina DAlić, evo recimo vladajuća većina branila je ministricu DAlić unatoč svim optužbama i svim promašajima od brodogradnje do Agrokora do LNG-a unutar zadnjih godinu dana, evo neka ju sada pitaju što smo mi to branili jer očito vi ste sebe prepoznali u tim svojim greškama i toliko ste opteretili i Vladu i nas da više ne možete biti ministar. Gospodin Plenković jasno je iz ovih mailova, znači ovu autentičnost niko ne spori, čak su i akteri potvrdili da je bilo tako i pitanje je jeli to sve što je bilo od komunikacije, ne vjerujem, vjerojatno će još izaći u nadolazećem vremenu. postavlja se pitanje zašto baš sada? Neko je to čuvao godinu dana, zašto baš sada dan ili dva nakon što je Ustavni sud odobrio lex Agrokor? To se moramo zapitati kao stari Rimljani, kome to koristi, kome to koristi baš u ovome trenutku da te informacije pusti u javnost? Međutim vrijeme će otkriti tu istinu, ako već neće hrvatske istražne institucije. Gospodin Plenković je znao u veljači da se formira grupa Borg, znao je da se okuplja i organizira grupa pod vodstvom potpredsjednice Vlade i ministrice gospodarstva, znao je da se grupa Borg ne sastaje bez veze makar se sastajala u restoranima i krčmama nego da se sastaje da napiše lex Agrokor, znao je da će grupa, a to se vidi iz korespondencije izabrati svojeg čovjeka, svojeg povjerenika. Pazite ne bilo kojega povjerenika, kaže Šavorić nego našega čovjeka, našega povjerenika agenda, točno sa namjerom je to sve napravljeno. Znao je da će se dovesti Alix Partners i na kraju znao je da će se poslovi dati istim ovim podizvođačima Alteru, Texu, InterCapitalu i mnogima drugima. Sada je to potpuno jasno. Iz mailova smo vidjeli stanje prije, a iz javnosti znamo sve ovo što je bilo poslije i zbrojimo dva i dva, sve jedan kroz jedan. Jeli tako, pitate ministricu vjerojatno nije bez veze uništila svoju političku karijeru. Ima nekih koji će vjerojatno prirediti proslavu zbog svega što je napravila svojim angažmanom u politici u tom cronic kapitalizmu kako ga nazivaju, ali i u javnom životu mislim da je karijera za nju zauvijek gotova. Možda ne bi bilo sporno da su ovi stručnjaci iz grupe Borg samo pisali zakon u sklopu Ministarstva gospodarstva ili da su samo, samo dobili ove poslove savjetovanja ili da su samo savjetovali evo Ramljak je najbolji pa jamo njega za povjerenika. Međutim, oni nisu samo, oni su sve to i prvo i drugo i treće i četvrto i peto i šesto s namjerom i sve tajno. I opet se pitaju stari Rimljani, kome koristi? Pa upravo njima i upravo RAmljaku i upravo Matiću i upravo Bricelju i upravo Šavoriću, a pozivam institucije s ovog mjesta da ispitaju i prihode i imovinu i premijera i ministara u Vladi da netko od njih nije dobio nekakvu korist. Umjesto da se radilo sve javno, da je javno objavljeno tko će raditi tu radnu skupinu da se radilo preko institucija, prije svega preko Ministarstva gospodarstva, ne sve se radilo potajno po uredima. Zanimljivo je također da je Texo Management registriran na Ilici 1A istoj adresi gdje je registriran i Šavorić i partneri. Postavlja se pitanje Ministarstvo gospodarstva je jedno veliko ministarstvo, mijenjalo je ime i resore mnogo puta zašto mi plaćamo stotine valjda su stotine, tražim još uvijek popis radnih mjesta nisam dobio preko zastupničkog pitanja, stotine stručnjaka u Ministarstvu gospodarstva što pravnih, što gospodarstvenike, ekonomiste, financijske stručnjake, ne znam ni ja već s čime se sve ne bave, zašto im dajemo ogromne plaće godinama, a kada treba nešto napraviti sve njih izbjegavamo, nepotrebni su idemo na crno. Postavlja se logično pitanje, zašto takvo traćenje resursa? Jako je zanimljiva činjenica da je na Odboru za gospodarstvo na pitanje kakva je veza ministrice Dalić sa Šavorićem ona rekla da nikakva, ali mi međutim danas znamo da je gospodin Šavorić čak deset dana radio za Agrokor u vrijeme izvanredne uprave. Ona je to sve znala i morala znati. A zašto je morala znati? Zato što u mailovima pokazuje se da ne samo u vrijeme izvanredne uprave nego još od veljače je sve znala. Znači čista laž. I ne samo da je to bila laž nego je bila laž sve ovo vrijeme oko pisanja lex Agrokora. Sjetite se samo jedna cijela godina neizvjesnosti obmanjivanja javnosti, omalovažavanja te teme da bi joj se upravo to sve vratilo na toj temi pisanja di je ona pala. Nevjerojatan rasplet događaja. Skandalozno je također što je upravo Ante RAmljak kao jedan od autora i jedan od članova skupine Borg intervenirao u izradu ovog zakona na način da je napravio što? Prvo, ne može povjerenik biti stečajni upravitelj, neko s liste stečajnih upravitelja, ne to mora biti poseban čovjek. Prva intervencija. I druga stvar, ne neće kao kod stečajnih upravljati odgovarati stečajni upravitelj za svoje poslove, neće Ramljak odgovarati za to što namjerava raditi nego će odgovarati RH. Drugi propust. Da su imena ljudi koji su pisali zakon objavljena 1.4. ti ljudi nikada ne bi dobili konzultantske poslove. Međutim pošto nisu desio nam se teški sukob interesa, zlouporaba povlaštenih informacija, zlouporaba položaja miješanje privatnog i javnog naravno na štetu javnoga. Sve je to gospodin Plenković znao ili je morao znati može ga stvarno biti sram što se još uvijek pravi da se ništa ne događa i što još uvijek skriva se od ovih činjenica. A tko će najviše izgubiti ovdje? Jasno, dobavljači, radnici, hrvatska javnost sve ovo zapravo ugrožava nagodbu. Ne ugrožava nagodbu smjena ministrice DAlić i politička kriza, nagodbu ugrožava upravo korupcija zbog koje je došlo do političke krize. Jel tko će imati najviše koristi od ovoga? Onaj da ne kažem sotona u Londonu Ivica Todorić, on sada likuje, pa jesam vam rekao da su se organizirali da su mene krali, pa ja sam cijelo vrijeme upravu. I ne samo da sam upravu, ja ću sada na sudu kada me izruče Hrvatskoj reći da me politički progone, dokazat ću im i mailovi su na kraju krajeva najveći dokaz. Na temelju toga on će vjerojatno ići pokušati rušiti nagodbu i ne samo na temelju toga i na temelju onih izvješća koja nisu napravljena kako treba. Gospodin RAmljak kada je imenovan za povjerenika morao je po struci napraviti stanje poduzeća Agrokor koncerna, koliki su dugovi, kolika je imovina, potraživanja i sve ostalo što revizorska struka traži, on to nije napravio, revizija, PVC se ogradila od cijelog niza tih brojki. Dao sam ovdje analizu javnosti novinarima to može biti temelj jednoga dana za rušenje cijele ove priče. I sada kao da to nije bilo dovoljno kao da nisu dovoljne ove peripetije sa Vijećem vjerovnika sada još i ova korupcija pa Todorić je presretan. Iz HDZ-a su optuživali neke iz oporbe da radi za Todorića, tko sada radi za Todorića, tko će upravo sada Todoriću najviše pomoći da se oslobodi i ne daj Bože da još tuži Hrvatsku za odštetu i ne znam ni ja što. Jako je zanimljiv taj tajming, čuo sam nekoliko teorija tko je ovo plasirao u ovo vrijeme i zašto, vjerojatno nijedna nije točna, a možda jest, ali ovo je precizna informacija. Nevjerojatnije netko od ovih iz Borg grupe izdao ministricu prije svega pa i ostale kolege i plasirao ove informacije i neko je čuvao ove informacije baš za ovaj trenutak. Možda je to neko iz nesklonih ljudi na premijeru Plenkoviću, možda je to netko iz Most-a tko je bio u vlasti u to vrijeme, možda je to sam gospodin Todorić preko nekih kanala. Bit će jako zanimljivo vidjeti tko je to plasirao i još važnije zašto baš sada. Zašto ne prije godinu dana kada su se mogla zbrojiti dva i dva tko je pisao i tko je dobio poslove? To se sve moglo zbrojiti najkasnije 1. svibnja 2017. Ne, sada nekome to odgovara. Još jednom poduprijet ćemo ovaj zakon u nadi da će pomoći suzbijanje korupcije u RH. Hvala vam.
Hvala lijepa. Kolega Sinčić, vi ste od 14 minuta koje ste govorili doslovno niti jednu niste posvetili zapravo ovom zakonu nego ste govorili o svemu drugome. Ja sam vas namjerno pustio svjestan toga da vi kršite Poslovnik i pričate o temama koje nisu vezane uz ovaj zakon da se ne bi reklo da ne znam, vladajući pokušavaju nešto ušutkati itd. Ali molim sve sljedeće govornike da se drže teme, tema je ovaj zakon kao što su se držali i prethodni govornici. Izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući povreda Poslovnika članak 238. zastupnik je upravo suprotno ovom što vi govorite govorio o temi sukoba interesa, iznosio cjelokupnu kronologiju događanja oko Agrokora i ja mislim da je to bilo važno i bitno izlaganje koje je trebalo ovdje čuti u Hrvatskom saboru i usko vezano uz ovu temu i razloge zbog kojih je SDP krenuo sa ovom inicijativom. I ja bih vas zamolio da pustite zastupnike da slobodno govore o onoj temi, svi znamo zbog čega mi danas raspravljamo o ovome. Uostalom kolega Sinčić je upravo o tome i raspravljao.
Ocjenjujem naravno da nije povrijeđen Poslovnik i ostajem kod onoga što sam rekao. Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Iznoseći ovu opservaciju vezano uz raspravu uvaženog kolege Sinčića, povrijedili ste čl. 186. Poslovnika Hrvatskog sabora koji definira način na kojem se vodi rasprava na plenarnoj sjednici. Ne znam da li ste s tim člankom upoznati pa ću vam ga pročitati. Na sjednici Sabora vodi se o Prijedlogu zakona u pravilu objedinjeno opća rasprava i rasprava o pojedinostima. Ovo što je uvaženi kolega Sinčić sada napravio je nešto što se zove opća rasprava. On je razgovarao o temi i razgovarao je o razlozima za donošenje zakona i ne vidim na koji je on način povrijedio Poslovnik, dapače vi ste to učinili. Hvala.
Ja jako dobro poznajem, kao što znate Poslovnik. Ja ga nisam povrijedio, a ja zapravo nisam kolegu Sinčića, nisam mu dao ni opomenu, ni ništa. Ja sam samo zamolio ostale kolege na slični način kao što ste se vi držali tema kad ste izlagali i obrazlagali ovaj zakon, da se i ostali drže teme. A ova priča o općenitosti itd. nas može dovesti do svugdje i svagdje. Prema tome, idemo kolega Bunjac, izvolite. I vi mislite da je povrijeđen Poslovnik? U kojem članku?
Hvala lijepo predsjedavajući. Znači, povrijedili ste čl. 186. gdje dakle piše da je dozvoljeno govoriti općenito i da je dozvoljeno raspravljati o pojedinostima. Znači, SDP je podnio prijedlog izmjene zakona koji se direktno tiče Agrokora i izvanrednog povjerenika i zastupnik Sinčić je cijelo vrijeme govorio o nastanku toga zakona i o izvanrednom povjereniku. Znači, on ni na koji način nije odstupao od teme i jednostavno, ako ste doista imali tu intenciju da ga ne ušutkavate onda ste se mogli suzdržati od ovoga završnoga komentara. Hvala lijepo.
Da, naravno ja ostajem kod onoga što sam rekao i držim da nije povrijeđen Poslovnik, a ostajem kod onoga da molim sve da se držimo teme. A sada će u ime Vlade govoriti poštovani državni tajnik Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam sve zastupnice i zastupnike. Evo, uvaženi zastupnik Grbin je opširno govorio o argumentaciji spomenuvši pri tome i mišljenje Vlade, ali ja bih ukazao na jedan dio koji ste zaboravili citirati u svom izlaganju. Dakle, Vlada je obrazlažući zašto odbija ovaj vaš prijedlog spomenula i dva argumenta koja vi niste u svom izlaganju citirali. Znači, u odnosu na odredbu čl. 2. Prijedloga vašeg zakona, Vlada RH ističe kako je navedena odredba po svom sadržaju retroaktivna s obzirom da propisuje da će se svi započeti postupci prije stupanja na snagu tog zakona dovršiti prema odredbama tog zakona. S tim u vezi ukazuje se na odredbu čl. 90., st. 4. i 5. Ustava i na odluku Ustavnog suda prema kojoj zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje, dok iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje. To niste spomenuli u svom izlaganju, a to također stoji u mišljenju Vlade isto kao i to da je Vlada Ministarstvu pravosuđa dakle, naložila da odnosno zadužila Ministarstvo pravosuđa za pripremu odgovarajućih zakonskih prijedloga koji trebaju urediti etičke norme kojima bi se regulirala sva pitanja sukoba interesa u nesolvencijskim postupcima. Što se tiče pitanja koje je spominjao uvaženi zastupnik Podolnjak, dakle ja nisam čitao intervju od 17.4., čini mi se da ste spomenuli, u Večernjem listu, ne znam što je novinarka napisala, ali mi smo odnosno ja sam ovdje da branim službeni stav Vlade RH koji je iskazan u pismu odnosno u mišljenju od 8. ožujka 2018. godine. Ono što ste točno rekli, to je da Ministarstvo uprave priprema potpuno novi zakon o sprečavanju sukoba interesa. Naime, u 4. mjesecu je formirana radna skupina koja radi upravo na tom zakonu i slijedom toga radna skupina izrađuje u stvari prvi nacrt koji još nije završen. Prema tome, ne vidim kako bi Ministarstvo uprave moglo komentirati taj prvi nacrt, a mi ga još u stvari i nismo završili. Točno ste citirali da bi taj nacrt trebao biti gotov odnosno zakon u 4. tromjesečju, međutim mislim da ćemo ga znatno ranije završiti i da će već u kolovozu biti poslan Vladi RH sa svim onim mišljenjima kako to je i predviđeno procedurom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje je izazvalo tri replike. Prva će biti ona poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine državni tajniče, nedavno je bivša predsjednica Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa izjavila da je sve ovo što se događalo oko afere Agrokor jedan od najočitijih sukoba interesa i da je to nešto gdje svi koji su bili uključeni u taj proces i koji su znali, pa tako i gospodin Plenković moraju otići. Što vi mislite o tome kao visoki dužnosnik HDZ-a u Ministarstvu uprave koje je nadležno za praćenje rada Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa?
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka.
Zahvaljujem. Vrlo kratko. Ja dozvoljavam da novinarka nije razgovarala s vama o onome što se radi na promjenama Zakona o sprečavanju sukoba interesa, ali obzirom da detaljno govori o svemu što bi ministarstvo voljelo u tom zakonu predložiti za promjenu i između ostalog posebni naglasak daje na uvrštenje izvanrednog povjerenika u sistemskim tvrtkama kao dužnosnika mogu pretpostaviti da je o tome razgovarala i sa samim ministrom. U svakom slučaju ne vjerujem da je novinarka ovo zaključila onako ne razgovarajući s nikim odgovornim u ministarstvu. Članak je na čitavoj stranici Večernjeg lista, ja ću vam ga pokazati, a vjerujem da će ova rasprava pomoći u tome da i novinarka koja je ovo pisala sasvim sigurno se očituje o tome s kim je razgovarala, da li je to u pripremama. I mi bismo u svakom slučaju voljeli da vi to imate u prijedlogu zakona koji ćete predložiti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Nekić. Dakle jako puno puta sam čuo kao argument Vlade za odbijanje pojedinog zakonskog prijedloga. Mi pišemo novi prijedlog zakona, još nijedan od tih koji je spomenut ja na klupama saborskim vidio nisam od Zakona o lovu pa na dalje. dakle kada mi to kažete to je po meni potpuno promašeni argument jer Vladi više što se toga tiče ne vjerujem. S druge strane, ja nisam pravnik, vi ste izložili pravno mišljenje, ali je po meni poanta ove rasprave je samo želimo li da čovjek koji upravlja tvrtkama od posebnog interesa za RH dakle koji upravlja tvrtkom sa više od 5000 zaposlenika i 7,5 milijardi kuna, za koji postoji više nego osnovane sumnje da postoji eklatantan sukob interesa, zloporaba informacija povlaštenih itd., itd. da li želimo to uvrstiti u kategoriju gdje se može primjenjivati Zakon o sukobu interesa. To je jedina poanta ove cijele rasprave i to Vlada ne želi.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja će sada govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo drago mi je da smo imali čuti mišljenje Vlade RH i drago mi je iz više razloga jer neugodno mi je gledati državnog tajnika kako ovdje šuti dok se govori o važnoj temi, a i daje mi se mogućnost da konkretno odgovorim na određene primjedbe. Da, u prijedlogu zakona predviđeno je njegovo retroaktivno djelovanje, da. Pa jesmo li mi to tajili? Ne. Piše izričito u obrazloženju pojedinih odredbi. A zašto je to predloženo? Zato što je Ustavom RH jasno propisano da pojedine odredbe zakona ako je to zakonom određeno mogu imati povratno djelovanje. Kada? Kada za to postoje posebno opravdani razlozi. E pa mi iz Kluba zastupnika SDP-a smatrali smo da u slučaju gospodina RAmljaka postoje posebno opravdani razlozi da se njime zabavi Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, jesmo, a sada moram reći i zašto. Zato što je dotični sudjelovao u prepisci kao što sada znamo sa potpredsjednicom Vlade RH u kojoj je dogovarao kako će izgledati Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značenja za RH sa ljudima koji će bilo direktno, bilo putem treće osobe nakon toga angažirati u postupku izvanredne uprave i pojedinima od njih omogućiti da im prihod sa 750.000 kuna u 2016. godini skoči na 9 ili 10 milijuna kuna. To su osobe koje su sudjelovale u prepisci. Pročitat ću vam jedan od tih mailova, konkretno mail koji je tadašnja potpredsjednica Vlade, srećom ne i sadašnja gospođa DAlić poslala gospodinu Ramljaku, gospodinu Matiću, gospodinu Šavoriću, gospodinu KOruniću, ali gospodinu Zdravku Mariću. Možda vam je to ime poznato, vjerujem da je. A mail glasi: „Premijer moli da sutra dođete u Vladu u 15,30 vezano uz temu o kojoj radimo“. Premijer moli da sutra dođete u Vladu vezano uz temu o kojoj radimo. Da li je sukob interesa ili je nešto više o tome će odlučiti povjerenstvo koliko je meni poznato već u petak, a DORH u narednim danima. Ali je činjenica i ponovit ću još jednom, gospođa Dalić je u postupku izrade zakona angažirala osobe da ju savjetuju kako će taj zakon izgledati koji su nakon toga postale izvanredni povjerenik, koje su nakon toga birale savjetnika za restrukturiranje, pa bile preko njega angažirana i koji su postali posebni pravni savjetnici izvanredne uprave. Svi su na tome zaradili. To je u najmanju ruku sukob interesa, a po mojem skromnom pravnom znanju i nešto više od toga. I ako me pitate da li smatram da postoje posebno opravdani razlozi da u zakonu bude predloženo da u skladu sa Ustavom RH ima povratno djelovanje na način da se primjeni i na postupak koji je u toku, moj odgovor vam je da, postoje. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka.
Važno je kolega Grbin istaknuti osim ovoga da se slažemo oko ustavnopravnog aspekta retroaktivnosti pojedinih odredbi još jednu značajnu okolnost. Naime, vi ste predložili zakon 7. veljače ove godine, gospodin Ramljak je podnio ostavku 21. veljače i sedam dana kasnije otprilike imenovan je novi povjerenik. Dakle bilo je apsolutno moguće da se zakon po hitnom postupku izglasa u ovom Hrvatskom saboru i da se na novog povjerenika primjenjuju odredbe izmijenjenog zakona. u tom slučaju čak ne ni bilo retroaktivnosti u slučaju gospodina Peruška. Dakle da je Vlada dala svoje mišljenje pozitivno, to se moglo zapravo provesti čak i bez retroaktivnosti na novog povjerenika jer upravo se sve odigravalo u veljači, moglo se odnosit na njega bez retroaktivnosti odredbe.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega, ja iskreno držim da ovdje uopće ne bi ni bilo retroaktivnosti mi da smo ovaj zakon usvojili. Ja sam čvrsto uvjeren da je Povjerenstvo za sukob interesa nepotrebno usko pa da ne kažem gramatički, tumačilo zakon kada nije ušlo u meritum stvari i unatoč mojem obrazloženom prijedlogu utvrdilo da se Zakon o sprečavanju sukoba interesa primjenjuje zbog svega onoga o čemu sam prije govorio i na izvanrednog povjerenika. Ali da, u pravu ste. Kad smo predlagali ovaj zakon, u tom trenutku je Ramljak bio izvanredni povjerenik da ne kažem komesar. Međutim, bilo je više nego dovoljno vremena pogotovo u trenutku kada je postalo evidentno da će dotični zbog svojeg čega, sukoba interesa, morati otići iz Agrokora da se taj zakon usvoji i da novi povjerenik koji dolazi, gospodin Peruško u konkretnom slučaju kad već spominjemo imena, dođe na tu dužnost znajući da mora davati izvješće o imovnom stanju i sve ostalo što ga sljeduje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, mi smo i ovo komentirali o ovaj zakon i na odborima i ja sam čak bio i suzdržan zato što u načelu i mi prepoznajemo i nedostatak transparentnosti koji je bio i tu uvijek treba težiti što transparentnijem načinu poslovanja i kako izvanredne uprave tako i u svemu. Ono što bi ja vas pitao ovim zakonom, što meni se nameće kao jedan veliki problem a vjerujem i građanima, da li je to povratno djelovanje i općenito djelovanje ima i kod isplata naknada dužnosničkih za vrijeme kad prestane obavljati tu dužnost od 6+6 jer u ovom slučaju to je gotovo 4 milijuna kuna, ako bi uzeli sva 3 povjerenika i po meni, tko bi to trebao platiti? Po ovome privatna tvrtka očigledno to na Ustavu ne bi prošlo, znači država a to onda, imam problem s time da se nekom još daje tolika plaća. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani gospodine Čuraj, nažalost miješate nekoliko zakona. Ovo je Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Taj zakon definira dužnosnike samo u smislu i za potrebe toga zakona. Primjerice, imate Zakon o državnim dužnosnicima koji onda regulira odnosno Zakon o pravima i obvezama državnih dužnosnika koji regulira njihova prava ali se taj zakon ne primjenjuje recimo na saborske zastupnike koji imaju svoj zakon, koji se opet ne primjenjuje na dužnosnike u lokalnoj samoupravi, koji imaju svoj zakon a ni taj zakon se ne primjenjuje primjerice, na jedno trgovačko društvo o kojem sam prije govorio, HEP, koja se financira iz džepova hrvatskih građana koji plaćaju struju na direktora koje firme se primjenjuje Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Dakle, ovim zakonom dajemo obveze a nitko ne stječe nikakva prava osim građana RH koji ovime dobivaju pravo da znaju tko u ime RH upravlja najvećim trgovačkim koncernom u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Batinić i poštovani zastupnik Čuraj, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, državni tajniče. Pa naime, u svojoj raspravi zajedno sa ko legom Čurajom ja ću morati spomenuti još nekoliko zakona koji su neminovno vezani da bi mogli razumjeti intenciju kluba SDP-a koji je predlagatelj ovoga zakona. Naime, Zakon o sprečavanju sukoba interesa manje-više tu smo svi suglasni da je izuzetno važan, da je nužan i kao dužnosnik i mogu kazati hvala onome tko je prvi pokrenuo tu inicijativu da se uopće krene u donošenje ovakvog zakona. No ovdje imamo nekoliko dvojbi, nekoliko dilema, više formalne naravi, inače načelno podržavamo razmišljanje i samu ideju da se vidi kako na koji način u budućnosti iako smatram da i želja mi je, da ne moramo više taj zakon nigdje primjenjivati niti na jednom trgovačkom društvu, ali za svaki slučaj da se i te dileme i dvojbe koje su se pokazale da se na neki način preveniraju. Pa konkretno, imamo Zakon o sprečavanju sukoba interesa, cilj je da se izvanredni povjerenik odnosno prijedlog je da se uvrsti kao dužnosnik. E sada, ako iščitavamo Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika, njega tu nema kao navedenoga, da li bi trebalo prvenstveno intervenirati u taj zakon da se unese izvanredni povjerenik pojmovno? Nemamo ga ni u Zakonu o lokalnoj samoupravi, znači gdje su čelnici lokalne samoupravi, župani također pod paskom Zakona o sprečavanju sukoba interesa, a nemamo jednako tako niti u Zakonu o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja. Znači trebalo je da smo legalisti intervenirati vjerojatno u Zakon o državnim službenicima, o pravima i obvezama državnih službenika. Ja ću samo ukazati na neke članke koji to definiraju, kad govori članak 13. b, koji govori plaća odnosno naknade članova uprava trgovačkih društava, ravnatelja itd., znači pod koji kategoriju bi ga mogli svesti, utvrdit će se prema odredbi članka zakona te ne mogu biti viši od utvrđenih plaća ministara. Vrlo prihvatljivo više nego korektno. Da li ćemo moći na takav način funkcionirati u perspektivi ubuduće? Nadalje da ne spominjem sve obveze koje su zakonom predviđene s manje-više svih članaka koji reguliraju tu tematiku. No, moram se vratiti također i na sam Zakon o izvanrednoj upravi koji kaže znači tko bira, koga imenuje, imenuje ga sud. Činjenica je i jeste na prijedlog Vlade. Ali imenuje ga sud, ne Vlada. Zatim da ne citiram postojane članke, primjenjuje se u dijelu, koji nije dovoljno definiran, pod pretpostavkom, znači to je bila intencija zakonodavca, da se primjenjuju i određenih članaka iz Stečajnog zakona, po modelu stečenog zakona. Nadalje, kome odgovara izvanredni povjerenik? Isključivo sud. Isključivo sudu. Naravno i odboru vjerovnika, ovisno i o čemu se odlučuje. Čl. 14. Zakona o izvanrednom, o društvima sistemskog značaja, sud je isključivo nadležan, nazirati rad izvanrednog povjerenika. I dalje, sud, može opozvati izvanrednog … [[Govornik se ne razumije.]] imenovati novog u bilo koje doba na prijedlog vlade. Mi u Klubu HNS-a, naravno, podržavamo načelan Zakon o sprječavanju sukoba interesa, koji je na snazi, ali jednako tako, sa željom da Vlada što prije krene u izmjene i dopuna, jer ima niz nelogičnosti. Navesti ću samo jednu i hipotetski da je izvanredni povjerenik državni dužnosnika, što bi mu s obzirom na značaj i obim posla, odgovarao, ako ga se pokuša svrstati u tu kategoriju, velim hipotetski, 6 plus 6. U prijedlogu zakona Klub SDP-a navodi da neće po proračunu biti nikakvih posljedica. Da li mi možemo i tko može izvanrednu povjereniku odobriti isplatu plaće 6 plus 6, jer on praktički 12 mjeseci, ne može nigdje se zaposliti. Zašto kažem nigdje? Pa pokušajmo sagledati samo širinu, kompleksnost, broj tvrtki, koje su na ovaj ili na onaj način povezane sa Agrokorom. Ja znam nekoliko, znam nekoliko prijevozničkih tvrtki, koje nisu iz mojega kraja, koje nisu radile za Agrokor, ali svega nekoliko. Znam nekoliko OPG-a koje nisu. Ljudi, svakako da je to tema i to sam kazao na odboru, dobra ideja. Dobra ideja, dobar prijedlog predlagatelju, Vladi, da razmotri, da vidi tu mogućnost, međutim, volio bi čuti od samog predlagatelja, ovoga prijedloga Kluba SDP-a, kako je on zamislio, u koju kategoriju, kako mu definirati plaću i trebalo bi još nekoliko intervencija i u Zakonu o pravima državnih dužnosnika i u sam Zakon kojim je regulirana izvanredni povjerenik intervenirati. Jer, ovdje se spominje da izvanredni povjerenik, da ima naknadu ili nagradu, kako to valorizirati u smislu sukoba interesa. Komu to odobrava, komu potvrđuje, gdje je tu Vlada? Vlade tu nema. Tu nema javnog novca. Nula kuna, i ako se taj zakon izglasa vrlo vjerojatno se može desiti preuzimanje odgovornosti samog zakonodavca Sabora, da onih, nakon završetka, dobro izvanredni povjerenik pošto je, ako iščitavamo postojeći zakon, koji naprosto, nisam siguran, dal ga možemo u cijelosti primijeniti, 3 mj. će primati plaću, a 12 mjeseci se neće moći nigdje zaposliti, apsolutno nigdje. Podržavam razmišljanje kao ideju, kao ideju, ali jednako tako predlažem kolegama iz SDP-a, da pokušaju iznaći cjelovito rješenje i ponuditi paket izmjena zakona, da možemo dobiti jednu kvalitetniju, jednu širu sliku o svemu tome skupa. Još nešto bi želio spomenuti kada je tema Zakon o sprječavanju sukoba interesa, iskoristiti ću nazočnost državnog tajnika, mi smo imali izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi i također, vjerujem da je to isto jedan od ciljeva da se napravi, da se naprosto pokuša, onih 12 mj. amortizirati ili da se naknada, koja je smanjena na 6 mj. ili negdje na 3 da se proporcionalno tome, umanji i trajanje, tog jednog vakum prostora od 12 mj. da li na 6, da li na 3, da li za period primanja naknade ili slično.
Hvala lijepo. Prije nego što kaže nešto kolega Čuraj, pozdravimo, na galeriji, studente Katoličkog sveučilišta iz Zagreba, koji su nas došli pozdraviti … [[Pljesak.]] Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Mislim da kolega Batinić je vrlo dobro detektirao sve potencijalne probleme izmjenom ovog jednog, odnosno, dva članka. Dakle, apsolutno i to ću ponoviti iz njegovog izlaganja, nemamo ništa protiv i što veća transparentnost to bolje, ali ovdje otvaramo si nepotrebno bokove i smatram da ovu problematiku i potencijalnu buduću, se može rješavati lexom specijalist, dakle, pojedinačno, ako gledamo možda i tzv. Zakonom o izvanrednim upravama, odnosno, tvrtkama od sistemskog značaja. Jer ovdje je vrlo dobro navedeno što to sve znači, nekome, dati mu sve obveze, a uzeti mu sva prava. Ustavnost toga, onda se dovodi u pitanje, funkcioniranje, se dovodi u pitanje, a sami zakon o kojem mi danas razgovaramo, o sprječavanju sukobu interesa, govori o sukobu interesa, kojeg? Privatnog i javnog. Znači, prevedeno, da li netko dok obavlja javnu dužnost, ne pogoduje privatnim osobama, da li sebi ili bliskim sebi osobama ili drugom privatniku. Ovdje kako je riječ o privatnoj tvrtki, nema javnih novaca, to je mislim da svima sada jasno i to je ono što smo cijelo vrijeme govorili da ne smije ova kriza niti ovaj zakon niti bilo što drugo, niti lipe koštati naše građane i to je apsolutno sada svima jasno i to više niko ne govori od onih koji su se prijetili da će to Hrvatska država platiti ili ne znam ja što, to je postalo ja mislim svima jasno i nedvojbeno. I cijeli sustav koji je već sada pri kraju mislim sukob interesa koji je bio i na transparentnost na koju smo mi ukazivali i rekli da je, je platio bivši povjerenik, otišao je bez Zakona o sprečavanju. Ali to ne govori da ne bi trebalo nešto biti i da se treba predviditi takva situacija. No međutim imate situaciju u toj privatnoj tvrci gdje odgovarate vjerovnicima koji kažu mi želimo to i to. A on treba doći i reći, e ne mogu znate ja sam možda u sukobu interesa ako to napravim. I mi ćemo ograničavati privatni interes, privatne novce i slobodu u konačnici tržišta kapitala. Tu moramo paziti i to je izuzetno bitno. Ono što je tu cijeli povod za ovo to što tu osobu predlaže Vlada, ne imenuje, nego predlaže i to je kao osnova određivanja ovih izmjena i dopuna. Da, Vlada može predložiti pet ljudi, sud može odabrati bilo koga ili reći ne, ne može, odbiti imenovati. To sud može i sud time već preuzima svoju odgovornost. Naravno da znamo i ne moramo govoriti da to nije poput ostalih stečajnih upravitelja, apsolutno je to jasno. Zato i je taj zakon bio i zato je Vlada upravo predlaže zato što to takvi poslovi se ne mogu prepustiti pukom slučaju po opisu nekih stečajnih upravitelja. No međutim kada gledamo širu sliku, svima je sada jasno da se nešto moralo napraviti i onima koji su bili protiv i nama tada u opoziciji kada nismo sudjelovali niti predlagali te neke savjetnike koji su to radili niti dobivali mailove naši dužnosnici u ministarstvima, niti imali ministre koji su to sprovodili na Vladi niti glasali. U konačnici, da su naši amandmani prihvaćeni glasali bi, da, održali bi taj zakon jer smo bili svjesni da nešto treba napraviti, bili smo konstruktivni. Neki su znali očigledno da gospodin Ramljak sudjeluje u savjetovanju pri pisanju zakona i nisu imali problem ga podržati na Vladi, a sada govore nešto drugo. Mi tada nismo, mi smo bili za krajnji cilj, spasiti svako radno mjesto što je moguće spasiti, održati proizvodnju, spriječiti ono nezamislivo. Zbog čega je do toga došlo? Ja mogu shvatiti tada interes javnosti za povjerenstvom sljedeću točku dnevnog reda jer to nije mala stvar, ali ništa nas ne smije maknuti od onoga krajnjeg cilja, postizanja nagodbe, održavanja proizvodnje, održavanja i naših dobavljača u krajnjoj liniji. Te police i dalje se pune i treba ih puniti, što više hrvatskim proizvodima i spašavanju svakog pojedinačnog radnog mjesta, deseci i deseci tisuća radnih mjesta. To je ono što je cilj. Što je neko rekao, da li je oportunitetno i kada je i po kojoj cijeni ubiti kravu radi dvije šnicle, ljudi moji nekad da, ako se drugačije ne može. Ali se sada može i mora drugačije jel ne može se dogoditi da bilo kakvim našim neodgovornim djelovanjem u prošlosti i sada se dovede u pitanje ijedno radno mjesto, a kamoli 50.000 ili koliko već radnih mjesta i sudbinu cijelog gospodarstva, to je ono što je na kocki. Da je bilo stvari koje nisu bile dobre, to je svima jasno. Govori se tu o svačijim odgovornostima, to ćemo imati kasnije prilike i u sljedećem izlaganju obrazlagati, ali mislim da u konačnici sama intencija ovog prijedloga je uvijek za pozdravit, ali realizacija je gotovo nemoguća, upitna i otvara nam previše bokova i neće dati ono rješenje koje mi želimo. I zato treba tu problematiku sagledavati iz lex specialisa i određenih zakona koji to reguliraju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja riječ uzeti poštovani zastupnik Arsen BAuk.
Malo Ramljak, malo Šavorić, malo Peđa, malo ja tko to ide. Dakle u ovom formalnom dijelu za izvanrednog povjerenika vrijedilo bi isto ono što vrijedi i za direktore javnih poduzeća, dakle nisu ni oni državni dužnosnici i nemaju nikakav zaštitni mehanizam, nego bi bili u istom slučaju ko direktori javnih tvrtki. Što se tiče lokalne samouprave ona nema šest plus šest ima samo šest, ali ovih drugih šest nema, ali i dalje im vrijede sve obaveze. I nije u potpunosti točno da se ne bi mogao zaposliti nigdje, ne bi mogao biti direktor, ali uz dozvolu Povjerenstva za sukob interesa bi mogao zaposliti se u nekoj tvrtki uz dozvolu. E sada baš da se brinem za nekoga čija je tvrtka dobila 12 milijuna kuna od savjetničkih usluga šta će raditi sljedećih godinu dana, ne znam, dakle 12 milijuna kuna kada bi izračunali plaće svih saborskih zastupnika mislim da bi se to proteglo na nekoliko godina. Međutim nešto drugo je tu također bitno naglasiti, a to je da bi za izvanrednog povjerenika vrijedila načela djelovanja koja vrijede i za političare. Kada je saznao slučaj sa Texo Managementom predsjednik Vlade je dobio izvješće i onda je rekao jednu izjavu, ja ću pokušati citirati kolega BAčiću pa možda, dakle da je „iznos moralno upitan“ koji je dobio gospodin Ramljak, mislim da sam točno pogodio bit. Dakle, nije bio upitan sam čin nego samo iznos za Texo Menagment. Znači 12 milijuna kuna je nemoralno a 4 milijuna kuna bi valjda bilo moralno ili bi bilo moralno 2 milijuna kuna ili 500 000, di je ta granica moralnosti i etičnosti itd.? Povjerenstvo za sukob interesa je ovlašteno reći da li je netko postupao po načelima djelovanja ili nije jer ovako ispada da je Ramljak otišao a da uopće nije prekršio Zakon o sukobu interesa niti ikakva načela djelovanja jer se na njega nisu pripisivala nikakva načela djelovanja, dakle on je ustvari žrtva kada bi ispala ova argumentacija što ste govorili o tome koje su moguće komplikacije ako se na njih ne primjenjuje Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Prema tome, naša poruka ovdje mora biti jasna. A to je da se na osobe koje Vlada, vi ćete reći predloži sudu pa sud postavi, a mi ćemo biti nešto direktniji pa reći ako je Vlada postavi pa sud potvrdi, da se određuju ista pravila i načela djelovanja kao što se određuju za one koje Vlada imenuje u državne tvrtke i da su dužni tako raditi jer da to nije tako, onda ne bi bilo političke odgovornosti niti gospodina Ramljaka niti gospođe Dalić. Oni su prije nekoliko tjedana došli na Odbor za gospodarstvo, odgovarali na pitanja i opći dojam je bio da su razvalili cijelu opoziciju i pola vladajuće većine. Dva mjeseca nakon toga, oba su pala. Dakle, dojam ponekad vara a predsjednik Vlade je vrlo, vrlo blago, doduše, on to uvijek tako apaurinski radi, komentirao njihove postupke, branio do predzadnjeg i onda na kraju su oboje podnijeli ostavku, vjerojatno ne zato šta su dobro radili. Mi smatramo da bi trebali snositi i prekršajne sankcije zbog kršenja Zakona o sprečavanju sukoba interesa a sada za ovom govornicom ja nemam dovoljno pravnih znanja da ocjenjujem da li tu postoji elementi neke druge odgovornosti. Prema tome, ove formalne razloge mi ne možemo prihvatiti kao argumente zašto bi ovaj zakon trebalo odbiti jer izvanredni povjerenik u sistemskim važnim tvrtkama ne bi bio u ništa lošijoj situaciji nego što su to čelnici lokalne samouprave koje nemaju 6+6, nego kao šta su to direktori javnih tvrtki koji se također ne mogu zaposliti nakon ovoga 6 mjeseci, odnosno godinu dana nego uz dozvolu od Povjerenstva za sukob interesa i smatramo da je izvanredni povjerenik u sistemskim tvrtkama dosita spada u krug onih koji bi trebali biti dužnosnici temeljem Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo dosta replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Milorada Batinića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bauk, vidim da ste pažljivo slušali raspravu i da ste mi odgovorili i na neka pitanja, znači dužnosnik da, ali niste precizirali koji, usporedili ste ga trgovačkim javnim društvom, da tako kažem. Međutim ono kad sam govorio, što je bila intencija moje rasprave? Sprječavanje sukoba interesa prioritet, transparentnosti nikada dovoljno ali moja sugestija prema vama je išla u smislu da dođete sa kompletnim prijedlogom seta izmjena zakona jer stvara dvojbu, jednu pravnu nesigurnost ukoliko idemo samo intervenirati kroz ovaj zakon. Pa evo vam samo jedan slučaj, znači članak 20. Zakona izvanrednog povjerenika, nagradu, znači ona ne smije biti veća od prosječne mjesečne naknade koju su članovi uprave dužnika prije … [[Govornik se ne razumije.]] nego što je došao izvanredni povjerenik. I naravno da su te cifre nama astronomske.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Dakle, citirat ću članak 1. ili 2. Zakona o sprečavanju sukoba interesa ili već neki, dakle on bi bio dužnosnik u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Dakle to bi bila definicija. Ne bi bio državni dužnosnik, ne bi bio dužnosnik lokalne samouprave kao što nisu ni direktori javnih tvrtki. I na njega bi se odnosila sva pravila koja se odnose na dužnosnika u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa. To je odgovor na pitanje. Što se tiče cjelovitih rješenja, ovo je cjelovito rješenje. A to je da se izvanredni povjerenik koji je u jednom koncernu dvije osobe ustvari, jedanput se primijenilo pa bi promijenili jedan članak zakona i dali mu nekakve obaveze koje ionako se mora držati jer da ih se nije morao držati, ne bi danas bio bivši. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepa. Kolega Bauk, govorili ste o visinama nekakvih usluga konzultantskih itd., vi ste bili ministar u Vladi koja je htjela privatizirati HPB i monetizirati autoceste. Ta monetizacija i ta privatizacija tražila je konzultante. Raspisali ste natječaj za privatizaciju HPB-a koja se nikad nije dogodila. Iznos 11 milijuna kuna, znate li tko se javio na taj natječaj i tko je dobio? Ovo društvo o kojem cijelo vrijeme govorimo. Zašto vas to sada smeta kad govorimo o privatnom novcu a ovdje ste iz proračuna to isplatili i ništa se nije desilo, a o monetizaciji da ne govorimo. 3 godine pričali, odustali na Vladi u 30 sekundi, isplatili novce za što? I kome? Znači ništa. To vam je vaš obrazac ponašanja i odgovornost prema sredstvima poreznih obveznika.
Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Što se tiče monetizacije, to smo prepisali od Vlade u kojoj ste vi bili državni tajnik, tako da vam to nije argument. Što se tiče HPB-a, tu se radilo o dokapitalizaciji koliko se meni čini, a gospodin Grčić mi je to rekao, pa nisam se ja bavio HPB-om, kao što znate, mislim. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A zato što vam on ne može odgovoriti na repliku, nego ja, pa pomažem, mislim to je u redu. I čini mi se da je tu proveden natječaj, jel tako? A taj natječaj, čini mi se nisu pisali ti koji su dobili, jel tako kolega Grčiću? Eto tako, to je onoliko koliko sam ja mogao asistenciju gospodina Grčića odgovorit, toliko sam i odgovorio. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Poštovani kolega Bauk, vratimo se mi na temu, a tema je sukob interesa. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Mi ovdje imamo situaciju gdje raspravljamo o Zakonu o sprečavanju sukoba interesa i širenju njegove primjene na izvanrednog povjerenika. Zašto? Zbog radnji koje su se dogodile. U tim radnjama su sudjelovale slijedeće osobe, nedvojbeno, gospodin Ramljak – odletio je, gospođa Dalić – odletjela je. Zašto? Zato što su radili nešto što je bilo protuzakonito. A tko je čitavo to vrijeme znao za sve to? Tko? Premijer. Ponoviti ćemo još jednom. Premijer moli da sutra dođete u Vladu vezano uz temu na kojoj radimo. Da ne zaboravim, moli da se dođe u 15,30 u Vladu. Poštovani kolega Bauk, recite mi da li mislite da bi se sve ovo o čemu smo mi danas govorili trebalo u postupcima koji se vode proširiti i dalje? Pa kad već ne možemo na Ramljaka primijeniti Zakon, dal da ga primijenimo na nekog drugog?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Pa, ja mislim da bi osim gospođe Dalić na Povjerenstvo za sukob interesa trebalo svakako vidjeti da li se premijer držao načela u obnašanju javnih dužnosti. To bi bila još jedna zanimljiva ocjena Povjerenstva za sukob interesa. A što se tiče vašeg pitanja koje ste spomenuli, odgovor je treba, naravno. I mislim da se politički gledano niti predsjednik Vlade ne može izvući od političke odgovornosti u ovome slučaju. Sad je pitanje do koje razine ta politička odgovornost treba ići i vidjeti ćemo koliko će on uspjeti se iz svega ovoga onako PR-ovsi izvući kao što to samo on zna. Dedramatizacija, relaksacija, šta još? Da, put u Sofiju i Rumunjsku po Transilvaniji i gdje već to ide i drugim državama i onda je rekao da dolazi vikend. A do ponedjeljka ćemo valjda zaboraviti. A nećemo. Hvala.
Hvala lijepo. Nemojte stalno šaptati kolegi Bauku sa svih strana. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bauk, gledajući prijedlog koji ste uputili kao klub zastupnika neodoljivo podsjeća zapravo i na kodeks korporativnog upravljanja zagrebačke burze gdje također podrazumijeva se da ograničenje treba biti, pogotovo vezano za sukob interesa, jasno je naznačeno. Prema tome, u biti postavlja se pitanje zašto taj kodeks se nije i sada primjenjivao kad smo imali ovu situaciju jer po njemu, zapravo došlo je do ugroze i samoga tržišta dionica i povjerenja dioničara. Oni koji su trenutno još uvijek vlasnici tvrtki iz sastava Agrokora. Ovo ja smatram da je jedna dobra nadogradnja koja nadopunjuje i zagrebačku burzu i sam kodeks i smatram da donosi jednoj značajnoj stabilnosti političkog utjecaja na donošenje odluka u samom Agrokoru i umanjuje zapravo moguću štetu koja bi bila provedbom ovakvog načina kao što je sada proveden za RH. Hvala vam.
Odgovor. Nema odgovora, dobro. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Bauk, u više vaših rasprava danas ste spomenuli vaše proročanske sposobnosti kad ste rekli kako ste zatražili izglasavanje nepovjerenja, pa su nakon izvjesnog vremena ti isti ministri smijenjeni. Podsjetit ću vas da ste tražili izglasavanje nepovjerenja Vladi, pa je Vlada još i dalje tu, ministru Mariću, pa je ministar i dalje ministar. Gospođi Nadi Murganić, pa je ona i dalje ministrica, isto tako vas mogu podsjetiti u vrijeme kad ste vi bili ministar koliko je ministara smijenjeno za vrijeme milanovićeve Vlade od Linića, Jovanovića itd. i bez izglasavanja nepovjerenja. Ali ključ ove priče je da se istakne tko i od čijih sredstava su se naplatili ovi o kojima čitavo vrijeme govorimo. Dakle, niti jednom jedinom lipom iz proračuna RH. Sredstva kojima će biti isplaćeni isključivo su sredstva Agrokora i vjerovnika, a oni itekako sudjeluju u ovom procesu.
Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Ovo što se tiče gospođe Murganić, tu smo se pridružili kolegama iz GLAS-a. Statistički gledano ne stojimo loše u ovom broju. Dakle, što se tiče ovoga zadnjega što ste rekli, ja razumijem da je to jedan pokušaj obrane, legitiman pokušaj obrane neobranjivog i ja vam tu ništa ne zamjeram, ali ja sam siguran da aktivisti i članovi HDZ-a kada su išli govoriti građanima da na izborima 2016. glasaju za HDZ, da nisu to radili zato da bi se jedna skupina ljudi koja nema nikakve veze s HDZ-om nego su prijatelji potpredsjednice Vlade koja je bila izašla iz HDZ-a, a donirala pametno obogatili ili kako bi ja to sad rekao malo bolje, „oborgatili“. Tako da u tom smislu ja vjerujem da niti članovi i aktivisti HDZ-a kod vas neće tu priču baš dat za pravo, ali branite se kako treba. U redu je.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem. Pa par samo stvari koje sam u izlaganju istaknuo, niste se referirali. Prije svega vezano je uz samo adresiranje ove problematike s kojom se slažem, to sam i rekao. Ali smatram da nije ovaj Zakon predmet koji treba rješavati nego lex Specialisom iz više stvari. Prije svega, taj Zakon radi se o sukobu privatnog i javnog, kad netko stavlja svoj privatni interes ispred javnog. U smislu ovog Zakona ta osoba bi se onda tretirala kao javni dužnosnik na čelu privatne tvrtke. Dakle, jer cijelo vrijeme se govori u Zakonu javne dužnosti, javne dužnosti Ono što sam također istaknuo, što ako netko iz Odbora vjerovnika kaže, da mi želimo tu tvrtku gdje si ti prije radio? Ja želim nju, izvoli napravi ono što ti kažem. Moj novac, moja odluka. On kaže ne mogu, ja sam u sukobu interesa. Znači, to je ona suština. Privatno i javno. Tu zato moramo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Dakle, osnovno pitanje je da li bi sve ovo bilo moguće bez uplitanja države? Odgovor je ne bi. I tu priča počinje i završava. Sve ostalo u sadržajnom smislu je vrlo jasno. Dakle, najprije jedna grupacija radila Zakon, a onda je po tom Zakonu postala nešto u tom Zakonu čime je sebi omogućila da zaradi neke novce. Predložili su nekog vanjskog konzultanta koji je onda njih predložio za podizvođače itd., itd. I na kraju su morali otići glavni vinovnici te priče. Prema tome, u političkom smislu je to relativno više-manje jasno, ako se nisam uspio referirati na sve što ste rekli to je iz dva razloga. Ili nisam imao dovoljno vremena ili nisam imao dovoljno znanja da vam odgovorim baš na sve.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja sam se prijavio za ovu raspravu iz poštovanja prema našem kolegi Peđi Grbinu i njegovim dobrim namjerama. Ali nisam siguran da sa ovim Prijedlogom zakona ide dovoljno temeljito, ide dovoljno široko i nisam sasvim siguran da bismo se i odlučili da usvojimo ovakav Prijedlog zakona da on ne bi mogao biti osporavan odnosno Prijedlog izmjene ili dopune Zakona da ne bi mogao biti osporavan. Zašto mi se čini da bi se moglo dogoditi da bude osporavan? Jedan od argumenata je i upravo iznio kolega Čuraj. Dakle, riječ je u prvom redu o privatnoj kompaniji, o privatnom novcu, privatnim dobavljačima, izuzev grada Zagreba. I dublje umješavanje države u cijeli taj proces bilo bi po našem mišljenju dodatno riskantno za RH, a sam Zakon već donosi određene rizike. Drugo, bez obzira na to koliko je u javnoj percepciji bila važna i objektivno je bila važna uloga bivšega upravitelja, ali o njemu su odlučivali po Zakonu vjerovnici. Oni su mogli odlučiti hoće li on biti prihvaćen, hoće li prihvatiti njegovu ostavku, neće prihvatiti njegovu ostavku, što god mi ovdje govorili. I treće, o njemu također konačnu potvrdu daje sud. To ne daje ni za kojega dužnosnika i ni koji dužnosnik se ne nalazi u takvoj situaciji u kojoj se nalazi ova osoba, u ovoj ulozi. I to je čini specifičnom. I to je razlog zbog kojeg smo mi kao Klub SDSS-a rezervirani prema ovoj inicijativi čiju namjeru prepoznajemo kao dobru. Pokušaj da se smanji opasnost koja objektivno postoji, ali mi zato mislimo da je potrebno da se napravi nešto drugo i nešto šire i nešto više. Nešto sam u tom pogledu jutros naznačio u svojoj raspravi onih 5 minuta slobodne rasprave. Ja mislim da nama treba set sistemskih zakona koje će učiniti transparentnom odnos između države i nedržavnih aktera. Bilo da je riječ o poduzećima, bilo da je riječ o profesorima, bilo da je riječ o konzultantima i njihovim tvrtkama. Mi nemamo zakona o uvjetima i pretpostavkama za lobiranje. Mi nemamo registra stvarnih vlasnika, nemamo [[Upadica Reiner: nemojmo dobacivati iz klupa, pustimo kolegu Pupovca da izloži svoje.]] Mi nemamo zakona o sprečavanju pranja novca u punom i pravom smislu te riječi. Ta tri sistemska zakona, ta tri sistemska rješenja bi trebala osigurati ono što je nedostajalo u ovom slučaju i što nedostaje u nizu slučajeva. A važnim i za naš posao saborskih zastupnika o kojima dobar dio nas dugo vremena o tome ne zna ništa sjedeći ovdje u Saboru, tek s godinama shvati zapravo s čim ima posla. Pa reći ću nešto o tome. Dakle, mi nema nikakve sumnje, trebamo učiniti sve da u skladu kao članica EU sa obavezama koje smo preuzeli i sa interesom da jačamo vlastite državne institucije, zaštitu javnoga interesa, javnoga novca i načina donošenja javnih odluka i uključujući i propise i zakone. Mi tu pretpostavki za ozbiljnu kontrolu tog kolega Grbin dobro zna nemamo, mi smo tu slabi od niza aktera koji su u igri. Jutros sam spomenuo donošenje Općeg poreznog zakona, da li postoje ikakvi tragovi o tome tko je bio konzultiran pri tome, kako su tekle konzultacije, postoje li zapisnici? Ne postoje, nisu nam dostupni, nemamo obavezu da to radimo. Jeli postojala i definirana obaveza da se u našem slučaju napravi isto ono što je napravljeno u slučaju rješavanja krize talijanskog Parmalata, kada se točno znalo gdje i kada koji sastanak je održan, tko je na njemu sudjelovao, tko je što rekao, tko je što zagovarao. Ne, mi toga nemamo. Nismo ga imali u slučaju realizacije ovoga zakona, ali nemamo ga isto tako ni u slučaju pripremanja niti drugog zakona i to je naš veliki problem. to je veliki problem nas zastupnika jer smo uvijek za korak ili dva iza onih koji sudjeluju u kreiranju zakona jer lakše dođu do predstavnika vlasti države, ministarstava, agencija i bilo koga drugoga negoli mi. I iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a poziva da se tome posvetimo i da sve one okolnosti koje se tiču informacija o sustavu u upravljanju sukobom interesa učinimo transparentnim, da se učini transparentnim sve slučaje u koje su uključeni stručnjaci koji su zaposleni u privatnim tvrtkama, posebice konzultantskim, a koje sudjeluju u različitim radnim grupama za izradu zakona, pravila, programa ili bilo čega drugoga. Dakle ono što se nama čini jeste da se pojača transparentnost pomoću ovakvih zakonodavnih mehanizama, a to se može ako imamo registar organizacije pojedinaca koji se bave lobiranjem, ako imamo registar sastanaka dužnosnika, ako imamo zakonsku obavezu kreiranja zapisnika na bilo kojoj vrsti konzultacija ili neformalnih razgovora koje državni dužnosnici obavljaju sa pojedinim konzultantima bilo na sveučilištima, bilo izvan njega, obavezu kreiranja i pisanoga traga o svim oblicima utjecaja na sadržaj odluka i posebno zabranu vezano uz prethodno ili naknadno zapošljavanje ili dobivanje pozicije. To treba sistemski i zakonski riješiti. I ukoliko to sistemski i zakonski riješimo onda imamo potpuni pravi okvir unutar kojega ovakvi slučajevi kakvi su se pojavili sa objavljenim mailovima mogu biti na valjan način sankcionirani, ne samo kao pitanje sukoba interesa i sveobuhvatno. Iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a će se pridružiti nastojanju da se što je moguće prije izvrši dopuna Zakona o sprečavanju sukoba interesa, da se što je moguće prije sustavna izmjena i dopuna Zakona o sprečavanju sukoba interesa, da se što je moguće prije u Sabor uputi Zakon o lobiranju, da dobijemo potpun registar i pravi registar stvarnih vlasnika i isto tako Zakon o pranju novca. Kada to dobijemo onda ćemo imati institucionalan okvir koji će nama kao zastupnicima omogućiti da djelujemo snažnije i jače nego što djelujemo, a državu će ojačati i učiniti je kompetitivnijom i njezine stručnjake nego što to ona ovoga trenutka jest. A sada za na kraj da kažemo barem nešto. Zaobilaženje države u stvarima u kojima država preuzima dio obaveze je nešto što se ne smije događati i zato je podnešena politička odgovornost i zato je između ostalog potpredsjednica morala otići. Nije da u državi baš ne postoje stručnjaci koji su to u stanju raditi kada i onako znamo da bez onih koji u ovoj državi ipak rade časno svoj posao, taj sirovi materijal o kojem se ovdje piše nikada ne bi mogao doći u ovaj Sabor da nije bilo ljudi koji znaju raditi svoj posao. Idemo tim ljudima pomoći da budu snažniji, idemo državu ojačati. Nisam za to da sprečavamo raspravu, nisam za to da sprečavamo inicijativu, cijenim ovo što je pokrenuo kolega Grbin, ali idemo gađati šire i sistematskije. I zato vas pozivamo kada izađemo sa inicijativom nekih od ovih zakona u skladu sa snagom našeg kluba, vjerojatno sa Zakonom o lobiranju i sa onim što će uskoro Vlada izaći oko Zakona o sprečavanju sukoba interesa, idemo to dopuniti pa ćemo imati mnogo jači okvir i mnogo bolju institucionalnu formu nego što je ovoga trenutka imamo. Ovog trenutka imamo okolnosti onakve kakve su tipične za klasične liberalne države u kojima je država slaba a grupe koje posjeduju novac, utjecaj su jači. U našim okolnostima je još to dodatno povezano grupnim i kojekakvim međusobnim interesom povezanošću i onda dobivamo okolnosti koje imamo i još k tome imamo dodatnu situaciju da nam je politika u proteklih nekoliko godina nažalost oslabljena. Ja pripadam maloj stranci pa to mogu reći jer smo slabi već po defaultu. Ali govorim to zbog stranaka koje su velike. I za koje želim da ostanu velike ali nećemo ovako ostati veliki ni mi kao stranke niti ovaj Parlament ako se ne posvetimo onom što je naš posao a to je donošenje promišljenih, ne samo ad hoc sistemskih rješenja koje će ojačati državi i koje će ojačati državne institucije uključujući zakonodavno tijelo. Hvala vama.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pupova, krenut ću s nečim što možda ne bih trebao govoriti sa govornice jer se radi o mom osobnom i stavu i odnosu prema vama jer vas doista duboko cijenim i kao čovjeka i kao političara. Neke stvari koje ste napravili iznimno cijenim, naravno bože moj, neke i puno manje. Ali moram reći da ste me ovoga puta ipak malo razočarali i krenut ću sa onime što ste rekli a što me u neku ruku i iznenadilo i nisam očekivao od vas. Možda nije tema ovog zakona ali je sa njim direktno povezano. Za početak lobiranje, predložite, ja sam uvjerene da ćete sa ove strane sabornice meni s lijeva dobiti potporu jer mi želimo urediti lobiranje i napravite to. Ali kada govorite o stvarnim vlasnicima, u posljednjih godinu dana Hrvatski je sabor dva puta raspravljao o stvarnim vlasnicima pravnih osoba. Jednom je SDP podnio amandman da taj registar postane javan, niste podržali. Drugi put su naši kolege su naši kolege iz MOST-a kada već amandman nije prošao, dali takav zakon. Znate kada smo o njemu glasovali? 10. svibnja. Prije nepuna 6 dana. I dali znate kako ste vi osobno tada glasovali o tom zakonskom prijedlogu? Glasovali ste protiv usvajanja zakona koji je Registar stvarnih vlasnika pravnih osoba trebao učiniti javnim. I moram priznati da sam duboko iznenađen da danas 6 dana nakon što ste bili protiv toga da Registar stvarnih vlasnika postane javan, to isto s govornice zagovarate, ali pustimo to i vratimo se na sukob interesa. Vi ste govorili o tome da državu treba maknuti od upravljanja u trgovačkim društvima pogotovo onih koje su u privatnom vlasništvu, konkretno u ovima koji su pod izvanrednom upravom. Ali poštovani kolega Pupovac, 9. travnja 2018. godine održan je jedan sastanak u Banskim dvorima, ja ne znam da li ste vi bili prisutni na njemu ali znam da su takve vedete hrvatske politike kao što je Radimir Čačić ili gospodin Vrdoljak, predsjednik HNS-a da su bili prisutni i bez obzira što nisu državni dužnosnici, njima je kao članovima koalicije, ne znam dal' ste i vi bili, ali čini mi se da jeste, predstavljena nagodba od strane izvanrednog povjerenika koaliciji, ne nekom državnom tijelu. I vi meni danas ovdje govorite da država nema utjecaja na postupke u Agrokoru? Vi meni govorite da premijer nema veze sa onime što se događalo? A premijer organizira sastanak 9. travnja, prije 37 dana za svoje koalicijske partnere od kojih dobar dio nisu državni dužnosnici a neki uopće nisu dužnosnici. I njima se predstavlja nagodba. Njima se predstavlja tekst nagodbe i oni nakon toga vani komentiraju ovo je super, ovo je onako, ovo je onako, saborskim zastupnicima ne, članovima vladajuće koalicije da, i mi danas ovdje sa saborske govornice govorimo o tome da politika nema utjecaja na procese u Agrokoru? Politika je utjecala od prvog dana. Pročitao sam vam, pročitat ću ponovno i još ću nekoliko puta to tijekom dana. Premijer moli da sutra dođete u Vladu vezano uz temu na kojoj radimo. Premijer moli. Premijer koji je znao svaki korak u svakom trenutku i tko ga je poduzimao tko je radio. Znao je on i za Šavorića, znam je on i za Ramljaka, znao je on i za Alteru itd. Znao je. Ali nije poduzeo ništa. Kada ste preko vikenda o sukobu interesa o kojem sada ovdje govorimo nastupali u javnosti, rekli ste stvari oko kojih se vi i ja duboko slažemo. Rekli ste da je netko poduzeo stvari koje nije smio. I bili ste potpuno u pravu. Rekli ste da nema apsolutno nikakve dvojbe oko toga što se dogodilo, i bili ste u pravu. Ali ste stali korak do kraja. A znate gdje ste stali? Stali ste u onom trenutku kada ste odlučili prihvatiti tezu da je kriv samo onaj koji je radio a ne i onaj kojim je taj koji je radio odgovarao i onaj koji je sve znao i onaj koji je sve odobravao jer ako je kriva potpredsjednica Vlade, kriv je i premijer. I on se od te odgovornosti ne može ograditi.
Hvala. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, apsolutno se slažem s ovim što ste rekli. Volimo često u raspravama ovdje govoriti kako bi trebalo ovo ili ono, ali kada određene zakonske inicijative, određeni amandmani dođu na glasovanje, istina je da ste vi dali amandmane tada na zakon ali dali smo i mi, odbijeni su amandmani i upravo zato što su nam odbijeni amandmani, uputili smo te izmjene Zakona o sprječavanju pranja novca i borbi protiv terorizma gdje smo tražili da taj Registar stvarnih vlasnika tvrtki bude javno objavljen i molili smo ovdje kolege, pa i kolegu Pupovca i ostale da podrže taj zakon, upozorili kolege iz HDZ-a da i EU je već krenula u tom smjeru izmjenom direktive i da ćemo svakako to morati usvojiti odnosno mijenjati i evo, nije bilo za to sluha. Nadam se da će zbog ovih riječi kolege Pupovca sada Vlada ići u tom smjeru i evo to očekujem i drago mi je da on to sada podržava.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, ovdje se radi o jednom kontinuitetu. O jednom kontinuitetu gdje ova vlast ne želi apsolutno ništa učiniti transparentnim. Registra stvarnih vlasnika je samo jedan primjer. Nikog ne bi koštao. Dali smo primjere drugih zemalja, čini mi se Velike Britanije itd., koje su to uredile. Pa nismo otkrivali toplu vodu. Tražili smo da samo ono što je u drugim zemljama uobičajeno bude normalno i za Hrvatsku. Ništa više ali i ništa manje od toga. E pa ista stvar je ovdje. Mi ovdje tražimo ne da nekog unaprijed osudimo već kako bi osigurali transparentnost da se proširi primjena dosega Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Međutim, ako država to neće, srećom u Hrvatskoj još uvijek postoji koliko-toliko slobodni mediji i oni će neke stvari odraditi umjesto nas, umjesto države, umjesto institucije i tada ćemo saznati i što je potpredsjednica Vlade radila i ono što je predsjednik Vlade prikrivao. Ako nećemo mi, srećom, ima tko hoće. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Milorada Pupovca, izvolite.
Poštovani kolega Grbin, vi niste išli na to da osporavate argumente koje sam navodio zbog kojega vaš prijedlog zakon ne bi trebao a koje sam iznio, zbog kojega ne trebalo, prema kojem ja imam rezervu, nego ste išli na to da navodite postranične argumente o tome kako se tko ponašao u danim okolnostima, to je naravno u politici dopušteno. Ali u raspravi o samoj stvari kao što znate, i na sudu i u politici to ne mora nužno donijeti rezultate. Prema tome, to dali sam ja podržao ili nisam podržao izmjene i dopune Zakona o Registru stvarnih vlasnika, ja se s vama ne samo, neću ulaziti u polemiku, nisam podržao, ali iz sadašnjega iskustva mi je sasvim jasno da se to mora napraviti i da se mora mijenjati. Naučio sam. A što se tiče sastanaka u vezi sa stanjem u Agrokoru …
Hvala, vrijeme nam je isteklo. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, taman je postalo zanimljivo. Taman smo trebali otkriti nešto o sastancima o Agrokoru, ali dobro, zaustavili ste to. Poštovani kolega Pupovac, više puta sam rekao, ponovit ću, ja o vama imam izuzetno dobro mišljenje i ovo ga neće promijeniti ali dopustite onda da kad se s vama ne slažem, imam to pravo i iznijeti. I to ću činiti. A što se tiče argumenata, pa dajem ih danas od jutra, davao sam ih prošli tjedan, ponovit ću ih i sada. Ako u trgovačkom društvu država uvodi izvanrednu upravu, država, ne vjerovnici, ne sud, država uvodi izvanrednu upravu, onda ta osoba koja će tu izvanrednu upravu provoditi, mora biti bez ikakve mrlje i podaci o toj osobi moraju biti javno dostupni na potpuno isti način kao što kažete da budu stvarni vlasnici. I vjerujem da ćete se s tom logikom složiti. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, riječ je i mi se cijelo vrijeme trebamo ipak vratiti Prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, riječ je o povjerenicima u društvima od sistemskog značaja za RH i kad je premijer predstavljao zakon ne želeći da to bude isključivo vezano uz Agrokor, onda je između ostalo spomenuo i Zagrebački holding, da je jedno od takvih poduzeća i Zagrebački holding. I da li mi svi tu zajedno mislimo kad bi se slučajno desilo u Zagrebačkom holdingu, a vjerujte, nije to scenarij koji nije izgledan, da li bi ovako raspravljali? Da li bi isto ovako mislili? Jer cijelo vrijeme mislimo Agrokor i Agrokor jednako privatni interes. Šta bi bilo sa povjerenikom koji bi bio na čelu i vodi cijeli proces vezano uz Zagrebački holding, da li bi ovako raspravljali? Da li bi onda mislili da se Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa treba baviti i njim? Prema tome, ne donose se izmjene zakona za jedan slučaj. Donosi se za puno više slučajeva. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovana kolegice, hvala što ste to primijetili, a ja ću dodati nije samo Zagrebački holding taj na kojeg bi se ovo moglo primijeniti. Sutra to može biti i INA, pa baš me zanima tko bi ovdje zagovarao da izvanredni povjerenik primjerice koji bi sutra došao u INA-u, ne bi trebao javnost obavijestiti o svojem imovinom stanju prije nego što je ušao i kako je imovinsko stanje kada je izašao iz tog trgovačkog društva. Mi ovdje imamo situaciju da je čitav niz osoba sudjelovalo u radnjama koje su izuzetno dvojbene. Da smo htjeli spriječiti na početku, mogli smo, ali nismo. I na kraju imamo Ramljaka koji je savjetovao, koji je pisao, Daliću koja je to sve podržavala, koja je to sve gurala, koja je to izgurala u zakon i imamo Plenkovića, Plenkovića koji jedini od te trojke ostao, koji je sve znao i sve prikrivao. Ovo je imperativ, mi moramo postupak učiniti transparentnim. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grbin pa ja bih vas molio komentar vezano uz izlaganje nekih zastupnika koji su rekli da su vjerovnici podržali lex Agrokor. Mene sad to interesira, jasno da su vjerovnici podržali zato što su ono, uzmi ili ostavi, nisu oni tu mogli puno birati ili uzmi to što im se nudi ili možda ostanu bez svega. Ali u svakom slučaju, da li je vaše mišljenje da to abolira potpredsjednicu Vlade i ministricu gospodarstva i sve one koji su pisali lex Agrokor da rade upravo ono što su radili? Da su dogovorili konzultantske usluge od par stotina milijuna kuna. Da li vi to vjerovnici opravdava? Znači govorimo o tome, evo, a neki i zastupnici su ovdje i tu tezu spominjali da je to ono sve pod krinkom i uz odobrenje vjerovnika. Jel vi mislite da bi stvarno vjerovnici opravdavali to da je poštovana potpredsjednica Vlade, sad više nije, pardon, to mogla dogovoriti i da bi to bilo uz njihovu suglasnost?
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Prelec. Postoji jedna stara izreka koja kaže vrag je u detaljima. Vi ste sad spomenuli vjerovnike. Vjerovnici su u postupku izvanredne uprave zastupljeni u vjerovničkom vijeću. Ali gle taj vrag koji je u detaljima. Mi ni dan danas, niti nakon što je istekao onaj period od godinu dana u kojem je trebalo završiti postupak izvanredne uprave, dakle mi u produženom vremenskom razdoblju, mi u produžetcima još uvijek nemamo stalno vjerovničko vijeće, nego imamo privremeno vjerovničko vijeće. A da li znate kako nastaje privremeno vjerovničko vijeće? Imenuje ga izvanredni povjerenik. Dakle izvanredni povjerenik kojeg je imenovala Vlada, jer bez Vlade njega nema, uloga suda je tu minorna, je imenovao, imenova one koji ga danas brane. I zato, da da kolega Šuker, da da, pročitajte Zakon o izvanrednoj upravi, pročitajte Zakon o izvanrednoj upravi i vidite tko definira kriterije i vidjet ćete zašto imamo sudske sporove i vidjet ćete zašto Visoki trgovački sud ukida razrede.
Hvala. Molim vas, ajmo, nemojmo se iz klupa. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Kolega Grbin, da to netko drugi kaže da država uvodi izvanrednu upravu, a ne vi, ne bi replicirao. Vi jako dobro znate i nemojte, neću reć umanjivati, nemojte govoriti ne istinu. Izvanrednu upravu aktivira isključivo dužnik i to je i u ovom slučaju napravljeno. Da nije bivša uprava aktivirala zakon o postupku izvanredne uprave, ovo se nikad ne bi dogodilo. Prema tome vi to znate, samo ne želite to reć. A što se tiče onog drugog djela zbog čega sam vam također replicirao, i to znate da sukladno članku 12. ovog istog zakona je izvanredna uprava dužna o poslovanju, o pripremi nagodbe, o svemu relevantnome izvijestiti gospodarstvo, naime Ministarstvo gospodarstva, tj. Vladu RH. To što predsjednik Vlade prilikom, na sastanku kad mu je izvanredni povjerenik to izvješće podnosi, poziva i predstavnike vladajuće većine to apsolutno nije suprotno zakonu. Prema tome to je njegova odluka
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bačić, članak 24. Zakona o izvanrednoj upravi. Nakon što prispije zahtjev za otvaranje izvanredne suuprave sud će o tome obavijestiti Vladu. Sud će o tome obavijestiti Vladu. Nakon toga dolazi do one ključne pretpostavke bez kojeg otvaranja postupka izvanredne uprave nema, a to je da će Vlada odlučiti tko će biti izvanredni povjerenik i to poslati sudu. Bez Vlade, bez predsjednik Vlade RH gospodina Andreja Plenkovića, ovoga svega ne bi bilo. Međutim, kolega Bačiću ja razumijem vašu zabrinutost. Vi kao vladajuća većina, a prije svega vi kao HDZ ustvari ovdje ste ni krivi, ni dužni upleteni u jednu aferu u kojoj je djelovanjem vaše bivše članica gospođe Dalić i vašeg predsjednika, jedna klika, jedna bulumenta, jedna grupa Borg došla u priliku da si u tolikoj mjeri omasti brk koliko si vi skupa niste u FIMI MEDIA-i. Dakle mi imamo aferu o kojoj treba javno govoriti i koju treba pročistiti. Da je ovog bilo na početku kad je zakon usvojen, pitanje dal bi do nje došlo. Hvala.
Hvala. Sad ćemo krenuti na sljedeći klub, a to je onaj GLAS-a i HSU-u u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Što je tema? Tema je prijedlog dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Klub SDP-a je predložio da izvanredni povjerenik … [[Govornik se ne razumije.]] od sistemskog značaja za RH bude uvršten u kategoriju dužnosnika u skladu sa Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. Kako su to obrazložili? Kaže: iako povjerenika formalno imenuje sud, on radi na prijedlog Vlade, što imenovanje povjerenika čini političkom odlukom u isključivoj nadležnosti Vlade, za razliku od primjera stečajnog upravitelja. Povjerenik upravlja sustavima iznad 5000 ljudi i više od 7 i pol milijardi duga, a ne podliježe odredbama ovog zakona, niti nadzoru povjerenstva. S druge strane npr. svaki član uprave trgovačkog društva u vlasništvu RH podliježe tom nadzoru. Koruptivni rizici su ogromni i zbog veličine kompanije i same situacije u kojem se nalazi, povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa je se proglasilo nenadležnim i to su razlozi zašto bi trebala promjena ovog Zakona. Što je mi je na to rekla Vlada RH? Kao i za svaki zakon koji dođe od strane oporbe rekla je preporuka da se zakon ne donese. Kako su to obrazložili? Obrazložili su jer su rekli, povjerenika imenuje sud. Kaže, zato što organi dužnika u privatnom vlasništvu ne smatraju se dužnosnicima. Usporedili su to sa stečajnim upraviteljima koji jednako tako nisu dužnosnici. Rekli su, između ostalog, da je Ustavni sud rekao da se zakon i propisi ne mogu, nemaju retrogradno djelovanje i da pojedine odredbe to eventualno mogu, iz posebno opravdanih razloga i rekli su ono što svaki put čujemo, a to je imati ćemo sveobuhvatni zakon kojim će Vlada, neka vlada jednog dana riješiti taj problem. O čemu zapravo govorimo i o čemu je riječ? Ono što moramo znati da izvanredni povjerenik u neusporedivo većem riziku od koruptivnih pritisaka od velike većine dužnosnika koji inače Zakon o sprečavanju sukoba interesa nadzire i zbog veličine tvrtke i zbog situacije u kojoj se to nalazi. Iako, znate kad nekad nađete se u nekakvoj nedoumici i kad niste baš sigurni kako riješiti, pa onda malo se okrenete oko sebe i malo vidite kako su to drugi rješavali. Cijelo vrijeme imamo na pameti, trebamo imati na pameti susjedna država Italija, Paramalat, kako su to napravili, što su riješili i na kraju taj se zakon nije zvao lex-Paramalat i nisu ga tako zvali, zvali su ga drugačije. Ali nakon toga je, postoji određeno zadovoljstvo što su tako odradili. Prigovor je jednako tako da izvanrednog povjerenika imenuje sud, ali kako sud imenuje povjerenika? Na prijedlog Vlade. Da li je riješ o političkom imenovanju? Je. Pa je. Vlada predlaže, sud potvrđuje. A uloga suda je formalne prirode. I stoga, sav onaj prigovor da nije politički, je politički. Za razliku od toga stečajnog upravitelja, ako ćemo baš usporedbu, ne imenuje političko tijelo, ne imenuje Vlada i to je ta razlika o kojoj trebamo znati i o kojoj trebamo govoriti. Prigovor je i da Ustavni sud je rekao da zakoni ne mogu imati povratno djelovanje. Nije ... [[Govornik se ne razumije.]] Jer bi ovom izmjenom na prijedlog kolega iz SDP-a odredba o uvrštavanju povjerenika na popis dužnosnika mogla primijeniti povratno, a tu povratnu primjenu pojedinih odredba dopušta i ta odluka Ustavnog suda. Generalno, nema tog zakona i nema te izmjene zakona koji bi došao sa strane oporbe i koji čak i nema veze sa svjetonazorskom, čak da nema ni veze ni s Agrokorom i nema veze s ničim za koji bi vladajući rekli, pa gle, ajmo to prihvatiti, to će nam poboljšati. Čak i kad poboljšava i čak kad bi omogućila i ubrzala određene procese, nema šanse. Nitko od nas nema ništa protiv da jednim sveobuhvatnim zakonom se riješi problem. Ali imamo malo protiv jer to traje, jer ne dobivamo na stolove, jer to samo alibi za nešto drugo. I ovaj Zakon je ušao u proceduru i kad je ušao u proceduru i kad su kolege iz SDP-a to predložili, nisam sigurna da su bili tako vidoviti pa mogli predvidjeti da će pred tjedan dana, dakle mi govorimo pred tjedan dana, u srijedu pred tjedan dana su krenule priče s mail-ovima, pa je bila srijeda kad su svi rekli pa nema veze, pa je bio četvrtak pa kad su svi rekli nema veze, pa je bio i petak, pa je bila u subotu jedna scena koja zapravo pokazuje sve. Bilo je polaganje vijenaca na Oltaru domovine i kamera je snimila odlazak dužnosnika s tog polaganja vijenaca i gospođa, bivša potpredsjednica Vlade gospođa Dalić je jednako bila i kad je silazila s Medvedgrada, silazila je sama. Kraj nje nije bilo nikog. Ne morate se baviti politikom, ne morate imati puno saznanja, ne morate slušati što se priča po saborskim hodnicima, ta slika je govorila više od 1000 riječi. U ponedjeljak je samo mogli smo nagađati u kojem satu će gospođa Dalić reći, dajem ostavku. To je bila slika u subotu. Svi oni koji su u srijedu branili, svi oni koji su u četvrtak branili, svi oni koji su u petak branili, u subotu to više nisu činili ili je možda bila nedjelja, ali tako svejedno. Gospođa Dalić je ostala sama i ja vjerujem da zahvaljujući njenom iskustvu je i ona znala što slijedi i da se zapravo broji njen ostanak ne u danima, nego u satima. Jednako tako realni život je pokazao slijedeće, da je od trenutka od kad je ovaj Sabor većinom ruku izglasao Zakon, mi ga zove lex-Agrokor, ali ono što moramo znati i voditi računa, da se taj Zakon odnosi na sve one tvrtke, odnosno sistemska poduzeća koji imaju više od 5 tisuća zaposlenih i problem više od 7,5 milijardi. Dakle, može se tu naći i nešto drugo, ja sam namjerno spomenula zagrebački Holding jer kad je premijer bio na Zakonu, onda je on rekao da to može biti i zagrebački Holding. Ja sam ga tad pitala, gospodine Plenkoviću, možda vi znate nešto što mi ne znamo? No, međutim bojim se da i to nešto što je ko kula od karata, ali to će biti tema nečeg drugog. Dakle, od trenutka kada je većinom glasova u ovoj Sabornici taj Zakon izglasan, gospodin Ramljak je otišao u povijest, gospođa Dalić je u roku od tjedan dana od kad su krenuli mail-ovi jednako tako više je već i skinuta kolko vidim, po portalima njena fotografija, naravno sa onih fotografija ko čini Vladu i imamo situaciju sljedećeg povjerenika koji je kad je postao, gospodin Fabris Peruško je rekao od sad će sve biti otvoreno, javno, transparentno, sve ću objavljivat, imali smo prilike vidjeti presicu na koju je on izašao, rekao što ima za reći i nije bilo niti mogućnost pitanja novinara i toliko o javnosti, otvorenosti i transparentnosti. Ajmo zamisliti scenarij u kojem je recimo u tom zakonu da stoje odredbe, ona dva članka ili tri članka koji postoji u spomenutom zakonu koji govori o parmalatu gdje, ili zamisliti gdje se kaže da postoji određene obveze, sigurna sam da danas ne bi o ovom raspravljali. Jednako tako cijelo vrijeme opravdavamo i govorimo o potrebi da u državi, da čuvamo državu, da čuvamo određeni način sigurnost, da čuvamo stabilnost, pitanje je ključno nakon svih mailova koje imamo vidjeti što čuvamo. Jednako tako ne treba biti niti baba vračara, niti otvarati karte, niti bacati grah da znamo kako će završiti u petak glasanje i šta će se zeleniti, a šta će se crveniti i koliko će ruku biti negdje. Ali dajmo, ja često znam reći kad netko nešto pita, ja velim ajmo probati maknuti to što negdje nešto piše, ajdemo uključiti zdrav razum pa ajdemo vidjeti što bi to temeljem zdravog razuma trebali donijeti i kakvu odluku bi trebali donijeti i pitanje je što to koga smeta da u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa bude naveden i povjerenik u društvima od sistemskog značaja za RH. Što to koga smeta? Koji je to problem? Koliko je to još ljudi koji bi tu bili, jedan, dva, tri, pa jednog imamo za sad i što je tu problem? Kad si damo odgovor što je tu problem onda mislim da ćemo si dati odgovor i na nekakva druga pitanja. Mi ćemo iz Kluba GLAS-a i HSU-a podržati ovaj prijedlog SDP-a, podržat ćemo ga iz razloga što bez obzira, stavite si, kad si date odgovor što to koga smeta, zašto je to problem, zašto ne bi to moglo biti u tom zakonu, zašto ne bi mogao biti ispitan ili odgovarati i što je smisao kad ste vi temeljem Zakona o sprječavanju sukoba interesa, vi dajete svoju imovinsku karticu na početku mandata i dajete svoju imovinsku karticu na kraju mandata. I gleda se razlika koja je. Što to koga smeta da izvanredni povjerenik to isto čini? Što koga smeta da protiv izvanrednog povjerenika netko može nešto reći pa reći će i ovako, dakle netko kad se primi tog posla onda mora odgovarati za sve ono što u tom poslu radi. Mi u Klubu GLAS-a i HSU-a nemamo nikakav problem da izvanredni povjerenik bude još jedna osoba na koju se odnosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa, naravno da ćemo ovo podržati. A nekako probajte razumski odgovorit svak sebi na pitanje, a što vas to smeta da izvanredni povjerenik bude osoba na koju se odnosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa? Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlogom zakona o dopuni Zakona o sprječavanju sukoba interesa predlagatelj, odnosno Klub zastupnika SDP-a predlaže da se u članku 3. stavku 1. važećeg zakona doda nova točka 42. koja bi propisivala da izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značaja za RH dužnosnik. Člankom 2. predloženog zakona predlažu da se svi postupci koji su započeti prije stupanja na snagu predloženog zakona, završe prema odredbama tog zakona, tj. predlažu retroaktivno djelovanje zakona. U svom obrazloženju paralelu povlače sa članovima uprave trgovačkih društava u vlasništvu RH koji po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa jesu dužnosnici. Klub HDZ-a ne podržava ovakvo obrazloženje i prijedlog, a sada ću ukratko i rezimirati takav stav. Prije svega želim naglasiti da sukladno odredbi članka 11. Zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH, izvanrednog povjerenika imenuje sud, a ne Vlada RH, ona ga samo predlaže. Vlada ne vodi postupak restrukturiranja, a tijela postupka izvanredne uprave su sud, izvanredni povjerenik, savjetničko tijelo, vjerovničko vijeće sukladno članku 9. istog zakona. Sukladno članku 14. zakona, sud je taj koji je isključivo nadležan nadzirati rad izvanrednog povjerenika. Članak 12. zakona propisuje koja su prava i obveze izvanrednog povjerenika te u stavku 1. utvrđeno da on ima prava i obveze organa dužnika. Organi dužnika, uprava i predsjednik uprave kao tijela trgovačkog društva u privatnom vlasništvu ne smatraju se dužnosnicima. U pogledu odgovornosti izvanrednog povjerenika, o čemu govori članak 11. stavak 2. Zakona o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH i u pogledu njegovih prava i dužnosti o čemu govori članak 12. stavak 12. navedenog zakona, primjenjuju se odredbe Stečajnog zakona. Dakle kada promatramo funkciju i sadržaj posla koji obavlja izvanredni povjerenik najprije možemo povući paralelu sa stečajnim upraviteljima koji isto tako nisu dužnosnici nego profesionalci koji pokušavaju u posrnulim tvrtkama prije svega napraviti maksimalno od onog što je moguće da se naplate vjerovnici. A u slučaju izvanrednog povjerenika možemo reći da je taj cilj isti takav uz restrukturiranje dužnika kako bi on ekonomski opstao. Stoga ne možemo povlačiti paralelu sa članovima uprave u trgovačkim društvima u većinskom državnom vlasništvu jer oni upravljaju nečim što je javno dobro i stoga treba štititi javni interes dok izvanredni povjerenik upravlja procesom u trgovačkom društvu u privatnom vlasništvu i ne odlučuje sam. Dakle sukladno zakonu većinu odluka donosi vjerovničko vijeće, samim time već su u tome u svojim pravima i načinu odlučivanja limitirani izvanredni povjerenici. Isto tako moramo naglasiti da cijeli postupak vodi i nadzire sud. Uloga države u cijeloj ovoj priči možemo reći da je sljedeća, država je ta koja štiti cijeli gospodarski sustav u interesu joj je bilo stvaranje zakonskog okvira kao preduvjeta da se u ovakvim situacijama koje prijete gospodarskim krahom u državi stvori okvir koji će to zaustaviti da do takvih posljedica ne dođe preko noći i da stvori jedan normativni prostor u kojem će se kroz određeno vrijeme pokušati restrukturirati tvrtka, namiriti vjerovnici i na određeni način omogućiti da takvo trgovačko društvo nastavi dalje poslovati na pozitivan način. U cijelom ovom procesu možemo reći da interes države je da takav postupak uspije, da ona kroz izvanrednog povjerenika kojeg je predložila ne upravlja samim procesom, ona samo dobiva izvješća na znanje o tome kako taj postupak teče, ali sve odluke koje su bitne za samo restrukturiranje, za podmirenje vjerovničkih dugova, za odobrenje iznosa kredita novim kreditorima sve velike odluke donosi vjerovničko vijeće. Naravno to je jedino tako ispravno jer vjerovnici imaju najveći interes, a to je štititi svoj novac. U cijelom ovom postupku moramo još jednom naglasiti da svi dionici tog postupka naplaćuju se od novaca koji su ustvari novci tvrtki odnosno istih tih vjerovnika koji su o tome odlučivali, dakle to nisu novci iz državnog proračuna, niti jedna naknada, niti jednom savjetniku nije isplaćena iz državnog proračuna. Zaključit ću, javni interes u cijelom ovom postupku je da proces uspije da do nagodbe kao konačnog cilja ovog postupka dođe, ali ne možemo tom interesu podrediti interes vjerovnika koji kroz vijeće vjerovnika u konačnici odlučuju. Naravno, moram još jednom reći da sukladno ovom prijedlogu postoje još neke oprečne stvari budući dužnosnici sukladnici Zakonu o sprečavanju sukoba interesa ne mogu biti članovi uprave u trgovačkim društvima, samim time ovakvim prijedlogom niti izvanredni povjerenik koji po suštini posla koji obavlja je ustvari uprave ne može biti dužnosnik. Stoga klub HDZ-a neće i ne može podržati ovakav prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći KLub zastupnika je SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Koliko god se kolege iz HDZ-a pa evo i kolegica Jelkovac trudili reći da ovaj prijedlog zakona tehničko pitanje, on je prvorazredno političko pitanje kolegice Jelkovac i nadam se da građani prate ovu raspravu i da će na kraju ove rasprave imati puno bolji uvid u to kakva je ova Vlada i kakav je anemični premijer Plenković kada je potrebno rješavati pitanja koja su važna i vitalna za hrvatsko društvo. Dakle ako pratimo svježe informacije i sve dokumente koji su objavljeni u medijima, ako pratimo Borg sumrak sagu onda je jasno da izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značenja za RH je izložen ogromnim koruptivnim rizicima, da je to potrebno kontrolirati i preventivnim mjerama smanjiti. Zato je naš zakon potreban i zato bi bilo neophodno da svi u ovoj sabornici koji drže do integriteta politike i političara do interesa građana Hrvatska u petak podrže ovaj zakon. Postoji još jedan razlog zašto bi ovaj zakon u petak trebalo podržati, on je gotovo simboličan ali vrlo indikativan. 18.5. u DAnskoj Hrvatska preuzima predsjedanjem Vijećem Europe i da li znate koji je ključni cilj našeg predsjedanja Vijećem Europe? Borba protiv korupcije, ali u toj borbi protiv korupcije ima jedan paradoksalan skup koji je označen kao središnji skup predsjedanja Vijećem Europe, to je skup koji će se zvati Jačanje transparentnosti i odgovornosti s ciljem prevencije korupcije. I naš zakon se uklapa u to i zato bi ga u petak trebalo podržati jer bi bila sjajna poruka na početku našeg predsjedanja. Ali gdje je vrhunski cinizam? Taj skup Jačanje transparentnosti i odgovornosti s ciljem prevencije korupcije 15. i 16. listopada 2018., znate gdje će se održati? Održat će su u Zadru, valjda je to sjajno mjesto da se pokaže kako je bivši ugledni ministar koji je iskoristio svoju poziciju za dvostruko farbanje tunela, za upola manje kilometara ceste zbog plaćanja tog farbanja tunela, radio na transparentnosti borbe protiv korupcije. Čestitam onome koji je izabrao grad Zadar da se tamo održi ovaj skup, ponovit ću, Jačanje transparentnosti i odgovornosti s ciljem prevencije korupcije. Prema tome, nemoguće je ne osvrnuti se kada govorimo o ovom zakonu koji je usmjeren upravo u tom smjeru, transparentnosti, odgovornosti, prevencije korupcije ne podsjetiti da je Hrvatska 2017. prema indeksu percepcije korupcije u krugu korumpiranih zemalja sa 49 bodova na 57. mjestu. Dakle od 168 zemalja, Hrvatska je u krugu korumpiranih zemalja i daleko na primjeru od Slovenije koja bi nam trebala biti nekakav primjer kako se boriti protiv korupcije. Sve što se događa ove dana, ova Borg sumrak saga, ovo … [[Govornik se ne razumije.]] potpredsjednice Dalić zbog kojeg je i vama u HDZ-u neugodno, ja to dobro znam, ja kada sam kritizirao HDZ zbog kriminalnog koruptivnog ponašanja, nikad nisam govorio o običnim članovima HDZ-a nego o vršci koja je opet i ovim primjerom pokazala da je vrh HDZ-a taj koji korumpira hrvatsku državu. Dakle, gubitak povjerenja u tijela javne vlasti i osjećaj korumpiranosti svuda oko nas, nastavlja se i 2017. i 2018. pa stoga ne čudi što je ovo Plenkovićevo muljanje gdje žrtvujući najprije Ramljaka a potom skrivajući se ispod suknje gospođe Dalić, zapravo brine samo o svojoj fotelji. Prema tome, kolegice i kolege, ukoliko želimo da pokažemo da nam je stalo do interesa građana Hrvatske, da želimo pokazati Vijeću Europe kako se uspješno treba boriti protiv korupcije, onda jedino što ima smisla je podržati ovaj prijedlog zakona koji se nalazi pred vama. Prema tome, najnoviji skandali koji se događaju u Hrvatskoj, pokazuju da ključnu odgovornost uvijek snosi predsjednik HDZ-a pa ovog trenutka gospodin Plenković se nalazi u močvari koja je puno dublja od svega što se događalo sa Fimi Mediom a znamo da je zbog Fimi Medie HDZ nepravomoćno osuđen, nažalost kao što se to kod nas uvijek događa, sad je taj proces vraćen na početak ali vjerujte, sve što se radilo u vrijeme Sanadera i Fimi Medie je mala beba u odnosu na to što radi Andrej Plenković. Prema tome, najnoviji skandali koji tresu Hrvatsku, od ušutkavanja medija, preko opstrukcije o radu Povjerenstva o sprječavanju sukoba interesa, ne izbora Dalije Orešković koja je neki dan izjavile svi oni koji su branili Martinu Dalić, njihova karijera je vrlo blizu svom kraju, pokazuju i zašto Dalija Orešković nije ponovno izabrana za predsjednicu Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Prema tome, mi smo svjedoci sukoba interesa epskih razmjera, lešinarenja u režiji Andreja Plenkovića i njegovih suigrača u toj režiji, Dalić i Ramljak, ako se ne varam, to su 3 osobe, ako se 3 osobe udruže u nekakvom poduhvatu, znamo kako se taj poduhvat zove ali pustimo to DORH-u i USKOK-u koji su koliko smo čuli, preuzeli sve materijale u Hotmail aferi da vide da li su jači od Borga u toj borbi u kojoj će nadam se stati na stranu interesa građana Hrvatske. Ja ću vas podsjetiti još jednom na jednu izjavu: „U svakom korumpiranom društvu, moralni i vrijednosni temelji ne valjaju. Grijeh se oprašta a korupcija se ne može oprostiti, ona prije svega treba biti izliječena.“ Riječi su tada mladog nadbiskupa a danas papa Franje. Prema tome, kolegice i kolege, ne možemo oprostiti ono što je činila Borg ekipa Plenković, Ramljak, Dalić, treba ih kazniti i ovaj prijedlog naš ide u tom smjeru, nadam se da to građani gledaju. Plenković pokazuje da je jedino fotelja premijera ono za što se bori strasno. Dok je njegov odnos prema filofašistima, sukobu interesa, nasilju prema ženama, korupciji vrlo anemičan. Tu više ni transfuzija ne bi mogla, tu može pomoći samo potpun dolazak novih ljudi. S Plenkovićem nažalost kolegice i kolege u HDZ-u vi ostajete pokret za Hrvatsku okovan korupcijom i sukobom interesa. Svojim glasom za naš zakon pokazat ćete da ne pristajete na to. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnik je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštivani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. U ime kluba HSS-a prije svega izražavam nezadovoljstvo obzirom da mi je potpredsjednik uskratio mogućnost da repliciram predlagatelju ovog zakona, iako sam na vrijeme digao pločicu, međutim nisam htio praviti nered kao što drugi prave, ali upozoravam da nije fer prema klubu HSS-a i meni osobno jer bar mi uvijek uredno poštujemo Poslovnik i način diskusije u ovoj sabornici a isto tako bi podsjetio predsjedavajućeg da su i predstavnici klubova vladajuće većine diskutirali u ime kluba mimo teme, mimo zakona koji je predmet rasprave pa ih niste upozorili a predstavnike oporbe ste upozorili. Mislim da je korektno da svi imaju jednaku šansu i da jednako koriste ovu govornicu za iznošenje svojih stavova. Evo to je moja primjedba u ime kluba i u svoje osobno ime i vjerujem da ćete se ispričati.
Ja ću vam kolega odmah sad odgovoriti, nemam se ja zašto vama ispričavati, vi ste prekasno digli pločicu, to je jedna stvar a druga stvar, ja sam nakon govora kolege Sinčića, kojeg sam pustio da kaže do kraja, iako je govorio cijelo vrijeme izvan teme i kako se interpretiralo puno šire od teme itd., tako sam isto i dopustio ostalima. I kao što vidite, sve normalno teče bez ikakvih uzbuđenja, nemojte se previše uzbuđivati.
Evo, a sad vas molim da odgovorite ovdje, gdje piše u Poslovniku da vi možete prekidati klub u iznošenju svojih stavova, a sad ste me prekinuli.
Ja ću vam dati zato dulje vrijeme.
Evo vidite da nemamo svi jednaku šansu i da su neki jednakiji i u ovoj Sabornici, kad je riječ o Poslovniku. A što se tiče predmetnog Zakona, Klub HSS-a će podržati ovaj Zakon o izmjeni Zakona o sukobu interesa jer smatramo da izvanredni povjerenik u sistemskoj tvrtci od posebnog značaja za RH je dužnosnik jer ga je predložila Vlada, a sud ga je samo formalno imenovao. I smatramo da kroz ovaj Zakon treba se propitati i njegove aktivnosti i aktivnosti svih budućih izvanrednih povjerenika koje će Vlada imenovati u sličnim tvrtkama koje upravljaju sa više od 7,5 milijardi, više od 5 tisuća zaposlenih, ali ne samo zbog toga nego zato što se kroz ovaj proces utvrdilo niz nepravilnosti. Je u skladu sa Zakonom, ali nije normalno, pa ode Ramljak. Ima mrlja, bačena je sjena, pa ode gospođa Dalić, a pravo je pitanje i zato i treba ovaj Zakon da se utvrde činjenice da li je netko omastio brk. Ako mi kao saborski zastupnici i svi drugi dužnosnici trebaju svoju imovinsku karticu na početku mandata dati i na kraju mandata, da se to usporedi, onda ne vidim razloga zašto i netko koga je predložila Vlada da upravlja jednom takvom, jednim takvim predmetom koji ima težinu preko 60 milijardi i gdje je, svi se slažemo, treba sačuvati brojna radna mjesta, treba omogućiti sustav gospodarski da funkcionira, pa onda i fiskalni, financijski RH. A što je utvrđeno? Pa evo, i ovdje je danas rečeno. Nije se išlo s prijedlogom da se izvanredni povjerenik imenuje iz redova stečajnih upravitelja jer oni imaju položene ispite, licence, oni odgovaraju svojom imovinom za upravljanje stečajnim postupkom, a kome odgovara izvanredni povjerenik? Kažu sudu. Po nama je to nedovoljno jer ga je imenovala Vlada. Zašto još je ovdje bačena sjena i na gospodina Ramljaka, pa je otišao, a i na gospođu Dalić? Ne samo zbog ovih mail-ova nego zbog tih oko 500 milijuna kuna koje je isplaćeno savjetnicima. Isplaćeno je tvrtkama u koje je izvanredni povjerenik i bio djelatnik odnosno suvlasnik. Pazite, 250 tisuća kuna tjedno su si isplaćivali. A tko je donio odluku o tome? mi članovi Odbora za gospodarstvo, koji smo se potrudili pa iščitali sve te zapisnike, nigdje u tim zapisnicima ne piše da je privremeno vjerovničko vijeće odobrilo da se isplate toliki iznosi, nigdje. Vjerojatno su oni vjerovnici izvješteni o tome, ali nisu oni glasali. Tko je donio odluku da tolike naknade budu? Opravdava se da je to po međunarodnoj praksi iz Italije, iz afere Parmalat i problema u Parmalatu gdje je negdje od 3-5% od ukupno tražbina toliko isplaćeno savjetnicima. A to je u Italiji. Zašto mora biti toliko u RH? Rekao sam u tom trenutku kad je taj Odbor bio, do tad je bilo isplaćeno 300 milijuna kuna, da se s tih 300 milijuna kuna, da je isplaćeno malim dobavljačima koji u tom trenutku nisu bili svi isplaćeni, mogli sačuvati oko 4 tisuće radnih mjesta u RH. Naravno da savjetnike treba platiti, ali tko je donio odluku koliko će ih se imenovati i koji iznos će im se isplatiti. Sam povjerenik i očito je znala i potpredsjednica Vlade, a očito je znao i premijer jer vidimo da je sudjelovao na određenim sastancima s grupom koja je pripremala Zakon i koja je kasnije kroz provedbu Zakona, kako sam uvodno rekao omastila brk. Pozivam ih da prikažu te sve svoje troškove koje su imali, dal je to stvarno vrijedilo toliko. Jer oni nisu ispostavljali pojedinačne fakture pa su zato dobivali naknadu, nego su dobivali naknadu za svoj rad, za svoja izvješća. Evo, tu je taj problem, a pogotovo kad znamo činjenice da gospodin Ramljak 10. travnja imenovan izvanrednim povjerenikom, a još je do 20. travnja bio na spisku u Texo menagementu, dvadeset dana nakon toga. Toliko komocije, bahatosti da nisu na vrijeme i 10. travnja ga odmah odjavili. Tu je već sukob interesa, tih 20 dana. Šta se u tih 20 dana događalo mi ne znamo, nema u zapisnicima kad su donešene odluke o naknada ni koje će se savjetnike imenovati. E, to je ono što treba propitati i zašto ovaj Zakon i zašto izvanredni povjerenik treba biti u dosegu Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Jer ako nam je stvarno svima cilj da sačuvamo radna mjesta, što i je, da se nagodba dogodi, što i je, ali je činjenica da tražimo istinu o tome koliko je tko oprihodovao iz ovoga postupka izvanredne uprave i rješavanja problema unutar Agrokora. Kažu, to je novac vjerovnika. Je, to je novac vjerovnika. Ali jedan od vjerovnika je i RH. I to se prešućuje. Preko milijardu kuna potražuje RH kroz HBOR, kroz druge državne institucije i jedinice lokalne samouprave. Koliko je neplaćenog zakupa za državno poljoprivredno zemljište i koncesije i za druge namjene? Što će biti s tim poljoprivrednim pogonima, kombinatima Belje, Vupik, PIK Vinkovci? Već sam više puta pitao da li će oni koji će sutra biti kroz to novi Agrokor, vlasnici tih tvrtki nastaviti tu proizvodnju i sačuvati ta radna mjesta, tek ćemo vidjeti, ali ono što sad trebamo vidjet kroz ovaj zakon, kroz ovaj model da li je tko omastio brk, to zanima hrvatske građane, ako je mora odgovarati. Ako im je netko pomogao, nije dovoljna samo ostavka, treba odgovarati i pred zakonom RH jer želim da svi budemo jednaki pred zakonima Hrvatske, a nismo. Iz ovog se vidi da nismo. Pustilo se gospodina Todorića da pobjegne u London, trebalo je par mjeseci da se izda za njim da ga se uhiti. Imao je vremena mnogo toga spremit. Razvlačilo se 2 tjedna da se gospodin Ramljak makne, razvlačilo se par mjeseci da se gospođa Dalić makne s ciljem očito da se još nešto zamagli. E nemojmo više maglit, ajmo jasno reć ljudima što je istina i koliko je tko omastio brk. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Vlaoviću. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo s obzirom da je brz na replikama, kolega Maras kada bi ja se vodio takvom njegovom, često puta nastupno u Saboru onda bi zatražio prekid rasprave, jer koliko je SDP-u stalo do ove rasprave? Nitko od predlagatelja ovog izmjena i dopuna zakona trenutno nije u Sabornici, dakle nema ni gospodina Bernardića, nema ni gospodina Grbina, nema ni gospodina Orsata Miljenića i nema gospodina Bauka. Oni su ovlašteni predlagatelji točke dnevnog reda, a gospodin Maras brže bolje čeka repliku ne bi li meni replicirao, pa prema tome … [[Upadica se ne čuje.]] Ne ja ne tražim da mi zaustavimo, što se nas tiče nama nije ni bitno jesu li gospoda tu, mi smo se pripremili za raspravu na temelju onoga što piše u zakonu, a ne na temelju onoga što bi nam trebao reći gospodin Davor Bernardić, ali to toliko o tome koliko je SDP zainteresiran za prijedlog zakona kojega sam predlaže. Ono što sam htio reći, neovisno o tome što nema predlagatelja. Htio sam reći da je gospodin Grbin kao jedan od predlagatelja, u ime SDP-a zatražio od povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa upit o tome je li ili nije izvanredni povjerenik temeljem zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja dužnosnik u smislu Zakona o sprječavanju sukoba interesa i tad mu je zaključkom povjerenstvo reklo da nije, da se to na njega ne odnosi, da on nije popisan u popisu državnih dužnosnika, a ono što je najvažnije, nit ga imenuje Vlada, nit ga imenuje Sabor, prema tome tom činjenicom on ne može biti uključen u Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ja mislim da je SDP, bez obzira što je ova inicijativa obojena događanjima oko Agrokora, imao jedan dobar pristup da pojedine osobe, u ovom slučaju izvanredni povjerenik u Agrokoru, mora biti pod određenom prismotrom javnosti, svih onih koji su zainteresirani oko sudbine tvrtke kojom on upravlja. No kolega Vlaović kaže prije da je bar on u poziciji stečajnih upravitelja, a ja bih rekao kolegi Vlaoviću da pročita zakon pa će vidjeti da se odredbe, što se tiče odgovornosti stečajnog upravitelja podrazumijevaju jednako onima koje sukladno Zakonu o stečajima stečajni upravitelj. Prema tome izvanredni povjerenik, izvanredni povjerenik odgovara, odgovara za štetu koju prouzroči, prouzroči tvrtci na čijem je čelu, kao što je stečajni upravitelj na isti način za štetu koju počini za vrijeme dok obnaša dužnost stečajnog upravitelja pričini tvrtci koja je u stečaju i na čijega je čelo postavio sud, prema tome već u Zakonu o izvanrednoj upravi, a to smo puno puta rekli, preko 80% postupovnih odredaba oslanja se, naslanja se na Zakon o stečajnom postupku. Zato nisam sklon da samo zbog ovog postupka o izvanrednoj upravi u Agrokoru mi unosimo nepromišljen, nedorađen institut da je izvanredni povjerenik u smislu Zakona o sukobu interesa dužnosnik koji podliježe tim odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Već sam skloniji da se to i o tome razmišlja sustavno i položaj njegov, dakle izvanrednog povjerenika, ali i položaj svih stečajnih upravitelja u Hrvatskoj. Nije argument, odnosno kontra argument je, kolega Grbin je sada došao pa sad imamo predstavnika predlagatelja, doduše nije sjeo u klupu, ali mi tu možemo definirati zašto bi samo onda izvanredni povjerenik bio, zbog toga što upravlja tvrtkom koja ima 5000 zaposlenika i preko 7 i pol milijardi prihoda, a recimo stečajni upravitelj u nekoj tvrtci koja možda ima 4999 zaposlenika i ima ukupne prihode od 7 milijardi i 450 milijuna kuna ne bi bio. … [[Upadica se ne čuje.]] E to nije točno, imat ćete priliku za repliku pa ću vam to reć. Nije, već je sud imenovao povjerenik i nakon, i nakon, i nakon što je zakon donese, nakon što je zakon aktiviran, nakon što je bivša uprava potpisala i aktivirala Zakon o izvanrednoj upravi tada sa Agrokorom upravlja izvanredna uprava, vjerovničko vijeće i sud, niti Vlada, niti Sabor i toga moramo biti svjesni. Jučer su vam draga gospodo vjerovnici o čijem se novcu radi, ovdje se ne radi o novcu poreznih obveznika, ovdje se ne radi proračunskim sredstvima, ovdje se ne radi o javnom novcu, ovdje se radi o novcu vjerovnika i oni vas lijepo upozoravaju ne ometajte nas, mi smo to ti koji zbog plaćanja savjetnika ćemo se manje naplatiti u ovom postupku i mi smo toga svjesni i mi to dozvoljavamo jer držimo da izvanredna uprava na čelu sa izvanrednim povjerenikom ovaj postupak vodi k nagodbi i potpisivanje te nagodbe sačuvat će naš kapital, naš interes, ne vaš gospodo, ne vaš. To morate shvatiti, to nije vaš novac, to je novac vjerovnika. I oni kada daju 300, 500 milijuna kuna daju od svoga i njima se manje dijeli i umjesto što će financijski vjerovnici možda na kraju nagodbe uspjeti povratiti svega 18 ili 20%, možda da nisu dali novce za vjerovnike povratili bi možda 24% svog novca uloženog i oni su toga svjesni, ali računaju da taj izvanredni povjerenik i ti savjetnici koji su tamo omogućuju njima da ne završe u stečaju pa ne dobiju možda ništa. To morate shvatiti da se ovdje ne radi o mom novcu, niti o novcu poreznih obveznika, ovdje se radi o novcu vjerovnika i nitko na ovom svijetu nije više zainteresiran od vjerovnika koliko se i na koji način troši. Kolega Maras, vama se obraćam vi to stalno izdvajate, znate li vi koliko u vrijeme kada ste vi bili ministar kada je Agrokor preuzeo Konzum, znate li vi koliko je te godine Ivica Todorić i Agrokor isplatio novaca savjetnicima, jel znate koliko? … [[Upadica se ne razumije.]] jel znate koliko? Dakle u vrijeme kada nije bilo potrebe pisanja nagodbe u vrijeme kada nije bilo potrebe analizirati financijske rezultate od prije pet, šest godina unatrag u vrijeme kada se nisu trebali raditi planovi restrukturiranja, te godine kada je gospodin Maras rekao da je akvizicija Mercatora najbolje što se moglo dogoditi, a to je ujedno bio kamen oko vrata Agrokoru, Agrokor je svojim savjetnicima dragi Gordane isplatio 333 milijuna kuna bez Zakona o izvanrednoj upravi.
Gospodine BAčiću, ja vas molim samo malo. Trenutak, zaustavite vrijeme molim vas. Gospodine Maras, već sam vam par puta dozvolio da upadate, temeljem članka 238. ja vas molim da ne upadate kolegi i da ga ometate u raspravi upozoravam vas da će biti izrečena opomena. Hvala lijepo kolega Maras. Izvolite gospodine BAčiću.
Zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče. Ispričavam se, obraćam se kolegi Marasu zato što mi često puta upada u riječ, prema tome, samo iz tog razloga. Dakle htio sam reći to je važno da kada čuješ i milijun i dva i pet sve je to puno, bilo ko dobio i kada je to najopravdanije još uvijek je milijun kuna jako puno, ali je važno reći da daju izdvajaju oni koji su najzainteresiraniji da rad tih savjetnika njima omogući da spase svoje novce koje su tamo uložili. Time ne branim nikoga niti mi je cilj braniti jel netko dobio lipu, dvije, pet, deset, petnaest, milijun ili dva, ja samo hoću reći da moramo posvjestiti hrvatskim građanima da se ovdje radi o novcu banaka i financijskih vjerovnika, da su svi mali dobavljači, završava mi vrijeme imat ću prilike u replici. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem gospodinu BAčiću. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Bačiću moram priznati da sam zgrožen sa vašom raspravom kada cijela Hrvatska vidi da to nije moralno što se desilo tamo, da su ljudi uzeli novce da su napravili zakon da bi ostvarili milijunske dobiti, to svi vide, to niko ne dovodi u pitanje. Svi su se digli kontra toga javnost, mediji, svako tko razmišlja zdravom pameti to vidi. Vi branite u ovom SAboru da su ti ljudi imali pravo uzeti te novce jer kao to nisu novci poreznih obveznika nego to su novci vjerovnika koji se još nisu ni konstituirali. Ja ne mogu vjerovati da to čujem. Svi u Hrvatskoj gospodine BAčić, jel se osjećate usamljeno, jedan promil ljudi ne misli kao što mislite vi. Vi ste svima sada rekli ovdje da je to normalno. Nije normalno. Ako je normalno zašto je Martina DAlić otišla iz Vlade? Recite nam to, objasnite mi? Sada ste rekli da je to normalno. Zbog čega je Martina DAlić otišla iz Vlade? Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Maras, razglas nas još dobro služi tako da možete spustiti tonalitet. Izvolite gospodine Bačić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, vaša vika neće zamijeniti argumente jel ih nemate, nemate vi argumente za ono što tvrdite. Ukoliko je neko napravio kazneno djelo kolega Maras nek za to djelo odgovara, ali ako je taj posao vrijedi toliko ja to ne znam, to znaju vjerovnici puno bolje. I to su tamo vrhunske svjetske i financijske institucije to vi ne razumijete, koji je puno bolje nego Gordan Maras zna koliko posao restrukturiranja i pisanja nagodbe u svijetu vrijedi i oni su to platili i nisu uzeli vama iz džepa niti meni, niti jednom građaninu na koga se vi pozivate. To je vaš problem. Da nije uzeo Texo Management možda bi tvrtka iz Graza uzela umjesto 20 70 milijuna, vi to ne razumijete, prema tome to je vaš problem temeljni. … [[Upadica se ne razumije.]] Razumiju mnogi, razumiju oni o čijem se interesu radi gospodine Maras, oni razumiju jako dobro za razliku od vas.
Zahvaljujem kolega Bačiću, isteklo vam je vrijeme. Kolega Maras, temeljem članka 239. izričem vam opomenu za ometanje kolege u raspravi. Hvala lijepo. Prelazimo na dalje replike, sljedeća replika poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, kad govorite o nedorađenim i nedovoljno razrađenim institutima, ja bih rekao da je izvanredni upravitelj upravo jedan od tih. Kad govorite o dobavljačima, odnosno vjerovnicima i njihovom novcu ja bome nisam dobio dojam, niti sad su svi u istom položaju, niti da su svi zadovoljni, niti da su svi entuzijastični oko savjetnika i cijelog procesa u Agrokoru. Kolega Bačić, sud imenuje izvanrednog povjerenika, ali ga jedini ovlašteni predlagatelj je Vlada RH. Kolega Bačić, u Hrvatskoj se zakoni pišu po niskoprofilnim restoranima, a ne po ministarstvima i u ovom Visokom domu. Zato je ovaj zakon važan. Znate zašto je još važan? Zato što je dobar, loš i znao. A znate tko je znao? Premijer je znao. Sve je znao. Zato je ovaj zakon važan i zato je transparentnost itekako važna kolega Bačiću.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, meni je puno važnije, vjerujte, od tih vaših populističkih nastupa, vas i SDP-a. Puno mi je važnije da je ostalo tamo 60 000 zaposlenih. Puno mi je važnije da su se mali dobavljači samo u ovom zakonu, u niti jednom drugom koji je u Hrvatskoj bi na snazi prije ovog zakona ne bi naplatili 4%, 4%, a oni su se 100% naplatili. Veliki dobavljači, velike, najsnažnije Hrvatske kompanije su se naplatile do sad 60%, a do kraja će 84%, a najmanje će se naplatiti financijski vjerovnici, banke, … [[Govornik se ne razumije.]] oni će se najmanje naplatiti. Meni je važno kao saborskome zastupniku da su hrvatski dobavljači u ovom postupku, zahvaljujući i meni koji sam za ovaj zakon glasovao se naplatili gotovo cjelokupni iznos svih potraživanja prije nego što je tvrtka išla skoro u stečaj.
Zahvaljujem kolega Bačiću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić imate sreću što gospodin Brkić presjeda, inače bi vam gospodin Reiner rekao da niste raspravljali o temi, možda bi vas opomenuo u vašoj raspravi. Meni je žao što vi ovdje tvrdite da nisu vaši novci, nisu naši novci, novci poreznih obveznika. Koliko je novaca uloženo u Agrokor kroz svih ovih 20 i nešto godina? Potpora, subvencija, koje čega, zemljišta, bez koliko zemljišta ćemo možda i ostati, radit će ga netko drugi, sve ovo što vi pričate, trudite se obraniti pa ja vas razumijem u kojoj ste vi poziciji da želite obraniti tu cijelu priču, no sjednite vani u tramvaj, stavite kapu na glavu da vas ne prepoznaju, slušajte što ljudi pričaju pa nitko u to više ne vjeruje. Možete vi tvrdit da mi nitko ne znamo zakone osim vas jedino i stručnjaka jedino koji su pisali takve zakone, ali ja vam kažem da je narod više lud od svega toga, svih ovih godina toliko pljačke, toliko otimanja na legalan način i da stvarno danas nitko nije osuđen pa neće vjerojatno ni ovdje. Hvala.
Zahvaljujem kolega Lenart. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lenar vi u pravilu pogodite u krivo. Ako baš hoćete, ako baš hoćete, vaša je stranka u velikom djelu upravljala poljoprivrednim resorom u to vrijeme. I kad bite malo držali do sebe onda bite drugačije meni replicirali. I ovo što se dogodilo u Agrokoru, problemi koji su se dogodili u Agrokoru u prvom redu krivica je na upravi Agrokora. Možda država nije reagirala, ni u vrijeme kad sam ja bio ministar i u vrijeme mojih Vlada, ni u vrijeme kad je SDP zajedno s vama, kad ste bili i s njima i s nama, nije najbolje reagirala, ali krivica je moj kolega Lenart prvenstveno na vlasniku, upravi Agrokora koja je Agrokor prezadužila i s takvim poslovanjem odredila budućeg vlasnika.
Zahvaljujem kolega Bačić. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, u mišljenju Vlade stoji da je Vlada RH zadužila Ministarstvo pravosuđa za pripremu odgovarajućeg zakonskog rješenja. Što to govori? Da postojeća zakonska regulativa nije do kraja jasna. Imate u mišljenju Vlade da je Vlada zadužila Ministarstvo pravosuđa za pripremu odgovarajućeg zakonskog rješenja, znači da postoji određeni vakuum u postojećem zakonu da izvanredni povjerenik ne odgovara ni Vladi, ni sudu, dok stečajni upravitelj odgovara svojom imovinom, čime odgovara izvanredni povjerenik? Čime? Samo svojim imenom, samo svojim imenom i statusom svoje tvrtke koja je imala par sto tisuća kuna prometa, a povukla je 12 milijuna kuna ili kolko već je. To je problem, a privremeno vjerovničko vijeće nije donijelo odluku o toj visini naknade i zato treba ovaj zakon da se utvrdi prava istina, to molim vas recite, što? Kako je mogao toliko se isplatiti i svoju firmu uzeti za podizvođača i savjetnika?
Zahvaljujem kolega Vlaović. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle ja sam rekao, ako ste slušali, u početku da držim da je SDP imao dobre namjere kada je krenuo u tu proceduru, ali je loš zakon osmislio, loše je rješenje, tu treba doraditi. A vama sam replicirao, pa ću vam ponovo to podsjetiti, dakle članak 11. Zakona o postupku izvanredne uprave govori stavak 2. u pogledu odgovornosti izvanrednog povjerenika na odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 92. i 93. Stečajnog zakona, a članak 92. Stečajnog zakona kaže: Stečajni upravitelj dužan je nadoknaditi štetu svim sudionicima koji je svojom krivnjom povrijedio koju od svojih dužnosti. Prema tome sve to što se odnosi na stečajnog upravitelja, dragi kolega Vlaoviću odnosi se i na izvanrednog povjerenika jer se na njega podredno odnose i sve druge odredbe Stečajnog zakona koje ovim zakonom, malim zakonom nisu do kraja razjašnjene i tu nema dvojbe oko toga. A Vlada je lijepo napisala, ja se slažem s time i podržavam, da se, a to je nešto i kolega Pupovac govorio o tome, da se cjelovito smisli rješenje pitanja odgovornosti i sukoba interesa za stečajnog upravitelja.
Zahvaljujem kolega Baćić. Slijedeća replika, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić, cijelo vrijeme nas tu uvjeravate kako nije izvučena ni kuna novca iz državnog proračuna, nema javnog novca, to su privatni novci, to su renomirani savjetnici koji pomažu da se tvrtka spasi. E sad mene zanima, meni je jasno da vi to srčano branite, možda bi i ja na vašem mjestu branio jer gledajte, kako objasniti da ste namagarčeni? Pa morate se boriti da pokažete da niste. Znači, Zakon za koji ste vi digli ruku i klub kojem ste vi predsjednik, njegovi zastupnici, omogućio je jednoj skupini koju je koordinirala vaša uđi-izađi članica stranke i omogućila je da se obogate i da izvuku 500 miliona kuna u svoj džep, a vi ste to podržali, digli ruku. Kako bi rekao kolega Glasnović, ja bi se na vašem mjestu osjećao kao nečija pametna budala i normalno da to branite jer ne želite to ispasti. I to je meni sve skupa jasno. Ali dajte, više vam nitko ne vjeruje. Dajte ono, probajte nekako s tim argumentima baratati čvrsto.
Zahvaljujem kolega Đujić. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zamislite kolega Đujić koliko vama vjeruju kad vam dnevno odlaze iz stranke i zastupnici i članovi, koliko vama vjeruju. I vi sad meni govorite koliko nama vjeruju. Ja ću vam reći ono što je točno, a to je da smo mi u Saboru, doduše tada vladajuća većina taj Zakon donijeli i preuzeli, dragi moji kolega odgovornost do 10. travnja kada je Zakon aktiviran. Nakon aktivacije Zakona, poštovani kolega odgovornost nije na HDZ-u. Odgovornost nije na Vladi ni na saborskim zastupnicima niti na Saboru. Odgovornost je na izvanrednoj upravi, odgovornost je na vjerovnicima, odgovornost je na sudu i to shvatite i probudite se. Ja ne znam gdje vi živite i što vi čitate. To morate pročitati i znati da danas ovaj Sabor ne može ništa tamo promijeniti. Jedino tko može to sve razbucati, da se tako izrazim su vjerovnici i sud ukoliko nagodba ne bude u skladu sa Zakonom i nitko drugi, niti ja, niti vi, niti Vlada. Toliko o našoj odgovornosti.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. Slijedeća replika, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da nije bilo Hrvatskog sabora, ne bi bilo ni vladinog povjerenika, tog potencijalnog Frankensteina. Gospodine Bačiću, kada kažete da nema, ne postoje javne ovlasti, tu se potpune ne slažem s vama. Država je donošenjem Zakona u ovom Hrvatskom saboru, Hrvatski sabor je odlučio prenijeti dio ovlasti na neki subjekt izvan državnog sustava, dao mu je te javne ovlasti. U prilog tome govori i činjenica da 27.2. premijer odnosno Vlada RH traži opoziv starog, prema trgovačkom sudu starog povjerenika i imenovanje novoga. Trgovački sud njega imenuje, ali ne možete reći da Vlada s tim nema ništa. Isto tako, nije samo javni novac u koncernu Agrokor. Tko je otpisivao dugove? Država. Tko je sanirao te manjkove? Naši porezni obveznici i naši građani. Ne možete reći da se tu radi o privatnom novcu vjerovnika kada znamo da su naši građani to itekako platili.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Odgovor, kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsniče. Kolega Peđa, dignuli ste glavu, ja vas razumijem jer znate i vi da gospođa Sabina Glasovac nije u pravu. Nije Vlada tražila opoziv, nego je gospodin Ramljak podnio ostavku. Prema tome, Vlada ga nije opozvala. On je dao ostavku i nakon njegove ostavke Vlada je predložila novog povjerenika. A o sanaciji, kolegice Glasovac, o kojoj sanaciji vi pričate? Ne znam o kojoj sanaciji vi pričate. Radi se o privatnoj kompaniji koja je, koja nije sanirana nikada novcima poreznih obveznika. Prema tome, malo to bolje pročitajte. Sad će vjerojatno i kroz povredu Poslovnika nešto reći o tome kolega Grbin.
Zahvaljujem kolega Bačiću. Ja bi vas molio ubuduće replicirajte. Kolega Bačić, ja bi vas molio ubuduće replicirajte onome tko vam je dao repliku, a ne drugom kolegi. Imamo povredu Poslovnika. Izvolite gospodine Peđa. Odustajete? Hvala lijepo. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Bačiću, poštovani saborski zastupnici, da li vam je poznato da mi raspravljamo o privatnoj tvrtci? O privatnoj tvrtci koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] problem, koja je dovela do problema prošle godine da bude čak ispražnjena čitava privreda, Hrvatska dođe u problem. S ovim Zakonom država je napravila dobar potez. Da li vam je poznato, kad je gospodin Todorić kupovao Mercator da je platio konzultante 333 miliona 2014. godine? O tome nitko nije pričao u ovom Saboru i zašto je plaćeno to? Da li vam je poznato, 1% uzima odvjetnik kad kupujete nekretninu, uzima 0,5% javni bilježnik, uzima vam agencija od 2-3%. Prema tome, ovaj 1% koje se plaća u RH, u Europi bi bilo 3%. Naravno da ne plaća hrvatski narod, naravno da ne plaća proračun jer vjerovnici koji su uložili svoj novac.
Zahvaljujem Mišić. Odgovor, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mišić, koliko god imate argumenata u tome, kad vi kažete da je netko dao savjetnicima 500 milijuna kuna, bez obzira što je to taj dao kako bi spasio preostalih 6 milijardi eura svojih potraživanja, to vam očito ne zvuči dobro i to nije populistički, to ne podilazi najnižim strastima kako bi se uskovitlalo nešto u Hrvatskoj. Evo, sami ste sada spomenuli, kupujete stan, agencija vam uzima 2% provizije, projekt bilo kojeg objekta vrijedi između 2 do 3%, 4%, zavisi kakva je kompleksnost tog objekta. Ovaj posao, koliko god je velik, skup, enorman, ja ne mogu zamislit 500 milijuna kuna je 1% vrijednosti koji je ušao u nagodbu i restrukturiranje, stručnjaci, ja nisam stručnjak, govore da je to u … [[Govornik se ne razumije.]] 3%, ali to vam ne drži vodu jer to jednostavno [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bačić.]] Da to nitko ne čuje i nema argumenata.
Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bačić, znači vi obmanjujete javnost kad govorite da afera Agrokor hrvatske građane neće koštati niti jednu jedinu kunu, jer su javno objavljeni podaci da od 12 000 tražbina koje su upućene prema Agrokoru, 1100 otpadaju na državu, pa ako ne znate ja bih vas podsjetio na neke od tih tražbina, HBOR 539 milijuna, već je mogao biti isplaćen da nije bilo konzultantskih ugovora, HPB 327 milijuna, Jadranska banka 100 milijuna, Hrvatska elektroprivreda 43 milijuna, znači cijeli niz državnih tvrtki ima potraživanja prema Agrokoru i recite mi da li ste svjesni da ako Hrvatska elektroprivreda ne naplati svoja potraživanja da će struja poskupjeti? Evo tu vam je recimo jedan eklatantan primjer na koji način će hrvatski građani snositi posljedice restoranskoga pisanja zakona mimo svih pravila pravne struke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Najprije nije točno kolega Bunjac jer se država za tekuće troškova plaćanje poreza, porezna uprava, javna poduzeća nastavljaju naplaćivati kroz poslovanje Agrokora, to je vama jasno. Što se tiče pozicije HABOR-a, HABOR ne ulazi, bar smo to mogli čitati iz onoga što je objavljeno o budućem tekstu nagodbe, HABOR ne ulazi u vlasništvo, već će u idućim vremenima HABOR svoje potraživanje naplaćivati od Agrokora zbog toga što ima specifično i dobra osiguranja svojih kredita koje je uputio, ima dobra osiguranja i zato će to HABOR naplaćivati. Prema tome, to se dogodilo. Ali da nije bilo zakona kolega Bunjac, onda bismo svjedočili onome što svjedočimo brojnim dobavljačima koji su bili dobavljači tvrtki u stečaju. Svega 4% svojih potraživanja su dobavljači tog ranga, tog redoslijeda naplate naplaćivali u udrugama koje su prolazili kroz stečajeve u Hrvatskoj.
Zahvaljujem kolega Bačiću. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, prije dan, dva, ružno je zazvučala izjava predsjednika Vlade Plenkovića o institutu stečajnog upravitelja gdje je on otprilike rekao da u Hrvatskoj nije bilo nijednog stečajnog upravitelja koji je dorastao tome izazovu da spašava, odnosno da bude u Agrokoru. Postavljam pitanje što vi mislite treba li onda stečajnim upraviteljima oduzeti licence koje su im dali sudovi u Hrvatskoj? I s druge strane kada pogledamo što je npr. napravio izvanredni upravitelj povjerenik Ramljak u godinu dana, on nije napravio ni r od restrukturiranja, pa zar nije mogao i taj bilo koji stečajni upravitelj, kada bi se složili sa mišljenjem gospodina Plenkovića napraviti to isto, a to što je isto? Da pogoduje određenim interesnim skupinama, da stalno postoji privremeno vjerovničko vijeće itd. itd. Prema tome ovo je jedan oštar i ponižavajući napad na institut stečajnog upravitelja.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lovrinović nisam čuo tu izjavu, tu izjavu ja nisam čuo, ja mislim da u Hrvatskoj ima enorman broj kvalitetnih stečajnih upravitelja, ali to ne znači ako je neki stečajni upravitelji napravio kazneno djelo da ne smije podlijegati i kaznenom postupku. Što se tiče kolege, odnosno ne kolege, nego bivšeg izvanrednog povjerenika Ramljaka, ocjenu o njegovom radu su dali vjerovnici, dali su oni koji su za to najzainteresiraniji. Ja ne bih ocjenjivao njegov rad, niti sam dovoljno stručan taj rad ocjenjivati, ja povjerenje dajem onima koji su zainteresirani da taj njegov rad ima uspjeha, jel imao uspjeha, nije imao uspjeha, sad je više irelevantno. Važno je da novi povjerenik i njegova zamjenica, zajedno sa vjerovnicima do 10. srpnja naprave nagodbu koja će označit novi početak Agrokora i u tom smislu, ako ovaj zakon, a drugog zakona nije ni bilo, postigne svoju svrhu, onda smo mi kao saborski zastupnici napravili dobar posao.
Zahvaljujem kolega Bačić na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić teško da ćete vi kolegama s druge strane objasniti bilo što, pogotovo ne sukob interesa, s obzirom da su u kaosu i izvanrednom stanju, ali kako su oni rješavali pitanje dugovanja u Hrvatskoj? Predstečajne nagodbe, prvih 6 mjeseci, dvorane, dužnici, vjerovnici, tebi toliko, tebi toliko, javni bilježnik piše idemo, tek su se nakon 6 mjeseci shvatili da treba možda sud biti negdje tu, ne, sjećamo se toga, to je netko nazvao pljačkom stoljeća, ali što? Pričati kažem kad oni sve znaju. Konzultanti, HPB, 10 milijuna, privatizacija, ništa, platimo, ništa se nije dogodilo. Monetizacija 50 milijuna ništa se nije desilo, ali to su bili sredstva poreznih obveznika i sad naravno da oni sve znaju, ali da na kraju završe dobro tu svoju priču platili su oni i Brauna da ih odvede u porast sa 5 milijuna kuna, tako da oni o konzultantima znaju sve, samo što se prave toši i naravno malo pate od amnezije.
Zahvaljujem kolega Borić. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Neću kvarit, zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja se inače klonim teških riječi, prilično pazim kada govorim o pljački stoljeća, kada govorim tko je uzeo, tko nije, ali eto, događa se ovdje da smo i danas čuli nekoliko puta o pljački stoljeća, ja nisam čuo tko je to uzeo i koliko je to uzeo. I tko mu je to omogućio, to bi me interesiralo da se tako podrobno to iznese, koliko je tko uzeo? Kako je tih 500 milijuna kuna raspoređeno, tko ih je dao, koliko smo mi kao država oštećeni zbog toga, to mene interesira. A ovako jedna šuma podataka iznošenja objeda itd., itd. govori više kolega Borić, o onome tko ih iznosi tako paušalno nego onome na koga se navodno ne odnosi.
Zahvaljujem kolega Bačiću na odgovoru. U ime predlagatelja poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, pokušat ću odgovoriti na nekoliko pitanja koja ste postavili ali dopustite mi da krenem od onog zbog čega smo danas ovdje. A to je rasprava o sukobu interes, sukobu interesa koji nastaje vezano uz postupak izvanredne uprave. Postupak za kojeg smo danas čuli da nije bio transparentan, postupak za kojeg smo danas čuli da je u njemu bilo mrlja. To nismo čuli u sabornici, čuli smo negdje drugdje ali je sa dovoljno relevantnog izvora rečeno da je ovo bili rečeno da je ovo bio netransparentan postupak, da je u ovom postupku bilo grešaka i da u ovom postupku se nije radilo onako kako je trebalo. Šteta što to nije bilo rečeno prije kada je bilo mogućnosti da se to ispravi. Šteta što to nije bilo rečeno prije godinu i dva mjeseca kada je primjerice profesor Miladin tražio da se i zakon ugradi određeni mehanizmi, određeni osigurači koji bi spriječili da se dogodi ovo što se dogodilo. Nije. Mi smo tražili, ja sam tražio od povjerenstva za se očituje, povjerenstvo je to odbilo, nakon toga smo uputili u proceduru zakon kojim tražimo jednu jednostavnu osnovu stvar a to je da se na osobu koju Vlada postavlja i Vlada opoziva, primjenjuje Zakon o sprječavanju sukoba interesa isto kao i da je direktor HEP-a, kao i da je direktor Hrvatskih šuma ili itd. Poštovane kolegice i kolege koji osporavate da je Vlada opozvala Ramljaka, pogledajte odluku vaše Vlade od 27. veljače 2018. godine u potpisu Andrej Plenković, predsjednik Vlade Rh, pročitajte članak 15. Zakona o izvanrednoj upravi u kojem vam jasno piše da bez odluke Vlade nema razrješenja. A sad idemo dalje, vi kažete vjerovnici hvale privremeno vijeće, pa normalno da ga hvale, članak 31. zakona, privremeno vjerovničko vijeće se imenuje na prijedlog izvanrednog povjerenika. On ih je tamo postavio, pa to bi bilo kao očekivati od vas da kritizirate svojeg vođu. Pa čak niti kolega Stier si ne dopušta nego čisto onako malo sa strane, malo da pecne ali opet da ne pređe granicu jer ga je strah ne daj bože ako pretjera, nikad više neće biti na listi. Pa isto tako kao što se vi ponašate u odnosu na vašeg vođu, tako se i ponaša privremeno vjerovničko vijeće u odnosu na izvanrednog povjerenik jer ih on drži u rukama, odlučuje hoće li na tom mjestu biti oni i štititi svoje vlastite interese ili netko treći. E to je sukob interesa kojeg smo mi ovim zakonom htjeli spriječiti. Kolega Bačić prije me prozivao da me nema, ali dobro, što kažu Quod licet lovi, non licet bovi pa i sada kada se odgovara na njegova pitanja otišao, kolega Bačić je postavio pitanje tko je koliko zaradio. Pa ću vam reći. Texo Menagment 2016., 1,3 milijuna kuna, 2017. 8,8 milijuna kuna. Altera 2016. 780 000 kuna, 2017. 9 milijuna i 140 000 kuna. Imamo jednog kolegu koji se često pozivao na svoj poduzetnički uspjeh, ja se to do sada baš i nisam, ali sada ću reći da sam odvjetnik uspio u godinu danas svoj promet povećati sa 780 000 na 9 milijuna zakonito, vjerovatno nikad ovdje ne bih sjedio. Ali to vam poštovane kolegice i kolege, nije moguće ni kad radite 24 sata na dan, to je moguće samo kad ste dio Borg grupe kojoj je netko drugi to omogući. Netko drugi to omogući, srećom bivša potpredsjednica Dalić a netko treći to sve odobri i sve zna. I podsjetit u još jednom jer ovo ću vam morati očito svakog dana govoriti više puta jer pravite se da ne čujete. Mail kaže potpredsjednice Vlade a valjda nije lagala, u krajnjoj liniji, autentičnost su potvrdili i ona i predsjednik Vlade, „Premijer moli da sutra dođete u Vladu vezano uz teme na koje radimo.“ Poštovane kolegice i kolege, premijer je znao, sve je znao. A oni o kojima govorimo koji su se od toga okoristili, i sada svakog tjedna fakturiraju i uredno naplaćuju po 250 000 kuna. Ova rasprava traje oko 4 sata, za ta 4 sata i Texo i Altera su si u džepić stavili po 6000 svaki. A boli vas briga. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Peđi Grbinu. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine kolega Grbin, spomenuli ste vjerovničko viječe, ja pitam koje vjerovničko vijeće privremeno, koga ono predstavlja kada u ovom trenutku u tom vjerovničkom vijeću sjede i oni koji po hvaljenju HDZ-a i kolege Bačića više uopće nisu vjerovnici, mali vjerovnici, koga oni tamo predstavljaju? Za koga oni tamo rade? Sa druge strane rekli ste o nevjerojatnim uspjesima ovih poduzetnika koji su iz godine u godinu udeseterostručili i promet i dobit i komparirali si to sa jednim kolegom u Hrvatskom saboru koji je iskusni poduzetnik, koji to bez obzira šta se trudio i radio, nije mogao ni sanjati. Nije mogao ni sanjati, evo kolega tu, gledam ga otraga, on je iskusni gospodarstvenik, on takve uspjehe bez obzira šta je napravio sve u svom životu, nije mogao ni do sanjati. Kako to da taj gospodin, naš kolega ovdje nije mogao takve snove snivati a uspješan je gospodarstvenik sa velikim iskustvom? Hvala.
Zahvaljujem kolega Maras. Odgovor kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega pitali ste tko predstavlja odnosno koga predstavlja vjerovničko vijeće, pa vas moram odmah ispraviti, ne vjerovničko vijeće nego privremeno vjerovničko vijeće. Zakon se počeo primjenjivati na Agrokor 10. travnja 2017. godine, rok predviđen tim zakonom je bio godinu dana do 10. travnja 2018. U tom roku po zakonu nije se uspjelo formirati stalno vjerovničko vijeće. Mi smo sada u produžecima, ne da smo u produžecima nego smo na pola produžetaka, još uvijek nije imenovano stalno vjerovničko vijeće. Privremeno vjerovničko vijeće predstavlja isključivo i jedino onoga koga je sukladno članku 31. Zakona o izvanrednoj upravi predložio, a to je izvanrednog povjerenika, a izvanrednog povjerenika to i vi i ja znamo, to zna čitava hrvatska javnost imenuje Vlada, što vrlo jasno govori u prilog tome da je privremeno vjerovničko vijeće ustvari i glas Vlade i vladajuće većine i nije uopće čudo da se zato na njega …
Zahvaljujem kolega Grbin, ja bih vas molio da malo pripazite na vrijeme. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, naš zakon se zove Zakon o sprečavanju sukoba interesa, izgleda da kolege iz HDZ-a uporno ignoriraju što je to sukob interesa pa bi ih ja podsjetio da je sukob interesa kada pojedinac koji obavlja određenu javnu funkciju npr. potpredsjednike Vlade pa onda u dogovoru sa predsjednikom Vlade kao što su učinili Dalić i Plenković dolazi u priliku svojom odlukom pogodovati sebi ili sebi bliskim osobama. To smo imali, to je primjer koji je potpuno jasan i egzaktan. Dakle gospođa DAlić u dogovoru sa Andrejom Plenkovićem je sebi bliskim osobama omogućila ogromnu zaradu, to je sukob interesa. I zato nije iznenađenje da ovog trenutka 12.000 koji su na Indeks.hr izjavili da premijer Plenković treba otići, to je 90%. Pozivam građane da i dalje glasaju da dobije Andrej poruku što mu je činiti.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Odgovor kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Jovanović. Danas sam imao prilike čuti čitav niz političara pa iz ovog našeg Doma koji su govorili o ovoj situaciji. Jedan od njih je bio i uvaženi gospodin potpredsjednik koji je na isti način kao što je to govorio i predsjednik Vlade tvrdio da on predsjednik Vlade nije znao što se događa. Ako je tome točno i ako je onako kao što uvaženi gospodin potpredsjednik tvrdi, to onda govori samo jednu stvar, da predsjednik Vlade nije dorastao svome poslu jer predsjednik Vlade nije znao šta mu se događa pod nosom u možda najvažnijem ili kako on kaže sigurno najvažnije problemu koji je zadesio RH od njene neovisnosti. Ali koliko je tome vjerovati, najbolje govori mail kojeg ponovno čitam jer mislim da to svi moraju znati, a to je „Premijer moli da sutra dođete u Vladu vezano uz temu na kojoj radimo“, pa onda procijenite jer ja sam siguran da uvaženi potpredsjednik SAbora nije lagao, nije on kao kolega Hebrang, ja sam tu prije uvjeren da je neko i njemu servirao netočne informacije. Hvala.
Zahvaljujem kolega Grbin. Malo ste ispustili dio moje izjave po mojim informacijama koje ja posjedujem. Idemo dalje, sljedeća replika poštovani kolega Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, dakle uzalud se vi cijelo popodne trudite objasniti majstorima zamjena teza, a to su upravo kolege iz HDZ-a koji naravno govore o nečemu što nije uopće tema niti ovog zakona niti ništa. Dakle oni govore ali naravno onima čiji je IQ manji od veličine od broja cipela govore o tome da je bitan iznos honorara koji su uzeli savjetnici, a to naravno bitno je naravno, ali u ovom slučaju nije. Ovdje je sukob interesa jednostavan, jedna je ekipa predložila za posao drugu ekipu, a ta se druga ekipa onda ovima revanširala dajući im taj posao. Da li su oni uzeli 300 milijuna, 500 i uzet će oni toga ko zna koliko još u tome je poanta cijele ove priče.
Zahvaljujem kolegi Matiću. Ja bih vas molio da svojim izjavama u ovom Visokom domu ne omalovažavate bilo koga, nikoga od kolega zastupnika. Odgovor poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. I morat ću se složiti s vama jer ste upravu. Mislim da je kolega Matić malo pogriješio, kolege iz HDZ-a točno znaju o čemu mi govorimo, kolege koji sjede ovdje u sabornici se crvene jer su potpuno svjesni onoga što je napravila potpredsjednica Vlade gospođa DAlić pod budnim okom i paskom predsjednika Vlade. Oni su potpuno svjesni toga. Kada kažete da mijenjaju teze, tu ste upravu jer im je to ostao jedini način obrane onoga što se ovdje u ovoj situaciji dogodilo, a to je vrlo jednostavno, nekome je omogućeno da u godinu dana deset puta poveća svoje prihoda. Pa to znate i u narko biznisu malo teže ostvarite.
Zahvaljujem na odgovoru poštovani kolega Grbin. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Grbin. Znači postavili ste pitanje kako je moguće da se prihodi povećaju deset puta. pa evo recimo vi ste odvjetnik i 20 godina naplaćujte svoje usluge za recimo tisuću kuna, a od sutra ih naplaćujte za deset tisuća kuna. Imamo dvije mogućnosti, jedna je mogućnost da ste preko noći postali genije i shvatili nešto što prije niste znali pa sada vaše usluge toliko vrijede, a druga je mogućnost da toliko naplaćujte usluge jel morate još nekoga isplatiti, morate podignuti gotovinu i odnijeti je u bijeloj vrećici nekome da mu date nagradu zbog toga što vam je omogućio novi veliki unosni posao. S obzirom da ja mislim da ova prva varijanta je nemoguća, ja ne vjerujem da netko može odjednom steći sposobnosti Supermana, meni se čini da se tu radi o klasičnom primjeru korupcije, recimo to tako iz američkih filmova. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, kolega Bunjac, odgovor, kolega Grbin, izvolite.
Kolega Bunjac, vjerujem da ste kao i ja kao i većina hrvatske javnosti, pročitali ove mailove koji su se pojavljivali na stranicama portala Indeks i vjerujem da ste naišli na jedan gdje Borg skupina definira tko će biti savjetnik za restrukturiranje u Agrokor. Jeste? Pretpostavljam da jeste. Ako ste pogledali taj mail, vidjeli ste da je bilo više ponuđača koji su nudili svoje usluge, kao savjetnika za restrukturiranje Alix Partners nije bio najskuplji, bio je jedan skuplji, ali je bilo renomiranih savjetnih agencija, koje su ponudile svoje usluge, 3 puta jeftinije od Alix Partnersa. Nije ih izabrao izvanredni povjerenik sam, nije ih izabralo neko neovisno tijelo, izabirala ih je Borg skupina Borg skupina, a iz te Borg skupine, 2 člana su u roku od par dana nakon izabira savjetnika za restrukturiranje s njim sklopila ugovore i zarađuju 250000 kn mjesečno.
Zahvaljujem kolega Grbin na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, kada govorimo o, vi ste predložili, ustvari vaša stranka Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Nadam se da ćete se složiti sa mnom, kao pravnik i odvjetnik, da bi lex Agrokor, mogli nazvati zakonom o poticanju sukoba interesa. Pa recite, molim vas, u tom kontekstu, ovdje se stalno širi teza, da su građani Hrvatske zaštićeni, dakle, da neće ni jednu lipu platiti, pa kako možete komentirati ovu situaciju, dakle, da se novac krčmio oko 500 milijuna kuna, na konzultante. Oni poručuju nama, vladajuća većina, što se vi oko toga brinete, to je privatni novac, to nije državna firma itd. Međutim, kao pravnik, ako krene val tužbi od vjerovnika, pa i vlasnika još uvijek Agrokora, kako će se to odraziti na porezne obveznike i nije, znači, znači li to da oni manipuliraju s ovakvim izjavama, prema javnosti?
Zahvaljujem kolega Lovirnović, odgovor kolega Grbin, izvolite.
Za odgovor na vaše pitanje, uvaženi kolega, ne treba biti pravnik, treba samo malo razumjeti strane jezike, progooglati i pogledati one usporediv primjer, na kojem se čitava ova priča oko Agrokora bazirana, a to je famozni talijanski lex Parmela. Repovi toga su se vukli godinama i vuku se. I reči ću vam samo jednu stvar, koju su rekli, svi oni koji su povezani s talijanskom ekonomijom i koji nešto znaju o ekonomiji te zemlje. Da je lex Parmalt vrijedio, primijenio bi se još koji put, a nije, a nije.
Zahvaljujem kolega Grbin na odgovoru, prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Način izbora izvanredne uprave Agrokora, predstavlja jedan obrazac, po kojemu općenito funkcionira Hrvatska država u proteklih 28 g. gdje se sve institucije države ignoriraju, gdje se ignorira pravna država, a gdje se odluke donose na nekakvoj razini, tajnih društava, neformalnih … [[Govornik se ne razumije.]] koji se sastoje po restoranima, po vinogradima, na nekakvim oskudnim mjestima. Ovo je samo vrh sante leda, isključivo zato što smo uspjeli doći do mailova, koji su razotkrili svu blijedu hrvatske politike u ovome slučaju, ali sasvim sigurno nije jedini slučaj. Ovakvih slučajeva vjerujem da ima strahovito puno, da praktički svaki zakon, koji se tiče građana se piše na ovakav način, bila to privatizacija INA-e, bio to Ovršni zakon, bio to uvođenje LNG terminala i koješta drugo. U ovom slučaju, slučaju izvanredne uprave Agrokora, radi se ne samo o sukobu interesa, radi se o udruženom zločinačkom poduhvatu, u kojima je dozvoljeno neprijateljsko preuzimanje, najveće hrvatske tvrtke i praktički cjelokupne hrvatske prehrambene proizvodnje, od strane Rusa i Amerikanaca, koji su, za one koji ne znaju, na samom početku, krize Agrokora imali 29% potraživanja tvrtke a danas su ta njihova potraživanja u nekakvom nacrtu nagodbe, narasla na preko 50%. Mi smo prilikom pisanja lex Agrokora, imali jednu neformalnu skupinu, dakle, skupinu koja nikada nije imenovana, od nikoga, a ponajmanje od nekih institucija, koja nije imala rokove rada, koja nije imala određene honorare, navodno je radila besplatno, što je upravo drska i bezočna laž i ta skupina je radila, međutim, koristeći ne samo povlaštene informacije, nego povjerljive informacije, kojima je raspolagala Vlada, da bi na kraju, kada je napisala taj zakon, ta ista skupina ga provodila i na njemu zarađivala enormne svote, koje su samo 12 mj. provođenja lex Agrokora, sve zajedno narasle na 580 milijuna kuna. Ta neformalna skupina, ne samo da nije radila po zakonu, nego je mišljenja struke u potpunosti ignorirala i ismijavala ih. Dajte si molim vas zamislite, da stranka, koja ovdje licemjerno u Saboru priča o borbi protiv komunizma, kaže da je dobar staljinizam, kome ga je Bog dao. Zamislite što oni izjavljuju, a ovdje govore SDP-u, da su crveni a sami se zaklinju u staljinizam. Ne samo da je ta skupina dakle, krala novac iz privatne tvrtke, to nema veze, kaže zastupnik Bačić, pa nisu krali moje. Pa je li krađa krađa, ili je krađa samo kad mene kradu? Ta skupina nema apsolutno nikakvih rezultata, nikakvih. Molim vas gospodine Pupovac, vi ste mogli pročitati onu rečenicu, kako se zakon donosi na dan kad se bombardira Beograd pa se pitajte koga podržavate. Jer je poslovanje Agrokora palo za 20%, rezultati su pali, prihodi su pali, nacrta nagodbe nema, vjerovničkog vijeća nema, roka nagodbe nema, straha od tužaba nije otklonjen. Predstavnici Vlade, pazite ljudi u koje moramo imati najviše povjerenje, lažu, lažu, lažu stranim bankarima kad im kažu da je stanje u Agrokoru dobro, npr. kad potpredsjednica Dalić laže gospodina Poletajeva iz Sberbanke. Ona kada dolazi na saborski odbor i kad je pitaju da li poznaje gospodina Šavorića, ima li kakve veze s njim, ona kaže nikakve veze ja s njim nemam. Godinu dana je trebalo da uopće uspijemo saznati da je potpredsjednica Dalić sudjelovala u pisanju toga zakona, ali ni tada nije rekla koji su ostali pisci tog zakona. Ona je dala ostavku, ali morate znati da ona nije dala nalog da se lex Agrokor piše, nalog je dao Andrej Plenković, to je njegovo djelo, on je nalogodavca, Andrej Plenković je smijenio i Dinka Cvitana i Daliju Orešković samo da se prikrije kriminal oko Agrokora. Taj isti Andrej Plenković je prije 6, 7 dana kad su ga suočili sa dokazima korupcije i kriminala u samom vrhu vlasti koji se ticao njega samoga rekao da se radi o hibridnom fabriciranju, da se radi o nečemu za šalu i zabavu, to je vama zabava gospodo iz HDZ-a? Vi se zabavljate? S čime? Zabavljate se sa sudbinom svoga vlastitoga naroda, jako smiješno. Karijera vašega premijera je gotova, ne samo karijera Martine Dalić i vi to vrlo dobro znate, branite neobranjivo i pokušavate sami sebe uvjeriti da je sve u redu. On mora otići zajedno sa svojim Rolex ministrom Zdravkom Marićem, koji je isto tako sve znao o aferi Agrokor i o pisanju ovoga zakona. Vaš Andrej Plenković uspio je napraviti jednu jedinu stvar za koju priznajem da je nemoguća, napravio je jednu stvar koju se čovjek nije mogao nadati ni u najcrnjem snu, naime uspio je učiniti Ivicu Todorića žrtvom, uspio ga je čak učiniti simpatičnim jednom djelu javnosti, za to zaista treba imati posebne sposobnosti. Pazite da je izvanredna uprava angažirala 141 savjetnika, pokraj 56 000 zaposlenih u Agrokoru oni trebaju 141 savjetnika, pa koju su pamet svijeta popili ti savjetnici da svaki dan moraju dobivati 8000 kuna? Dajte mi recite molim vas koja je to mudrost ovoga svijeta da se mora toliko platit? Ne, oni ne koštaju toliko, taj novac je isplaćen da bi ti isti savjetnici prosljeđivali novac svojim političkim zaštitnicima, taj novac je prljav novac, on nije upotrijebljen za savjete, nego je upotrijebljen za isplatu i pročitajte si rečenicu Martine Dalić u onim mailovima, pročitao sam ih, hvala vam gospodine Gbindese, kaže sve se mora platiti, sve se mora platiti, a onda ste očito i plaćali, samo mi morate reći kojim političarima i kojim iznosima. Ja moram ovdje spomenuti i ove koalicijske partnere, marionete i navodni neovisni zastupnici koji varaju birače i podržavaju ovaj kriminal, ako ste vi gospodo u koaliciji s navodne koalicije, a došli ste iz stranaka koje nisu bile u koaliciji 11.9. do sada bili neznalice i neinformirani u onome što se radi, ili vas je bilo baš briga? Od danas više ne možete tvrditi da ne znate, od danas možete reći samo jednu stvar podržavate li kriminal ili ne? Trećega nema. Odlučite se. Prijetite izborima, ne znam s čime, ali ovdje se ne radi ni o izborima, ni o rejtingu, ni o čemu, ovdje se radi o istini, ovdje se radi o pravdi, ovdje se radi o zaustavljanju jedne hobotnice koja je uništila našu domovinu Hrvatsku. Prema tome, zaustavite korupciju, otkažite konzultantske ugovore smjesta, raspišite izbore i pokažite da imate povjerenje naroda. Ja moram nažalost reći da su i članovi MOST-a isto tako znali imena konzultanata i nisu ih objavili javnosti. 12.4. su objavljena imena konzultanata u Agrokoru, a oni su znali tko su članovi skupine Borg, zašto nam niste gospodo iz MOST-a u godinu dana rekli tko su ti ljudi? Zašto smo morali ispitivati na odborima, pred novinarima, a imali ste te informacije? Zašto ste uopće digli ruku za izglasavanje Martine Dalić, zašto ste digli ruku za izglasavanje lex Agrokora? Zašto vi kad ste imali Ministarstvo pravosuđa niste kontaktirali gospodina Petra Milodina, zašto ste ignorirali javne savjete i komentare pravnice Jasnice Garašić? Zašto ste glasali za zakon koji je išao na štetu države? I uopće mi je bljutavo slušati ovakve komentare koje veli HNS da je lex Agrokor najbolji zakon na svijetu, a vi ste gospodo iz HNS-a dignuli ruku protiv toga zakona, popljuvali taj zakon iz 7.5.2017. skupljali potpise od nas iz Živog zida da srušimo Vladu. I sad govorite to je najbolji zakon na svijetu, pa ima li većeg licemjerja u Hrvatskoj politici od nečeg takvoga? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, vi ste govoreći o sustavu Agrokor naveli, ovdje se spominje vladajuća većina stalno kaže da nije bilo lex Agrokora sve bi to propalo, mi vidimo da je pad prodaje, da je oko 3500 ljudi izašlo iz sustava radnika itd, itd. Međutim i oni stalno govore da je ovo upravljanje efikasno, pa molim vas, ako je bilo efikasno zašto je otišao gospodin Ramljak? Ako je bilo efikasno zašto je otišla gospođa Dalić, ali ne čini li vam se da ovdj uopće nije presudno pitanje, ma koliko god bilo važno, onih 500 milijuna kuna konzultantskih naknada. Presudno je važno pitanje odnosa između istoka-zapada, odnosno ruskih banaka i američkog investicijskog fonda. Da je gospodin Plenković sa svojom Vladom štitio hrvatske nacionalne interese, onda ga ne bi ovako razvlačili po medijima jer bi narod stao uz njega i sve bi bilo riješeno. Međutim, ovako stalno curi, ucjenjuje ga se i tu se vidi da ova Vlada ne vodi ... [[Govornik se ne razumije.]] politiku.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Odgovor, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Lovrinović, kakvom uspjehu možemo govoriti ako su dionice Agrokora pale za 95%? O kakvom uspjehu možemo govoriti ako su prihodi smanjeni za 20%? O kakvom uspjehu možemo govoriti ako su 31.12.2017. do 31.12. 2300 radnika iz Agrokora otpušteno? Kakav uspjeh ako je srušeno privremeno vjerovničko vijeće na Trgovačkom sudu, ako nema roka nagodbe, ako direktori Agrokora ne žele potpisivati dokumente koje im šalje izvanredni povjerenik, ako i dalje Agrokoru prijeti stečaj, ako je Agrokor prestao biti hrvatska tvrtka i završio u stranim rukama? O kakvom uspjehu i briljantnosti možemo govoriti kad su izvanredni povjerenik i njegova mentorica, potpredsjednica Dalić u roku godine dana morali podnijeti ostavku? Jesu li to uspjesi o kojima govorimo? Pa ja ne znam o čemu se tu priča. Nas se želi uvjeriti da je sunce zeleno, a da je trava crvena. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, govorili ste o hobotnici. Ovo sigurno nisu svi njezini krakovi. Evo, današnji nacional piše, naravno znamo kakvi su naslovi često gotova stvar, ali sigurno su brojne indicije unutra, sjetimo se uloge ovog medija kod gospodina Karamarka. Dosad sasvim nepoznata prepiska, šokantne poruke i interni dokumenti otkrivaju nevjerojatnu lakomost sudionika afere „Hot mail“. Otkrivamo kako su članovi grupe Borg prije Agrokora angažirani u još jednoj velikoj grabežljivoj operaciji te kakve veze Ante Ramljak ima sa HEP-om i tvrtkom Morgan Stanley koja savjetuje Vladu u reotkupu dionica INA-e od MOL-a. Prema tome, još nisam pročitao, ovo je vjerojatno ekskluziva danas. Međutim, bilo bi sigurno zanimljivo istražnim institucijama da ispitaju i ovo što je Borg skupina radila prije Agrokora. Očito im namjere nisu časne, sigurno im nisu bile časne niti prije.
Zahvaljujem kolega Sinčić. Odgovor, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Sinčić, pa sigurno je jedna stvar koju tvrdite da nezakonitosti i kriminal oko Agrokora nisu počeli u ožujku 2017. godine. Oni su počeli davno prije, prema izvješću revizorskih kuća, još 2007. godine. Imamo sasvim jasne indicije da je gazda podmićivao pojedine političare, a da su mu oni davali subvencije i kredite bez ikakvih stvarnih garancija da će oni biti vraćeni, da se muljalo s utajama poreza itd. Ali je ono, baš ono što sam malo prije rekao, upravo nevjerojatno da je izvanredna uprava u samo godinu dana uspjela sve to zasjeniti svojim lešinarenjem, svojim još većim muljanjem i prikrivanjem i izvlačenjem novca iz Agrokora. Znači, to je u biti jedini relevantni uspjeh izvanredne uprave da su uspjeli biti još gori od onoga koji je sam po sebi bio loš. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, da nije ozbiljna rasprava, baš bih se od srca nasmijao da Živi zid tako plače nad sudbinom banaka. Živi zid koji sotonizira banke, lihvarskima, koji uzimaju, koji ovršavaju, blokiraju itd., te iste banke. Sad plačete nad sudbinom jer su ih navodno savjetnici pokrali. Ja ne znak kako će vaši glasači i birači tako vaš plač nad tim bankama, bit će baš jako raspoloženi. Nitko banke nije pokrao, kolega Bunjac. Banke najbolje znao s novcima raditi. One su glavni vjerovnici. Ne bi oni dali savjetnicima ni lipe, dapače uzeli bi im, nego to rade samo iz interesa ne bi li svoje novce koje su dali tamo sačuvali, a da bi ih sačuvali njima ti vjerovnici služe. Ne bi oni dozvolili da nitko njih pokrade, to vi jako dobro znate. Oni bi uzeli savjetnicima. Nego su dali savjetnicima u vjeri da će od toga imati oni prvenstveno koristi. Tako ne brinite vi za sudbinu banaka, kolega Bunjac.
Zahvaljujem kolega Bačić. Odgovor, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, u nemogućnosti da suvislo odgovori na moju raspravu, zastupnik Bačić sad kaže da mi kao plačemo nad bankama. Mi jednostavno smo pitali gdje su završili krediti koje su davani preko državnih banaka i mogu li se ti krediti vratiti. To su novci hrvatskih građana i ako se ne mogu vratiti, sasvim je jasno da će hrvatski štediše, hrvatski građani trpjeti štetu jer će morati plaćati više poreze, jer će imati manje kredita na raspolaganju i općenito dakle, manje povjerenja u cijelo društvo. To je problem. A vi niste odgovorili u biti na pitanje koliko je kaznenih djela učinjeno pisanjem lex-Agrokora? Da li samo tri? Da li samo trgovanje povlaštenim informacijama? Da li samo trgovina utjecajem ili je bilo još drugih kaznenih djela, a ja se nadam da će se to uskoro otkriti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Pred nama se nalazi jedan vrlo kratak Zakon i ja ću citirati samo jedan njegov dio. Veli, nova točka 42. koja glasi izvanredni povjerenik u društvima od sistemskog značaja za RH. Da li ova odredba koju predlagatelj Zakona predlaže odgovara činjeničnom stanju kakvo je danas? Ne odgovara. A znate zašto? Jer ako se pozivate na određene odredbe Zakona, onda morate ići analogijom, pa tako pod točkom 41. imate da predsjednici i članovi uprava trgovačkih društva koji su u većinskom vlasništvu države. Ako ste htjeli izvanrednog povjerenika uklopiti u taj članak u taj stavak u tu točku jer se namjerno stavlja točka 42. onda bi bila logična stvar jer danas imamo izvanrednog povjerenika i njegovog zamjenika. Pa bi bilo logično da je predlagatelj zakona poštujući današnje činjenično stanje to akceptirao i predložio. Jer gledajte, ovaj prijedlog zakona se danas praktički ne može primijeniti jer što je sa zamjenicom, gdje ona pripada, nje nema. Ja shvaćam da predlagatelj zakona kada je predlagao zakon i to je legitimno političko pravo je tražio kako poslovničku i tehničku mogućnost kako u ovom Visokom domu otvoriti raspravu o Agrokoru i ja to poštujem, to je legitimno političko pravo. Međutim ako već nešto želiš i ako želiš biti ozbiljan na današnjim sila ovih rasprava o svemu se govorilo samo se nije govorilo o sukobu interesa. Niko nije spomenuo da li ste čuli nekoga od predlagatelja, nekoga da je spomenuo činjenicu da u ovom trenutku imamo izvanrednog povjerenika i njegovu zamjenicu? Ne. Druga stvar koja je posebno bitna, kada govorimo o Zakonu o sprečavanju sukoba interesa i članak 20. jer da je u trenutku imenovanje izvanrednog povjerenika on znao da će se na njega primjenjivati Zakon o sprečavanju sukoba interesa on bi itekako razmislio o odredbama članka 20. A šta on kaže, taj članak 20. u svom stavku 1. kaže „Dužnosnik u roku od jedne godine nakon prestanka dužnosti ne smije prihvatiti imenovanje ili izbor ili sklopiti ugovor kojim stupa u radni odnos kod pravne osobe koja za vrijeme obnašanja mandata dužnosnika bila u poslovnom odnosu ili u kada u trenutku imenovanja izbora ili sklapanja ugovora i svih okolnosti konkretnog slučaja jasno proizlazi da namjerava stupiti u poslovni odnos s tijelom u kojem je obnašao dužnost“. E sada gledajte, s koliko tisuća i tisuća poslovnih subjekata u rješavanju ovog problema dolazi izvanredni povjerenik u kontakt? I sada gledajte, njemu prođe mandat, mi smo ga proglasili dužnosnikom i na njega se primjenjuje ova odredba članka 20. stavka 1. kao što se primjenjuje na sve nas. E sada si postavite pitanje s obzirom da ljudi koji rade taj posao su specifičnog znanja, iskustva i obrazovanja, tko bi pod uvjetima da po isteku mandata godinu dana praktički ne smije nigdje raditi prihvatio tu činjenicu? Toliko o ozbiljnosti prijedloga ovoga zakona. jer kada predlagatelj zakona predlaže zakon onda mora proanalizirati sve odredbe toga zakona, mora proanalizirati odredbe tzv. vezanih zakona koji se odnose na taj zakon. I onda pokazujemo svoju ozbiljnost, pokazujemo svojom željom da stvarno nešto napravimo, pokazujemo želju da to stvarno liči na nešto. I da smo mi danas u ova 4,5 sata razgovarali na ovakav način vjerojatno bi se složili da je možda bilo propusta da su se neke stvari možda trebale definirati da li lex Agrokor ili nečim drugim, ne, mi smo pričali o svemu i svačemu samo ne o onome što je predmet ovoga zakona i što je predmet predlagatelja. Ili kolegice i kolege, uzmimo da se u petak izglasa ovaj zakon, koje odredbe se odnose na zamjenicu izvanrednog povjerenika? Izvanredni povjerenik završi u bolnici, ne daj Bože, sve poslove, ugovaranja, pregovaranja itd. vodi njegova zamjenica. Na nju se ne odnosi ovaj zakon. Zašto to govorim? Zato što predlagatelj nije ubacio imenovanje izvanrednog povjerenika u dužnosnika na kraju popisa nego ga je ubacio namjerno nakon točke 41. u točku 42. jer u točki 41. govori o predsjedniku uprave i članovima uprave trgovačkih društava, dakle on je htio povući tu jednu analogiju jednakosti između članova uprave državnih poduzeća i izvanrednog povjerenika, aludirajući cijelo vrijeme da je Vlada nešto imenovala. Međutim, ako tražite za jedno onda … [[Govornik se ne razumije.]] Ponavljam, šta da je završio u bolnici? Zamjenik ili zamjenica njih ovaj zakon ne veže, ne vuče. Toliko o stvarnoj brizi za desetine tisuća zaposlenih u Agrokoru, toliko o silnoj brizi za desetine tisuća zaposlenih kod kooperanata. O povjereniku, o njegovim rezultatima rada ćemo moći govoriti tek kada se završi proces, o njegovim eventualnim nepodopštinama pa imamo institucije ove države koje rade svoj posao. Ali gledajte kolegice i kolege, ja se sjećam vremena 2002. ožujak mjesec priča o tome treba riješiti dugove i donosi se zakon sa ograničenim rokom trajanja od devet mjeseci o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima. Silna buka halabuka, milijardu kuna, ali po nekim kriterijima nekima riješeno. Dolazi ista politička nomenklatura, vrlo slična ideja, ali sada se zove Zakon o predstečajnoj nagodbi. Mi tu u petak zadnji dan zasjedanja izglasamo Zakon o predstečajnoj nagodbi i svi u Saboru, ja mislim da nije bilo jedan, dva zastupnika koji su bili protiv toga iako smo imali određenih primjedbi, ali željeli smo da se pomogne hrvatskom gospodarstvu. A znate što se događa u četvrtak na prvoj sjednici Vlade nakon prestanka zasjedanja Sabora, koristi se ono ustavno pravo da Vlada može uredbom regulirati određena zakonska pitanja kada Sabor ne zasjeda. I jedan zakon koji ima nekakvih pedesetak članaka 45 članaka se mijenja. A znate šta je najbitnija promjena? Najbitnija je promjena da ona poduzeća kćeri itd. koja su stvorila određena dugovanja ulaze u onu vjerovničku skupinu i praktički dirigiraju koji će ići predstečajna nagodba. To se sve vodi šest, sedam bez ičega na određen način i to je sve divno i krasno, transparentno, nitko od nas sada nije govorio ni o zločinima, ni ovom, ni onome, upozoravali smo da se napravilo nešto što nije ok, ali retorika ovako kako danas slušamo nije i meni uopće nije namjera niti branit nekoga, niti pokrivat nekoga. Ja sam davno u jednoj emisiji rekao da je moj rođeni otac napravio, pokoj mu duši, neću reć tu riječ jer su me napali zbog toga jer sam to rekao, nek odgovara, tako isto i u ovoj situaciji. Nikome u HDZ-u ne pada na pamet nikoga branit, ni štitit. Ali ovdje se govori o onome što je stvarno meritum stvari, dal je nekom u interesu bilo stvarno promijenit zakon da se regulira ovo područje ili je bilo interes dobit mogućnost da se neke stvari rade? Pa ćemo govorit o privatizaciji, dokapitalizaciji Croatia osiguranja. Šta je sa novcima koji su utrošeni za monetizaciju autocesta? Pojeo vuk magare. Hoćemo govorit o nekim drugim stvarima? Prema tome kolegice i kolege, imamo institucije države, poštujmo ih, neka rade svoj posao. Podnose tu izvješće ovom Visokom domu, imajmo hrabrosti onda njima reć u lice niste napravili to i to. Jer bolje imati lošu instituciju, nego nikakvu instituciju. Loša institucija se može popraviti, a ako nemate nikakvu, onda imate show koji imate. Prema tome, i s tim ću završiti, servira se teza da će ovo koštat porezne obveznike, ne. Oni čiji će to novci uzet, oni su jasno rekli svoj stav. I poslali su, ne jedanputa poruku dušebrižnicima sa ove strane Sabora, molimo vas nemojte nas štitit, mi ćemo vodit svoj rat i svoju brigu za svoje zaposlenike i za svoje novce kako mi znamo. I pustimo ih neka to rade. Mi nemamo se pravo miješati u te odnose. Reći će netko, je on imenuje povjerenike, da imenuje ih, ali po nekakvim kriterijima, zapravo izvanredno vjerovničko vijeće, ali po nekakvim kriterijima, ne onako meni se sviđa Franjo pa ću imenovat Franju itd. To nekakve kriterije ima. Pa ako je imenovao nekoga u to vjerovničko vijeće tko ne pripada tu, pa vjerojatno netko od ovih nezadovoljnih bi se pobunio, da li ste čuli takvu pobunu? Pobunili su se neki koji nisu ušli u ovu nagodbu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Iako bi bilo ispravno se javiti u ime predlagatelja, bit ću kratak. Kolega Šuker, uvažavajući argumente koje ste iznijeli u raspravi, kao predlagatelji predložit ćemo amandman da se i zamjenik izvanrednog povjerenika obuhvati ovim zakonom, to ćemo napravit nakon rasprave, tako da možemo u petak još o tome raspravljat ako budete htjeli o tome raspravljat, a također razmislit ćemo i o tome da se zatečenim na dužnosti ostavi neko vrijeme da se odluči želi li dalje obnašat tu dužnost ili ne, tako da ne bi bilo tog stupnja retroaktivnosti. Iako, kad se donio ovaj zakon 2010. u prošlom, pretprošlom mandatu, 2010., 11. godine, isto smo mi svi bili tada dužnosnici i na nas se odnosio defakto retroaktivno, dakle uvijek kad se donosi ovakav zakon se odnosi retroaktivno kad se neke obaveze dodatne stvaraju. Mi smo morali potpisivat one neke izjave, onda to tako, tako da evo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Bauk. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Kolega Bauk, da ste to rekli prije 4 i pol sata, skidam kapu. Ne, ne oprostite, vi ste predlagatelj zakona. Ja kad sam došao u poziciju da kažem svoje mišljenje o zakonu, ja sam ga rekao. Dakle predložili ste nešto što sami ne znate kako ćete primijeniti. Ja kad sam u svojoj raspravi govorio, govorio sam o lošem prijedlogu tog zakona. Također ovo što ste rekli, mi kao dužnosnici, da kolega Bauk, i vi, i ja i svi kolege tu kad smo prihvatili kandidaturu za Hrvatski sabor smo bili svjesni da se na nas odnosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa i što to znači. Ali nekome tko je prihvatio nešto pa mu sad nudit, ja sam i obrazlagao zašto, je nešto što je vrlo teško govorit o tome. Ali isto sam tako rekao da je neke stvari trebalo regulirat, dakle nisam rekao da je sve divno i krasno, to je tako bilo, ali ponavljam, da ste rekli prije 4 i pol sata, onda svaka čast. Ali ovako, naknada pamet je nekad vrlo skupa.
Zahvaljujem kolega Šuker na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Šuker dobro ste usmjerili vašu raspravu i pogodili u srž. Isto tako osim članka 20. Zakona o sprječavanju sukoba interesa, sporna je i odredba kojom dužnosnici ne mogu bit članovi uprave pa me zanima da li će predlagatelj i u tom smislu predložit amandman. Očito je da nisu uopće razmišljali o odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa kad su ovo predložili. A isto tako zanima me da li bi ono o čemu danas cijeli dan pričaju pod nazivom afera Hotmail bilo spriječeno da je povjerenik Ramljak u tom trenutku postao i dužnosnik? Hvala.
Zahvaljujem kolegici Jelkovac. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Da, kolegice Jelkovac, vi ste se ustvari dotakli članka 14. koji jasno definira tko može, tko ne može biti član uprave, nadzornih odbora, trgovačkih društava u vlasništvu države. Dakle ja sam mogao spomenuti i taj članak 14. i još neke druge zakone koje ako želimo da odredba članka 3. bude ovakova ih je trebala akceptirati. I vi što ste rekli da je netko bio, znao da bit dužnosnik, pitanje dal bi prihvatio il ne bi prihvatio. Druga stvar, neke stvari su se dogodile kako su se dogodile. Da li su one bile u skladu sa zakonom ili nisu, o tome će donosit odluku netko drugi. Ali ponavljam, mi ovdje danas raspravljamo o Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. A mi smo ovdje danas raspravljali o svemu i to temeljem polu informacija. A polu informacije nekada mogu skupo koštati ovih stotinjak tisuća ljudi koji su vezani kako će ovaj cijeli proces završiti i zato kažem, bit će zgodno raspravljati o tome kad ovaj cijeli proces završi, kako je netko obavio ili nije obavio posao, a ovo je bila samo podloga za političku raspravu u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem kolega Šuker. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker vi ste svega sad tu rekli, neću ja sad s vama ulazit u polemike. Imam dva kratka pitanja za vas u biti, ali prije nego što vam postavim pitanja, jer me zanima vaše mišljenje, želim vam samo skrenut pozornost da kad pričate o ovome povjerenik i zamjenik povjerenika, mi kad smo uputili u proceduru ovaj zakon, tada je bio sam gospodin Ramljak. Znači Vlada je imenovala jednog povjerenika bez njegovog zamjenika, tako da zbog toga smo mi to naveli tako kako samo naveli ali rasprava tome i služi pa evo, vaš prijedlog je dobar i mi ćemo to uvažiti, zato i je rasprava. Nemojte govoriti sada, da ste raspravljati zato da mi to ne bi mogli uvažiti. Drugo, mene zanima, vaše osobno mišljenje, da li vi smatrate da osoba koja kao gospodin Ramljak, treba predati imovinsko stanje prije ulaska u ovakav procesu i po završetku ili ne. I drugo, cijelo vrijeme pričate o kriterijima, da li biste vi, kao neka čelna osoba stavili na neku poziciju čovjeka koji je radio u tvrtki, koja 3 g. radi s gubicima, na plaću od 4500 kn sa 2 zaposlena, da izvuče firmu, s prometnom od milijardi i desecima tisuća zaposlenih. Evo, kad pričamo o kriterijima, o gospodinu Ramljaku se konkretno radi.
Zahvaljujem kolega Đujić, izvolite kolega Šuker.
Kolega Đujić, vi nažalost, vrlo često ne slušate što vaš kolega u Saboru govori, ja sam govorio o kriterijima za vjerovničko vijeće, a ovaj nije to. Dakle, to je jedna stvar. Druga stvar, da je ovo ozbiljan prijedlog, predlagatelj kada nešto predlaže, onda citira sve što se u međuvremenu, od kada je preložio zakon, do trenutka rasprave dogodio. Dakle, od trenutka predlagatelja ovog zakona, dogodilo se to što se dogodilo, samo imamo izvanrednog povjerenika i njegovog zamjenika. Dakle, sada kada sam vam ja to tu rekao, sada najedanput, mi smo to znali. Očigledno, da niste uopće o tome razmišljali, vi ste danas, ovdje željeli sebi napraviti paradu. Da pričate o nečemu, što je tako kako je, ali ponavljam, imali smo vrlo sličnih situacija, gdje se daleko radilo o daleko više društvenih novaca. Pa mi takve parade nismo radili, jer imamo jednu društvenu odgovornost. Prema tome jokajte vi koliko god hoćete, ali ova Vlada, nije tjedan dana po završetku sjedenja Sabora, promijenila zakon što ga je promijenila, kako se kaže naglavačke.
Zahvaljujem kolega Šuker, zamolio bi kolegice i kolege, bez upadica dok druge kolege odgovaraju. Sljedeća replika, poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, rekli ste, odnosno, … [[Govornik se ne razumije.]] da li je bilo sukoba interesa i u jednom dijelu svoje rasprave. Pa puno toga govori da je bilo sukoba interesa i da treba se to propitati, između ostalog … [[Govornik se ne razumije.]] Ramljak je otišao zbog toga što je svoju tvrtku stavio kao podizvođača savjetnika i što je sebi isplatio, odnosno, svojoj tvrtki određeni novac i što je od 10. travanja, do 30. travnja još uvijek bio zaposlenik svoje tvrtke. Toliko o tome, a drugo pitanje prema vama, da li ste vidjeli taj ugovor sa savjetnicama? Što piše, da li ste vidjeli taj ugovor sa savjetnicama, jeste li imali mogućnost, niste? Ne znamo što piše o njemu, ako dođe do nagodbe, što svi priželjkujemo, oni će još dobiti i nagradu. Sada ovo više neće biti 10, 12 milijuna kn, možda i 15 milijuna kuna. Da li biste godinu dana živjeti još sa 15 milijuna kuna, mislim da biste, jel.
Zahvaljujem kolega Vlaović, kolega Šuker, izvolite.
Kolega Vlaoviću, ja nikad u životu nisam ovako voluntaristički, populistički govorio o nekim stvarima, prema tome, neću vam niti odgovarati, na ovo što ste vi zadnje rekli, dal bi ovako ili bi onako. Dakle, ugovor je takav kakav je. Da li je netko bio u sukobu interesa ili nije. Ako o tome ne odlučuje Povjerenstvo za sprječavanju sukoba interesa, ima i druge institucije, koje ocjenjuju o tome, da li je netko pogodovao a nekome ne pogodovao. Prema tome, ima državnih institucija, koje rade svoj posao. Ali, vrlo interesantno, da predlagatelj nije uvažio mišljenje Povjerenstva o sprječavanju sukoba interesa, vrlo interesantno. Dakle, imate unutra i što je Povjerenstvo za sprječavanju sukoba interesa reklo o ovom prijedlogu zakona. E sada, da li ćemo mi miješati kruške i jabuke, vezu privatnog i javnog i da li će tu neki ljudi postati i tužioci i suci i istražitelji itd., otom potom. Ovaj Dom je uvijek donosio zakone i imenovao čelne ljude institucija koji su bili dužni provoditi taj zakon. A ti čelni ljudi podnose izvješće ovom Saboru onda svako ima pravo reći što nije u redu.
Zahvaljujem kolega Šuker na odgovoru. Sljedeća replika, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, pa kolega Šuker, spomenuli ste paradu predstečajnih nagodbi i vrlo zanimljivo je tu spomenuti da u ukupnim predstečajnim nagodbama, zapravo je oprošteno preko 2 milijardi kuna, dakle, oštećeno je državni proračun za taj iznos, što se ovdje, a od ukupnih 45,7 milijardi prihvaćenih potraživanja, odnosno, obveza, dakle, kada usporedimo sa situacijom u odnosu na Agrokor, gdje nema zapravo oštećenog državnog proračuna na taj način i gdje su mali dobavljači u pravilu a pogotovo oni mali koji su u predstečajnim propadali, ovdje su isplaćeni u cijelosti, počevši od OPG-a i malih dobavljača, a ovi čak financijski i ostali će biti namireni za preko 70, odnosno 80%.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Grozdani Perić, odgovor, kolega Šuker, izvolite.
Da, kolegice Perić, stalno zaboravljamo što se dogodilo u onom prvom naletu i izjave poslije toga, ne izabranih ljudi u vjerovničko vijeće, nego dobavljača, malih, srednjih i velikih. Dakle, oni su javno rekli, da im je podmireno, nekima 100%, nekima 50, tu … [[Govornik se ne razumije.]] što se je napravilo. Prema tome, to je to. A predstečajne nagodbe, sve su to dio političke odluka je potez jedne političke nomenklature, da nakon ekonomske krize, se pomogne gospodarstvenicima, da to bude nekakav gospodarski zamah i država se odrekla, jednog dijela potraživanja za koju su napravili procjenu da će biti teško naplativo. Iako su te tvrtke, danas, ostale egzistirati ako rade, može se reći, čak da je bio opravdano. Međutim, postavlja se samo jedno elementarna stvar, ako smo danas toliko principijelni, toliko častohlepljivi, toliko želimo pričati o poštenju i korektnosti, kako to da onda nikoga nije smetalo, da se 6 mj. predstečajne nagodbe vodile bez pravosudnih tijela. Isto tada su eminentni suci i pravnici upozoravali da to nije ok.
Zahvaljujem kolega Šuker na odgovoru. Prelazimo na sljedeće rasprave, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, ne znam, kako uopće ući u ovaj prijedlog zakona, kako raspravljati, možda je najbolje to riješiti kako je kolega Bauk jutros rekao možda je raspravljati o ovome na način da smo predložili zakon da bi na prostoru sukoba interesa pričali o Agrokoru, i evo ta priča je više-manje ovdje, znači iskoristit ćemo neki zakon koji nešto treba riješiti da bi pričali o situaciji u Agrokoru. A kako to izgleda kad SDP priušti jedan takav zakon, u 3 članka nekoliko grešaka koje jednostavno ih kvalificiraju da mogu čak i ocijeniti onaj lex Agrokor kao loš. Kad pogledamo što su uspjeli učiniti u 3 članka, zaboraviti zamjenika, pa onda ovog izvanrednog povjerenika pretvoriti u dužnosnika pa čak tada ne bi mogao biti ni član uprave. I to je rješenje koje oni ponude u 3 članka. Ali oni bi bez problema riješili tu situaciju. Oni bi bez problema riješili tu situaciju samo ih je trebalo pitati tada prije godinu i dva mjeseca kad su izašli iz predsjedništva, 14.3., kaže Hajdaš molimo Vladu da nešto učini za ove ljude koji tamo rade, da reagira, da napravi nešto da se spase radna mjesta i da taj koncern ne potone. I danas slušamo što oni to sve znaju, što su naučili u godinu dana primjene tog zakona a nije bilo da su baš bili neuki, ne. Ali činjenica je da se od početka naravno zalagali se za stečaj i to su jasno rekli ovdje u svojoj raspravi, primijenimo Stečajni zakon, par izmjeni i idemo mi to riješiti na taj način pa što bude, bude i tako nismo na vlasti. A onda kad nisi nemaš ni neke odgovornosti velike pa nek' se narod valja ulicama, možda uhvatimo pokoji i politički poen. I naravno, što smo mi svjedočili u proteklih 12 mjeseci od tog zakona? Najprije smo bili optuženi da štitimo Todorića pa je to trajalo neko vrijeme onda se odustalo. E onda se počelo razmišljati o zakonu, pa se ušlo u pojedini članak zakona pa su u javnosti po mjesec, mjeseci pol do dva mjeseca bile teme da li je bolje stand still ili roll up, pa se to vrtilo, pa onda nakon toga je bilo da jedan lešinarski fond zarađuje silne novce pa je to trajalo jedno mjesec i pol dana, pa se i od toga odustalo. E nakon toga pojavljuje se istražno povjerenstvo, kako ćemo riješiti situaciju u Agrokoru, istražno povjerenstvo. Ali ne bilo kakvo, nego idemo mi u 90-te, u 90-te pa ćemo mi do 2018. naravno sve to svaliti na leđa ovoj Vladi a mi nismo ništa radili kad smo mi bili na vlasti, pa što ima veze da se neki Agrokor 2014. zadužio za 2 milijarde eura, ma ništa, to je bio super potez. Što da se ljutimo na to, pa to je bio super potez. Naravno i što je bilo nakon toga? Ništa. Pa onda su krenuli kad je i to završilo, e onda ne možemo smijeniti izvanrednog povjerenika, nikako, i to je trajalo jedno mjesec dana. Išlo se članak po članak, tražila se neka mala sitnica kako bi se stvorio dojam u javnosti, naravno pritisak mnogih koji su bili zainteresirani da se u tom Agrokoru ne dogodi nešto onako kako se zamislilo kroz zakon i da to dođe nekom svom kraju. Pa naravno, pa ni to nije bilo dovoljno. E onda se krenulo sa opozivima. 11 mjesec opoziv Vlade, idemo smijeniti Vladu, sve je promašeno. Naravno tu je opet bilo problema, nisu se ni pojavili mnogi, jednostavno nisu ni sami vjerovali što je uopće predstavlja taj njihov zahtjev za opozivom. Pa onda opet nakon što je tu malo prošla Nova godina, kreće se opet, sad smeta Ramljak, treba i njega maknuti, i maknuli. Pa onda na kraju savjetnici, evo finale. Savjetnici i to je dio svega toga, idemo i to riješiti i pričamo o Agrokoru punih godinu i pol dana, gotovo onemogućavamo normalan, ljudi nas mole tamo da im osiguramo samo mir, samo mir da to riješe unutar sebe kao vjerovnici, dužnici, dobavljači, da pronađu najbolji način da riješe svoje probleme. A kakvi su ti problemi? 57 milijardi. I svi smo očekivali da to prođe onako mirno, nikome ništa, pa to je neki sitan novac pa to ćemo mi riješiti ovako, pucnjem prsta, bez problema. Vidjeli smo sad na 3 članka kako oni to riješe. Kako su oni to rješavali? Kad smo imali u sustavu 42 milijarde neplaćanja. Dođe ministar financija i jedan vaš kolega koji ovdje danas sjedi kao njegov zamjenik ministra, kaže mi ćemo to riješiti predstečajnim nagodbama. I mi zaista, ajmo riješit to nešto, podržali. Nakon 6 mjeseci, izašao jedan sudac Nedjeljom u 2 kad je razotkrio što je to, svi su se počeli pitat kako da tako jedna savršena Vlada može donijeti tako nesavršen zakon? Čuli smo od kolege Šukera kako je to Vlada riješila uredbom. Pa oni negdje u nekim dvoranama su se dogovarali sa javnim bilježnikom koji bi to ovjerio, tebi toliko, ovi veliki su uglavnom su sve uzeli, a oni mali, vi odite tamo i što ćete vi uopće tražiti. Pa to je savršenstvo. I onda je jedan kolega koji je bio ministar malog poduzetništva na taj način izgubio jedno 70 000 malih poduzetnika i obrta. I on kaže dajte mene da ja ovo riješim danas, da ja riješim Agrokor i još malo jače govori jer on to zna, jer je imao svoje podizvođače koliko vidim na jednom portalu. I naravno što je sporno? Kao i uvijek partiji. Zašto netko zarađuje novce. I što biste vi zarađivali nešto što ne smijete? I nije ih bilo briga što su oni radili. Sjetimo se, danas više puta ponavljam, monetizacija autocesta. Kažu pa što ima veze da je i 50 milijuna i što nismo napravili posao, ali je bilo na javnom natječaju. Nema veze šta nismo ništa napravili. Pa onda HPB, pa što ima veze 10 milijuna, što nismo ništa napravili, ali je bio na javnom natječaju, pa su se javili i neki koji se ovdje danas spominju kao odvjetničko društvo. Ali što ima veze kad partija dijeli, podijelila 90 milijardi u 4 godine, stvorio se javni dug, izvolite vi to riješiti, gospodo. Na taj način olakim rješenjima zapravo stvaramo među građanima rezignaciju i način na koji nas promatraju. I jednu situaciju koja je stvarno prijetila da ode u krivom smjeru i da mi danas ovdje drugačije izgledamo. Mi danas nakon godinu dana doživljavamo kao potpuno novu situaciju. Pa čak i oni koji su pisali taj Zakon zajedno s nama u HDZ-u kažu da nisu i da oni tamo vide milion spornih detalja, a glasali su za njega. Znači, pokušaj da već unaprijed razmišljajući o nečemu formiramo neke svoje pozicije. Zbog čega? Pa eto, danas nije popularno biti vlast. Bolje je lijepo biti negdje, pričat nešto pametno, ovako čuli smo nešto tu danas i jednostavno čini mi se da smo u nekakvom stanju popodnevne fjake, neću objašnjavat što znači, kao jedno psihofizičko stanje u težnji ni za čim. Jer ja vidim smisao zaista ove rasprave o tri članka potpuno promašena koja jedan drugoga izbacuju iz takta, mogli bi to tako reći. Kao nekakav surogat Zakon. I onda smo došli do sukoba interesa ... [[Govornik se ne razumije.]] Pa ja ne znam koji ministar u Vladi Zorana Milanovića nije bio u sukobu interesa. Sjećam se kolege Lesara, on je cijeli autobus prijavio bio tamo. Da su išli tamo, išli su tamo… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Što je – je. Cijeli autobus je on bio prijavio. I onda smo stvarali to povjerenstvo do današnjih situacija da gledamo ministre kao na nekakvom javnom suđenju tamo, dužnosnike koji dolaze tamo, snima ih kamera, moraju pazit što će reći, kako će reći, da li to pišu se sve nekakvi zapisnici. Mislim, pa sve OK. Ali ajmo državni tajniče, napisati jedan Zakon koji odgovara nekoj situaciji. Ispravimo sve ove greške koji smo primijetili već nekoliko godina i stalno ih izbjegavamo jer nam je to eto, možda bolje da imamo političkih tema. Jer što reći, ne znam, o tome da smo imali rješenja gdje recimo, bivši premijer, on je imao vremenski rok u kojem možeš biti u sukobu interesa. Ako si 15 dana – nema sukoba interesa, ako si 16 – onda jesi. Pa je ne mogu to, mislim. Nemate vremenski rok. Pa u sukobu jesi ili nisi, valjda. Pa ajmo to riješiti. Evo, mislim da uz silan trud SDP-a da ponudi Zakon od 3 članka koji jedan drugog praktički eliminiraju i praktički cijelu ovu priču dovedu do apsurda, siguran sam da u petak ovo se neće izglasati s obzirom da je i gospodin Bauk rekao da ne valja i da ga treba popraviti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Borić. Replike. Poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, pa nema boljeg analitičara u SDP-u od vas. Ja dolazim u zaključak da vas sigurno nisu primili u SDP na Rabu, pa ste vi tako u jednom trenutku ste toliko protiv nas, a u drugom trenutku, gledajte najžešći SDP-ovci ne znaju datume kad se održavala sjednica predsjedništva SDP-a, a kamo li što je rekao kolega Hajdaš. Al vi to sve pratite, datume, kad se ko sastao, ko je šta imao, ko je šta razgovarao, to vi ste tolko zaljubljeni u SDP da ja to jednostavno više ne mogu pratiti. Kažete, zaboravili smo jedan članak dodat da uključimo zamjenicu izvanrednog povjerenika. Pa vi ste u lex Agrokoru zaboravili dodati cijeli članak o sukobu interes. A znate zašto ste zaboravili? Niste zaboravili zato što ga niste vi ni pisali. Pisala vam ga je skupina Borg da bi na temelju toga mogla bez zakonske obaveze sukoba interesa izvlačiti novce van. A vama to nije problem. Al dobro, ako vas to veseli, u redu.
Zahvaljujem kolega Đujić. Odgovor, kolega Borić. Izvolite.
S obzirom da je ovo bila replika viška, najbolje možda ništa ne reć.
Nisam vas dobro čuo. Što ste rekli da je bila? Ne, ne. Tri je. Bez brige, vodimo računa, ali hvala vam na potpori. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, kazaste da smo mi ovo namjerno stavili na sjednicu Sabora, ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa kako bismo mogli otvoriti cijelu priču o Agrokoru. Pa šta ste čekali? Četiri mjeseca ovaj Zakon čeka da ga predsjednik Sabora stavi na dnevni red sjednice. Niste to činili, mogli ste ovo riješiti već davno prije, niste i mi smo sada iskoristili naše pravo. Ali eto, kako ima Boga i tajming je nekako pogođen. Jer mi kad smo pisali Zakon, kada je povjerenik bio gospodin Ramljak, mi smo htjeli spriječiti da dođe do bilo kakvog sukoba interesa i zato smo to pisali. A danas, evo vidimo, četiri mjeseca poslije, da smo imali razloga za brigu i danas se ovaj Zakon zapravo itekako ima smisla. U ovoj kronologiji događanja rekli ste da vas je SDP optuživao da štitite Todorića. Ne, mi vas nismo optuživali da štitite Todorića, mi smo vas optuživali da ste ga stvorili, vi HDZ. Drugo, onda ste rekli da smo rekli da će netko zaraditi tu puste novce. Da, upozoravali smo na to da bi se Zakon mogao zloupotrijebiti i da bi na kraju todorićeve dugove mogli plaćati građani. Ako bude tužbi vjerovnika prema državi, to će se i dogoditi.
Zahvaljujem, zahvaljujem. Imam tolerancije prema damama, ali Poslovnik je rađen i za muški i za ženski spol. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Odgovor, kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice GLasovac, nisam ja rekao da sam ovo što ste vi rekli. Ja sam rekao da je to kolega Bauk jutros rekao da će ovaj Zakon iskoristiti o sukobu interesa da govori o Agrokoru. Samo sam ponovio njegove riječi. I to,… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Rekao si jutros u emisiji. A vi ste bili, čak jedan dio vas je bio protiv Poslovnika, a evo, omogućio vam je da gotovo sve vaše važne točke raspravimo i da nema uopće nikakvih prijepora. Kad ste vi vodili ovaj Sabor, ja neću ni govoriti. Kad smo mi došli na red, tj. nismo uopće uspjeli doći na red. Pa ja gledam neki dan ministra jednog, pa sve amandmane SDP-a je prihvatio ovdje. Ja gledam, mi u 4 godine niti amandmana, niti rasprave i to je bila demokracija na vaš način i ja to poštujem. Ali ljudi to više nisu htjeli, koliko god da ste platili onog konzultanta da vas odvede u poraz, nije dobro.
Zahvaljujem kolega Borić. Kolega Bauk, kolega Đujić i kolega Peđa Grbin, ja bih vas lijepo molio da ne upadate kolegi… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Molim vas kolega Bauk, nemojte me prisiljavati na ove rigorozne mjere jer nisam baš pobornik toga. Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku. Domagoj Hajduković, izvolite.
Kolega Borić, možda je kolega Glasnović u pravu, kada govori o ovoj desnoj udbi, kada znate sve datume. Ali, kolega, evo, reći ću vam još jednu stvar. Kada iscrpimo dnevni red ovog tjedna, znate koliko će nam ostati vladinih prijedloga na dnevnom redu? Ako se ne varam 2. Od točaka jako puno. To govori koliko radi vlada. Ako što predlaže opozicija, jer za razliku od vas mi predlažemo nešto kolega. Podržavamo ono što mislimo da Vlada radi dobro. Podržavamo sve prijedloge koje mislimo da idu u smjeru boljih zakonskih rješenja. Onda se jedan vaš kolega ljudi, kada želimo usvojiti njegov prijedlog, ne znam zašto. A vi odbijate sve, zato što dolaze od oporbe. Pište zakone po restoranima, ogrezli ste po sukobu interesa. Hoćete da osiguramo mir Agrokoru, da bi na miru isisali pare iz njega, to vi hoćete kolega.
Zahvaljujem kolega Hajduković, odgovor kolega Borić, izvolite.
Kolega Hajduković ništa nije točno od toga što ste rekli. Što se tiče pisanja, sve je jasno, ne znam, tko je vama pisao i gdje su pisani onaj zakon o predstečajnim nagodbama, kada su stavili da se dogovaraju u nekim dvoranama, tamo, u kafiću, gdje su ono pisali. Pa mislim to i onda ste to popravili uredbom, 50 članaka popravite, 45 drugih. To je struka. Nemojte, mislim. Što se tiče svih ovih vaših drugih opservacija, pa mislim, možda nema potrebe da kažem odgovarati na to, jer vi ste pokazali, zaista u 4 g. barem što se rada u Saboru tiče, na koji način ste doživljavali oporbu, koja nije uopće bila ovakava kakvu mi danas imamo. Bili smo pristojni, više-manje smo radili, ono što smo mogli kritizirali, tu i tamo bi bili izašli vani, ali ovo, ovo je ono što ste vi sami najavili još prije 2 g. da ćete otvarati valjda nekakav pakao u Saboru, pa ako vi u tome uživate, uživajte, nije to nešto baš.
Zahvaljujem kolega Borić na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Borić, pažljivo slušajući vašu raspravu kroz misli su mi prošle jedna krilatica, što gore, to bolje. To je bila krilatica svojevremeno jedne partije, koja je htjela silom doći na vlast diljem Europe, to su napravili, gdje god su to napravili, događalo se što se događalo u Hrvatskoj za vrijeme Jugoslavije. Dakle, sve ovo, čitava današnja rasprava, svi ovi medijski napadi, sve ovo vodi jedino tome, da je nekome u interesu, da je u Hrvatskoj što gore i da je onda njima bolje i da na taj način pokušaju doći na vlast. Nikog ne zanima 20000 ljudi koji su ostali raditi u Agrokoru, nikog ne zanima to što će se izgraditi Pelješki most. Nikog ne zanima, što je njihova ideja monetizacije autoceste propala jednim potezom ministra, kojeg su htjeli smijeniti. Nikog ne zanima, što je danas konačno spojen Čiovski most. Dakle, ova Vlada je napravila toliko pozitivnih pomaka u ovih godinu i pol dana, koliko nije napravila prethodna vlada Milanovićeva, naročito u njihove pune 4 g. I sad nemaju druge, nego provlačiti se na ovaj način … [[Govornik se ne razumije.]] dobro.
Zahvaljujem kolega Klarić, odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, imaju dobrog predsjednika, ali njemu rade pakao u toj stranci i svaki dan mu netko izađe i čine mu čuda tamo, jednostavno, ni sami ne znaju što bi htjeli od svih ovih situacija, osim što su dali zahtjev, danas, bez ijednog potpisa, da se raspusti Sabor. Sada je to točka dnevnog reda i o tome se trebaju voditi rasprave u javnosti. Toliko o tome, koliko ozbiljno pristupiti nekim temama, a posebno tome, da srušiš neku vladu ili da idemo na izbore, da predaš zahtjev bez ijednog potpisa, pa si vi sad mislite što mi hoćete. A što se tiče partije, možda je bilo nezgodno od predsjednika SDP-a da je on htio sa presice nekoga staviti u zatvor. Mislim da se tu svi slažemo, da te stvari u javnom prostoru ne bi trebale biti dozvoljen, pa makar se i tema zvala i lex Agrokor ili sam Agrokor, činjenica je da su ta vremena valjda davno prošla.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću, sljedeća replika, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Borić, ja sam vas pažljivo slušala i vi ste u prvoj rečenici rekli, da danas nitko ne raspravlja o zakonu koji je tema, odnosno, izmjena Zakona o sprječavanju sukoba interesa, to je bila prva rečenica, onda 9,5 minuta rasprave kao i svi drugi, o svemu, samo ne o tome, i na kraju, o tome, da je prijedlog zakona loš. Bez želje da uđem u raspravu, SDP, HDZ, tko je bio bolji, tko je bio gori, tko ima kakvog predsjednika, koji predsjednik išta radio. Mene zanima sljedeća stvar, koji je vaš stav u odnosu na izvanrednog povjerenika, da li on treba biti osoba, koja je na popisu osoba, na koju se odnosi Zakon o sprječavanju sukobu interesa ili ne. Jer to iz rasprave nisam uspjela do kraja dokučiti, odnosno, na kraju ste rekli, da je prijedlog loš, ali da se sustavno treba riješiti. Odnosno, da očekujete od državnog tajnika da sustavno riješi, pa me zanima, evo, vaš osobni stav, u odnosu na to. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegice Mrak Taritaš, odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepo, gospođo Taritaš, na ovakav način, kakav ste vi predložili, tj. Klub SDP-a predložio, a sam gospodin Bauk je rekao, da nije dobar i da nije potpun, znači ne podržavam. A rekao sam i državnom tajniku, a s obzirom da mu je i vlada, mislim naložila, da je vrijeme da se Zakon o sukobu interesa jednostavno modernizira, dogradi, na temelju iskustava koje imamo, pa da o tome, otvorimo najprije javnu raspravu, pa onda i široku raspravu ovdje u Saboru, pa da onda to i izmijenimo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću, sljedeća replika, poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Boriću, iz vašeg izlaganja sam posebno vidio vaš osmijeh na čuđenje, svega ovog što se dešava. Naravno, danas, ako slušamo rasprave, rasprave je samo u cilju protiv, nije u cilju rješenja. Ako je itko išta riješio, onda je riješila ova Vlada i ovoj Vladi se srušilo sve ono što su sve, rekao bi, propustile Vlade do sada, a znamo da je 2014. g. bila od 2010.-2015. najteža, gdje je Agrokor i zaduživao se i doveo u pitanje ovu situaciju koju jeste … [[Govornik se ne razumije.]] banke. Što se tiče kolega sa lijeve meni sa desne strane ja se njima ne čudim, oni se nikad ničim nisu bavili osim malo politikom, mladi su ljudi, shvatit će ustvari ne znaju kako privreda radi, šta je to privreda, šta je to dizanje kredita, šta su to problemi. Za njih je to samo populizam, međutim to je jedna o zbiljna stvar i mislim da je ovaj zakon koji je donesen do sada sasvim pomogao Agrokoru. Hvala.
Zahvaljujem kolegi MIšiću, ja bih vas molio da u samom izričaju malo primjerenije termine koristite. Odgovor poštovani kolega Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Mišić evo samo desetak tema koje su ostavljene na način kako je rekao gospodin Plenković nedavno, kao jedan kupus tranzicije ovoj vladi u nasljeđe pa izvolite to riješiti. Jesmo nedavno čuli jednu priču da smo imali zakon kada smo govorili o zaštićenim najmoprimcima, sve smo dobro napravili ali smo stavili u ladicu, tako je bilo i sa mnogim drugim stvarima. Brodogradilišta, to smo riješili 2012., to je jedina tema za koju smo vjerovali da je riješeno, evo 2017. ništa nije riješeno, ništa nije riješeno 2018., ništa nije riješeno. Izvolite to riješiti. To je tada tumačeno riješeno kao jedini uspjeh, nije riješeno. A gdje su onda priče o Pelješkom mostu, o sigurnosti, nabavci aviona, o zdravstvenoj reformi, o mirovinskoj reformi, o decentralizaciji, o ovršenima izvolite to sve riješiti. A mi smo bili na vlasti i nama je bilo lijepo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Boriću na odgovoru. Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Hajduković ja se ispričavam nisam vidio prije. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prihvaćam ispriku. Povrijeđen je članak 238. naime kolega MIšić je u svom govoru omalovažavao druge zastupnike. Ja bih ga pozvao da se potrudi malo i pročita o svojim kolegama što su radili i gdje, ali prihvatit ću da ste ga vi već opomenuli tako mislim da ste ispunili ulogu predsjedavatelja.
Zahvaljujem kolega Hajduković, kao što ste i sami kazali rekao sam kolegi MIšiću, pa apeliram na sve kolegice i kolege da rječnik u ovom Visokom domu prilagode u svojim raspravama. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, ja sam očekivao kada se pojavilo revidirano financijsko izvješće da smo dobili dokument koji će nam biti podloga za rasprave i političke utakmice tim više što je on dosta i što se tiče ovako kontraverzan zbog cifri itd., međutim ima nešto što je tamo nesporno, a to je kada je počeo stampedo zaduživanja, dakle 2012., 2013., 2014. S jedne strane skočio je naglo promet mjenicama kod faktoring društava, s druge strane krediti od ruske banke, ali vrlo interesantno taj kredit nije došao tu u Zagrebe nego je došao u Nizozemsku pa onda iz Nizozemske u Zagreb. Dakle točno se vidi period u koje su nastali financijski problemi Agrokora, međutim ne mi o tome ne želimo razgovarati. To se točno vidi iz revidiranog financijskog izvješća, ali lakše je politizirati nego govoriti o činjenicama jel kada govorite o činjenicama onda morate predlagati rješenje.
Zahvaljujem kolega Šuker. Odgovor kolega Borić. Izvolite.
Kolega Šuker, možda je tu najbolja rečenica koju je izgovorio u tom trenutku gospodin Maras, naš kolega zastupnik, čestitam na toj akviziciji to je najbolji gospodarski potez u regiji.
Zahvaljujem kolegi Boriću na odgovoru. Sljedeća rasprava poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa mislim da smo danas svega čuli, to je bilo očekivat da će se malo tema proširiti od onoga što je predviđeno. Ja sam već rekao danas u replici i nešto ispred kluba i na odboru samom za pravosuđe konkretno da načelno nismo i nisam protiv jedne doze transparentnosti koja je očigledno falila i to jesmo osudili i bacilo nepotrebnu mrlju tada i sada se još provlače iste stvari. Međutim ono što sam i tražio neke brojne upite i to smatram da smo ovdje promašili i adresirali krivi zakon jel Zakonom o sprečavanju sukoba interesa u članku 1. kaže da se uređuje sukob između privatnog i javnog interesa u obnašanju javnih dužnosti, uređuju se obveznici postupanja prema odredbama ovog zakona itd., znači sve ono što ide. Prva je stvar javna dužnost, svrha ovog zakona je sprečavanje sukoba interesa privatnog i javnog. E sada, mi govorimo da će izvanredni povjerenici, ja volim misliti da se to odnosi općenito, međutim ovdje cijelo vrijeme slušam Agrokor, Agrokor, da se to odnosi i na ostalih devet sistemskih tvrtki i pro futuro, međutim znamo zašto je ovo rađeno i to je samo priznato i uredu. Ali moramo kada radimo legislativu razmišljati o impkatu zakona na sve buduće mogućnosti i događaje. i onda kažemo da njemu dajemo sve obveze, kada govorimo o budućim povjerenicima, a ništa prava, jel nema pravo na šest plus šest, nema pravo kao državni dužnosnik, nema pravo kao lokalni dužnosnik, nema pravo kao državni dužnosnici koji se smatraju da su članovi uprava državnih poduzeća itd., ali on nema prava ni koja proističu iz Zakona o radu, pa hoćete iz … hoćete iz stečajnog postupka. Zna se šta su stečajni upravitelji i oni primaju nagrade dakle on nije zaposlenik. I sad već na toj samoj činjenici je to malo dvojbeno. Ono kada smo govorili o tim naknadama dakle niko ovdje pametan sigurno ne misli da bi neko od njih trebao imati naknadu šest plus šest i znam da to nije bila vaša intencija da neko teretit privatno društvo i to je isto problem za nekih 3, 4 milijuna kuna koliko bi to koštalo da se njima plaće isplaćuju. Također on kao takav ne može biti član nadzornog odbora, niti na bilo koji način tih povezanih samih tvrtki po članku samog 14. Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Međutim, to članstvo kao što je u nekim drugim zakonima uređeno pa se dozvole iznimke, ovdje u lex Agrokoru nije, nije navedeno niti da se je dužnosnik, niti da on kao takav može biti negdje član, dakle oni ne bi mogli defakto biti u svojim tvrtkama kćerima, niti predsjednici nadzornog odbora, niti ništa drugo. Također, ono što ja govorim zašto? Zato što vjerujem da je možda izmjenom kod samog donošenja se trebalo to uzet u obzir ili možda već kod izmjenama danas pa na neke nove buduće lex Agrokore ili isti taj Zakon o sistemskim tvrtkama gledam da se te stvari izmjene, ali na način na koji nećemo graničiti privatnike, vjerovnike, buduće vlasnike u njihovim pravima koji proizlaze iz kretanja, odnosno iz slobode tržišta i kapitala da ih država time ne ograničava dodatno, jer smo postavili pitanje što ako odbor vjerovnika donese odluku i kaže ja želim to i to, kaže izvanredni povjerenik ali onda bi ja bio u nekom sukobu interesa. I što sada on radi? Da daje ostavku jer on ne može pa traži se netko drugi pa sud pa mislim, preozbiljne su to stvari. Znači one obveze koje ovdje propisuje, trajanja obveza iz ovog zakona u članku 20. nakon prestanka dužnosti da on ne može sklopiti ugovor nit s jednom tvrtkom koja je bila povezana s tim društvom, to je kolega Batinić ranije govorio u ime kluba, niti koji su radili, niti koji su vlasnički povezani. Pa znači ako je netko došao iz te tvrtke za povjerenika, kao zaposlenik koji je bio ranije i godinama prije, ne znam, svejedno, odnosno njega smo zapravo diskvalificirali, sad taj čovjek ne može se ni vratit tamo više, pretpostavljam. Dakle ima dosta pitanja, ono što je ključno da ja smatram da je potrebno dalje detaljno to urediti za sve ne daj Bože buduće aktivnosti, zakon će ostati dalje, nadam se da će se ovo riješiti i to je ono što je dobro zakon donio. Kažu, evo kolega Bunjac je ovdje, nisam bio ovdje, ali sam ga slušao, nisam stigao replicirat, rekao HNS licemjeran, bio je protiv zakona, sad kao brani zakon. Ne, mi branimo radna mjesta. Branimo proizvodnju, branimo dobavljače na način na koji je to moguće, imamo zakon kakav imamo, najlakše je reć mene boli briga jel većina javnosti to neće. Ja nikad sebi neću dozvolit luksuz, pogotovo ako govorimo o licemjerstvu, evo kolega Sinčić je ovdje, znači vi zato što niste sigurni izuzimate se iz glasovanja o Istanbulskoj konvenciji, jer niste sigurni da li ima, nema ideologije, mi nećemo sudjelovati u tome, ali kolega Sinčić i dalje će bit predsjednik Odbora za ravnopravnost spolova, to je u redu, tu se neću izuzet onda i tu ću se borit za tu ravnopravnost, ali kad treba doć ovdje nešto reć i glasat, e sad to nam nije možda ideološki, je, nije, pa biramo hoćemo ili nećemo i onda reć e sad ovi licemjeri tamo iz HNS-a sad su oni za zakon. Ne, mi smo rekli tada, možemo imati možda bolje rješenje da mijenjamo, ulazimo u stečajni zakon, da njega mijenjamo, da uvodimo tamo institut najstarijeg duga. Vladajući su tada išli s ovim rješenjem, MOST i HDZ. Mi smo čak i davali amandmane, da su prihvaćeni amandmani podržali bi taj zakon, zašto? Zato što su smatrali da je zbilja stvarno potrebno nešto napravit. Bez toga ne bi spasili radna mjesta, znači ja mislim to je svima jasno, da je moralo nešto biti napravljeno. Tko god kaže da se moglo ovo napravit po postojećem predstečajnom, stečajnom zakonu je totalni analfabeta, ili je zločest ili ne znam, nema trećeg. Znači ili laže, ili ne zna. Dakle nije se moglo to napravit jer to nije tvrtka koja se samo bavi trgovinom pa će dati dobavljači robu na konsignaciju, na komisiju pa će se naplatit kad se proda po stečajnom zakonu imaš obaveze se u 60 dana platit svoje dospjele obaveze. Ovdje se moralo, imamo taj, imamo zakon koji imamo i njega moramo izgurat do kraja i moramo to radi svakog onog radnika koji je. I smatram da nikad dovoljno transparentnosti, ali moramo poštivati što znači u obliku cijelog procesa, dakle zato smatram da je ovo možda bolje adresirati kroz Zakon o izvanrednim upravama, nego kroz sprječavanje sukoba interesa, jer u naravi ono govori između privatnog i javnog. To što je Vlada nekog predložila, to ne mijenja situaciju da ta tvrtka postaje javni interes u smislu toga zakona, je nama svima ona u interesu što će bit, ali to nije tvrtka koja se financira novcem poreznih obveznika kojeg mi plaćamo iz proračuna ili bilo tko drugi od jedinica lokalne samouprave. Tako da to je ono što kažu bottom line, dakle najbitnija stvar. Da, još jednom, nađimo situaciju da se izbjegnu ovakve stvari jer u brzini je donošeno ovako, onako, koji su motivi bili kad se donosio zakon, jel se na to mislilo, nije, jesu imali veći ciljevi, nije, to možemo samo vjerovati onima koji govore kad se to radilo. I tko je sve znao za mailing liste, tko je znao od kojeg je dobio mail, gdje se provjeravalo, u kojem ministarstvu, tko je pisao, nije pisao, mi ne znamo, nismo sudjelovali, ali znamo što imamo i znamo što je pred nama i znamo što nam mora bit svima cilj i u tom smislu treba gledati i raditi dijelove. Tako da uz svu, pozdravljanju ove namjere, mislimo da kroz ovaj zakon se ona ne može ostvariti da bi taj zakon u krajnjoj liniji i pao na Ustavnom sudu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Ćuraju na ovoj raspravi. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ćuraj, prvo ste spomenuli ovaj dio kod ravnopravnosti spolova pa evo, vi ste vlast, imate većinu, smijenite me. Ja vas izazivam, pokrenite inicijativu, smijenite me ako smatrate da ne radim dobro svoj posao. Ja sam svoj stav oko Istanbulske konvencije rekao, ona nije trebala biti ideološka niti ja tamo vidim ideologiju, ali je ona svedena na ideologiju. Isti oni koji, dakle, kad su pojmovi uvedeni 2008. nisu cvrkutnuli, sada su pokretali kojekave priče. No, da ne idem dalje tim putem, samo ću reći što se tiče Stečajnog zakona, davani su vam prijedlozi u vrijeme izglasavanja lex Agrokora da se promijeni Stečajni zakon u nekoliko segmenata. Da se prvo isplate mali dobavljači, da se ugradi nekoliko još alata. Vi niste htjeli to slušati. Vi ste išli svojim putem, sad vidimo zašto. Jer je Borg tako htio, rekao i tražio. Da se išlo preko Stečajnog zakona, odnosno prvo preko predstečajne nagodbe koja je u njemu, ne bi odgovarala RH nego bi to bila stvar trgovačkog zakonodavstva. A sad smo se izložili na mnogo nepotrebnih mjesta. I još će ova korupcija dodatno potkopati cijelu nagodbu.
Zahvaljujem kolega Sinčić. Odgovor, kolega Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne pada mi napamet inicirati bilo kakvu smjenu. Naime, to je ono što vi osjećate ili ne i to je ono što ide vama na dušu. Vi sad ovdje govorite, vi niste htjeli. Mi smo bili protiv u konačnici tog Zakona. Mi smo upravo mislili da je možda najbolje ići kroz Stečajni zakon, ono što ste vi rekli. Ali, prijedlog da se ide ovim, u redu, i to smo prihvatili jer mora se nešto napraviti. Evo amandmani. Što smo htjeli s amandmanima? Prije svega izjednačiti dobavljače zajedno sa roll-up kreditorima. Da i oni u većem nego 50 miliona eura što stvarno, da oni u većem obimu mogu sudjelovati ko da robu, da može biti u redoslijedu naplate. Evo, recimo to je jedan amandman bio naš koji je tada išao od 6 koliko smo ih predavali. Ali, imamo to što imamo i nema sada gledat jel bilo bolje ovako ili onako. Ovo se sada, na svu sreću, ispostavlja da je dobro bilo, da uvijek može bolje, naknadna pamet je uvijek najbolja, pa slažem se. Ja se slažem. I idemo sad gledati u budućnosti sve one greške ispraviti, ali idemo napravit i završit ovaj posao na dobrobit svih građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na odgovoru. Određujem stanku do 19,30. STANKA U 19,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom. Poštovani kolega SAša Đujić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Možda nismo trebali imati stanku malo nas je malo ovdje, ali dobro nema veze. Ja ću stvarno kratko jer puno toga je rečeno danas, ali slušao sam malo kolege cijeli dan u svojoj raspravi, kolege iz HDZ-a i moram reći na početku svoje rasprave da meni kroz glavu nije prošla nikakva krilatica kao nekim kolegama, ali mi je prošao citat iz jednog filma koji ću ja malo modificirati pa bi ga spomenuo da opišem ovu situaciju, a on vam glasi ovako: „Sukob interesa, ta opaka boljka hara i razara HDZ. Vlada se ljulja kao mala lađa na uzburkanom okeanu, drugovi došlo je vrijeme ćorke. U ćorku će da se ide kao u fotić nekad što se išlo“. A zašto me to sada sve asociralo? Zato što ja kao i cijela hrvatska javnost proteklih godina dana pratimo zbivanja u Agrokoru od samog početka. SDP je tu cijelo vrijeme vjerodostojan i cijelo vrijeme govoriti, ukazuje na probleme, ukazuje na nedostatke s kojima mi nismo zadovoljni i oko samog procesa donošenja lex Agrokora oko svih aktivnosti koje su se dalje dešavale, ali ono ukratko puno je toga već rečeno, puno toga će se još reći, ali ukratko šta je obilježilo cijeli ovaj proces u lex Agrokoru? To je netransparentnost i to je sukob interesa. Dakle od samog početka mi ne možemo mjesecima saznati tko je pisao lex Agrokor. Postavljaju se ta pitanja, sada već bivša potpredsjednica Vlade stalno govori nije bitno ministarstvo, moji suradnici, ja izbjegava odgovor da bi mi prvi puta na Odboru za gospodarstvo prije nekih tri mjeseca luči da je ona autor lex Agrokora i koga je sve konzultirala. Evo konkretno ja sam ju pitao da mi odgovori da li je kontaktirala i gospodina Ramljaka i gospodina Matića iz Texo Managementa, tada je rekla prvi puta da je i ja sam je na tom odboru pitao koja je njezina veza sa Šavorićem, meni je odgovorila moja veza sa Šavorićem je nikakva da bi danas vidjeli u biti nešto sasvim drugo. Ista stvar je i proteklih dana, dakle kroz cijelu tu priču netransparentnosti i kako bi kroz medije curile određene informacije o tome tko je pisao pa kada je eksplodirala afera Savjetnici, pa smo saznali da je izvučeno 500 milijuna kuna odnosno da je ova ekipa oko Ramljaka i Martine DAlić dobila svoj dio kolača, tada su već nakon nekoliko dana što je nastao medijski javni pritisak i određeni ljudi u HDZ-u poput Gordana Jandrokovića počeli govoriti, ha te stvari nisu uredu, ovo nije dobro, HDZ neće biti ničiji taoc, HDZ je stavio svoj ugled na kocku procesa u Agrokoru. Pa onda sada zadnja tri dana gledamo Martinu DAlić koja govori, neću dati ostavku nisam ništa krivo napravila, pa onda Gordan Jandroković, naš predsjednik, naš predsjednik Sabora da ne bi bilo greške kaže, kaže meni se tamo te stvari ne sviđaju, to nije ekipa s kojom bi ja želio sudjelovati i biti i onda imamo da je Martina Dalić otišla, imamo sve šta se izdešavalo i imamo današnju raspravu. I u današnjoj raspravi kolege iz HDZ-a cijeli dan danas nama objašnjavaju kako je to sve ok, kako to nije javni novac, kako je to privatni novac, kako tu nema sukoba interesa, kako su tu spašavana radna mjesta, kako je spašavano hrvatsko gospodarstvo odnosno drže se na tragu one politike odnosno onih riječi gospođe DAlić, cilj opravdava sredstvo i to cijeli dan danas slušamo u ovoj raspravi. Znači minoriziranje svega što se dešavalo zadnjih godinu dana, ko da nisu čuli što je Gordan Jandroković rekao prije pet dana, da i njemu to smrdi. A kada njemu smrdi onda bi vam bar trebao to biti signal za je vrijeme za mijenjanje strana ako vi mislite drukčije. E sada nije mi jasno ono da kolege iz HDZ-a ne vide ono što vidi cijela hrvatska javnost, što vide svi građani. A vide da nije normalno da neka skupina neformalna u nekakvim restoranima po podrumima itd. piše zakon na temelju kojeg onda oni svi kasnije imaju materijalnu korist. I nije bitno jeli to privatni novac ili je to javni novac i nije bitno da li je sud imenovao povjerenika, predložila ga je Vlada, razrješuje ga Vlada, može se imenovat samo na prijedlog Vlade, ali imenovanje tog povjerenika je omogućio zakon koji su oni pisali, a vi gospodo izglasali, vi ste digli ruku za to. I tu je umiješanost i države i ove Vlade i svega toga. Nije sporno da je trebalo spašavati radna mjesta, nije sporno da je trebalo spašavati hrvatsko gospodarstvo, da je trebalo intervenirat. Ja mislim cijelo vrijeme da je država morala intervenirat u slučaju Agrokor, ali je to trebalo biti javno, trebalo je biti transparentno trebalo je od početka biti dostupno svima sve informacije i trebalo je ugraditi sve zaštitne mehanizme u pisanje zakona, a ne da se neko na tome bogati. I ja ne mogu prihvatiti činjenicu da mi neko to opravdava time da kaže to je privatni novac i to je tako normalno i to košta 500 milijuna, da smo vani koštalo bi milijardu i pol. E pa gospodo iz HDZ-a meni to nije normalno, a nije normalno ni većini hrvatskih građana i zbog toga smo mi u nastanku ove afere i svega ovoga što je bilo sa savjetnicima i predložili ovaj prijedlog zakona da barem probamo malo popraviti stvari. Čuli smo danas i kroz raspravu da i Ministarstvo uprave upravo priprema jedan zakon na tragu ovoga, stoga ne vidim zašto je vama to problem, zašto vam je problem podržati naš zakon. Čuli smo i neke prijedloge evo tu od kolega, od kolege Šukera kako ga još popraviti, kako popraviti ovo znači u ovaj zakon ugraditi i zamjenika povjerenika i to je dobar prijedlog. Zbog toga smo imali danas raspravu, rasprava i služi tome da se zakon popravi i da se daju dobri prijedlozi i mi ćemo to kolega Šuker prihvatiti. E sad budući da prihvaćamo vaš prijedlog, ja očekujem da ćete vi podržat ovaj zakon. … [[Upadica se ne čuje.]] E dobro, ok, vidit ćemo, vidit ćemo za 2 dana. Uglavnom, cijeli ovaj proces je kontaminiran sukobom interesa, netransparentnošću i to nije dobro. Nažalost, sukob interesa je ono što obilježava HDZ kao stranku kad god je na vlasti, i dok je bila na vlasti u vrijeme Sanadera i dok je bila u privatizaciji '90. i danas kad sam i ja čak malo vjerovao, povjerovao na početak prije godinu i pol dana kad nam je Andrej Plenković predstavljen kao spasitelj HDZ-a, Europski predsjednik koji će sad, više nemamo ništa s onim starim HDZ-om, sa Karamarkom, Sanaderom, našim prethodnicima i tako i krenuo je vodit jedan novi moderan HDZ, otvoren, priznaje ljudska prava, ne guše se slobode itd. a u biti danas nam se u hrvatskom društvu dešava sve ono što oni kao ne podržavaju. Imamo kršenje ljudskih prava, ljudskih sloboda, evo izvana nam govore da smo u problemima, imamo najveću korupcijsku aferu koju istražuje sada evo i DORH, znači u zadnjih 20 godina, ovu aferu savjetnici i situaciju oko pisanja Agrokora i sad ja više ne znam, slušajuć današnju raspravu, možda sam ja u zabludi, možda je većina hrvatskih građana u zabludi, možda 75% ljudi koji ne podržavaju rad Vlade nemaju pojma, možda oni ne znaju da je to cijena spašavanja radnih mjesta i hrvatskog gospodarstva, ali ja ipak mislim da imaju i ja mislim da, budući da imate Sabor HDZ-a ovaj mjesec i da sam pročitao da radite na novom Statutu i na novom programu, evo ja vam dajem prijedlog da u novi Statut ugradite odredbu da se u HDZ-u ne smije bit sukob interesa i da kad dođete na javnu dužnost da više nećete provodit sukob interesa jer jedino kad to u svom statutu budete imali, onda možda se budete toga držali koliko toliko. Evo, hvala vam lijepo. Znači u interesu hrvatskih građana probajte taj naš prijedlog akceptirat i uvrstit ga u svoj statut.
Zahvaljujem kolega Đujić. Imamo jednu repliku, poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega, vi ste u svojoj raspravi rekli da se mi ponašamo po načelu cilj opravdava sredstvo. Pa gledajte kad je u pitanju Zakon o sprječavanju sukoba interesa, upravo je vaša stranka dok je bila na vlasti, mijenjajući jednu odredbu 3 puta, a to je odredba o tome da li će se članove uprave, da li će se birat po određenim kriterijima i na javnom natječaju pa ste malo imali kriterij da hoće, pa malo da neće, zavisno od toga kako vam je trebalo. To pokazuje kako ste se vi rukovodili i po kojem načelu. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Draga kolegice, ja samo vidim da se vi vodite načelima da vama nikakvi natječaji ne trebaju, nikakvi. Bar tu nemate dilema, mi nekad imamo, možda je bolje, možda nije bolje, vi nemate dilema. Vi sve imenujete bez natječaja. Kad preuzmete vlast, kad ono zauzmete, onda od čistačice, od portira, ne znam od portira u bilo kojoj javnoj firmi do predsjednika uprave, sve, leti to unutra na sve strane. Vama je prošla Vlada pala zbog sukoba interesa predsjednika Vlade. Jeste zaboravili FIMI MEDIU? Niste, ja mislim da niste. Sada vam se dešava ovo i kad čovjek god misli da gore ne može, vi nas iznenadite. A samo vi nemojte pričat o sukobu interesa i izmjenama tih zakona, evo pogledajte šta sada radi vaša Vlada po javnim tvrtkama, javnim ustanovama diljem Hrvatske, ljudi lete kroz prozore i koji imaju veze s SDP-om i drugim strankama i koji nemaju, ako nije naš, ne može, jedino vaš i ajde HNS, oni su preživili zadnjih godinu dana, ali vidjeli smo i zašto.
Zahvaljujem kolega Đujić. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo danas cijeli dan raspravljamo i o Agrokoru, i o sukobu interesa i o transparentnosti. Ja mislim da kada se radi o javnom interesu da uvijek transparentnosti mora bit i o kakvom mi hibridu ovdje govorimo? Zapravo institucija izvanrednog povjerenika je nešto što je apsolutno novo u hrvatskom zakonodavstvu, jedan novi institut i kakav je to hibrid mislim da vam dovoljno govori činjenica da se taj isti izvanredni povjerenik, kojeg kakti nije imenovala Vlada, nego ga je imenovao sud, doduše na prijedlog Vlade, redovito sastajao u Vladi i to pazite, ne sa članovima Vlade, ne sa onima koji su odgovorni za provedbu nagodbe, odnosno za funkcioniranje lex Agrokora, nego se sastaje sa nekim saborskim zastupnicima, sastaje se i sa nekim ljudima koji nisu ni saborski zastupnici, ni državni dužnosnici koji su kakti koalicijski partneri. Pa zašto onda taj Peruško ne dođe pred ovaj Dom ili pred Odbor za gospodarstvo pa tu podnosi izvješća? Jer tu su izabrani ljudi, tu su zastupnici. Do sada je bio on jedanput, gospodin Ramljak jedanput, gospođa Dalić dva puta, tu je iznosila kako jedan vaš član volio reći alternativne činjenice, da ne kažem da nas je direktno lagala, i vi sad govorite ovaj zakon ništa nije bitan, sukob interesa ma hajte molim vas, pa tu se ne radi o javnom novcu, ne gospodo. Radi se o javnom interesu, radi se o tisućama radnih mjesta, radi se ljudskim sudbinama ako ćemo tako. Radi se o velikim novcima uostalom. Nije istina da mi nismo predlagali rješenja, jesmo, uvijek smo predlagali kao oporba i kao vlast, to je ono što recimo je vama kolegice i kolege iz HDZ-a falilo kad ste bili oporba, tada ste bili apsolutno protiv svega zato što ste u oporbi. Od izvješća pravobraniteljica do zakonskih prijedloga, protiv apsolutno svega. Ja se ne sjećam, valjda na prste jedne ruke mogu nabrojati koliko ste zakonskih akata podržali. Zašto? Samo zato što ih predlažu vladajući. A mi se ne sramimo podržati ono što mislimo da je dobro. Mi želimo predlagati kako bi zakonska rješenja bila bolja pa zato predlažemo i ovaj zakon. Dakle opet kada govorimo o hibridnoj instituciji, pazite sad ovo, imam saznanje iz medija da je povjerenik Peruško 30.4. pisao Poreznoj upravi da će bilancu i završni račun poslati kada bude spreman, kada bude spreman. Pa jel to piše u tzv. lex Agrokoru, kolegice i kolege da valjda za Agrokor vrijede druga pravila? Koliko ja znam, kraj 4. mjeseca je rok za završne račune. A on će poslati, pazite završni račun kada bude spreman. Pa valjda kad naštima bilancu, valjda kad frizira financijska izvješća jer očito u Agrokoru ima ljudi koji itekako imaju iskustva s tim. A zašto? Da bi se prikrila opet isisavanje novca i sl. Gdje se pišu naši zakoni, kolegice i kolege? Nažalost, po nisko profilnim restoranima, u opskurnim društvima sa ljudima koji kasnije direktno imaju koristi od tih istih zakona koji se pišu. Pa to je jedna strašna poruka koja članica Vlade, HDZ i ni više ni manje nego potpredsjednica Vlade šalje hrvatskoj javnosti, šalje mladima, šalje ljudima koji gube vjeru u ovu državu da institucije ne vrijede ni pišljiva boba, posebice kad je HDZ na vlasti. Oni se još i šale, kolegice i kolege pa se zovu Borg grupa. Asimilirati će sve, kažu: napustite nadu vi koji ulazite ovdje. Ja onda volim vjerovati da smo mi u oporbi ujedinjena Federacija planeta koja će se sukobiti tom moćnom Borgu i koja će zajedno sa svojim saveznicima, u ovom slučaju to su slobodni mediji u RH doskočiti toj sablasti, toj zmiji koja se zove sukob interesa i korupcija, a koja je toliko ovijena oko HDZ-a da ih je nemoguće, kolegice i kolege više razdvojiti. Rekli su neki kolege ovdje u raspravi prije da bi si ovim Zakonom previše otvorili bokove, da bi ugrozili nagodbu, zaista ne vidim kako. I zaista ne vidim što bi to vjerovnici trebali tražiti od izvanrednog upravitelja tako radikalno da on donese neki potez ili ona koji bi ga stavio u sukob interesa, osim ako to nije zajedničko pisanje zakona, dijeljenje povlaštenih informacija i sve ono ostalo o čemu smo svjedočili u medijima do sad. Kolegice i kolege, Zakonom o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH mi smo bokove širom otvorili. Naši bokovi, kad kažem naši, mislim državni su širom otvoreni. Zašto? Zato što onaj najveći krivac za stanje u Agrokoru, po vašim riječima, sada ispada svetac naspram ovoga što vi radite. Što potpredsjednica Vlade i jedna grupa oko nje rade. I ono što je najgore, kolegice i kolege, predsjednik Vlade je to sve znao. Što se potvrđuje u mail-ovima, pa je njegova zadnja izjava u Sofiji, koju je dao o ovoj temi, kaže: Nisam bio upućen baš u sve. Pa po meni je to priznanje da je itekako znao što se događa. Možda nije premijerov stil da jede po niskoprofilnim restoranima u Zagrebu, ali znao je gdje se naši zakoni kroje. Ako uzmete u obzir, kolegice i kolege kako sam rekao, naše građane koji gube vjeru u institucije ove države, u mlade koji odlaze zato što im se više gadi gledati ovakvu situaciju, onda im svakako šaljemo jednu izuzetno, izuzetno lošu poruku. Govori se ovdje da mi trebamo šutjeti kako bi nagodba prošla. Ne, ja kažem da vi želite da mi šutimo kako bi različiti lobiji i interesne skupine okupljene oko HDZ-a isisale dovoljno novca iz Agrokora, pa eto onda možda i ostane nešto za nagodbu. Neće ostati ništa, kolegice i kolege. Ja nažalost u ovome slučaju nisam optimist i na kraju ćemo vjerojatno ne daj Bože, ali vjerojatno završiti u stečaju odnosno Agrokor će završiti u stečaju i mogli smo to onda učiniti odmah. Da me ne shvatite krivo, moj klub i ja smo predlagali jedno drugo rješenje, a to je da država bude medijator, a ne da država izvlašćuje ljude iz njihove privatne imovine. Stalno govorite o privatnoj imovini. U kapitalizmu je privatna imovina svetinja, pa ako je to privatna imovina, onda ne znam što država tu treba raditi osim biti medijator. Medijator svakako. Ali ovim Zakonom direktnim imenovanje izvanrednog povjerenika koji imenuje sud, doduše, ali opet na prijedlog Vlade i Vlada je jedini ovlašteni predlagatelj, mi smo si bokove širom otvorili po više frontova, a i sama činjenica da imate izdvojeno mišljenje Ustavnog suda o ovoj problematici vam govori dovoljno. Ja vjerujem da gospodin Todorić neće stati, da će njegova tužba ići i dalje i međunarodnim sudbenim institucijama. Prema tome, epilog je u svakom slučaju nesiguran. Na tematskoj sjednici Odbora za gospodarstvo tada sam zapitao se više retorički, jer naravno odgovor dobio nisam, a što bi se desilo kolegice i kolege da je Ustavni sud proglasio tzv. lex Agrokor neustavnim? Gdje bi onda bili? Nažalost, vjerojatno tamo gdje ćemo završiti i ovako i onako. Prema tome, govoriti da rasprava o Agrokoru, o povjereniku i načinu na koji funkcionira nije od interesa javnosti, s tim se nikako ne mogu složiti. Ona je itekako je od interesa javnosti i da nemamo slobodnih medija, vjerojatno o ovome ne bi niti ništa znali. Prije nekoliko mjeseci na mjestu gdje sad sjedi gospodin državni tajnik sjedila je potpredsjednica Vlade i onako nam se jako, jako ugodno smješkala na sve ono što smo rekli o njoj, o načinu njezina rada, a na kraju se sve ispostavilo da je istina. E baš zbog toga, baš zbog tih radnika u Agrokoru, baš zbog te imovine privatne, baš zbog tog nečijeg privatnog novca, vjerovničkog, ali onog državnog u neplaćenim porezima, ovaj Zakon je ključan i ova rasprava je ključna kako bi taj proces učinili što transparentnijim. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo već nekoliko sati raspravljamo o ovom našem prijedlogu i zaključak je nedvosmislen. U taj zaključak proizlazi iz rasprave kolega iz HDZ-a da ovakav zakon potreban. Naravno, problem je da li će naš zakon biti izglasan u petak, vjerojatno neće ali državni tajnik sve pažljivo sluša i prati, ja se nadam da će ubrzati izradu novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i da će u njega ugraditi sve ono što je SDP predložio. Na tak način pomoći će i HDZ-u zato što je HDZ stranka u kojoj sam sukob interesa stalan jest. Nakon Sanaderove Fimi Medie, Karamarkove Konzultantice, dobili smo još jedan epski ortački poduhvat trojke Plenković-Dalić-Ramljak, na HDZ zna se način. Stoga ako nekom treba ovaj zakon, treba HDZ-u da bi njegovi dužnosnici znali ponašati se tako da nisu u sukobu interesa. Prema tome o Agrokoru možemo još satima govoriti, Agrokor je nažalost školski primjer koji će se vjerojatno izučavati na fakultetima, školski primjer i lešinarenja u 3 faze. U prvoj fazi to je Todorić obitelj koja je lešinarila, u drugoj fazi bili su Ramljakovi lešinarski fondovi a onda u završnoj fazi Dalić & Ramljak Borg partneri koji su iskoristili priliku da bi napunili svoje džepove na račun Agrokora. Prema tome, vidimo da u našem društvu postoji potpuno nerazumijevanje što je sukob interesa. Danas smo u nekoliko navrata i iz redova HDZ-a čuli da oni zapravo ne razumiju što je sukob interesa jer se tu ne radi kako oni kažu o javnom novcu, međutim sukob interesa uvijek postoji kada državni dužnosnik koristi svoje ovlasti, svoju poziciju, svoje informacije da pogoduje sebi ili sebi bliskim partnerima i prijateljima što je gospođa Dalić uz znanje Andreja Plenkovića, pa ga to čini suodgovornim, i učinila. Prema tome, to je jasan sukob interesa i taj sukob interesa podliježe odgovornosti. Da li iz tog sukoba interesa proizlazi iz korupcija jer nije svaki sukob interesa korupcije, ali je predvorje korupcije, utvrdit će DORH i USKOK, ali mi ovdje govorimo o političkoj odgovornosti. Ta politička odgovornost je velika, Dalić ju je već platila, ali to nije dovoljno. Nije dovoljno iz jednostavnog razloga što je Andrej Plenković sve to vidio, čuo i znao. A ako nije vidio, nije čuo i nije znao, onda nije dostojan biti hrvatski premijer. Uostalom, evo anketa Indexa.hr u nepunih nekoliko sati, 26 000 građana je dalo svoje mišljenje, 82% njih kaže da Andrej Plenković mora otići, pa ga ja na kraju ove naše rasprave pozivam da ode i prepusti svoje mjesto nekome sposobnijem koji će vidjet, čut i znat što se događa u području njegove odgovornosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Jovanoviću. Imamo završnu riječ poštovanog kolege Peđe Grbina u ime predlagatelja, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Dopustite mi da na kraju ove rasprave prvo odgovorim na neka konkretna pitanja a nakon toga sumiram ono što je izrečeno i što smatram da je bitno vezano ne samo uz ovaj zakon nego uz pojavu, uz problem o kojem smo danas razgovarali. Kroz raspravu od državnog tajnika pa nadalje, spočitnulo nam se da je ovaj zakon retroaktivan. Da, poštovane kolegice i kolege, je, pa to i je bila intencija. Bez retroaktivnosti on nema smisla jer se time ne može popraviti greška koja je ugrađena i u sam Zakon o izvanrednoj upravi a na koju je Borg skupinu upozoravao kolega Miladin, sasvim slučajno profesor trgovačkog prava i prava društava na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Čovjek koji nešto zna o toj temi. Imao sam prilike slušati predsjednika Vlade kako je govorio u intervjuu kojeg je nedavno emitirala Nova tv i gdje je govorio, da, imali smo različite stručnjake, imali smo različite savjete pa nismo mogli sve poslušati. Je, niste sve poslušali, poslušali ste samo one koji su išli za netransparentnošću i koji su predlagali ono što vam odgovara. I upravo za to ne da je retroaktivnost problem ovog zakona, ona je nužna da bi on dobio svrhu i da bi on ispunio svoj cilj. Nadalje, spočitavate nam da u prijedlogu zakona nismo predvidjeli i zamjenika. Ali poštovane kolegice i kolege, u veljači kada smo mi predložili ovaj zakon, zamjenika izvanrednog povjerenika nije niti bilo. Zamjenik izvanrednog povjerenika prvi put je imenovan nakon što je na prijedlog Vlade RH, isključivi prijedlog, jedinog ovlaštenog predlagatelja, razriješen gospodin Ramljak. Tek nakon toga, nakon one užurbane potjere, sjećate se toga, praktički svaki kamen u Zagrebu se okrenuo da bi se pronašao neko tko će se prihvatiti pozicije izvanrednog povjerenika, tek tada je taj izvanredni povjerenik dobio i zamjenika odnosno u konkretnom slučaju zamjenicu. Ali ako je to problem, mi prihvaćamo kritiku i uputiti ćemo amandman i možemo ga onda svi zajedno, ako je to problem, u petak i usvojiti. Ako je problem tehničke prirode, to je najlakše otkloniti i mi prihvaćamo kritiku i zato ispravljamo nešto što ne bi nazvao niti greškom niti propustom, ali prihvaćamo to. Idemo dalje. Poštovani kolege iz HNS-a, njima je najviše smetao status dužnosnika. Pa kako ćemo sad to te jadne dužnosnike, kako ćemo tog jadnog izvanrednog povjerenika koji godišnje zaradi 900 000 kuna napasti, kako ćemo mu onemogućiti ako ovaj zakon prihvatimo da bude recimo direktor trgovačkog društva godinu dana nakon što mu prestane mandat izvanrednog povjerenika? Reći ću vam iskreno, nije me previše briga jer ako oko toga ne vodimo računa za recimo direktora HEP-a, zašto bi onda vodili računa o izvanrednom povjereniku u Agrokoru? Ali poštovane kolegice i kolege, ako vidimo kako je gospodin Ramljak radio svoj posao, ja se uopće ne bojim niti jedne minute da će se on snaći i naplatiti sve one usluge koje je između ostalog zato što nije u dosegu Zakona o sprečavanju sukoba interesa i mogao tražiti. To nije problem, ali ga kao takvog prezentirate, pa ćemo reda radi odgovoriti na to. Dužnosnik je dužnosnik samo u smislu Zakona o sprečavanju sukoba interesa ne i drugih propisa, isto kao što državni dužnosnici nisu ni gradonačelnici ili direktori itd. Međutim idemo sada govoriti o sukusu. Spomenuo sam intervju koji je dao predsjednik Vlade, drago mi je da sam ga pogledao jer je sada jasno i njemu ono što je danima jasno ili mjesecima pa i godinu dana čitavoj hrvatskoj javnosti, a to je da ovaj postupak nije vođen transparentno. Ali žao mi je što to moram konstatirati, takva izjava gospodina Plenkovića dolazi prekasno. Dolazi sada kada je praktički sve dovedeno do kraja, dolazi sada kada su sve radnje koje su sporne u ovom postupku već obavljene. I u ovom slučaju ja ne mogu reći bolje ikad nego nikad jer ovo pokazuje ono što smo mi tvrdili, gospodin Plenković je znao, a sada se samo pere. Poštovane kolegice i kolege iz vladajuće većine, današnja rasprava i ono što ste govorili pokazalo je da ta netransparentnost o kojoj govori predsjednik Vlade nije propust. Vama transparentnost ne odgovara, vi transparentnost ne želite jer da ju želite podržali bi ovaj zakon. Vi danas govorite o tome da je postupak bio netransparentan samo i jedino zato što ste uhvaćeni sa prstima u pekmezu. Da ovi mailovi nisu objavljeni predsjednik Vlade nikada ne bi govorio o netransparentnom postupku, zastupnici vladajuće koalicije ne bi govorili o tome kako kotač ne štima i da nećemo zbog jednog kotača izgubiti kola, ne bi bilo svih onih kritika koje smo čuli u petak, subotu, nedjelju, ne bi bilo onog komentara uvaženog predsjednika Sabora da mu se sviđa ono što čita jer vama nije problem u tome što se nije radilo po pravilima i što se nije radilo po zakonu. Vama je problem što se to otkrilo, da, samo to. Poštovane kolegice i kolege iz vladajuće većine, vama ne odgovara transparentnost, vama odgovaraju sastančenja po restoranima i sklapanje dogovora po istima. To je modus operandi, to nije prvi put, to nije prvi put i Hrvatska je već jednom imala neizmjernu štetu zbog toga, imat će ju i sada jer ne brinite da će oni koji će biti oštećeni u ovom postupku izvanredne uprave pokrenuti postupak protiv države. Hoće, nažalost hoće i njih neće zanimati da li su ovi zakoni ustavni ili nisu. Zar vi mislite da će fond iz primjerice SAD-a upotrijebiti mehanizme koji stoje na raspolaganju i tražiti zaštitu putem hrvatskog pravosuđa? Neće. Iskoristit će ugovore koje smo sklopili prije 20 godina i pred arbitražnim sudovima koji vode brigu isključivo i jedinom investicijskom pravu tražiti za sebe satisfakciju novčanu. Ti postupci će za RH stvoriti financijske izdatke već kada se budu vodili jer znamo koliko koštaju arbitraže u investicijskim sporovima, govorimo o milijunima. E sada kao što sam rekao netransparentnost vam odgovara u njoj se snalazite. A grupa Borg je rijetko viđeno oličenje netransparentnosti, ta je grupa osmislila zakon, osmislila ideju, nakon toga je taj zakon pripremila, a nakon što je zakon pripremila i nakon što je taj zakon izglasan u Hrvatskom saboru onda je taj zakon implementirala. Jedno od temelja svake ustavne i demokratske države je trodioba vlasti. Trodioba vlasti koja znači da se vlast dijeli na sudsku, na zakonodavnu i na izvršnu. Što je grupa Borg u ovom slučaju napravila? Cijeli je postupak koliko god je mogla izuzela iz nadležnosti sudova, na to smo ukazivali, a to sam osobno ukazivao i bio sam jedan od prvih koji je intervenirao čim se u javnosti pojavio prvi draft, sramotni draft onoga što je tada još uvijek bio lex Šavorić, a kasnije postao lex Agrokor. Uspjeli smo koliko toliko to korigirati pritiskom, primjerice pritiskom koji smo napravili što se tiče prava radnika. U prvom prijedlogu prava radnika nisu imala prioritet i radnici uopće nisu imali pravo pokretati postupke radi naplate svojih potraživanja, a istovremeno oni za koje tražimo da se utvrdi da spadaju pod doseg Zakona o sukobu interesa su primali 75.000 kuna mjesečno. Uspjeli smo pritiskom neke stvari korigirati, ali nismo sve. I vidjeli smo u izdvojenim mišljenjima prilikom rasprave pred Ustavnim sudom i donošenja odluke da je i tamo problem izuzeća ovog zakona i cijelog postupka iz nadležnosti suda adresiran kao jedan od većih problema zakona, dakle makli ste sa strane sudsku vlast. Visoki trgovački sud se tu koliko toliko trudi i nadam se da neće biti robovi jednog gramatičkog uskog tumačenja zakona već će zakon primijeniti u smislu cjelokupnog hrvatskog pravnog poretka i prije svega Ustava RH koji traži da nad ovakvim postupcima mora postojati sudska zaštita. Međutim, tu nije stalo. Druge dvije grane vlasti je grupa Borg ujedinila u sebi. Ona se postavila kao zakonodavac, ona se postavila kao kreator zakona, a nakon toga je postala njegov izvršitelj. I da stvar bude gora u čiju korist ga je izvršavala? Sebe i samog sebe. To je ono za što je odgovorna grupa Borg. Gospođa Dalić je odgovorna za to što im je to omogućila i zato što im je osigurala uvjete za to. I činjenica da su Ramljak i gospođa Dalić otišli je minimum minimuma koji tražimo u ovakvoj situaciji. To je minimum. Od toga krećemo, to je nulta točka. Međutim, ako imamo nekoga tko je nešto osmislio i organizirao, nekoga tko im je to omogućio i osigurao uvjete da to mogu napraviti, u ovom slučaju imamo još jednu osobu, a to je osoba koja je sve to znala, sve to tolerirala i nije počinila ništa. I poštovane kolegice i kolege, ako ovdje imamo kazneno djelo, a duboko sam uvjeren da imamo i ne samo sukob interesa već kazneno-pravnu odgovornost, onda ta kaznena odgovornost ne staje na izvršiteljima. Ona staje i na onima koji su počinili nešto što se zove prikrivanje, a onaj koji je to počinio je jedan i jednini, predsjednik Vlade RH. Jer ne mogu baš vjerovati da je primjerice, ministar financija bio taj koji je zapovijedao gospođi Dalić, ne mogu. A netko je ipak bio iznad nje, netko joj je cijelo to vrijeme bio šef, nekome je ona odgovarala i podnosila račune. Nekome tko je, ponovno ću citirati jer to valja zapamtiti, to želim da svi znate, svi čujete, da vam se ureže u sjećanje. Netko je poručio da moli da sutra dođete u Vladu vezano uz temu na kojoj radimo. Taj netko je bio premijer. I ne može se premijer pravdati da nije znao što se događalo. Najkasnije, ako ne prije 27.4. postalo je poznato da adresa za prijavu potraživanja Agrokora glasi izvanredna.uprava@savuric.com, 27.4. prošle godine. Pa u tom trenutku kad je to postalo poznato, onda su oni koji su znali tko je radio taj Zakon, trebali dignuti telefonsku slušalicu, nazvati izvanrednog povjerenika i priupitati ga za zdravlje. Priupitati da li je to jedini slučaj takvog sukoba interesa, pa ako nije inzistirati od njega da to promijeni. Oni to ili nisu napravili jer nisu pazili, ili nisu napravili jer ih nije bila briga ili nisu napravili, a ne želim vjerovati da je to istina, doista ne želim vjerovati da je to istina, jer su imali i svoj dio u onome što se izvlačilo. A izvlačilo se nije malo, nije malo, poštovane kolegice i kolege. Po podacima koji su javno objavljeni, na računu Texo Managementa je krajem prošle godine bilo oko 8 milijuna kuna. Ja ne znam koliko je vas ikada vidjelo tu svotu na gomili, čisto sumnjam da je puno. Kolega Šuker, vi ste naravno zbog svojeg bivšeg radnog mjesta u Vladi izuzeti. Vi ste vidjeli i puno više od toga. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Na papiru. E, pa ovo nije samo na papiru, ovo je na bankovnom računu i to je problem. I to je ono o čemu moramo govoriti. Dakle, sukob interesa, kao što je rekao uvaženi kolega Jovanović, nije sam po sebi korupcija, ali predvorje korupcije je. I zato vas još jednom molim i zato na vas apeliram, pomozite nam da u petak spriječimo barem jedan mali segment tog sukoba interesa. Pomognite nam da u petak Hrvatsku napravimo barem malo transparentnijom zemljom, barem malo. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Peđi Grbinu na ovoj završnoj riječi. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku Ministarstva uprave, gospodinu Darku Nekiću i predlagateljima odnosno gospodinu Peđi Grbinu na ovim obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sprječavanju sukoba interesa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 290. predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, predlagatelj je podnio amandman, sukladno čl.199 Poslovnika, o ovako podnesenom amandmanu, mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da Klub zastupnika SDP-a može podnijeti amandman nakon zaključenja rasprave, molim glasujmo. Utvrđujem da nismo prihvatili prijedlog, da Klub zastupnika SDP može podnijeti amandman nakon zaključenja rasprave, jer ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu glasova. 44 je bilo za, 1 suzdržan i 76 protiv. Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče molim, da mi sukladno čl. 248. Poslovnika dozvolite da obrazložim zbog čega tražimo stanku u ime Kluba zastupnika vezano uz ovu točku dnevnog reda. Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, nakon što smo slušali raspravu u srijedu, postali smo potpuno svjesni, da vama sukob interesa nije nikakav problem, ali danas smo postali svjesni još jedne stvari, a to je da vama nije prihvatljivo, niti da se u Saboru o sukobu interesa raspravlja i to je skandalozno. Meni nije poznato da smo u ovoj sazivu ikada odbili predlagatelju da se raspravlja o amandmanu, koji je podnijet nakon isteka roka. Niti jednom. A zašto ste to danas odbili? Zato što ne želite da raspravlja o sukobu interesa, zato što ne želite da se govori o temama zbog koji se predsjednik Vlade Plenković jučer preznojavao dok je odgovarao na novinska pitanja. Vama je sukob interesa imanentan. Isto je bilo i za vrijeme Sanadera, isto je bilo za vrijeme Karamarka, isto je sada i za Plenkovića. Ovo što radite je sramota. To što ne želite da se sankcionira one koji krše zakon je jedno, ali to što u Hrvatskom saboru ne želite da se o tome raspravlja kako se ne bi otvorile za vas nezgodne teme, to je sasvim drugo i to je potpuno skandalozno. Poštovane kolegice i kolege, jučer smo vidjeli kako izgleda kada predsjednik Vlade odgovara na pitanja o sukobu interesa. Vidjeli smo i zašto je bitno da sukobom interes budu obuhvaćeni svi oni čimbenici u državi koji u ime države raspolažu milijunima, ali vama je to potpuno nebitno. Zbog toga tražim da se Klubu zastupnika SDP-a omogući 20 minuta kako bi se dogovorili da li ćemo nakon ovakve vaše odluke uopće sudjelovati u daljnjoj raspravi i glasovanju ili ćemo napustiti sabornicu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Stanku odobravam u dužini od 10 minuta, dakle nastavljamo u 12 i 43 minute. STANKA U 12,33 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 12,43 SATI [[Govornik nije snimljen.]] Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji ne prihvaća Vlada ni saborska radna tijela [[Upadica Bulj: Možete li ponoviti, nismo uopće čuli.]] Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji ne prihvaća Vlada ni saborska radna tijela. Utvrđujem da je sa 12 glasova za, 1 suzdržanim i 74 protiv, zakon nije dobio potreban broj glasova.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Odluke o izmjenama… Izvolite kolega Grmoja, ispričavam se, nisam vidio.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ja bih vas zamolio da ovako bitnu točku, Istražno povjerenstvo odnosno obnova rada Istražnog povjerenstva o Agrokoru, da se konzultirate s predsjednikom Sabora i da je odgodimo za sutrašnji dan za jedan normalan termin kada može biti u fokusu javnosti. Mislim da ovo zanima cjelokupnu javnost. Isto tako mi o ovoj točki nemamo mišljenje niti odbora, niti imamo mišljenje Vlade, možda bi se to mogli ti odbori sastati ujutro ili matično radno tijelo koje bi dalo nekakvo mišljenje znači. Ja vas molim da izađete u susret hrvatskoj javnosti i hrvatskih građanima, ako već ništa ne skrivamo, ako svi ovdje želimo istinu o Agrokoru, onda nema razloga da se to ne premjesti za nekakav normalan termin, a ne u 20,15 sati mi počinjemo raspravu o Istražnom povjerenstvu.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Za Prijedlog odluke o izmjenama odnosno osnivanju istražnih povjerenstava nisu potrebni sastanci nikakvih radnih tijela niti mišljenje Vlade, a što se tiče točke dnevnog reda koja je sad na rasporedu, dnevni red ste dobili na vrijeme, predviđeno je. Kad se određivao dnevni red nismo mogli znati koliko će biti rasprava pojedinačnih i u ime klubova i replika, tako da zaista mi je žao, ali nastavljamo dalje s radom. Dakle, točku dnevnog reda: - Prijedlog Odluke o izmjenama Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima te ostalim vjerovnicima, uloge regulatora na tržištima vezano za agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade Republike Hrvatske prema Agrokoru odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao. Predlagatelji su 36 zastupnika u Hrvatskome saboru, na temelju članaka 5. i 6. Zakona o istražnim povjerenstvima. Molim vas, predstavnik predlagatelja da nam obrazloži prijedlog. Gospodin Nikola Grmoja, izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo ja još jednom moram izraziti nezadovoljstvo što u ovom terminu raspravljamo o Saborskom istražnom povjerenstvu, doduše ne bi mi bio problem ni sami termin kada bismo imali nekakvu garanciju da će sada Vladajući na to povjerenstvo pristati, tako da onda uopće nije bitno u koji sat raspravljamo ako bismo imali to istražno povjerenstvo. Imali smo ovdje govora o tome tko je koliko odgovoran, mi smo za to da se istina sazna u potpunosti. Znači odluka o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima te ostalim vjerovnicima, uloge regulatora na tržištima vezano uz Agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade RH prema Agrokoru, odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao, čiju promjenu danas predlažemo, donesena je na sjednici Hrvatskog sabora održanoj 11. listopada 2017. godine. Prvo što bi u ovoj odluci trebalo promijeniti to je sami naslov, ali ipak nas 36 zastupnica i zastupnika je odlučilo zanemariti ovu formalnu stranu priče i predložiti intervenciju sadržaja i odluke te izaći pred vas s prijedlogom smanjenja opsega nadležnosti istražnog povjerenstva i sitne korekcije o ustroju istražnog povjerenstva. Smanjenje nadležnosti odnosi se na onaj dio nadležnosti povjerenstva u kojem se rad istražnog povjerenstva preklapao s istragom koju je pokrenulo i vodi državno odvjetništvo kako bi se izbjegle nedoumice i rasprave o preklapanju rada istražnog povjerenstva, eventualnih sudskih postupaka, predlaže se ovom odlukom revidirati, tj. suziti opseg istraživanja istražnog povjerenstva u djelu koje se odnosi na područje i ciljeve istraživanja, kao i na pitanja koja istražno povjerenstvo treba istražiti, a koja se odnose na kvalitetu financijskih izvještaja. Korekcije i ustroj istražnog povjerenstva odnose se na članak 9. stavka 2. Zakona o istražnim povjerenstvima kojom je propisano da istražno povjerenstvo ima predsjednika, potpredsjednika i tajnika koje imenuje Sabor iz reda članova istražnog povjerenstva. S obzirom da je kod donošenja odluke o osnivanju povjerenstva učinjena pogreška i nije imenovan potpredsjednik povjerenstva, potrebno je i u tom djelu izmijeniti odluku kako bi se njezin tekst uskladio sa zakonom. Dakle obrazloženje za predložene promjene prilično je jednostavno, ali imajući u vidu sve rasprave koje smo oko ovoga imali, podsjetit ću vas samo u osnovnim crtama na neke detalje o kojima smo raspravljali prilikom donošenja odluke o osnivanju povjerenstva, ali tijekom njegovog rada te nakon što je istražno povjerenstvo, odnosno što je njegov rad prestao. Dakle krenimo od početka, Klub zastupnika SDP-a predložio je 21. travnja 2017. godine, dakle svega nekoliko tjedana nakon donošenja lex Agrokora odluku o osnivanju istražnog povjerenstva. Vjerojatno se i sami sjećate da su u javnosti rasprave o osnivanju povjerenstva trajale mjesecima. Formalna rasprava u Hrvatskom saboru provedena je i rasprave je i zaključena 12. srpnja 2017. godine, a odluka o osnivanju povjerenstva donesena je tek 17. listopada 2017. vjerojatno povjerenstvo ne bi ni u listopadu bilo osnovano da nije SDP uvjetovao izbor Ustavnih sudaca, donošenjem odluke i osnivanjem istražnog povjerenstva. Iz današnje perspektive i nakon svih informacije koje su postale dostupne posljednjih nekoliko dana, svi događaji kojima se odlagalo donošenje odluke i početak rada povjerenstva dobivaju sasvim drugačiji smisao. Naime, da je povjerenstvo osnovano i počelo raditi u nekom razumnom roku, recimo u roku od mjesec dana od podnesenog prijedloga, povjerenstvo je moglo dovršiti svoj posao prije pravomoćnosti istrage državnog odvjetništva. Valja odati priznanje HDZ-u i njegovim koalicijskim partnerima da su učinili baš sve što je bilo u njihovoj moći da to spriječe i to sasvim ironično, pozivanjem na trodiobu vlasti i načelo zakonitosti. Mora im se priznati u opstrukciji, prvo osnivanja, a kasnije i rada povjerenstva, iskazali su pravo majstorstvo u muljanju, petljanju i fiškalijama svake vrste. Ipak je to škola vlade Šeksa. Osjeti se ruka starog majstora, tamo negdje u pozadini, ma koliko mu ova generacija u tome ipak nije dorasla. Dakle, formalno, glavnina rasprave odnosila se na prijepore je li uopće dopušteno osnivanje povjerenstva s obzirom da je u to vrijeme državno odvjetništvo radilo izvide u Agrokoru. Prijepor se pojavio zbog stava HDZ-a koji je naizgled jasno izrekao predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a Branko Bačić u svojoj izjavi danoj 12. listopada 2017., citiram: „Mi mislimo da osnivanje istražnog povjerenstva neće donijeti nikakvu korist, već će samo ometati istragu koju provodi DORH. HDZ nema razloga čuvati nikoga u tom postupku i istrazi, mi s tim problema nemamo i baš zato ne želimo ometati istragu DORH-a. kada je riječ o kaznenoj odgovornosti DORH je jedina institucija koja to može utvrditi te upravo to i radi, puno bolje nego što bi to mi radili ovdje, nisam sklon da saborski zastupnici odlučuju o kaznenoj odgovornosti osoba koji nisu političari.“ Dakle, kolega Bačić se ipak malo zaigrao dajući nama, Saborskim zastupnicima, pravo da odlučujemo o kaznenoj odgovornosti političarima. Zanimljivo tumačenje vladavine prava, rekli bi neki bolje potkovani u tom području prava, frojdovska omaška. Slično, uz mali dodatak o trgovanju i imenima za izbor Ustavnih sudaca govorio je predsjednik HDZ-a i predsjednik Vlade RH Andrej Plenković koji je 27. rujna 2017. izjavio: „Ja i kao predsjednik HDZ-a i kao predsjednik Vlade nemam razlog za bilo kakve odluke koje bi opstruirale i najmanju sitnicu kada je riječ o transparentnosti. Ono što mi želimo je da rad bilo kakvog povjerenstva ne utječe na aktivnost pravosudnog sustava. Niti da se osnivanje povjerenstva, uvjetuje obvezom Hrvatskog sabora da izabire ustavne suce. Nije dobro da predstavnička tijela RH, od kojih je Sabor najviše, dolazi u poziciju zbog većine koja je potrebna za donošenje odluka, a neka stranke ucjenjuju odabir ustavnim sudaca s ostalim odlukama. To su odvojene stvari i takve će i ostati. Završen citat. Kada sve zbrojite, sve je tu, briga za zakonitost, transparentnost, trodioba vlasti, odbijanje političke trgovine, baš sve. Uzoran uradak, uzornog učenika. Ipak kao da su se odjednom svi vragovi umiješali, stvari su se naglo primijenile, sasvim transparentno u kuloarima, postignut je dogovor, tko i vaš i naš, koji vaši i naši će zasjesti Ustavni sud i istražno je povjerenstvo osnovano. Kao i obično, kada je bilo kakav dogovor s HDZ-om u pitanju, figa je bila u HDZ-ovom džepu. Vidjelo se to od prvog dana rada Istražnog povjerenstva, ustvari cjelokupni rad Istražnog povjerenstva, bio je jedan veliki pokušaj vladajuće većine, da se povjerenstvo prvo onemogući u radu, a onda da se i potpuno uguši. Srećom, kolege iz HDZ-a uz malu pomoć marnih HNS-ovaca, odradili su to na sasvim transparentan i vjerodostojan način. Na opće zadovoljstvo svekolike javnosti. Priča HDZ o tome, kako pravosudna istraga samo što nije počela i kako sve to nema smisla, nametala se iz dana u dan. Ono što se ipak nije dalo niti stiglo spriječiti, bili su iskazi svjedoka. Ne slučajno, redoslijede sa saslušanja svjedoka, određen je kronološki. Od početka '90. prema sadašnjosti, što je očito odgovaralo HDZ-u i saveznicima, u skladu s načelom, da ako već istinu moraš priznati, neka to bude tako, da je kriv netko tko je odavno u mirovini ili je barem odavno posve politički relevantan. Neću ovdje detaljno prepričavati, koga smo mi sve na saborskom Istražnom povjerenstvu saslušavali, tko je što rekao, tko je što izbjegao reći, to ste uostalom pratili i sami, pratila je i hrvatska javnost, ali, podsjetiti ću vas amo nekoliko imena koja su bila pred povjerenstvom, Josip Manulić, Franjo Gregurić, Borislav Škegro, Željko Rohatinski. Zanimljivi su i oni koji su u posljednji čas amnestirani od druženja s povjerenstvom, Božo Prka, Ivan Šuker, Mato Crkvenac, Slavko Linić, Boris Vujčić. Dokumentaciju smo zatražili od nadležnim tijela i polako počeli dobivati. U očekivanju dokumentacije, zatražene službenim putem, pregledavali smo novinske arhive, javno dostupne dokumente, papire koji su nam dostavljali i poznati i nepoznati. Dokumentacija još uvijek dolazi, a gdje završava, to nitko ne zna. I ono što je došlo nitko nije ni dirnuo i sam predsjednik istražnog povjerenstva rekao je da ni on ne zna, gdje se ti dokumenti sada nalaze. Kada je 20. studenog 2017. nastupila pravomoćnost istrage, oporbeni članovi povjerenstva, predložili su da povjerenstvo prestane s radom, po točki o kvaliteti financijskih izvještaja, za koje je potvrđena pravomoćnost istrage, dok bi se po ostalih 10 pitanja nastavilo raditi. HDZ nije imao takvih dilema, riješio je priču vrlo jednostavno, transparentno i vjerodostojno. Na sjednici saborskog povjerenstva za Agrokor zakazan 22. studenog 2017. g. došli su samo predsjednik povjerenstva Orsat Miljenić, te oporbeni članovi Gordan Maras iz SDP-a, profesor Ivan Lovrinović i ja osobno. Jednostavno stručne službe dobile su nalog da se ne pojavljuju na sjednici i da obavijeste svjedoke da ne dolaze. Dobro je podsjetiti se koje su informacije, tada, netom prije nasilnog gašenja Istražnog povjerenstva počele curiti u javnost. 15. studenog, tadašnji izvanredni povjerenik Ramljak, objavio je popis savjetnika u Agrokoru, znači tek 15. studenog. To je učinio 6 mj. nakon početka postupka izvanredne uprave, a pritom je pogodno cenzurirao podatke o podizvođačima Alixa. Međutim, jedan internetski portal, koji je zaslužan i za otkrivanje ove afere, objavio je potpuni popis savjetnika i vladajućima je postalo jasno, da Istražno povjerenstvo za Agrokor treba pod svaku cijenu ugasiti. Iako to što je Indeks tada objavio, nije uopće bila nekakva velika vijest u medijima, ali oni su shvatili o čemu se radi i koliko daleko će ići ova ekipa u saborskom Istražnom povjerenstvu. Kako je ipak trebalo nešto učiniti s oporbenim zahtjevom da povjerenstvo nastavi s radom, HDZ-ovom većini, zaključak kako su ga predložili oporbeni članovi nije se svidio i cijela je priča završila na Odboru za Ustav, Poslovnik gdje je željeznom disciplinom vladajućih, ali svakako temeljem Ustava i zakona, donesen zaključak da Istražno povjerenstvo prestaje s radom u cjelini, ali prilično paradoksalno, da povjerenstvo nije raspušteno. Dakle, Istražno povjerenstvo za Agrokor je Ustavno pravni zombi, mrtvo, a opet živo, ima noge, ali ne hoda, kaže predsjednik Odbora za Ustav i Poslovnik. I HDZ izglasa. Čudi li vas sve to kolegice i kolege, posebno u svijetlu ovoga što je posljednjih dana izašlo u javnost. Eto, zato, i baš zato, podnesen je ovaj prijedlog izmjene odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. U vrijeme kada smo ga podnosili htjeli smo Hrvatskom saboru dati priliku da se izjasni o zaključku Odbora za Ustav i Poslovnik i dati priliku istražnom povjerenstvu da završi svoj rad u djelu u kojem ne postoje zapreke za taj rad. Naravno, danas iz ove perspektive stvari izgledaju nešto drugačije. Nažalost ne bolje, već puno gore. Sada kada je baš ničim izazvana, samo zbog nekakve iskrivljene male sjene koje su pale na njenu blještavu političku zvijezdu, Vladu napustila njena vrijedna potpredsjednica Martina Dalić i nakon svega što smo imali prilike saznati o Agrokoru, sve što smo zadnjih dana saznali, ovaj prijedlog odluke upravo sada dobiva svoj puni smisao. Znam, i to ćemo čuti vjerojatno od kolega ovdje iz vladajuće većine, vrlo brzo će se čuti ti glasovi da tu istražno povjerenstvo nema što raditi, uvjeren sam da nije slučajno uzimajući u obzir naše uvjete i navike da je munjevito objavljeno da SOA i DORH istražuju aferu Hotmail i onda ćemo ponovo čuti onu staru neka institucije rade svoj posao. Istovremeno mislim da imam veliki broj istomišljenika kada kažem da ne vjerujem da će se išta promijeniti. Nažalost, institucije kod nas služe za to da rade posao svoj, ili tuđi, svejedno, no ne da i dovrše započeto. Ako se i dogodi kakva istraga proći će godine dok dočekamo barem neki rezultat, koje desetljeće dok dočekamo pravomoćnost, opet u nadi da Ustavni sud neće sve vratiti na početak, ali čak i da se nekim čudom sudska odluka dogodi već sutra, ostajemo bez odgovora na nekoliko bitnih pitanja, gdje je sve započelo i zašto? Tko je usmjeravao procese tako da se dogodi Agrokor, INA, HT, Pliva, banke, ali i sve one firme koje više nisu upisane u Registru trgovačkih sudova? Tko je kolega Bačiću iz toga izvukao korist? Kako su nastale gazde? Više i ne pitamo gdje su pare, ne pitamo a o tome je govorio danas i kolega Pupovac tko su stvarni vlasnici, to nisu javne informacije, jer tako treba biti kažu vladajući, nabrajaju nam uredbe, direktive, konvencije o ljudskim pravima, pozivaju se na Ustavne odredbe, načela, zakone i zaista imaju pravo. Reda mora biti, uredbe, direktive, konvencije, Ustavne odredbe, načela, zakoni se moraju poštovati i provoditi, slažemo se. Ali za sve jednako. Čudne su to uredbe, direktive, konvencije, Ustav, zakon i mišljenja i tumačenja koji štite samo one koji se i sami mogu štitit. Nismo li nešto malo promašili u primjeni svih tih propisa koje smo donijeli pozivajući se na uzvišene ciljeve i humana načela? Negdje nam se nešto potkralo. Jer da nije, barem bi netko bio osuđen, barem bi netko iznutra vidio pretrpane hrvatske zatvore, a nije. Ako je netko i pokušao, poslovični mar hrvatskog pravosuđa i blaženstvo zastare učinili su svoje. Kolegice i kolege, jednostavna istina da se u Hrvatskoj može uspjeti ako si u dobrim odnosima s državom. To je samo fino rečeno ono što običnim jezikom zovemo biti uvezani, ako si uvezan, možeš biti gazda. U ovom slučaju Agrokora. Ako si uvezan, učinit ćeš uslugu nekim ljudima, ljudi će tu uslugu vratiti, jedini prethodni uvjet je da su u igri neki državni novci i igra može početi. Dakle to je smisao ove odluke, nastaviti započeti posao i pokazati kako je nastao, kako je rastao i kako nas je gutao i na kraju progutao Agrokor. Tko je sve bio uvezan i gdje su završili svi silni državni novci ulupani u vreću bez dna jednog čovjeka i njegove obitelji i svih onih naslonjenih na njega. Smisao je pokazati kako smo mi građani Hrvatske spašavali Agrokor. Ne govorim o spašavanju danas, o spašavanju u posljednjih godinu dana, već o spašavanju od samog nastanka Agrokora i nastanka ove države. I nisu nam trebali nikakvi izvanredni povjerenici, privremeni ili stalni odbor vjerovnika, prijava i tradžbina, roll up-ovi, konzultanti, jednostavno puštali smo ih da grabe u naše džepove, da dijele plijen i uvjeravaju nas da su oni naši dobri crveno zeleni susjedi, K plus obitelj, samo provučeš karticu. Kad je igra pukla, od velike sretne K plus obitelji ostale su samo premorene blagajnice i naglo ostarjeli radnici koji dovlače robu iz ogromnih i polupraznih skladišta na polu puste police. Kad je izgledalo da je gazda preselio, pod vesele crveno zelene boje i sve što se dalo preseliti, kad je slavina zatvorena pokazalo se da iza blještavog neona, veselih tamburaša i K plus roštilja na parkingu Super Konzuma ostala samo prazna betonska ljuštura. Deseci tisuća hektara koncesija, izvora voda, besmislenih proizvodnih pogona bez osnovnih sirovina. Mislili smo da i ta priča gotova, da je samo pitanje hoće li Todorić za Kutlom prema BiH ili će negdje za zapad? Odabrao je zapad, čujemo teško mu je, neda se i šparanje, ali teško zauzdava svoju gospođu. I kad smo mislili da više nema ničega za ukrasti, umiješali su se maheri veći od do jučerašnjeg gazde. Oni koji ne reklamiraju lovišta, helikoptere, jahte, dvorce iznad Zagreba, ali su uvezani, toliko uvezani da mogu istovremeno štititi interese crveno zelene ljušture i onih kojima je ta ista ljuštura dužna milijarde. Ne samo sposobni, već i svestrani, pišu zakone, savjetuju, izvlače iz propasti, pripremaju nagodbu, izrađuju horoskope. Cijena prava sitnica, ja tebi, ti meni. Potpuno uvezani. Pod zaštitničkim kišobranom naše Vlade i njene do jučerašnje potpredsjednice, odradili su jedan sjajan proces, s nekoliko manjih sjena koje su narušile javnu percepciju i okrnjile društveni optimizam, sitnice. Kolegice i kolege zastupnici, odluka koja je pred vama ne traži da odvezujemo te uvezane, ne traži ni da ih kaznimo, o većini svega ovoga o čemu slušamo zadnjih dana, a i za što je, kako kaže Andrej Plenković kriv MOST nezavisnih lista, istražno povjerenstvo neće moći raspravljati, još manje ispitivati. Bilo bi to protivno svim onim uredbama, direktivama, konvencijama, Ustavima, zakonima. Ono što istražno povjerenstvo može jest baviti se nekim starim papirima, saslušati neke već starije ljude, poslušati njihove priče prilagođene njihovoj boljoj prošlosti. Ja onda pitam čega se bojite kolege iz vladajuće većine? Nama u ovoj odluci ničega nema što vam može ozbiljnije naškoditi. Ništa vam se neće dogoditi ako oživite ovog zombija. Što vas priječi da popravite svoju percepciju u javnosti? Jer percepcija je, kako smo imali prilike naučiti, u politici ama baš sve. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Grmoja vi ste na početku svoje rasprave rekli da vam ne bi smetao termin kada bi vladajući prihvatili ovaj prijedlog osnivanja, odnosno nastavka rada istražnog povjerenstva, ali vi znate kao i ja da oni to neće prihvatit. Jer da su htjeli da povjerenstvo radi, ne bi ga ni gasili, a puno je čudnih stvari u ovom cijelom procesu Agrokora. Čudno je to da je ugašeno povjerenstvo, čudno je recimo da je SOA prije par mjeseci provjeravala mailove gospođe Dalić i tamo nije našla ništa i onda je sad sve najednom eksplodiralo. Ali znate šta je meni još čudno? Meni je još čudno, isto ste spomenuli da će sada reć vjerojatno da ni ovo povjerenstvo ne može dalje radit jer je sad neka druga istraga u tijeku, istraga protiv gospođe Dalić, a vidite meni je čudno da ministar unutarnjih poslova upravo govori da policija istražuje, danas govori da policija istražuje aferu Mailovi i da istražuje sve šta se ovdje dešavalo jer koliko ja znam po našim zakonima izvidi bi trebali biti tajni i ne bi se trebali iznositi u javnost, a pogotovo ne od jednog ministra unutarnjih poslova, a kada to govori političar onda možemo sumnjati u određene zlouporabe.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Đujiću. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Kolega Đujiću, meni je jasno da sam termin pokazuje kakav odnos imaju vladajući prema istražnom povjerenstvu. Ali ja sam im upravo želio reći da se nemaju čega bojati. Da sve što mogu je popraviti svoj rejting i činjenicu da im ljudi ne vjeruju, ja se ne bojim ničega. Bilo je ovdje prozivanja i prema MOST-u od strane kolega, ja da se nečega bojim pa ne bi se tako žestoko borio za istražno povjerenstvo kad je ono bilo, odnosno kad smo ga imali i pripremao se tako ozbiljno za te sjednice i razotkrio jako zanimljive stvari poput npr. činjenice da je bivši predsjednik HDZ-a zajedno s Ivicom Todorićem nagovarao guvernera HNB-a na politički angažman. U svakoj ozbiljnoj državi bi to bio ono podatak koji bi uzdrmao državu. U Hrvatskoj se nije dogodilo ništa. Tako da se kolege iz HDZ-a nemaju čega bojati, ja očekujem da će prihvatiti ovu odluku o obnovi rada saborskog istražnog povjerenstva.
Zahvaljujem poštovani kolega Grmoja na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Grmoja pa Hrvatska je suočena sa neprekinutim nizom afera koje su posljedica upravo netransparentnog poslovanja. I naravno nije dobro što je rasprava u ovom terminu, dobro je što recimo dolazi poslije rasprave koju smo vodili proteklih nekoliko sati oko sukoba interesa. Dakle ja ću ponoviti ono što sam rekao da je HDZ-u u samoj srži usađen sukob interesa. I zbog HDZ-a bi bilo u interesu da ovo istražno povjerenstvo nastavi sa radom i da se otkriju svi problemi koji su postojali i koji su doveli do toga da Hrvatska 28 godina bude zaista poput Orwellove životinjske farme u kojoj su svi jednaki, ali neki malo jednakiji pa postaju gazde, a nakon što odu gazde neki su opet malo jednakiji pa pišu zakone i sprovode zakone na način da ostvare ogromnu korist. Dakle u interesu je HDZ-a da ovo povjerenstvo nastavi sa radom.
Zahvaljujem kolega Jovanović. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Pa da, imamo situaciju da premijer praktički sad predstavlja ovo kao nekakvu malu mrlju u jednom procesu u kojem on nije za ništa odgovoran, nije za ništa znao, ajmo to utvrditi. Idemo pred povjerenstvo, idemo vidjeti što je premijer znao, što nije znao, da li je on uopće, je li on bio svjestan toga šta ova ekipa planira, kada je saznao da su oni angažirani kao podizvođači, vi i ja smo saznali evo, ako smo pratili Indeks u studenom, odnosno u veljači je to postalo 2018. jedna velika tema, nitko od nas nije znao da su ti ljudi ujedno i podizvođači, jer se to krilo. U službenim izvješćima Agrokora koje je Ante Ramljak davao u studenome 2017. se krilo da su ti ljudi podizvođači, a Indeks je objavio popis podizvođača. Tek u veljači to postaje tema. To je nedavno, to je prije neka tri mjeseca. Postaje tema da su ti ljudi postali podizvođači. Možda premijer stvarno nema odgovornost, ali idemo to istražiti. Zašto se onda bolje istražnog povjerenstva o Agrokoru?
Zahvaljujem poštovanog kolegi Grmoji. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Istražno povjerenstvo je osnovano tada na inicijativu HDZ-a. Podupirem i ovaj sad vaš prijedlog, istražno povjerenstvo treba se ponovno osnovati, treba raditi. Taman je bilo počelo, gospodin Rohatinski je dao jednu jako vrijednu informaciju koja će mnogo puzzli u ovoj našoj slagalici riješiti i počele su se javljati stvari zbog kojih se vladajuća većina morala je to povjerenstvo ugasiti, mislim da je to svima jasno. A onaj izgovor, eto DORH istražuje pa onda ne možemo i mi istraživati, zapravo ne znači puno. U praksi, prema onome koliko sam ja proučavao istražna povjerenstva, a znam ponešto o tome, vrlo rijetko DORH zapravo smeta jednome istražnom povjerenstvu. Na kraju krajeva, istraga oko Kalmete je trajala 10 godina. Tako mogu i ovdje voditi vječnu istragu, pa onda nikad ništa ne bismo smjeli. A taman će nam sada doći Ivica Todorić u RH pa će se povećati šansa da ga ovo novo povjerenstvo zapravo privede i ispita.
Zahvaljujem kolega Sinčić. Odgovor, kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Sinčić, ako se sjećate, a vjerujem da se sjećate, glavni državni odvjetnik Cvitan je rekao da se istraga koju oni provode ne kosi sa onim što radi istražno povjerenstvo o Agrokoru, tako da nije bilo tada nikakvih problema da povjerenstvo nastavi s radom, ali ako gledamo u svjetlu onoga što je izašlo posljednjih dana i toga što je Indeks tada počeo objavljivati, pa nitko praktički u javnosti to nije ni zamijetio, tek u veljači postaje tema Texo Management i Ante Ramljak, znači prije tri mjeseca, onda je logično da smo mi dok smo ispitivali Rohatinskog i dok sam ja iz njega izvlačio to priznanje, da su oni bili zabrinuti ne tim što govori Rohatinski jer je to već stara priča i to su ljudi koji nisu politički relevantni više. Karamarko je bivši predsjednik HDZ-a kojeg je Andrej Plenković praktički tražio njegovu ostavku itd. Znači, ja mislim da se iza ove afere koja je sada izašla, da se iza nje kriju stvarni razlozi gašenja saborskog istražnog povjerenstva.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Slijedeća replika, poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, dobro ste pročitali ovaj literarni uradak, vi ćete se ocijeniti sami nakon ovoga što ja kažem jer činjenice su slijedeće. MOST je bio protiv osnivanja uopće istražnog povjerenstva, iako ste vi bili član tog povjerenstva. SDP je napisao ovu Odluke, a vi ste preuzeli njihov uradak i u ime MOST-a popravili taj uradak. Od 3 SDP-ova zastupnika koja su vam potpisali ni jedan nije ovdje, oni uopće ne žele slušati to što ste vi pripremili kao prijedlog odluke. Od 36 potpisnika, ovdje ih je 9, taman ¼. Dva uopće više nisu ni zastupnici, a 25 ih uopće nije briga za to što vi govorite ovdje jer jednostavno shvatili smo u proteklom vremenu da možemo i na Odboru za gospodarstvo vrlo dobro raspravljati o Agrokoru i naučimo se da Zakon moramo poštivati, a ne da mu se prilagođavamo od trenutka do trenutka kako nam to paše.
Zahvaljujem kolega Borić. Odgovor, kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Borić, sasvim je jasno da mi nismo bili protiv saborskog istražnog povjerenstva, nego protiv toga da određeni ljudi koji su bili dužnosnici sjede kao članovi povjerenstva. To je sasvim druga stvar, ali uopće te vaše rasprave su sasvim nebitne, brojite koliko je tu ljudi. Ljudi je toliko koliko ih ima, evo ljudi iz MOST-a ima sasvim dovoljno, ali je 21 sat. Jeste li pitali predsjedavajućeg zašto je ovako bitnu točku stavio u 21 sat da se raspravlja? Ja nemam s tim problema, ja ću biti ovdje do jutra ako treba, ali nema ni vas iz HDZ-a puno. Koliko ima zastupnika HDZ-a ukupno, koliko vas je sada ovdje u sabornici i vi prozivate kolege iz SDP-a i kolege iz oporbe. Pa nemoj, cijeli dan se, pa dobro su vam rekli, cijeli dan se bavite SDP-om, nema potrebe da se bavimo SDP-om jer SDP ovdje nije tema. Tema je Agrokor. Želite li vi istinu o Agrokoru ili ne želite istine o Agrokoru? Kolega Borić, pitanje je vrlo jednostavno i zaslužuje vrlo jednostavan odgovor.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Slijedeća replika, poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, poštovani kolega Grmoja, zadnje vrijeme u medijima imamo jednu obrnutu tezu i pogotovo u medijima koji su bliski vladajućoj većini i u medijima čiji su novinari do nedavno pisali da Martina Dalić treba dobiti nagradu za životno djelo za stvari koje je napravila u Agrokoru, a to je tko je pustio mail-ove dakle, tko je zapravo otkrio i pustio mail-ove portalu Indeks. Pa evo, ja pozivam da se osnuje istražno povjerenstvo i da se ispita tko je pustio te mail-ove jer očigledno je da je to vladajućima važnije od toga što u tim mail-ovima piše.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Grmoja.
Kolega Sladoljev, i to može biti pitanje, ali mislim da nije pitanje koje treba biti u fokusu. Imamo mi optužbe da smo mi ti koji puštamo mail-ove, onda u isto vrijeme smo mi ti koji puštamo mail-ove, ali oni koji su odgovorni. Znači, onaj koji je odgovaran pušta mail-ove. Znači, onaj koji je kriv za cijelu ovu situaciju, on pušta mail-ove, što da sebe kompromitira, mislim. Na toj smo mi razini argumentacije protiv MOST-a. Ali, sasvim je jasno, MOST je otvorio temu Agrokora u Vladi, MOST je propitao odgovornost Ivice Todorića kaznenom prijavom Bože Petrova, MOST je Todoriću na onom sastanku u Vladi rekao da ne može dobiti novi kredit HBOR-a dok je ministar Zdravko Marić to predlagao kao rješenje. Mi smo tražili 3 povjerenika, na što Martina Dalić nije željela pristati, a to bi bio jedan dobar antikorupcijski alat da se možda ovo ne dogodi, iako možda bi se i dogodilo, a mi ne bismo znali što se događa, tako da možemo biti sretni što smo već kod Zdravka Marića prepoznali da se radi o sukobu interesa, tražili njegov odlazak iz Vlade i kao što Martina Dalić kaže, možemo zapaliti svijeću na Kamenitim vratima.
Zahvaljujem kolega Grmoja, ja bih vas molio da malo pripazite na vrijeme. Puta nekoliko. Sljedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Kolega Grmoja, govorili ste o ciljevima osnivanja istražnoga povjerenstva, ali dozvolite mi da vam skrenem pozornost na jednu stvar koju je istražno povjerenstvo trebalo utvrdit među nizom onih ciljeva koje je zadalo odlukom u svoj rad, a to je sljedeće. Pitanje koje je povjerenstvo trebalo odgovoriti, zbog čega je Vlada odlučila predložit Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH i kako je tekao proces pripreme tog zakona? Dakle upravo pitanje koje je posljednjih tjedana u fokusu javnosti, kako je tekao proces pripreme lex Agrokora, dakle ono što smo mogli čitati u mailovima, u medijima, u prepisci na jedan recimo to tako način, na koji se i ne može otkrit zašto je to izašlo, povjerenstvo je zaduženo i ono bi zapravo ispitivanjem svih nadležnih osoba i svjedoka saznalo na koji način je taj zakon donesen. I upravo je to trebala biti zadaća povjerenstva.
Zahvaljujem kolega Podolnjak. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Pa upravo zato kolega Podolnjak kažem da radi istine i radi interesa javnosti mi moramo podržati svi ovdje u sabornici ovu obnovu rada Saborskog istražnog povjerenstva, odnosno onih koji se nemaju čega bojati. Ja mislim da većina ovdje zastupnika, čak i u vladajućoj većini se nema čega bojati. Zašto bi se bojali toga da se sve ispita, da se propita na koji način se to radilo, što se radilo, na koji način se moglo dogoditi da ti ljudi koji su bili dio te financijske skupine, zajedno s odvjetnikom Šavorićem kasnije budu angažirani, zanimljiva je koincidencija, znači u petak ja Božinoviću najavljujem da izlazimo iz Vlade, oni su u utorak ili srijedu angažirani kao podizvođači, ali to nitko ne zna, u četvrtak ministri MOST-a glasaju za smjenu Zdravka Marića i praktički MOST više ni formalno nije dio Vlade. Ja mislim da to nije slučajno, da je ekipa osjetila više MOST-ovaca nema, sad možemo odraditi ovo što smo od početka planirali. A to izlazi u javnost tek u studenom, odnosno u veljači, 26. 4. su angažirani podizvođači.
Zahvaljujem poštovani kolega Grmoja. Sljedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja-Linić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, jasno je, bez obzira koliko vi to negirali, da je potrebno da ovakvo povjerenstvo nastavi s radom jer je potrebno na kraju ipak i vidjeti tko ima političku odgovornost za sve ono što se dešavalo nakon što je MOST izbačen kao prijetnja da će saznati što se zapravo dešava i što se namjerava dešavati sa angažmanom tih savjetnika. Ali ono što mene interesira, a to je ukoliko je SOA dužna i njezina je dužnost izvijestiti o svakoj ugrozi premijera, i ako su pregledali sve mailove, ako su radili svoj posao i u njima nisu našli prijetnje prema gospodinu gazdi, da li su i mogli primijetiti nešto drugo što se dešava u tim mailovima, da li su to morali i da li su o tome izvjestili gospodina premijera ili nisu znali odradit svoj posao? Bit će da je premijer samo rekao ok dečki, idemo dalje, niste našli nikakve prijetnje, za ostalo ja preuzimam kontrolu. Očito je ovdje nečija odgovornost također prisutna o kojoj će se isto tako s vremenom saznat. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Strenja-Linić. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Pa to su sve pitanja na koja trebamo dobiti odgovore i da prestanu ove optužbe koje možemo čuti ovdje, ako je netko odgovoran samo politički, jer odgovara za nekoga jer je nadređen potpredsjednici Vlade, to je odgovornost, ali jedan vid odgovornosti, ali ako je netko baš sve znao, ako je netko bio uključen u cijelu priču, a onda se pravio kao da ništa ne zna, to je već jedan drugi tip odgovornosti. Tako da ovo može pomoći praktički samom premijeru i Vladi i da se na tom istražnom povjerenstvu propitaju sve činjenice, ne samo znači kao što sam rekao nastanka lex Agrokora, nego i svega onoga što se događalo nakon toga, ali i ovo što nas sve zanima, tko je pomagao Ivici Todoriću sve ove godine? Tko je pomogao Agrokoru da naraste do ovih razmjera da ovako ugrozi hrvatsko gospodarstvo?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Grmoja, činjenica je da su stranke bile filijale Agrokora, tj. Ivice Todorića i da ga nitko nije smio spomenuti, nego su trčali oko njega kao mali miševo. Pa ću vam nabrojati samo nekoliko činjenica, činjenica je da su ministarstva znala, poglavito HANFA i HNB, 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića je koristio Agrokor i s time ugrozio financijsku stabilnost RH. Prema tome moraju znati ministri financija. Mene je dopalo da ja dižem kaznenu prijavu, evo godina i dva mjeseca. Znači nama treba povjerenstvo, ali nama triba proširit zatvore što su učinili od ove države. Svi agresori koji su došli u RH nisu u povijesti napravili ovoliko zlo i štetu, svi zajedno. I činjenica je da ovdje treba hitno reagirati i činjenica je da treba stvarno vrijeme je proširiti zatvore, za sve kriminalce koje su ove štete napravili. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Kolega Bulj, to što ste vi prije godinu i pol podigli kaznenu prijavu protiv guvernera HNB-a protiv vodstva HANFA-e, to ništa ne znači, vi ste odgovorni za Agrokor, a premijer vam to danima ponavlja na televiziji, to su prihvatile taj Macanov spin i ovdje određene kolege iz oporbe. Znači vi ste odgovorni za Agrokor, to što je Božo Petrov podigao kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića, a oni su godinama ljubili bika u rogove i pisali o lijepim jabukama, a koga briga, Božo Petrov je odgovaran za Agrokor, MOST je odgovoran, vi ste odgovorni. Mi koji smo na sve upozoravali, koji smo razotkrili ovu aferu, mi smo odgovorni za Agrokor. Ne trebam vam to spominjati tu kad to vam ništa ne znači što ste vi prije godinu pol dok su ostali šutjeli, pognuli kaznenu prijavu protiv guvernera HNB-a i vodstva HANFA-e.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Prelazimo na rasprave u ime klubova, poštovani kolega Branimir Bunjac, u ime Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo ponovno u kasne sate o jednom važnom Zakonu o istražnom povjerenstvu za Agrokor. Da riješimo onu osnovnu dilemu, znači Živi zid održava ove izmjene i mi podržavam nastavak rada istražnog povjerenstva za Agrokor kao uostalom i sva ostala istražna povjerenstva saborska jer mislim da posla ima puno a do sada je saborskih povjerenstava koliko mi je poznato, u 20 godina bilo samo 11, znači daleko premalo. Hvala bogu ovo je jedno povjerenstvo koje je vodio predsjednik Živog zida Ivan Vilibor Sinčić, završilo je svoj posao, dobro ga je završilo, kvalitetno. Imamo analizu, komparaciju i sintezu i smatram da je to u biti na neki način poticaj da i ovo povjerenstvo odradi svoj posao. Tim prije što ponovit ću još jednom, definitivno se u slučaju Agrokora dogodilo nešto što možemo otprilike nazvati hrvatskim Watergateom s time da je Watergate, pravi Watergate imao i happy end a bojim se da ovdje biti takve sreće naime da vladajuća većina nema hrabrosti raščistiti nešto što ne možemo nazvati drukčije nego kriminalom, udruženim zločinačkim pothvatom, krađom. Hobotnicom. Mafijaškom metodom. I sad znam gospoda iz HDZ-a reći će vaša retorika je populistička, vi napadate nas pretjerano kao što kaže gospodin Bačić ali evo gospodine Bačić, pitajte bilokojega pravnika, pustite Bunjca i Pernara i Sinčića, pitajte, imali ste gospodina Miladina, imali ste gospođu Jasnicu Garašić, pitajte recimo Daliju Orešković koju ste svake godine jednoglasno prihvatili izvješća da bi je u jeku krize u Agrokoru otjerali i to na jedan vrlo perfidan način, skrivajući svoju odluku praktički do zadnjega dana i birajući novi predsjednicu Povjerenstva za sukob interesa, praktički postavljajući jednu osobu da nikakvoga izbora nije bilo jer se nije imalo između čega birati. Pitajte, svi sigurno poznajete pravnike, ja sam ih pitao i svi oni su jednodušni, jednoglasni da ovdje počinjeno kazneno djelo i da je potrebno podignuti optužnicu. Ako ne vjerujete pravnicima, hrvatskim pravnicima, dajte otvorite svjetski tisak, otvorite austrijske portale, otvorite slovenske portale, otvorite ne znam, engleske portale pa pogledajte što oni pišu. Oni svi kažu da se dogodila korupcijska afera kakvu Hrvatska ne pamti, ne pamti. Veća je od Fimi Medie i svega ono što smo prije imali i to je doista vrlo zabrinjavajuće. HDZ je nažalost maligno tkivo na tijelu mlade hrvatske države, stranka koja funkcionira po principu privilegija, po principu pogodovanja, po principu stranačke pripadnosti, stranka koja misli da je HDZ jednako Hrvatska i da jedino oni koji su s njima povezani mogu u toj državi ostvarivati nekakva prava, mogu biti ravnopravni građani a s vi ostali mogu biti jedino ispod, mogu biti maltretirani i što je najbitnije od svega, izrugani i otjerani iz ove zemlje. Međutim ono što ja ne mogu razumjeti, makar djelom mogu su ti tzv. koalicijski partneri koji podražavaju ovu Vladu i dalje i sad kaže, reći će gospodin Čuraj, ja štitim radna mjesta, meni je u interesu nagodba, ne znam kakvi će sve razloge izmisliti, vjerovatno će pitati svoj PR koji vrlo skupo plaćaju, mi ga nemamo u Živom zidu, ali dobro to sad nije tema. Međutim javnost je uvjerena da vi ustvari jedino radno mjesto koje čuvate je vaše vlastito. Vi svoja radna mjesta čuvate, svoje saborske fotelje, to je ono što vi čuvate jer vi vrlo dobro znate kad bi se raspisali parlamentarni izbori da vi više nikad ovdje ne biste sjedili. Ni vi ni tzv. neovisni zastupnici koji su iz SDP-a pobjegli ili upravo sada bježe na stranu vladajuće većine i koji su ustvari prevarili birače. Vi ušli 11.9. sa potpuno drugom pričom, čak ste potpisivali da nikada nećete koalirati sa HDZ-om i sada to činite. I lijepo recite mi branimo svoje plaće saborske. To vi branite. A gospoda iz manjina, oni isto tako nemaju izbora. ja ih razumijem. Oni sad kad bi se usudili srušiti Vladu, već bi im HDZ 250000 potpisa stavio na referendumsku inicijativu. Jer to je metoda malo mrkve, pa u HEP-u Plinacro, JANAF, ne znam gdje sve ima HNS-ovaca, malo batine, za manjine i oni moraju jednostavno slušati. To je tako. Ali, to u biti nije, smisao bavljenja politikom, to nije smisao dolaska u Sabor i tu se toliko priča o toj nekoj savjesti, o toj nekoj volji birača, pa dajte shvatiti da preko 80% hrvatskih građana smatra da je Agrokoru napravljen nezakonito i to velikih razmjera. I da ova Vlada nema više legitimitet govoriti građanima da će sve biti u redu, kakvo hibridno fabriciranje, pa o čemu vi fantazirate, kakvi hibridi vas napadaju. Šala i zabava. Kaže premjer to je za šalu i za zabavu. Zar je to zaista za šalu, vi zaista mislite da su to vicevi. To govori čovjek koji vodi državu. Ja ne znam, evo tu je gospodin Pupovac, gospodin Radin, idemo HDSBB, zar oni svi misle da je to doista šala mala. Pogledajte kakvi su poslovi odrađeni u brodogradnji. Još za vrijeme Milanovićeve vlade, Ivan Vrdoljak, koji je bio ministar gospodarstva, kako ste privatizirali Brodosplit, milijardu i pol kuna državnih subvencija bacili ste u vjetar. Počinjano je cijeli niz kaznenih dijela, 3 puta veća šteta od Agrokora, tko je nastavio posao? Ministrica Dalić, ona je bila ministrica gospodarstva, uz jedan intermeco gospodina Panenića. I sve se isto radi, opet se izručuje Uljanik, opet se izručuje 3maj, za što? Da gospodin Končar financira nogometni klub Istra, što danas čitamo u medijima. Jel to slučajno? Da li je slučajno to da se Uljanik daje gospodinu Končaru, a istovremeno on financira nogometni klub Istra, kako mu to nije palo na pamet, ne znam prije 5 g. ako već financira sport itd. Da, da, inače su prijave predane DORH-u, već odavno, za privatizaciju brodogradilišta i to će kad-tad isplivati na vidjelo gospodine Čuraj, nemojte se brinuti. Radije si raspišite odmah sada izbore, dok još imate tih nekih jadnih 20%, jer uskoro niti to nećete imati. Vi vrlo dobro znate kome će otići postoci, ići će nama. Radije raspišite dok imamo 15%, nego kad ćemo imati 35. To vama ovako za savjet, da ne bi ispalo, da vam nisam pomogao na neki način, bio dobronamjeran. Da. A ovo isto tako ja moram pitati svoje kolege iz Mosta, istine radi, isto je dobronamjerno. Znači vi ste imali Ministarstvo pravosuđa, imali ste na mailu državnu tajnicu iz vaše stranke, mediji tvrde, da ste vi tražili neovisne stručnjake, jer meni to izgleda logično jer se Most uvijek zalagao za neovisnost, čak ste predlagali i neovisnog premjera, pa ste ga na kraju i dobili, navodnog gospodina Tima Oreškovića. Morali ste znate koji ljudi sastavljaju lex Agrokor, ja ne velim da je Nikola Grmoja čitao te mailove i da je on znao za njih, ali morali ste znati koji ste ljudi dio te skupine. I ako je 12.4. objavljeno imena 8 savjetnika konzultanata, prvih 8 savjetnika, vi ste morali čistom logikom vidjeti, da jedan te isti čovjek piše zakon i da jedan te isti čovjek sada provodi zakon. To vam je govorio gospodin Grbin, sukob zakonodavne izvršne vlasti. Da li ja sada mogu, istovremeno, biti saborski zastupnik i ne znam, ravnatelj HRT-a, npr. Ne mogu, nije moguće, po zakonu. A vi ste mogli vidjeti da su jedni te isti ljudi i zakonodavna i izvršna vlast. I to nije dobro. I ako ste to vidjeli, vi ste morali 12.4. alarmirati cjelokupnu hrvatsku javnost i reći ovo nije dobro. Ovo nije dobro, ali ste čekali sve do dana današnjega. Do dana današnjega ste čekali i tu mi sada se možemo samo pitati zašto ste vi čekali? Mi normalno u Živom zidu, kada je bilo ono 14.10.2016. sjednica, kada je ovdje došla gospođa Dalić, mi smo onda već rekli, nemojte ni slučajno nju staviti. Hvala Bogu, postoje fonogrami, postoje audio zapisi, nemojte nju staviti. Vi ste dignuli ruku za nju. Ok, dignuli ste ruku za nju. Kada je dolazio lex Agrokor, mi smo govorili taj zakon je štetan, taj zakon je obiteljski posao, taj zakon će skupo koštati državu, dignuli ste ruku za taj zakon. Ne znam, jedino gospodin Bulj ako nije dignuo, mislim da on nije dignuo. I onda kada ste ušli, kada ste bili izbačeni iz Vlade iz strane HDZ-a, zašto onda niste jednostavno, ako ste imali te informacije, dali ih na uvid javnosti. To je ono što vas ja moram pitati i ponavljam još jednom, mislim da na taj način, u biti vam pomažemo da vodite dijalog sa javnošću da se ova stvar raščisti. Jer ova stvar se mora raščistiti. I nas, znate često u Živom zidu pitaju s kim ćete vi koalirati. A s kim da koaliramo? Kada su svi u ovo umočeni, SDP Milanovićeva Vlada, privatizirala je Brodosplit. Oni su također bili sa gospodinom Todorićem u dilovima svim mogućih vrsta. Oni su hodočastili isto tako na domjenke, davali mu državne subvencije, davali mu kredite, nisu provjeravali njegove bilance, sve su znali a nisu čitali. I to je na neki način odgovornost, kada znate, a ne činite. To se zove gospodine Šukur, ne budnost, za ne blunost se nekad išlo na goli otok, a danas ne platite niti 5 kn kazne za ne bludnost. Za nečinjenje, za promatranje znate ali, velite, šta ja tu mogu, ako otkažem poslušnost, postati ću anonimac, to nije dobro, jer ipak sam se sad već naviknuo na neke privilegijice, naviknuo sam se na kamere, naviknuo sam se na lijepu plaću, pa neću valjda opet ići raditi posao za koji sam se školovao. Tako ljudi razmišljaju nažalost. Taj način razmišljanja ste vi doveli u Hrvatski sabor. Ovo je prilika, da svatko sam sebi pogleda u lice, ovo je prilika za novi početak, prava prilika. Ovo je prilika za tog novog Državnog odvjetnika, koji je isto postavljan vjerojatno po političkoj pogodnosti ali ipak i struke, da, poduzme ono što mora poduzeti, kao što je napisala potpredsjednica Dalić, potezi koji se moraju povući, moraju se povući. Tako bi ja preporučio isto državnom odvjetniku, baš to što je rekla sama Martina Dalić, što se mora, onda se mora, a zna se. I to je mogućnost da Hrvatska država odradi. Da pokaže, da u ovoj državi nema nedodirljivih i da pokaže da se moraju uvesti novi kriteriji u politici, da se moraju uvesti novi kriteriji u gospodarstvu, novi kriteriji u društvu i što je najvažnije od svega, da se konačno vrati povjerenje iz spona između hrvatskih građana, njihovih interesa i interesa elita koje ih zastupaju. Hvala vam lijepa.
Sada u ime predlagatelja, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, evo ja ću kolegi Bunjcu na njegov dobronamjerni upit, dobronamjerno odgovoriti. Dakle, mislim da smo sve kroz ovu raspravu, ovdje koju smo imali, replike već rekli. Upravo je Most, kolega Bunjac, propisao političku i kaznenu odgovornost Ivice Todorića, kaznenom prijavom. Upravo je Most rekao ne na sastanku Vladi bacanja državnog novca u Agrokor, dok je ministar Zdravko Marić na tom sastanku govorio o mogućnosti da HBOR da još jedan kredit jer nema toliku izloženost prema Agrokoru. A uostalom, kolega Bunjac, zbog sukoba interesa Zdravka Marića su naši ministri, a i mi ovdje u sabornici, glasali za opoziv Zdravka Marića. Podaci, neki podaci koje iznosite isu u potpunosti točni o savjetnicima i konzultantima. Kao što sam rekao, oni, znači njihova imena i činjenice da su oni angažirani, to je prvi Indeks objavio u studenom, ne u travnju mjesecu, jer su oni u travnju 26. tek angažirani, a 27. mi formalno više nismo dio te Vlade. A već sam kao što sam ovdje rekao i to može kolega Božinović, ako je spreman otići, ja sam se spreman testirati, bilo gdje, već sam u petak, prije te vlade u četvrtak rekao i otvorio sve karte i rekao da će Most glasati ministra Zdravka Marića i tada je svaka komunikacija između Mosta i HDZ-a prestala. Mi se nemamo čega bojati, mi se istine ne bojimo, uostalom, mi predlažemo saborsko Istražno povjerenstvo. Ako je vama to političko oportuno napadati Most, ja to mogu razumjeti i ja s tim nemam nikakvih problema, ali ono što tražim i zašto ćemo se mi boriti je istina, a Most je politička opcija, ponovno ponavljam, koja je otvorila pitanje Agrokora. I kažete, vi niste glasali za lex Agrokor, vi niste, niste jer ste bili opozicija. Ali, da ste bili tada na vlasti a da imate informacije, da će doći do gospodarskog kolapsa, onda je pitanje kako biste, ako ste odgovaran čovjek, ja vjerujem da jeste i odgovoran i ozbiljan, pitanje je kako biste u tom trenutku razmišljali. Ali, ono na čemu smo cijelo vrijeme inzistirali, to je transparentnost u procesu, to su 3 povjerenika, neću nikada zaboraviti sastanak u Vladi, prije izglasavanja, gdje sam govorio potpredsjednici Vlade, kako su potrebna 3 povjerenika u Agrokoru, što bi bio izvrstan antikorupcijski instrument, ali nije bilo sluha. Govorilo se o tome da mi kompliciramo, da mi uvijek nešto kompliciramo, da je situacija teška, da će se dogoditi kolaps gospodarski kolaps, da će, ne znam, 1000 ljudi završiti na ulici, treba gledati situaciju u tom trenutku, ne iz ove perspektive. Ali, ono što je sigurno, da smo mi otvorili Agrokor i to nam nitko ne može oteti, bez obzira na ove priče, otvorili smo tu temu, otvorili pitanje kaznene odgovornosti Ivice Todorića, Miro Bulj, prije godinu i pol dana, kolega Bunjac, podiže kaznenu prijavu protiv guvernera Vujčića, protiv vodstva HANFA-e, zbog ovih mjenica bez pokrića. Ja mislim da to ne bi radili ljudi koji su za bilo što odgovorni i koji ne žele istinu. Uostalom, pa na filmu, na promociji filma Gazda, nije bilo nikoga ovdje u sabornici, nikoga nisam vidio. A Božo Petrov se tada pojavio, Ivan Kovačić i ja, znači, a bili su još uvijek na funkcijama, bitnim funkcijama, znači potpredsjednika Vlade. Pojavljujem se, odnosno, to su već bili pregovori za formiranje ove druge vlade, nikoga nije bilo. Nisam nikoga vidio na promociji filma Gazda. Dok je Ivica Todorić, nije se Agrokor tada, nitko nije znao, da se Agrokor raspada. Nije bilo govora o tome. Možda je znao Zdravko Marić, ali on tvrdi da ništa nije znao. Nikoga nije bilo i zanimljivo je da su sada, oni koji su sve otvorili, po premjeru Plenkoviću, po Macanu, oni koji su odgovorni, a meni je žao, evo, što ste vi u tom političkom oportunizmu, nasjeli na takav spin. I mi smo spremni pred povjerenstvom odgovoriti na sva pitanja. Hvala.
Imamo 4 replike, prvi je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Grmoja, maloprije sam počeo repliku također vama, da su stranke bile filijale Agrokora i Ivice Todorića bio SDP, bio HDZ do pojave MOST-a. Od pojave MOST-a ništa nije isto, po prvi pt je pala Vlada jedna. 12 zastupnika se nije htjelo preslagivati. Zbog toga je i kolega Bunjac ovdje u Saboru, meni je drago, dapače, da bude još više ljudi koji će upozoravati elite na ono što su radili. Činjenica je da Agrokor kao koncern, politički koncern, on nije bio samo gospodarski, to je bio sustav, on je sastavljao Vlade ali ipak skupina ljudi kako ste rekli se usprotivila, rekla je ne više. Ne više novcima, milijardama kuna koje ste trpali Todoriću da je pokrivao dugove a s tim sredstvima je sufinancirao stranke u izborima pa i regionalne stranke. Možemo mi o tome pričati ali ne pričamo, a svak' je grešnik i griješi. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Kolega Bulj, situacija je sasvim jasna, razvodna, onaj tko želi slušati činjenice, argumente, taj će vidjeti tko je praktički promijenio hrvatsku političku scenu. Vidimo sada kako zastupnici prelaze iz jedne stranke, podržavaju vladajuću većinu. Pa sjetite se 12 hrabrih i nepotkupljivih MOST-ovih zastupnika koji su odbili svako preslagivanje i otišli i potpisali za raspuštanje Sabora i otišli na izbore. Pa ne tražimo nikakve zasluge za to ali barem da nam ne upućivaju ovakva pitanja, nekakve naše odgovornosti za stvari koje smo mi otvorili. Koje smo mi otvorili. Ali ako već ne cijene kolege u Saboru, vjerujte mi, cijenit će povijest.
Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja, ja nisam ovdje u sukobu s vama niti s MOST-om niti je to kolega Bunjac, nego tražimo od vas da pojasnite neke nelogičnosti koje su se pojavile u medijima. Pa tako znamo da je vaša tajnica bila na mailu i znam da ste vi tražili stručnjake. Ok, ako ste tražili stručnjake i ako ste glasali za zakon, logično je pomisliti da ste pitali tko su ti ljudi, što oni rade, koje su njihove kompetencije i kako napreduje zakon. Dakle, logika kaže znali ste barem dio Borg skupine. Druga stvar, 12.4. imam ovdje jedan od nekoliko članaka, 8 imena Ramljakovih savjetnika je navedeno. Bricelj, Delić, Martić, Bošnjak, Cvitan, Šavorić, Laca, dakle barem 3 do 4 ovih imena, 12.4. istih onih koji su pisali zakon. Prema tome ovo znate iz javnosti, a ovo ste trebali znati iz Vlade pa vas pitam zašto niste tada o tome govorili, jeli to pogreška u razmišljanju ili je to nešto drugo?
Izvolite.
Ne, ne znam za ovaj podatak i datum ali ti ljudi ne mogu biti savjetnici u Agrokoru ako su angažirani, potpisan je ugovor sa AlixPartners 25.4., ne znam koje je godine to, treba to provjeriti što pokazujete. Znači 25.4. je AlixPartners potpisao ugovor sa Agrokorom i idući dan angažirao savjetnike kao podizvođače. Znači taj datum ne može biti nikako, ali kolega Sinčiću, ja mislim da vi dobro ste slušali što smo mi ovih dana govorili, da je bio kreiran za financijsku analizu prije sastanka sa Ivicom Todorićem a da to nije bio tim za pisanje zakona. Kako je tom timu pridodan odvjetnik Šavorić koji je zapravo stvari pisac zakona i kojeg nema u nikakvoj korespondenciji sa državnom tajnicom i Ministarstvom pravosuđa koju vi spominjete, državna tajnica i ministarstvo su dobili gotov zakon i 3 danas za novotehnički ga uskladiti, znači stvari su sasvim jasne.
Hvala. Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Grmoja, vi ovo sad doživljavate kao neku svoju osobnu tragediju, znači jednostavno ako ste slušali moju raspravu vidjeli ste da sam komentirao na neki način sve ljude koji su u to uključeni pa uključujući naravno i parlamentarne stranke. Mi smo već na samom početku izlaganja, ja sam rekao da u biti podržavam ovu vašu inicijativu, da naš klub podržava, da ćemo vas podržati na svaki način ali jednostavno smo htjeli da se raščiste neke stvari iz prošlosti i jednostavno nama je teško povjerovat s obzirom da ste vi imali Ministarstvo pravosuđa i ministra pravosuđa da možda niste bili dovoljno informirani o svemu. Možda su se neke stvari mogle spriječiti da je jednostavno bilo kako bi rekao, više osviještenosti o problemu, a to je bio problem u državi broj 1 i jednostavno eto, moramo stvari istjerati na čistac. Hvala vam lijepa.
Odgovor izvolite.
Slučajno kolega Bunjac, nema nikakve tragedije, pa uostalom mi tražimo saborsko istražno povjerenstvo, da ima bilokakve tragedije onda ga ne bi tražili, tako da u tom smislu ovdje je naša pozicija sasvim jasna. To je isto da ja vama sad kažem da Živi zid podržava ovu Vladu zato što ljudi koji su izbrani s vaše liste, znači poput kolege Mišića ili kolege Škibole s vremena na vrijeme podržavaju Vladu, a mi svi znamo da to nije tako jer je ne podržavate vi i vodstvo Živog zida, ili da imate državnog tajnika u Ministarstvu pravosuđa Juru Martinovića koji je izabran s vaše liste. To je takav nivo priče. Mi ovdje nemamo bilokakav odgovornosti isto kao što vi nemate odgovornosti zato što je Juro Martinović državni tajnik ili što Ivica Mišić podržava ovu Vladu.
Idemo na iduću raspravu. Klub zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Samo da pročitam koja je točka dnevnog reda, već je ovo otišlo svugdje, vi ste ga pisali, a? Pa prvo ću se osvrnuti samo na konkretan prijedlog nastavka povjerenstva. Ja mislim da kolega Grmoja kad je uvodno izlaganje imao, nije bezveze spomenuo naziv samoga povjerenstva, naime među ostalim u onom dugačkom nazivu kaže da će se baviti povjerenstvo i Agrokorovih poslovnih aktivnosti, okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade RH prema Agrokoru, odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao. Pa onda imamo tu ranije, već je netko spomenio, u samom postojećem istražnom povjerenstvu kad se gleda čime se ono bavi, dakle bavi se i samim nastankom lex Agrokora, dakle nešto što sad vidimo u medijima da se rade neki izvidi. Ono što smo tada govorili, kad gledamo Zakon o istražnim povjerenstvima u članku 4. koji kaže da se ne može donijeti za pitanja u kojemu je pokrenut postupak, znači ne mogu ga se ni osnovat, ukoliko je pokrenut postupak o nekom pitanju, onda za čije istraživanje osnovano, ono će se prestati s radom, kao što i imamo situaciju. Znači mi smo tada govorili, i ja, znači prije svega apsolutno nemamo nikakvih problema da se ništa istraži, mislim da najmanje od svih, kako vidim. Tako da, tko god hoće, što god hoće. Ali imam problem sa glavnim ciljem, koliko god kolega Bunjac se trudio to trivalizirati, da, cilj zakona je spas radnih mjesta, to je, nije to mantra, to je ono što je ključno, to je ono što bi svakom trebala biti mantra na toj razini, ne političke doskočice, smicalice, rejtinzi, populizmi i takve stvari kojima se tu koristi, nego stvarno ono što predstavlja taj zakon i što nam je on omogućio, svako uplitanje u bilo kakva pravosudna, pravosudne radnje jednog drugog tijela znači i miješanje zakonodavne u sudsku vlast jer mi ne znamo, i to smo onda govorili, di će ta istraga ići, znači ona je tajna, može biti o financijskim izvještajima, može biti o različitim kreditima, zašto ne? Možda se istražuje kredit iz 2016. iako je baš lijepo napisano u toj odluci, ne krediti HABOR-a koji su bili, nego krediti HABOR-a koji je bio u prosincu 2016. tako je, u samoj odluci o istraživanju istražnog povjerenstva, da se možda ne bi istraživalo ono što je bilo prije nekih drugih kredita, pretpostavljam, možda se i to istražuje, ne znam, moguće je, možda i nije. Što se tiče samog donošenja, to vidimo da su neki izvidi, imamo i tu je spomenuo netko izjavu ministra policije, imamo neke natpise u medijima da se USKOK uključio, izjave predsjednika Odbora za gospodarstvo da su neki već dokumenti izuzeti sa Odbora za gospodarstvo na kojem smo imali tu raspravu, znači aktualne stvari. I sada povrh svega toga mi ponovo da pokrenemo nešto i da direktno ulijećemo, nogometnim žargonom, mislim da ne znam di bi to došlo, jer znate šta bi se dogodilo potencijalno? Vi imate možda neke svjedoke u postupku koji će se nagodit sa USKOK-om recimo, ili se to može znat, ne može znat, ili razgovaraju, ne razgovaraju i onda mi recimo takve ljude zovemo na povjerenstvo. Što će sada? Ne odazvat se, krše zakon, doć tamo direktno ugroziti istragu, pa to mislim da nikom nije u cilju. Ali mi ne možemo to znat. Zato je ta odluka kad je pisano i napravljena, da se jednostavno i prestane s radom i da se ne može osnivati povjerenstvo kad se takve stvari događaju, da li ćemo mi sad raspravljati, pa tko će reći e sad ovaj može doć, ne može, sad ću ga ovo pitat, neću ga pitat, da bi svaki bi tamo svjedok trebao imat odvjetnika koji će ga onda savjetovat šta smije, šta ne smije reć, to bi se pretvorilo zbilja u jednu lakrdiju. Ja kažem još jednom, apsolutno nema problema ni za HNS, ni za mene osobno da bilo tko dođe, da se bilo šta kaže, da se bilo šta raspravlja, ali ugroziti ovaj postupak, ugroziti sva ta radna mjesta i ono što smo onda govorili i mislim da pustimo da mjerodavna tijela svoje odrade, prilike za povjerenstvo će biti. Ako smo sada razgovarali o stvarima prije 20 godina, pa i za koju godinu možemo razgovarati o današnjim vremenima i vremenima prije toga. Utvrđivat ćemo političku odgovornost, ali ajmo prvo spasiti svako radno mjesto omogućavaju jedan okvir i stabilnost da se zakon provodi i pustimo mjerodavne ljude da rade bez ometanja i bez preplitanja, isplitanja i svega ostaloga. Što se tiče samog okvira o kojem mi sada govorimo, kolega Bunjac je, mislim svašta pričao i generalno gledano svi drugi su krivi za sve i što su upropastili Hrvatsku, mi kad dođemo mi ćemo ju upropastit za 3 mjeseca, to je ja mislim uglavnom njihova poruka sa njihovim prijedlozima programa, ili možda, možda bi izdržali 5 mjeseci ako bi proveli i pola onoga što govore da bi napravili. Mislim da to apsolutno svakom normalno je jasno da ne možete niti tiskati novce, niti zabraniti kredite, odnosno bar ne dok ih svi ne uzmu koji trebaju, niti izlaziti samo tako iz EU i troškovi, itd., itd. Mislim to nema smisla i jedino što vas nisam kolega Bunjac uvijek pitao, jesu li meni rekli, a ne znam jel to istina, da ste vi bili i član HNS-a kad toliko se HNS-a dokačite, pa ako jeste hvala vam što ste izašli. Što se tiče MOST-a, meni isto nije jasna jedna stvar koju je kolega Bunjac ovdje apostrofirao, a to je da evo sad kolega Grmoja je rekao da je on najavio Plenkoviću da će izać iz Vlade, odnosno se kasnije reformulirao pa je rekao da će glasati protiv, ja vjerujem da ste imali intenciju svu glasati protiv i ostati u Vladi, bez obzira na ishod toga ili zamijenit samo tog ministra, odnosno konkretno ministra Marića. Međutim, nije mi jasno kada sada vidimo da su unutar vašeg ministarstva ljudi imali mailove i vidjeli tko je sve, 3 dana prije istina, vi ste sudjelovali, a pretpostavljam, vi ste predložili, ali vidjeli ste tada tko tu sudjeluje u tome tko je davao mišljenja i dapače, što više ljudi je trebalo biti uključeno. Ja mislim da to nije uopće sporno. Sporno je ono što je nakon toga bilo, to je sporno to je premijer znao 3 dana prije ili 3 tjedna prije, ja ne vidim da je tu sporno. MOST je predlagao savjetnike, što više ljudi uključeno da se napravi nešto u kratkom vremenu, apsolutno da. No, kasnije se onda počelo postavljati pitanje, vidite da gospodin Ramljak tada tražio očitovanja od Ministarstva pravosuđa, vašeg ministra i državne tajnice i onda odjedanput taj isti čovjek koji traži očitovanja, se pojavi kao prijedlog povjerenika. Ne znam dal vaš prijedlog upućen ili ne i vama to nije sporno. Čovjek koji je nešto radio oko Zakona, sada najedanput je povjerenik i vi ga izglasate. U redu. Kasnije kolega Maras jadan se upro ovdje koliko može iz svih petnih žila, maltene na prstima stoji cijelo vrijeme i govori, tko je pisao zakon, tko je pisao zakon. Figurativno govorim koliko je htio saznati, ništa zločesto. I vi ne sjetite se, ja vjerujem da vi niste znali, vaš predsjednik je vjerojatno znao, ne vjerojatno, sam je rekao da je znao, vi kao član povjerenstva ne reagirate. Jer ja pretpostavljam zbilja da niste znali, ali mogao vam je bar vaš predsjednik reći ili netko iz Ministarstva pravosuđa. Znate da, vidite mi, možda su pisali oni koji su poslali neko mišljenje i savjet nama tri dana prije nego što smo ga izglasali. To nitko nije rekao. Nego, mi smo krivi jer smo ugasili povjerenstvo, ne želimo da se sazna tko je pisao Zakon. Ja nemam problem da se sve sazna. Ali imam problem da se dovede u pitanje jedno radno mjesto, jedan dobavljač i proizvodnja i svi oni kooperanti. Što to znači kod mene u Slavoniji? Imate Belje, imate Vupik, PIK Vinkovce, imate kooperante u stočarskoj proizvodnji, u ratarskoj proizvodnji, ljudi koji ovise o tim tvrtkama. Di bi oni bili? Netko je rekao, mislim neki dan u otvorenom, kolega Maras je rekao da bi, da je bilo po Stečajnom zakonu, sve bi to bilo isto. Nije očigledno dobro se izrazio, ne bi ništa bilo isto jer ne bi po Stečajnom zakonu se ni približno se ništa moglo dogoditi. Zašto? Pa tko će dati kredit tvrtki u stečaju kad imate niz banki ovako sa strane koje imaju pravo prvenstva naplate, dali su ... [[Govornik se ne razumije.]] vjerovnici i sad netko novi će dat kredit. Pa di on dolazi tek? Pa nitko. Ne bi bilo sredstava da se pokrene proizvodnja, da se napune police. Svi ljudi su automatski stečajem na burzi, mislim sad mogu biti zbilja zločest, a ne volim se spuštati na tu istu razinu, vjerojatno bi onda, nažalost bilo više onih koji bi morali biti istjerani iz svojih domova i nemati mogućnost ni vraćati kredite i ovršeni pa bi tu možda neka opcija našla svoju priliku da se malo još pokaže kako ih zaštiti, pa da je to možda nekom cilj, to ne želim ni pomisliti. Dakle, to je ono što je bilo. Mi smo tada, kaže brane Zakon sada, onda su bili protiv njega. Jesmo, bili smo protiv, apsolutno glasno i jasno, ne protiv da se nešto učini, nego načina i protiv toga da smo mogli ići drugačijim putem, ali u istom smjeru. Davali smo amandmane, nisu prihvaćeni, imamo ono što imamo. I odlučili smo se preuzeti odgovornost. Pa bilo je nama lakše, kažete kad bi ja sjedio tu u Saboru. Kao prvo, ja nisam došao s ulice ovdje, meni ovdje primanja nisu porasla tri puta, nego su se čak i smanjila. Dakle, nije ovo, ovo možda je san snova za one koji ne žele ništa raditi, nešto malo reći bez brige i bez pameti i dobivat velike novce. I zato ljudi ne vole, zato ljudi i nam daju tako loše ocjene. Ali uzet odgovorno, pripremiti se za svaku raspravu i odgovorno zastupati i ... [[Govornik se ne razumije.]] bolje, to je naravno ima dosta ljudi koji su ovdje takvi, to je hvale vrijedan i zaslužen častan posao, kao i svaki drugi koji se tako obavlja. A nama bi bilo lakše da smo rekli doviđenja, ajde idemo na nove izbore. Šta, neću imati 9, dobili bi 5, 6 zastupnika, nešto u koaliciji opet i di bi bili, šta bi napravili? Zašto? I ajmo reći, spasili smo obraz, a pri tome uništili državu. To je dilema koja je bila pred nama. Netko je bio spreman tada na takvu stvar pustiti da se dogodi, mi nismo. Dali smo priliku Agrokoru, dali smo priliku ... [[Govornik se ne razumije.]] , dali smo priliku reformi obrazovanja, koja što god netko pokušavao reći, očigledno iz nekih i političkih pobuda i svakakvih gluposti sam se naslušao, apsolutno je napravljeno u 10 mjeseci više nego u zadnjih 10 godina. Činjenično, stvarno imate po Odborima i sada novi Zakon o obrazovanju, srednjoškolskom i osnovnom i apsolutno se radi na dobrobit naše djece. I neka to napravimo, vrijedilo je svaku batinu koju smo dobili, svaku lošu zlonamjernu riječ, svaki zavist koji je iskazan, vrijedilo je sve jer je to i moje dijete i vaša djeca i naša djeca u tome. Zato zaključno, da se vratimo na temu. Povjerenstvo smatramo da će imati svoje vrijeme i ja mislim da bi trebalo istraživati neke stvari, ali kad se za to i zakonske pretpostavke ispune i kada to bude ono najbolje, što bi se reklo, za naše građane i svrsishodnije, a idemo mi omogućiti da se završi ova priča oko Agrokora i da svi rade i dalje i dobivaju još i veće plaće, a ne da podmećemo i bacamo klipove na svakom mogućem koraku kao da ne želimo zapravo da se to dogodi. Zahvaljujem.
Sada je na redu ponovo predlagatelj. Govoriti će poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se i kolegi Čuraju što u biti, na neki način stavlja ulogu NHS-a kao nešto što je manje bitno u tom procesu bilo, ali ja bi krenuo malo u povijest unazad. Znači, ulaskom potpredsjednice Vlade, ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta tada, prva pozornost koja je MOST imao, znači nešto što je pokrenulo zapravo našu pozornost prema njoj je bilo tema oko HEP-a. U tome trenutku ministrica se aktivno zalaže za ... [[Govornik se ne razumije.]] HEP-a, kojeg je radila ekipa u vrijeme ministra Vrdoljaka koja je isto tako uz suradnike koji su prikriveni … nekih brojnih savjetnika vrlo teško identificirati. Jasno je da postoji u Hrvatskoj grupa savjetnika konzultanata koji se okupljaju i kojima je ključni interes prodaja 25% HEP-a i na tome ostvariti dobit pružanja svojih usluga. To je bio prvi dio. Otprilike tamo u veljači dolazi do naznake značajne krize, iako je već od početka godine bilo, od veljače dolazi naznaka krize u Agrokoru, Božo Petrov izlazi s time upozorava premijera i tada su linkovi između HDZ-a i HNS-a pojačavaju. Znači mi imamo jedan paralelan proces u kome se događa da s jedne strane kriza jača, eskalira s druge strane isto tako nepovjerenje HDZ-a prema Most-u radi toga što inzistiramo na rješavanju toga pitanja raste i polako se razvija nova situacija gdje dolazi do novoga povezivanja između HNS-a i HDZ-a i nalazimo se u jednoj situaciji gdje Most može izabrati da li leti odmah iz Vlade ili možemo probati utjecati da se nađe što kvalitetnije i bolje rješenje da Agrokor koji je stvarno veliki i gospodarski problem u Hrvatskoj veliki poslodavac nađe rješenje. To rješenje izašlo je kao prijedlog zakona koji je kao takav i Ministarstvo pravosuđa koje je tada državna tajnica primila na znanje kao prijedlog tri dana ranije kada smo bili ne samo u Ministarstvu pravosuđa nego i ostala ministarstva koja trebaju dati svoje očitovanje, uključeno je da se nomotehnčki proba taj uradak koji je tada iz tzv. Ministarstva gospodarstva, ali zapravo vidimo sada iz ovih mailova izašao iz ureda ministrice dobio da se prilagodi aktualnom zakonodavstvu, da može izići pred Sabor da se usvoji da bi pod pritiskom ovrha koje su krenule, blokada prema Agrokoru stvorili se uvjeti da se može nastaviti sa radom prvenstveno u Agrokoru i da se može osigurati opstojnost radnih mjesta. Naravno da je to vrlo zahtjevno, zahtjevno je i politički, zahtjevno je isto tako i gospodarski. A ono gdje se nalazi Most, a to je da bilo kojom svojom aktivnosti naravno da HDZ kao vodeći u tome koji ima upravljanje i medijima, utječe na to da mi se karakteriziramo kao skupina političara koji želimo našteti ne usvajanje možda zaustavljanje … ne izglasavanjem nego zaustavljanjem samoga zakona da bi to ugrozilo radna mjesta i da snosimo apsolutno krivicu za nešto što se događalo prije. Tada vidimo da nakon toga procesa dolazi do konačne odluke HDZ-a Most mora izaći van iz Vlade. Znači niste se vi kao HNS dogodili tek tako, to su procesi koji su trajali, to su veze koje su s vama dobro slinkane. I na kraju tko stoji u cijelome tome, ja bih rekao suživotu koji nastaje kao stvarna opasnost, a to je ministrica potpredsjednica Vlade koja organizira grupu ljudi s kojima se dobro poznaje, koji svojim naporima ono što su izgubili na HEP-u pronašli su novu metu, a to je Agrokor. To je početak. I na kraju treba naći model kako isto tako predsjednica treba otići i nažalost to je potrajalo do današnjih dana, ali vidimo kada ima kvalitetni dokazi onda isto tako i premijer mora zaštititi sebe. Hvala.
Kolega Čuraj, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ne vjerujem vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Panenić. Ma jasne su stvari ovdje tko ih želi vidjeti. Spominjali ste ovu situaciju oko HEP-a tu je također ova ekipa imala plan prodaje HEP-a. Sjetimo se onog statusa koji je objavio kolega Bulj, rekao da nema nikakve prodaje HEP-a bez toga da se pita hrvatske građane, a upravo preko te prodaje HEP-a se trebala otkupiti INA. I to je bila ista ova ekipa Ramljak i Matić. S druge strane imali smo prijedlog državnog tajnika ČIkotića kojeg je on izradio koji uključuje praktički bez prodaje HEP-a da se otkupe dionice INA-e. Uostalom i vi ste sudjelovali na tim pressicama i da predstavljali taj naš model. I tu su počeli ti sukobi. Imate jednu političku opciju koja brani opći javni interes, a imate ove lešinare koji gledaju kako će se okoristiti i na HEP-u i na Agrokoru i na INA-i itd.
Hvala. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja. Jasno je da osobe tipa Ramljaka, Matića i neki drugi njih možete danas maknuti i onda nastane neki Damljak ili neki drugi koji se pojave i mi jedno te isto. Uvijek se gleda tko je zapravo mozak operacije, tko je taj koji upravlja tim procesima i njega treba odstraniti i to se zapravo sada i dogodilo. Odlaskom ministrice DAlić mi smo dobili na neki način jedan dio politički je odvojen taj proces od Agrokora. Još uvijek smo nezadovoljni jel u Agrokoru su nastavljeni procesi gdje usluge koje se pružaju pod istim tim ugovorima i nadam se da će i vjerovnici vrlo brzo pronaći rješenje da se i taj dio otkloni. Nadam se da je to zadnji put da je ova organizirana skupina utječe na bilo koje poduzeće u Hrvatskoj.
Kolega ČUraj izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolega Panić, nisam baš mogao razaznati vaš tijek misli, a kamoli još rasprave. Nešto HNS, pa onda Martina Dalić, pa nešto radite vi, a onda nešto HNS prije, pa poslije, ako sam ja dobro shvatio, mi smo, bili u nekoj uroti u kojoj smo zapravo mi pisali zakon. Nisam zbilja razumio u kojem kontekstu ste nas spomenuli kao nešto što je bilo prije samog donošenje zakona, jel tako? Evo, samo to mi pojasnite, čisto radi javnosti, jer zbilja nisam shvatio.
Izvolite.
Pa evo, ja mogu kolegi Čuraju to vrlo jasno pojasniti, znači vas se nije pitalo tamo, pitalo se vašeg šefa stranke, gospodina Vrdoljaka. Prema tome, da sada raspravljate o tome nemate informaciju, niste sudjelovali u tome, sjedite sada ovdje, možete raspravljati u novom vremenu. U onome vremenu kada se to događalo, a raspravljali smo i onoj prijavi za vrijeme mandata, nažalost, niste sudjelovali ni u tim razgovorima, pa onda, bespredmetno je da se razgovara o tome. Trebate braniti svoj rad sada dok ste u vladajućoj koaliciji i to je ono, a onu prošlost, nažalost, niste spriječili kada je trebalo.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Panenić, složio bi se s vama da je HNS utran u tor preko kolege Bačića, kuma Šeksa, on je svjestan da iz tora ne mogu, jer jednostavno nemaju postotak, a to je, pogodili ste da je davno prije odrađeno, vidio sam ja i Šeksa Vujnovca, iz PPD-a u dole u neću sad reklamirati restoran, vidio sam i gospodina njihovog predsjednika stranke Vrdoljaka, prije sa gospodinom Jurčevićem, i tako, vidio sam ja iz PPD-a tih … [[Govornik se ne razumije.]] znači to je puno prije napravljeno, naravno, isključivo zbog HEP-a. I naravno da je HEP vrlo laka meta i sve što se je događalo loše oko HEP-a moglo bi biti subvencionirana električna energija iz obnovljivih izvora i to je taj proces koji je išao, to je davno prije dogovoreno. Veći dio HDZ-a u predsjedništvu je bio za, poglavito gospodina Bačića kum, on je vodio operaciju, on je tu bio za HNS, naravno. HNS … [[Govornik se ne razumije.]] dati, ovo ostalo radimo kako radimo … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Kolega Panenić, izvolite.
Kolega Bulj, vrlo je kratko i jasno dati odgovor na ovo vaše, naš pozvani gospodin Šeks, on je zapravo to jasno definirao. Znači, kada je aktualnom premjeru Plenkoviću rekao, padamo Marića, ti si sljedeća meta. Sada imamo situaciju, dobro da se dogodilo još možda i nešto značajnije, a to je da padom Martine Dalić se pokazalo da je to bila ugroza i za samoga premjera. Prema tome, sada je žrtvovan pijun, vidjeti ćemo šta će biti sa kraljem.
Idemo dalje, iduća rasprava u ime kluba, poštovani kolega Branko Bačić, Klub HDZ-a.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Tema koja već 16 mj. jest svakodnevno gotovo u ovom Saboru i večeras odnosno, danas kada 7, skoro 8 sati raspravljamo o Agrokoru, očito je dosadila ovoj lijevoj strani sabornice, jer ne vidim niti jednog jedinog zastupnika iz SDP-a. Ne vidim niti jednog jedinog zastupnika iz HSS-a i osim Mosta, evo čast oporbe, brani gospođa Anka Mrak Taritaš i gospodin Giovanni Sponza, ispričavam se i čeka riječ. Pripremio sam nešto drugo, ali me kolega Panenić, moram reći, promijenio mi je tijek onog govora koji sam planirao. Naime, ja bi podsjetio da se cijeli ovaj problem, koji se dogodio s Agrokorom, kada je prijetio njegov stečaj, odnosno, kolaps, događao u vrijeme, kada su HDZ i Most bili u koaliciji. Od prvoga dana, pa sve do donošenja zakona u Saboru, Mosta je aktivno sudjelovao u pisanju ovoga zakona. Ne samo da je aktivno sudjelovao nego je u grupu, koji su pomagali Vladi, odnosno, potpredsjednici Dalić, sam predložio nekolicinu članova radne skupine i sve što se događalo sa tom radnom skupinom, Most je bio u detalje upoznat, puno više nego ja recimo. A da je to točno, to je potvrdio i gospodin Relković u svojem intervjuu, u kojem je rekao kako je Most bio brifiran o aktivnostima na donošenju samoga zakona. Prema tome, svaki trenutak u kojima ta radna skupina, pomagala sudjelovala u pisanju Zakona o izvanrednoj upravi, naši tadašnji koalicijski partneri iz Mosta su bili o svemu upoznati. Zajedno smo ovdje u sabornici izglasali Zakon o izvanrednoj upravi. I ja moram reći, da to nisam znao, to sada govorim kao predsjednik kluba, tko je konkretno bio u toj radnoj skupini. Ali, sam tvrdio ono što je točno, što se i danas potvrdilo da je točno, da su određeni pravni, ekonomski stručnjaci, konzultanti u tome su djelovali i pomagali Vladi, pomagali Ministarstvu gospodarstva, pomagali Ministarstvu pravosuđa u pisanju tog zakona. Nakon što je zakon donesen, nakon što je bivša uprava na čelu s Ivicom Todorićem potpisala aktivacijom samog zakona imenovan je povjerenik koji je kolegama iz MOST-a bio jako dobro poznat i malo mi čudno djeluje izjava kolege Grmoje da je tek negdje u veljači ove godine ili kada doznao kad su angažirani članovi skupine koja je pisala sam zakon. Kolega Grmoja, svi su mediji u Hrvatskoj, to je danas vrlo lako provjeriti, 11. travnja na pressici koju je u Agrokoru sazvao Ante Ramljak, predstavio je sve suradnike, ja neću tu navodit imenima, iste one za koje se danas i već davno tvrdi da su pomagali i sudjelovali u pisanju zakona. Prema tome kada nas netko tvrdi da se to tek u veljači ili da se tek nakon što je dao ostavku gospodin Ramljak, doznalo tko je bio angažiran od te skupine koja je pisala zakon, ne govori istinu. Možete vrlo lako danas ić na google, postaviti pa ćete vidjeti, on ih je predstavio i rekao tko su ti ljudi i ti su ljudi njemu pomagali do angažmana AlixPartnersa i AlixPartnersa je angažiran 24.4. i još smo u koaliciji s MOST-om. Prema tome, znali ste tada da je angažiran AlixPartners, znali ste tada jako dobro jer je to znala cijela hrvatska javnost, nije znao samo onaj koga nije interesiralo, tko je uključen i savjetuje i pomaže Anti Ramljaku kao izvanrednom povjereniku. Ja postavljam pitanje zašto danas tako napamet? Zašto tada niste rekli to, ti ljudi, jer ste to vi znali, to možda nije znao netko drugi, ali ste vi znali tko je pomagao u pisanju zakona. Zašto tada u tih 15 dana između imenovanja povjerenika i dolaska AlixPartnersa niste izašli u javnost i rekli mi se tome protivimo, to je stanoviti sukob interesa, to se ne može dogoditi, to je MOST je šutio. I onda se događa nešto što je za nas u HDZ-u bilo neshvatljivo, a to je da na prijedlog SDP-a o pokretanju odgovornosti ministra financija Zdravka Marića naš koalicijski partner koji s nama u Vladi piše zakon, bez čijih ruku taj zakon ne bi bio donesen, bez čije potpore ne bi bio imenovan Ante Ramljak, a dapače to nisam znao, to je rekao Ante Ramljak na Odboru za gospodarstvo da ga je prvi osobno nazvao predsjednik Sabora u to vrijeme Božo Petrov. Prema tome vi ste dragi prijatelji i kolege iz MOST-a onog trenutka kada SDP pokreće inicijativu za rušenje Zdravka Marića vi se tome pridružujete. I taj i na Vladi dajete potporu i ne dajete potporu ministru, glasujete za njegovu smjenu nakon čega slijedi razrješenje MOST-ovih ministara. To je bila procedura nakon čega onda mi u HDZ-u pokrećemo pitanje, skupljamo dovoljan broj potpisa i tražimo smjenu s mjesta predsjednika Sabora gospodina Bože Petrova. Zašto ovo sve govorim? Ovo sve govorim iz razloga što se pokušava prebaciti odgovornost kako HDZ nešto skriva. Nama u HDZ-u i nama u Klubu zastupnika HDZ-a nikakvih razloga nema da bi skrivali bilo što što se događalo, ja osobno kao predsjednik kluba i Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice je ponosan na donošenje Zakona o izvanrednoj upravi jer je odgovornost ove strane, desne strane u sabornici za donošenje zakona, za njegovo usvajanje, za činjenicu da smo zaustavili urušavanje Agrokora, preko zaustavljanja urušavanja Agrokora hrvatskog gospodarskog, financijskog sustava, spasili smo 60 000 radnih mjesta i još 150 000 radnih mjesta izvan koncerna, odnosno dobavljača i društva koja posluju sa Agrokorom, omogućili turističku sezonu, to sam već sto puta govorio, omogućili rast BDP-a, omogući da hrvatski dobavljači se naplate, oni manji mikropoduzetnici 100%, veći 60%, do kraja 80%, uspjelo se u toj proceduri, u tom postupku zahvaljujući isključivo tom zakonu. Prema tome danas kad bilo tko, a pogotovo kažem naši kolege iz MOST-a tvrde da mi nešto sakrivamo, to nije istina, nemamo ništa sakriti, a da oni ne znaju, ništa se tu kriti ne može, a da vi ne znate i nemamo razloga ništa sakrivati. Ako je bilo sjene, ako je taj angažman kojega je bivši izvanredni povjerenik napravio sa svojim do jučerašnjim suradnicima o pisanju zakona i o tome smo se očitovali. I nakon toga je izvanredni povjerenik dao otkaz, odnosno povukao se, nakon toga je došao novi izvanredni povjerenik sa svojom zamjenicom i nastavilo se sa radom. Što se tiče drugih okolnosti i o tome smo danas u nekoliko navrata govorili kolega Bulj … [[Upadica se ne čuje.]] Ne voliš Miro čuti istinu, ne voliš čuti istinu, a ti jako dobro znaš da ovo što govorim je istina i da se to sve može provjeriti, to je sve lako dostupno, dakle angažman savjetnika je isključivo u nadležnosti, kolega, gospodine predsjedniče bilo bi dobro da [[Upadica Predsjednik: ali vi komunicirate…]] kolega Bulj pusti da dođem do kraja
Kolega Bačić, samo malo, i kolega Bačić, meni se čini da vi komunicirate sa kolegom Buljem. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica Bačić: Stalno me prekida, stalno me prekida kolega Bulj.]] Meni se čini da biste vi trebali prekinuti komunicirati između sebe i posvetiti se [[Upadica Bačić: Ako ga upozorite da prestane, onda ću vrlo rado s njime prestati i komunicirati.]] Molim vas, kolega Bulj da prestanete i da dadete mogućnost kolegi Bačiću da nastavi [[Upadica Bulj: Ali meni se obraća.]] Nemojte, nemojte se više obraćati.
Dakle, zakon je omogućio da se sačuva radna mjesta, zakon je omogućio da se nastavi poslovanjem, zakon je omogućio da se brojni dobavljači koji su u pravilu hrvatski dobavljači gotovo u cijelosti namire. Kvalitetu tog zakona potvrdio je verifikacijom i Ustavni sud RH kad je rekao da je zakon u skladu sa Ustavom neovisno o tome što su tijekom njegova donošenja a sada se i to izvlače kao argumenti, pojedini pravnici koji su u tome sudjelovali, iskazivali svoju sumnju oko ustavnosti toga zakona. Ustavni sud je taj zakon potvrdio, ono što je također ne manje važno, njegovu valjanost potvrdilo je i britansko pravosuđe pri kojemu je pravosuđu također taj zakon verificiran a ovih dana kao što smo čuli, Zakon o izvanrednoj upravi postaje dio europske pravne stečevine kao jedan od insolvencijskih zakona. Prema tome, toliko o samome zakonu. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a ne želimo pokrivati bilokoje radnje koje nisu u skladu sa zakonom. Ali ono što mi znamo, što je u domeni HDZ-a, što je u domeni kluba zastupnika i Vlade, to je u svakom slučaju da je napravljen posao koji je omogućio spas hrvatskog gospodarstva s jedne strane a s druge strane je omogućio da sama tvrtka, sama kompanija nastavi funkcionirati i da se do 10. srpnja potpiše nagodba. I ako se u toj nagodbi uspije onda možemo reći da je zakon u cijelosti uspio i da neovisno o tome kako je tekla njegovo nastojanje, da je sam zakon polučio rezultat koji se od njega očekivao. Hvala.
Zahvaljujem. Sada ponovno u ime predlagatelja, kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Kolega Bačić, imam dojam da s nekom nostalgijom pritajenom govorite o MOST-u, ne znam jel vam nije lako sa HNS-om ili možda s kolegama iz nacionalnih manjina, ali osjećam tu neku pritajenu nostalgiju. Što se tiče ove argumentacije, ja sam je očekivao i za nju sam se spremio i znam jer to već danima trubite po nalogu Macana, čak je naš potpredsjednik Sabora u Otvorenom, morao je čitati s mobitela i šalabahtera pa mu je kolega Panenić pokušao oteti to, ali on je viteški branio Macanov šalabahter. Znači kada spominjete Ivicu Relkovića kao nekakav argument, znači ono što Ivica Relković govori, Ivica Relković nije dio MOST-a već više od godinu dana, vi znate sami da se on više sastaje sa premijerom Plenkovićem, sa Davorom Božinovićem, uostalom postoje i fotografije njihovih srdačnih susreta u Vladi RH, tako da taj čovjek nema više nikakve relevantnosti u MOST-u, može on govoriti što god hoće ali svi znam tko mu to priprema, on je očito HDZ-ov odnosno Plenkovićev igrač, tako da vam ta argumentacija što je Ivica Relković govori, nije uopće relevantna. Što se tiče, vidite da sam se jako dobro spremio. Što se tiče ovoga što govorite tko su pisci zakona, mi to nismo mogli znati. Je li pisac zakona Šavorić, njega nema u prepisci o kojoj govorite i spominjete cijelo vrijeme, državnu tajnicu i Ministarstvo pravosuđa. U toj prepisci nema gospodina Šavorića. A upravo ova ekipa iz prepiske koja je objavljena na Indexu govori da je to Šavorićev zakon i Šavorića nema u medijima na tom predstavljanju gdje vi govorite gdje su se oni poredali uz Antu Ramljaka, gdje tu Šavorić, gospodine Bačić? I postavljam vam pitanje, gospodine Bačić, tko je odvjetnika Šavorića uveo u priču? MOST jest tražio neovisne stručnjake za financijsku analizu kako bi se pripremili za sastanak s Ivicom Todorićem, kako Ivica Todorić ne bi prodavao šuplje priče kako je Agrokor u ovakvom ili onakvom stanju. I tu je završio zadatak ove financijske skupine. Ona nije trebala sudjelovati u pisanju zakona ali nije trebao ni odvjetnik Šavorić. Taj zadatak i to je uostalom i na Odboru za gospodarstvu rekla, preuzela je Martina Dalić. Ona nosi odgovornost. Ministarstvo pravosuđa je samo moglo kad je primilo novotehnički, čak je Ministarstvo pravosuđa konzultiralo ove pravne stručnjake, gospodina Miladina i ostale, i naravno, kako uvijek priča biva, vi pravnici uvijek nešto komplicirate, nama treba na brzinu, ja to razumijem, bila je takva situacija, ali se sada postavlja pitanje kad su ti ljudi 26.4. su tek tada oni službeno angažirani za novac u Agrokoru, za novac, sada kada to znamo, postavlja se pitanje jesu li on odbijali ove primjedbe zato jer im se žurilo da spase radna mjesta što je bio moj interes, ja vjerujem i vaš, ili su nastojali iskoristiti tu brzinu da se te primjedbe ne uvaže da bi oni mogli postati plaćeni savjetnici u Agrokoru? Nema meni ništa sporno to što su se oni poredali uz Antu Ramljaka jer su oni bili dio ovog financijskog tima, ali zašto su išli, ako su se stavili na raspolaganje ovoj državi za analizu financijskih izvješća, zašto su angažirani za novac u Agrokoru? Zašto su naplatili to? Jesu li te svoje informacije, je li im Martina Dalić koja je vodila tu skupinu, dala da potpišu izjavu o povjerljivosti podataka, čija je to odgovornost, gospodine Bačiću, je li to odgovornost MOST-a? I ako pričate o našoj odgovornosti, zato što je državna tajnica samo primila gotovo zakon, pa kolika je tek odgovornost premijera koji mora kontrolirati i potpredsjednicu Vlade i cijeli ovaj proces. Pa pazite što govorite. Ako idete prebaciti odgovornost na Most, pa vi ćete uvaljati sami ovdje premjera, da ga više nitko iščupati neće. Tko je uveo odvjetnika Šavorića u priču. Ovi ljudi koji su se poredali tamo, nema tu Šavorića. Je li Šavorić, oni sami kažu, da je to lex Šavorić. Je li Šavorić autor zakona? Tko je uveo Šavorića u priču? Martina Dalić na Odboru za gospodarstvo kaže da ona nije. Ako ćemo vjerovati ženi, niste ni vi iz HDZ-a, nismo ni mi, tko je? Je li premjer Plenković? Je li premjer Plenković.
Hvala. Idemo dalje sa replikama, poštovani kolega Bačić, izvolite.
Kolega Grmoja mijenjate polako iskaz, polako nastup od onoga s čime ste započeli. Sada ste tek, nakon mog govora ste shvatili da ste 15, 16 dana bili u vladajućoj većini. Kroz tih 16 dana ste znali, jer je znala cijela hrvatska javnost, a vi vidim pratite portale, često čitate, tko je ušao kao savjetnik, spominje se prvog dana 11. travanja se spominje, da je odvjetničko društvo Šavorić, već uključeno. Prema tome, vi ste to znali, znali ste sve što znate i danas. Samo ste tada šutjeli, niste htjeli ništa odgovarati, a sada biste to problematizirali. I nakon toga, kada dolazi Alix Partners, Alix Partners angažira, te iste savjetnike, ali to pitanje trebate uputiti Amerikancima a ne meni.
Odgovor na repliku.
Gospodin Bačić, možete li mi odgovoriti, na temelju čega, ja mogu znate da je Šavorić pisao zakon? Pa nema Šavorića, ja vam to govorim u ovoj korespondenciji, gdje je Ministarstvo pravosuđa, njega ima u ovoj korespondenciji koje je obavljena na Indeksu, to nitko ne može znati. Ali očito vi se pokazuje sada da ste vi znali, a mislite ako ste vi znali da ja sam znao. Tko je uveo Šavorića u priču, ponovno ponavljam, njega nema, tada kada se spominje da je poredao Ante Ramljak, one koji mu pomažu, tko je uveo Šavorića u priču, to je ključno pitanje. A to je pitanje, koje će bojim se uzdrmati predsjednika Vlade, ozbiljno, ali sami ste za to odgovorni.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja, možda odgovor leži u odgovoru potpredsjednice Vlade, bivše potpredsjednice Vlade na Odboru za gospodarstvo. Rekla je onu famoznu izjavu, moja veza sa Šavorićem je nikakva. I ona je samu sebe branila u tome trenutku, nisam ga ja instalirala, to je sad jasno da je branila se, nisam ja njega stavila, netko mi ga je nametnuo. Tko može potpredsjednici Vlade nametnuti takvu osobu? Ja bi rekao da jedino je premjer taj ko ima tu snagu, tu moć i radi toga ona je mogla samo sebe braniti, braniti na način nisam kriva, netko drugi je stavio. Mislim ne da nije kriva, nije kriva u tome slučaju, a ovo što zapravo i vi napominjete, još veća opasnost, a to je … [[Govornik se ne razumije.]] premjer i zašto se aktivno branio govoreći o hibridnom ratu? Upravo zato, jer predosjećaju, s obzirom, vjerojatno je dobio informacije, da tu postoji komunikacija koja bi mogla biti opasna.
Hvala, izvolite, odgovor.
Kolega Panenić, ja mislim da su stvari ovdje jasne. Uostalom, sam kolega Bačić je to priznao, on kaže to su Amerikanci, to trebate Amerikance. Pa cijela stvar, ovdje ništa ne bi bilo sporno. To što je ministrica konzultirala nekakve stručnjake za pisanje zakona, sporno je to što je ona to trebala odraditi malo službenije, da se to odrađuje u institucijama, da potpišu nekakve izjave o povjerljivosti, ali to je sve njena odgovornost, to ne može biti ni moja ni vaša odgovornost. To je njena i predsjednika Vlade, koji joj je dao da bude njegova desna ruka. Ali, ono što je problematično, kada ovi ljudi postanu službeni angažirani u Agrokoru za ove milijunske iznose, o kojima građanki Hrvatske mogu samo sanjati, to ne mogu u 50 života zaraditi. To što su zaradili ovi ljudi, to je ključ. I tu je problem i to vi znate. Možemo mi sad pričati, ne znam što god. To je problem i o tome mi govorimo, a govorimo i gospodinu Šavoriću kojeg nema sve dokle izašla ova korespondencija i tek tada vidimo, da je on zapravo pisao zakon.
Hvala. Idemo dalje, Klub zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ne znam tko će šta naučiti iz ove rasprave, ne znam koliko će javnost naučiti, ne znam koliko je ko od nas naučio, ali ja moram reći, da ja jesam nešto naučio. Vidimo nekoliko govornika, među njima se dvojica posebno ističu iskrenošću, rječitošću, i kolega Grmoja i u tome kako da napada ili u tome kako da brani, kolega Bunjac, za sada samo kako da napada. Podsjećaju me, s obzirom da sam dugo ovdje, na dvojicu iz ranog razdoblja HDZ-a, a obojica su vam poznati. Kolega Grmoja podsjeća malo na mladoga Šeksa, samo mu nedostaje pravne priče, a kolega Bunjac malo podsjeća na Dragu Krpinu i moram reći da zavidim i jednom i drugom, što imaju neku vrstu nasljednika ovdje u Saboru. No, pređimo na stvar. Znate u vrijeme kada spominjem ovu dvojicu, Šeksa i Krpinu, postojalo je samo jedno brdo i jedno mjesto koje je nešto značilo u polici. Drugo je bilo poštovano, a to je bilo gore ono na Pantovčaku i to je trajalo do kraja '90-ih. To je bio i HDZ i država i vojska i sve i dobro i ono što nije dobro. U međuvremenu su se centri moći umnožili i društvo je postalo pluralnije, a Konzum iz mog susjedstva gdje imam ured Srpskog narodnog vijeća u Gajevoj preselio na ćošak Končareve i Savske i podigao veliki visoki velebni toranj i postao važan koliko i katedrala, ako ne i važniji. Kako sve i na koji način, Nikola bi htio odgonetnuti, ali to je mnogo kompleksnije od onoga kao što to izgleda. Ne podcjenjujem njegov napor kao ni bilo koga drugoga, ali bih htio jednu stvar reći. Sad kad toga više nema, sad svi možemo govoriti. Nije kolega Grmoja, MOST zahvala za otvaranje priče o Agrokoru, nego Ivica Todorić kao vlasnik i njegova uprava. Svi imalo bolje upućeni ljudi u javnom životu po zagrebačkim boljim kafićima i restoranima su znali da je Agrokor 2016. godine završavao sa krizom, da je 2015. već bio u krizi na različite načine i da je imao 60 milijardi duga i da je u velikoj nevolji. Dakle, nije MOST otvorio Agrokor. Agrokor je otvorio sebe. Nevolja je za vas i za HDZ u tom trenutku, što se to vama isporučilo u ruke. Nevolja za sve nas što smo mislili da se to neće dogoditi kao ni ovo sa mail-ovima jer štošta se nije znalo. Prema tome, Agrokor je otvorio sam sebe i to na najgori mogući način po zemlju, na najgori mogući način po ekonomiju, na najgori mogući način po Vladu i po politiku. Poseglo se za jednim mehanizmom u kojima je vaša stranka sudjelovala, u kojima je HDZ sudjelovao, u kojima su neki drugi sudjelovali i tražili su način kako da to ne eksplodira i ne pretvori se u ne noćnu moru, nego atomsku bombu hrvatske ekonomije, hrvatskog socijalno-ekonomskog stanja. A već tada Agrokor je bio u rukama koje nisu bile Todorićeve ni hrvatske. To sada vidimo po dugovima i po dioničarima, odnosno vjerovnicima. Prema tome, ako hoćemo ozbiljno o toj stvari, moramo spašavati ono što je pred nama, a biti će prilike da se ispriča priča i o onome što je bilo. To ne znači da je onaj tko umije, tko zna, ne treba pričati danas, koji ima mogućnost da to radi taj ne treba pričati danas. Drugo, neka mi ne zamjeri kolega Petrov što ću ga spomenuti, ne zato što imam išta loše pri tome za reći, a još manje misliti. On kaže, mi smo vjerovali potpredsjednici Vlade. Pa vjerovali su joj i drugi. Zašto mislite da drugi, uključujući i predsjednika Vlade nisu vjerovali i nisu radili na povjerenje? Pitam zašto što i sam ponešto znam o tome. I zašto mislite da se u politici ne radi na povjerenje? I zašto mislite da se u institucijama ne počiva, institucije ne počivaju na tome da se radi na povjerenje onoga kako radi druga institucija? To nije loše, to je pretpostavka dobre komunikacije i dobrih odnosa. Ono što je loše jeste bila kontrola, odsustvo kontrole. Kao što je bilo odsustvo kontrole problem pri otvaranju problema Agrokora od strane institucija koje su to trebale kontrolirati, tako je to bio problem i ovdje kod kontrole. Ne dovodim u pitanje ni povjerenje bivšeg predsjednika Sabora, bivšeg potpredsjednika Vlade Petrova jer tako treba, tako bih i ja radio. Ali ono što dovodim u pitanje jeste odsustvo kontrole koje nemamo ni danas. O njemu sam danas govorio. Ja ne kažem da govori ovdje koji govore ljudi iz opozicije nisu mehanizam kontrole. Jesu. I ja to poštujem, posebno neke. Peđi Grbinu sam iskazao poštovanje i vama dvojici, također. Međutim, moramo biti svjesni da je ovo teže od svih nas. I kao što je premijer danas negdje izjavio da mu se ukupan problem onoga što je Agrokor simbolizirao, ne najlošiju stranu hrvatske tranzicije, nego najuspješniju stranu hrvatske tranzicije, slomila, izručila sa svim svojim negativnostima na njegovu Vladu, na njega, na nas, na Sabor i nemojte imati iluzije, ljudi ne gledaju puno bolje ni vas ni mene jer su ojađeni i obeznađeni, a mi to moramo promijeniti. Možemo koristiti malo ojađenost, možemo koristiti obeznađenost u međusobnim polemikama, ali moramo naći mjeru. Što se tiče zahtjeva za povjerenstvo, opozicijske stranke moraju naći mehanizme kako da djeluju i ja to razumijem, ali ovoga trenutka izvanrednom povjereniku i upravi, vjerovnicima i svima najmanje treba ono što gospodin Peruško s pravom zove, povećanje i produbljivanje psihoze. Reći ću vam odmah, kada sam vidio Ramljaka ja sam znamo da mu ne bi dao tri guske da mi čuva, ne zato što bi jedna nestala, nego zato što nisam siguran da bi se vratio s njima navečer kući. Neka mi ne zamjeri taj čovjek. A ovome o kome sada govorim je čovjek koji ulijeva povjerenje i to sam rekao. I kao što na koalicijskim sastancima stalno kažem, kolegice i kolege maknimo se što je moguće dalje od ovoga procesa. Država se dovoljno involvirala, odmaknimo se čak i toliko koliko je informirati da, ali upuštati se u analize, u procjene, u prosudbe ne, to moj klub i ja ne bismo htjeli niti s bilo koje pozicije. Prema tome, ja ne mislim da bi povjerenstvo i obnova rada povjerenstva i moj klub ne misli da bi … rad na povjerenstvo pomogla ljudima da pokušaju privesti taj posao kraju. Jedan kolega mi je danas poslao SMS poruku nakon moje jutrošnje slobodne rasprave da me pita kada ćemo dati izbore. rekao sam mu, sutra je prerano, a prekosutra je možda prekasno, a to između je teško za odlučiti. Tako je knap, tako je teško za svakoga tako da samo retorički možemo pomišljati o tome, a avanturistički eventualno možemo htjeti uzeti to. Agrokor je ozbiljna i duboka kriza naše ekonomije i našeg sistema i ne možemo ga popravljati metodama kako su mislili gospodin Šeks, devedeset … devedesetih i gospodin Kripna ranih devedesetih da se može stvarati države. Ne ide, tako to ne možemo raditi ni sada. I nemojte mi zamjeriti što govorim kao neko tko ima nešto više iskustva jer uživao sam slušajući vaše govore, dobro ste se pripremili. Vi ste se dobro branili odabravši napad. Tako da nemojte nam zamjeriti što nećemo moći podržati vaš zahtjev za obnovom rada povjerenstva. On ne bi bio dobar za ono što je neophodno da se napravi, ne bi bio dobar za ovu zemlju, ne bi bio dobar ni za vas ni za bilo koga drugoga. Svaki opozicijski političar bi radije htio da dođe na vlast kada se koliko toliko raščisti stanje oko Agrokora, to sam sto posto siguran. Prošle je vrijeme onih koji su se htjeli herojski pokazivati ili kukavički omastiti. Ovo je bilo korisno što je dio javnosti odradio svoj dio posla, bez obzira kako i na koji način to došlo do njih. Sada je na nama da napravimo konsolidaciju i to mi hoćemo kao dio vladajuće većine. Što se tiče našeg kolege Bunjca koji ima samilosti prema pripadnicima nacionalnih manjina koji nemaju izbora, imamo mi izbora i biramo poprilično, samo možda ne biramo na jako širokom terenu nego biramo na malom terenu i nešto drugačijim potezima. A kada je potrebno vučemo i velike poteze i zato nas ne treba sažalijevati. Bolje pripazite kolege iz Živog zida kome ćete davati podršku oko referendumskih inicijativa koje su u toku jer čujem da neki od vas već kažu da će podržati te referendumske inicijative. Hvala vam što ste me slušali i hvala vam što ste meni dali priliku da ja vas slušam.
Sada u ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Pupovac, ja bih pohvalio vaš razuman pristup, činjenicu da ste podržali objavi registra stvarnih vlasnika tvrtki, ono što smo mi predlagali mislim da će vama iz pozicije to biti i lakše ostvariti. Naravno žao mi je isto tako što nećete podržati nastavak rada saborskog Istražnog povjerenstva mogu se složiti s vama da je nagodba prioritet, međutim nagodba je stvar vjerovnika, a mi ih ovdje kao političari imamo i nekakve druge zadaće i obvezu i prema Hrvatskim građanima, naravno i prema onom što je naš zadatak, tako da u tom smislu, evo to mi je žao, ali pohvaljujem ponovno ponavljam, razuman pristup i činjenicu da ste rekli da je jako bitno da se ide u ovom smjeru kojeg smo i mi i kolege iz SDP-a naznačili i kroz amandmane, a onda i kroz prijedlog zakona i očekujem da će Vlada evo bez obzira što nije to prihvatila da će ići u tom smjeru. A što se tiče pripreme, da, pripremali smo se s obzirom da smo i predlagatelji i da moramo biti spremni za ono što sami predlažemo, ali nemam osjećaj da sam previše ovdje bilo koga napadao i raspravi koju sam imao govorio sam više općenito i sve nas praktički prokazao kao odgovorne zato što u Hrvatskoj imamo situaciju da praktički nitko ne odgovara za ono što učini tako da je u tom smjeru išla moja rasprava, mislim da nisam previše ni napadao kolege iz HDZ-a, nego ih pozvao i čak rekao da se oni nemaju razloga bojati saborskog istražnog povjerenstva. Evo hvala.
Imamo repliku poštovanog kolege Pupovca, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja ja nisam od onih koji će reći sad ide DORH, sad ide policija pa nemojmo ići sa povjerenstvom, ali jesam od onih koji mislim da trebamo voditi malo računa o higijeni u političkom prostoru. Ako se počnemo jako nabacivati blatom jednim, onda ćemo i drugim, zato sam išao za tim da prepoznam najbolje u ovoj raspravi. Ja mislim da iz tog razloga je dobro, ne samo kad je u pitanju izvanredna uprava, nego i iz ovog razloga da dodatno ne kontaminiramo politički prostor, a to znači naš životni prostor, jer to će nam stići na naplatu.
Odgovor, nema odgovora. Hvala vam. Idemo onda na iduću raspravu Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Dakle jedna vrlo interesantna rasprava. Ja moram priznati da kad se ljudi rastavljaju i kad je rastava braka i kad je iza toga još rasprava, onda uvijek postoje osjećaji. Tako da u jednom času je ta rastava između HDZ-a i MOST-a se pokazala da bojim se da još uvijek postoje osjećaji, a kad postoje osjećaji onda tu možda još i ima nečega, tako da jedna rasprava koja je bila dosta značajna i dobacivanje iz prve klupe točno me podsjeća i to znate, ljudi se neki gdje nema osjećaja uredno se rastave i svatko ide svojim putem, a tamo gdje ima osjećaja još uvijek se pokazuje ta emocija, ta emocija iz te rasprave točno me je podsjetila na to. No međutim, ajdemo se vratiti ključnoj temi i temi Agrokora. Agrokor je nastajao godinama. Nastajao je na način koji je okarakteriziran i možemo govoriti o ortačkom ili kroni kapitalizmu. Nastao je potpomognut svima i to je bio Agrokor Ivice Todorića koji je jednako tako prošao 2 faze i gdje je država dopustila da imamo firmu koja se bavi proizvodnjom, preradom i prodajom i nešto što iz ovih rasprava u kasne sate ili u rane sate raspravljali smo o Agrokoru govorili i o slobodnom i u ime klubova i sve ostalo, naravno učenje bi toga trebalo biti da se to ne ponovi iz jednostavnog razloga, ja volim razmišljati u slikama i uvijek i razmišljam u slikama i govorim u slikama, tu svoju moć je gospodin Todorić pokazao činjenicom kad je kupio Kulmerove dvore i kad je sa tog brda, sa Kulmerovih dvora gledao sve građane grada Zagreba i građane Hrvatske i rekao je tko mi što može, ja sam gazda svega. I to je činjenica. Apsolutno moramo biti pošteni i reći sljedeće da je jedan vrući krumpir, a o krumpirima je govorila jedna druga premijerka je zadesio vladu gospodina Plenkovića i to rješenje odlučio se za rješenje, odlučio se krenuti jer zapravo nije imao izbora i bio je predložen lex Agrokor. S ove govornice imate različite komoditete, jedan od mojih komoditeta je da sam bila protiv zakona tada, da sam glasala na isti način cijeli saziv ovog Sabora pa je bio to jedan komoditet koji vam daje mogućnost da na određeni način i govorite i da na određeni način i diskutirate. Ja i razumijem, bit ću poštena do kraja, razumijem te jedne uvjete u kojem se moralo hitno donijeti zakon, no međutim postoji nešto što ne razumijem, što neću razumjeti i što je odgovornost premijera i ove Vlade, a to je da način na koji je rješavan, kako je stvaran Agrokor kroz kroni kapitalizam, da tako se pokazalo da je rađen i lex Agrokor. Da je lex Agrokor rađen po istom modelu, da ga je radila skupina ljudi koji su se međusobno nazvali Borg skupina, a to je skupina koja jedinstveno misli i sada da ne objašnjavam što je ili kako je, i da premijer nije iskoristio priliku da kaže da je kraj takvom načinu stvaranja firmi, da ćemo to rješavat drugačije, nego je, i ono što se iz mailova čita, čita se sljedeće: Po istom modelu po kojem je stvaran godinama Agrokor po istom modelu je određena grupa ljudi koji se zvala Borg na čelu sa već gospođom DAlić bivšom potpredsjednicom Vlade slagala zakon da bi u kratkom vremenu zadovoljila svoje apetite. Kakvi su apetiti bili, koliko je ko zadovoljio apetita, koliko će to biti, to u ovom trenutku ne znamo. Možda netko u ovoj sabornici zna, ja to sigurno ne znam, ali znam činjenicu da ćemo mi pravi efekt ovog zakona vidjeti, prva faza će biti 10. srpnja, a konačna faza će biti kroz par godina kada ćemo vidjeti da li se vuku repovi, ne vuku se repovi. Ne treba biti i ne treba reći da ja znam da će zaista to biti loše, jednako tako nema nikoga ni koji može reći s 10. srpnja bit će sve dobro i bit će sve idealno. Cijelo vrijeme se zapravo sve druge teme ispod tog kišobrana Agrokora, Agrokorom se bavimo, o tome raspravljamo ostanu kao drugorazredne teme. I što se onda u jednom trenutku napravilo? Napravilo se istražno povjerenstvo. Ne znamo jel se prije formirao istražno povjerenstvo ili je prije prestalo sa radom. Kao što sam pitala kada je bio Zakon o sprečavanju sukoba interesa, pa što vas smeta da u Zakonu o sukobu interesa bude izvanredni povjerenik uz sve one koji su navedeni u Zakonu o sukobu interesa zašto ne i on? I nema odgovora na to pitanje, na to pitanje nismo dobili odgovore. Jednako tako je bilo snažno protivljenje vladajućih istražnom povjerenstvu od samog trenutka osnivanja istražnog povjerenstva se probalo pokazati da ono ne treba, da je ono bespotrebno, da ono nema što raditi, da će raditi, već tada se je znalo da će svoj posao raditi DORH i USKOK da onda ne može duplo raditi. Pa nikad nije ni bila tema niti jednog istražnog povjerenstva koje je imenovao ovaj Sabor da preuzme ulogu niti DORH-a, niti USKOK-a niti svih drugih institucija iz jednostavnog razloga što istražno povjerenstvo političko tijelo i koje raspravlja o političkom kontekstu i političkim uvjetima. Tom istražnom povjerenstvu nije dana ni prilika, odmah se je već definiralo tko se može pitati, kada se može pitati, probalo se je otići u same početke, dakle istražno povjerenstvo nije imalo ni priliku. Zašto? Zašto istražnom povjerenstvu nije dana prilika da radi? Zašto to istražno povjerenstvo od početka nije smjelo raditi? Odgovor na to pitanje nismo dobili nikad. Idemo podvuć crtu i vidjeti što imamo, dakle imamo Agrokor koji je nastao na kroni kapitalizmu, imamo gospodina Ivicu Todorića koji si je iz Kumlerovih dvora lijepo gledao Hrvatsku i smješkao se kako odlično zarađuje jel mu to svi omogućuju, a onda je otišao u London i iz svog londonskog stana, bez obzira velikog, malog uredno gleda što se dešava i smije se. To imamo s jedne strane. S druge strane imamo činjenicu problem koji je nastao sa Agrokorom, formiranja odnosno donošenje zakona koji svi zovemo lex Agrokor iako bi se on trebao odnositi na neke druge stvari. Način na koji se odlučilo riješiti se odlučilo riješiti po istom modelu po kojem je stvaran Agrokor, dakle grupa ljudi, povlaštene informacije mogu samo oni, imamo gospođu DAlić koja je to radila i imamo istražno povjerenstvo kojem se nije dala prilika da radi nego je odmah prekinuto i u raspravi vidimo da ta rastava braka između HDZ-a i Most-a je sa dosta emocija pa ćemo vidjeti što će biti nastavak svega toga dalje. Istražno povjerenstvo je političko tijelo, nikad njegova ambicija nije mogla niti je mogla biti da preuzme ulogu niti DORH-a niti USKOK-a. Mi u klubu GLAS-a i HSU-a smo mišljenja da ima osnove da istražno povjerenstvo nastavi sa svojim radom kao što smo bili izglasali za njega, kao što smo se protivili da prestane s radom, jednako tako mislimo da ima osnove da nastavi sa svojim radom. I tu dolazimo do još jedne ključne teme, a to je tema odgovornosti. Kada dobijete bilo koji posao morate imati odgovornost i ne treba niti jedan jedini posao podcijeniti. Kada dobijete posao da nakon što lišće padne skupljate lišće u svom vrtu ili parku onda ga morate skupiti najbolje moguće. Jednako tako kada dobijete ulogu i značaj da postanete predsjednik odnosno premijer jedne vlade postoji odgovornost. Vaša odgovornost je za sve ministre, vaša odgovornost je za vaše potpredsjednike i ako ne znam što je strašnije, ako ne znate što se dešava, to znači da niste zainteresirani, da vas ne zanima, da ste nekom prepustili da u vaše ime odlučuje, a ako znate žmirite i ostavite, ne znam što je veća odgovornost. Pri tom naš premijer ima tu sklonost da se pravi, ja ću upotrijebiti jednu ružnu riječ, ali ne pada mi na pamet u ove kasne sate nešto finije, naš premijer ima tu sklonost da se pravi malo blesav i da od nas sve zajedno radi bedake. E pa nije tome tako. Dakle odgovornost premijera je za proces koji je bio a Agrokorom, ja pamtim i period kada smo ga zvali da dođe u Sabor da govori o Agrokoru pa nije govorio pa smo onda imali cjelodnevnu raspravu na potpredsjednici Dalić, pa smo i ponovo ću ponoviti i završiti sa slikom, cijela priča oko mailova je krenula u srijedu, prije tjedan dana. U srijedu smo slušali da ništa to nije strašno, u četvrtak isto tako, u petak je bio sastanak sa koalicijskim partnerima koji su očito premijera uvjerili da baš tome nije tako. I već sam danas jednom prilikom rekla, a ponovit ću, znate u životu vam je u jednom od trenutaka kada ostajete sami, to je jedna političarka rekla, veli najgore vam je kada idete stepenicama i okrenete se, a iza vas nema više nikoga. To vam je scena koju je imala gospođa Dalić, ne znam da li je bila subota ili nedjelja, bilo je polaganje vijenaca na Oltaru domovine na Medvedgradu i kamere su snimale kako se svi spuštaju s Medvedgrada u grupama, a gospođa Dalić se je spuštala sama. Jednako tako jedan bivši ministar na jednoj televiziji je rekao na kraju ode i tajnica, ode i vozač i jedino tko vam ostane ako ga imate, to je pas. To su vam neke sudbine i neki put koji prođete. Jednako tako, to je sudbina koju je prošla i potpredsjednica, bivša potpredsjednica gospođa Dalić. Mailove smo čitali na različite načine, ono što sam ja iščitala iz mailova, iščitala sam 3 stvari koje su mene posebno zasmetale. Prva stvar je da smo slušali neistine. Druga stvar je jedna bahatost, jedno nepoštivanje svih onih koji su mislili drugačije, zapravo vrijeđanje svih građana RH koji nekako su imali vjeru da će neke stvari zaista idu u dobrom smjeru. Ako želite u životu nešto dobro i kvalitetno napraviti, uvijek kraj vas mora biti jedan broj ljudi i vaših suradnika koji preispituju vaše nakane, odnosno vaš izbor koji pita zašto baš tako, a ne drugačije. Ako je previše, to ode u drugu krajnost, onda ništa ne valja, ali uvijek ih mora biti. Tako da i u tim mailovima se vidjelo da je bilo ljudi koji nisu bili ni zločesti, niti su bili, kao što vladajući znaju reći, opozicija u ovom Saboru, pa oni samo žele vidjeti nešto loše, koji su rekli, preispitajte neke odluke. I treća stvar koja je u mailovima mene zasmetala, u jednom trenutku bivša potpredsjednica Vlade kaže, danas sam radila vezano uz parafiskalne namete, a i da opravdam zašto Ministarstvo gospodarstva postoji i zašto je valjda ona ministrica. Dakle, to su te tri stvari koje su u tim mailovima govorili u kontekstu toga kako je i rađen lex Agrokor i u kontekstu toga kako se i cijeli projekt doživljavao. Zaključno, ne možete na isti način na koji je nešto stvarano i za koji zaključite da je loše stvarano rješavati, a to se evidentno pokušalo i pokušava i dalje. ... [[Govornik se ne razumije.]] pouka iz ovog bi trebalo biti da više nikad nemamo takovo poduzeće i jednako tako je naravno, vrlo upitna odluka i to je ono što je upitno od početka, da se država miješa i da jedna privatna kompanija postaje kompanija od sistemskog značaja za državu. To nije stvarano kroz kratki period, nego je stvarano kroz dugi period, ali jednako tako uloga i značaj i posao saborskih zastupnika je da propituju, da propituju političku odgovornost i u kontekstu toga treba doživljavati i povjerenstvo kojem, budimo pošteni nikada nije dana prilika da radi onako kako treba. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ponovo će u ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, ja se zahvaljujem na podršci obnovi rada saborskog istražnog povjerenstva. Istina je da ste vi na toj liniji bili od samog početka, kao i većina nas ovdje iz opozicije, čak 36 zastupnika je potpisalo ovaj tu inicijativu o izmjeni odluke o osnivanju saborskog istražnog povjerenstva. Isto tako podržana je i ona inicijativa kolega iz SDP-a. Ozbiljno smo radili na tom Povjerenstvu, željeli smo istinu i to je sve što želimo. Tako da mislim da su ovdje stvari jasne. Da neki bježe od istine o Agrokoru, da se neki skrivaju što iza uspjeha nagodbe, što iza činjenice da se ne bi kontaminirao politički prostor. Ja mislim da je od toga puno bitnije, ustalom na nagodbu ne utječemo mi nego utječu vjerovnici. Mislim da je puno bitnije da saznamo uistinu što se događalo u Agrokoru, kako nam se to više nikad ne bi ponovilo i da se odgovori na sva ova pitanja koja su postavljena ovdje. Niti jedno pitanje ne vidim kao problematično, na sva ta pitanja treba dati odgovore i ja mislim da nitko normalan ne bi trebao biti protiv toga. Tako da podržavam ovaj vaš istup, činjenicu da ste na toj liniji da saborsko istražno povjerenstvo mora nastaviti s radom i očekujem evo, iako su se ovdje već neki klubovi iz vladajuće koalicije izjasnili praktički svi klubovi, znači i HDZ i HNS i zastupnik Pupovac nažalost, koji je evo danas podržao jednu dobru stvar, a to je objavu registra stvarnih vlasnika tvrtki. Nažalost, ovdje nije podržao obnovu rada saborskog istražnog povjerenstva, ali na nama je da na tome inzistiramo iz opozicije i da tražimo odgovore na sva ova pitanja. Naravno, ne smijemo se baviti samo Agrokorom niti to mora biti jedina tema odnosno ne smije biti jedina tema. Hrvatska ima u ovom trenutku puno ozbiljnih problema. Vlada ne provodi reforme, mladi odlaze iz Hrvatske i to su sve stvari o kojima ćemo vjerujem u ovom narednom vremenu govoriti, ali isto tako nećemo odustati od pune istine o Agrokoru i ja vjerujem da ćete i vi i vaš klub tome dati doprinos. Hvala.
Tri replike. Prvi kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, zastupnica Mrak-Taritaš je govorila o braku između HDZ-a i rekla da tu tima emocija. Ja bi spomenuo jednu drugu vezu. Dakle, da je poštovana bivša ministrica Dalić bila donatorica stranke Pametno, a da je sad upravo GLAS u koaliciji sa strankom Pametno, pa možda ovdje imamo neku novu vezu što se tiče već veza.
Odgovor, izvolite.
Vidio sam te napade splitskog SDP-a ja mislim i još su neki napadali na stranku Pametno. Da, bila je ministrica Dalić donatorica te stranke, mislim da se čak i gospodin Puljak s tim hvalio, s tom donacijom, ali dobro. Ljudi vjerojatno tada u tom trenutku nisu ni znali, niti je ova afera bila aktualna niti je potpredsjednica Vlade u tom trenutku kad je bila donatorica stranke napravila ovo što je napravila. Tako da ja to u tom smislu ne bih posebno problematizirao. Ono što je meni veći problem kod stranke Pametno od toga da je Martina Dalić bila donatorica te stranke, da je član predsjedništva čovjek koji je apostrofiran ovdje nakon rada saborskog istražnog povjerenstva kao jedan od ključnih ljudi koji su odgovorni za Imunološki zavod. To je akademik Vlatko Silobrčić. On je član predsjedništva te stranke, a to što je netko donirao novac to mi je potpuno irelevantno.
Hvala vam. Druga replika, poštovani kolega Petrov. Izvolite.
Kolega Grmoja, budući da nisam stigao biti ovdje cijelo vrijeme, ali ipak su mi prepričali otprilike diskusiju koja se je vodila, jedna stvar mi nije nikako jasna. Dakle, molio bih da mi objasnite ovu jednu shizoparanoidnu situaciju koja se događa s našim predsjednikom Vlade. U trenutku kada HDZ, kada upitaju predsjednika Vlade, sve ste znali, niste ništa napravili, njegov odgovor je MOST je sve znao. Drugi put kad ga upitaju, al gospodine premijeru, vi ste bili upoznati sa skupinom Borg, on odgovara: MOST je sve znao. Onda treći put kad ga upitaju jel znate za te milijune koji su izvučeni? Ne, ne, MOST je sve znao. Iskreno, nama se štuca. Meni se štuca s obzirom koliko nas gospodin Plenković spominje svih ovih dana. Simptomatično je da pere svoj obraz s nama. To dovoljno govori o obrazu njih. Evo, ja vas molim, objasnite mi situaciju, kamo sreće da su nas slušali u trenutku kad su s nama bili u Vladi.
Hvala. To je kao onaj vic: maho ti ne maho, meni MOST pred očima.
Meni to nije ništa čudno. To pokazuje samo kakav je dojam MOST-a u hrvatskoj javnosti. Plenković zapravo želi reći, ako je MOST sve znao, pa to je sve u redu. Znači, ako je MOST sve znao, onda tu nema korupcije, nema netransparentnosti. Znači, on koristi sada nas, znači nije nas čovjek uopće spominjao. Napadao je Živi zid i onda je skužio zapravo i pumpao je Živi zid cijelo vrijeme kako bi srušio SDP i onda je sada shvatio pa trebam malo izvući MOST, oni će mi poslužit malo da operem obraz. To su pošteni momci, borci protiv korupcije, borili su se s lokalnim šerifima, podigli su kaznenu prijavu protiv Todorića, otvorili su temu Agrokora i sad bi mi oni malo mogli dobro doći. Ali mislim da se tu prevario i to će pokazati sad ove rejting agencije, rast će nam rejting. Neka nas spominju.
Treća replika, poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Na tragu ovog što je rekao kolega Grmoja, mi smo potpisali jedan vrijednosni sustav IDS, Pametno i GLAS u srijedu baš kad su bili mailovi. Ja sam bila uvjerena da to nitko nije ni primijetio, da u svjetlu svih tih mailova nitko nije ni primijetio, ali veseli me da ste primijetili i veseli me da to komentirate. No međutim, ja bih se vratila ipak ovoj temi i ovoj priči vezanoj uz odgovornost i vezano uz odgovornost premijera i vezano uz odgovornost uopće cijelog postupka koji je vezan uz lex Agrokor i u priči u kojoj ja još uvijek ne mogu razumjeti i to neću razumjeti zašto nije dana uopće prilika istražnom povjerenstvu da krene jer znalo se je da onaj dio. I tad je već rečeno DORH i USKOK. Tad je to rečeno kao misaona imenica koja danas očito nije misaona imenica. Vi ste bili u tom istražnom povjerenstvu. Zašto nije dana prilika da počne raditi?
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Kolegice Taritaš, na to pitanje odgovor mogu samo dati vladajući. Očito je koja je bila namjera. Kao što sam rekao, dok smo mi ispitivali Rohatinskog, tada su objavljene informacije o angažmanu ovih savjetnika i podizvođača, u studenom. I to je prošlo ono, mimo radara i u veljači tek to postaje tema. A ja nisam uopće spominjao ovu amsterdamsku koaliciju, to je bio kolege Sladoljeva i ja sam rekao znači, da je to za mene potpuno irelevantno tko je koga donirao, ako ste me dobro slušali, tako da u tom smislu ja to uopće nisam problematizirao. Znači, slažem se s vama da trebaju odgovor dati vladajući zašto se boje saborskog istražnog povjerenstva.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RIA, poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo, gotovo cijeli dan traje rasprava o jednoj vrlo važnoj temi, o Agrokoru. Svjedočimo kako vladajući koriste dva pojma zašto nije potrebno ili zašto nije potreban nastavak rada istražnog povjerenstva sa dvije ključne riječi. Jedna je stabilnost, a druga jesu radna mjesta i na to ću odgovoriti da svatko tko je pri zdravoj pameti hoće te teze i podržati. No, naš klub želi u ovoj prilici ponajviše zbog političke higijene, ali isto tako i povjerenja u politiku i u političare govoriti kroz četiri točke zašto se zalaže i podržava nastavak rada istražnog povjerenstva. I tu želim biti eksplicitno jasan i kazati da stabilnost i radna mjesta kroz nastavak istražnog povjerenstva zbog političke higijene i povjerenje od strane građana prema politici je danas nešto što je zapravo nužno, neophodno i vrijedno i držim da tome treba pridati pažnje. Biti ću vrlo koncizan, a nadam se i vrlo jasan zašto naš klub podržava nastavak istražnog povjerenstva kroz 4 točke. Prva, IDS je od samog početka, to konkretno znači prošle godine, podržao osnivanje Saborskog istražnog povjerenstva, kada smo podržali osnivanje Saborskog istražnog povjerenstva, tada smo vrlo jasno rekli da građani trebaju znati istinu i da građani zaslužuju odgovore na to što se uistinu događalo i što se događa u vezi koncerne Agrokor. Druga točka netransparentnost. Isto tako, od samog početka ukazujemo i na netransparentnost vođenja postupka i na netransparentnost izvješćivanja javnosti jer gotovo sve što se doznaje moramo biti otvoreni, iskreni, doznaje se iz medija. Postepeno se otkrivaju aranžmani i to tek uz veliki pritisak javnosti, ali isto tako nas iz opozicije. Taj obrazac, nazvati ću ga ne komuniciranja, a na tako važnu temu gospodarske pombe Agrokora, doveo je do toga da su građani sve više i više zbunjeni. Treća točka vrlo problematična činjenica, sukob interesa koji je izostavljen iz zakona, zakonskih odredbi o sukobu interesa, što dodatno baca mrlju na čitav proces. Imali smo prilike čuti izrečenu izreku da je to propušteno zbog kratkoće vremena, ni na koji način ne može biti opravdanje. Stoga očekujemo da nadležne državne institucije utvrde sve činjenice oko legalnosti vođenja dosadašnjeg postupka. I četvrto, a po nama, iz našeg kluba, ne manje bitno, pouka. I to je i u svojoj prethodnoj raspravi kolegica Anka Mrak-Taritaš na drugi način, ali u istom značenju rekla. Obzirom da je riječ o jako važnom pitanju za hrvatsko gospodarstvo, naš klub od samog početka naglašavao je i danas naglašava da iz situacije s Agrokorom moramo izvuć pouku na temelju koje trebamo jedanput i zauvijek napustiti dosadašnji model političkog i ekonomskog funkcioniranja države koji nas je zapravo u ovakvu situaciju i doveo. Sve prethodno rečeno, a osobito zadnja događanja demantiraju vladajuće i ukazuju na potrebu nastavka rada Saborskog istražnog povjerenstva. Zahvaljujem.
Idemo dalje, sada je na redu, to je zadnja sada rasprava kluba, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala predsjedniče, kolegice i kolege. Evo gotovo da bih mogao gotovo pa u potpunosti potpisati raspravu kolege Sponze i ove 4 točke koje je naveo zbog kojih i klub SDP-a smatra da Istražno povjerenstvo treba nastaviti sa radom i da Istražno povjerenstvo u Agrokoru mora poslužiti jačanju transparentnosti i odgovornosti sa ciljem prevencije i suzbijanja korupcije. To mora biti jedna od pouka koje će proizaći po završetku rada ovog Istražnog povjerenstva i zaista ne razumijem zašto netko ima nešto protiv nastanka rada Istražnog povjerenstva jer transparentnost je ono što građani traže od nas. Kolegice i kolege, smjer kretanja zemlje u ovom trenutku podupire 16,2% građana. Da Hrvatska ide u pogrešnom smjeru smatra 77% građana, potporu Vladi daje 31% g rađana, Vladu građani ocjenjuju ocjenom 2,2, a Sabor 1,9. zato smatram da je još važnije da mi u Saboru pokažemo odgovornost, pojačamo integritet politike i političara i da kroz rad ovog Istražnog povjerenstva dodatno potičemo na transparentnost i odgovornost jer upravo je netransparentnost i nedostatak transparentnosti oko donošenja lex Agrokor nedovoljno polaganje računa od strane izvanredne uprave ove tvrtke dovelo do nepovjerenja javnosti u cijeli ovaj proces. Dodatno, sve ono što je činila gospođa Dalić, uz znanje gospodina Plenkovića nisu male mrlje kako on pokušava reći, nego su netransparentni, neodgovorni postupci obilježeni sukobom interesa koji vode i u kaznena djela koja upravo istražuje i DORH i USKOK. Prema tome, kolegice i kolege, Agrokor je, kako sam danas rekao već jedanput, školski primjer lešinarenja u 3 faze. U prvoj fazi Todorić i njega obitelj lešinarili su ovu tvrtku za svoje interese, nakon toga su u drugoj fazi Ramljakovi lešinarski fondovi izlešinarili ono što je ostalo i onda je došla poznata grupa Borg svojom Sumrak sagom pod vodstvom i dirigentskom palicom premijera Plenkovića, gospođe Dalić i Ramljaka lešinarila ono što je preostalo. Zbog toga ovo Istražnog povjerenstvo mora nastaviti sa radom i na taj način pokuša barem djelomično vratiti i ugled ovog Sabora da njegova ocjena ne bude 1,9, nego da napokon krene barem prema nekoj prosječnoj trojci. Osim ovog zakona i nastavka rada istražnog povjerenstva, zakona od prethodne točke o sprečavanju sukoba interesa, ono što se hitno mora donijeti, što od nas traži i Vijeće Europe, a to su etički kodeksi ponašanja saborskih zastupnika i etički kodeksi državnih dužnosnika. To nije da li netko nosi kravatu, da li dolazi u odjelu ili trapericama, nego između ostalog regulira i lobiranje što u Hrvatskoj ništa trenutačno nije riješeno. Prema tome, prvi slijedeći korak koji je neophodan je donošenje etičkih kodeksa ponašanja saborskih zastupnika i svih državnih dužnosnika iz kojeg bi bilo jasno i gospođi Dalić da ono što je činila nije bilo u skladu sa odgovornim ponašanjem političara koji rade na prevenciji sukoba interesa i korupcije. Dakle, podržavamo ovaj zahtjev, pridružili smo se njemu i potpisima. Žao nam je što nas kolege iz MOST-a nisu poslušale i što možda ovo nije bilo idući tjedan na raspravi jer bi možda imalo i veći odjek od ovog koji ima večeras. Hvala lijepo.
Hvala. Sada bi trebao biti na redu poštovani kolega Bunjac. Njega nema, tako da gubi pravo govora i time smo došli do kraja rasprave. Kolega Grmoja, pretpostavljam da je završna u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, zahvaljujem se što ste do ovih kasnih noćnih sati ostali ovdje u sabornici kako biste raspravljali o ovim prijedlogu. Zahvaljujem se svim klubovima i zastupnicima koji su dali podršku. Znači i Klubu zastupnika SDP-a i Klubu zastupnika GLAS-a i Klubu zastupnika IDS-a, naravno svojim kolegama koji su sudjelovali u raspravi i kolegama iz Živog zida kojih sada nema tu, koji su rekli da će podržati ovu odluku o izmjeni odluke o osnivanju saborskog istražnog povjerenstva. I evo, pozivam vladajuće da do glasovanja promijene svoju odluku. Nemaju se čega bojati, ja mislim da se istine nitko ne treba bojati koliko god ona bila gorka za neke možda članove ili njihove stranke ili za dužnosnike trenutačno u Vladi RH. Mislim da samo na zdravim temeljima, na istini možemo i graditi i hrvatsko društvo i hrvatsko gospodarstvo i u tom smislu očekujem da će se ovaj stav vladajućih promijeniti i da će prestati sa spinovima prema MOST-u jer evo, mi se istine ne bojimo. Mi se ne bojimo saborskog istražnog povjerenstva isto kao što se ne bojimo ni mailova ni SMS-ova, želimo da sve što ima da izađe, da se objavi, da bude javno i transparentno. Imali smo optužbe prema MOST-u da mi stojimo iza ovoga, iza puštanja e-mailova, iza puštanja ove korespondencije, a on da s druge strane, imamo tvrdnje da smo upravo mi odgovorni za sve. Znači, pa tu je prisutna očita, ja bih rekao nekakav logički nesporazum između onoga što tvrde iz vladajuće većine, što tvrdi sam premijer, ali kao što smo sad upravo ovdje kroz ove replike zaključili, to nama ide u prilog, nastavite nas spominjati. Mi smo uvjereni da će građani prepoznati pozitivnu ulogu koju je MOST imao u ovim procesima, od otvaranja teme Agrokor u hrvatskoj Vladi, što je kolega Reiner čitao sa onog šalabahtera kao da je to nešto loše. Pa o tome je uostalom gospodin Petrov govorio da je namamio Todorića u Vladu i tako otvorio pitanje Agrokora. A kolega Reiner to čita sa šalabahtera u Otvorenom, tako da mi nemamo s tim problema, nemamo problema s tim da se govori o tome kako smo podigli kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića. Ono s čim imamo problema je što treba ovdje u raspravi se malo, ja mislim da je to kolega Sinčić ali tijekom ove rasprave o SDP-ovom prijedlogu rekao. Ovo sve što mi ovdje iznosimo, ne znači da Ivica Todorić nevin, da Ivica Todorić nema odgovornost za slom Agrokora, da Agrokor nije bilo u teškoj situaciji, da Ivica Todorić nije došao u Vladu. Došao je i tražio je financijsku pomoć. Vlada je tu trebala reagirati, tako da u tom smislu ne smijemo dozvoliti da sve ovo što se događalo i što je kompromitiralo cijeli proces, ovi savjetnici koji su naknadno angažirani u Agrokoru, da budu nekakav argument Ivici Todoriću da je netko njemu oteo zdravi Agrokor. Agrokor nije bio zdrav, on je bio duboko bolestan, prijetio je da ugrozi cjelokupno hrvatsko gospodarstvo i to je istina. Ta istina može ići u korist Vladi, ali to je istina i istina se treba reći. A ono što mi želimo je istina i samo istina, ništa druga. Pa išla ta istina nekome u korist ili bila po nekoga kompromitirajuća. O tome sam u više navrata govorio. Na sastanku u Vladi prvi je Ivicu Todorića u tim njegovim zahtjevima odbio Božo Petrov dok je Zdravko Marić nudio mogućnost kreditiranja preko HBOR-a. Ali isto tako, radi istine Ivicu Todorića je odbila i sada već bivša potpredsjednica Vlade Martina Dalić. To je pozitivno bilo, taj njen potez. Ali ovo što se kasnije događalo, to je ono što loše i što je negativno. Znači, nemamo problema s tim da se kaže istina, pa taman od te istine profitirali i vladajući. Zato kažemo, ne znamo čega se bojite. Zašto se bojite saborskog istražnog povjerenstva? Jer sami šaljete nekakvu poruku da se nečega bojite, da ne želite da nešto izađe, da nešto skrivate, a nema nikakvog razloga, nema nikakvog razloga. I građani žele istinu i ovo što kaže kolega Pupovac, ja poštujem njegovu raspravu i ovo što je iznio, ali ne možemo mi pravdati činjenicu da ne želimo saborsko istražno povjerenstvo time da će se kontaminirati politička scena, da će izaći puno toga negativnog o ovom ili onom. To nije razlog. Neka se kontaminiraju oni koji su odgovorni, koji imaju nekakvu političku, moralnu, možda čak i kaznenu odgovornost. Doći će novi ljudi, pa nismo mi ovdje u Saboru nezamjenjivi. Ima puno, ja sam uvjeren puno pametniji, puno sposobniji od nas koji ovdje sjedimo. Pa rekao je kolega Beljak danas da on neće podržati HDZ i ovo što se događa, pa taman nikad ne vidio Sabora i ja poštujem takav stav. Uostalom i mi smo to pokazali kada smo odbili preslagivanje i kada su išli novi izbori 12 naših zastupnika, isto tako kada smo rekli mi ne možemo pristati na to da Zdravko Marić tvrdi da nije ništa znao, a ovdje sam kolega Pupovac kaže pa kolega Grmoja 2016. su po zagrebačkim viđenijim mjestima svi znali da je Agrokoru u banani. A čovjek koji je došao iz Agrokora koji je ministar financija nije ništa znao. Pa upravo to što je rekao kolega Pupovac je praktički je on najveći mogući krimen stavio na ministra financija Zdravka Marića, on kaže znalo se po viđenijim mjestima u Zagrebu da je Agrokor u banani, a ministar financija nije ništa znao. I ministar financija se kao izuzeo od odlučivanja u Agrokoru, a čovjek u korespondenciji, čovjek na sastanku u Vladi nudi mogućnost kreditiranja preko HBOR-a, ide nakon toga samostalno na sastanak s Ivicom Todorićem i znate … i promijeni iskaz. Prvo da pisano očitovanje povjerenstvu da nije ništa, da nije on davao nikakve prijedloge, da se izuzeo, a onda dođe na povjerenstvo jer je shvatio da mu to neće proći, mijenja iskaz i povjerenstvo ga oslobađa. I to su razlozi zašto je morala otići Dalija Orešković kako bi Zdravko Marić bio oslobođen toga da je u sukobu interesa. I to su stvari koje povjerenstvo mora ispitati, ulogu Zdravka Marića u cijelom ovom procesu. I sada se pokazuje da smo bili upravu kada smo smatrali da ne može biti ministar financija i da mora otići s tog mjesta. Istine se kolege BAčiću ne trebate bojati, očekujem da na vašem klubu zastupnika je jedan dobar dio zastupnika nije bio ovdje prisutan tijekom rasprave da im prenesete ovdje što je rečeno i da donesete zajednički stav da ćete podržati nastavak rada saborskog Istražnog povjerenstva, a ako vi to učinite uvjeren sam da će onda i kolege iz HNS-a, a i ostali partneri podržati nastavak rada. Znači sve je na vama i ja se nadam da ćete do glasovanja promijeniti svoj stav. Znam da ste umorni, znam da bi najradije da se ova priča o Agrokoru u potpunosti ugasi i da se više o ničemu ne govori, da se ponavlja samo stabilnost, stabilnost, stabilnost, da se po stranačkim skupovima, sastancima ponavlja ona, idite i širite optimizam. Pričao sam zamislite o tome sam pričao u Saboru kako vam je naloženo da idete i širite optimizam i odem na jedan dubrovački portal malo da vidim šta se dolje kolega Bačiću događa u našoj županiji, kada naslov Sanja Putica ne znam studentima ili mladeži, širite optimizam i ne nasjedajte na populizam. Prepoznao sam i prije nego što je … baš pravi Borg idite i širite optimizam. Treba nam optimizma, ali realnog optimizma, treba nam vjere u institucije, treba nam izgradnje jednog pravednijeg demokratskog društva u kojoj će svi biti jednaki na tržištu, a neće kao što je rekla kolegica TAritaš ili ne znam tko je to već spominjao u raspravi, trebati biti … s državom da bi u Hrvatskoj poslovali, ali isto tako treba nam i istina pa bila one i gorka po neke. Ja sam uvjeren da može biti katarzična, da može utjecati na to da ovo društvo može biti uređenije, da bude bolje, a to bi svima nama ja mislim ovdje u sabornici trebalo biti u interesu. Eto, nemojte samo širiti optimizam, širite istinu. Hvala.
Evo imamo još dvije prilike za širenje istine. Prvi je na redu poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjeni kolega Grmoja. Ja moram iskazati svoje nezadovoljstvo što ste u završnoj riječi zapravo širili priču, a nismo ostali na onome što je bitno. Bitno je ono što treba reći, da je određena grupa ljudi, da je određena ministrica organizirala da se novac izvuče iz posrnuloga giganta što je bio, vidjet ćemo što će biti nakon nagodbe, nadamo se svemu najboljemu. I drugo ono što želim jasno da kažete i što mora biti jasan stav, Most niti mi ni ja ni kolege koje smo ovdje nismo u tome sudjelovali i to se mora jasno utvrditi i to gospodine Bačiću vama sigurno nije uopće smiješno i to je poruka koju trebamo poslati ovdje jer kažem ova alternativna komunikacija koja se širi definitivno je zbunjivanje hrvatskog naroda i mora biti jasno tko je kriv, kada je učinio to i zašto mu povjerenstvo treba to utvrditi.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Mislim da nema nikakve potrebe da je narodu sve jasno. Zna se tko je otvorio temu Agrokora, zna se tko je podigao kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića, zna se tko je Todoriću na sastanku HDZ nije HDZ zna se kada govorimo o nekim drugim stvarima onda je zna se, ali nećemo sada govoriti kojim. Znači dobro je poznato neću da me ne biste optužili za krađu intelektualnog vlasništva, znači dobro je poznato tko je podigao kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića, tko je u Vladi rekao ne bacanju državnog novca u taj bunar zvani Agrokor, tko je tražio tri povjerenika, tko je rekao da je Zdravko Marić bio u sukobu interesa, tko je bio najaktivniji na saborskom Istražnom povjerenstvu, tko se za njega pripremao, to je ispitivao ozbiljno svjedoke itd.
Hvala. I zadnja replika danas poštovana kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja. Ja moram reći da sam zadovoljna da ste u završnoj riječi se zapravo referirali na gospodin Ivica Todorić je jednako Agrokor i uredno iz Londona gleda i najprije je na različitim mrežama na različiti način reagirao a sad posljednje vrijeme reagira što manje i bojim da sa smiješkom gleda sve ovo ostalo. No međutim da bih bila na tragu onog kako ste i vi rekli, pravu moć daje znanje, neznanje ne daje moć. I u kontekstu toga ako imate znanje imate moć i u kontekstu toga apsolutno mislim da ovo istražno povjerenstvo treba nastaviti s radom.
Izvolite, replika zadnja.
Pa evo kolegice Taritaš, nisam vas dobro slušao, kolega Bačić je ovdje još pod dojmom toga kako smo dobro bili pripremljeni za ovu raspravu, kako smo ih razoružali argumentima. Jednostavno cijelo vrijeme me pita tko vas je pripremao i kako to da nismo uspjeli ovdje u ovoj raspravi nametnuti ove svoje teze, tako da vas nisam slušao ali svakako podupirem ono što ste rekli, evo.
Dobro, došli smo do kraja rasprave, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra krećemo u 9 i 30 s točkom Prijedlog Zakona o upravljanju državnom imovinom. Hvala vam i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 23,11 SATI. Idemo sada dalje, Prijedlog Odluke o izmjenama odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima te ostalim vjerovnicima, uloge regulatora na tržištima vezano za Agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade Republike Hrvatske prema Agrokoru odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao, predlagatelji su 36 zastupnika u Hrvatskom saboru, rasprava je zaključena. Člankom 6. Zakonom o istražnim povjerenstvima, propisano je da se u prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva, odlučuje većinom glasova svih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke, glasujmo. Utvrđujem da je s 15 glasova za, 0 suzdržanih i 77 glasova protiv, nije donijeta odluka o izmjenama odluke o osnivanju istražnog povjerenstva.